JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
London, den 4de Jan. J Jrlander gjort Beslag paa adskillige Koffardieskibe i alle de forskiellige Havne, der ere ladte med Korn &c.,der skal sigte til de til Engelland eller til de engelske Besiddelser bestemte Skibe. - J adskillige Stæder i Jrland giør man Associationer til at beskytte Constitutionen, liige de i Engelland. J Grevskabet Louth skulle Uroligheder af et alvorligt Slags være opkomne, men hvis nøie Beskaffenhed endnu ikke er bekiendt her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Man venter den forrige Konge af Frankeriges ældste Broder her, han opholder sig kuns nogle Dage her, og gaaer saa til Skibs til Spanien. - 400 Emigranter ere i 2 Skibe komne hertil fra Rotterdam, og de medbragte Vaaben bleve strax tagne fra dem. - Vigtige Depecher ere komne fra Frankerige, og siden den Tid er Cabinettet stærkt beskieftiget. - Commodore Murrays Bestemmelse med 6 Skibe, skal være at lægge sig for Udløbet af Schelden, og ikke at tillade noget Skib at gaae op eller ned. Enten maa da de Franske opgive Sheldens Aabning, eller begynde Voldsomhed, som skulde være Signal til Krigen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Haag, den 12te Jan. Mange Franske Tropper have fra Brabant sat sig i Bevægelse, og marchere til Lüttich. Generalerne ville endnu levere Clairfait et Slag, det koste hvad det vil da de ikke troe at faae noget Vinterqvarteer, førend de faae indlagt Seier over ham, som de ere forsikrede om, (i det mindste i Jndbildningen) at være sikre paa, og at det skal være det sidste Feldttog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Paris, den 4de Jan. Borgeren Semonville, Republikens Gesandt ved det ottomanniske Hof, befinder sig om Bord paa den Eskadre, der er i det middellandske Hav, den bestaar af 30 Krigskibe og Fregatter, mange Kanoneer-Chaloupper og 50 Transportskibe. Man veed nu næsten tilforladelig, at, ifald Porten vægrer sig ved at antage Hr. Semouville, har denne Eskadre Befaling at gaae lige løs paa Dardanellerne. - Det almindel. Raad har besluttet, at Hellig tre Kongers Fest skal herefter hedde Sansculotter nes Fest. - Private Breve fra Corfica melde om den store Jndflydelse, Paoli endnu stedse har paa sine Landsmænd, hans Had mod Frankerige, og hans Bestræbel, ser, at holde de i Corfica boesiddende Franske langt fra de offentlige Forvaltninger. Han gives ogsaa Skyld for, at han vil spille Corsica i Engelske Hænder. Dog formoder man, at disse Efterretninger ere en Følge af nogle Franskes Jversyge. - Journalerne tie ganske om Ludvig og hans Familie. - Jndvaanerne i Naney begierte i Conventet Ludvigs Henrettelse. De spørge hvad man vil giøre med hans Søn, Kan man, sige de, paa samme Tid ikke være retfærdig og menneskelig. J skulle adoptere ham, og det vil blot hænge af ham, at være vor Broder, og leve som en god Republikaner. Man forelæste endnu en Mængde Adresser, iblandt andre et Brev fra Presidenten for Friheds- og Ligheds-Selskabet i Genua. Man opfordrer de Franske, at komme som Befriere derhen. Man ville lade Brevet trykke, men lod det være, da man tvivlede paa Skrivelsens Autoritet. De øvrige Adresser udtrykte Kierlighed til Republiken og Had mod Oprørerne. Mairen Chambon aflagde for N. C. Gitterverk den af ham forlangte Rapport over den nærværende Tilstand i Paris. Han tilstod, at Gieringen er stor, og saade: "Ludvig Capets Proces, Maison de Secours Billetter, den dyre Tid paa Levnetsmidler, Mangel paa Arbeide for de Trængende, Skaansel for Straf for Forbrydelser og Rolands Ministerium ere lige saa mange Aarsager til disse Gieringer. Spillehusene og andre Huse for Udsvævelser ere Samlingspladser for Fienderne af det offentlige Vel. Disse blive bevogtede af Politiet. De Geistlige arbeide skiult mod den offentlige Rolighed, og de beedigede ere meere mistænkte end de ubeedigede. Emigranterne forklæde sig paa mange foldige Maader, besøge Sectionsforsamlingerne, og de blodtørstige Forslag, som hisset