JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-05-10
Hertugen af Bassano har, tilligemed de mellem ham og Baron Krusemark vexlede Noter ladet følge de Aktstykker, hvorpaa Alliantsen grundede sig. Af disse Dokumenter fastsætter Conventionen af 24 Februar 1812, at den Franske Keiser saalænge Krigen med Rusland vaerer ikke vil fordre den resterende Krigsskat betalt af Kongen af Preussen i rede Penge, dog skulle Renterne betales; men i dets Sted modtage til Afdrag. fra 1ste Marts 1812 følgende 1) 200,000 Centner. Rug, 24000 Centner Riis og Rødder, 2,000,000 Potter Brændeviin, ligesaamange Potter Øll. 2) J 8te Maaneder 400,000 Centner Hvede, 650,000 Centner Hs. 350,000 Centner Halm, 600,000 Scheffel Havre. 3) i 6 Maaneder 44000 Stude, og deriblant 6000 til at kjøre med, samt 15000 Heste, ei under 5 og ei over 7 Aar gamle. 4) fremdeles i 4re Maaneder 600,000 Pd. Krudt og 300,000 Pd. Bly. 5) Til Armeens Transport 3600 bespændte Vogne med Kudske, som hver skulle føre 1500 Pd. og bruges fra Magdeborg til den russiske Grænd, sc. 6) Anlægge Hospitaler for 20000 Syge og skaffe dertil det fornødne af Meubler, Linnet, Medicin, Fødevahre, Doctore og Sygepassere. Levnetsmidlerne skulle leveres det Halve i Fæstningerne ved Oder og Weichsel og det andet Halve i Fæstningerne i Øst= og Vestpreussen.
Viborger Samler, 1813-05-10
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-05-10
Helsingøer, d. 1ste Mai. Jgaar Eftermiddag op serveredes nord paa et fiendtligt Ligteskib og en Brin, som holdt Sundet ind. De passerede Kronborg Kl. 3 1/2 og ankrede hos Admitalen ved Raa Den 2den Mai.
Viborger Samler, 1813-05-10
Det sidst ankomne fiendtlige Linieskib, tilligemed en at Briggerne, lettede imorges Kl. 5, stod syd efter, og er nu ude af Digte. Ved Helsingborg ligge 3 svenske Kanegade; ved Raa 2 engelske Linieskibe og i Brig, paa Landskrone Rhed i venst Orlogsdrig og 4 Kanonbaade.
Viborger Samler, 1813-05-10
Batteriet Tretronge, d. 30te April. Jgaar Eftermiddag passerede under russisk Flag et Linieskib nord fra der styrede igjennem indre Dabet lyd efter. En Konvoi af 17 Seilere, ledet af 2 Orlogskibe og 1 Freaat, passerede igaar Eftermiddag nord fra under svenske Kysten til Malmøe Rhed, hvor de samtlig ankrede. For tyk og disig Luft kunde herfra intet Flag skjønnes. Konvoien lettede igjen Kl. 7 imorges og styrede syd efter. Ved en Baadfører fra Malme er indberettet: at i de sidste 14 Dage var fra Malmøe afmarscheret til Østad 550 Md svenske Tropper, bestemte at overføres til Pommern, og at 8 Kanonbaade laae klar til at afgaae fra Malmøe for at assistere ved Troppernes Overførsel. Den 2den Mai. Et svensk Orlogskib, som har ligget ankret under Malmøe, lettede igaar Eftermiddag, passerede nord efter og ankrede imellem Hveen og Landskrone. En engelsk Orlogsfregat og en Brig passere nu langs svenske Kysten nord fra syd efter.
