JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Proclamata. Kreditorerne i Dødsboet efter Marie Rasmusdatter, forhen afdøde Huusmand Søren Nielsens Enke i Tolstrup, indkaldes herved til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Lilliendahl pr. Præstøe, den 10de October 1836. Jordan Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Cubskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorer.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
deel til privil erede revposter. perfissements. politiske Berlingske idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Mandagen den 17de October. No 248.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Tydskland. Criminal-Retten i Bremen har udstedt en Bekjendtgjørelse, hvori den advarer mod at kjøbe adskillige Bremer=Statspapirer, i det Hele til Beløb af omtrent 30,000 Daler, der ved Jndbrud om Natten fra den 8de til den 9de d. M. ere blevne bortstiaalne tilligemed en Deel andre Gields-Documenter.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Det rhinske Dampskibsfarts=Selskab gjør saa gode Forretninger, at Actionairerne ved den sidste aarlige Afregning have faaet 30 pCt.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Fra Dresden meddeles blandt Andet: Den herværende isralitiske Menigheds Over-Rabbiner, Dr. Frankel, har af Cultus-Ministeriet faaet en Sum Penge bevilget til en Reise til Leipzig, hvor han skal revidere de, især saalænge Messen varer, der bestaaende forskjellige Synagoger, og overhovedet efter faste Principer ordne de der bosatte Jøders
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Gudstjeneste. Under Naturforskernes og Lægernes Forsamling i Aar havde Storhertugen af Veimar sendt den bekjendte Maler Schleger til Jena, for at portraitere nogle af denne Forsamlings berømteste Medlemmer, blandt Andre de Herrer Ehrenberg, Lichtenstein og Madler fra Berlin, Goppert og Otto fra Breslau, og Littrow fra Vien.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Jtalien. Florenz, den 20de Septbr. – J Søndags den 18de sprang en fra Luften kommende Jldkugle paa Kirken Monte Olivatas Klokketaarn, brak dets store Gesim løs, rev det derpaa staaende 300 Pd. svære Jernkors bort og kastede det ned paa en Mark i Nærheden. Efterat være sprunget deelte Kuglen sig i flere andre Jldkugler, hvilke derpaa faldt ned i det Jndre af Klosteret og Kirken. Man kjender endnu ikke hele Skaden, som dette frygtelige Luftsyn har foraarsaget; destoværre erfarer man imidlertid, at flere af Klosterets Medlemmer derved ere blevne qvæstede.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Tyrkiet. Desterr. Bcobachter, meddeler Følgende: "De allerede for længere Tid siden i Bosnien mod Sultanen paatænkte Jnsurrectioner, der ofte vare forbundne med røveriske Jndfald paa det østerrigske Gebeet, ere lykkeligt blevne dæmpede ved den berygtede Rebel-Høvding, Alt Widaitsch Paschas totale Nederlag. Fra Brood meddeles under 22de f. M. de nøjere Omstændigheder saaledes: Wedschihi Pascha, Vesir af Bosnien, har den 18de September om Morgenen Kl. 3 med 6-700 Mand. regulaire Tropper og nogle tusind Mand Albanesere, under Anførsel af Osman Suleman Pascha, Orsovas forrige Fæstnings-Commandant, pludselig, saavel i Fronten som i Ryggen, overfaldet den tilWrandicks Sneverpas (paa den høire Bosna-Bred) henlokkede berygtede Ali Widaitsch, Pascha af Beling, som havde over 6000 Mand under sig. Angrebet, understøttet af noget Skyts, man siger ogsaa af nogle Brandraketter, udførtes saa godt, at Jnsurgenterne efter en kort Modstand lede et fuldkomment