JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Her fandt mange hundrede Nodlidende og Elendige Underhold og Bistand. Her offredes Gud og Menneskeheden mange taknemmelige Taarer. See, hvor dine grusomme Vandaler have ødelagt det lige indtil Grunden, Men du har endnu ikke seet Alt – folg mig til dette Sygehuus - kun uforsagt - skjelv ikke for dit Liv - redelige Danske kunne miste Alt, kun ikke Æren - seer du her denne yndige Dannem, som paander sig paa Sygeleiet under de skrækkeligste Smerter, J det hun vilde frelse sin syge Moders Liv, borttog een af dine grusomme Bomber hendes liliehvide Arm, Seer du denne liigblege Skikkelse, med Dødens Krampetræk i Ansigtet? Han styrtede sig ind i Luerne - den Ulykkelige – for at redde sit Barn, men en af dine Brandpilborttog begge hans Been. Snart vil hans matte Livslampe slukkes. O, hvad vil du svare, kronede Mand, naar han fordrer Erstatning af dig for Guds Domstoel, Vil du ogsaa der kunne undskylde dig med Selvbevarelsens Nødvendighed, Hører du denne Hvinen, disse Jammerskrig, Falde de ikke som gloende Kul paa dit Hierte, Alle disse Ulykkelige raabe Hevn over dine Raadgivere. See denne Barselqvinde, hvor hun vrier sig af Smerte. Angesten for dine Bomber har dræbt det Foster, hun har under sit Hjerte. Hun vaander sig, og beder Gud om at tage hendes Siel til sig. Kom herhid – et herligt Syn for dine Raadgivere, her afsættes Benet paa en trofast Fader, ædel Ægtefælle, retskaffen Borger, Hør hvor Saugen skriger igjennem hans Beenpibe, Joner ikke enhver Blodsdraabe i dine Aarer, Revner ikke enhver Sene i dit Legeme af krampaglig Stændige, en See der en Moder med til Barns Arm i Haanden, En Kugle dræbte det i det hun holdt det ved sit Bryst, og hun beholdt Armen i Haanden. O Snal raadte den kronede Mand, holdende begge Hænderne for Øinene. Afgrund, aabn dig og opslag mig. Han tog Kronen af Hovedet, lagde den i sin Fortvivlelse hen paa Jorden og sagde: "Hvilken Hyre ved Ledet vilde vel tage dig op, dersom han vidste hvor blodig du er, – - Jeg tog den op og satte ham den paa Hovedet igjen. Kronede Mand! sagde jeg, det var ikke min Mening. - Vil du gjøre en eneste af alle disse Gierninger god igjen saa behold den paa Vel kan denne Krone ikke opveie den Uree, der er skeet os - det hele Riges Skatte ikke erstatte os hvad vi have mistet. Men behold den paa brug dine Vaaben mod dine Fiender - dine Raadgivere - ikke mod dine Venner og Frænder. Kunne end vil ikke tilgive dig - saa vil dog maaskee Guds store Mekundhed kunne af vette den Synd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Indenlandske Efterretninger. (Fortsættelse af de i No. 78, 80, 81 og 82.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
J Gaar Middags blev fra Batteriet Tre Kroner skudt adskillige Skud efter en Engelsk Cutter, som løb temmelig langt ind mod Land. Et af Skuddene syntes at træffe den, hvorfor den strax vendte og svarede med et Par Skud. Man kunde tælle 11 Engelske Krigskibe, hvoraf et Par vare under Seil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Paa Torsdag bliver Kronprindsens Livkorps H. K. H. Kronprindsen forestillet paa Exerceerpladsen i Rosenborg Hauge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