Viborger Samler, 1813-05-10
Kiøbenhavn, d. 3die Mai. Premierlieutenant Lundharraporteret, at da han d. 28de f. M. fik Underretning om, at Chefen af den forliste svenske Fregat havde bjerget sig ved Høiemøen, afsendte han Secondlieutenant Bang, for nøiere at erfare Tildragelsen ved Skibbruddet og for at tilbyde ham Assistence. Han erholdt følgende Efterretning: Fregattens Navn BirgeJarl, 5 Aar gammel, 42 Kanoner, 173 Md. Chefen Kapitain Hjelmstjerne, Næstkommanderende Lieutenant Nyeberg; disse 2 tilligemed Major Hagelstrøm og 6 Md. have bjerget sig med Hækjollen. Skibet kom fra Karlskrona, og dets Bestemmelse var at søge Linieskibet Gustanden Tredie mellem Stevns og Dragøe, for at sætte Major Hagelstrøm og endeel Mandskab der ombord. Derfra skulde det gaae til Malmøe, for at komplettere sit Mandskab til 300, og endvidere til Pommern med endeel Transportskibe. Skibet gik fra Carlskrona den 26de. Hele Natten til den 27de var det lækt, hvilket tiltog saaledes, at om Morgenen var alt Modmiddeforgiæves. De kappede Mesansmasten for at lette den i Affald med Hensigt at sætte paa Land; men pludselig var Vandet paa Batterierne, og den sank. Aarsagen til Forliset, formode Officererne, var: de maatte varpe dem ud af Carlskrona Havn og kom derved paa Grund, hvorved de mene en Planke maae være løsreven. Fregatten var forsynet med 2 Maaneders Proviant og 200 Centner Krudt. Den ligger omtrent 1 1/2 Miil S. O. for Stevns.
Viborger Samler, 1813-05-10
Under 20de April d. A. er Etatsraad A. B. Rothe, Deputeret i det slesvigholsteenske Cancellie, Ridder af Dannebrogen tillagt Kongelig Beilling at indtræde som Medlem i Postkassepensions Directionen.
Viborger Samler, 1813-05-10
Under 24de April d. A. ere samtlige Amtmænd i begge Riger fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: J Overeensstemmelse med hvad Hs. Majestæt Kongen, paa Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, under 13de d. M. har behaget allernaadigst at resolvere, skulde man herved tienstligst tilmelde dem til behagelig Efterretning og videre Bekjendtgjørelse, at de, som maatte overtræde de paa Landet eller i Kiøbstæderne.
Viborger Samler, 1813-05-10
for Udsalg af Fodevarer en Detail, satte Taxter, skalle straffes første Gang med en Mulkt af 20 Rbdlr., anden, Gang med en Mulkt af 50 Rbdlr., og tredie Gang med Borge skabs, Privilegiums ener Bevillings Forbrydelse. Af Mulkterne tilfalder det halve Politiekassen og det andet halve Angiveren. ps. Maj. Kongen har, paa Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, under 13de d. M. allernaadigst behaget at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigt have Bestemmelserne i Reskripterne af 28de Juni 1799 og 9de Jan. 1761 for Kjøbenhavn, fastsatte som gjældende for de andre Kiøbstæder i begge Vore Riger, saaledes, at Flyttetiden for Leiere af Huusværelser i disse Kjøbstæder herefter bliver 3die Tirsdag i April og October Maaneder, dog at Flytningen i det Tilfælde, at 3die Tirsdag i April Maaned skulde være Dagen efter 2den Paaskedag, udsættes indtil den følgende Torsdag, og at Opsigelsestiden for Gaard og Huuseiere, saavelsom Leiere stedse skal være, for Paaske Flyttetid, inden Nytaar, og for Michaelis Flyttetid, inden St. Hansdag. Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Viborger Samler, 1813-05-10
Cancelliet har endvidere modtaget endeel Forespørgseler i Anledning af Forordningen af 5 Jan. d. A. Jfølge de paa samme givne Svar antager Collegiet: 1) at Forordningens 5 37 maae være nanvendelig paa Afgivter bestemte i Kornværdie, hvorimod en slig Forening, naar den har fastsat Betaling efter hvert Aars Kapitelstaxt, har bogstaveligen følges. 2) At den ved Separationsbevilling under 13 Mai 1797 en Kone af hendes Mand fastsatte Underholdningshielp, vil blive at tilsvare i Rigsbankpenge S. V. med Daler for Daler. 3) en Mand som har solgt sin Gaard i afvigte Aars Decbr. Maaned, og strax derpaa opsagt 2de i samme indestaaende Kapitaler til Udbetaling i næste 11 Juni Termin, maae, naar han vil betale efter Opsigelsen, være pligtig til at udbetale Gjælden i Rigsbankpenge efter dens Ælde, men hvis han ikke vil betale, skulle Kapitalerne efter hans Forlangende blive staaende i Gaarden, imod at omskrives til Rigsbankpenge 4) Naar et Kjøb gaaer tilbage, fordi Sælgeren ei kan forskaffe Obligationerne omskrevne efter Kjøberens Ønske, kan Tilbagebetalingen af den allerede udbetalte Kjøbesum, uanseet hvad Mynt eller Valuta, Kjøberen har udredet den i, f. Ex. i Kgl. Obligationer, ikke skee paa anden Maade, end som om den var erlagt i danske Bankosedler. J ovrigt er i alle forbemeldte Tilfælde Vedkommende forbeholdet Ret til at lade Spørgsmaalene afgjøre ved Domstolene.
