JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Paa Vester=Herreds Forstrand i Riberhuus Amt, er til efterskrevne Tider uden levende Folk anstrandet og opbierget følgende: a) Paa Skallingen for Oxbye eller Blagvand den 11 December, endeel smaat Vrag af et ikke stort Fartøi, hvor iblandt fandtes omtrent 20 fordærvede Stoksiske, 2 danske Bøger, en Kiste med Klæder, og der nogle Breve, datteret Faaborg, til Peder Klestrup i Ærøeskiøbing, som slutteligen maae have været Fartøiets Skipper. b) Den 8 November og midt i December for Blaavand og Veirs 5 Fade eller Kjerner Talg, mær rede 68. No. 2, 4, 5, 6, 22. - og i dito mærket c) Den 11 December endeel Norske Bielker fra 7 til 10 Alen lange, samt 6 a 9 Tommer i Fiirkant. saasom for Veirs. 138 Stykk. Grærup. . Børsmose Kiergaard = = 285 = Lønne Er 1400 Stykker. d) Den 11 December for Lønne et Ege Skib, der har været enten en Smakke eller Tialke, som ei kunde sees, med Bunden i Veiret, ladt med 410 Bielker, af Længde og Tykkelse, som de 1400. 50 Tylter Jufterter og Lægter samt nogle Stavn, alt af Fyr eller Gran uden Mærker eller Navne, der er heller paa Skibet har været at opdage; en Æske, og deri en Skiørte, begge med de Bogstaver R. H., en lindertrøie, 2 Par Buxer, nogle Bøger, 9 Søe Karter, en liden Messing Sirkel, et Stykke af en Qvadrant, en Gaffel, 12 Fierdinger, af hvilke der i 3 var lidet Olie eller Tran, samt i Tiæretønde, men forresten uden Mærke. End videre en Hollandsk Bibel, trykt i Dordrecht, hvori foran staaer skrevet: Geert Haar mens is myn Naam, tot Leeren hin ich Wil Lee ren 1779, en anden Bog, hvori er tegnet Jacob Harm, en Søekaartbog, hvori foran, findes Rommelt Harm van Midubul ( noget ulæselig, skal vel være Middelburg) myn Zebok.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Disse Anstrandinger blive herved Tre Dø Gang offentlig bekiendtgjorte, og Eierne dertil indkaldede at melde sig, og fremkomme med deres lov lige Adkomster inden den i Loven foreskrevne Tid, sub poena præclusi et perpetui silentii. Riberhuus Amts=Contoir den 25 Januarii 1793. v. Hellfried. Staden, bliver den Stervboen tilhørende Kongsted Sogns Konge Korn= og Qvæg=Tiende, beliggende i Coldinghuus Amt, ikke længere fra Fridericia, end at Tienden dertil Byen i mange Aar in Natura, har været oppebaaret, ved offentlig Auction opbuden til Bortselgelse paa Fridericia Raadstue, For Ste Gang den 11te, ANærGang den 18de, og Tre De Gang den 25 Martii næstkommende, alt om Formiddagen Kl. 10, og ved Tre De Auction absolut bortsolgt til den Høystbydende. Tienden er matriculeret for 9 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, men Sognets Tiende, ydende Hartkorn er p. pr. 77 1/2 Tønde= At Kongsted Sogn bestaaer af gode og til alle Slags Korn=Sæd tienlige og frugthare Jorder, det er noksom bekiendt, hvilket og kan sluttes deraf, at der er svaret aarlig 140 Rdlr. udi Forpagtnings=Afgift af Tienden i de sidste 6 Aar. Liebhaberne ville behage at indfinde sig paa Fridericia Raadstue bemeldte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes og Conditonerne bekiendtgiøres, hvoriblandt denne bliver een, at den halve Kiøbe=Sum, om forlanges, kan blive staaende i Tienden paa første Prioritet og imod 4 pro Cento aarlig Renter. Fridericia den 1ste Februarii 1793. H. Buhl. Raadmand og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
