Københavns Adresseavis, 1770-12-05
Ved at igiennemlæse de Nyeheder som udi Adresse=Contoirets Efterretninger mældes, sees: at Jsaac Adrian i Anledning af det udi No. 157 anførte Paabud om Fortinningens Maade udi de Hannoverske Lande, haver ikke allene udi No. 173, men endog atter i No. 180 ladet indrykke, det hand forstaaer den Fortinnings=Maade, som bemældte No. 157 omtaler, nemlig at bruge Salmaae, som Tilsadts istæden for Blye; Hvad nu denne hvad der udi atter be Sag andbelanger, da kan ikke nægtes, at nævnte Nr. 1 derom anføres, blev anseet for en Feyltagelse eller Trykfeil, men som Jsaac Adrian tvende Gange ligelydende igientager samme saaledes til ydermere Bestyrrelse, saa kan manikke noksom forundre sig over det Tilbud han giør, naar han lover i ommelte at vise sin Tieneste saavel som tilforn, med at bruge Salmiac som Tilsadts istæden for Blye, da hans FortinningsMaade noksom haver udviist at han forbruger Blye som og Sal mine, og maae, Sandhed at Tale, tilstaae at begge Deele har hver for sig sin forskiellige Nytte, og ere i deres Virkninger meget ulige; Som nu erfares at mange ved den forblommede Indrykkelse, haver fattet urigtige Begreb om Kobber Kars Fortinning, uvidende og hvilken Maade de helst skulle lade fortinne paa, samt hvilken der for Maden kunde være den sundeste. befinder jeg det nødvendigt tydeligere at forklare den i Aviserne for mange uforstaaelige anførte Tilsadts, saavelsom og øvrigt henhørende hvers Brug og forskiellige Nytte: Salmige bruges i visse Maader til gammelt Kobber=Tøy istæden for Harpix, men aldrig for Blye; thi Harpixen er et Middel til at bringe Kobberet og Tinnet i Forening med hinanden, (som Blyet ikke kan giøre, og er sundere for dem som samme skal behandle. Til at fortinne gammelt Kobber=Tøy er Salmige i visse Tilfælde behændigere, formedelst den skarpe og bidende Materie, at den angriber det haardeste og meest forbrændte Tind ved Kobberet, som og foreener samme igien med frisk Tind, uden at det vorder af renset hvilket Harpixen ikke uden For Besværlighed foreener tilsammen, men skeer det, at Kobberet som med Salmine er fortinnet, siden ved anden Fortinning kommer i Jlden, bliver det haardt og bedærvet, hvilket at forekomme er Aarsag til at Salmiar ey meget bruges. Hvad Blyet er angaaende da er det og for sig selv i ingen Maade udi sin Natur beqvem til at foraarsage Forening imellem Kobberet og Tinnet, men tvertimod langt hinderligere, saasnart lidet formeget til Tinnet vorder til sadt, men bruges deels for at give Fortinningen sin Glands, deels ogsaa formedelst det reene Engelske Bloktins Kostbarhed, for nogenledes at komme til sit Udlæg, ligesom ved Tin=Fade meer eller mindre. Det gamle Tin betreffende, hvis Afrenseelse Jsaac Adrian, formeener sig at vide paa en besynderlig Maade, da er dets Behandling saa bekiendt og almindeligt, ja saa eenfoldigt, at samme ey behøver nogen Forklaring eller videre at oplyses. Dette er efter Tingens Beskaffenhed og Sandheds Medfor kortelig fremført angaaende Fortinnings=Maade; hvilken og ingen anden, end meldt er, bruges enten her eller i Engeland, Rusland, Tydskland og andre Stæder, hvor det af mig og andre Laugets Mestere for mange Aar siden har været brugt, ligesom ogsaa her, og er altsaa ikke nogen Hemmelighed for os meere end andre Vedkommende. At nu derfor ikke nogen ved det af Jsaac Adrian bekiendtgjorte skulde falde paa de Tanker, at han ene i det bemelte var kyndig, og samme ifølge heraf ikkun hos hannem allene (siden han det havde ladet bekiendtgiøre) var at erholde. Saa tilkiendegives hermed i øvrigt, at Fortinningen enten med Sal. miae eller Harpir, som ogsaa foruden Blye kan (efter Betaling, af mig og øvrige Laugets Mestere tienstlig bekommes, ligesom enhver lyster, saa godt, som paa Udenlandske Stæder, samt hvad Nyeheder af galant og smukt Kobber=Arbeyde af nogen maatte forlanges, naar efter sammes Værdie og Tidernes Omstændigheder vorder betalt. Paa egne og Laugets Vegne, Niels Dreyer, Oldermand for Kobbersmed Amtet.