JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
En Fyrste, siger Machiavel, strax i det 14de Capitel af sin Bog: "maa lægge al sin Flid og al sin Forstand paa Krigskonsten, den eneste, som det maa være ham magtpaaliggende at lære. Ved den befæste Fyrsterne deres Værdighed, ved den opnaaes samme ofte af Privatpersoner. Derimod finder man, at Fyrster, som have forsømt denne Konst, have mistet deres Land, og sandelig, det første Middel til at miste det, er at forsømme den, ligesom det bedste Middel til at faae Herredømmet er at udøve den. - Da Nero gjorde et Udkast til sin tilkommende Regjering, lod han sig forstaae med, "at han ikke vilde gjøre andet Vi skulle i Frem end commandere Armeen tiden, saavidt Rummet tillader det, vise, hvorledes Napoleon, fra det Øieblik at han blev Keiser, fulgte i sine fleste politiske Handlinger Machiavels Grundsætninger. S. Ministeren for det Jndre, Abbee Montesquio's Skildring af Frankrig i de Deputeredes Kammer d. 12 Juli 1814. Han leverer en Liste, hvorefter fra 11 Jan. 1813 til 1814 1,300,000 Mand bleve udskrevne, men hvoraf dog den sidste Udskrivning (den organiserede Opstand i Masse, af 143,000 Mand, ikke kom ganske istand. Mine Forelæsninger over Europas Historie i Napoleons Tidsalder, eller fra 1799 til 1814, begynde Søndagen den 23de October Kl. 1. Adgangskort kunne erholdes i Kronprindsensgaden No. 34. 4 Sal. J. Kragh Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Jndenlandske Efterretninger. Den 12te d. M. døde i en Alder af 48 Aar Dr. Medicinæ Rasmus Frankenau. Han er bekjendt af adskillige meget vakkre digteriske Arbeider, og skjønt man ikke har noget egentlig Værk af Omfang fra hans Haand, give hans deels særskilt trykte, deels i periodiske Skrifter adspredte Digte ham dog Adkomst til en just ikke ganske ubetydelig Plads paa det danske Parnas. J hans Arbeider savnes hverken poetisk Aand eller levende Følelse. Den første af hans Slægt, som kom herind, var G. F. de Franckenau, som 1695 blev Livmedicus hos Christian Vog 1697 Justitsraad og om hvem kan læses hos Worm i 1ste Deel af hans Lexicon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Mariboe, d. 13 Oct. Løverdagen den 1ste Oct. om Eftermiddagen opkom Jld udi Smedemester Niels Juuls Gaard i Wordingborg, hvorved hans Baghuse med den indhøstede Sæd og ind kjørte Høe blev et Rov for Luerne tilligemed Forhuset og Taget. De fleste af Mandens Meubler, bleve reent ramboullerede. Et Sidehuus imellem ham og Hr. Pastor Hertel, hvorudi var anlagt en Hestemølle, blev med samt endeel af Hr. Pastorens Korn ligeledes forvandlet til en Askehob. Uagtet Pastorens Meubler bleve udflyttede, saa bleve de dog for en Deel sønderslagne. - J denne Tid kan et Pund godt Oxekjød fra Landet kjøbes fra 1 Mk. 13 1/2 s. til 12 s. Her i Mariboe koster det 1 1/2 Mk. Lammekjød 1 Mk. 6 1/2 s. Pd. Talg 4 a 6 Mk. Pd., her i Mariboe 6 Mk., alt i Repenge N. V. Jøvrigt har saavel i Aar som de forrige Aar Svine= og Gaasekræmmere fra Kjøbenhavn været i fuld Virksomhed. Slagtelam ere næsten ikke at faae for Penge; Gjæs har og været meget vanskeligt at erholde, især i den senere Tid. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Atter har Hr. Bogtrykker Hempel taget til Gjenmæle i sin Adresseavis imod Hr. Proprietair Mourier angaaende de nye Ministerialbøger. Efter bemeldte Mouriers Opgivende har disse for Fyens Kirker udgjort en Bekostning af omtrent 10,000 Rbdlr. - J den Danske Litteraturtidende No. 37.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
