JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
J Henseende til at forberede Salt af Tang troer Anmelderen, at neppe nogen forstaaer det bedre end Beboerne paa Den Endelange i Aarhuus Stif i Jylland. Anmelderen har selv været der fra 1796 til 1799, og veed med Vished, at enhver Gaardmand ikke alleneste selv brændte det Salt, han forbrugte i sit Huus til at nedsalte Kjød, Flesk og Fiski, men der blev endog solgt et ikke ubetydeligt Qvantum til Derne Samsøe og Chun, da dette Salt var skarpere: og giftigere end det der kjøbtes hos Kjøbmanden, ligesom og bedre conserverede Kjød, Flesk og Fisk Vinteren over.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Jkke allene i Fyen men endog i Lolland klages meget over, at Levnets Midlerne opkjøbes og bortføres. Tvende Jøder fra Kjøbenhavn have i disse Dage kjøbt her i Byen et betydeligt Qvantum Smør, Det vil altsaa herefter blive nødvendigt, at forskrive Lollandsk Smør fra Kiøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Sverrig. Endelig bringe de tydske Tidender os den Efterretning fra Stockholm, at Freden imellem Rusland og Sverrig er sluttet d. 17 Sept. i Fredrikshann, men uden dog at nævne Vilkaarene, hvorpaa den er sluttet Som Hovedbetingelser anføres de svenske Havnes Lukkelse for engelske Skibe ved hvilken nogle kun ville forstaae Krigskibe) og Finlands Alstaaelse. Skulde det være saa, at Sverrig skal overlade Rusland hele Finland med Torneaa indbegrebet og Aalandsøerne, saa mister det ikke allene en Provinds som i sex Aarhundrede har tilhørt den Svenske Krone, men tillige 1/2 Deel af sit Fladeindhold 1/2 Deel af sin Befolkning og det vigtigste Forraadskammer for dets mindre frugtbare Provindser. Regner man at Sverrig, deels ved Gustavs bekostelige Reiser, deels ved hans Egensindighed og Krigslyst, siden han begyndte at blande sig i Europas Anliggender, har mister: Wismar med dets District . 6 Mile og 11,2000 Jndb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Pommern med Den Rügen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Finland saa udgjør dets Totaltab 3576 Mile og 617,200 Jndb. Hvad Fædres Klogskab og Tapperhed ved here Aarhundrede tilvandt Sverrig blev saaledes et Offer for nogle faa Aars uklog Regjering. Hvilket lærerig Exempel for Førster! – Om Underhandlingerne mellem Dannemark og Sverrig vides endnu intet bestemt men man troer at de have god Fremgang og ville med det første blive tilendebragte. Vor Gesandt Geheimeraad Blome er imidlertid kommen tilbage fra Fredriksham til Petersborg. – Efter de i Stockholm indløbne Beretninger fra det Svenske Gesandtskab i Paris, vil Tilladelsen at indføre svenske Producter i de Østersøiske Havne møde ny Vanskeligheder, men man haaber dog, at ogsaa disse snart ville blive ryddede af Veien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
J Følge den med Rusland sluttede Fred, bliver nu Alands Haff, den bothniske Havbugt, Torneaa- og Muonie=Floden indtil Norge, de tilkommende Grændser Kongen har forpligtet sig til at spærre alle sine Havne for engelske Krigs- og Handelskibe, dog har han forbeholdt sig at lade indføre Salt og Colonialvare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Den 28de dennes, bliver ved offentlig Auction bortsolgt i Marstrand 11 danske Skibe med deres indehavende Ladninger. Man mener at Rigsdagen først endes den 11 Rbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Efter Forlydende har Danmark endnu ikke svaret paa de sidste Fredsforslag. Formodentlig vil det snart skee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Tyskland. Atter hviler tykke, mørke, sorte Skyer over den politiske Horizont, Grev Bubna, der var afreist med en egenhændig Skrivelse fra Napoleon til Frantz, kom igien d. 21de September her tilbage fra Totis til Schön brünn. Strax derpaa afsendte han sin Adjutant til Totis, og afreiste selv de 23 dito. Som Følge heraf forføjede Hertugen af Rivoli, (Massena) sig med flere Generaler og Marschaller til Armeen, og iblandt Tropperne foregaae store Bevægelser. -De saxiske Contingents Tropper ere allerede ankomme til Wien. – Forskandsningerne ved Spiz bespækkes med endnu mere Artillerie. Nogle Kjøbmænds Magaziner ere forseglede for at undersøge, om deri ikke findes engelsk Vare. Grev Bubna er udnævnet til Feldtmarschall-Lieutenant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
