JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
En i Fyen nylig udkommen Borger- og Bonde-Calender for 1845 indeholder bl. A. nogle interessante bemærkninger og Veirets Forudsigelse, hvilke skulle være Resultatet af en lang Erfaring. Vi meddele deraf følgende til en Prøve: 1) Naar Kulden ikke kommer for Juul, og Februar er varm, saa bliver Paasken kold. 2) Megen Snee om Vinteren, Marts tør, April fugtig og Mai kold, tyder paa en god Høst. 3) Stærke Vinde i Efterhøst og Vinteren spaae megen Træfrugt, dog er denne især afhængig af Frost i Blomstertiden, som meget skadelig, ligesom naar Træerne i denne Tid mangle Fugtighed. 4) Fløders og Kilders stærke Udtømning i Foraaret spaaer en tør Sommer. 5) Bygger Skaden, sin Rede lavt i Træerne, da en tør, høit, en vaade Sommer. 6) Taage i Foraar tyder paa Regn om Sommeren; Taage om Efteraaret: Snee og Vinteren. 7) Har man Torden tidlig om Foraaret, bliver Nattefrosten ikke betydelig. 8) Efter en mild og varm Efterhøst følger ikke sjelden en stræng og lang Vinter. 9) Paa Vandfuglenes afpillede Brystbeen skal man i Efteraaret kunne see Afvexlingen med Frost og Tøveir i den forestaaende Vinter, da de lyse Pletter forfra skulle betyde Frost, og de mørke To, som Maalestok for Vinteren. 10) Fra den Kant, den første Torden kommer, ville de fleste i den Sommer følge. Endeel af Thisted Omegns Honoratiores og Borgere havde den 22de Februar indfundet sig for at bevidne den ærværdige Olding, Conferentsraad Faye, deres Lykønskning til hans 85de Fødselsdag. Allerede 2 Aar fængsledes denne gamle Mand til Sygeleiet, og man veed ikke hvad man meest skal beundre, enten den Taalmod, hvormed han bærer sine Lidelser, eller og den sjeldne Aandskraft, som, uagtet hans nedbrudte Sundhed, endnu bestandig vedligeholder sig hos ham. Afvigte 4de Decbr. feirede han og Frue deres Guldbryllupsfest, hvilken, da han er fængslet til Sygeleiet, blot kunde høitideligholdes i en snever Kreds blandt enkelte Venner og Familie. (Thist. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Paa Hammelmose i Vensyssel er i disse Dage indtruffen den physiologiske Sjeldenhed, at en Ko har født tre Kalve, der alle ere ilive og prøves opfostrede, ved at lade dem die Moderen. Kalvene ere hinanden fuldkommen lige i Farve, og have eens Afteg(Aalb. Av.) ning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
De fra Viborg Arrest undvegne og nu paagrebne Fanger havde gjort Jndbrud hos en Handelsmand, paa Fuur, tømt hans Skuffer, og borttaget 200, tildeels i Smaapenge, samt bemægtiget sig endeel andre Varer, og derpaa begivet sig til Morse, hvor den Ene havde sin Kjæreste i Landsbyen Todso. Her sad de om Aftenen ved et Gilde, da Huset blev omringet af Politiet fra Nykjøbing, og de fire Forbrydere bleve grebne. Dagen efter fandtes Pengene og Varerne (Thst. Av.) nedgravede i Faarestien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Den Ansøgning, som for nogen Tid siden indsendtes fra Viborg, om at beholde Tugt- og Forbedringshuset, havde ikke foranlediget Cancelliet til at andrage paa nogen Forandring i den kgl. Resolution, saameget mindre – hedder det i Cancelliets Svar – som det Tab, der befrygtes for Byen, vil blive ubetydeligt, da den nuværende Straffeanstalt efter allerhøistbemeldte Resolution for Fremtiden skal optage samtlige Qvindefanger for hele Nørrejylland. (Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Stiftsprovsten over Ribe Stift, og Sognepræst til Domkirken i Ribe, Dr. phill. P. N. Frost, Ridder, af Dannebrogen og Dannebrogsmand, er