Nederlag, og Levningerne af deres Stridskræfter adspredtes i vild Flugt. Ali Pascha til over paa den venstre Bosna-Bred, og med Kjernen af de ham tilbageblevne Tropper modsatte han sig atter ved Stede Osman, som forfulgte sin Sejr men forgjeves; de ræsende Albanesere gjennembrøde partivis hans Stilling og tvang ham med stort Tab til et Tilbagetog, hvilket han med Resten af sin Sværm tiltraadte til Seebøge. Med Jnsurgenterne, der indhentedes af de storherlige Tropper, udviklede sig i Stadens Huse og Gader en morderisk Kamp, der endtes med de storherlige Troppers fuldkomne Sejr, da de forbittrede Albanesere, uden at gjøre Forskjel mellem Jnsurgenterne og de værgeløse Jndvaanere, anrettede et græsseligt Blodbad. Selve Staden lagdes derved i Aske. Jnsurgenternes Tab af Døde og Saarede skal have været meget betydeligt. Blandt de første nævner man befalingsmanden Mahmud, Beg Gradacsevich, Musselin af Gradacsatz, dernæst Rasif Beeg, Søn af den i Serajewo henrettede Josa Effendi fra Banjaluka, og endelig Muslay Beg Petrovatz, som var Sjælen i den hele Jnsurrection. De Fangne, 600 i Tallet, bleve paa Vestrens Befaling strax sendte til deres Hjem. Hvorhen Ali Pascha er flygtet veed man endnu ikke; det er muligt at han har begivet sig til østerrigsk Gebeet, da han ikke tør betræde servisk Grund, formedelst de i hans tidligere Aar der begaaede Røverier. Efter denne Sejr er Vestren af Bosnien, over Maglay og Grachanitza, allerede i Dag rykket ind i Gradossacz, hvorfra han med sit Armeecorps, over Derbent og Gradisca, vil tage Veien til Banjaluka, for med det samme at holde Ret over hine Høvdinge, der ved deres røveriske Jndfald gjentagne Gange have sat de østerrigsk kroatiske Grændser i Skræk. Denne glimrende Sejr sikkrer Storherren, den ubestridte Besiddelse af Landet, og det saameget mere, som den af 12,000 Mand bestaaende Rebel sværm, der paa Banjalukas skovrige Sletter havde lejret sig i en truende Stilling, ved de af Vestren med Snuhed anvendte Midler er blevet tæmmet og bevæget til at drage hjem, desuden ere mange Vildledte, idet de efter roligere Overveielse erkjendte Sultanens vise Anordninger, fra Rebellernes Sag gaaet over til Storherren.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Vestren af Bosnien har udsat en Priis af 5000 Pjastre paa Ali-Paschas Hoved, saavelsom paa Hovedet af en anden Rebel, hvis Fader for lan Tid siden ligeledes paa Vestrens Befaling er blevet henrettet.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Sverrig. En Kobberslager ved Navn Lilia i Gothenborg har opfundet en Vandopdragnings-Maskine, som, i Manges Nærværelse nylig er prøvet i Gothenborg; den hævede til en Høide af 24 Fod 60 Kander Vand i Minuttet. Efter Opfinderens Forsikkring skal en saadan Jndretning - dette var blot en Model kunne hæve 3000 Kander Vand i Minuttet. Den Kraft, som anvendes, er et ubetydeligt Qvantum, varm Luft eller Damp, og Maskinen kan beqvemmeligen styres af en eneste Person.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Norge. Christiania, den 8de October. Hans Excellence Rigets Statholder m.m. Grev Wedel-Jarlsberg ankom igaaraftes fra Stokholm, og tog strax ud til Bogstad. Jdag Formiddag ankom Greven hertil Byen, og modtoges med Salut fra Aggerhuus-Fæstning. Han tog ind i Stiftsgaarden.