De farsiske Grændser den 28 Sept. J Følge de nyeste Efterretninger fra Bøhmen have saavel Østerrigerne ved Linietropperne, som Landværnet faaet Ordre, at holde sig marschfærdige. – De østerrigske Linietropper i Bøhmen beløber sig til 20 25000 Mand. Lægges hertil Landværnet af den første Udskrivning, saa udgjøre disse en Armee af 45000. Den er deelt i 4 Corpser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Recruteringen til Landstormen i Bøhmen drives, med den største Jver. Givte Mænd rives ud af deres Familiers Skjød, og føres i klyngeviis under stærk Bedækning til Pilsen og Prag. – Den langs med de beyerske Grændser dragne Cordon bliver ved paa det strængeste at spærre Passagen; ingen Vognmand tør meer passere derad, og med selv Fodgjængere holdes et vaaget Øje. Tyrel. Jnsurgenterne have oprettet et Corps af alle Slags østerrigske og italienske Overløbere, der allerede er nogle 1000 Mand stærk. Det synes at være deres Plan, at forvandle deres hele Land til en Fæstning: J dette Øjemeed forskandse de alle Passer paa det dristigste, og fylder de steile Sider af Klipperne med Krudt, som de have boret Huller i, for, i Tilfælde af et Angreb, at lade dem nedstyrte i Dalene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Der gaae her det Rygte, at Tyrol skal gives til den nuværende Storhertug af Würzburg, og at Kongen af Bayren skal igien have Erstatning i det Würzburgiske, men da Tyrol kan betragtes som en vigtig militair Post imellem Jtalien og Tyskland, faa er dette Sagn neppe troligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Spanien. Jmellem de engelske og spanske Generaler herske den største Uenighed ja saagat imellem selve Medlemmerne af Juntaen i Sevilla. Cuesta, som Wellesley har behandlet som en Røvercapitain, har forlangt sin Afskeed, Romana er bleven hans Efterfølger. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Juntaen i Sevilla, der ikke troer paa Freden, har efter Ansøgnig erholdet engelsk Garnison, Til Fissen kom den 25de September imod Forventning 3 Fragtvogne fra Tyrol med Pommeranzer Citroner, fiin Frugt og især megen Silke o. s. v. der gaaer over Nürnberg til Berlin. De vare forsyned med Passer fra den fameuse Jnsurgent Chef S. He fer, og erholdte i Füssen Tilladelse til at reise videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Efter Vognmændenes Udsagn drømme Tyrolerne om høje Ting og troe at de en Gang skal blive frie Republikanere. De klogere derimod i Jnspruch og andre Steder sukke i Stilhed over deres Lands Ulykke, og kaste med Ængstelighed et Blik ind i den uvisse Fremtid. J Fus sen er en stærk Besætning af Franske og Bayere, Til gangene til Staden bliver en Dag efter en anden meer og meer befæstet med Forhugninger, Skandser og Pallisader. Herfra kan ikke let giøres et Angreb paa Tyrol, da Jnsurgenterne have gjort alle Passer ufremkommelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Holland. Flotillen har nu overbeviist sig om, at det er ganske og aldeles ugrundet, at Engellænderne skulle ved Nedsenkninger have gjort Schelde ufeilbar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Admirals Billares Joyeuses Forhold paa Martinigne og Victor Huguses paa Cayenne skal lovligen undersøges af visse dertil udnævnte Commissairer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Jfølge en Militaire Commissions Dom er Skibscapitain Lafort i Anledning af Affairen ved Basques bleven skudt, fordi han forlod sit Skib, og en anden er bleven degroderet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
