Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-20
Ogsaa Sarner Conferencen har under 7de August paa det kraftfuldeste protesteret mod den militaire Besættelse af Schwyz; men derhos erklæret at Regieringen i denne Canton havde foranstaltet Abybergs Angreb uden Conferencens Vidende og Samtykke. - Fra Staden Basel meldes under 9de August: at de Landdistricter, som hidindtil vare forblevne Staden Basel troe, have forenet sig med Landskabet Basel; at dets Beboere omringe og true Staden; at i denne er et Complot opdaget af en vis Silbernagel og hans Tilhængere, og at Landdagens Commissarier have forlangt at maatte indlægge Forbundstropper i Staden. - Fra Zürich berettes ogsaa at Landdagen har besluttet at besætte Staden Basel og at de Herrer Steiger og Meyenburg skulle afgaae dertil som Commissarier; man troer ogsaa at Zug og Wallis skulle besættes. Det er imidlertid mærkværdigt, at den 7de om Aftenen erholdt Landdagens Præsident et Besøg, af den Russiske, Østerrigske, Preussiske, Baierske og Sardinske Gesandt. Maaskee disse Gesandte finde den demokratiske Aand, som udvikler sig i Schweiz betænkelig for Naboestaterne, hvilken ogsaa giver sig tilkiende af Følgende: Den 4de August forsamlede sig 2000 Patrioter paa en Eng under aaben Himmel i Nærheden af Zürich og fattede efterstaaende Beslutninger eenstemmigen og under lydelige bifaldsraab; 1) der skal oprettes en Frie skare, hvortil ogsaa samme Dag blev begyndt med at samle Underskrifter. 2) En Addresse skal overleveres Regieringen, som deels stemmer overeens med dennes Addresse og deels forlanger at Gevære og Munition skulle fordeeles blandt de Frivillige ligesom Kanoner omkring i Landskabet, at Stadens Porte skulle tages bort, ligeledes Hængebroen skal borttages og Gravene udfyldes (som Regieringen har givet tildeels efter i og hvorved Landbeboerne ville forhindre det hemmelige Aristokratiske Partie fra at spærre Staden for dem). 3) En Addresse til Landdagen om at opløse Sarner Conforderationen med Magt, at besætte Staden Basel, deele Cantonal-Formuen imellem den og Landskabet, tvinge hiin til at erstatte alle Omkostninger, efterforske og skyde Forræderne i denne Stad, paalægge Staden en Contribution af 3040 Millioner, for deraf at oprette en Helvetisk Hielpekasse for Enker og Faderløse og at fuldføre alt det saa hurtigt som mueligt for at, som der siges, ifald en udenlandsk Magt skulde faae Lyst til at blande sig i vore Anliggender, at vi da strax kunne vise den vore Bajonetter. Ogsaa Regieringen i Bern har i Landdagens 21de Møde andraget paa at Ophavsmændene til Reactions-Forsøgene i Schwyz og Basel skulle erklæres for Landsforrædere, stilles for en Krigsret og betale Omkostningerne. Fra Lucern klages over store Excesser af det radicale Partie; de Frivillige opfylde Staden og Omegnen og omtrent 30,000 Mand skulle have forsamlet sig; der paastaaes desuden at de have udbredte Forbindelser i Jtalien. Paa den anden Side forsikkres: at det aristokratiske Partie i Forbindelse med de Catholske Foreninger havde lagt en Plan til et almindeligt Oprør i Schweiz; men som alene blev for tidligt røbet ved Abybergs for hidsige Angreb. Mange Personer som høre til dette Partie, ere blevne arresterede i Lucern. 10,000 Mand Forbundstropper marschere mod Staden Basel, for at besætte den; det kommer nu an paa om den frievillig vil aabne sine Porte. Borgerkrigen skal have viist sig i sin største Afskyelighed i Fægtningen imellem Stadens og Landskabets Beboere: J Pratten havde Stadens Soldater begaaet de største Excesser, de havde skudt værgeløse Jndvaanere, som saae ud af Vinduerne. Forbittrelsen imellem Landskabets Beboere, steeg til det høieste. 69 af Stadens Borgere og 97 Mand af Stadens Garnison bleve dræbte og 150 bleve saarede. (Det seer nu ud til at et complet Democratie vil danne sig midt i Europa imellem Sydtyskland, Jtalien og Frankerige, og som kan have de vigtigste Følger dersom det ikke fortærer sig selv). - Kongen af Würtemberg har ladet publicere, at en Landsindvaaner, som har freqventeret Universitetet i Zürich kan aldrig blive betroet noget Embede i Landet.