sidstafvigte, er herDen 14 Noven, i Ribe bortdød et ugift Fruentimmer, nemlig Mette Marie Jensdatter som tilligemed hendes forhen døde Moder, i mange Aar har tient eller opholdt sig hos afgangne Præste=Enke Madame Astrup her i Byen. Ved Dødsfaldet blev hendes Efterladenskab strax taget under Skifteforvalterens Behandling; men da ei med Vished vildes, hvo hendes Arvinger ere, eller hvor de opholder sig, saa bliver de derfore herved Tre Gange efter hinanden i Riber Stifts Ugeblad indkaldte, for, inden den i Loven befalede Tid, deels at melde sig hos den civile Skifte=Ret i Ribe, og deels at bevise, hvor nærde ere fornævnte afdøde Mette Marie Jensdatter beslægtede. Ribe nen 30 Januarii 1793. K., Simonsen. J. Lund. og den 8 Februarii førstkommende Fredagen om Formiddagen Kl. 10 slet bliver udi afgangne Adel Kirstine Hielms Stervboes tilhørende Gaard beliggende udi Colding Byes Laasbyegade, ved Auction opbuden og til Høistbydende bortsolgte følgende Eiendeele ovenmeldte Abel Kirstine Hielms Stervboe tilhørende, hvilket efter de derover tagne Vurderings=Forretninger befindes saaledes: 1. a) Stervboe=Gaarden, der som meldt er beliggende i Byens Laasbyegade, bestaaer af 10 Fag 2 Loft høi med 7 Fag Karnap 1 Loft høi Stuehuus til Gaden, 1 Fløthuus til Gaarden 4 Fag 1 Loft høi, 10 Fag gammert Halvtag aaben i den erne Side, 10 Fag i Loft høi Huus tvert over Gaarden; Alt af Muur og Bindingsværk, samt teglhængt. Ved Gaarden er beliggende en god Hauge, og tilhører denne Gaard tildeelt Jord i Byens nordre Mark efter dens Grundtaxt som er 4 Skilling, b.) Et Ladehuus bag ovenmeldte Hauge 6 Fag 1 Loft høi med 2de Fag Kielder under. ) Et Huus beliggende paa Blesbierg, 5 Fag 1 Loft høi indrettet i 2de Boeliger, 1) Et Huus beliggende i Sviegaden, bestaaende af 7 Fag til Gaden, og 6 Fag til Gaarden med hosliggende Hauge; Ligeledes tilhører dette Sted, Jord i Byens nordre Mark efter sin Grund=Taxt, som er 1/2 Skilling. a) En Toft beliggende uden Colding Byes søndre Port, omtrent paa 21 Tønder Land. b.) En Haugeplads ligeledes uden Colding Byes søndre Port beliggende. c.) Trende Enge i Teglgaardskier. Skulle ikke antagelig Bud skee paa ovenmeldte Eiendomme ved 1ste Auction, foretages derover 2den Auction den 15 Februarii, og 3die Auction den 28de samme Maaned paa samme Sted og TildVidere bekiendtgiøres, at Torsdagen den 23de Februarii førstkommende, bliver udi ovenmeldte Stervboe Gaard, naar Auctionerne ere holdte over foranførte Eiendomme, Auction foreta et over samme Stervboes tilhørende Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Meubler og andre Træe=Vahre, Kakkelovne, Vogne og Avls=Redskaber, samt 2de Kiør m.v. Colding den 26 Januarii 1793. J. F. Bang. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Tanker, ved at erfare Hr. Conference=Raad og Amtmand de Hofmanns didelige Asgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Dersom et udmærket dydigt og gudfrygtigt Levnet, en fielden og utrættelig Bestræbelse for at virke alt det Gode i Verden, som er nogen Dödelig mueligt, fo Kongen, for Stat og for enkelte Medmennesker; Dersom en ædel og føelsom Stal der ei allene röres over - men og efter yderste Evne søger at afhielpe - den ned lidendes Trang, at forsvare den uskyldig fortrængte, som antager sig Enkers og Faderløses Sag; Dersom en sand Menneskeven, der meener og taler vel om alle, og som finder sin største Glæde i at befordre andres Lykke; Dersom en retskaffen Embedsmand, der uophørlig og ufortrøden virker i sin Kreds, uden Egennete, uden Partiskhed, og som sand Patriot har det almindelige Bedste til Formaal for alle hans Embeds=Handlinger; Dersom en Mand, ophøiet over