JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-08
Tirsdagen den 16de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov over c. 25 Favne Bøge=Kamp- og Knippelbrænde, Qvasbrænde, For= og Gran-Udhug, tjenligt til Lægter, Humlestager m.v., samt over Birke= og Boge=Udhug. Mødet er hos Ledevogter Rasmus Rasmussen ved Taadernp Led. Nykjøbing, den 6te Marts 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-08
Torsdagen den 25de Marts Kl. 11 Formiddag bliver ifølge Execution og Udlæg ved Auction, som afholdes paa Nestved Raadstue, 4de og sidste Gang opraabt og absolut bortsolgt: De i Rønnebek og Mogenstrup Sogne, Hammer Herred og Præstøe Amt beliggende Eiendomme, Hovedgaarden Grevens vænge, Fladsaae Bye, Mogenstrup Mølle og Kroe og endeel af Pederstrups Byes Jorder, hvilke Eiendomme der staae for Hart Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. korn Ager og Eng 75 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., Skovskyl1 Td. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyld 9 Tdr. 2 Skpr. have et Tilliggende af circa 1050 Tdr. deels Agerland, deels Skov, Moser og Banker. Eiendommene ville blive opraabte deels separate, saaledes som Conditionerne nærmere udvise, deels samlede under eet, deels med og deels uden Besætning. For de samlede Eiendomme er ved 3die Auction buden uden Besætning og Jnventarium 113,000 Rbd. og med Besætning og Inventarium 115,300 Rbd. Det bemærkes, at Conditionerne i flere Poster ere forandrede i Kjøbernes Faveur og navnlig hva Kjøbesummens Betaling angaaer, derhen, at kun en Trediedeel af Kjøbesummerne fordres betalt i Juni og December Terminer d. A., hvorimod Resten kan blive indestaaende paa 1ste Prioritet i Eiendommene. De saaledes forandrede Conditioner ville ligge til Eftersyn hos Kammerraad Howitz paa Wemmetofte, paa Herredscontoiret i Nestved og Birkecontoiret i Vordingborg, paa de vigtigste Gjestgivergaarde i Provindserne, samt i Kjøbenhavn hos Procurator Kraft, Stormgade Nr. 198, hos hvem tillige findes de Eiendommene vedkommende ældre Skjøder og Adkomstbreve, Jordebøger, Amtstueattester, Situationskort m.v., som er fornøden til en klar Oversigt over de Eiendommene tilkommende Herligheder, Rettigheder og de samme paahvilende Onera og Behæftelser,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-08
Mortifications-Stævning. Fjerde Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-08
til Documenter efter Stempletpapiirs Forordningens § 5 Litr. B. No 2. . 10 Rigsbandskilling. Peter Carl Christian Hammerich, Bentzen. Malling, virkelig Cancellisecretair, Byfoged i Na skov og Herredsfoged i Lollands Nørreherred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Skifteretten i afgangne Mægler i Nakskov Jochum Rosendahl Holms Stervbo og ifølge kongelig allernaadigst Bevilling af 28de Januar d. A. bliver herved Jhændehaveren eller Jhændehaverne af efternævnte af bemeldte Afdøde, medens han var Kjøbmand i Nakskov, udstedte Gjældsbreve, nemlig: 1) En Panteobligation af 11te Juni 1810, læst inden Nakskov Byting den 12te f. M., hvorved er givet Grosserer Peter Weddersøe af Kjøbenhavn for en Sum, stor 1400 Rdlr. D. C., efter Omskrivning 630 Rbd. Sølv, anden Prioritets Panteret i Debitors i Nakskovs Veilegade under Matricul, Nr. 110 beliggende Gaard med Tilhørende, næstefter en til Nykjøbing Hospital paa Falster skyldig 1ste Prioritet, stor 1600 Rdl. D. C., og 2) en Vexelobligation af 2den Juli 1821, læst inden samme Ret den 9de f. M., hvorved er givet