J disse Dage har Politiemesteren i Kjøbenhavn ladet forespørge hos Huuseierne, om der i deres Huse fandtes indfødte Engellændere, da de i saa Fald skulde opgives ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Af de sidst udsendte Strandvagter havde Conferentsraad Colbiørnsen henimod 30 Mand Jndqvartering paa Eenrum. De fik der hver Middag varm Mad frit, godt Natteleie og gode varme Værelser, Hos Hr. Lassen fik det indqvarterede Mandskab ligeledes varm Mad uden Betaling. Ligeledes paa Aldershvile og hos en Gartner, hvis Navn ikke vides. Officiererne og Vagten havde deres Qvarteer i Rongsted, og Hovedqvarteret var i Vedbeck Kroe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Man venter her et Corps frivillige ridende Jægere fra Holsteen. Man siger at de skal indqvarteres i Lærckes Gaard bag Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Ved Universitetet i Kiel skal der for nærværende Tid kun være faa Studerende. Endeel ere ansatte ved Regimenterne som Officierer, imod at de siden underkaste sig Militair=Examen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Jblandt de 4 a 5000 Mand Militaire der komme til Kbhavn, skal der være endeel Cavallerie. Man siger at Hestene komme til at staae paa Gammelholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
J St. Peters Strædet har en Mand ladet indmure en Bombe med Paaskrivt: "engelsk Venskabsminde. Bækken imellem Hindsholm og Kjerteminder i disse Tider ofte meget høi, hvorfor der nu bestandig, som det hedder, skal ligge Baade til Tjeneste for Landeværnet baade Dag og Nat, hvilken Indretning formodentlig ogsaa bliver til Nytte for Andre,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Jndbydelsesskrivtet til den offentlige Examen i Odense Cathedralskole, som begyndte den 19de October, var af Skolens Rector, Hr. L. Heiberg, og indeholder. Undersøgelse om, og hvorvidt Legemsstraffe ere nødvendige i Opdragelsen, og i Særdeleshed i vore offentlige lærde Skoler, En Fierding spiseligt Smør har man betalt i Fyen med 9 a 10 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Den 4 Nov. henimod 10 opkom Jld i Guldsmed Harders Gaard i Viborg, Overdelen af Huset brændte, men den underste Deel blev sparet, og de gode Slukningsanstalter, Regnveiret og den hurtige Nedrivning hindrede Jlden i at tage fat i Naboernes Huse. Men af Jndboen blev Linned og Korn og denne duelige og stræbsomme Arbeiders bedste Værktøi brændt og ødelagt. Af raa og forarbeidet Sølv savnedes efter Jlden det meste. Jndboen var ikke affaireret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Til Viborg er ankommen tre Engelske Krigsfanger: Midshipman Rivieres, Overforst Wucherhagen samt Baron Vos junior. Det første, som de Engelske Officererne foretage sig, da de vare komne i Land, var at udsøge de bedste og skjønneste af Bøndernes Heste, og at studse Halen paa dem paa sin Engelsk. Skjørtekarlene - saaledes kaldtes Bjergskotterne nu paa Landet - bemægtigede sig Qvæg, Fjerkræ &c. Soldaterne løb med blanke Sabler omkring i Landsbyerne, og huggede efter Ænderne i Kjærene, naar de ikke strax kunde faae Kløer i dem. Bønderne fik jammerligen Prygl, naar de ikke strax vilde lystre deres Befalinger. J de sidste Dage betalte de vel tildeels hvad de sik, men Betalingen var ogsaa derefter. For 6 fede Lam (hvoraf hvert i det mindste var 5 Rdlr. værd) og 2 Køer betalte de f. Ex. en Bonde 8 Ducater. Da Byen brændte - melder en Mand fra Glostrup, 1 1/2 Miil fra Kjøbenhavn - sagde adskillige af Soldtaterne: das ist gut! Andre derimod vil man paastaae fældte Taarer. Disse Taarer vare maaskee snarest en Virkning af Frygt for at løbe Storm, som de saa nødigen ville tilCongreve, Opfinderen af Brandraquetterne, er ved sin Ankomst til Wolwich druknet, i det han forlod det Skib, som bragte ham tilbage fra hans glimrende Expedition. Man har forgjeves søgt efter hans døde Krop, Afgrunden synes at have opsluget den, og Fanden giver sjelden Slip paa en saadan Fangst. - Her kan man med Føie sige: den hænges ei, som drukne skal Blandt det Rør, som Engellænderne have bortført fra Holmen, fandtes allene 2000 Par Lagener til hvert Orlogskib, hvoraf hvert Par kostede Regjeringen 21 Mk., og ligesaa mange Matratser, stoppede med Krølhaar, som deels kostede den 7 Rdlr., deels 11 Rdlr. Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Anholts Fyr, som især i denne Tid har opvakt Almeeninteresse, er anlagt i Christian den Fjerdes Tid (1623. Denne store Konge gjorde en Contract med en Mand, navnlig Wegle Anckers at han, efter Hollandsk Maade, skulde anlægge en Fyrbakke paa Øen. Dets Sted synes i Begyndelsen at have været langt østlig ude, men jo mere Havet efterhaanden borttog af Øen, demere flyttede det ind, og tilsidst blev det ved sin Afstand fra de farligste Grunde ofte mere misledende end gavnende for den seilende Sømand. Fra Aaret 785 blev da under General Major Peimanns Hovedbestyrelse og ved Ingenieur=Lieutenant Jansens virksomme Bestræbelser gjort Begyndelse med et ganske nyt Anlæg, et nyt Taarns Opførelse &c.J tre Aar blev Værket færdigt, og d. 1 Nov. 1788 antændtes det ny hensigtsmæssige Fyr. J Vintrene 1789 og 1790 foranledigede Stormens Anfald paa Taarnet en Udmuurs Opførelse til dets Værn. Taarnet selv er 5 Alen høit, bygt af brændte Steen og cylinderformigt. Lysningen skeer ved en Fyrkurv, som først var gjort med 2 Alens Gjennemsnit, men nu er mindre, og med en Laterne over. Siden d. 1 Jan. 1800 er der paa den halve Høide af Taarnets østlige Side antændt et Lampefyr. Anlæget har kostet 80,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Aarhuus d. 3 Nov. Jngen Skipper tør herfra søge Søen af Frygt for Fiendens Skibe, hvoraf endnu nogle laae i Gaar mellem Callundborg og Samsøe. Siden først i October, da der afgik 3 af vore Seilere til Kbhavn med Fedevarer, ere ingen flere afgaaede; thi de to slap kun med største Bekostning og Uleilighed igjennem, og den tredie, som vilde flygte af Frygt for et fiendtlige Skib, løb paa Hesselsens Rev og sønderhuggedes der. Det forliste aldeles, og kun en Mand reddedes ved et Engelsk Skib, der tog ham paa et Stykke Vrag. Jngen uden Kjøbmændene vovede at afsende noget med disse Skibe, En Favn Brænde koster her 5 Rdlr. og et Pund Smør 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Ved Uddelingen af Udleveringssedler til Magistratens Brænde i Gaar Morges var Folkestimlen, og Uordenen saa stor, at Controlleurens Huus blev ganske ruineret. Man trængte og sloges her som omtrent ved Comoedie Billetcomptoiret ved Fødsels dags Stykker. Man skulde næsten troe, at der er opstaaet her et nyt Slags Sjouere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Kongens Livjægere ere i Dag komne tilbage fra deres Strandvagter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Paa Gaarden Ordrupshøi bortsælges d. 13 et af de Engelske opført Feldthagerie, med tilhørende 6 Ovne, til hvilke der er brugt 83,000 Flensborger Murstens, Londonske Aviser udbrede det falske Rygte, at Tøihuset i Kjøbenhavn er brændt. De have antaget det Skuur, som ved Fiendens Uforsigtighed afbrændte paa Holmen, for et Tøihuus Fire brave Danske Fiskere i Fjøbenhavn have udrustet 4 Baade, hvoraf hver er bemandet med J Mand, forsynede hver, især med en Rissel, en Pistol og en Huggert. De have af Regjeringen erholdt de fornødne Caperbreve. Deres første Tog var meget heldigt. J Morges toge de i Kjøge Bugt en Engelsk Brig paa 132 Commercelæster, ladet med Tømmer, uagtet en bevæbnet fiendtlig Brig vilde forhindre dem heri. Tømmeret losses nu, og det tagne Skibs Mandskab, bestaaende af 13 Mand, er allerede indbragt til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Kronprindsens Regiment er ankommen Kl. 2 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