andre, anvender sin hele Anseelse og Virkekraft, til at befordre de ham undergivnes Velstand, og som ved Nedladelse og Godhed - endog imod den ringeste - viser sig meere som FaB. der end Herre, mod dem han haver at befale over; Kort sagt, dersom en Mand, der handler sit heele Liv igiennem saaledes, at han ved sit Livs Aften kan med Glæde tænke paa, at hans Gierninger skal følge ham ind i det tilkommende Liv; Dersom en saadan Mands Hukommelse fortiener at hædres af Efterslægten: Saa kan den 5 skiønt i en höi Alder, dog alt for tillid, ved Døden afgangne værdige Amtmand. salig Conference-Raad Hans de Hoffmanns Aske med al Rette gjöre Fordring paa vorskrömtede Biefald, Roes og Taknemmelighed!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Forordninger. Under 29de December 1792 er allernaadigst resolveret, at da en almindelig Brandforsikring for Danmark er anordnet, hvori enhver Bondegaards Bygninger kunne forsikkres, saa finder den Skattefriehed, som efter Resolution af 4de Junii 1708 var tilstaaet for afbrændte Bøndergaarde, ikke meere Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Ligeledes er ved Kongel. Reskript af 28de i samme Maaned allernaadigst befalet, at Beneficiarii Omkostninger ved deres Anner Gaarders og de dem beneficerede Kirkers og Bygningers Taxation, samt Brandredskabers Anskaffelse og Vedligeholdelse, maae efter Amtmandens og Provstens Approbation paa de derover forfattede Beregninger, nyde Godtgiørelse af deres Eftermænd paa samme Maade, som i Forordningen af 23de April 1781 er fastsat, saa at Omkostningernes fulde Beløb godtgiøres af Kaldets Præst i 40 Aar fra den Tid Assurancen var fuldbragt, dog uden at den aarlige Brandcontingent der beregnes til Godtgiørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Pro=Memoria. Da der til Cancelliet er indkommen Forespørgsel, om enhver, som har faaet Afskeeds eller Friepas, kan, ifølge Forordningen af 20 Junii 1788, dens 2den, 4de og 7de C., have Ret til at forlade baade Districtet og Godset, samt at opholde sig og søge Næring paa hvad Sted i Landet han lyster; Og man ved den Leilighed er bleven underrettet om, at bemeldte Forordning i dette Tilfælde skal paa en deel Steder være bleven urigtig forstaaet eller uefterrettelig fortolket; Saa skulle man tienstlig anmode Hr. Stiftbefalingsmand, at De ville behage offentligen at bekiendtgiøre, at enhver, som af Sessionen har erholdt enten Udygtigheds Afskeeds= eller Friepas, ikke fra den Tid af er bunden enten til Godset eller Districtet, men har Ret til at søge sit Ophold og Levebrød, hvor han finder for godt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Det Kongel. Danske Cancellie den 26de Januarii 1793. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Til Stiftamtmand C. F. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Pro=Memoria. Under 4de Martii 1791, har det behaget Hs. Majestæt, blandt andet, allernaadigst at resolvere: At den 9de C. i Forordningen om Stavns baandets Løsning, maa forandres saaledes, at enhver Gaard= eller Huusbeboer og overalt enhver Huusfader bliver paalagt ufortøvet, for vedkommende Lægdsmand, under den i Forordningen fastsatte Straf, at anmelde, naar nogen Af= og Tilgang blandt Mandkiønnet, i hans Huus, indtreffer, enten ved Dødsfald, Fødsel, nogen af Mandskabets Jndtrædelse i eller Afgang fra deres Tieneste, med eller uden Tilladelse."