for d. A. læses en drøi Critik over Luthers Catechismus, der i Aar er udkommen paa Waisenhusets Forlag i Kjøbenhavn. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Kjøbenhavns Børs den 18de October. Cours. Hamb. 2 M. 508 1/2, a vista 5135. Amsterd. a vista 480. London 2 M. 19 1/2 Rbdl. Spec. 510. - Specier solgtes til 30 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 1/2 til 64 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.) Efter en Jndberetning fra Hr. Dufougrais i de Deputeredes Kammer levere de franske Jern værker aarligen 140 Millioner Kilogrammer (til 2 Pd. 1 Lod) Jern og Staal til Beløb 75,560,000 Fr. For at fremme disse Værkers Tarv skal Jndførslen af udenlandsk Jern meget indskrænkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
J Manchester skulle Manufacturisterne og Spinderne have besluttet hverken at lade spinde eller forarbeide Garn i Manufacturerne indtil der aabner sig Kilder til at kjøbe de raae Materialier til en saadan Priis, at de kunne arbeide med Fordeel; da de under nærværende Omstændigheder kun arbeide mod Tab. J Bolton ere alle Factorier, paa et eneste nær lukkede, og det samme ventes vil skee i mange andre Fabriksteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Man regner at i Engelland, ved en Fred 25,000 Officierer, 2000 Commis og Skriver samt 280,000 Underofficerer og Matroser, vil komme ud af Tjeneste. I Nærheden af London, er en ny Ødelæggesesmaskine bleven prøvet, hvorved Takkelagen paa et Skib i et Øjeblik kan ødelægges og Skibet gjøres ustyreligt. Man gjorde Forsøg paa Fyrretræer. To Jldkugler bleve i en Afstand af 200 Skridt affyrede mod et Træe, blev hængende ved samme og brændte med stor Herrighed. Ved det ottende Skud sprang imidlertid Maskinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
J Wien er ankommen en ung Architect, Tungione, for at forelægge de Allierede Planen til et Monument i Anledning af den gjenvundne Almeenfred, af en saadan Kjæmpestørrelse, at dets Udførelse vil koste adskillige Hundrede Millioner – altsaa et virksomt Middel til at give de fleste Staters Financer deres Banesaar!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Efter Forlydende skal en fuldkommen Censunfrihed indføres i Preussen. Men dog skal det paaligge hver Forfatter at nævne sig og være ansvarlig for sin Bogs Jndhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Bonaparte skal paa Elba være ivrig sysselsat med Bygningen af hans Palads. Han rider me Paven har endnu bestandig meget Travelt med sine Jesuiter, men at endnu ikke en eneste Magt har ladet sig forlyde med at indføre den udgivne Bulle, til Fordeel for denne Orden, i sine Stater, har opvakt stor Bekymrig hos den hellige Fader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Sachsen, d. 6 Oct. Man forsikkrer, at Staden Dresden endnu i Midten af denne Maaned vil faae den Lykke, at see Keiser Alexander inden sine Mure.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
London, d. 6 Oct. Hidindtil, siger et af vore Blade, kaldtes de americanske Stater de forenede Stater. Men i flere Henseender ere de nu intet mindre end forenede; Tvedragt og Utilfredshed hersker i mange af dem. Det engelske Ministerium maa iagttage den vigtige Tidspunkt. Den Nantuket har allerede erklæret sig for neutral. Hvor mangen anden americansk Stat ønsker maaskes at gjøre det samme, for at undgaae Krigens Ulykker &c. Derimod erklære andre af vore Blade, at enhver americansk Provinds vilde handle meget ilde, der i Nødens Stund vilde unddrage sig det fælleds Fædreneland, og ikke paa det kraftigste understøtte samme, hvor uforholdsmæssig Kampen mod Engelland end monne være, da dette Land saa uforstyrret kan concentrere sin Magt mod America. Fra Newyork meldes, at henved 1200 udvandrede Jrlændere arbeide frivillig paa de derværende Fæstningsværker. - For den gule Febers Skyld have Spanierne trukket en Cordon ved Gibraltar. Forsigtigheden gaaer saavidt, at de Spaniere, som sælge Levnetsmidler langs Cordonen, have Skaale hos sig med Æddike, hvori de lade Pengene kaste førend de røre ved dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Jfølge Breve fra Spanien er Jndførselen af fremmede Bomuldsmanufacturvare der forbuden. De i Spanien værende Forraad af disse Vare skulle, under Straf af Confiscation, udføres inden fire Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