Kjøbmand Clausen senior i Nakskov for en Sum, stor 889 Rbd. Sedler, deels haandfaaet Pant i en af Smeden Søren Johansen i Brandersløv for 613 Rbd. Sedler til Debitor udstedt Panteobligation af 30te Juni f. A., deels første Prioritets Panteret i en Debitor tilhørende, i Nakskov Mark beliggende Jordlod paa 3 Tdr. 3 Skpr. Land geometrisk Maal, samt 3die Prioritets Panteret, næstefter 1430 Rbd. Sølv paa 1ste og 2den Prioritet, i Debitors Gaard i Nakskovs Veilegade med alle dens Bygninger, hvilke Gjældsbreve endnu henstaae undslettede, skjøndt de forlængst skal være indfriede, indstevnede med Aar og Dags Varsel til at møde for Nakskov Bytingsret, som holdes paa bemeldte Bye, Raadstue den sidste Mandag i Mai Maaned 1848, Formiddag Kl. 10, for med ovennævnte Gjældsbreve at fremkomme og bevise sin eller deres lovlige Adkomst til samme, da titommeldte Gjældsbreve ellers, efter derom nedlagt Paastand, ved Dom vil vorde mortificerede. Lavdag er hævet ved Frong. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Hammerich. Nakskov, den 6te Marts 1847. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-08
Rettelse. Vi ere blevne opmærksomme paa enkelte Trykfeil, som findes i en Vælgers, Artikler i dette Blads Nr. 2832, og skulle herved tillade os at rette disse. J Nr. 30, 2den Sp.: "Volfisket, l. velfiske. J Nr. 31, 4de Sp. Det siger saa omtrent, l. der siges saa omtrent, har cratisk, laristokratiske. J Nr. 32, 1ste Sp.: "Landdestrict, l. Kjøbstaddistrict; "Anticedentser, l. Antecedentser; "Skjelleevne, l. "Skjelnevne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-08
Adressecontoirets Commissionairer ere Dhrr. Boghandler Thierry i Ralstop, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn, Stubbekiøndheller Tidemand i Nørby. Adeler Grundtvig, anføring, Formeder v. Statseldt i Ryge og foretager Amiets ogsaa
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
sollands-Falsters Flittstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Onsdagen den 10de Marts de 39.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Jndenlandske Efterretninger. J Ringkjøbing og Varde er Stændervalget faldet ganske ud i Faveur af det folkelige Parti, idet Cantelliraad Finsen i Aarhuus blev Deputeret og Kjøbmand hagemann i Viborg Suppleant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Efterretningen om at Justitsraad With var bleven genvalgt til Deputeret i 13de jydske Landdistrict beroer ma en Feiltagelse. Proprietair Frich til Rosenlund er den Deputeret, og Proprietair Langballe paa Kilsgard Suppleant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
J 1ste jydske Landdistrict er Exam. Jur. Simonsen til Aagaard gjenvalgt til Deputeret; til Suppleant vigtes Cand. jur. Hastrup til Bogsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Ved at meddele Hr. Skibsklarerer Kircks Valg til Deputeret for det 3die Kjøbstaddistrict, hedder det i Hels. Av.: "Uagtet Hr. Kirck, som tidligere meddeelt, havde fundet sig foranlediget til i Fædrelandet at erklære, at han ikke ønskede at modtage Valg udenfor sin Fødeby, var han af Vælgerne i Kallundborg bleven opfordret til at erklære sig, om han maatte være villig til at modtage Valg som Deputeret for ovennævnte District; i hvilken Anledning han, i Henhold til sin tidligere Erklæring i et benægtende Svar meddeelte de Grunde, der bevægede ham til denne Beslutning. Vælgerne der ikke ansaae disse Grunde for vægtige nok, have ikkedestomindre en hædre ham med deres Valg. – Det tør ansees som afgjort, at Hr. Kirck modtager det saaledes paa ham faldne Valg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
