JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1833-10-11
Aalborg, den 8de Octbr. Jfølge hertil med Dags=Posten indløben officiel Beretning til herværende kgl. svensk og norsk Consul fra det kgl. Commerce-Collegium i Stockholm, er Cholera udbrudt i Hamborg, hvorefter denne Stad og øvrige ved Elden beliggende Havne, af bemeldte Collegium er erklæret for smittet. (Aalb. Av.) Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons,
Viborger Samler, 1833-10-13
61de Aargang. No. 123. Søndagen. den 13de October 1833. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig privilegerede. Viborger Samler. VIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIISSISSEMENTSTISSIIIIANISTIANIIIIANIS -
Viborger Samler, 1833-10-13
Udenlandske Efterretninger. Frankrig.
Viborger Samler, 1833-10-13
Franske Blade paastaae, at det virkeligen har været Hertuginden af Berris Hensigt, paa Skibet, Carlo Alberto at gjæste Frankrig, men at Corvetten Perlens Aarvaagenhed har afskrækket hende fra dette Forsæt. Skibet afgik nu med 9 Passagerer og en aldeles uskyldig Ladning til Marseille, hvor det indtraf den 21de Septbr., og ifølge en Telegraphbefaling fra Paris strax lagdes under Beslag. Præfecten for Rhonemundingens Departement, Hr. Thomas, tog ingen Notice af den sardiniske Consul Protest, men yttrede sig endog fornærmeligt mod dennes Regjering. Den 23de var det meget uroligt i Marseille. Man vil der have seet Hr. de Mes nars, Hr. de Candolle og Oberst Lachau, forklædte blandt Grupperne. Den Sidste sang den saakaldte Glant Francetis, og Folket raabte derimellem: Five Henri V, ved hvilken Leilighed et ungt Menneske erholdt to Dolkestik. Man drev Frækheden saavidt, at man saug carlistiske Sange udenfor Politiecommissairernes Vinduer. Den næste Aften droge indtil Kl. 11 Bander, væbnede med Sti letter og Knipler, igiennem Gaderne. Kl. 10 trængte de ind i et patriotisk Caffehuus, hvor de afpryglede nogle aldrende Mænd. Ligeledes blev en Liberal saaret med 4 Dolkestik og liggende som død. Der berettes endnu flere lignende Rædsler. Kl. 11 skal det paa Ludvigspladsen være kommet til saa alvorlig Slagsmaal mellem Patrioterne og Carlisterne, at Linietropperne maatte opbydes. Det hele Politie var paa Benene; men Nationalgarden er indbyrdes uenig og to for deres Patriotisme bekjendt Compagnier skulle Cand. - ved en Beslutning af Øvrigheden være blevne opløste. Blandt Anstifterne til hiint Uvæsen nævner man ogsaa Dhrr. Kergorlai og Sala, tilligemed flere bekjendte Legitimister, og man begriber ikke, hvorfor Øvrigheden ingen Foranstaltning har truffet til deres Pagribelse. Overhovedet skildrer man Marseilles Stilling som meget betænkelig, og ogsaa i de omliggende Steder vare Alle meget ængstelige. Toulon vare alle Nationalgardens Officierer sammenkaldte den 23de, og man forelæste dem en Dagsbefaling med Hensyn paa Hertugindens Bevægelser, Hele Garnisonen var i Bevægelse, Posterne fordobbledes, og Officiererne erholdt befaling til, ikke at forlade Vagterne. Linietropperne ere opstillede langs Kysterne fra de hieriske Øer af indtil Quarquairanne, hvor en Broder til Hr. Delavau har sit Slot, Fra Chamberi vende de legitimistiske Emigranter i store Hobe tilbage til Frankrig. J la Ciotat skal et Skib have indsmuglet 6000 Geværer. Man frygtede stærkt for den 29de September; men da Telegraphen indtil den 1ste Octbr. Jntet havde meldt til Paris, saa maa man haabe, at denne Dag er forløben uden Uorden. – J Vesten synes Alt at forblive roligt.