ved Døden afgaaet, i sit 65de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Jnstitutbestyrer Kraibergs nylig udgivne Skrift om Skolelærernes Stilling omtales med megen Roes i Hempels Avis. Alt hvad bemeldte Skrift indeholder hedder det – er fremstillet i et saa klart og sanddru Lys, at idetmindste enhver Skolelærer, som har Agtelse for sig og sin Stand, maa være Forfatteren takskyldig derfor. - Hr. Kraiberg's Virksomhed og Deeltagelse i Skolelærerstandens, og in SpecieLandsbyskolelærernes, Anliggender, – tilføies der har hidtil langtfra nydt fortjent Paaskjønnelse; at han desuagtet ikke sløves, ikke trættes, men vedbliver at være sin Opgaves mulige Løsning tro, endogsaa under ugunstige Forhold, maa endmere hæve hans Agtelse i Skolelærerstandens Øine. Hans Activitet i denne Retning har vel endnu kun en kort Fortid, men den har en Fremtid, omstraalet af Haabets Morgenrøde, og er saaledes riig paa Forjættelser. Man kan vel ikke fordre, men man tør vente Meget af ham, og i hans erkjendte Virksomhed paa dette Gebeet troer man at finde en Borgen for, at Haabet ikke skal glippe, og at de rimelige Forventninger ikke ville blive skuffede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Ogsaa Sydboerne ere nu besjælede af skandinaviske Jdeer!" hedder det i "Flyveposten." En Jtaliener har i disse Dage i Aarhuus aabnet en Gjæstgivergaard med det betydningsfulde Navn Skandinavien."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Skibs-Efterretninger. Fra Corsøer meldes, at en Rostocker Skonnert, kommende fra Trondhjem, drev forleden Dag med Jsen forbi Halskov Rev. Med store Anstrængelser fik man en Baad ud til den, og det erfores, at den i 17 Dage havde drevet i Jsen, samt manglede Vand og Brød. Skulde Strømmen forandre sig og gaae sydligt, er der Fare for at Skibet vil drive paa Halskov Rev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Beboerne af Karrebek havde sidstl. 17de Februar en sjelden Glædesfest. Det var paa denne Dag 60 Aar siden at den almeenagtede Skipper Hans Chr. Kromann var bleven meddeelt Skipper Patent, nemlig 17de Febr. 1785. Uagtet han nu er en Olding paa 80 Aar, fører han dog endnu selv sit Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Befordringer. Commandeersergeant Schløsserich er allernaadigst beskikket til Told- og Consumtions-Underbetjent i Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Aarhuus, den 5te Marts. Nogle Reisende, som i forrige Uge afgik herfra med Diligenen gjennem Fyen, for at begive sig til Kjøbenhavn, skulle endnu ligge paa Knudshoved. Een af dem er endogsaa kommen tilbage hertil. Et Jagteventyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
(Jndsendt hertil fra Kjøbenhavn.) Forrige Vinter begav et talrigt Selskab af Jagtvenner sig fra Kjøbenhavn, vel en 3040 i Tallet, over Dragøe, (paa Amager) ud paa Isen mellem Saltholm og Amager, for i en Vaage at skyde Ænder. Strandjagten er saa at sige den eneste, der staaer Kjøbenhavnerne fri, og den kan undertiden være meget heldig. Saaledes paa denne Dag; vore Jægere droge velbelæssede med Bytte henimod Aften hjemad. Dog Jngen kunde forudseet, hvad der forestod. Da de paa Jsen nærmede sig Amager, bleve de til deres største Forfærdelse vaer, at der viste sig en speilblank Vandflade mellem dem og Landet. Jsen havde løsnet sig; de befandt sig paa en uhyre stor Jisflage, adskilte fra Landet ved et 300400 Alen bredt Bælte af aabent Vand. De vare nu afskaarne; at vende tilbage til Saltholmen kunde heller ikke lade sig gjøre af lignende Aarsag. Her