JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Nordamerica. Washington, 16de Novbr. J Præsidentens Tale ved Kongressens Aabning hedder det iblandt andet: Hvor lykkelig vor Stilling end er, ere vi dog ikke seie for Frygt og Sorger for Fremtiden. Tvertimod jo større den Lykke er, vi nyde, desto flørte maae ogsaa i Forhold, dertil vor Aarvaagenhed, Jver og Driftighed være, for at opretholde den. Krige med fremmede Stater kunne paa ny udsætte os for Aab, som maae paalægge os nye Forpligtelser, hvorpaa vi maae være forberedede. Europa er ikke i god Orden, og det er aldeles uvist, om Freden længe vil blive vedligeholdt. Angaaende vort Forhold til Spanien kan der nu intet Tydeligt meddeles. Ved Kongressens Slutning i Mai Maaned sidstleden havde de Forenede Stater befuldmægtigede Minister i Madrid Ordre, at berette den spanske Regjering, at om Hans Majestæt dengang vilde at ficere Fractaten, vilde den herværende Regjering antage Ratificationen med den Forbeholdenhed, at henstille det til Senatets Afgiørelse. om denne Ratification kunde udvexles mod den hertil af de Forenede Stater givne. Af Breve fra vor Minister til Statssecretairen er det klart, at han, følge sine Ordre, har gjort den spanske Regjering en Meddelelse, og at denne Gjenstand var overgivet Cortes til Undersøgelse. Resultatet af denne Forsamlings Raadslagning blivet daglig ventet, og skal strax blive Kongressen meddeelt. Endnu nære vi mod Spanien det venskabelige Sindslag, som fra de Forenede-Etaters Side blev yttret ved Budskab af 9de Mai. Kampen mellem Spanien og dens Colonier bliver ifølge de tilforladeligste Efterretninger – fortsat med vedvarende Held for disse. De ulykkelige indre Tvistigheder, som – efter de seneste Efterretninger have fundet Sted i Buenos=Ayres, vedvare endnu J ingen Deel af Sydamerica har Spanien gjort noget Jndtryk paa sine Colonier, medens disse i flere Egne, og især i Venezuela og Ny Stanada, have viist Kraft, og erhvervet sig Hæder, saavel ved Krigens Førelse med Fordeel, som ved at tilveiebringe Orden i den indre Bestyrelse. Den seneste Forandring i den spanske Statsforfatning ved paa nye at antage Forfatningen af 1812 er en Begivenhed, som lover at være Revolutionen gunstig. Jfølge Stændernes bemyndigelse er Kongressen i Augustura indbuden til at aabne en Underhandling, for at udjevne Misforstaaelserne mellem Parterne, hvorpaa den har svaret, at den gjerne vilde træde i Underhandling, naar Anerkjendelsen af Augusturas Uafhængighed blev lagt til Grund, men paa ingen anden Maade. Vi vide ikke, hvad der videre har tildraget sig imellem dem. Den herværende Regjering har ikke Kundskab om nogen Omstændigheder, som berettige til at troe, at nogensomhelst af de europæiske Magter ville tage Deel i denne Kamp, hvoraf man, i det man taget alle Omstændigheder i Betragtning slutter, at der tilsidst vil tilveiebringes en Udsoning paa det af Colonierne foreslaaede Grundprincip Det var denne Regjerings Politik, at begunstige en saadan Slutning af disse Tvistigheder ved venskabelige Raad til andre Magter, ja selv til Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Spanien. Den østerrigske Jagttager skildrer alle de Begivenheder, som i den sidste Tid ere passerede i Spanien, paa en ufordeelagtig Maade for det nærværende herskende Partie. Den fortæller, at Aarsagen til Urorlighederne var, at Kongen ikke ville sauctionere et Decret af de Cortes Commission, hvorved Erkebiskoppen af Valencia skulde forvises og hans Formue inddrages. Monarken, hedder det, som var forladt