J Børsenhalle fortælles der, at Beseler og Prindsen af Augustenborg ere ragede uklare over Valgene, idet Prindsen, som havde givet Afkald paa Pladsen for Eckernførde til Bedste for Bremer, kun har frasagt sig Godseiervalget i den Hensigt, at blive valgt for Staden Slesvig, hvilket Beseler uafvidende skal have forhindret for at faae Overretssecretair Claussen valgt, og det tager Prindsen nu Beseler meget ilde op.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Under 10de Febr. d. A. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst tilstaaet Jndustriforeningen i Altona en Understøttelse til et Beløb af 400 Rbd. til dets Udstilling i Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Det kgl. Videnskabernes Selskab var den 5te Marts samlet i Hs. Maj. Kongens eget Palais, og Allerhøistsamme behagede selv der at tage Forsædel og lede Forretningerne. Udkastet til Selskabets Budget foredroges af Etatsraad Kolderup Rosenvinge, og fast lattes i Overeensstemmelse med de derover førte Forhandlinger. Conferentsraad Engelstoft forelæste et Mindeskrift over afdøde Etatsraad Estrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Hs. Maj. Kongen har, ifølge Aarh. Av., ladet Bog og Musicalie-Forelæggeren Julius Schuberth i Hamborg, i Betragtning af hans Fortjenester af Kunst og Videnskab, tilstille et kostbart Guld-Chronometer med Kjæde, ledsaget af en meget smigrende Cabinetsskrivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Berl. Tid. leverer følgende Oplysninger og nogle de sidste Dage meget omtalte Resultater af Bore forsøg, der ere anstillede i Omegnen af Kjøbenhavn: Disse Boreforsøg, hvorved man ønsker at erholde Kundskab om de dybere vandførende Lag, der muligen kunde være af Vigtighed for Kjøbenhavns Vandforsyning, ledes paa Vandcommissionens Vegne af en Comitee, bestaaende af Prof. Forchhammer, Lector Hummel og Jernstøber Lunde. Som bekjendt findes i Danmark ligesom i andre Lande et til Kridtformationen henhørende Sand lag, som kaldes Grønsand, og som overalt er meget rig paa udmærket godt Vand. Dette Lag kjende vi paa Sjælland i Nærheden af Kjøge, og Opgaven var at følge dette Lag fra de Steder, hvor det kommer op til Overfladen, indtil Kjøbenhavn, hvor man allerede for længe siden har formodet det, men hidtil ikke kunnet naae det ved Boringer. Det første Forsøg udførtes i Nærheden af Barfreds høi, hvor et vandførende Gruuslag blev fundet i en Dybde af nogle og tyve Fod under Overfladen, og hvor det var dækket af den faste Kalksteen, som hos os fører Navnet Saltholmskalk. En anden Boring blev anstillet ved Thostrup Valdby, hvor man fandt de samme Lag i omtrent samme Dybde under Overfladen, men i betydelig ringere Høide over Havet, end ved Barfredshøi; her besluttede Comiteen at fortsætte Boringen. Man fandt afvexlende Lag af Saltholmskalk, Gruus, sandet Kalk, Flint og Grønsand, og en Vandmasse, der fra 2,600 Tønder om Døgnet, som det første Gruuslag gav, steg indtil henved 12,000 Tønder om Døgnet, som Borehullet nu i en Dybde af henved 50 Fod giver. Denne Vandmængde er omtrent liig med den, som Maglekilde ved Roeskilde giver, og noget mindre end Haldelen af den Vandmængde, som Bronden ved Grenelle leverer. J en tredie Boring i Brøndbyøster har man ligeledes allerede truffet Saltholmskalken, og omendskjøndt man endnu ikke har fundet noget Gruuslag, har Brønden dog allerede omtrent 