J Guadeloupe rasede om Natten fra den 1ste, til den 2den August en frygtelig Orkan. – Skaden er uberegnelig. Mange Skibe ere satte til. Et Skib 2000 Tdr. drægtig, blev af den rasende Storm kastet op paa det faste Land. Den engelske Flaade blev adspredt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Prindsen af Ponte-Corvo reiser til Armeen i Tyskland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Hertugen af Jstrien (Bessieres) har overtaget Commanden over Nordarmeen, og Hertugen af Conegliano (Moncen) over Reservearmeen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Hovedqvarteret er i Lille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Bekjendtgjørelser. Formedelst Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisens Sygdom udsættes Ordinationen til Onsdagen d. 18de October. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Fredagen den 20 October førstkommende Kl. 2 Eftermiddag bliver ved offenlig Auktion i Hr. Kiøbmand Wulfs iboende Gaard her i Byen opraabt, og ved denne eneste Auktion, om antageligt Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt uden flere Auktioners Holdelse et hertil ved Caperfører Peder Olsen Fransmann af Helsingøer opbragt, og derefter priisdømt Kusskib die Frau Anne kaldet, hiemmehørende i Pappenborg, og ført af Skipper Poulsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Skibet er omtrent 35 Commercelæster drægtig, er vel vedligeholdt, og i komplet seilbar Stand, med staaende og løbende Redskaber, Seil og videre Tilbehør. Lysthavende ville indfinde sig bemeldte Tid og Sted, og Skibet med dets Tilbehør er forinden at faae til Eftersyn, naar man derom henvender sig til Fuldmægtig Mølle her i Byen. Stubbekiøbing den 7 October 1809.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Canariis. Auctionsdirecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Proclama. Den forhen med min sal. Svoger Elkan Leidersdorff, og siden med min Søster hans efterladte Enke, havde Fælledshandel, under Firma her i Provindsen Elk. & Levin og uden for samme Elk. Leidersdorff er fra i Dag den 9 October d. A. ophævet, og efter trufsen Arrangement beholder hun hele Handelen, hvor saa vel Creditorer som Debitorer have at henvende dem. Nakskov den 10de October 1809. Joseph Levin og Len Levin, Enke efter sal. Elk. Leidersdorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Ved Saxkiøbings Kalkfabrik, bliver fra 19 til 26 October d. A. (Søndagen den 22 undtagen) et Par ne god Steenkalk, parat til Udsalg for 3 Rd. Td. Kiøberne behage selv at medbringe Fonstagier eller Sække. Efter ovennævnte Tids Forløb, kan Jnteressenterne ikke bestemme Priisen paa Kalken, naar denne er transporteret i Pakhuuset. Saxkiøbing den 12de October 1809. C. C. Kølle. J. Hansen. M. Thune, Da udenlandske Tidender og Tidsskrivter i den senere Tid ere stegne til det dobbelte, er det for nærværende Tid næsten en Umuelighed for enkelt Mand, der har Lyst til at see sig om i Litteraturens, Videnskabernes og Kunsternes Riger, at tilfredsstille sin Videlyst. For at afhielpe denne Mangel her i Stiftet, har Jeg besluttet, dersom Jeg seer mig skadesløs, at oprette ved Begyndelsen af næste Aar, et Leiebibliothek, der for det første skal bestaae af følgende Tidender og Tidsskrivter, Allgemeine Litteratur Zeitung, Borsenhalle, Landwirtschaftlichezeitung, Politisches Journal, Archenholts Minerva, Posselts Analen, Leivziger Mode Magazin, Annalen des Ackerbaues v. Thaer. Subskribenterne vælge selv ved Affordringen, hvilke Skrifter de ønske til Giennemlæsning. Med Hensyn til Subscribenternes større eller mindre Antal udleveres 2 eller 3 Hefter ad Gangen. Leien beregnes til 1 Mk. ugentlig. Subscriptionen gielder for et heel Aar. Dersom Subscribenternes Antal tiltager og Jeg kan see mig skadesløs, skal endnu flere yndede og nyttige uden, og indenlandske Tidsskrivter, blive at erholde. Men nye Hefter udleveres ikke, førend de forhen C. F. Schulz. bekomne ere indleverede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Til det i No. 61 af Stiftsavisen foreslaaede og overterede Leiebibliothek af udenlandske Tidsskrivter og Tidender have allerede 2de Subscribentere meldt sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Hvor sjeldne store og meget velsmagende Kartofler kan bekommes tilkiøbs for 24 s. Skp., anviser Addressee Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Bortkommen. Fra Johan Zeifert Møller paa Færgelandet ved Nakskov, er Fredagen den 29de Sepmber d. A., en morkebrun Hest paa 5 Aar, med en liden sort Streg hen af Ryggen, en hvid Sok paa det venstre Bagbeen, halv om Benet indvendig, bortkommen. Hvo som kan give mig Oplysning eller skaffe mig samme loves en passende Douceur, og hvad Omkostninger derpaa maatte følge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-13