fra alle Kantre, indskrænket til sin Families Kreds uden videre beskyttelse end af en Garde paa 100 Mand og udsat for de Cortes og hans egne Ministres Overmagt, overbeviiste sig, at han ikke længere kunde byde Udritet Spidsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Adskilligt. Den 7de Decbr. bemærkede Oberst Pepe i det nedpolitanske Parlament, at man maatte overholde den spanske Forfatning, hvorefter det ei kan tilstædes Kongen, uden Parlamentets Tilladelse at forlade Kongeriget. Denne Gienstand blev udsat til den 8de. Statsinquisitionen i Benedig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
(Af Udgiveren.) Mariboe, 8 Jan. Sydostvinden, der i lan Tid har staaet lom nagelfast med en streng og ved holdende Frost, endog til 12 Grader under Frysepunktet, gav os endelig iforgaars og igaar, efter Maanedskiftet, Tøeveir med vedholdende Sneesog og siden Rosk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Tideposten fra Kbhvn, ankom først Natten imellem den 8de og 9de dennes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Den 4de Januari d. A. faaes fra Alboe et Farteidrive med Jsen over under Langeland, (efter senere Rygte skal det være kommen tilbage til Vengholm den 5te), hvor Folkene, 2 Mand og et Fruentimmer, gik fra Fartøiet paa Jsstykker, om Morgenen den 6te var Fartøiet dreven bort. Folkene saavelsom Fartøiet hørte hjemme paa FejørVed Nakskov Toldsted er i Aaret 1820 indklareres de 398 Fartøier og udklarerede 410.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
J Aaret 1820 ere i Nakskov Kjøbstæd ægteviede 15 Par. Fødte af Mandkjøn 41; at Qvindekjøn 42. ialt 83, hvoraf 10 Uægte. Jblandt de Fødte er en Kone nedkommen med Tiillinger. Døde af Mandkjenag; af Qvindekjøn 28, ialt 57, altsaa 26 flere Fødte end Døde. Jblandt de Døde ere 3 deuknede i Fjorden og Havnen og 1 skudt sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
J sidst afvigte Kirkeaar 1820 ere i Lollands, Falsters Stift copulerede 573 Par. Fødte af Mandkjøn 1059, af Qvindekiøn 995 og 137 Uægte, ialt 2191. Døde af Mandkjøn 637, af Qvindekjøn 614, ialt 1251; altsaa 940 flere fødte end døde. Af de Føde vare 21 Par Tvillinger og to fødte Trillinger. Af de Døde var 456 under 10 Aar, Høi Alder have opnaaet: 183 fra 70 til 80 Aar, 61 fra 80 til 90 og 6 fra 90 til 100 Aar. Ved ulykkelige Hændelser ere følgende døde: 4 hængt sig, 2 skjød sig, i blev ihielslagen ved at skyde Steen, 16 druknede i Vandsteder og Aaer, 2 fandtes døde paa Marken, a ved Strandbredden, 1 ihielkjørt af løbske Heste, 1 ved at falde af Hesten og overkjørs af Vognen, i qvalt i en Sandhøi, 1 Kone dræbt af sin egen Mand, og 17 Børn døde af Strubehoste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
(Af Statstidenden.) Kjøbenhavn, den 5te Januari. J Aaret fra den 21de December 1819 til den 21de December sidst liden ere – ifølge de skeete Anmeldelser der i Byen copulerede 771 Par, af hvilke 7 Par henhørte til den mosaiske Troesbekiendelse. J samme Tidsrum ere fødte 1664 Drenge og 1558 Piger, ialt 3222, og døde 1000 Mænd, 810 Qvinder, 893 Drenge og 706 Piger, ialt 3418 Personer; altsaa ere i dette Tidsrum 166 flere døde end fødte. Af de Fødte vare 1008 fødte paa Fødsels, og Pleie-Stiftelsen, 50 i den mosaiske Menighed og 3 i Tugt, Rasp- og Forbedrings Huset. Af de Døde vare 383 døde paa det almindelige Hospital og af de Fattige, som ere døde udenfor Hospitalet, ere 241 fordede efter Fattigvæsenets Foranstaltning. Følgende ere de Svagheder og Tilfælde, hvoraf ovenstaaende Antal, efter Anmeldelserne, befindes at være bortdøde, med Undtagelse af 25, hvis Dødraarsager ikke have været anmeldte, og 127 dødfødte Børn; Asindighed (Raserie, uroelige Tankes) 2, Alderdom 238, Barselseng, 72 Beenskade 6. Bernedder. 