800 Tønder Vand om Døgnet. Disse Forsøg give altsaa det største Haab om, at Staden vil kunne skaffe sig en stor Overflødighed af udmærket reent Vand, for forholdsviis billige Omkostninger. – Hr. Sørensen fører som Vand mester Tilsyn med disse Arbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Ved en artesisk Brønd forstaaer man en saadan, som fremkommer ved kunstig Boring med Jernstænger. Navnet kommer af den franske Provinds Artois, som paa Latin hedder Artesia, og hvor man først fandt paa at faae Vand paa denne Maade. J Kjøbenhavn har man, som bekjendt, i flere Aar paa Nyholm boret paa en saadan Brønd. Men i 1846 har man ikke kunnet bestille Meget derved; thi, efterat man i 1845 var kommen 603 Fod 2 1/2 Tomme ned i Jorden, skeete det Uheld, ved en af Arbeidernes Uforsigtighed, at elleve Stænger styrtede ned i Borehullet. Man har siden tumlet med at faae dem op igien, men dette er endnu ikke lykkedes. Brønd comiteen har dog det Haab, at man, ved at anvende Taalmodighed, nok skal kunne faae Jernstængerne op, for derpaa atter at fortsætte Boringen indtil Vandet, som lader til at være langt borte, kommer. (Præsto Av.)Der fortælles efter privat Efterretning, at man den 15de Januar har bemærket Askeregn paa Færøerne ligesom ved Heklas sidste Udbrud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
(Corresp. Kjøbenhavn, den 6te Marts. Fornylig er en Parcel af Clasens Have, stor 9 Tdr. Land, solgt for 15,000 Rbd., eller nok rigtigere 16,000 Rbd., som Kjøbesummen, paa Grund af nogle Betingelser ved Salget, nok vil løbe op til. Denne Jord ligger ligeudenfor Kjøbenhavns Østerport, og da den er Havejord, maa den betalte Priis, omtrent 1,777 Rbd. pr. Tde. Land, ansees for ret billig i Forhold til hvad der ellers betales for Jord i Kjøbenhavns nærmeste Omegn. Jernbane-Selskabet har saaledes, som vi alt tidligere have ommeldt, maattet betale 4000 Rbd. pr. Tde. Land udenfor Vesterport, og det er endda Strandjorder, Kjøbenhavns Magistrat har, hvad vi ligeledes forhen have omtalt, forlangt 14,000 Rbd. (1 Rbd. pr. Al.) for hver Tde Land af Blegdamsjorderne, der afstaaes til den eventuelle Klampenborg-Jernbane, som nok aldrig kommer istand, Ligeledes er det os bekjendt, at en Grundeier ved Farimagsveien har maattet for nogen Tid siden betale 1000 Rbd. for 1000 Al. Grund, hvorved dog maa bemærkes, at Sælgeren vidste, at hans Nabo, Kjøberen, ikke kunde undvære denne Strimmel Jord, og rimeligviis har været lav nok til at benytte sig deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Nogle Jndustri-Riddere ere faldne paa en besynderlig Maade for at skaffe sig et Par Flasker Viin. To at dem ere blevne detascherede ned hos en Viinhandler i det Ærinde, at kjøbe to Flasker Muskatviin, og medens de nu samlede i Lommen for at finde Penge til at betale med, styrtede tre Kammerater ned i Kjælderen og forlangte tre Snapse Rum i største Hast. Jdet nu Svenden eller Drengen skyndte sig for at expedere disse nye travle Gjæster, absenterede Selskabet sig med sit Bytte. Dette Experiment skal være gjentaget hos to Viinhandlere, men Vedkommende ville rimeligviis blive paagrebne, hvis de skulde forsøge derpaa tredie Gang. Til Slesvigholstenernes store Ærgrelse, og uagtet deres yderste Anstrængelser, er ogsaa Valget i det 5te slesvigske Landdistrict falden contrair ud for dem, idet den forrige Deputerede, Tingskriver Jepsen, er gjenvalgt, Om slige Malheurs iagttage de slesv.