Tvende 2 Aars gamse Hopper, nemlig en mørk brun og en sort, ere i afvigte Uge bortkommen af Byens Marker; enhver, som maatte antræffe disse, bedes at anholde dem, og derom meddeele mig Efterretning. For Umagen betales en billig Douceur. Schwensen, Nakskov den 8de October 1809. Byefoged. Svar. Hvorfor overiler dog "den bekymrede Jndvaaner sig saa hæftig, istæden for at lade forhøre i Skikke lighed, om, hvad der vel muelig kunde, i sin Tid være søgt udrettet, angaaende Straaetaget. Broch
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
die Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 63. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 17de October, 1809. roe og forlage af C. C. Scholte, fast, Lavelen i Mariboe og privilegeret Sagterer,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Kjøbenhavn de 10de October. J Anledning af noget i Dagen No. 173.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
(Jndrykket i nyeste Skilderie af Kbhavn, Syvende Aargang No. 1. 1809.)Der skrives og tegnes saameget nu omstunder om Fattiges Forsørgelse, at Man maatte ønske den Sag var bragt i det rene, for ikke at faae mere Papiir i det urene. Endskiøndt Sagen er af Vigtighed synes det dog at den bliver gjort vigtigere end den er. Man begynder med Theorien istedet for Man burde begynde med Praxis; dette er baqvendt. Man skulde lade de Fattige selv opsætte deres Kiøkkenseddel, og, ligesom andre Folk, sætte Tæring efter Næring. Det er bekiendt, at den allerstørste Deel af de kiøbenhavnske Fattige ikke gider arbeide, hverken lidet eller meget; deres Antal og evige Omflytning er giør det umueligt for enhver Forsørgelse at komme efter deres sande Trang. Ogsaa er det bekiendt, at Directionen for Kiøbenhavns Fattigvæsen har, ved Kiøbet af Bidstrupgaard, havt til Hensigt, der at stifte en Kolonie for sande Trængende af Kiøbenhavns Bye og derved ophøre med al Forsynelse og Forsørgelse i selve Kiøbenhavn, Hospitalerne undtagne. Der er, sandt at sige, neppe nogen rigtigere Udvei; – paa denne Maade kom man til at kiende sine Folk, da kunde den sædelige og skikkelige blive udmærket og fortrinlig hiulpen, ligesom de ægte Kiæltringer da ogsaa kunde blive udmærkede og enhver behandlet aldeles efter Fortjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Da Spørgsmaalet, for nærværende Tid, synes blot at gaae ud paa, hvormeget en Dagdrivers Vom kan rumme, vover Man at foreslaae efterskrevne Æde= og Drikke Varer som passende og tilstrækkelige i et velordnet Fattigvæsen. – Beregningen er for een Person saaledes: Kasse med behørig Sukker og Græsfløde, i Kontoirkop hver Morgen, 2 dito om Eftermiddagen; ristet Franskbrød for 2 1/2 Skill, daglig; Brændeviin, 2 1/2 Pæl daglig; Otil 5 Rdlr. Tønden, 2 Stob daglig; Rug, 3 Tønder aarlig, – hvem der ikke arbeider har desmere Tid til at æde; Oxekiød uden Been, 1 1/2 Pd. daglig; Flæsk ligesaa 1/4 Pd. daglig; pillede Erter (kun 2 Dage om Ugen for Vinde Skyld) hver Dag 1 Pot, Sagogryn eller Perlegryn, 1/2 Pd. daglig, fersk Fisk for 4 Mk. 1 1/2 Skill, ugentlig: Tobak for 2 Skil, daglig; Lommepenge 1 Mk. daglig; – Familier med Børn bør desuden have en Pøs Bouillon eller Kraftsuppe til Middag syv Gange om Ugen, frie Komoedie 6 Gange om Vinteren, og om Sommeren 3 Dage frie Beførdring til og fra Dyrehaven. Det hele vilde beløb sig til en Bagatel af 350,000 Rd. 2, Skilling, siger og skriver blot trehundrede og halvtredsindstyve Tu finde Rigsdaler 3, Skilling aarlig. – Men hvad var dette imod den Glæde, at høre 15,000 Dagdrivere, paa engang, lovprise deres uforglemmelige Ven og Talsmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Jntet, som