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Den skarpe og kolde Luft i forrige Maaned er afløst af et vedvarende Regnveir. Et Par Dage havde vi i denne Uge behageligt Høstvejr, men atter er Regn vejret indtruffet til stor Meen for dem, der endnu havde deres Korn uindbjerget og deres Kartofler uoptagne. Fra andre Egne lyde Efterretningerne ikke mere tilfredsstillende. J Omegnen af Molde har Sneen i September-Maaned ligget i fem Dage, og imellem denne By og Christianssund har man maattet kjøre med Sneeploug. Havren var overalt i Romsdalen og Søndmøer, hvor der ogsaa laae høi Snee, endnu uskaaren sidst i forrige Maaned, medens Bygget var bragt i Huus. Høst-Sildesiskerier skal dog slaae godt til især i Søndmøer. – Selv fra Nedre-Rommerige haves ugunstige Efterretninger paa Grund af Frosten: Høsten er, som en Følge af den usædvanlige Nattekulde, mislig overalt, Kornet er mere og mindre bedærvet, – Kartoflerne faa og smaa, og dertil blev Ho-Avlingen endog mindre end forrige Sommer. Mange Pladser, som ligge tilfjelds inde paa Skovene, have ikke faaet et modent Korn, det er aldeles bortfrosset, og selv i Bygden holder Melet ikke godt i Bagning. Gamle Folk erindre ikke en saadan Sommer undtagen 1812.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Jndenlandske Efterretninger. Uykjøbing, den 11te October. – Til Præmiepløjningen paa Fuglsang den 29de f. M. havde meldt sig 37 Concurrenter, af hvilke 32 bestemte sig forDybpløining, og 5 for Grundpløining. 8 Præmier for Dybpløining tilkjendtes. Af de udsatte 4 Præmier for Grundpløining tilkjendtes derimod ikkun trende Concurrenter Præmier; fjerde Præmie blev ikke uddeelt, og desuden havde færre Concurrenter melde sig til Grundpløiningen, fordi denne ansees vanskeligere end hiin. Samtlige Plove, hvormed Præmierne vandtes vare, med Undtagelse af Ploven for femte Præmie for Dybpløining) der var en Baylands, forarbeidede hjemme. Til den samme Dag stedfundne Lodtrækning af Kreaturer, havde 104 Medlemmer af Mariboe Amts oeconomiske Selskab tegnet sig for 187 Lodder og Selskabet efter Planen for 10. Fordet for disse Lodder, og ved Selskabets extraordinaire Tilskud, indkomne Beløb, var ved den valgte Committee, anskaffet : i halvandetaarig Tyr af ægte Berner-Race, 2 toaarige og 7 halvaarige ægte Dishley Væddere, samt 3 forædlede halvaars Væddere af samme Race, og af disse Kreaturer, som deeltes i 13 Gevinster, tilfaldt ved Lodtrækningen: det classenske Fideicommis 2de Dhrr. Forvalter Boeck paa Rudbjerggaard, Kammerjunker Classen paa Corselitze, Kammerherrinde Raben paa Kjerstrup, Dhrr. Pastor Holst i Erindlev, Pastor Rosenkilde i V. Ulsløv, Kammerraad Wilhelm paa Øllingsgaard, Justitsraad Friis paa Gedsøergaard, Hansen paa Taagerudsgaarden, Apotheker Smith i Mariboe, Skovrider Fold paa Falster, og Peder Pouelsen i Brandstrup, hver een Gevinst.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Kjøbenhavn, den 17de October. J Anledning af Fiskeriet paa Jsland har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at resolvere, som følger: § 1. J tre Aar, fra Begyndelsen af Aaret 1817 at regne, da den Adgang til Præmier for Fiskeri under Island, som ved allerhøieste Resolution af 28de Marts 1828 blev forundt Vedkommende, udløber, indtil Udgangen af Aaret 1839, maa aarligen af Hs. Majestæts Kasse udredes et Beløb af indtil 4000 Rbd. rede S. til deslige Præmier. § 2. Adgang til at erholde disse Præmier forbeholdes fremdeles alene: a) Ejerne af de Skibe, der i sin Tid tilhørte den forhenværende octroyerede islandske Handel, og b) alle og enhver i Jsland Bosiddende, som derfra udrede sammesteds hjemmehørende Skibe fra 8 til 15 Commercelæsters Drægtighed til Fiskeri under bemeldte Land, Alt, imod at opfylde de hidtil for Fiskepræmiers Erholdelse foreskrevne Vilkaar. Dog skal for Fremtiden, som hidtil, c) de udenfor Jsland