London, d. 7 Oct. J Gaar og i Forgaars pressedes stærkt paa Themsen; man troer, at denne Forøgelse af Søfolkene er en Følge af den americanske Krig. Flere Fartøier skulle nemlig bemandes, for at krydse mod de americanske Skibe i Canalen. - Generalmajor Ross, som indtog Staden Washington, er en Jrlænder af Fødsel. Hans Fader udmærkede sig i Syvaarskrigen i Slaget ved Minden. J Actionen ved Heideren blev bemeldte Generalmajor saaret. Han tjente siden i Ægypten, og ved den ulykkelige Expedition mod Walchern. For hans Kjækhed i Slaget paa Sletten ved Maida erholdt han en Æressabel. J Slagene ved Pyrenæerne tabte hans Regiment 20 Officierer, og han selv blev saaret i Underlivet; dog var Saaret ikke farligt. - Den 4de dennes afseilede Admiral Beresford med Linieskibet Duncan, paa 74 Canoner til Brasilien, for at overføre Prindsregenten af Portugal til Europa. – Jfølge vore Blade skal den tydske Legion, som i sidste Krig bedækkede sig med saa mange Laurbær, opløses henimod Slutningen af dette Aar, dog under passende Betingelser. - Lord Exmouth (AdmiralPellew) har af Hs. sardinske Majestæt faaet St. Marcus= og St. Logerusordenen. Hr. Foster, vor Gesandt i Kjøbenhavn, er med Orlov ankommen hertil over Haarwich paa Paquetbaaden Beaufoy. Hr. Foster er en Søn af Enkehertuginden, af Devonshire med hendes første Mand, John Thomas Foster Eng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Wien, d. 1ste Oct. Endnu har aldrig, siden de tydske Rigsdage ikke længer personligen bleve besøgte af Rigsfyrsterne, en saa glimrende Forsamling af de forskjellige europæiske og i Særdeleshed af alle tydske Fyrster været forenet, som nu i Wien. Desto snarere tør man fatte det Haab, at ogsaa den gode gamle Tid og den retmæssige vedvarende gamle Forfatning skal vende tilbage. Congressens Forhandlinger blive naturligviis førte med get hemmeligen, saa at lidet deraf bliver bekjendt for Publicum, der desuden tilstrækkelig underholdes ved mange Slags Feste og glimrende Optrin, og hvis Opmærksomhed derved afdrages fra Hovedgjenstanden. Med Fornøielse erfarer man, at nogle anseelige østerrigske Statsmænd, som ogsaa allerede tilforn have beklædt betydelige Pladser i Rigsanliggenderne, have faaet befaling at gjøre Udkast til adskillige Arbeider over den tilkommende tydske Forfatning. - Man har bemærket, at Fyrster af Talleyrand blot fører dette sit gamle Navn siden sin Ankomst til Kongressen, og at han har aflagt Navnet Benevent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Wien, de 2. Oct. Hs. Majestæt Kongen 4 Danmark besøgte den 29 Sept. om Formiddagen det herværende Keiserlige Kongelige Hosbibliothek, yttrede sit Velbehag over Mængden og den efterlignelsesværdige Orden af de derværende Haand skrivter, over Rigdommene og den lykkelige Fordeling af de trykte Bøger i alle Fag, endelig over det fortræffelige og i sin Art virkelig eneste Local. Ved deres Sammenkomster iagttage Monarken, ne paa ingen Maade hiin strænge Etiquette, som saa let forjager Munterheden fra Selskaberne, men de have antaget, at altid den ældre i Ald har Fortrin eller Forsæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes En Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Raad, Ellevne Aargang. No. 85. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22. October 1814. Just Justesens Betænkning om Lausens besynderlige Natur og Qvaliteter. (Slutning.)De betragtede længe med opmærksomme og kundskabsgridske Øine er vist Medlem af Lapseklassen, der besynderlig distinguerede sig ved Legems og Sipplers Størrelse og var særdeles stærk udi Spo ter. Omsider fattede de det Forsæt, saasom denne syntes dem baade formedelst Støvlerne og Sporern- og alle øvrige emiente Lapse=Qvaliteter at overgaae fast alle sine Staldbrødre, at udføre Operationen paa ham. Dog disputeredes der i de Sessioner Doctorklassen udi denne Anledning privatim holdt, iforveien baade pro og contra om man uden Samvittighedsserupler kunde ride til slig Giernings Udførelse, eftersom Lapsen hidtildags i det mindste passerede baade for et Menneske og en Christen. Men den lærde, vidtberømte Doctor melfungus overvandt alle Jndvendinger i det han declarerede, at hvorvidt Lapsedyret fortiente at ansees som species af det genus Menneskedyret, var endnu, uagtet dets udvortes Lighed med Mennesker, den største Tvivl underkastet og skulde først ved det forestaaende Experimento afgiøres; og da det, som han haabede, skulde vise sig, at dette Dyr havde aldeles intet uden den udvortes Skabning tilfælleds med Mennesker, saa vilde deraf sees, hvad dets daglige Adfærd desuden noksom udviste, at det var endnu længere fra at være Christen end fra at være Menneske. Endeligen meente han, at om endog Lapsen var et virkelige Menneske og deres Næste, maatte det, naar alleneste først fatalia mortis eller Dødens Fataliteter, vare overstandne, udi det andet Liv glæde ham selv inderligen, at have været Midler til de herlige og vigtige Opdagelser, der ved hans Opofrelse vare blevne Menneskene til Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Saasom den omtalte Lavs havde paataget sig for nogle Videlystne af Doctorklassen privatissime at holde Forelæsninger over Kudskevidenskaben, udi hvilken han besad en særdeles Duelighed, saa var det let for dem ved slig Leilighed at faae ham udi deres Vold. De skulde og virkeligen have udført deres cruelle Forehavende, og den gode Laps ynkeligen udi sin Ungdoms Vaar være omkommet, var ikke den humane Christoph Herzchen, formedelst Lapsens giennemtrængende Skrig, i rette Tid kommet til, og i hele Selskabets Navn havde budet dem at afstaae fra slig barbarisk og blodig Gierning. Dette mislykkede Experimentum gav siden Anledning til mange Remarqver udi Selskabet. Blandt andet sagde den lærde Klokker Nicolaus Nicolaides, det storligen at undre ham, hvi Doc torne ei, istedetfor at lade sig hindre af Christoph Herzchen, hellere gave sig ifærd med ogsaa at anatomere ham; hvorved han gav tilkiende, at denne Tydskers Natur i hans Mening var ligesaa sælsom som Lapsens. Sligt lystigt Jndfald af hiin lærde
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Mand gjorde et alleneste udi Selskabet, men i hele Byen en besynderlig Sensation, eftersom hans Gravitet og Alvorlighed ellers er saa stor, at det udi Callundborg ikke er i Mands Minde, ham ligetil den Tid at have ladet høre end det mindste skiæmtsomme Ord af sin Mand, eller at have ladet see end det mindste Smiil paa sit Ansigt. Jmidlertid vare dog vore Doctores ei gandske utilfredse med det afbrudte Forsøg, thi de havde alt for det afbrødes gjort adskillige Smaae Experimenta med den bundne Laps, hvilke havde givet særdeles mærkelige Resultater. Allerførst forsøgte de at prikke Lapsen med store Naale udi Huden, hvorved de opdagede, at disse Dyr ere af Naturen begavede med saa tyk og haard en Hud, at ikke de spidseste Pile eller den skarpeste Lud kan trænge derigiennem. Jligemaade udfandt de, at dette Dyr haver af Naturen en overmaade stærk Pande, som de paa Latin have kaldet krons ahenca (Kobberpande) og skal dette være noget ganske andet end det man udi Rom i fordums Dage