skee, komme fra dem. Den bevæbnede Magt i Paris bestaaer af 120000 M., hvis Jver, uagtet den besværlige Tieneste, er utrættet." Tilsidst forlangte Mairen en Lov mod Anarchisterne, der trodse N. C. i deres Forsamlingssahl. Hans Tale blev beordret at trykkes, hvorved den ivrige Jacobiner Chabot anmerkede, at Pariserne i samme bleve retfærdiggjorde mod Ministeren Rolands uophørlige Bagtalelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Discussionen over Ludvig 16. Proces vedvarer, fylder hele Bøger, og bliver trættende. De Deputerte fra Staden Maron sagde den 4 ved Gitterværket: "Ved hvilken Troldoms Kraft hænger Lovens Sværd endnu over den største Forbryders Hoved; Vee dem, der taler om Tilgivelse; vi erklære saadan en for æreløs og Fædrenelandets Forbryder." Talerne over dette vigtige Anliggende ville formodentlig vedvare til den 15de, paa hvilken Pethion første Gang vil i N. C. forelæse Udkastet til Frankeriges ny Constitution. Medlidenhedens opvakte Følelse for Ludvig viser sig paa mangfoldige Maader. Man sælger og synger offentlig paa Gaderne en rørende Klagesang af Ludvig til de Franske, der indeholder en veltruffen Paraphrase af de mærkværdige Ord: mit Folk, hvad har jeg gjort dig? Man spiller og paa Theaterne her et nyt Royalistik Stykke: Vennen og den kydske Susanna. - General Dumouriez ventes daglig med sine svære Klagemaale mod Krigsministeren Pache i N. C. - Marat, Robertspierre, Danton, Ba zire, Chabot, Merlin og deres Medskyldige vil man have ud af N. C. - Nationalgarden, siger man, bestaaer nu af 116452 Mand, de Foedererte ere 5601, Cavalleriet 2603, Gendarmeriet og Bastillons Overvindere 2423. Det Heele beløber sig til 127089 Mand. 3850 Nationalgader deels Jnfanterie, deels Cavallerie, befinde sig i de omliggende, Egne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Altona, den 17de Januar. En overordentlig Coureer, der den 27de Decbr. gaaende fra Neapolis til Madrit passerede igiennem Rom, overbragte der den Efterretningsom en stor Ulykke, som har truffet den franske Flaade i det middellandske Hav 3 Dage efter hans Afreise fra Neapolis. Da den den 21de Decbr. befandt sig henimod 40 Seilere stærk i Nærheden af Øen Sardinien, blev den overfaldet af en hæftig Storm, hvori endeel af samme ganske undergik, men de øvrige blev deels adspredte, deels beskadigede, uden at man vidste, hvor Vinden havde drevet dem hen. Admiral Touche Treville selv er efter Stormen indløben til Neapolis med Languedoe paa 60 Kanoner, og et andet Linieskib, der begge vare meget beskadigede. (Dette er taget af den Florentiner Avis.) Dronningen af Portugal er ikke død, men ved god legemlig Sundhed vedvarer dog hendes Sinds Svaghed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Kiøbenhavn, den 18de Jan. D. 26. Oct. f. A. er forrige Revisor A. Jbsen allern, beskikket til Inventarie= og Fabriqueskriver ved Holmen; den 28 Dec. har Hs. Maj. allern, confereret Søecapitaine F. C. Wulff det ved Cap. Bielkes Død vacante 3die Matros Compagnie i 3 Division som Chef; Cancellisten C. Due allern. forflyttet til Cancellist i Søeetatens 3 Depart. Comtoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Ved Tal=Lotteriets 545 Trækning i Altona udkom No. 57, 12, 54, 35, 22.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Avertilsements. For at høitideligholde Hs. Maj. Kongens og Hs. Kongelige I Høihed Kronprindsens Fødselsdage gives paa Klubsalen i Petersens Gaard her i Odense Mandagen den 28de Kl. 6 Slet. Ball, og Tirsdagen den 29de ved samme Klokkeslet Assemblee og derefter Soupee. - Torsdagen den 31. Kl. 5 1/2 Slet Eftermiddag extraordinair Concert. Directionen den 20de Jan. 1793. et gunstige bifald, med hvilket det høistærede Publicum har beæret mine ringe Fortienester, opmuntrer mig til at bekiendtgiøre, at jeg har den Ære Torsdagen den 31te Jan. 1793 paa Klubsalen at give en stor Vocal og Jnstrumental Concert. Ved de bedste Arier bliver spillet en Fagot og en Violin Concert af Hr. Wille. Jeg tør forsikre, at