kan geraade vor raffineerte Tidsalder til Ære, bør forties. Saaledes er paa sine Steder her i Landet virkelig indført den priselige Skik: at ruske i det mindste Vinge- og Hale=Fjær af de levende Gjæs, for disse afleveres til Kjøbstædboerne, der naturligviis i dette som i mere maae finde sig i at modtage slettere Vare, jo dyrere de ere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Hr. Hospræst Christiani har i Kjøbenhavns Addresseavis No. 385 bekjendtgjort, at Hr. von Gehren (som var Præst ved den i Kjøbenhavn værende tydske reformeerte Menighed) har aldeles ikke have Andeel i de oprørske Bevægelser, hvorved Kongeriget Westphalen truedes i Begyndelsen af den nærværende fransk-østerrigske Krig, og at han af sit Lands Regjering, efter at denne var blevet overbeviist om hans fuldkomne Uskyldighed, har faaet Tilladelse til at forføle sig hjem fra Mainz, hvor han opholdt sig, til sin Menighed og Familie i Felsborg, hvorhan atter selv forretter sit Embed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Helsingøer den 9 Octbr. Der kom ei flere end den ene Amerikaner ind Jgaar, men de ligge endnu der nede ved Admiralskibet. Jgaar gik herfra til Helsingborg Justitsraad Hage og tvende andre Reisende. Jaftes kom en russisk Kurer, Thomsen didfra som strax fortsatte Reisen til Kbhavn. Hvad nogle Blade have mældt, at, da vore Kanonbaade den 5te besatte en Amerikaner i Sundet, skulle svenske Kanonbaade have skudt paa Vore, er ikke saa ganske rigtig, thi det var fra Batterierne ved Helsingborg der blev fyret efter Vore Jdag gik Anditor S. Bille med flere did, Paa Reden ligge 11 Fartøier mest baglastede, for at gaae nord efter. Luften er atter idag meget kold, men ellers skjønt Veir. Lemvig den 25de Sept.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Vor Kyst bliver nu atter foruroliget af Fjenden, som synes at have stationeret adskillige Krigskibe langs med Kysten, for aldeles at forstyrre Handelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
En Kutterbrig viser sig saaledes næsten daglig ud forBovberg og gjør Jagt paa alle de Skibe, som selle forbi, iblandt disse blev en Skonnert hiemhørende i Kristiansand i Norge nødt til at søge Land underBovberg sidste 20de Sept. og blev blot redde, fra at falde i Fiendens Haand derved, at Kystmilitzen i en Hast samlede sig paa Sranbredden med en Kanon, og affyrede nogle Skud mod Fjenden, medens en Baad bemandet med Kystmilitze-Mandskab gik ud til Skonnerten og buxerede den ind tæt under Landet; men saasnart Fienden saae sit Anslag her at mislykkes vendte han strax ud ad, og gjorde Jagt efter en Slup som gik længere sønder paa og som ligeledes blev nødt til at sætte paa Land sønden for Bov berg, hvor den strax blev taget under beskyttelse af Kystmilitzen, uden altsaa at udrette mere, end at afstedkomme Ulykker, sig selv til ingen Nytte, dreiede Briggen af og styrede ud i rum Søe, men sees daglig at gaae frem og tilbage for at lure paa Rov Det sidste af de landsatte Fartøier var blot baglastet. men det andet havde en temmelig betydelig Ladning inde af russiske Lys, Tran, norsk Bord og nogle Kryderier, hvoraf det meste med yderste Anstrængelse og næsten Livsfare er bleven bjerget op af det frygtelige Bovberg. Nogle Dage forud har en anden Fægtning fundet Sted længere til sønder under Overbefalingsmand Lassens Distrikt, hvor Fjenden allerede havde bemægtiget sig et Skib, som søgte Beskyttelse under Land; men da det var geraadet paa Grund og de Engelske ikke strax kunde faae det flot, bleve de, ved en velrettet Geværild fra Landet, af Kystmilitzen nødte til igjen at forlade samme, ved hvilken Leilighed Fjenden skal have havt i Død og 2 til 3 Saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Kallundborg den 2den October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Den 28de f. M. om Aftenen ankom Hs. Maj. Kongen til Lerkenborg, efterat have mynstret Tropper, ne ved Bedskende. Morgenen derpaa ankom han hertil, og mynstrede de herværende Tropper, bestaaende af Artilleri og Kavalleri og Resten Jnfanteri af de Annekterede Batallioner, som