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Denne allerhøieste Resolution, har man derefter ved circulair Skrivelse, communiceret, samtlige Landmilice=Sessioners Deputerede; men, da man, desuagtet har bragt i Erfaring, at befalingen ikke, paa alle Tider, bliver fulgt saa nøie, som den burde, saa skulle man herved meddeele Hr. Stiftbefalingsmand samme til fornøden Efterretning og Bekiendtgiørelse ved Jurisdictionerne i Ribe Stift og Ribehuus Amt. Det Kongel. Danske Cancellie, den 26. Januarii 1793. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Til Stiftamtmand C. F. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Warde, den 29de Januar. For at bevidne den gladeste Hengivenhed til vor allernaadigste Konge og det kongelige Huus, indfandt sig paa Hs. Majestæts Fødsels Dagen talrig Forsamling af inden= og uden Byes Dannevenner paa Warde Raadstue=Sahl, ialt en 90 Personer. Høitideligheden begyndte med en Concert af Vocal- og Jnstrumental Musik, under hvilken udenstaaende Poeste blev siungen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Efter Concerten blev Ballet aabnet, som vedvarede indtil Selskabet Kl. 9 gik til Bords. Under Maaltidet bleve Hs. Majestæt Kongens, H. K. H. Kronprindsens, det kongelige Huses, Folkets og Byens Skaaler anbragte under Canoners Lyd, samt ved enhver af Skaalerne det dertil indrettede Vers af heele Selskabet istemmet. En anseelig Collect blev derpaa indsamlet til de Fattige. Efter Maaltidet blev Ballet fortsat den øvrige Deel af Natten. Fra Begyndelsen til Enden udviiste sig i Selskabet saadan harmonisk Fornøielse, som sømmer sig, for de Borgere, der føle og paaskiønne vort Fædrenelande fortrinlige Lyksalighed. Paa Raadstuen og Bygningerne lige over for, som vare illuminerte, saae man tillige Kongens og Kronprindsens, Chifre anbragte baade i Transparence og i brændende Lamper. Aria. At føle sin Lykke, Er det, som Lykken kroner; Unøisomheds Nykke, Fandt aldrig nok i Troner. Under Avinds=Storme knækkes Himmelhøie Ceder=Top, Men i Ly og Læ udklækkes Sunde Vexters spæde Krop. Flye da bort fra Danske StifterVanfred, som vor Roe forgifter, Synk, forsvind, som Dug for Soel Fra vor elskte Nordens Poel, Duetto. Signe. Danneven tryg er vor Rede, Slanger gave ei dens Rod. Grønne Myrter og os frede, Angler hilde ei vor Fod. Habor. Ja, min Signe! yndig Minde, Om vor Christians Fødsels=Dag Fordrer, at du os maa binde Krandse i den danske Smag. Signe. Bøn og Sang vor Fest oplive Habor. Bierg og Dal skal Gienlyd give. Begge. Jehovah! lad Landets Fader, Hvile i din trygge Favn, Hør de Danske Myrinder, Nævne glade Christians Navn. Habor. Om end Golconda har Perler som Sand Signe. Og Ophir Guldstøv som Stene ved Strand. Habor. Jeg dog ei bytte vil, Jeg did ei flytter tilSigne. Pletten, hvor jeg blev fød Aabner et roeligt Skiød. Habor. Naar hist Despoter qvæle Et Folk i Slave=Lænker, Signe. Og Democrater knæle, For deres Afguds Rænker. Habor. Giør Paradis til vilde Moser: Signe. Saa slumre vi paa Edens Roser. Chor. Vi synge uden Maske, Og ei om Friehed braske: Men nyde Frieheds Kaar J Fredens gyldne Aar. Naar vilde Skraal opfylde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