-holst. Correspondenter i de tydske Blade den dybeste Taushed; man har jo engang bildt Tydskland den Løgn ind, at Slesvig er durch und durch deutsche, og det er altsaa af største Vigtighed, saalænge som muligt at dølge for Tydskland, at den hele danske Befolkning i Nordslesvig, paa eet Landdistrict nær, har valgt afgjort anti-slesvigholsteenske Deputerede. Kun Kieler Correspondenzblatt omtaler Begivenheden mit verbeisenem Jngrimme, men mener, at det kun maa tilskrives, at Hertugen af Augustenborg er saa ilde lidt. Det maa være en meget ubehagelig Opdagelse for Slesvigholstenerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Nykjøbing, den 10de Marts. Jgaar den 9de havde vi her en mærkværdig Veirforandring. Efterat Thermoteret i længere Tid om Natten havde viist 1 a 2 Gr. under og om Dagen ligesaameget over Frysepunctet, var der Natten mellem den 8de og 9de faldet lidt Snee ved 2 Kr. Kulde. Op af Dagen blev det mildt og klart Solskin, Vinden, som havde været nordvest, lagde sig ganske, og ved Middagstid havde vi 3 1/2 Gr. Varme i Skygge mod Nord. Henimod Kl. 2 om Eftermiddagen reiste sig pludselig en heftig Storm med Sneefog af Østen, og Thermometeret sank i faa Minuter 6 Gr., indtil 2 1/2 Gr. Kulde, og senere til 5 Sr. Sneen ophørte snart, men Stormen, som efterhaanden gik om til Norden, vedvarede til ud paa Natten, da det var blevet 8 a 9 Gr. Kulde, som er liig med den stærkeste Frost, vi have havt i denne Vinter, og det endda kun et Par enkelte Dage. Barometeret, som de foregaaende Dage havde staaet meget høit, var iforgaars og igaar faldet, dog ikke under 28 Tommer. Jnat er det atter steget noget og den stærke Frosvedvarer. – Sundet har her i lang Tid været aldeles frit for Jis, men paa de brede Steder sønden for Has selv og nord for Guldborg, hvor den tildeels var sammenskruet ved Driviis, har den hidtil holdt ud, og er paa det førstnævnte Sted endnu saa stærk, at den kan befares med Vogne. Ved Guldborg slap først iforgaars et Par Fartøier igjennem nordfra. - Jnat have vi havt et usædvanligt Høivande. Jaftes mellem Kl. 8 og 9 saaes herfra en stærk, Jldebrand paa Lolland. Efter hvad man hører, er det Præstegaarden i Østerulslev (beboet af Hr. Pastor Dahlerup), der aldeles er afbrændt tilligemed to i Nærheden af samme liggende Huse. Under den voldsomme Storm greb Jlden saa hurtigt om sig, at det næsten Jntet lykkedes at redde, end ikke Kreaturerne i Præstegaarden, hvor desuden en gammel Mand, under et Forsøpaa at redde noget Jndbo, blev omspændt af Luerne og indebrændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Kjøbenhavns Torvepriser, den 6te Marts. Hvede, 11 Rbd. - s. a 12 Rbd. 32 s.; Rug, 8 Rbd. 48 s. - 9 Rbd. 48 s.; Byg, 2-radet, 6 Rbd. 80 sk. a 7 Rbd. 48 s. dito 6-radet, 5 Rbd. 80 s. a 6 Rbd. 64 s.; Havre, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 80 s.; Ærter, 7 Rbd. 48 s. a 9 Rbd. - s. Flesk, røget, Lpd., 2 Rbd. 80 s. a 3 Rbd. - s.; dito grønsaltet. Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 80 s.; Æg, Snesen, 26 s. a 34 s. Smør, sjællandsk, Pd., 26 s. a 28 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Lediget Embede. Rønne og St. Knuds Sognekald paa Bornholm, ny Ansættelse 378 Rbd. (Opslaaet vacant den 2den Marts )