Viborger Samler, 1833-10-13
General Grev Erlon har truffet meget eftertrykkelige militaire Foranstaltninger, alle Pas undersøgtes nøie, og Chouansbanderne ville derfor vistnok ikke rør sig. - Hvergang de udvortes Begivenheder og Cabinettets Udladelser lade formode en Krig med Udlandet, bemærker man strax, at Partiernes Dristighed tilta tager. Strax haabe Legitimisterne, at Jnvasionen er for Døren, og Republicanerne vente i Tilfælde af en Krig den Regjerings Fald, der i tre Aar har skuffet Landet med Fredsforsikkringer. For at kjole den legitimistiske Jver, har Ministeriet ladet et Par Jndivider sætte fast, der vare paa Reisen til Prag, forat bringe Henrich deres Lykønskning. Et Ministerialblad fortæller, at man har fundet vigtige Actstykker hos de Hæftede; men det gjør dem ikke bekjendt. Man siger, at Regjeringen allerede tidligere har havt mærkværdige Papirer i Hænderne angaaende Dhrr. de Chateaubriand, Fitzjames, La Ferrongis og Blacas og deres Bestræbelser. Disse Statsmænd skulle have staaet i Brevvexling med Udenrigsminist riet. Endnu strængere viser man sig mod Republicanerne, der virkeligt ogsaa ere mere at frygte. Medens en Deel af Ministeriet ikke holdt de nye Processer mod Republiken for tilraadelige, hvilede Dhrr. Barthe og Argout ikke, førend Kongen gav sit Samtykke. Jsær hader og frygter Hr. Barthe Republicanerne; man forsikkrer, at de udgjøre hans hele Conversation i Conseilet, og man paastaaer, at han hver Nat Dromme seer Republicanere for sig, hvorledes de henslæbe ham til Clubberne, hvilke han engang selv hørte til. Mad. Barthe forenede sine Bønner med sin Mands, og da hun staaer høit anskreven hos Dronningen, saa lykkedes det endeligt at udvirke Forfølgelsen mod La Tribune og Le National saaledes fortælle i det Mindste Folk, der kjende Tilstanden ved Hoffet.
Viborger Samler, 1833-10-13
Fyrst Talleyrand gav den 30te Septbr. en stor Diner, hvortil ogsaa Dhrr. Laffitte, OdillonBarret og Mauguin vare indbudne. Ministeriets Fremfærd med den neapolitanske Major Vecchiarelli, der aldeles vilkaarligt er forviist Landet, gjør stor Opsigt. Han beraabte sig paa en kongelig Forordning, der for flere Aar siden gav ham fransk Borgerret; men Journal de Paris erklærede, at denne Forordning var annulleret med en senere.
Viborger Samler, 1833-10-13
Nu havde Majoren hos Retspræsidenten Portalisudvirket Tilladelse til at stævne Ministeren Argout og Politiepræsecten Gisquet, og hertil antaget en Huissier, men den kongelige Procureur Desmortiers forbød den Sidstnævnte at udføre Citationen. Nu lader Major Vecchiarelli denne stævne. Jmidlertid synes Politiepræfecten kun at kjære sig lidet omde lovlige Former; thi han erklærer, at der trods al Snak og alle Protestationer skal skrides til Udførelsen, af hans tidligere beflutning, fordi Domstolene ikke ere competente til at bedømme Legaliteten i Administrationens Handlinger.
Viborger Samler, 1833-10-13
England.
Viborger Samler, 1833-10-13
Marquis Anglesea har den 27de Septbr. meget rørt taget Afsked fra Jrrland, som han har bestyret i en saa skjæbnesvanger Periode. Folket i Dublin forholdt sig stille og viste ingen Deeltagelse.