i Hs. Majestæts Lande bosatte Kjøbmænd, der paa denne Ø have Handelsetablissementer, og ved samme holde Factorer, saavel som alle og enhver i Jsland Bosiddende, naar de fra noget, Hs. Majestæt under Jsland tilhørende Sted, udrede Skibe af fornævnte Drægtighed til det her omhandlede Fiskeri, og disse Skibe derefter godtgjøres at have overvintret i Jsland og atter i det følgende Aar at have været afbenyttede til Fiskeri sammesteds, have ogsaa for det første Aar, hvori Skibene udrustedes til Fiskeri, samme Adgang til Fiske præmie, som de i Jsland hjemmehørende Skibe, hvilke derfra udredes til Fiskeri, naar iøvrigt de for Præmiers Erholdelse foreskrevne Vilkaar, ere opfyldte. I. 3. Ansøgninger om Fiskepræmie bør, naar paa samme skal tages Hensyn, være tilligemed de befalede Beviisligheder indkomne til Rentekammeret inden tre Maaneder efter det Aars, eller, i det ovenfor under Litr. c. nævnte Tilfælde de to Aars Udløb, hvori Fiskeriet, for hvilket Præmie æskes, har fundet Sted. § 4. Af de 4000 Rbd. r. S., der for hvert af de ovenanførte tre Aar bevilges til Fiskepræmier, udredes forlods de Præmier af 10 Rbd. rede Sølv pr. Commercelæst af Skibenes Drægtighed, der maatte findes at tilkomme Ejerne af de Skibe, som i sin Tid have tilhørt den forhenværende octroyerede islandske Handel. § 5. For andre Skibe udbetales ingen Præmie førend efter Udgangen af de i foregaaende 3 nævnte tre Maaneder. 6 6. Til nysnævnte Tid fordeles den Deel af de 4000 Rbd. rede Sølv, som, efter Udbetalingen af de ovenfor i § 4 nævnte Præmier, er tilovers, ligeligen paa Antallet af de Skibes Commercelæster, hvilke, efter de fremlagte Beviisligheder, kunne tilkomme Præmier, dog at slig en Præmie i intet Tilfælde bliver høiere, end 7 Rbd. pr. Commercelæst af Skibenes Drægtighed.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Denne allerhøieste Resolution bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
J Ugen fra den 8de til den 15de October ere her i Staden ægteviede 20 Par, fødte ere 72, hvoraf 35 Drenge og 37 Piger; døde ere 38, hvoraf 7 Mænd, 13 Qvinder, 6 Drenge og 12 Piger. Under ovennævnte 38 Døde ere indbefattede sex, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 34 flere fødte end døde. – De ovennævnte 38 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Afsindighed 1, Alderdom 2, Barselseng 2, Brystsyge 2, druknet 2, dræbt sig selv 1, dødfødte 4, hidsig Feber 1, hastigt død 1, indvortes Svaghed 2, Krampe 4, Kræft 5, Skarlagensfeber 1, Slag 2, Slagflod 1, Svindsor 3, Trødske 1, Vand i Hovedet 1, Vattersot 1, uangivne Sygdomme 1.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
J Dag, den 17de October, forsvarer Hr. Hofprædikant B. Münter, Capellan ved Holmens Kirke, Ridder af Danebroge, sin efter Jndbydelse i Anledning af Reformationsfesten for den theologiske Doctorværdighed skrevne Dissertation: Symbola ad illustrandum Bugenhag in Dania commorationem. (S. 113. 8.) Respondens er Cand. Theol. C. Hermansen.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Ved det Ceremoniel, som skal iagttages ved den forestaaende Reformations Jubelfest, den 30te og 31te October, samt 1ste November d. A., er det allernaadigst bestemt, at Deres Majestæter, tilligemed Deres Kongelige Høyheder og Høyfyrstelige Durchlauchtigheder, Prindserne og Prindsesserne, kjøre i højtidelig Procession til Frue Kirke, Søndagen den 30te October om Middagen Kl. 12, for der at bivaane Gudstjenesten. Mandagen den 31te October tager Hs. Majestæt Kongen, tilligemed Deres Kongelige Høyheder, Prinds Christian Frederik og Prinds Frederik Ferdinand, samt Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessen, i samme Optog og med samme Følge som Dagen forud til Universitetet, for der at overvære Højtideligheden.