den almindelige Fornøielse skal blive min Umages Løn. - Billetterne ere at faae hos mig i Hr. Controlleur Kastrups Gaard, og Priisen er 3 Mk. Begyndelsen er Kl. 5. C. Stephanie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Hvor en saa god som nye sort Fløiels Kivel og Vest, er at faae til Kiøbs, anvises ved Fabriqueur Søren Kiær i Odense. den 13de Maji indeværende Aar og paafølgende Dage blive Sal. Grev Friderich Christian Schachs efterladte Bøger, og strax derefter dette Stervboe tilhørende Portraits i Kobber ved offentlig Auction bortsolgte enten paa Hovedgaarden Gram eller i Hadersleben efter nærmere Bestemmelse og Bekiendtgiørelse i de offentlige Tidender. Catalogi over Bøgerne saavelsom over Kobberne ere at bekomme hos Hr. Birkedommer Trojel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Til førstkommende Paaske Flyttetid forlanges til Leie en liden & Gaard eller et Huus, som har en beqvem Stue til Billard, os derhos Smedes en Hauge. Man vilde gjerne at Stedet skulde for jo heller til ligge i en reel Gade. Vedkommende ombedes at henvende sig jo Mella.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Et ungt Menneske, som har lært at regne og skrive, ønsker sig en Tieneste som Skriverdreng enten hos en Embedsmand heri Byen, eller hos en Forvalter paa Landet. Han er endnu hos sin Fader, som er Bonde, og anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Onsdagen den 19de Decbr. forrige Aar er en Vifte af Perlemor, forgyldt, tabt ved eller paa Comoediehuuset, hvorpaa siges nøiere Kiendetegn, naar den afleveres imod en Douceur hos Bogtrykker Faber paa Adressecomtoiret. 17 24 s. Landsdommerne udi Fyen og Langeland, 1793.  giøre vitterligt: at efter Begiering af Birkedommer, og Procurator Bergmann i Odense paa Kiøbmand Anders Haug steds Vegne sammesteds, (som i endeel Aar skal have eiet Klarschou Gaard her i Landet) og i allerunderdanigst Følge af den ham forundte Kongel. allernaadigste Bevilling af 5te d. M. bliver den eller de, der maatte formene at have nogen Adkomst til en af nu afdøde Madame Cathrina Maria de Hansen, som forhen værende Eier af Klarschou, under 11te Juni 1771 udstædt Panteobligation til nu afg. Birkedommer og Procurator Peder Rønnow, i Odense paa Capital 1000 Rdlr., der siden efter ved endelig Afregning imellem disse tvende Afdøde af 1ste Decbr. 1775 skal være indfriet og casseret samt derefter bortebleven og forkommet: herved med Aar og Dags Varsel indkaldet til at fremkomme for os inden Fyenboe Landstings Ret sidste Onsdag i tilkommende Aars Marti Maaned 1794 med original Obligationen og beviisliggjøre deres Ret og Adkomst til samme, eller i Mangel deraf at taale Obligationen ved Dom mortificeret til Annullation og Udslettelse af Panteprotocollen, efter nærmere Paastand og Jrettesættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
J Hr. Landstingshører Rasmussens Fraværelse, Odense :J. J. Mylius. den 9de Jan. 1793. (L. S.) nødig, ønsker sig en Tieneste som Amme. Hun kunde strax Et Fruentimmer, som har Die til 2 Børn, om det gjortes tiltræde Tienesten, eller ogsaa hen i Fasten. Hendes Opholdsted, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Da Skiftet efter afdøde Major Christian Federich v. Bülow i Baaringe, Asperup Sogn, Hindsgauls Amt, Wends Herred, bliver foretaget i Stervboestædet Fredagen den 5te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, saa indkaldes herved 3de Gange med 12 Ugers Varsel den Afdødes Creditorer i de offentlige Tidender, at møde eller møde lade bemeldte Tid og Sted, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Wedelsborg den 4de, Jan. 1793. F. Grev Wedell. Underupgaard af 14 Td. Hartkorn, 1 halv Miil fra Odense, af ny fast og anseelig Bygning med dobbelte, reele, betrukne, malede og gibsede Værelser i Overflødighed, beqvem til Boepæl for ethvert Herskab; dens fortrinlig gode Jorder ere alle for sig selv indhegnede og ligge rundt omkring Gaarden, hvortil aarlig avles 100 Læs got Høe, græsses og forres 30 