Viborger Samler, 1833-10-13
Samme Dag var den nye Vicekonge, Marq. Wellesley, indtruffen til Dublin, og havde endnu af Marquis Angleseas Hænder modtaget St. PatricksOrdenens Stormesters Jnsignier. Store Folkemasfer vare tilstede ved hans Jndtog, og modtoge ham, deres Landsmond, med den lydeligste Jubel. Man dømmer høist forskjelligt om Marquis Angleseas Forvaltning; især beskylder man ham for, i de sidste Aar at have viist stor Svaghed mod den demagogiske Faction. Desværre indløbe igjen fra mange Puncter af Jrland Beretninger om Mord og Voldsomheder. Prinds Georg af Cumberland har ganske mistet sit Syn, men bærer sin Skjebne med stor Taalmodighed. Hertugen og Hertuginden have, ledsagede af Hertugen af Wellington, den 2den October indskibet sig med Prindsen i Dover, for over Brüssel at gaae til Berlin. Henrich V. J den nyeste Beretning fra Prag af 1ste Octbr. i Leipz. Zeit., hedder det: "Man har paastaaet, at Carlisterne, som gjorde Reisen fra Paris til Bustichrad, for den 29de Septbr. at lylønske Hertugen af Bordeaux til hans Majorennitet, ikke vilde erholde Tilladelse at passere den böhmiske Grændse; men dette har ikke bekræftet sig; thi den høitidelige Gratulationscour fandt virkelig Sted den 29de September, dog ikke af saa mange Hundreder, som Aviserne have fortalt. De havde alle Plads i 20 elegante Vogne, og Flere af dem havde i længere Tid levet i Tydskland. Hvorfor havde man ogsaa skullet nægte umistænkelige Reisende, der vare forsynede med ordentlige Pas, Adgang, At hædre og hylde en uden egen Skyld ulykkelig Prinds, er en Humanitetshandling, der er roesværdig og ikke bør forhindres. Kaarde og Sporer, som man bragte ham, ere den meest passende Gave til en ung Prinds, der træder over i Myndighedsalderen. Den unge Hertug af Fitziames havde den Ære at overrække Prindsen dem og tolke Alles Hengivenhed og Ønsker. Carl K og Hertugen af Blacas vare ikke tilstede, ja det hed endog, at begge vilde reise bort, hiin til Steiermark, for at beste et Landgods, der var tilfals og Slottet i Leo ben, denne derimod til Schweitz. At man efter det Passerede kan vente Hertuginden af Berri til Bustichrad, lader sig neppe betvivle, uagtet de offentlige Blades Modsigelse. J en tidligere Beretning hed det, at de parisiske Reisende kun med megen Møie havde erholdt Tilladelse til at passere Bøhmens Grændse, og at de under deres Ophold i Prag skulde staae under Politiets specielle Opsyn.
Viborger Samler, 1833-10-13
Blandet. J Brüssel har man opdaget nye Forsøg paa at forgifte Brødet.
Viborger Samler, 1833-10-13
I Dürkheim i Rhinbaiern er det den 28de Septbr. kommet til blodige Optrin mellem de Civile og Militairet.
Viborger Samler, 1833-10-13
Man talede i Madrid om Oprettelsen af et Regentskabsconseil under Dronningens Forsæde, da Kongens Sundhedstilstand var høist foruroligende.
Viborger Samler, 1833-10-13
Sultan Mahmud har tiltraadt en liden Reise til Nicomedien, Zemlit og sandsynligviis til Brussa, hvis Formaal Jngen kjender.
Viborger Samler, 1833-10-13
Fra Candia er indløben Efterretning, at Mehemed Ali den 12te August var ankommen med en Deel af sin Flaade til Suda. Derfra besøgte han Kanca og indskibede sig den 22de til den vestlige Deel af Øen. J denne Tid udstædte han forskjellige Anordninger med Hensyn til Landets Cultur.