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Dødsfald. Kjøbenhavn: Urtekræmmer Møllers Enke, f. Mørch, 27 Aar, Skrædersvend V. J. D. Ficher, 58 Aar. - Slagelse: Skomagerm. Korfitsens Hustru, Ann f. Danby, 54 Aar. Gudme, Kirkesanger og Skolelærer P. J. Storm, 36 Aar. Vester-Hæsinge: C. M. S. Becher, f. Bredsdorff, 59 Aar. Hjallese Skole: Hedevig Petersen, 13 1/2 Aar. - Guldager Præstegaard, Sognepræst Th. True, 66 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Jmellem Tyrkiet og Grækenland indtræder Dag i Dag et meere spændt Forhold. Den tyrkiske Gesandt, h. Mussurus, nægtede for nogen Tid siden at underskrive en græsk Overofficeers Pas til Constantinopel i en Forretningsreise, Kongen omtaler Gesandtens Vægring, paa et Bal, hvorefter denne efter Berraadslagning med sine Venner, strax forlader Ballet. Fra den Tid blev der vexlet Noter, Erklæringer forlangte og givne, indtil pludselig et tyrkisk Dampskib viser sig i Havnen ved Piræus, som bringer Depescher til den tyrkiske Gesandt og forbliver liggende i Havnen til hans Tjeneste. Portens Før dinger ere af en eiendommelig Art og lyde saaledes: Den græske Udenrigsminister, Koletti, skal begive sig til den tyrkiske Gesandt og udtrykke sin Beklagelse over det Forefaldne; den omtalte Officeer skal afskediges, og den græske Regjering skal ovenikjøbet endnu levere Porten en undskyldende Erklæring over det Forefaldne. Den tyrkiske Gesandt gav Regjeringen 3 Dages Betænkningstid, efter hvis Udløb han, hvis disse Betingelser ikke bleve opfyldte, vilde forlade Athen og begive sig til Constantinopel. Regeringen sendte strax Depescher umiddelbart til Constanopel til den græske Gesandt. Jmidlertid har den tyr ske Gesandt forladt Athen. Efter hans Afreise havde de fremmede Magters Gesandter forsamlet sig og anvendt Alt for at bevæge det græske Cabinet til Eftergivenhed følge disse Bestræbelser besluttedes, at Hr. Koletti afsendte et Brev til Reiseffendi, Kong Otto derimod en Skrivelse til Sultanen. – Fra Philipopolis ere Efterretninger indløbne til Athen, at de derværende Christne ere midt under Gudstjenesten blevne overfaldne af Tyrkerne og flere myrdede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Den Regjeringsomvæltning, som den spanske Dandlerinde har fremkaldt i Baiern, er endnu ikke tilende og der tales om flere Entledigelser fra den høiere Statstjeneste. Generalmajor Friherre v. Hohenhausen har faaet Krigsministeriet overerdraget. v. Zenetti, der er bleven latsminister v. Abels interimistiske Efterfølger, er endnu ganske ung Mand, der har gjort en betydelig Volte ad Statstjenestens Stige. De fratraadte Ministre have fentliggjort deres Dimissions-Ansøgning til Kongen og Cammes Motivering. Saa lidet populair Ministeriets legjeringspolitik og dets Holdning i Religionssanliggender, end var, saa har dets sidste Skridt og bestemte Optræden og vundet almindelig billigelse. Ansøgningen til Kon den er meget djærvt affattet og et i sin Slags mærkeligt bestykke. Af dette Document fremgaaer officielt, at Paa anden om at faae Dandserinden Monte givet Jndfødselsret, var eneste Aarsag til Ministeriets Selvopløsning. Om den nævnte Begivenhed, hvilken Ansøgningen betegner som "den største Ulykke for Baiern, hedder det der endvidere, at den næsten udgjør den udelukkende Gjenstand for Samtalerne i Familierne og paa offentlige Steder, og at deraf er opstaaet en Stemning, som hører til de betænkeligste. Endvidere udtale Ministrene sig om de overalt lydelige Yttringer af bittreste Dadel og stærkeste Misbilligelse, samt over National følelsens dybe Krænkelse, som Følge af en i den offentlige Mening (det maa see galt ud, naar tydske Ministre appellere til den) udbredt Tro, der ligeoverfor saamangen Kjendsgierning ikke ved Noget kunde see sin Rod borttagen. Dernæst fortælles, at