Hollænderiekøer foruden Bester og Tillæg, Græssmarkerne ere med Kløver besaaede og den lagde Rugsæd er 20 Td., har Overskov af Eeg og Bøg, overflødig Gierdsel og en stor Mængde god Tørveskiær hvoraf meget aarlig kan sælges, dertil og 10 Fæste Huuse med Hauger og Tofter, som paa egen Kost og uden Betaling forrette aarlig imod 500 Dages Hoverie=Arbeide, er paa billige Vilkaar under Haanden til Kiøbs for enhver som behager derom at indfinde sig hos Eieren J. Melbye. Da jeg nu er kommen hiem igien, og er forsynet med alle Sortimenter af Alenkram, som sædvanlig, saa recommenderer jeg mig til det resp. Publicum, og lover den reeleste og billigste Betiening. Mit Logie er som hidtil hos Hr. Lausen paa Postgaarden. Odense den 31. Decbr. David Jfral.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Da jeg formedelst Svaghed ei længer er i Stand til at ernære mig som Skipper, saa agter jeg ved offentlig Auction at bortsælge mit eiende og iboende Huus i Hauge, som er bestaaende af et Stuehuus paa 15 Fag, Muur- og Bindingsverk, samt en Sidebygning paa 11 Fag, der alt er forsikret i Brandcassen for 580 Rd., saa og den til Huuset liggende Tofte paa omtrent 18 a 20 Skiepper Lands Størrelse. en rummelig Gaard med en prægtig Vandbrynd udi, en Pile hauge og en Blomster dito, alt i meget god Stand. Auctionen derover er berammet at holdes i bemeldte mit Huus Fredagen den 25de Januari førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Hauge den 11te Jan. 1793. Fodeberg. Sos Hr. Hauge=Jnspecteur Müller i Odense, kan nu og frem 2 deles i tilstundende Foraar bekommes alle Slags beste Sorter Hauge og Blomster Frøer; eet, to og tre aarige Asparges Planter af største, beste og Hollandske Art, alt til meget billige Priser. Natten imellem den 11te og 12te sidste er af bekiendte Tyve Al. skeet Jndbrud hos Aalykkegaards Bonde, Gaardmand Anders Rasmussen af Bolbroe, ved at udstøde en Væg, og derefter gaaet ind i den øverste Stue, hvor de har borttaget (som strax savntes) en ny rød og grønstribet ulden Overdyne, samt 4 Stkr. sorte Filtehatte, hvoraf 2 høipullede. Skulle dette at mistænkelige Personer blive falbuden for nogle Retsindige, eller paa anden Maade at kunde gives Oplysning herom, da bedes sligt at maatte anmeldes enten for Eieren Anders Rasmussen i Bolbroe, eller for F. J. Leth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-21
Aalykkegaard d. 17 Jan. 1793. under Grevskabet Gyldensteen i Fyen, er for kort Tid siden H. udi Særslev Sogn, Hemmerslev Bye, paa Særslev Præstegaards Grund hos Huusmanden Niels Rasmussen ved Døden afgaaet, en gammel ugift Jndsidder, navnlig Anna Thomasdatter, som skal være barnfødt i Jylland, Coldinghuus Amt, Har the Sogn, Rodevad Bye, hvis faa Efterladenskaber strax er taget under lovlig Behandling, og stillet til offentlig Auction, samt udbragt til 18 Rd. 1 Mk. 4 s.; men da benævnte Indsidder forhen har foregivet, at hun ingen Livsarvinger haver efterladt sig, ei heller var bekiendt hvor andre Arvinger opholdt sig, saa indkaldes 3de Gange efter hinanden udi Wiborger Samlinger, den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, og den Odense Adressecomtoirs Efterretning, med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, alle de som formeene sig at være rette Arvinger efter bemeldte Afdøde, ligesom og Stervboets Credi= og Debitorer, til at anmelde sig med lovmæssige Beviser paa Gyldensteens Skriverstue forinden benævnte Tid, hvorefter enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Gyldensteen den 15de Jan. C. Anthon, Forvalter. vil førstkommende Paaske forlanges til Leie : en Stue, et Spits 2 kammer og et Rum til Brænde, alt i underste Etage. Hvor som kan overlade samme, ombedes at melde sig paa Adressecomt Hos Christopher Lange i Kierteminde faaes bedste Slags Hvee demeel for 1 Rdlr. Lispundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