Viborger Samler, 1813-05-10
Af Collegiets Svar paa et Sporgsmaal om Vexelobligationers Omskrivning til Rigsbankpenge og sammes Rentefod, sees, at Vexelobligationer henhøre til de Forskrivninger, hvorom allerhøistbemeldte Forordnings 523. m. fl. efterfølgende 5 handle, saavelsom at det ved allerhøieste Resulution af 30te Marts sidstl. er tilladt, at ved Vexelobligationer maae betinges 5 Procento Rente, naar Obligationen lyder paa Solvværdie, og 6 Procento, naar Laanet er kontraheret i Navneværdie. - Paa Forespørgsel om, enten Kreditor eller Debitor er pligtig at udrede Rettens Gebygt for en panteobligations Paategning at indføre i Panisvogn, har Kollegiet svaret, at da det er Kreditor, som indleverer Gjeldsbrevet til Retten for at lade Paategningen indføre i Pantebogen, saa vil Kreditor ogsaa blive pligtig til at udrede det derfor anordnede Gebyhr i Overensstemmelse med plakaten af 23 Marts d. A.
Viborger Samler, 1813-05-10
Ved Plakat af 23 April er som almindelig Regel bestemt, at naar nogen, som Konstitueret, bestyrer et Embede fra den Tid, at en virkelig Embedsmand dertil en udnævnt, og indtil denne tiltrædet Embedet, skal han, hvor ingen mindelig Forening derom imellem dem kan træffes, være berettiget til, imidlertid at nyde den halve Deel saavel af Embedets faste Gage, som af samtlige dets uvisse Jndkomster, saaledes, at efterat alle Udgivter ved Embedets Bestyrelse i samme Tid ere fradragne dets Jndkomster, det overskydende Beløb da deeles lige melle dem begge.
Viborger Samler, 1813-05-10
Mariboe, d. 25 April. J Aaret 1800 blev der skudt ind igjennem Vinduerne paa Ødegaarden; 1806 blev et Menneske skudt i Nærheden af Berritzgaard af en tæt bag ved gaaende lumsk Morder, i samme Aar blev den skjønne grundmurede Kolade paa Berritzgaard et Rov for Luerne, og efterat Rasmus Hemmingsen som Udflyttergaardmand fra Rørbech, adskillige Aar havde udmærket sig ved Modtbillighed i at istandsætte sine Vei parter og derfor ved 2 Politieretsdomme var mulkteret: men uden at Sognefogden, af Frygt for Hævn, turde fuldbyrde dem, saa at vedkommende Birkedommer selv maatte inddrive den første Mulkt; endelig fik han Sognefogden til at efterkomme sin Pligt med den anden Dommen strax derefter bleve Benene overskudte i Marken omNatten paa 2 gode Heste, som tilhørte Sognefogden og den ene ved Udvantningen nærværende Gaardmand. Uden at det efter anvendt derste Flid har været muligt, under de optagne Forhører at faae Gierningsmændene opdagede, er endelig ovenmeldte Rasmus Hemmingsen, næste Naboe til Berritzgaard, d. 17de d. M. funden liggende næsegruusdød omtrent 200 Skridt fra Berritzgaard med en Hæsselkjep i Haanden, paa hvis øverste Ende var fastsommet smaae beggede Reeb og Snorer, der tillige vare indsmurte med Talg og Svovl; der fandtes ogsaa hos ham et lidet Krudthorn med Krudt og 2 Kugler. Skuddet er skeet bag fra igjennem Ryggen i en skraae Direction og gaaet ud igjennem Halsen, tæt under Adams Æblet. Deraf sluttes, at det blot maae være skeet af Vanvare af en bag ved ham gaaende Assistent; i det at denne muligen i saa nær Afstand fra Gaarden har havt Hanen optrukket, i Fald nogen af Gaardens Folk imidlertid skulde komme og røbe den attraaede Mord, brand, at denne da strax kunde skydes. Efter de nøieste Undersøgelser og optagne vidtløftige Forhører, er dog slet intet videre oplyst, end at begge Rasmus Hemminasens Basser ikke ere