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Tirsdagen den 1ste November har Hs. Majestæt allernaadigst bestemt at bivaane Gudstjenesten i Christiansborg Slotskirke, og samme Dag blive alle de, som have deeltaget i Processionerne paa Festens tvende første Dage, tilsagte til Middagstaffel til Hans Majestæt Kongen. Hans Højærværdighed Hr. Biskop Mynster prædiker saavel paa Festens første Dag i Frue Kirke, som paa den tredie Dag i Slotskirken; Cantaten, som paa begge disse Dage udføres af det Kongelige Capels Medlemmer, og de Kongelige Sangere og Sangerinder, er forfattet af Hr. Pastor Boye og sat i Musik af Hr. Professor Weyse. Ved Universitets-Højtideligheden holdes Talen af Hs. Højærværdighed Hr. Professor Theol. Clausen; Cantaten, som ved denne Lejlighed udføres af de Studerende og det Kongelige Capels Medlemmer, er forfattet af Hr. Professor Oehlenschläger, med Musik af Hr. Organist Jensen.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Vor højtagtede Collega, Hr. Hofmedicus, Professor Dr. J. L. Dreier har nu ved Trykken bekjendtgjort fiin, den 19de Februar 1835 i det Kongl. medicinske Selskab over vor forevigede Prof. G. Rahlff paa Latin holdte Mindetale. Forfatteren har af Talen tilføjet en fri Oversættelse paa Dansk, trykt som Manuscript.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Kjøbenhavn, den 17de October. Posten ankom i Morges Kl. 6 1/2. De Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, ere følgende.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Fædrenelandet. – Slesvig, den 9de October. I Gaar holdt Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed, Landgreve og Statholderen, Prinds Frederik af Hessen sit Jndtog her i Staden, for at tage sin Residents paa Slottet Gottorff, og blev med Glæde, modtaget af Slesvigs Jndvaanere. Ved Indgangen til Staden var paa høire Side Borgervæbningen med Magistraten i Spidsen opstillet, paa venstre Side det slesvigske Jnfanteriregiment, hvis Chef Landgreven er. Her hilsede Stadens Borgermester i Borgerskabets Navn, den af Livregimentet Curasserers Officerer indhentede Landgreve, som ankom Kl. 12, med en passende Tale, hvorpaa Borgerne og Militairet bragte den feirede Fyrste et saa eenstemmigt "Leve, at Landgreven synlig bevæget takkede for disse Beviser paa saa hjertelig Deeltagelse. Paa Slottet modtog Landgreven Regjerings-Medlemmerne og flere Embedsmænd, om Aftenen var hele Staden, indtil den simpleste Hytte, illumineret, tildeels meget smagfuldt, med Transparenter og sindrige Emblemer. Landgreven kjørte langsomt gjennem Staden, blev overalt modtaget af Borgerne med Jubel, og Borgemesteren havde den Ære at sidde ved hans Side. For at ogsaa de Fattige skulde glade mindes denne Festdag, lod Landgreven med en naadig Haandskrivelse igjennem Stadøvrigheden, uddele 100 Rdlr. Cour. blandt de Trængende, og Slesvigs Jndvaanere ville sikkert længe med Glæde, erindre denne Dag.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Fra Rendsborg meldes Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed Landgrev Frederik af Hessens Afreise den 8de om Morgenen. Militairet og Borgervæbningen paraderede i Gaderne, og Kanonerne fra Fæstningens Volde forkyndte de bedrøvede Jndvaanere den ærede Fyrstes Afskeed. Han havde i 36 Aar været Fæstningens Gouverneur.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