vare gode Raad dyre, da een af Jægerne, kaldet Falkemanden, (efter Navnet paa Huset, kaldet Falken, beliggende paa Christianshavn, hvoraf han er Eier) pludselig drog sine store Bandstøvler af og kastede sig i Strømmen, for at svømme over til Dragøe og her søge Hjælp. Lykkelig naaede den kjække Svommer sit Maal efter dette iiskolde Bad. Han gik til de Dragøer Lodser, forestillede dem sine Staldbrødres truende Fare, og opmuntrede dem til i Hast at komme til Hjælp. Disse Menneskevenner vare ogsaa strax rede her, hvor det gjaldt saa mange Menneskeliv, men kun under een Betingelse: de accorderede sig 600. (sex Hundrede) Rbd. som Løn for deres Arbeide. Dette var nu vistnok ingenlunde let, thi Mørket var faldet paa, og kun ved Hjælp af hyppige Skud, der efter Aftale losnedes af Selskabet, var det muligt at finde den Retning, hvori de befandt sig. Vor kjække Redningsmand havde ikke betænkt sig paa at gaae ind paa deres Fordring, da dens Opfyldelse var det eneste Redningsmiddel. Jægerne befandt sig imidlertid i en aldeles fortvivlet Stilling; de vare i stærk Drift med en rivende Søndenstrøm, og kom saa langt ned i Sundet, at de tydeligen kunde skjælve Falsterbo Fyr. Den ene Time gik hen efter den anden, og Haabet og Redning forsvandt, saa at de bleve enige om, hellere ved et dræbende Skud at gjøre Ende paa deres Liv end omkomme i den iiskolde Bølge, da Skud hørtes fra Baadene, som Signal. Dog, Faren var endnu ikke overstaaet; da Baadene nærmede sig, ilede de Alle mod den ene Side, hvilket bevirkede, at Mange faldt i Vandet, og ved deres Ubesindighed næsten havde tilintetgjort hiin ædle Mands Bestræbelser. De kom nu Alle i Baadene, de Fleste med vaade Trøier, og vare reddede ud af denne frygtelige Fare. Da de omsider, langt ud paa Natten, naaede det gjæstfrie Dragøe, hvor de for gode Ord og Penge bleve vederqvægede, bleve de snart enige om, hvem de skyldte deres Frelse, og forærede senere Falkemanden, denne Hædersmand, et Sølvbæger, til Amindelse om hans ædle Daad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
(Fortalt efter mundtlig Beretning af en af Deeltagerne.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Bekjendtgjørelser. Efter Guds urandsagelige Villie kaldte det alvise Forsyn den 20de Februar d. A. min inderligt elskede Mand, forhenværende Copiist i Generaltoldkammeret og CommerceCollegiet, Carl Christian Lassen, efter 10 Aars tiltagende Svagelighed, i en Alder af 48 Aar; hvilket med dyb Veemod herved til kjendegives fraværende Slægt og Venner. - Damgaard, den 1ste Marts 1845. Helene Sophie Lassen, født Rissen. Efter kun tre Maaneders Forløb at have mistet vor Moder, bliver det herved atter vor sørgelige Pligt at bekjendtgjøre, for fraværende Slægt og Venner, at det behagede Livets og Dødens Herre afvigte Onsdag Aften Kl. 11 1/2 at bortkalde til et bedre Liv, efter 1/2 Aars smerder Jesper Andersen, teligt Sygeleie, vor inderlig Bruun, kun 54 1/2 Aar gammelaar, de Fader= og Moderløses Forsørger, skjænke os, hans 6 Børn, Kraft til at bære vor tunge Skjæbne. Aarhuus, den 2den Marts 1845. Den Afdødes Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Dramalisk Aftenunderholdning Torsdagen d. 13de Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Til et veldædigt Øiemed vil, af et Selskab Damer og Herrer, Torsdagen den 13de Marts, om Aftenen Kl. 7, paa det herværende Theater. blive givet en dramatisk Aftenunderholdning. Billetter, a 3 ½ Stkt., kunne fra Onsdagen den 12te Marts faaes hos Hr. Kjöbmand Bursche, ligesom disse ogsaa ville faaes