fundne hverken den 17 April eller siden efter; at han ikke har været til Sengs Natten forud, at han har været berygtet for et meget ont og farligt Menneske, og alle Egnens Folk skjælvede for, at han har en Kammerat, der er Jndsidder, som var der i Huset, spiste og drak Brændeviin med ham den 16 Aoril til langt ud paa Aftenen, efterat alle de øvrige Husets Folk var gaaet til Sengs. Om denne Jndsidder. som boer i Nærheden, enten er gaaet hjem eller han har været i Følgeskab med Rasmus Hemmingsen til Berrisgaard, det er aldeles uvist, da kun hans Kones Vidnesbyrd om det første haves. Denne Jndsidder siges at vere en saa ovet Skytte, at han i en lang Afstand kan sætte sin Kugle paa en liden Prik. Wads Mølle i Fulling Sogn ved Horsens, er den af April om Natten og afbrændt. Forpagteren fik inte reddet, uden sin Kone, 5 Born og en gammel Fader.
Viborger Samler, 1813-05-10
Randers. Telegraf: Efterretninger: Det 5te Mai om Morgenen Kl. 5, faaes en fiendtlig LuggenChalup mellem Fornæs og Anholt at styre øster efter C. D. Eftermiddag Kl. 4, blev bemeldte Chaluppe ere ret af nogle fra Roesidtillen ved Grenaar udsendte Chrilupper, tilligemed et Koffardieskib som den samme Dahavde taget fra es; dens Besætning bestod af 1 Midsinmand, i Doctor og 10 Matroser. - Mandskabet kom dertil Randers i Gaar Aftes.
Viborger Samler, 1813-05-10
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 24 Mai førstkommende, Eftermiddag Kl. 2 slet, lader Hr. Kattun Fabriqueur Schlersuer, formedelst Afreise til Kjøbenhavn ved een eneste offentlig Auction bortsælge: 1) Hans iboende Sted i Slotsgaarden her i Byen, bestaaende af 19 Fag Stuehuus og 11 Fag Udhuus, til strækkelig Gaardsplads og en smuk Hauge med forskjellige Slags Frugttræer. Hermed følger 5 Kakkelovne, og Gaarden som en godt indrettet, kan modtages 14 Dage efter Auctionen. 180 Rbdlr. af Kjøbesummen bliver henstaaende til efter Freden, 3 Deel af det oprige betales næste 1 Decbr. og Resten 1 Juni Termin 1814. a) Et Farvehuus 10 Fag i Qvadrat til Nedbrydelse. 3) Nogle Hundrede gode Trykformer, deels Messing deelnukken i Træe, og tjenlige saavel til Farverier som Trykkerier, 5 complette Trykdiske, 1 Presse, i Glit=Maskine, i stor Kyppe, i Morter, 2 store Kobberkjedle med alt hvad videre der hører til et complet Tryk, kerie. 4) En betydelig Deel Ind- og Udboe, saasom: Sølv Kobber, Messing, Tin, Glas, Porcellain, Jern- og Træfang, endeel mahognie Meubler, Borde, Stole, Sophaer, Speile, i Taffeluhr, Sengestæder nogle Sengeklæder og Linnet m.m. m. Conditionerne kan 14 Dage før Auctionen faaes til Eftersyn hos Eieren og hos undertegnede ligesom de bekjendtgjøres paa Auctionsstædet i Slotsgaarden, hvorLeibhaberne anførte Tid behagelig vilde mede. Randers, d. 2 April 1813. Brønnum. constitueret. Leye. Søren Christensen Louring paa Bjørnsgaard pr. Viborg, faldbyder hvem som maatte behøve Skudtørv i Thisted Porsmose, kan samme faaes for 2 Rbmk. Læsset, naar de selv lader dem skjære. Liebhaverne ville behage inden denne Maaneds Udgang, at melde dem her hos mig. Værelser er i næste Snapsting at faae til Leie, i Hr. Kjøbmand Klems forrige Gaard i Brændeviinsgaden. for dem, der selv ville meublere dem. Man afhandler det forinden med Prokurator Møller. En skikkelig Dreng eller Pige, som kan læse Skrivt, og vil ombære Samleren i Viborg, kan melde sig paa Bogtrykkeriet og blive antagen dertil fra 1ste Juli af.