De Engelske have taget en Barcasse med 20 af vore Folk fra Trekroners Batterie, som skulde hente en Tønde ind
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren anfører som et Exempel, hvor megen Tillid Keiser Napoleon sætter til sit Folk, at han i denne Tid spadserer meget uden andet Selskab end Keiserinden i Egnen omkring Fontainebleau, hvilket Sted Monarken under meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Sir Arthur Wellesley, som var een af dem, der sluttede Kjøbenhavns Capitulation, har allerede den 14 f. M. overværet de Engelske Ministeres Conseil. Alle Medlemmerne havde faaet en særegen befaling at begive sig derhen; man har endog afsendt Courerer til dem, der vare paa Landet. Der maa altsaa være store Ting i Gjære - maaskee en Plan til et hemmeligt Røvertog. J det mindste ventedes General Wheiteloke med den største Deel af sin Armee tilbage fra Syd=America d. 21 f. M. Den Helgolands Garnison skal bestaae af Artillerister og 3 Corpser Veteraner under Oberst Hamiltons Commande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Hunter, som nylig er kommen tilbage til London fra Petersborg, skal nu atter gaae did med ministerielle Depecher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Den Danske Charge d'Affaires Rist befinder sig endnu i London. - 440 Danske Skibe ere anholdte i Engelske Havne, men hidtil er endnu inter skeet, for at confisquere dem. Dersom Engelland ikke vil krone sin Skjændsel med en ny, kan det heller ikke confisquere dem. Jngen af disse Skibe kunde drømme om, at Engelland kunde være saa nedrigt, at begynde Krig uden foregaaende Krigserklæring.) Regjeringen betaler hver Capitain daglig 2 Sk., hver Lieutenant 1 1/2 og hver Matros 1 Shill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
D. 17 f. M. ankom til London en Fregat med 4 Mill. Piastre fra Plata-Floden. Ti Dage Forveien assureredes 600,000 Pd. deraf til 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Lord Merry skal egentlig gaae til Sverrig for at erfare Kongens Tanker om den glimrende Expedition mod Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
General Junots Hovedqvarteer er nu i Pampelona, Hovedstaden i Kongeriget Navarra. Det synes, at han vil falde fra en anden Side ind i Portugal, end fra den nærmeste Grændse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Den ældske General Lieutenant ved den Franske Armee, de Mexlet, er død i sit 92de Aar. Han udmærkede sig allerede i Feldtoget i Bøhmen 1710.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Canning og Castlereagh, om hvilke man i Sommer læste en Dansk Mands Lovtale, der, naar Pladsen tillader det, skal meddeles, have nu som Ophavsmænd for Expeditionen til Sjælland, tabt meget af deres offentlige Credit i Engelland. Fra Berlin meldes under d. 6 Det, hvor meget der end tales om de Franske Troppers Afmarch fra vore Lande, og Terminen dertil bestemmes snart til denne, snart til hiin Dag, saa er dog aldeles ingen Foranstaltning føiet dertil. Tvertimod lader det som de Franskes Ophold her vil