ved Indgangen, der aabnes Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Til Generalprøven, der afholdes Onsdagen den 12te Marts Kl. 7, kunne Tjenestelgende og Börn erholde Biletter a 1 ½ Stkt, paa ovennævnte Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Fra 1ste Marts d. A. kunne de over Hamborg ved det Fyrstelige Thurn= og Taxiske Postvæsen expederende Breve fra de Kongl. Danske Stater til Frankrig, med Indbegreb af Øen Corsika og de franske Besiddelser i det nordlige Afrika, nemlig til: Algier, Bone, Bougie, Constantine, Oran, Philippeville; til Stationerne ved det middellandske Hav, hvor Frankrig har Postanstalter, nemlig: Alexandrien i Ægypten, Civita=Becchia, Constantinopel, Dardanellerne, Livorno, Malta, Piræus, Smyrna, Syra; til det forenede Kongerige Storbrittanien og Jrland; til brittiske Colonier og oversøiske brittiske Besiddelser, samt til Kongeriget Grækenland – forsendes heelt ufrankerede eller heelt frankerede; hvilket herved bringes til det corresponderende Publicums Kundskab. Generalpostdirectionen, den 25de Februar 1845. S. Danneskjold Samsøe. H. Monrad. Vinge, Ifølge Ordre fra den kongelige Generalpostdirection foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen den 11te Marts d. A., om Formiddagen Kl. 11, over Befordring af en ridende Brevpost mellem Aarhuus og Silkeborg, Tour og Retour; hvilket herved bekjendtgjøres. Conditionerne erfares ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus Byfogedcontoir, den 26de Februar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Auction. Efter Begjæring af Enkemadame Lyche bliver Onsdagen den 2den April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Kjær Herreders Contoir i Nørre-Sundby afholdt een eneste offentlig Auction til absolut Bortsalg af den hende tilhørende Gaard, Broerholt, i Vadum Sogn, Kjær Herred, Aalborg Amt, beliggende 1 1/2 Miil, fra Nørre Sundby, af gammelt Ager- og Engs=Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr., nyt Matriculs Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr., med et Areal af circa 107 1/2 Tdr. Land. J Jorderne, der henhøre til de bedste i Vensyssel, er nedlagt 8 1/2 Tdr. Vinterrug og til Foraaret skal faaes c. 9 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, samt fornødne Kartofler. Paa flere Steder i Eiendommen findes udmærket god Mergel, der med betydelig Fordeel vil kunne anvendes ei alene paa Jndmarken, som ei tidligere skal være merglet, men og til Opdyrkning af Gaardens udmærket gode Kjærlod, Af Hovles aarlig 40 a 50 Læs. Besætningen har hidtil været 24 a 26 Fækreaturer, 6 Heste og 10 Faar, men den vil kunne udvides betydeligt ved Opdyrkning af Kjæret, hvorfra Naturen meget begunstiger Vandets Afledning. Gaarden, hvis Bygninger ere meget gode og afgive Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, har en smuk og venlig Beliggenhed i dens Omgivelse af 2de Haver, hvori ere mange skjønne Frugttræer, og i Nærheden af Rødsleth Skov, som ligger paa Markens nordlige Side. Auctionsconditionerne ligge 4 Uger forinden Auctionen til Eftersyn hos Forligelsescommissair Lundbye, paa Nørre=Raunstrup der meddeler de Oplysninger om Eiendommen, Vedkommende maatte attraae. Lysth. indbydes. Kjær Herreds-Contoir i Nørre-Sundbye, den 22de Timm. Februar 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Efter Begjæring af Veibetjent Jensen i Gantrup bliver den ham tilhørende Gaard, samt en til samme indkjøbt Parcel, i bemeldte Gantrup, Boerladegaard Sogn, Thyrsting Herred, stillet til Bortsalg ved