Odense, den 25de Januar. Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn, den 15de Jan. J Søndags holdt Hs. Kongel. Høihed Arveprindsesse Sophie Friderica sin Kirkegang i Kabinetsprædikenen hos Enkedronningen. - Jgaar anlagde første og anden Division af Matroserne deres nye Mondering, der bestaaer i lange Buxer og en kort Jakke af mørkeblaat Tøi, og en Hue af sort Læder, og blev presenteret for Hs. K. H. Kronprindsen og det hele Admiralitet. Ved tredie og fierde Division skal det skee paa Torsdag. - Et ubenævnt Selskab af Borgere har skienket Secretair Gudenrath for adskillige af ham i et her værende Maanedsskrift afleverede Afhandlinger, i Særdeleshed over Kriminal Lovgivningen, en Ring med bornholmske Diamanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
- Den Lærde, der er bestemt til Prinds Christian Friderichs Hofmester, er ikke Jkan, men Skon. - Fra Wiborg meldes, at efter S. T. Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Sehesteds Foranstaltning er paagrebet og anholdt en Person, ved Navn Nicolaas Fischer, som har angivet sig for at være en Kiøbmand fra Amsterdam, hos hvem man fandt 401 Stkr. falske danske 5 Rdlrs. Bankosedler, og 393 Stkr., som ikke vare færdige, men manglede Stemplers og Navnes Underskrivt. Disse falske Bankosedler kiendes derpaa, at der isteden for, Hvo som giør falske Bankosedler, staaer: Hov som giør falske Bankosedler, At den franske Republiks Flaade i det Middellandske Hav ikke just har været saa særdeles lykkelig paa sit Tog, beviser en Skrivelse fra Neapolis af 20de Decbr. f. A. som melder: at da den franske Flaade nærmede sig Neapolis, blev Pøbelen ligesom rasende, vilde massakrere den franske Minister, hans Familie og alle Handlende af hans Nation, og truede at udplyndre og opbrænde deres Huse. Den franske Minister bad Hoffet indstændig om, ikke at begynde nogen Fiendtlighed, som let kunde foraarsage et Fredsbrud, da han var vis paa, at Eskadren ikke kunde have nogen Ordre til at giøre nogen Skade paa de neapolitanske Kyster, Kongen lovede det, saalænge de Franske ikke kom med større Styrke. Ministeren og de Handlende maatte redde sig i Baade ud til den franske Flaade for at undgaae den opbragte Pøbel; Admiralskibet og 2 Fregatter løb allene ind i Havnen, og blot Admiralen og Under=Admiralen fik Tilladelse til at gaae op i Staden; disse forfulgte Pøbelen med den græsselige Husen, Tuden og Trudsler, og tvang dem til, saasnart de kunde see det Kongel. Pallais, at gaae med Hattene under Armene, og raabe med dem: Kongen af Neapolis leve! De bleve indladte til Kongen, hvor de viiste den dybeste Ærbødighed, men bleve betydede, at de med det aller snareste skulle forlade Kongerigets Kyster, Fra Slottet, bleve de paa samme Maade forfulgte af Pøbelen, som bestandig raabte: vor gode Konge leve, Republiken døe! - Flaaden seilede derpaa bort, men efter 5 Dages Forløb er den i en stærk Storm ganske adsplittet, og Skibene ruinerede. London, den 8de og 11te Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
Fra Portmouth er Efterretning om en Begivenhed indløben, der rimeligviis vil befordre Fiendtlighedernes Udbrud mod Frankerige, ligesom det og virkelig har givet Anledning til Matrospresning. Efterretningen er denneChalouppen Childers, ført af Capit. Barlow, krydsede uden Flag forrige Onsdag i Havnen for Brest 1/4 engelske Mile fra de 3 Vandbatterier i Brester Havn. Der skeete et Skud, fra et af de franske Batterier, som gik over Chalouppen. Den plantede derpaa engelsk Flag, og de 3 Batterier det franske Nationalslag med en derpaa værende rød Vimpel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
Da Chalouppen formedelst Floden drev en halv Miil nærmere mod Fortet, søgte Capit. Barlow at komme fra Land. Men, efter givet Signal, fulgte en hæftig Jld fra de 3 Batterier. Dog traf ikkuns eet Skud, og da Vinden, lykkeligviis dreiede sig, fik Chalouppen Leilighed til at gaae under Seil. Capit. Barlow har tillige sagt, at han i Brester Havn havde seet en Tredækker, 2 Todækkere og 5 Fregatter med opbundne Seil. Tredækkeren Terrible paa 110 Kanoner er et ganske nyt Skib. Endnu 2 engelske Kuttere ere blevne i Nærværelsen ved Brest, for at passe paa de Franskes Bevægelser. Denne Fornærmelse mod det engelske Flag har givet Anledning til, at Admiralitetet har foruden de 38 Linieskibe og 40 Fregatter endnu givet Ordre til at udruste 6 Linieskibe, og Folket lader see en National drift til Krigen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