1. Belændelsesseber, (Jnflamation) 20. Blodslystning 23. Brok 3, Brystkrampe, (Ashmd) 15, Brystsyge Langelyge) 583, Brykning 2, Bylder 4 druknede 41, dræbt sig selv 24. Durkløb 41, engelsk Syge 3 falden til Døde 11, Feber (hidsig Feber Forkjølelse Flodseber) 33 Flod (Saltflod, Faat, Saat) 12, Forraadnelsesteder 55. Forstoppelse (Obstruction, 4 levne ihiel 4. fundne døde 10, Galdefeber 10, Gigt (Værk, to Værk) 23. Guulsot (Leversyge) 8, Holssyge 16, hastig døde 20, Hjemsye 1. Hjernebetændelse 2 Hoste 50, Hovedpine 3, indvortes Svaghed 18, Kighoste 13, Kirtelsvaghed 53, Koldbrand 10 Koldseber 1. Kom pe 286, Kræft 12 Lamhed 5, langvarig Svaghed, Mæslinger 269. Moersyge 6, Nervefeber, 72 Nevelygdom 79, Nyfødte 52. Dem 4 Podogra 1, Rosenseber 6, Skarlogensfeber 92, Slag (Krampeslag) 268, Slagflod (Appolerie) 68 Slimfeber 11. Steen 4. Stikflod 4 Sting (Pleuris, Sidesting, Hold) 5. Strubehoste 24. Svindsot (Tæring lærende Syge) 229 Trødske 43 Tænder 103 ulykkelig Hændelse 15 Vand i Hovedet 5. Battesot 161 og dene gisk Bygdom 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Anecdoter. En Præst i Biberach lod, da han en Dag ikke befandt sig vel, sin Degn oplæse en Prædiken af en Postil. Uden at være raadvild valgte han den første den bedste, men uheldigviis var det just en Afskeds Prædiken, som var bleven holdt af en Præst, da han som Consistorialraad blev kaldet til Hamborg, Degnen læste i sin Enfoldighed bestandig videre, og forkyndte til Slutningen den ei lidet forundrede Menighed: "at det havde behaget Gud og Staden Hamborg, at udnævne ham til Consistorialraad og Sognepræst til St. Johanneskirke i Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
En Kjøbmand, som om Formiddagen frisk og sund beidede i sit Contoir blev om Eftermiddagen plud selig rørt af Slag og døde. Hans Bogholder, mere Maskine end tænkende Bæsen, ansaae det for sin Pligt, endnu i de Breve, som hans Principal samme Dag egenhændig havde skrevet til sine Handelsvenner, og hvorved det ei manglede andet end Addresse og Forsegling, at tilføje det indtrufne Dødsfald. Han skrev altsaa hurtig under hvert Brev følgende: "P.S. Endvidere kan jeg ikke undlade at melde Deres Belædelhed, at jeg i Eftermiddags Kl. 2 er ved Døden afgaaet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
En ahnestolt Frøken lagde stedse, naar hun talte om hendes Fader, min Fader, Rigegreven. "Og hvorledes kalder De de andre " spurgte engang en Spotter, hvem hendes Hovmod ærgede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Den lunefulde Rabelais kom engang med Cardinalen af Lothringen til Rom, og lod sig forestille Paven. Cardinalen nærmede sig først den hellige Fader, bøiede sig i Støvet og kyssede hans Tofler, Neppe blev Rabelais det var, for han hurtig vender om og forlod Audientsfalen. – "Min Gud!" - sagde Cardinalen siden til ham, hvad har De givet, saa pludselig at vende om, det er jo imod at Elikette." - "For Diævelen, hvad skulde jeg da gjøre" svarede Rabalais: "Jeg saae en Mand af deres Rang kysse Paven paa Foden, naar Touten nu var kommen til mig, hvem veed hvor jeg arme Diævel havde kommet til at kysse ham Et vittigt Hoved morede ofte i Selskaber de Tilstædeværende, saavel med smaae lystige Anerdoler, hvilke han godt forstod at fortælle, som og ved sine vittige Jnd ald. Da han