Auction, som afholdes der paa Stedet, Tirsdagen den 1ste April næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Denne Eiendom, hvis Bygninger ere nye og beqvemt indrettede, har et Tilliggende af omtrent 30 Tdr. Pløieland, foruden 4 Engskifter, Ho aarlig, og Tørvejord. hvorpaa er avlet 12 s. Gaardens Hartkom et gl. Matr. 11 Tde 2 Fdkr. 21 3/5 Alb. Ager og Eng, Skovskyld 1/2 Alb. og Parcellens 3 Fdkr. 23 3/5 Alb. og Skovskyld 1 1/2 Alb. Konge- og Kirketienderne ere indkjøbte. Der er i Jorderne Overflødighed af Mærgel der for en Deel er anvendt. Hvis Nogen skulde ønske at afslutte Handel underhaanden, er Eieren dertil tilbøielig Conditionerne kunne erfares paa Gaarden i Gantrup og her paa Contoiret. Samme Dag som ovennævnt bliver derhos bortsolgt endeel Creaturer og Udbo. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 25de Ferslew, const. Februar 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Løverdagen den 15de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Enkemadame Wellings Fallitbo afholdt en Skiftesamling i Boets Gaard, i hvilken der vil skee Forslag til Ansættelsen af en Curator bonorum i Boet, og nærmere Bestemmelse med Hensyn til Boets Realisation vil blive tagen. Skifteretten i Mariager, den 22de Februar 1845. E Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
J Medfør af allernaadigst Bevilling, som læses ved Over og Underretten, og som in extens findes indrykket i dette Blad 3 39, indkaldes herved Alle og Enhver som maatte formene at have nogen Fordring paa Kjøbmand i Randers, Theodor Carl Frederik Westermanns Fallitboe, til inden Aar og Dag, regnet fra den Tid dette Proclama lovlig er publiceret, sub poena præclusi & perpetui silentii at anmelde deres Fordring eller Krav for undertegnede Skifteret. Randers Skifteret, den 27de Februar 1845. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Landeiendom til Salg. Gaarden Steenkjær i Lundum Sogn agtes bortsolgt. Til denne Eiendom, som er fortrinlig bebygget og har en meget god Have, hører et Areal af c. 200 Tønder Land geometrisk Maal, Ager, Eng og Skov, samt desuden en bortfæstet Bondegaard, Steenkjærhede kaldet, samt et Teglværk med Tilliggende af c. 50 Tønder Land, Ager, Eng og Mose, og endelig 2 Huse. Jorderne ere i god Cultur og Skoven afgiver en betydelig aarlig Jndtægt, foruden fornødent Gavningstræ og Brændsel. Teglværket er bortforpagtet til en aarlig Afgift af 300 3. Tørveskjær haves. Besætningen paa selve Gaarden er for nærværende Tid 8 Heste, 45 Fækreaturer og 12 Faar. Eiendommen er beliggende 1 Miil fra Horsens, tæt ved en offentlig Vei og 1/2 Miil fra Chausseen. Pengevilkaarene ville blive lempede saa billigt som muligt for Kjøberen. Lysthavende ville behage at henvende sig til Hospitalsforstander Hjerrild i Horsens, eller til N. Kruuses Enke, som eier og beboer Gaarden. Dersom Salg ikke skeer underhaanden forinden, vil Eiendommen, efter nærmere Bekjendtgjørelse, blive stillet til en eneste Auction i Slutningen af Marts eller Begyndelsen af April Maaned dette Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
En Lærerinde, der, foruden i de almindelige Skolevidenskaber, tillige maa kunne give Underviisning i Fortepianospil, samt Tydsk, Fransk og Engelsk, er en god Plads ledig til 1ste Mai d. A. Herpaa Reflecterende ville behageligst henvende sig personlig eller i frankerede Breve til A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