trække sig i Langdrag, eftersom Gen. Jntend. Daru har tilkjendegivet Departementerne for Accise, Told, Post og Bjergværksvæsenet a., at de Franske Administrationer indtræde i Aar som i Fjor Kongeriget Portugal har et Fladeindhold af 1896 Qvadratmile og en Folkemængde af 3 Millioner (1582 Mennesker paa hver Qvadratmil). Uagtet Luften her er mild og Jordbunden frugtbar, er dog neppe en Trediedeel af Landet dyrket. Agerdyrkningen er slet og kun liden Umage anvendes paa dens Forbedring. Jndbyggernes Uvirksomhed er saa stor, at der endog maa indføres en betydelig Mængde Korn og Fedevarer. Hele Landstrækninger ligge udyrkede og store Moradser und gravede. De vigtigste Producter ere: Jern, Kobber, Tin, Bly, forskjellige Slags Ædelstene, Salpeter, Salt, som i stor Mængde og med liden Umage vindes af Havvandet, der blot ved Soelvarmen afdampes, Marmor, Steenkul, Brunkul, Qviksølv, Møllestene, Skove, en stor Mængde fine Frugter, Vild og Fisk i Overflødighed. Viin- og Frugtavlen ere vigtige Næringskilder. Vinen udføres især til Engelland. Manufacturerne ere i en yderst slet Tilstand. Handelen er næsten i Fremmeddes, især Engellændernes Hander. Krigs mesten til Lands er af de Mand regulette, med slet ovede Tropper; Sømagten 13 Linieskibe og 15 Fregatter, som kunne bemandes med 10,000 Matroser, Statsindkomsterne anslaaes til 21 Mill. Rigsdaler og Statsgielden til flere end 20 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Blandt Portugals Besiddelser udenfor Europa er især Brasilien i America og Goa i Ostindien vigtigt. Siden 1713 har det, for ikke at opsluges af Spanien, gaaet i Engellands Deiebaand, J Aaret 1793 deeltog det i det store Forbund mod Frankrige, og lod støde Skibe og Landtropper til den Spanske Krigsmagt, men siden vendte sig Bladet. Spanien forenede sig med Frankrige imod Engelland, og da Portugal ikke vilde gjøre det samme, rykkede i Aaret 1800 Spanske og Franske Tropper ind i Landet, som tvang det til at slutte en særskilt Fred med Spanien og Frankrige paa haarde Vilkaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
J Lissabon føres nu paa det ivrigste Anstalt til Hoffets Afreise til Brasilien. Nogle formuende Engelske Huse ere allerede afreiste og de øvrige følge. Mange Indbyggere, der befrygte Uroligheder og Oprør, have ogsaa forladt Staden. Regjeringen vakler endnu i sin Beslutning hvilket Partie den skal tage. At Handelstanden i Engelland i egentlig Forstand nu er i Knibe, sees tydelig deraf, at Regjeringen, som ellers laaner hos enhver, der skjørter om at laane den noget, har maattet love samme 4 Mill. Pd. Forskud paa Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
I Heidelberg skal der nu udgives en Litteratur Tidende under ni Professorers Opsigt, og i fem Hovedafdelinger efter Videnskaberne, hvoraf hver skal udgjøre et Heelt. Aarligen udkomme 15 Hefter. Den sorte General Christens paa St. Doeming har nu faaet sig en Agent i London, og med det første faaer han sig vel ogsaa en Ambassadeur ved dette Hof. Denne Moriaa er uden Tvivl een af de venskabelige og neutrale Magter, som Engelland beraaber sig paa at staae i Venskab med. Ellers er det mærkeligt, at Engelland, som saa idelig ivrer mod Usurpateurer, er den første Stat i Europa, som har ingaaet Venskab med denne Røver Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Opfinderen af Thermolamper, Obersteenten, og Ridder v. Reutererona har udgivet i Trykken en Beskrivelse med Tegning over denne høist nyttige Indretning, som kan lempes efter hvert Locale. Røret, som leder Varmen fra et Rumtil et andet, maa mures eller gjøres af indmurede Blikrør, men blive ikke synlige saavidt Kakkelovnene i de Rum, som herigjennem skulle varmes, ere nær, ret over eller under hverandre. De Rør, som lede til Lyset, gjøres derimod af Træ, uden nogen Fare for Jldsvaade, og kunne endog anbringes bag ved Tapeter, naar Væggens Tykkelse tillader det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