Viborger Samler, 1833-10-13
En Capitain Allard fra Toulon, der nylig kom fra Cypern til Marseille, traf i rum Sø en tyrkisk Skonnert, der kun havde to Matroser ombord. Disse fortalte, at de kom fra Java, og at Mandskabet havde bestaaet af 11 Matroser, hvoriblandt 8 Græker. Desuden var der 14 Passagerer, deriblandt 6 Munke, paa Skibet. Grækerne gjorde Mytteri og myrdede Capitainen og Passagererne og kastede dem overbord. Kun de to Matroser, der havde skjult sig i Skibet, bleve reddede. Grækerne toge bort i Baaden med nogle tusinde Piastre. De havde i Forveien boret Hul paa Skibet, for at sænke det igrund. Et Øieblik derefter kom Skibet Triton forbi og reddede begge Matroserne.
Viborger Samler, 1833-10-13
Paa Cuba vare 5 a 600 Slaver indsmuglede fra Africa og satte i Land i nogen Afstand fra Havanna. Her erfarede de af Negrene paa de nærmeste Plantager, at en frygtelig Sygdom (Cholera) herskede blandt de Sorte, og var foranlediget af de Hvide ved Giftblanderi. Herved bragte til Fortvivlelse, overfaldt de Nyankomne deres Vogtere og myrdede dem; en lignende Skjebne havde tre Embedsmænd, der vilde gjenoprette Roligheden. Nu sendtes 30 Md. Cavalleri mod Oprørerne, der vare forstærkede ved Slaver fra de nærmeste Plantager. Det kom til en Træfning, hvori mange Sorte, men ogsaa to Officierer og flere Soldater faldt. De Overblevne af disse trak sig tilbage, og nu udsendtes et stærkere Corps, der aabnede en heftig Jld mod Oprørerne og dræbte 4 a 500 af dem. Dog mistede Militairet 40 a 50 Mand. Negrene vare kun bevæbnede med Køller og Stene. Jfølge de sidste Beretninger var Oprøret aldeles undertrykt.
Viborger Samler, 1833-10-13
En Bondekone paa 27 Aar, Magdalena Gianins, fra Mesagne i det Neapolitanske, var den 18de Juni ifærd med at drage Vand op af en paa aaben Mark værende Brønd. Hendes toaarige Søn styrter i Brønden, der var 41 Palmer dyb (over 17 danske Alen, og havde 25 Palmer over 10 1/2 Alen) Vand. "Mit Barn!" raaber den fortvivlede Moder, river ihast Spanden af Strikken, klynger sig til den, og farer ned i Dybet. Ulykkeligviis var Rebet skjørt, det brister, og den ulykkelige styrter ned til Barnet. Hun finder det, indslutter det i sin ene Arm, og griber med den anden en fremragende Steen, ved hvilken hun, med kæmpemæssig Anstrengelse var saa lykkelig at holde sig og den kjære Byrde, indtil hendes Skrig hidkaldte Naboerne, der bragte hende og Barnet, begge fuldkommen ubeskadigede, op af Bronden.
Viborger Samler, 1833-10-13
J Hamborg skal være opdaget et formeligt organiferet Tyve-Selskab, der har sine Statuter, Præsidenter og Kommitteer, Medlemmerne havde (ifølge "Der Freischuz") det ædle Formaal at rydde op efter bedste Evne i deres Herres Lagere, og saaledes at etablere et europæisk Magazin, til de billigste Jndkjøbspriser, – af det stiaalne Gods; Sagen skal nu være under streng Undersøgelse.