Viborger Samler, 1813-05-10
At jeg er flyttet til Snedkermester Spleth i store Bradvande, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for Jnden og Udenbyes Velyndere, som maatte forlange min Hielp som Gjordemoder. Viborg, d. 3 Mai 1813. N. C. Rosenberg.
Viborger Samler, 1813-05-13
No. 3.
Viborger Samler, 1813-05-13
(Af Altona Merk. og Hamb. Corresp.) Krigsskuepladsen. kan snart vente at frembyde sine Rædselscener, da de Franske bevæge sig fremad. Med Maj Maaned har Kampen allerede begyndt, endskjøndt Udfaldet, af Mangel paa officielle Beretninger, endnu er uvist. Følgende ere de private Tidender derom: Dessau d. 29 og 30te April.
Viborger Samler, 1813-05-13
Den 28de om Aftenen rykkede Generallieutn. v. Bülow med de herliggende Tropper ud til Wet tin for at forstærke Generalmajor Oppen. FraomMorgenen af havde man her hørt en levende Kanonade fra Halle af, som mod Aften syntes at komme nærmere. Man erfarer at General Kleist har havt en Fægtning med en ved Halle staaende fransk Division. De Franske ville bemægtige sig Halle, og maaskee derfra understøtte det beleirede Wittenberg. Landsbyen Passendorf, nærved Halle, er under Fægtningen afbrændt og Halles Forstæder skal have liidt endeel; men General Kleist har endt Fægtningen til Preusernes Fordeel. General Kleist kom til Halle d. 26de, Hs. K. H. Prinds Heinrich, som var med, drog den 27de til Grev Wittgensteins Hovedqvarteer) 30te April: Halle blev den 28de angrebet og beskudt med 24 Kanoner af Vicekongens Korps, som havde draget sig igjennem det Mansfeldske, ventelig for at forene sig med Marsk. Neys og Sou hams Korpser i Thuringen. Angrebet mislykkedes ganske, vore Tropper forsvarede Staden fortreffelig og gjorde adskillige fiendtlige Kanoner ubrugbare. Fjenden maatte gaae tilbage til Passendorf, hvor han stod uvirksom d. 29de April. (Nærmere officielle Beretninger ventes.)
Viborger Samler, 1813-05-13
Elben d. 28de April og 5te Maj. 28de April. Den 20de D. besatte de Franske Naumburg med 10,000 Md., ligeledes besatte de Jena, Wenigen-Jena, Dornburg og Frauen=Preissnitz, den sidste med 10 ridende Kanoner. J Magdala og Blankenhain ere de og meget stærke. Major Blücher har trukket sig med sit flyvende Korps til Zeitz. Begge Armeer concentrere sig; vores i Egnen ved Leipzig. General Blücher har forlagt sit Hovedqvarteer fra Altenburg til Grimma. J Gaar har General Winzingerode rekognosceret med 2000 Ryttere og et Batteri til Naumburg. Den russiske Hovedarmee var i Gaar i Egnen af Chemnitz. J Dag ventedes den tilligemed Keiser Alexander til Frohburg. Lieutn. Katte af de brandenborgske Husarer, som med 16 Husarer og 30 Kosakker, var sendt til Coburg, har vidst at skjule sig for de ham omgivende Franske og har i Ryggen af deres Hær ved Ludvigstadt taget en af General Bertrands Adjutanter, 3 andre Officerer og nogle Gemene samt en Krudtvogn og nogle Heste. 4 Dage derefter kom han lykkelig med sine Fanger til Regimentet i Reichenbach. Hos Bertrands Adjutant fandt man vigtige Papirer Fiendens Marsch angaaende.