Capitain Beard, der med Skibet Thetis d. 14 Dec. er afseilet fra Cap Francois, har medbragt de nyeste, men og meget ulykkelige, Efterretninger fra Domingo. Han melder, at der forefalde utallige Mord. Negerne skiende og brænde hver Nat paa Plantagerne, mange Mulatter ere stødte til dem, og leve med de Hvide i bestandige Skiærmydsler; de Fangne, som de giøre paa begge Sider, behandles paa den umenneskeligste Maade. Paa Cap Francois har været en Fægtning imellem Aristocrater og Democrater, hvori 6 af de fornemste Kiøbmænd, have mistet Livet, og den rigeste af dem blev af Barbarerne hugget i smaa Stykker og stukket paa Kaardespidserne, ja endog paa Kokarderne paa Hattene, og paraderede dermed igiennem Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
Stokholm, den 10de Januar. Alle muelige Forholdsregler ere tagne for at stille Urolighederne her. De her liggende Regimenters Ammunition er formeret med 3000 skarpe Skud; den her værende Division af Marinesoldater har ligeledes faaet Ammunition. - Vi have faaet en ny Understatholder, Nibelius, og en ny Politiemmester, Norl; disse Foranstaltninger, forbundne med nogle urolige Hoveders Jndtrækkelse, synes igien at have faaet Roligheden tilbage. Gotha, den 9de Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
J Forgaars kom her 24 med Penge beladte, og for den preussiske Armee bestemte Vogne fra Berlin. De fortsatte følgende Dag deres Vei.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
Hannover, den 16de Januar. Efter private Efterretninger fra Rusland er man den ikke ganske uden Bekymring over Portens Sindelang Sagernes nærværende Beskaffenhed i Sverrig synes og saa ikke at opvække mindre Bekymring hos hiin Magt, og saaledes at forhindre en virksom Deeltagelse i de franske Anliggender, at de krigførende Magter ikke meere synes at regne paa en russisk Troppebistand, om endog de offentlige Blade udgive samme for vis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
Paris, den 11te Januar. Discussionen over Ludvigs Proces er den 7de sluttet, og bleven decretert, at for større Hastigheds Skyld skulle de, som endnu have Taler at holde, lade samme trykke. Navnenes Opraab i Henseende til den Dom, der skulde fældes over Ludvig, skal skee den 14de. Ludvig seer, med Religionens Hielp, Tilfældet af hans nærforestaaende Død imøde med Standhaftighed, og sagde til sin gl. Defensor Malesherbes, der rørte ved dette, med levende Væsen: Min Beslutning herover er alt for længe siden fattet; jeg skal rolig bære mit Hoved paa Skaft tet. Hvad De vil forundre Dem over, er, at min Kon og Søster ere ligesaa findede. Efter nogen Taushed sag de han endnu smillende: Man har ofte i min Barndom sagt mig, at hver Gang, naar en Konge af Huset Bourbon skal boe, skal man om Midnatstid see en stor hvider klædt Kone vandre heromkring. Mon hun igien skulde i vise sig, De græde? mit Spørgsmaal var kun Spøg, be men det giør mig ondt, at De synes saa rørt derover. Endelig har Marechal Lückner, som hidtil ved et Dekret i blev holdt tilbage i Paris, faaet Tilladelse til at forlade samme og begive sig hvorhen han vil "Man siger, at vi i Foraaret skulle angribes af 174000 Østerriger, 100000 Rigstropper, 80000 Preusser, 377000 Hollænder, 30000 Sardinier og 60000 Spanier, i alt af 481000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-25
General Dumourier skal ganske være imod en Dødsdom over Kongen. Han arbeider, som det hedder, hemmelig paa Planen til tilkommende Feldtog, til hvis Udførelse en Masse af 800000 Mennesker skal udfordres, hvorfor man og taler om en virkelig Militairconskription eller Rekrytudtagelse. -