Viborger Samler, 1833-10-13
Indenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1833-10-13
Kjøbenhavn. Atter er her opstaaet en ny Trykkefrihedssag. For den kgl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret er indanket Sag imellem Cancellieraad Lindberg og Lieutenant samt Assistent hos Kongens Foged, Gudenrath, angaaende et Stykke i Bladet Politivennen. Den hele Sag dreier sig om Førstnævntes Beskyldninger mod Sidstnævnte, at han skal være Forfatter til et i Raketten No. 52 f. A. indført Stykke, betillet; "Nytaarsønske til Cancellieraad Lindberg, ved hvilken Leilighed Jndstævnte skal have brugt nogle formeentlige fornærmelige Udladelser mod Citanten. For at give Publicum en Jde om, hvor bekosteligt det er at blive begravet (det kunde maaskee afskrække en gjerrig Selvmorder), tillader man sig her at anføre det trykte Schema til en Bedemands Regning, som er fremlagt i en Sag, som Stadens Bedemænd have anlagt ved den Kongl. Lands-Over samt Hof- og Stadsret mod Hofvedemand Pritzer, fordi han formeentlig skal have gjort Jndgreb i deres Rettigheder. - Specification. Jorden. Gravnummeret. - Gravens Gravning. - Liigskamlerne. – Skolens Rettighed. - Liigbærere. - Liigvognen med Hesteleie. Tjener ved Liigvognen. - Liigkudsken, Drikkepenge. - Præsten. - Præsten. - Klokkeren. - Overgraveren. - Undergraveren. Assistentsgravere. - Graverkarlen. - Liigklædet. Skammelklædet med Bærepenge. - Aparte Douceur, eller Handskepenge til Liigbærerne. - Jnvitationsvognen med Drikkepenge. - Tjener med samme. Dito Begravelsesdagen. - Vogne til Følge. - Dito til Bedemanden med Drikkepenge. - Dito til Liigbærerne med Dito. - Sang af dobbelt eller enkelt Chor. - Politiebetiente. - Bedemandens Sallair, efter eget Behag." – J Sandhed, Tanken om, at en saadan Regning vil blive præsenteret Ens Efterlevende kunde næsten gjøre det endnu tungere at forlade Livet. (Kbhvnsp.)
Viborger Samler, 1833-10-13
Under Overskrift: "Mere om Dyrenes Mishandling", indeholder No. 79 af Bladet "Raketten" iblandt Andet Følgende: "Hele Odense Byehar for flere Aar siden seet at en Hest, der tilhørte det fyenske Dragonregiment, og som var kommen tilskade paa Exerceerpladsen, saavidt jeg erindrer ved et Beenbrud, henlaae i tre Dage og tre Nætter paa samme Sted, og udsat for en brændende Sommersols directe Hede, indtil omsider en medlidende Borgermand forbarmede sig over Dyret, og ved et Skud endte dets Lidelser. Er dette ikke Mishandling, saa kiender jeg ikke Betydningen af dette Ord."Man haaber, at det fyenske Dragonregiment ikke vil lade Publikum forblive uoplyst om, hvorvidt dette Factum forholder sig rigtigt. (Kbh.)¬
Viborger Samler, 1833-10-13
J Anledning af en Strid der ved Hestevæddeløbet i Slagelse opstod mellem Committeen og Grev Reventlow har denne tilladt sig formeentlige Personligheder mod et Medlem af samme, Landvæsenscommissair G. Michelsen, og paastaaet at han har handlet anderledes end han har talt, og at Committeen har handlet vilkaarligt; i denne Anledning har en Jndsender i "Kjøbenhavnsposten" yttret, at det i ethvert Tilfælde er en uvæsentlig Omstændighed, som ikke kunde begrunde nogen Ret for Greven, hvad Hr. Michelsen har sagt; thi Sagen sorterede naturlig viis under den samtlige Committee med Dommeren i Spidsen, og tilføier endvidere. "Men om Grevens Anfald imod Dommeren har jeg endnu nogle Ord at bemærke, ihvorvel jeg ikke erkjender, at dennes Adfærd trænger til noget Forsvar. Veed Grev Reventlor hvad det vil sige, at beskylde en Dommer, og især en Dommer i sidste Jnstants, for Vilkaarlighed, Veed Grev Reventlow hvad Væddeløbs-Dommerens Pligt og Function er, Formodentlig nei, Væddeløbs-Dommeren) har kun at afgjøre, hvilken Hest der kommer først til Maalet, uden at have under Løbet feilet imod Lovene, skulde hans Myndighed udstrækkes saavidt, at han skulde afgjøre de private Disputer, der kunne opstaae i Anledning af Løbet, som f. Ex. om Overdragelse af Præmier til en *) De af denne Dommer afsagte Domme ere, ligesom Høiesterets, inappellable. Det forekommer mig at jeg har hørt, at det efter vore Love ikke er tilladt offentligen at raisonnere over og critisere Høiesterets Domme – en meget fornuftig Jndretning, da det Modsatte vilde føre til uendelige Disputer; den Tabende troer dog næsten altid, at der er skeet ham Uret. Saaledes bør det og være ved Væddeløbene; man vælger en Dommer, som man har Tillid til, og underkaster sig derved hans Dom uden Modsigelse; naar Dommen er faldet, skal jeg ikke raisonnere bagefter, fordi den ikke er falden ud til min Fordeel. anden, da vilde denne Post være en juridisk ikke, som Tilfældet er og bør være, en blot Æres-Post; den er ikke vanskelig at bestride, men utaknemmelig.