La Glorre de Copenhage est ellerunde. Non Lul, qui a conclu de priver eette Ville du Rang de Capitale, par Dien, le Tour, Puls. Salt; – Napoleon le Grand; – par Frederie, le Prince, du Regne innocent; – sera reduit anterme du malheur, le plus extreme! – Cain, le fil d'Adam, tug som frere Abel! - George, Parent du Royaume, voulut tuer Chretien! Vengeance, negte tais paa. – Vengeance: - sais annoncer ta voix à lighwayman, le Britte, gil et perdum par persidie; – var injustice! Napoleon le Grand, et Frederie, fils du Rei ils trouveront moyen, de devaster un Trone, Jul, har des hasses exces, Jui meme termine des Pas! – – Les cheraux hennissans, aux Holmes de la Ville dun Regne innocent, som retentin, aun Cieur, par leur hernissement, le som du gouffre de ernante de leurs Maitres, – des Brittes impudens, persides, injustes! - Ennem de la for Humaine, – Chretierne, – ils Scaveient detruire la Loi, qui et le Fondement de Humanite, – de la Religion, Banni a jamas, le Britte cherche sa ruine, Mais non; – paa la Nation, Le Ministere le cherche, en trompant son peuple, souperant de la misere du perple de Dannemare! – II trouvera, kombegn, og i chercha sa Lol; - og i najont a Fol J. D. Preisler, Kjøbenhavns Hæder. er den styrtet: Mærk. Han, som besluttede at røve denne Stad Rang af Hovedstad, vil, ved Gud den Almægtige, Napoleon den Store, ved Fredrik, skyldfri Riges Prinds, føres til yderste Ulykkers Grændse. - Cain, Adams Søn, dræbte sin Broder Abel! - Georg, - Danmark Slægtning, vilde dræbe Christian. - Hævn; – vær ei tavs- Hævn! Lad din Rost forkynde Stratenrøveren, Britten, at han er forloren, – ved Troløshed; – ved Uretfærdighed! - Napoleon den Store, - og Fredrik, Kongens Søn. - De Midler finde vil, at ødelægge Tronen, som grundede sit Fald, ved Egen Nedrighed! - De prind skende Heste paa den skyldfri Stads og Rigets Holme, give Gjenlyd ved deres Vrindsken til Himlen, i Lyden af Grusomheds Svælg. - Grusom heds Gjenlyd over deres Herrer, de skamløse, Tro brydende, Retfærdigheds blottede Britter. - At tilintetgjøre Grundloven til Menneskelighed; til Religion vidste de, som Menneskets, den Christnes Fiender. - - Fordømt til evig Tid, søger Britten sit Fald! - Dog Nei- Nationen eil Ministrene det søge: - de bedrage Folket, som sukker over Danmarks Folks Jammer! - De vil finde Graven, hvor de søgte Loven; - hvor de brød Troen, I D. Preisler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
Anecdot. En Mand, som havde læst i Aviserne, at Kongen af Engelland havde gjort Wellesley og Popham til Baroner, yttrede nylig i et Selskab sin store Forundring herover, da han ikke kunde indsee, at de havde fortjent en saadan Titel. De maa vide, svarede herpaa een af de Tilstedeværende ironisk: "at Baron hedder paa Jtaliensk en Skurk eller Slyngel."Ja, naar saa er, tog Manden til Orde: "da have de, min Tro, begge ærlig fortjent deres Barontitel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn har hos her Femte Aargang. No. 10. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Heckes Enke. Løverdagen den 14 November, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den Danske Flaade (Slutter, Det synes ikke at være upassende, at ende disse Betragtninger med følgende Efterretninger angaaende den Danske Orlogsslaade, som findes i Krigsbibliotheket for 1797, 1ste Hefte, udgivet af Justitsraad og Professor Rawert, og uden Tvivl kun ere faa uden for Krigsstanden bekjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J fordum Tid var ethvert Herred inddeelt i visse Havne Lauge eller Skib Rehde, hvoraf et fuldt Havne Laug, vurderet for 24 Mk. Sølv i Jord, som Selveiere tilhørte, skulde (hvad enten de laae ved Søe Havnen eller ikke) bekoste at lade bygge, udrede og vedligeholde 1 Skib paa 12 Aarer og 12 Mand, med 3 Maaneders Proviant; det skulde være forsynet med Sværd, Skjold, Jernhat, Spyd, Bue og 36 Pile pr. Mand, samt i Styrmand eller Capitain med Hest og Brynie, item fuld Mands Vaaben og Armbryst med 36 Pile, hvorfor hannem var tillagt, arvelig paa Sværdsiden, 1 Gaard af Kronens Gods i Forledning, samt og i Orlogs tid 9 Skjepper Rug aarlig af hver Havn. Derimod kunde han pante sine Havnebrødre, som vare ubillige til at udrede hvad de vare pligtige, saasom han skulde styre og commandere Havnebrødrene. Paa denne Maade udrededes saa mange Skibe, som fandtes fornødne efter Omstændighederne til at bestride Forsvarsvæsenet til Søes Saaledes finder man, at Kong Knud af Dannemark seilede til Norge med 1200 Skibe Aar Da de Vender ville stille Kong Lund den Sjette ved Rugen, blev deres Flaade Aar 1186. overvundet og ruineret af den Danske Flaade under Biskop Absolon, hvilken bestod af Skibe fra følgende Steder, Slesvig 120, Fyen 100 Vider Stift 120. Sjælland 120, Aalborg 50, Skaane 150.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Da Kong Waldemar den Anden, Aar 1219 indtog Estland og Lisland, bestod den Danske Søemagt af 1300 lange Skibe a 120 Mand Matroser og Soldater; af 100 smaa dito a 12 Mand, i alt 157200 Mand. Desforuden regnede man: 1400 Styrmænd, 1400 Kyratzerere, 1400 Heste og 1400 Bueskyttere. Med 300 Skibe drog Kong Haagen af Norge for at bekrige Dannemark 1253. 1510 lod Kong Hans bygge 2 store Orlogskibe a 400 Læster, kaldede Engelen og Maria, hvis Lige ei havde været tilforn i Østersøen. Paa samme Tid vare der 24 Skibe paa 100 til 300 Læster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Aaret 1527 blev det Biskopperne, som med Bispen i Skaane vare 7 i Tallet udi Dannemark, paalagt at holde eet velbemandet og udrustet Skib Udi Krigen, som førtes af Kong Fridrik, den Første imod Kong Christian den Anden maatte Kjøbstæderne, foruden de Kongelige og Brivernes Skibe, hver udrede 1 Skib med 90 Soldater, foruden Matroser, samt 1 Borgemester og 1 Raadmand paa hvert Skib, hvilke ved Midfaste skulle samles i Kjøbenhavn med 6 Maaneders Proviant. Endeel af Kjøbstæder, ne maatte skaffe Søefolk og Proviant for de Kongelige Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Aaret 1554 udrustede ogsaa Kjøbstæderne endeel Skibe for at holde Søen ryddelig for Fribyttere; hvilke Skibe under Admiral Mogens Gyldenstjerne kom ikke længere end under Norge, hvor de ingen Søerøvere for fandt, Disse vare de sidste Krigskibe, som Undersaatterne udredte, thi da de katholske Bister, og Adelen unddroge og separerede sig fra SøeArmaturen, maatte Kongen selv lade bygge Skibe og holde Flaaden vedlige. J Kong Frederik den Andens Regjeringstid er begyndt med at bygge af de nu brugelige Krigskibe, der bleve brugte udi Krigen mod Sverrig.