Biskoppen af Augsburg, udgyder bittre Taarer over de stedfindende Tildragelser. Slutteligen gjøres opmærksom paa de uberegnelige Følger, som Tingenes nærværende Stilling maa have for Kongen og Kongedømmet overhovedet, og bonfalde Ministrene endnu engang Hs. Majestæt paa det Jnderligste om den eneste her mulige Hjælp eller i modsat Fald om Afsked, – der ogsaa paafulgte. Man er meget spændt paa hvad der nu vil passere. Kongen agter sig snarest, hedder det, til Aschaffenburg, ledsaget at udvalgte og særdeles begunstigede Omgivelser. –"Dusseldorfer Zeit." skrives fra Minchen, at en høieste Person befinder sig i en Tilstand, der ofte vækker mangeSlags forunderlige Bekymringer", hvilket ogsaa har foranlediget Jilbudene til Kronprindsen, der forresten skal befinde sig rask og vel i Palermo. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
Saalænge München har staaet – hedder det i en Skrivelse herfra af 16de Februar – har neppe nogen Annonce vakt en saadan Opsigt, som følgende, der for nogle Dage siden stod i det her udkommende meest læste Blad. "Paa Grund af de mange Bønskrifter, som daglig afgives i Mad. Lola Montez's Vaaning, maa hun i Fremtiden bede sig forskaanet for enhver saadan Tilskrivelse, da hun er aldeles ubekjendt med Forholdene i Landet og ingenlunde befinder sig i den Stilling, at hun kan tage sig af deslige Ting." Man veed næsten ikke, om man skal lee eller ærgre sig over denne Frækhed af en forløben, maadelig, skjøndt smuk, spansk Dandserinde, der for sin upassende Opførsels Skyld er bleven bortviist fra flere af Europas større Stæder. J München beboer Lola Montez et Pallads og fører en næsten fyrstelig Pragt. Blandt andre af hendes Meriter herfra fortælles, at hun hos en minchener Guldsmed havde bestilt et saa overordentligt kostbart Service, at Manden maatte sætte det Meste af sin Formue deri; men da det var færdigt, nægtede hun at modtage det, under Paaskud af: at det var altfor plumpt, og at hun maatte forskrive sig et fra Paris eller London. J en Modeboutik udvalgte hun sig forleden nogen Hovedpynt, som hun befalede et i Boutiken staaende smukt ungt Menneske, Modehandlerens Søn, at hjembringe hende; men da man i det Sted sendte hende Pynten ved en Boutikjomfrue, blev hun saa forbittret, at hun rev hele Stadsen itu og trampede paa den med Fødderne. En smuk Gardercapitain, som havde tiltrukket sig hendes Opmærksomhed, lod hun kalde til sig til et bestemt Klokkeslet; men da han tilfældigviis udeblev, eftersom man havde forglemt at levere ham hendes Brev, ilede hun i hans Logis og sønderslog hans Speile, Taffeluhr og andre Meubler. Da hun ikke kan lide, at man lorgnetterer hende, men rækker Tungen ud og peger Fingre af dem, der i Theatret eller andensteds tillade sig dette, saa er der nu udkommen en kongelig Parolbefaling, som forbyder de Militaire at betjene sig af Lorgnetter. (Lola Montez er iøvrigt nu under Gensdarmeri-Bedækning, bleven bragt fra München til Berg ved Staarensee, hvor hun skal forblive i nogen Tid, indtil den første Bevægelse har lagt sig.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-10
J Brunsvig udbredes Proclamationer med Hertug, Carls Underskrift, som advare mod at kjøbe Domainer og indeholde Trudsler mod Hertug Wilhelm. Det er nu 16 Aar siden at Hertug Carl, ifølge en Revolution, maatte forlade sit Land, hvis Regjering derpaa tiltraadtes af hans yngre Broder Wilhelm; han har i lang Tid forholdt sig temmelig rolig og kun angrebet den bruusvigske Regjering i Bladene.