England. – Gazette af 7de d. M. indeholder den officielle Efterretning, at Parlamentet atter er blevet prorogeret, og dennegang til den 8de Decbr. Queber Mercury, meddeler de nøiere Omstændigheder ved en i Queber udbrudt Jldløs, der har tilintetgjort flere Magaziner og sex i Havnen liggende Skonnerter tilligemed disses Ladninger. Skaden anslaaes til 15,000 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Jfølge Courier har det sidste Qvartal givet et betydeligt Overskud af Jndtægter for Tolden, Afgivterne og Post-Departementet, nemlig i Sammenligning med det corresponderende Qvartal i forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Frankerig. – Fra Toulon meldes af 3die d. M., at Escadren under Admiral Hugon var samme Dag stukket i Søen; den bestod af tvende Linieskibe, en Corvet og en Brig, der skulle begive sig til de forskjellige Havne i Spanien og Portugal, for der at beskytte de franske Consuler og Jndvaanere, og tillige tjene de proscriberede Spaniere og Portugisere til Tilflugtsted. Hr. Rance, Marschal Clauzels Adjutant, er afsendt til denne med den Beskeed, at Regjeringen ikke kan bevillige ham de forlangte 6000 Mand over den i Budgettet fastsatte Styrke, førend man derom har adspurgt Kamrene.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
"Moniteuren" af 18de d. M. indeholder en kongelig Ordonants, i Kraft af hvilken 61 af de Jndivider, der for politiske Forseelser af Assiserne og af Pairsretten ere dømte til længere Jndespærring, benaades. Ordonnantsen er dateret den 6te d. M., Kongens Fødselsdag. Blandt de Benaadede ere ogsaa nogle saakaldte Juni-Domfældte fra 1832, og sex eller syv Lyonnesere fra 1831, alle de øvrige ere Chouaner og Vendeer. Jkke en Eneste af de Pariser-Domfældte fra 1834 er en lignende Naade, blevet til Deel, og selv blandt de benaadede Lyonnesere finder man kun saadanne, der meer af industrielle end politiske Grunde ere blevne bevægede til Deeltagelse i Opstanden, der dengang fandt Sted. Benaadelsen er ikke udstrakt til saadanne Domfældte, der under Processen have lagt deres republikkanske Sindelag for Dagen.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Spanien. Nogle elegraphiske Depescher meddele Følgende: Den franske Gesandt i Spanien var den 5te d. M. ankommet til Bayonne, og vilde endnu samme Dag fortsætte sin Reise til Madrid. Neapels, Østerrigs og Sardiniens Gesandter, der, som bekjendt have forladt Madrid, vare den 29de f.M. indtrufne til Saragossa, Preussens og Ruslands diplomatiske Agenter vilde følge dem.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Den 27de f. M. passerede den carlistiske General Sang gjennem Cabuerniga, for at gjøre et Jndfald i Asturien. Da San Sebastians Garnison er blevet svækket ved en Bataillons Detaschering til Gjon, have Carlisterne forsøgt et Angreb paa Linierne for San Sebastian, men uden Nytte. General Villareal vendte derpaa tilbage til Salivas. – Det fortælles, at Carlisterne have havt i Sinde at afskjære Forbindelsen mellem Englænderne og de constitutionelle Spaniere, i hvilket Øjemeed de den 1ste d. M. have angrebet Englændernes Stilling ved Alza mellem San Sebastian og Passages. De skulle dog, efter et betydeligt Tab paa begge Sider over 1000 Mand i det Hele – være slagne tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