At reise i fremmede Lande er nu omstunder blevet saa meget til en Mode, at man ikke veed, om det er en Følge af Luxus, eller denne en Virkning af Reisen. For henved hun drede Aar vare der endnu mange store og rige Fyrster, som, i det mindste til en Tid, kunde derved erhverve sig Berømmelse, at de havde reist hundrede Miile omkring uden for det res Lande, endskiønt de just ikke reiste for at legge Mærke til nyttige Indretninger og siden indføre samme i deres Stater, hvilket allene skulde være det store Øiemeed af Fyrstens Reiser. Men nu reise ikke alleneste Fyrster, Græver og Adelsmænd, som eie Gods og Penge; der reise endog saadanne, som ikke have disse i Overflødighed, eller næsten lide ganske Mangel derpaa, og styrte derved deres Undergivne i Armod og Elendighed, hvorfra siden et halv Aarhundrede neppe er tilstrækkelig til at udfrie dem. Jmidlertid blive Tusinde et Offer for denne Reise=Lyst, istedet for man havde kundet gjort Tusende og atter Tusende lykkelige ved de paa Reisen anvendte umaadelige Summer. At reise synes ligeledes nu at være bleven Mode for unge rige Folk af Middelstanden. Dette vilde ingen driste sig til at dadle, naar ikke dets skadelige Følger laae saa tydelig for Dagen. At reise, naar det skeer med en moden og granskende Forstand, og med Anvendelse af det, som man har lært og læst, er unægtelig meere nyttigt, end naar en ung Studerende henbringer sine Kandidat=Aar, indsluttet imellem fire Vegge, og siddende imellem Bøger, hvorfor og de saa kaldte Stue=Lærde ikke med al deres Lærdom kan i den virksomme Verden udrette det, som en Mand af Forstand og Erfaring, hvilken kan ikke bedre samles end paa Reiser, er i Stand til at udrette. Men de Fleeste reise ikkun for at reise, gabe, som Haandværksbursche, paa de store Taarne i de store Stæder, lære Navnene paa de berømte Lærde, maaskee og at kiende dem, fortære i de beste Vertshuse deres Fædres Penge, eller de Stiftelsers, som ere gjorte for værdige Lærde, og vende tilsidst, efter at have gjort en kostbar Spadseerfart igiennem en saare liden Deel af den bekiendte Verden, tilfreds og fornøiet tilbage. i deres Families Skiød, belæssede i enhver Henseende med udenlandske Daarligheder. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Dødsfald. Regensburg den 12te Januarii Hs. Excellence Hr. Geheimeraad von Eyben, Ridder af Dannebroge, Kammerherre og kongelig Dansk Gesandt ved Rigsdagen, 54 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Kiøbenhavn den 29de Januarii Hs. Excellence Hr. Clemens August Baron v. Haxthausen, Generallieutenant, Ridder af Dannebroge, Kammerherre og Commandant i den ne kongelige Residentsstad, 54 Aar. Nagbel Præstegaard ved Colding den 28de Januarii Hr. Lyngbye, Sognepræst for Schanderup Meenighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Subskriptionsplan paa et Maanedskrivt, Det nye occonomiske Magazin. Periodiske Skrivter kunne regnes blandt vore Tiders Nødvendigheder. De ere ligesom offentlige Steder, hvor Videnskabsmanden, Philosophen, Stadsborgeren søger hen for at underrettes om Oplysningens Fremskridt, Meninger, nes Forandring, og den almindelige Tænkemaades Vending. Sandhedernes mindre dybsindige Jndklædning, Mangfoldigheden af deres Jndhold, giør dem tillige til en velgiørende Underholdning for Mænd, hvis Forretninger ikke afgive Tid til megen Læsning, og endog fra denne Side betragtede blive de eet af de virksomste Midler til Udbredelse af utallige nyttige Kundskaber, som ellers vilde henhvile ukiendte og ubrugte i de Lærdes Værker, skiulte under det for Almeenmanden ugiennemtrængelige Dække af scientifisk Paaklædning og afskrækkende Systemer, hvor Resultaterne for det meeste druknes under Beviser og Undersøgelser, Kundskabsmassen voxer daglig; men dens Jndflydelse paa det daglige Livs Forretninger voxer ikke i Forhold med den. De Lærde giøre idelig nye Opdagelser, men Fabrikanten, Haand, værkeren, Agerdyrkeren gaaer endnu frem i den gamle