Viborger Samler, 1813-05-13
29de April. Den 26de, 27de og 28de, have de Franske fra Wettin af langs ned med Elben paa flere Stæder angrebet vore Tropper og taget Stilling, paa denne Side Floden Saale. Den 26de og 27de bleve de ved Wettin med Tab drevne tilbage. Den 28de har Generallieutn. Kleist ved Bernburg tilfægtet sig en betydelig Seir. Man venter at Wittenberg, hvor de Franske stærk have forskandset sig, snart overgiver sig. 5te Maj. De Franske have nu besat den hele venstre Elbbredde, men da Samqvemmet er afbrudt, kan man ikke vide deres Styrke eller Hensigt. Ved Harburg siger man de forskandse sig paa det sorte Bjerg. Ogsaa ved Lüneburg skal de have betydelige Skandser færdige. Russerne og de Allierede lade til at indskrænke sig til at forsvare Elbens høire Bred. Øen Wilhelmsburg (beliggende i Elden imellem Hamborg og Harburg) er, som et høist vigtigt Punkt, stærk forsynet med Batterier og besat med Hanseatisk Artilleri. Man hører fra denne Side ofte Kanonskud baade Dag og Nat. J Gaar blev et Detaschement Meklenborgske Tropper paa 6 Fartøier sendte til den af de Franske besatte Øe Finkwerder (beliggende i Elben ligeover for Altona, Efter en levende Fægtning bemægtigede de sig endeel af de der sammenbragte smaae Fartøier og bragte dem til Hamborg.
Viborger Samler, 1813-05-13
Hamborg d. 5te Maj. Med stor Møie havde de Franske paa Estefloden, ved Buxtehude sammenbragt endeel smaae Fartøier og ved pressede Folkfaaet dem op af Elben til Harburg. Et Kompagni Meklenborgere hentede i Gaar disse 21 Fartøier og bragte dem hertil og satte Skibsfolkene i Frihed. De Franske bleve drevne tilbage og tabde 4 Døde og mange Saarede; Meklenborgerne fik kun 1 Md. saaret.
Viborger Samler, 1813-05-13
Rostok den 3die Maj. Den russiske Generallieutenant Hs. D. Prinds Carl af Mecklenborg, kom hertil i Gaar og mønstrede begge de frivillige Jægercorpser til Hest og Fods, hvorefter dette skjønne Korps paa 1000 Md. satte sig i Marsch til Elben.
Viborger Samler, 1813-05-13
Berlin d. 3die og 4de Maj. 3die Maj. En hertil ankommen agtværdig Borger heraf Staden, som Natten til den 2den reiste fra Leiptzig, bringer denne Tidende "Den 30te Arpril havde de preussiske og russiske Tropper trukken sig sammen paa Sletten 2 til 3 Mile hiinside Leipzig fra Zwenckau, Pegau, Weissensels og Lützen, for at levere de Franske, som under Marsk. Ney stode ved Naumburg, et Slag. Den 1ste Maj vaerede Kanonaden fra Morgen til Aften. Ved Hohenmelsen, imellem Lützen og Weisensels er forefalden en Træfning paa de Allieredes venstre Fløi. De Franske bleve drevne 3 Mile tilbage og tabde 15 (andre sige 40, Kanoner og en Deel Fangne." Man var saa vis paa de Allieredes Seir i Leipzig, at nogle tusende Jndvaanere ville næste Dag til Fods besøge Valpladsen.
Viborger Samler, 1813-05-13
4de Maj. En preussisk Officeer, skriver fra Grøpzig "Den 28de April angrebe de Franske med 8000 Md. og 22 Kanoner, Generallieurn. Kleist i Broskandsen ved Halle, Træfningen varede til 8 1/2 om Aftenen. De Franske bleve slagne tilbage." Det tyrolske Skarpskytterkorps, anført af Jacob Riedel, een af den berømte Tyroler JnsurgentcheHofers Adjutantere, har den 2den Maj forladt Berlin og er gaaet til Armeen.