engang traadte ind i et Selskab, kom ham strax en ung, friskmundet Hørre, som han slet ikke havde noget nøiere Bekjendtskab med imode. "O, det er deligt, at De kommer raabte han ham imode lad os nu høre en Vittighed af Dem!" – "Hvor kommer De til at forlangt det af mig?" – O jeg beder Dem, for min Skyld, for min Skyld!" – "Nu, siden De da vil have det: Gud er trefoldig, vi to ere tosoldige, og Deer enfoldig"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Den 5 Januari solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 8 s. Obligat (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 66 1/4 a 67. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler 60 sk. - Disconto 6 Proe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Skiftesamling. Udi afg. Hof og Stadsrets-Procurator Fosse Boe bliver foretaget en Skiftesamling Fredagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 11, hos Undertegnede, for, om mueligt, da at see dette Skifte sluttet og tilendebragt. Hvilket herved saavel til Arvingernes som Creditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Nyekjøbing, den 8de Januari 1821. P. Dahlstrom, Forpagtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-09
Til næstkommende 1ste Mai 1821 bliver Hovedgaarden Ourupgaard ved Nyekjøbing paa Falster, med underliggende Kiender af omtrent 1300 Tønder, Hartkorn, bortforpagtet paa 8 Aar. Stædet og Jorderne forevises af Forvalteren paa Gaarden, hos hvem Forpagtnings Conditionerne ville, fra Slutningen af Januarii Maaned af, være til Eftersyn. Det bemærkes, at Afgivten vil blive sat i Korn, som betales med Penge efter hvert Aars Kapitels
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Lollands Falsters Stifts No. 4. 15de Aargang. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten Fredagen den 12de Januari 1821. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor omoritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
(Af Børsenh. og Hamb. Corresp) Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Den 25de Novbr. landede Erkebiskoppen af Valencia i Barcellona. Hans Ankomst opvakte der den største Bevægelse blandt Fyket, som samledes, og gjorde en saadan Allarm, at Øvrigheden holdt det for bedst, at bede Ærkebisoppen blive ombord om Natten. Han fulgte dere Raad, og afseilede den anden Morgen til Frankig. Den 8de Decbr. indtrof han, ledsaget af 4 ønske Geistlige, i Perpignan, hvor han – somedelst Uvisheden om hans fremtidige Bestemmelse – tænker at opholde sig i nogle Dage. Herre en Olding paa 74 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Adskilligt. Madam Catlanis første Concert i Wien var, uagtet hun tog 2 Gylden 2 V. for billetten, saa besøgt, at hundhøstede over 7000 Gylden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Den hellig Fader i Rom vil forlade Kirkestaten, dersom nogestemmed Magts Tropper lykker ind i hans GebreJ det bordisk venetianske Kongerige bliver der udskreven 90 Recruter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Keiser ander lader i Moscou opføre en pragtfuld Kiel som et Mindemærke for Ruslands Befrielse det fiendtlige Jndfald, Feelseren belliget, og har sat to Millioner aarligen til Bygningen. De i Anledning udnævnte fire Commissairer nyde af Blingsfonden en aarlig Løn af 76, 900 Rusl. Hyligen visse Bagere i Jasse havde bage Brød, som holdt sin tilbørlige Vægt, og blandet det melavre og Byg, saa bleve de Skyldigste af dem. og usstemmende med de tyrkiske Politielove, stillede i Gabestokken, hvorved de med Bret fastsagledes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