Viborger Samler, 1833-10-13
J Politievennen ønskes fra Sæbye nogen Forandring i den strænge Forordning om Straatagenes Afskaffelse, da mange Bygninger ere saa svage, at de ikke kunne bære Tegltag. – Et Ønske som vist istem mes af Alle, da Forordningens Bydende sikkert ikke uden rædsomme Følger – kan efterkommes.
Viborger Samler, 1833-10-13
Subscribtionen til den Jngerslevske Tontine har god Fremgang. Der er nu føiet Foranstaltning til, at der ogsaa i Hertugdømmerne kan modtages Jnd tegninger. Enhver, der ønsker at deeltage, kan tegne sig enten paa sit eget eller en Mand paa sin Hustrues Navn; og desforuden paa et vist bestemt af hans Børns Navne eller paa en anden Persons Navn, som tiltræder Livrentens Nydelse efter hans eller hans Kones Død. Livrenten lyder altsaa i dette Tilfælde ei blot paa den Tegnedes, men fremdeles endnu paa en Andens, dog bestemt opgivet, Navn. Jordegodset, hvori Tontinen er sikkret, har meget betydelige Skove. (Dagen.) ergangen.
Viborger Samler, 1833-10-13
Bekiendtgjorelse. Torsdagen den 17de De.*) tager Vinterposttouren sin Begyndelse, og Jndleveringstiden bliver da saaledes: A. Posten til Randers. For lose Breve.
Viborger Samler, 1833-10-13
Søndag Eftermiddag fra Kl. 5 til 7, og Mandag Formiddag fra Kl. 8 til 9. Torsdag Formiddag fra Kl. 10 til 1. For Penge og Pakkepostsager. Søndag Eftermiddag fra Kl. 2 til 4. B. Posten til Skive og Holstebroe. For løse Breve. Mandag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 6 til 8. For Penge og Pakkepostsager. Mandag Eftermiddag fra Kl. 6 til 8.
Viborger Samler, 1833-10-13
Extraposten til Hobroe afgaaer for sidste Gang i dette Aar, Torsdagen den 10de De. Jdet jeg herved bringer dette til de Corresponderendes Kundskab, bemærkes: at Breve fra Viborg til Lemvig og Ringkjøbing ikke alene kan sendes med Posten over Randers, men og over Skive og Holstebroe. Viborgs Postcomptoir, den 7de October 1833. Mansen. *) Af en Feiltagelse er anført i forrige Bekjendtgjørelse "Fredagen den 18de De." Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1833-10-15
No. 12. 61de Aargang. den 15de October 1833. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Samler. Viborger masquarteerpaastaaraarsmanden saasnassessors saasom - Rasmussen assuraspar
Viborger Samler, 1833-10-15
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1833-10-15
Den 4de October afgik en af Kongens Adjutanter, Grev Jules de la Rochefoucauld, med egenhændige Skrivelser fra Kong Ludvig Philip og hans Gemalinde til Dronning Maria Christina.
