Berlingske Tidende, 1767-04-20
Stockholm, den 20de Martil. J Kraft af Forordningen af 2den December forrige Arved hvilken Kongen tilladet Skrive- og og Tryk Frihed, ver det nu enhver tilladt at skrive og raisonnere over er haande Materier, over alle Rigets Lov, med de samme gode eller onde Virkninger; over alle gamle eller nye so bunde med fremmede Potentater, med deres gode eller og Virkninger, samt Forslage til at indgaae nye Forbund Kuns de hemmelige Artikler deraf ere her undtagne. J gelig har man og Frihed til at handle om andre Natio nærværende Tilstand, at undersøge deres politiske Forsam ger, deres private Oeconomte Handel, deres indret Styrke eller Svaghed, at afskulde enhver Nations Cocter og Sæder; undersøge deres Fremgang, deres For- og Laster, &c. Enhver har Ret til, hos alle CollecteRetter, fra Raadet af indtil Skriveren i den ringeste 33. at forlange Underretning af Acter og Protocoller, som beholde Domme og Eragtninger i de adskillige foreserSager, at lade samme trykke efter deres ganske Jndholler Udtogsviis, saavelsom og hver privat Persons Meei Beraadslagene, med de afsagte Domme; hvem som i rer sig ved at give Kundskab af Protocoller &c., har sit bede forbrudt. Allene Raadet kan nægte at give Kund om de Beraadslagninger i udenlandske Materier, som nogen Tid bør holdes hemmelige. Jmedens holde de No dag kan man erkyndige sig om Deputationernes Raar og Beslutninger i alle forehavende Materier, dem undta som angaae Ministerie: Det skal endog være tilladt at de samme trykke; og Kongen, førend at udskrive en N. dag, vil efter alle Collegiers og Departementers Pretler lade forsatte og trykke en nøyagtig Beskrivelse over S. tens Tilstand i alle sine Deele. Men det er forbudet at sægte den herskende Troes Bekiendelse, eller Rigets Ge Forfatninger, eller hver Stand af Riget dens Reti- og Privilegier. Personelle Satyrer, og Skandskriftet skride imod den Respect man bør kronede Hoveder, imod nogen privat Persons gode Navn og Rygte, er forbudne, alt under Kongel. Unaade. J Følge Foningens 4de §. skal Bogtrykkeren paa Titelen af hvert El føye Forfatterens Navn, med mindre at Forfatteren ville ve ubekiendt, hvilket da vel er tilladt; men i saa Fald paa Bogtrykkeren, for sin egen Sikkerheds Skyld, lade serfatteren give sig et Beviis: Forsømmer han dette, Klage vorder ført over Skriftet, da svarer han selv der men er Forfatteren bekiendt, da holder man sig til ham. Den 6te April. Jblant de 6 Svar, som i forrige Aar udkomme paa det af Videnskabernes Academie opgivne pørsmaale, angaaende den beste Maade at forsyne Garrierne med duelig Bark, uden alt for stor Skade for Enkovene, har Academiet eragtet det for at være værdigst, nu er befundet at være forfattet af Engelsk og Rys Ledere briqueur i Stockholm, Lars Zethelius, hvorfor han og kommer den udlovede dobbelte Belønning, neml. 2 Guldtioner, hver paa 10 Ducaters Vægt. Et andet Svar, Sognepræsten i Kalswick, i Wexts Stift, Niels Wetling, indeholder og nogle nyttige Jagttagelser, hvorfor K. Academie har villet hædre dets Forfatter med 2 Sølvtioner. Udi de øvrige 4 Svar har Academiet vel ogsaa det nogle gode Anmærkninger, men som ere bedre udfør og med Forsøger bestyrkede i de 2de første. Paa det an Spørsmaal for forrige Aar, om den beste Maade at ende Kul paa, er intet Svar indkommen. – Til yder ere Paamindelse for dem, som kunne og ville fornøye Aca sviet med Svar paa nogen af de Spørsmaale, som for deværende Aar ere opgivne, vil man her igientage, at udlover: 1) En sædvanlig Guld-Jetton, for den beste egne Forsøger grundede Afhandling om Bie Behandlin, som inden dette Aars Udgang indsendes. 2) En lige sion for den beste paa egen Erfaring bygte Underretning. heledes Fiske Damme med største Fordeel kunne anlegges, Pischoldes og bruges. Vitorerne herved ere kundgjorte der 24de Febr. 1766.