karere frons urbang. Denne Kobberpande og tykke Hud mene de at udvise, hvor moderligen Naturen haver behandlet ogsaa disse sine Skabninger, i det den saa rigeligen haver forsynet dem med det, til hvilket de her udi Livet allermeest trænge. Og synes det, som man nu til de forhen anførte tvende criterie kan lægge disse to sidstnævnte som det tredie og fierde criterium eller almindelige Kiendemærke paa Lapsenaturen. Jeg haver endnu allene at tilføie, at det ovennævnte, saavel for dets egen Seience udi Sardeleshed, som for Kundskabs Befordring i Almindelighed, ivrige og nidkiære callundborgske Doctor corps haver foresat sig med det første at invitere publice Een af vore mange Lapse til udi dets Forsamling og under den lærde Smelfunge Præsidioat lade sig ankomere. Bemeldte Doctor-Corporation er da beredvillig til, med den Laps, som herudi vilde entrere, ei alleneste at indgaae en lovlig Accord om hans Persons Overgivelse efter en vis exspireret Tid, men ogsaa at forpligte sig til, at lade Operationen skee udi flere berømte Doctorum Presence, som ei høre til Societeret, saa at Vedkommende kunde tage den Satisfaction udi Graven med sig, at være bleven efter alle Konstens Regler skilt ved Livet. Men der vil dog ikke nytte til ovennævnte Accorts Jndgang at med sig, uden man er en distingveret Laps og besidde de fornemste Lapse Qvaliteter per minention hvilket ogsaa iforveien vil blive strængeligen en mineret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
J øvrigt protesterer jeg formaliter imod at prang interpretation af hvad jeg her haver fremsat, som og imod enhver ondskabsfuld Explication af Hensigten dermed, hvilken allene haver være den, at bringe noget mere Lys udi et hidtil lide excoleret Studio. Og haaber jeg slig Declaration skal befrie mig fra al Anmositet eller noget Slag Fiendskab af den her omhandlede Race, for hvilke jeg bekiender mig at have den største, ja saa stor Respect, at jeg vil langt heller drage mig paa Halsen er heelt Regiment Dragoner, end en eenest Lps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
(Fortsættelse.) Det ny Kongerige Jtaliens Folkeslag maatte saa snart søge at gjøre sig værdige til den Plad Napoleon i Tankerne havde bestemt dem, ved 4 overlade af dette Aars Conscription til Regjerigens Tieneste 6000 Mand, hvoraf den halve De skulde bruges til Armeens Forøgelse og den and halve Deel til at danne et Reservecorps, for fornødent Tilfælde, at sætte Armeen paa KrigsfoForuden sine egne Tropper maatte Kongeriget i saa underholde en fransk Armee, og til at bestil dette Soldatervæsen, behøvede Militairdepartemtet for Aaret 1805 52 Mill. Liver *) og 180 54 1/2 Mill. Saaledes altsaa opfyldte Napoli det Løvte, han i sin Tale d. 7 Juni havde gif sine nye Undersaatter: "at de ikke vilde komtil at bære nye Skatter;" saaledes vare de blan alle Europas Nationer mindst bebyrdet med Pa læg!" Endskjøndt Keiseren i den anførte Tale ha forsikkret, "at Financerne vare i den gunstig Forfatning og ingen Betalinger til Rest, var er Laan af 2 Mill. Liver nødvendigt til at had 2) Hr. Gund) en siugeret Mynt, hvoraf det gyl6 paa en Mailandsk Ducat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