J Staden Trormeseno er nyligen bleven født et Barn med tilvoxne vingeagtige Hænder. Det levede kuntre Dage, og blev oversendt Medicinalcollegies, i Posen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
J London blev nyligen særskilt falbuden en Kartofsel, der var funden paa en ganske sædvanlig Mark, men som havde en Omfang af 3 Fod 3 Tommer, og vejede 5 Pd. 10 Lod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
En anden Mand, Simon Ovesen, som havde just den Gang siddet ved Skiæl-Leddet imellem Randler og Halling Marker, vidsede, "at han paa samme Tid kort for Solens Opgang havde seet lige saadanne to Personer gaaende rask forbi ham ved den Søndre Side af Skjældiget henad til Halling, og at han kiendte dem for Kienen Buk og hendes Søn Jsaak." Jlaaks Foder, Jens Jsaaksen, havde ikke været med de andre to; men dog efter stærke Formodninger - været Medvider. En omvandrende Kræmer stra Aarhuus, Hans Kræmer, som ellers pleiede at komme der i Huset, logerede der just samme Nat. Han har udsagt, at "Moderen Kirsten Buk i Mandsklæder, og Sønnen Jlaak kom begge meget blodige hjem lidt for Sosens Opgang; og, da han med Forbauselse spurgte dem, hvoraf de saae saaledes ud, svarede de, at de havde været henne og behandlet en Sælhund. Undes Sagens Drivt teede de sig alle tre meget frække og trodsende, uden at ville bekjende det allemindste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Da nu det, som var udbragt ved Forhørene, ikke blev anseet for fuldkommen juridiske Beviis; men dog for meget stærke Formodninger, der gave morolsk Vighed; faldt Dommen derhen, at Kiesten Buk blev domt til Arbeide paa Livstid i Viborg Tugthuus, hvor hun døde en Deel Aar derefter. Jens Jsaaksen blev dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid i Fredericia, hvor han og omsider døde. Kønnen Jsaak blev dømt og henbragt til Fæstningsarbeide paa Livstid i Kjøbenhavn. For en Snees Ass siden skal en Student, der siden er død som Præst i Siælland, og som var fød og opdragen i en Nabopræstegaardved Randlev, have mødt en Slave i Kjøbenhavn, der bad ham om Almisse. Paa Spørgsmaaler, hvorfor han var kommen i Slaveriet svarede han Han havde været med at afbrænde Randlev Præstegaard i Jylland. Dersom han levet endnu, kan han være omtrent 88 Aar gammel. Saaledes har jeg paa det nøiagtigne optegnet, hvad jeg efter flittig Undersøgelse har kunne erfore, angaaende dette græsselige Mordbrænderie. Det være læst som et sørgeligt Exempel paa og en vækkende Barsel om, hvor dybe et Menneske kan falde, naar det kommer laavidt i Daarlighed, at "Det siger i sit Hiertet derer ingen Gud, Randlev, den 31te Juli 1818. N. Blicher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
(Af Udgiveren.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Mariboe. 12 Jan. J ofvigte Aar er ved Forligelsescommissionen i Mariboe foretaget 32 Sager, forligte 57, udsadt 1, henviist til Retten 34, indstævnet 8. Ved Politieretten er 16 almindelige Sager foretaget, forligte 2 og paadømt 4; for Skjeldsord forligte 8 og paadømt 3, J samme Aar bestod Vægteren og Raadstuetsenerens Menighed her i Mariboe af 14 Medlemmer Fortiden have 4 Personager frit Qvarteer i det store Huus paa Torvet, der alle ere tiltalte for Tyverie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
En stor gammel Ræv foretager sig udi denne Tid adskillige Nattevandringer, for at recognosiere Hønse og Andestiers Leilighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Med Ageposten, der ankom først igaar Aftes, ankom ingen tydske Aviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