exerserede i Hestehaven til Hs. Mastets Tilfredshed. Om Aftenen derpaa var Bal for Hs. Maj. paa Lerkenborg hos Kammerherre Amtmand Lerke, hvilket bivaanedes ogsaa af Nogle her fra Byen, J Haven var illumineret, hvor Kongens og Dronningens Navnetræk saaes oplyste. Aftenen depaa var ligeledes Jllummering i Haven og der var Bal for nogle Bønderfolk fra En nen J den store Gang i Haven, som paa begge Sider var behængt med Lamper, stod en Støtte af Lamper med Navnetrækket Lo, og nedenunder to Verslinier, der saavidt mindes vare følgende: Held Konge! held Dit lyse Navn, Det værne trygt om Danmarks Stavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Opfindelse. Tjærekogning. Man tager godt Malt, helst af Rade=Byg, drager den fulde Kraft af det ved Kogning, som naar man brygger, og Urten, som deraf rinder, koges atter indtil den erholder Tiæres almindelige Tykkelse. Saaledes har man paa en simpel Maade en fortræffelig Vognsmørelse. Denne nyttige Opfindelse skyldes en af Gamtofte Sogns tænkende Beboer, Gaardmand Hans Hansen i Volbroe. Jeg har selv ladet Kogningen forsøge, anvendte dertil en Skjeppe Malt, hvoraf jeg fik 5 Kander kjære tyk Vognsmørelse, efter at Urten havde kogt omtrent 7 Timer. Saaledes overbeviist af egen Erfaring om denne Maades Nytte ansaae jeg mig lige forpligtet at lade den komme til almindelig Kundskab, som at nævne dens roesværdige Opfinder. – G. J. Brandt, Præst i Gamtofte. Nakskov den 15 October. Kanon Chalupperne gik ikke ud – som det i Mariboe Avis No. 62 hedder, for at slukke Jlden i det paa Albue Grund staaende 3 mastede Skib, men for at forhindre Fienden som havde sendt Chalupper ombord for at bringe det igien flot, ingen Jld var endnu den Gang paassadt, og Mandskabet arbeidede endnu, medens Kanon-Chalupperne vare under Udseiling fra Enehøie, af al Kraft paa at bringe Skibet, flot, saavel ved at kaste Salt og andet af Ladningen overborde, som og ved at udføre et Anker for derved at hive Skibet af; først ved Kanon-Chaluppernes Nærmelse og Skud fra dem, forlod de fra Krigskibene udsendte Chalupper tilligemed Mandskabet Skibet, og en stærk Rog opsteg paa den Tid af alle Lugerne. Havde Kanon-Chalupperne kommet blot nogle Minutter senere, havde Skibet været flot, og i Fiendens Vold, og Jld ville saaledes aldrig have bleven paa sadt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
J den Skynding hvorved Fienden forlod Skibet, bleve 2de Mand af Skibets Besætning tilbage, den ene af disse styrtede sig i Søen, og anraabte forgiæves sine flygtende Kammerater, som lod ham Valget imellem at drukne eller at søge sin Frelse paa det brændende Skib, hvilket sidste han valgte, og blev af Kanon-Chaluppernes Mandskab bierget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
En fjendtlig Fregat og Brig holdt det krydsende saanær henunder som mueligt og fyrede uophørlig paa Kanon-Chalupperne, men uden Virkning. Skibet stak 15ten Fod, var ladt i Liverpool med Kaffs, Sukker, The, Tobak, Peber, Allehaande, Rum og Salt, og var af næsten uberegnelig Værdie. Uagtet al Anstrængelse var det ikke mueligt at slukke Jlden, og Skibet brændte den hele Nat. Skroget drev endnu brændende ud i Beltet, og over under Langeland, hvorfra det ved Seilsbaade, udsendte fra Kanon-Chalupperne blev indbuxeret til Albue Grund, hvor det sank paa 13 Fod Vand den 10de om Aftenen, hvad der endnu kan være tilbage deri, kan ikke vides.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Mariboe den 15de October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Jndsendt Epigram. Min Faster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
(Oversat af Henslers, meine Tante, i Musen Almanach af 177. Til Graven moeden er min rare Faster. Ja! længe været har, det veed enhver. Hvi gaaer hun da ei bort, ne det ei haster; En Barchi Gaver holde hende her, Nys kjøbte hun for fire Snese Daler, Et Oxehovid af Druers søde Saft, En gammel Agt for den, o! den befaler, At see, om Bunden ei har Revner haft, Hun Afskeed derfor ej bør tage, For ingen Draabe er tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-17
Udenlandsk.