General Rodil var den 25de f. M. ankommet til Buendia, og Alaix havde Dagen i Forveien staaet i Villaroblede, og agtede at sende sine Fanger til Carthagena. Den constitutionelle Brigadeer Borsoskal have bemægtiget sig Staden Beceyte, der blev plyndret og lagt i Aske. Den carlistiske Garnison, 4 - 500 Mand stærk, havde imidlertid holdt sig i Citadellet og Borso var vendt tilbage til Tortosa, J en senere Meddelelse hedder det om hiin Fægtning ved San Sebastian, at Carlisterne havde med stormende Haand angrebet Forskandsningerne om Alza, mellem hiin Stad og Passages's Havn. Kampen strakte sig snart over hele Linien indtil San Francisco, og var meget blodig. Hovedstormen fandt Sted ved Herrera. Et engelsk Regiment har især udmærket sig og tabt sin Oberst. Jfølge deres egen Tilstaaelse have Carlisterne tabt 1000 Mand Døde og Saarede, blandt hvilke mange ubevæbnede Landmænd. Træfningen varede tolv Timer; der løsnedes over 1000 Kanonskud. Englændernes Tab kan ikke heller have været saa ringe, da man gik løs paa hinanden med Bajonetten, og flere Stillinger bleve tagne og atter tagne tilbage. En Neven af General Evans skal være faldet, og Generalen selv have faaet et let Saar. To carlistiske Oberster ere senere døde af deres Saar, og af en Bataillon ere kun 40 Mand komne tilbage til Jrun. J denne sidste Stad saavelsom i Fuenterabia herskede den største Bestyrtelse, da Mange fra disse Byer vare faldne. Sanz - hedder det fra en anden Kant som den 27de f. M. passerede gjennem Tørre Vega i Nærheden af Santander, maa den 30te have staaet for Oviede. Paa Veien til Burgos udfører Villareal en Bevægelse, hvis Øjemeed endnu ikke kan bestemmes. Espartero er ilet frem fra Logronno, for at dække Burgos; hans høire Fløj bliver derved blottet. Villareal venter endnu bestandig paa at kunne forene sig med San Miguel, for da at marschere til Nedre-Aragonien. Hvis dette lykkes ham, vil maaskee et tredie carlistisk Streforps bag hans Ryg gaae over Ebro, for at true Madrid. Gome, skal have i Sinde at trænge frem til den portugisiske Grændse, for der at vække en Opstand til Bedste for Don Miguel. Svejz. - Toldembedsmanden i Boncourt melder under 2den d. M., at siden den 1ste kunde ingen Vogn komme over den franske Grændse. Privatbreve fra Waadt og Genf bringe lignende Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Fra Genf hedder det undet 30te f. M.: J. Eftermiddag bleve nogle Svejzer-Reisende, der vilde begive sig til Frankerig, viste tilbage paa Grændsen, som Følge af en indløbet befaling, at ingen Rejsende af denne Nation maatte passere.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Man har talt om, at om kort Tid vilde ogsaa alle de Punkter af den franske Grændse, der hidtil endnu stode aabne for Samqvemmet med Hensyn til Personer, blive spærrede. Fra Basel meldes i denne Anledning, at Øvrigheden i St. Louis har faaet den officielle Meddelelse, at fra nu af kan Jngen komme igjennem til Frankerig, hvis Pas er blevet viseret senere end den 28de f. M. Det Kongelige Theater. Aften opføres: Slaget i Kjøge Bugt, dramatisk Skildring, en Pas de trois, og De Danske i Paris, Vaudeville.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
J Morgen Aften opføres: Hans Heiling, romantisk Opera i tre Acter, med et Forspil af Ed. Derient, oversat til Musik af Capelmester Dr. Heinrich Marscher, ved Hr. Carl Frederik Guntelberg. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 8 1/4. Paa Onsdag: Den Juan af Østerrig. Paa Torsdag: Den Gjerriges Datter (første Gang: og Svejzerhytten. Paa Fredag: Den eneste Feil; og Nonnerne. Paa Løverdag; Den Gjerriges Datter ; og Bødkeren.
Berlingske Tidende, 1836-10-17
Kjøbenhavns Havnepriser. den 14de October 1836. Hvede, Sjællandsk. 4 Rbd. 4 88 a 5 Rbd. - Dito, Lollandsk...... 4 3. Dito, Langelandsk. Dito, Holsteensk. . . . . . . Dito, Østersøesk.