Viborger Samler, 1813-05-13
Hs. K. H. Prinds August Ferdinand af Preussen, den afdøde Kong Frederich den 2dens Broder, er død Natten til den 2den Maj, 83 Aar gl. Han er bekjendt, som tapper Soldat i Syvaarskrigen, og som en veldædig, ædel og gudsfrygtig Fyrste.
Viborger Samler, 1813-05-13
Fra Dresden er kommen den Tidende: at den russiske Generalfeldmarskal, Fyrst Kutusow Smolensko i d. 28de April er død af Nervefeber i Bunzlau i Schlesien, 70 Aar gl. Armeen sørger over ham som Kriger og Menneskeven.
Viborger Samler, 1813-05-13
Burg, den 28de April. J Forgaars er Beleiringskorpset og Beleirings artilleriet rykket nærmere Magdeborg. Nogle 1000 Md. Preussere og Russer og deriblandt 2000 Baschirer og Kalmukker have fra Vittenberg forstærket det. Nogle Tusend Mand arbeide paa Skandserne, som ere færdige til Landsbyen Pechau. Hospitalet er bragt fra Zerbst; men i Møckern er det endnu.
Viborger Samler, 1813-05-13
For nogle Dage siden kom 300 Franske til Gommernfor at plyndre; men de bleve nødte til at vende til bage med tomme Hænder og blodige Pander og mistede 70 Fangne.
Viborger Samler, 1813-05-13
Friderichsthal ved Oranienburg 2den Maj.
Viborger Samler, 1813-05-13
Siden i Formiddags Kl. 11 have vi her, fra Egnen ved Elben, hørt en meget stærk Kanonade, som vaerede til Kl. 7 og tilsidst blev svagere, hvoraf vi slutte, at Fægtningen er vunden for os. Af Lyden at skjønne, var det ikke et Fæstnings Bombardement.
Viborger Samler, 1813-05-13
Hamborg d. 7de Maj. J Gaar Morges satte en Afdeling af den 2den hanseatiske Bataillon over Elben for at speide Fjenden, der havde der en temmelig stærk Post. Hanseaterne sprang i Vandet og vadede i Land til Diget; Fjenden drog sig tilbage til sin Reserve og her begyndte en hidsig Træfning, som vaerede i 1 1/2 Time, hvorved den stærkere Fjende havde mange Døde og Saarede og Hanseaterne 2 Døde og 10 Saarede. Hanseaterne droge først tilbage, da alt deres Munition var forbrugt.
Viborger Samler, 1813-05-13
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1813-05-13
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp., Berlin. Endnu ere ingen af de Kgl. Prindser eller Prindsesser eller deres Hofstater komne hertil. - Derimod tales meget om, at D. M. Kongen af Sachsen samt den østerrigske Keiser, ja endog Kronprindsen af Sverrig, skulle kunne ventes til Dresden. Dresden. Den 29de April om Efterm. forlod Hs. M. Keiser Alexander Dresden og drog til Frohburg (nærved Altenburg, Armeens Hovedqvarteer) Lord Catchart fulgte ham. Man formoder Hs. M. Kongen af Preussen næste Dag ville reise, enten til Armeen, eller til Breslau. Sachserne i Torgau iagttage en fuldkommen Neutralitet - De Franske behandle aldeles ikke Sachsen som et venskaligt Land. J Thuringen og Voigtlandet have de ødelagt hvad de kunde.
Viborger Samler, 1813-05-13
Jtalien. Endeel neapolitanske Tropper, som stode ved Verona, ere i Marts marschere de til Tydskland til den franske Armee.
Viborger Samler, 1813-05-13
J den Berliner Tidende af 4de Mai udloves Belønninger fra 500 til 2000 Rd. og desuden passende Forsørgelse og Understøttelse for Livstid, samt Navns Fortielse, for de som kan angive Personer, der tjene Fjenden som Spioner eller staae i nogen Forbindelse med Fjenden, holde dem tilhørende Penge eller militaire Effecter skjulte o. s. v.