Praxis, ikke altid af Fordomme mod det Nye, men lige saa ofte af Uvidenhed om noget Nyt og Bedre. Dette Nye og Bedre staaer vel ofte i de Lærdes Værker, men disse læses kun sielden af andre end de Lærde selv, og forstaaes allene af dem, fordi de kun kiende det videnskabelige Sprog hvori de ere skrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Paa Naturhistoriens, Chemiens og Physikens Lærdomme beroe næsten alle det daglige Livs Forretninger; men uheldiqviis ere disses Theorier meest tillukte for dem, der meest behøve dem i practiske Anvendelser. At giøre disse Videnskabers theoretiske Lærdomme meere fattelige ved at afklæde dem deres mystiske Dragt, og fremsætte dem i et for Mængden tydeligt Sprog, vilde derfor være et meget nyttigt Foretagende, og overbeviist derom, vover jeg at tilbyde mine Landsmænd et nyt periodiske Skrivt, som ene og allene skal have denne Hensigt, og som altsaa efter dets Natur ikke kan komme i Collision med de period ske Skrivter vi nu have. Dets Titel, det nye occonomiske Magazin, viser allerede, at det især skulde være opoffret til Nytte for practiske Landmænd, og man seer altsaa strax hvad man har at vente deraf. Oeconomien i den vidtløftigste Forstand skal være dets Formaal. Det vil da fornemmelig indeholde, Korte og fattelige Afhandlinger af Physik, Chemie, Naturhistorie og Gienstande, som have umiddelbar Jndflydelse paa Agerdyrkningen, Skov- og Havevæsenet, Huusdyrenes Behandling, og de almindelige Forretninger i Huusholdningen, saasom Brygning, Bagning o. s. v. Videre vil der findes Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
om nye occonomiske Opfindelser, Beskrivelse, af Jndretninger i fremmede Lande, som kunde være anvendelige hos os; Smaa indenlandske Reiser; Beskrivelser af enkelte Steder. Ligeledes vil man anvende de vigtigste nye danske tydske, franske, engelske og svenske Værker, henhørende til Oeconomien, samt nye opfundne Agerdyrknings=Redskaber, eller Forslag til Forbedringer i de gamle, og oplyse dem med Tegninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Da det er at formode, at fleere vilde benytte denne Leilighed til at meddele Publicum deres Erfaringer, saa staaer Magazinet ogsaa aabent for de originale Afhandlinger, der maatte blive indsendte, naar de kun ikke ere alt for vidtløftige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Hver Maaned udgaaer et indheftet Stykke, sex til otte Ark stort, i Octav Format og Tryk som denne Subskriptionsplan. Fire Stykker udgiøre et Bind, som betales paa Trykpapiir med 1 Rdlr. Hefterne blive Subskribenterne her i Byen tilbragte. Det første udkommer i Februar 1793, og de øvrige ordentlig ved Slutningen af hver Maaned. Subskription modtages til Februarii Maaneds Udgang hos Herr. Hofbogtrykker Schulz i Høibrostrædet Nr. 64. Kiøbenhavn, den 2den November 1792. C. Olufsen. Landmaaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Bekiendtgiørelser. get behagede Livets og Dödens Herre, Lden 3die d. M., ved en sagte og la lig Död, at bortkalde fra denne Verden 1/2 min fromme og retskafne Mand Confe- rence=Raad Hans de Hoffmann, Amtmand J. over Coldinghuus Amt, efter en lang. varig og smertefuld Sygdom. Dette mit 2 store Tab, giver jeg mig den Ære her-1.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