J Nørreherred skal en Sognefoged have mishandles en gammel døv Mand i den Grad, at han fortiden maae ligge under Lægens Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Det er herefter ikke Landmænd tilladt, at indføre bagt Brød til Kjøbstæderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
J afvigte Aar er her i Lolland 1 Mand henrettes for at have myrdet sin Kone og trende Gavryve ere blevne pidskede, af hvilke den ene blev tillige brændemærket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Jfølge Høiesterets Dom er Capitain ved LivlægerCorpset. A. A. Top belagt med personlig Arrest, Anledning af en Gjeldsfordring, stor 6000 Rbd. m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Anecdoter. J en liden Kjøbstad i Sjælland havde man med megen Anstrængelse og stor Opoffrelse faaet oprettes et Privattheater. Blandt de spillende Personer var en Skrædder og en Rokkedreier, der ideligen laae i Strid sammen angaaende Rollebesætningen, og dero der vore blevne dødelige Fiender. En Aften spillede Skrædderen Madses Rolle i Wessels Kjerlighed uden Strømper og Rokkedreieren Johan von Chrenpreis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Da den første kom til det bekjendte Sted: "Madam der staaer en Tyv "forandrede han den næste Replik saaledes: "Jeg siger nu som før, Madam der staaer en - Dreier."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Naar Damerne i det 13de Aarhundrede kom sammen i Selskab moerede de dem med indbyrdes. Slagsmaal, dog ikke med Næverne, men med Æbler, Pærer, Mandler, Kastanier og Balsomflasker, (Af dansk Minerva.) Aftigt, der ved vore Domstole synes at være gaart af Brug, erstattes nu ved Pengebøder. Men mærkeligt, at naar tilforn efter Høiesteretsdom nogen Afbigt skulde giøres, saa gjordes den efter en Formular og for selve Høiesteret. Saaledes findes en Høiesteretsdom mellem en Præst og en Godseier med nogle Rettens Betiente, hvori Afbigts Formularen lyder saaledes: "Jeg Christen Stistrup bekjender hermed, at jeg haver uden nogen Føle, Ret, eller Aarsag, ikke allene angrebet Herredsfogden Christen Galbjerg paa hans Embede, men endog paa hans ærlige Navn og Rygte, hvorfor jeg hermed, hannem baade beder om Forladelse, saa og erklæret hannem, at jeg intet veed med hannem andet udi hans Embede og Levnet, end hvad en ærlig Mand og Rettens Betiente vel egner og anstaaer." Denne Afdige maatte gjøres i selve Høieste Ret for Herredsfogdens Advocat den da berømte Braastrup Albertin. Dog maatte og Præsten denne Gang for sin usommelige og som det videre hedder i Dommen, for en Præstemand meget ilde anstaaende Adfærd udi Gjærninger, Ord og Skrifter, tillige bøde til Vor Frelsers Kirk 100 Rigsdaler. Efter de gamle svenske Love skulle en laadan Æreskænder betale en Mulkt kaldet Lappegield, slaae sig paa fin Mund, tilstaar han var en Logner, og gaae baglænds ud af Tinget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Auction. Til næstkommende Frankfurter Messe bortsælges følgende classiske Værker: 1) Syv Bosuner pantsatte af en Prophet, 2) En Læsebog for beskedne Tydskere at gjøre Vind med, 3) Et Par vide Støvler brugelige ved Attestats Specimen. 4) En dito hospullet Hat. 5, En Planke af Naads Ark. 6) Nogle Hosebaand pantsatte af det engelske Ministerium. 7) En Halfisketand, som Propheten Jonas og med sig, da han blev udspyet. d) Jacob Heedless om Clublivets Fordeele for Aand og Hierte, imod Zimmermann's, om Eensomheden. 