Viborger Samler, 1833-10-15
Samme Dags Morgen var diplomatisk Forsamling hos Fyrst Talleyrand; Grev Pozzo di Borgo, Lord Granville og den østerrigske Charge offaires, Friherre v. Hügel vare tilstede; man forsikkrer, at den russiske Ambassadeur førte Ordet for Spanien. De forskjellige Gesandtskaber afsendte ikke mindre end 8 Courerer til Madrid. – Efterretningen om Kong Ferdinands Død blev bekjendt i London, den 5te October; de spanske Statspapirer stege 1 pCt.
Viborger Samler, 1833-10-15
Frankrig.
Viborger Samler, 1833-10-15
Man anseer Kongens Reise til Compiegne, hvor foruden Kong Leopold ogsaa Prinds Emil af Hessen-Darmstadt og flere preussiske Officierer ere indbudne til at overvære Manoeuvrerne, som en paafaldende Tilnærmelse til de østlige Magter. – Le Moniteur erklærer, at Efterretningerne om de d. 23de og 24de Septbr. i Marseille forefaldne Uordener vare meget overdrevne; nogle Rolighedsforstyrrere bleve hæftede, og siden har Roligheden været uforstyrret.
Viborger Samler, 1833-10-15
Privatbreve fra Marseille, Toulon og det hele Var departement lyde imidlertid endnu ingenlunde beroligende. J Brausset, Cadiere, Signes, St. Maximin a. organiseres Landfolket i Bander og venter kun paa Losenet fra Marseille. J Stæderne Lorques, Grasse, Frejus, Cannes, Antibes har Gjæringen, naaet den høieste Grad. Carlistiske Agenter udsprænge det Rygte, at den østerrigske og den piemontesiske Armee staae beredte til at rykke ind i Frankrig til Legitimmitetens Understøttelse. Ogsaa i Cette og i hele Heraultdepartement har Regjeringen grebet militairiske Forholdsregler, der ere foranledigede ved den i Barcelona værende carlistiske Committees Machinationer. J Angers har man anstillet Undersøgelser, der have foranlediget Hr. Myonnets og hans Ledsageres Hæftelse i Strasburg. Præfecten i Maine og Loire Departementet advarer i et fortroligt Circulaire mod Munkenes Machinationer i de vestlige Departements. J Paris har man den 1ste Octbr. paa Børsen arresteret en aldrende Mand, ved Navn Bresson, i det Øieblik han uddeelte smaae Mynter med Hertugen af Bordeaux's Portrait og den Omskrivt: Gud har givet ham." - General Darriule begav sig den 2den Octbr. om Morgenen til Kongen, efter Forlydende, for at underrette ham om farlige Symptommer, der skulde være opdagede blandt den parisiske Garnison. - Hele Paris har sine Øine henvendt paa Talleyrand, for af hans ubetydeligste Handlinger at uddrage politiske Spaadomme. Grev Pozzodi Borgo tilbringer hver Morgen to at tre Timer hos Fyrsten og synes at staae paa den bedste Fod med ham. - Major Vecchiarellis Sag forhandles nu, alle Protestationer uagtet, for Retten. Hr. Viennet er i Bezieres modtaget med en frygtelig Charivari. Talrige Grupper med alle mulige bedøvende Jnstrumenter indfandt sig udenfor hans Bolig og afsang der Sangen om Klystersprøiteen, et Spottedigt mod Le Juste milien. Alt dette ledsagedes af Raabene: Ned med Le Juste milien, Ned med Svinet, ned med den venale Deputerede. Hr. Viennet skreg derimod af fuld Hals: "Ned med Stimændene fra 1815. Ned med Carlisterne! Tumulten varede til langt ud paa Natten. En Mængde Gensdarmer og Militair var opbudt; dog afholdt man sig aldeles fra at bruge Magten.