ved at bekiendtgjöre min salig Mands og mine Venner og Paarörende, forvisset 1. om, at de ville tage Deel i min billige Sorg over Savnet af den bedste og kierligste Ægtefælle, den redeligste og uegennyttigste Mand. Fridericia, den 4de 1 Februarii 1793. Maria Elisabeth Beenfeldt, salig Hoffmans. allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Malestets allernaadigst forundte Bevilling af 4de Januarii sidstafvigte, hvorved det er os, som Skifteforvaltere udi afgangne Raadmand og Kiøbmand Knud Bruuns Stervboe i Colding, tilladt, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Artser, Ribe=Stifts Adresse=Contoirs=Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden at indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre i bemeldte afgangne Raadmand Knud Bruuns Stervboe, dermed for os at fremkomme og beviisliggjøre inden foreskrevne Tiids Forløb, da saadan Jndkaldelse skal være lige saa gy dig, som om den var skeedt ved Proklama efter Loven; bliver herved alle de, som maatte formeene sig at have noget at fordre udi ommeldte Stervboe, indkaldte med Aar og Dags Varsel, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige havende Fordringer, da enhver skal vederfares Ret. Colding Raadstue den 2 Februarii 1793. H. Diechmann. H. J. Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Paa Ribe Byes Grund, ved den saa kaldte Mandse, Høelade, er den 25de f. M. fundet strandet en stor Skibs=Baad, meget beskadiget, som kan rumme 30 a 40 Mand, og som synes at være en NorstSkibs=Jolle. Eyeren til denne Baad indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentti at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Ribe=Raadstue den 21 Januarii 1793. Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Paa Vester=Herreds Forstrand i Riberhuus Amt, er til efterskrevne Tider uden levende Folk anstrandet og opbierget følgende a) Paa Skallingen for Oxbye eller Blaavand den 11 December, endeel smaat Vrag af et ikke stort Fartøi, hvor iblandt fandres omtrent 200 fordærvede Stoksiske, 2 danske Bøger, en Kiste med Klæder, og der nogle Breve, datteret Faaborg; til Peder Klestrup i Ærøeskjøbing, som slutteligen maae have været Fartøiets Skipper. b) Den 8 November og midt i December for Blaavand og Veirs 5 Fade eller Kjerner Talg, mær tede 6 Nr. 2, 4, 5, 6, 32. - og i dito mærket c) Den 11 December endeel Norske Bielker fra 4 til 10 Alen lange, samt 6 a 9 Tommer i Fiirkant. saasom for Veirs 138 Stykk. Grærup . Børsmose. Kiergaard. Lønne Er 14000 Stykker. d) Den 11 December for Lønne et Ege Skib, der har været enten en Smakke eller Tialte, som ei kunde sees, med Bunden i Veiret, ladt med 410 Bielker, af Længde og Tykkelse, som de 1400. 50 Tylter Jufterter og Lægter samt nogle Stavn, alt af Fyr eller Gran uden Mærker eller Navne, der et heller paa Skibet har været at opdage; en Æske, og deri en Skiorte, begge med de Bogstaver R. H., en Undertrøie, 2 Par Buxer, nogle Bøger, 9 Søe Karter, en liden Messing Sirkel, et Stykke af en Qvadrant, en Gaffel, 12 Fierdinger, af hvilke der i 3 var lidet Olie eller Tran, samt i Tiæretønde, men forresten uden Mærke. End videre en Hollandsk Bibel, trykt i Dordrecht, hvori foran staaer skrevet: Geert Harmens is myn Naam, tot Leeren hin ich Wil Lee ren 1779, en anden Bog, hvori er tegnet Jacob Harm, en Søekaartbog, hvori foran findes: Rommelt Harm van Middubul ( noget ulæselig, skal vel være Middelburg) myn Zebek. Disse Anstrandinger blive herved T. N. De GANe offentlig bekiendtgjorte, og Eierne dertil indkaldede at melde sig, og fremkomme med deres lovlige Adkomster inden den i Loven foreskrevne Tid, sub poena præclusi et perpetui silentii. Riberhuus Amts=Contoir den 25 Januarii 1793. v Hellfried.