En dannet Pige, omtrent 20 Aar gl., af god Familie, der, foruden at have deeltaget hjemme i huuslige Sysler, endvidere i det sidste Aarstid har conditioneret, og derved erholdt meere Kjendskab til hvad der forefalder i en Huusholdning, ønsker til 1ste Mai d. A. en Plads som Huusjomfrue, hvor Konen selv gaaer med i Huusholdningen, og helst i Aarhuus, eller en Præstegaard i dens Nærhed. Paa Lønnen sees ikke saameget. - erpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
En Boghandler Commis ønsker sig til 1ste Mai d. A. anbragt i en Boghandel i en af Jyllands Kjøbstæder. Herpaa Reflecterende ville personlig eller i frankerede A. Hansen, Breve henvende sig til const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Tilkjøbs ønskes en Kjøbmandsgaard i Aarhuus, eller en anden Eiendom som kunde være passende til Handelsbedrift og som maatte være beliggende paa en reel Gade, helst i Nærheden af Torvene eller en af Portene, og som strax kunde tiltrædes. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Hr. Commissionair Hansen i Aarhuus, som meddeler nærmere Underretning. Fede Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Paa Sophiendahl ved Skanderborg staae til Salg 11 fede Stude og nogle fede Køer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Nationalbank-Actier, Actie-Rettigheder, Obligationer, udenlandske Guld- og Sølvmönter, kjøbes af N. & M. Lazarus. Aarhus, d. 21de Febr. 1845. 3,000 Rbdlr., deels rede Sølv og deels Sølv, Umyndiges Midler, kunne erholdes tillagus, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Rougse &c. Herreders Contoir i Randers, den 1ste Marts 1845. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
J alle Boglader faaes: Lovgivningen om Borger= og Alme=Skolevæsenet i Danmark. En Haandbog af N. P. Asp., pp. Capellan. Priis 1 28 72 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
No 41. Fredagen den 7de Marts. Kongelig privilegeret. Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
Nyheder fra Udlandet. Ved en keiserlig russisk Ukas er forordnet, at der næstkommende 27de Marts skal over hele Riget foretages en Militair-Udskrivning, som skal være endt den 27de April, og dennegang udgjøre 7 Mand af hvert Tusinde. Denne Udskrivning - hedder det i Ukasen, er nødvendig til vor Krigshærs Forstærkning i Kau kassen til Bjergfolkenes Betvingelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
J Algier have 60 Arabere ganske uformodet, med Vaaben skjulte under deres Klæder, sneget sig ind og overfaldet den franske Redoute i Sidi-bel=Abbes, 18 franske Mile S. for Oran. Disse Fanatikere, der havde indviet sig til Døden, bleve dræbte Allesammen, efter at de havde nedlagt tredive franske Soldater. En fanatisk Marabout havde udspredt den Efterretning, at Keiseren af Marocco var afsat af sine Undersaatter, fordi han havde sluttet Fred med Franskmændene, samt at den nye Thronprætendent havde afsendt Marabouten, for at opfordre Araberne til at jag de Christne ud af Algier. Førend hine Tresindstyve vare afmarscherede, havde Marabouten, tildeelt dem Salt og Brød, og udtalt nogle Ord, som skulde gjøre Muselmændene usynlige, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
J Ostindien vedbliver Cholera at decimere den brittiske Hær i Seinde, hvor isærdeleshed et Regiment, Bjergskotter har lidt ganske overordentligt. – J Calcutta havde to engelske Skibes Udeblivelse vakt stor Bekymring; de havde begge Tropper ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
