Viborger Samler, 1774-08-29
DEN VIIBORExSAMLER. Mandagen den 29 Augusti(Fortsettelse af No. 34.) Danrei, hvorfor Autor handler om dem i Kapir. let om det uendelige Hat med Fier, dens magiske Kraft til at trække Fruentimmernes Øine til sig. Historie, fuldstændig over alle Riger, fra Verdens Skabelse til vore Tider 400 til 415. Anden Aargang. Mm Hov Hovmester, bør forholde sig til sin unge Herre, i Henseende til Længden, som 3, 2, ikke gjerne, som 1. 1, meget mindre, som 4. 3, o. s. v. i Henseende til Tykkelsen, som 2. 1, og i Henseende til den korporlige Jndhold, som 3. 1, eller som 4. 1, 315. Høieste Gode, Damers og Spradebasser, see Nye Moder. Huusholderske, en udførlig Betragtning over samme, see. Forklaringen over det slette Bud. Hypochondrie, er meget beqvem for unge Mennesker til at give sig et lærd Udseende Jndfald, sammes Fortreffelighed, 15, naar de skal være efter Moden, maae de være til Næstens Beskiemmelse, 16, eller støde an mod gode Sæder, 17, eller stikke paa Religionen, 18, see og Bons-Mots. Jnter, Jndholden af de fleste vittige Skrifter, 70, og philosophiske Afhandlinger, 71. den Kunst at forvandle Jntet til Noget, see: Skræder. Jomfruer, gamle, sog i Afhandlingen om de firekantede Sirkler Klæder, smukke, ere nødvendigere og nyttigere, end Forstand, Dyd, og Jndsigt, 75. 197, uden dem kan et ungt Menneske hverken erlange Stadens Biefald, eller Befordrere, eller Fruentimmers Gunst ibid. Koner, unge og smukke, som bestandig ere blevne deres Mænd troe, anføres i stor Mængde S. Kunstdommere, Recept dertil, Mangel paa Genie, Dristighed, Uvidenhed om sine Ufuldkommenheder, Forraad af nogle hundrede Skieldsord og Fortrydelse over en Skribents Roes; Dette altsammen vel blandet med hinanden udgjør en god Kunstdommer Krig, Følger af samme hos vores Smukke, Lærdom, er noget ganske andet, end de Gamle og nogle Hypochondrister blant de Nyere indbilde sig 111. Ord for den faaes, naar man læser nogle Journaler, har Forfatterne af samme til Venner, lærer nogle Dosin Jndfald (see Jndfald, udenad, og giver Skræderen meget at fortiene 112 Laster, ere i vore Tider ikke saa mange, som tilforn, Mm. efter efterdi vort oplyste og vittige Aarhundrede har forandret meget til Artighed og Levemaade, som for var Laster, 88, hvo der vil lære at kiende de Laster, der kaldtes saa i vore Forfædres Tider, maae nu søge samme under andre Navne, saasom: Horerie, Ukydskhed under den Art. Galanterie; Guds Bespottelse, Bagtalelse og liderligt Snak under den Art. Jndfald eller Bons-Mots, Mange Arter af Mord under den Art. Affaire Chonneur; Bedragerie under den Art. Duelighed til at handle, o. s. v. Logika, er ganske og aldeles unyttig for unge Mennesker, siden den kun forbedrer Forstanden, men tvertimod hielper ikke det mindste til en artig Levemaade, og en god Smag i at klæde sig 312197. Lovkyndighed, lastes, siden Autor forstaaer intet deraf Magister, om man i Tydskland kunde oprette en heel Armee af Magistre, bekræftes og bevises 22 Magister Legens, Beregning, hvormange af dem aarlig sulte ihiel. Mathe Mathematik, skulde aldeles forvises fra ethvert velindrettet Universitet, siden unge Mennesker derved hverken kunde lære galant Opførsel, vittige Jndfald, eller noget saadant, som nu omstunder kan befordre deres Lykke Mennesker, af dem skal der findes mindre, end af Adelsmænd. Mode, er en Afgud, der i Fleng tilbedes af Smukke, og Grimme, Gamle og Unge, af sorte og brogede Spradebasser, af Smaaeherrer, Doktorer og Magistre. Narre, hvorfor de ere mere kierkomme hos Fruentimmer end fornuftige Folk. Nye Sandheder, hvor gamle de pleie at være 93 O! Dette Udraab kan man altid bruge i Elegier, og Tragoedier, naar man fattes en Stavelse 66 Ordensbaand, sammes skadelige Virkning i Henseende til Minerne, og Ryggens Bøielighed 139. Mm Over Oversætter, dertil udfordres to Stykker, et got Lexikon, og hurtige Hænder, Paryk, Nødvendigheden af en vel akkomoderet og nyemodens, 911. gaaer i Stædet for Vittighed, Artighed og Lærdom Pension, i hvilket Fald den bør regnes blant Non Entia, see Professores Extraordinarii &c. &c. Philosoph, hvad der hører til en Modens Philosoph, 158. 1) Uvidenhed, ibid. 2) Egenkierlighed i høieste Grad, 159. 3) Uforskammenhed, ibid. 4) Den Kunst at spotte og foragte andre, 160. 5) Overordentlig sluddervoren, eller overordentlig kostbar Klædedragt, ibid. 6) Han maae selv ikke troe det, han demonstrerer, eller udøve det, han formaner andre til, ibid. Philosophie, alle dens Deele findes paa det grundigste og fuldstændigste afhandlede, S. 152 til 162. om det er overflødigt at lære Philosophie, for at bære Navn af Philosoph. Piger, lignes med Rette ved Magneten, siden de og trække Smaaeherrerne til sig, ligesom hiin Jernet, og siden de, ligesom Magneten, maae indfattes. fattes, (f. E. i Silke, Sølv= og Guldbesatte Klæder, hvis de i nogen kiendelig Grad skal vise deres tiltrækkende Kraft. Poeter, Fortegnelse paa dem, der for en billig Priis. baade i rimede og riimfrie Linier græde ved Begravelser, og lee ved Bryllupper. 120. 121. Publikum, roses, samt dets Jndsigt og gode Smag ophøies, fordi det flittig har læst og kjøbt Autors Afhandling, See Fortalen til det andet Oplag. (Resten følger. Nyeheder.