9) En Spiseværts Beregning, hvor store 9 Fiske og 12 Brød maae være, naar han deraf skal uddeele til 12000 Mand. 10) Et Malerie forestillende en gammel Mand, der lyer Skindpelse til Adam og Con 11) En Toldbetjent som staaer og kiger gjennem en hollandsk Ost og tæller Braadene i et Stykke Lærred, 12) Pave Leonis Huuspostil, sol, samlet af Mart. Golsus, pavelig Hofrapellan. 13) Den lærde og berømte sidder gamle Hildebrands Religions og Troes Artikel, med Forklaring over Maccabrernes Krige, fol 14) Joseph af Armatheas lille Catechismus, fol. 15) Patriasken Jacobs Disputatser holdne 1 Ægypten mod Kong Phararos Hospræst; skrevne paa engelsk, nu oversatte i det tydske ved Philippus Mansees, Diaconus i London. 16) Josephs Bonnedog, fortydsket ved Samid. 17) Judas Jskariots Liigpræken, holden af Apostelen Simon Petrus. 18) Nogle Stridsbreve mellem Moses og Aron, angaaende Jødernes Offer. (Af dansk Minerva for 1818.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Den 9 Januari solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 7 s. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1820,68 a 68 1/2. Norske Rigsbanksedler, 16 1/2. Svenske Sedler 60 sk. - Disconto 6 Proe,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Bekjendtgjørelser. Paa Addresse-Contoiret i Mariboe kan bekommes tilkjøbs: fiin hollandsk Concept papiir, 1 Mk. 8 s.; dito Propatria 3 Mk. 8 s. Bogen; tillige kan faaes Connossementer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Til Leie. Paa Addresse-Contoiret i Mariboe kan bekommes. til Leje, Jonathan Brovn, en Baadsmand, Troer Du at Du er en Synder, En Samtale. Alvilde eller To for Een. Original Comedie i 3 Acter. Af B. Ch Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Nytaarsgave for Aaret 1821 efter den jordiske Almanak til den ynkværdige kyhlomske Famulus fra C. Bredahl. Sorgino eller Kjærligheds Lærling. Syngestykke i 2 Acter. Kraft Extract af Syngestykket Gargino eller Kjerligheds Lærling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Rigsbankens Hæder, en nye dansk Nationalfang, forfattet som Parodie No. 2 til Frøken Jessens kronede Nationalsang med Anmærkninger af Jesper Oldfux og en Forerindring. Motto "J Abr katte, Man skulle aarelade Eder paa Panden og give Eder Nysekud, i Narre!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Professor Finn Magnusens Beviis for, at vore Kunstnere ved Reiser til Fisland kunde naae det Samme, som ved at reise til Jtalien eller Rom. Med Anmærkninger af L. Jacobsen. Hirschholm Udførlig Erklæring fra Professor Finn Magnusen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
J Anledning af et psendonyme Flyveskrift, kaldet: Professor Finn Magnusens Beviis for at vore Kunstnere ved Reiser til Jsland kunde naae det Samme som ved at reiser til Jtalien eller Rom. Med Anmærkninger af L. Jacobsen. Hirschholm 1820." Kbh. 1820. L. Jakobsens Forsvar mod Hr. Professor Finn Magnusen. Af Dr. G. L. Baden. J Anledning af Professorens Forelæsninger over de ald nordiske skjønne Kunster. Kbh. 1820.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-12
Politik og Historie. Af J. K. Høst. Kbhvn. 1820. 3die Binds 1ste, 2det og 3die Hæfte, Brevduen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Lollands Falsters Stifts No. 5. 5de Aargang. privilegerede. Kongelig Efterretninger, doresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 16de Januari 1821. Tirsdagen Redigeret, trykt og forlagt af Pastor smoritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.