Fra Spanien haves Efterretning om en Militair-Sammensværgelse i Vittoria. Nogle mene, at Complottet er esparterisk, hvorimod Andre antage, at det er det absolutistiskereligiøse Parti, som atter begynder at vise sig. Dronningen af Portugal, Maria da Gloria, er Natten imellem den 17de og 18de Februar bleven lykkeligt forløst med en Prindsesse. J denne Anledning var Lissabon illumineret tre Aftener i Rad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
England har i denne Tid ved Døden mistet flere anseete Mænd, som f. Ex. den liberale Whig: Marquien af Westminster, En af de rigeste Mænd i Landet; Greven af Mornington, Hertugen af Wellingtons ældste Broder, 82 Aar gammel; Sir Bur ton, berømt Parlamentstaler og Slavehandelens ivrigste Bekæmper; og Lord Howard, Greve af Essingham, En af den engelske Armees dueligste Generaler, især bekjendt fra Krigen paa den pyrenæiske Halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
J Mellem= og Nedre-Jtalien har man i den senere Tid bemærket Symptomer til nye Uroligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
J Kirkestaten og Neapel har man opfanget en hemmelig Correspondence, hvoraf erfares, at den saakaldte Propaganda vil til næste Foraar udføre en coup de main. Som Følge af denne Opdagelse ere mange Personer blevne fængslede, baade i Rom og Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
Natten til 23de Februar udbrød i Königsberg, Jld i det kongl. Hospital. Da Brøndene vare tilfrosne under 14s Kulde, kunde Sprøiterne næsten ikke bruges. Den qvindelige Daareanstalt og hele Sygehuset. afbrændte. Tre Mennesker bleve indebrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-07
Den souveraine Landgreve af Hessen-HomburgsGemalinde er afgaaet ved Døden, den 22de Februar, efter langvarige og smertelige Lidelser. Den strænge Vinter har indfundet sig allevegne, hvorfra man hører. Floderne Main og Reckar samt Rhinstrømmen ovenfor Worms ere tillagte med Jis. Hele Belgien er, saa at sige, tildækket med et 4 Fod tykt Sneedække. J det nordlige Schweiz har man havt indtil 29 (?) Sr. Kulde. Baade i Stockholm og Christiania har man havt 24 Sr. Fra Christiania fortælles følgende nylig der passerede Historie: "Prindserne spadsere ofte ud i Byen og dens Omegn civilt klædte og uden Følge. Saaledes kom en Dag Kronprindsen ganske alene op til Slottet, og forlangte at blive indladt, for at see de færdige Værelser, Opsynsmanden spurgte: Har De Billet?" Prindsen svarede meget beskedent, at han ingen havde, men at han var Kronprindsen, og at han vel som saadan kunde tillades at besee sin tilkommende Bolig. Men den for Slottets Herligheder vogtende Cerberus lod sig ikke imponere ved dette Svar. Kronprindsen, gjentog han haanligt: Troer J ikke jeg veed, hvordan en Kronprinds seer ud, Vil J indbilde mig, at Kronprindsen kommer herop ganske alene, klædt som andre Folk, Nei, jeg lader mig ikke narre saa let, jeg, Vær saa god og viis Billet, ellers kommer De ikke ind." Hs. K. H. maatte give tabt for denne Tjenestiver, og vendte smilende om. Nede i Slotsveien, mødte han sine yngre Brødre, og spurgte dem, om de ikke vilde op at besee det Jndre af Slottet; han kom nu netop derfra, og fandt det værdt at see." De unge Prindser fulgte hans Opfordring, gik op til Slotsporten og forlangte Jndladelse. Nu gjentog sig den forrige Scene, kun at Opsynsmanden var endnu mere barsk end før. Nu gik det for vidt, meente han: Nylig var der En, der havde den Frækhed, at udgive sig for Kronprinds, og nu vil Alverden være Prindser." De kgl. Brødre maatte begive sig hjem med uforrettet Sag, men vistnok mere amuserede ved denne Forhindring, end om de virkeligt havde faaet Slottets halvtfærdige Værelser at see.