de resterende Udgivter for 1804 og de foregaaende sat, hvorfor Nationalgodser maatte overlades til Reiseringens Raadighed, og alle tidligere Anvisninger paa saadanne Godser erklæres for ugyldige. Vel blev Kongeriget noget udvidet ved nogle forhen til Piemont hørende Districter, men saa maatte ogsaa Monte Napoleon overtage 15 Mill. af den premontesiske Statsgield og aarligen forrente dem til Frankrig med 600,000 Lirer, der skulde tilhøre Æreslegivnen, som, efter er i Mar land d. 28 Maj udstedt Decret, skulde forøges med 7000 nye Medlemmer. Kongeriger Staltens Statsudgivter beløb sig for 1805 til 88,620000 Liter, og for 1806 forlangtes 100 Mill. af neppe 4 Mill. Mennesker. J det mindste 1/2 af disse Udgivter medgik til Fordeel for Frankrig, 26 1/2 Mill. til den franske Armee, 2 Mill. til den franske Garde, 6 Mill. til Civillisten, 600,000 i Renter til Frankrig, Kongeriget Jtalien behøvede altsaa 27 Mill. til Krigen og 2 Mill. til de uden landske Forhold. Men til Erstatning for alle disse trykkende Offere fik ogsaa alle Jndretninger i Landet et fransk Snit. Kongeriget blev deelt i Departementer, disse igjen i Districter, Cantons og Menigheder; hvert Departement fik en Præfect, i Præfecturraad og et Generalconseil &c. Hvorvidt Jndbyggerne vare fornøiede med disse Forandringer bekymrede man sig kun lidet om, og hørtes end fra adskillige Egne, især de forrige østerrigske, Stemmer, der ønskede den forrige Regjering tilbage, saa var dette naturligviis en Røst i Ørken. Pressetvangen var alt for stærk, og Frygten for de franske Armeer alt for stor, til at den offentlige Mening meere kunde være offentlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Moniteuren bestræbte sig for, at vise fra hvil len Synspunkt de andre Magter betragtede denne Begivenhed, men den begyndte i et omvendt Forhold med de mindre og endte med de større, Chur fyrst Erkekantsleren, hedte det, havde allerede erkjendt den ny Konge af Jtalien, de tydske Fyrster vare samtlige af samme Sindelav; i Berlin, hvor men allerede har været underrettet om hiin Begidenhed, havde den fundet almindeligt Bifald, ef udi den ikke allene grundfæster Freden, men endog lider til en Almeenfred, thi naar Engelland og Rusland beholde Maltha og ville herske i det midbelandske Hav, maa de ogsaa samtykke i, at see Frankrigs og Jtaliens Krone forenede paa eet og samme Hoved. Det østerrigske Hof, forsikkrede man, havde erkjendt Kongeriget Jtalien, men det sagdes i ganske almindelige Udtrykke, og i en tvetydig Tone, der gav at forstaae, at en Bevæbning mod videre Planer var nødvendig. Men ligesaa utrættelig som Napoleon søgte at udvide sin egen Magt og Storhed, saa ivrig sørgede han ogsaa, som en sand Frænde, for sine Paarørendes Forfremmelse. Endnu samme Dag det ny Kongedomme blev forkyndt i Senatet (den 18 Marts) gav Keiseren sin Søster Elisa, som var formælet med Prinds Bacciochi, Fyrstendommet Piombino i Toscana, som en for hende og hendes mandlige Afkom af ældste Green arvelig Eiendom, under fransk Landshøihed. Fyrsten af Pombino, som var den Titel Prindsen skulde antage, paalagdes det at vedligeholde det for Frankrig vigtige Samqvem med Den Elba, sikkre Kysterne med Batterier og holde 400 Mand Soldater. Han skulde sværge Keiseren Lydighed og Troskab, og love, af al Kraft at staae den franske Besætning paa Elba bi, at bidrage til Øens Forsyning og stedse at opfylde en god og tro Undersaats Pligter mod de Franskes Keiser. Senator Lacepede udviklede Sagen endnu omstændeligere i Senatet. Den Elbas og selv en Deel af Corsicas Sikkerhed, saade han, gjorde Piombinos bestandige Afhængighed af Frankrig nødvendig; thi Staden og Fæstningen ligge paa Pynten af en Halvøe, der begrændser Bugten ved Genua, og kun ved en smal Canal er skilt fra Elba; Porto Ferrajo, een af Elbas Hovedhavne, ligger henad Plombino, og eene ved dette Gebeet er en let Samfærsel mellem det faste Land og denne Øe muelig, der saavel ved sine Bjergværker, som ved sin Beliggenhed, er Frankrig saa vigtig. Keiseren kunde have forenet Fyrstendømmet med det franske Rige, men han vilde undgaae hvert Skin af, at han søger at udvide vort Gebeet. - Mærkeligt er det, at den i sig selv saa høist uvigtige De Elba ligesom et betydningsfuldt Varsel, saa ofte forekommer i Napoleons Regjeringshistorie, medens saa mange andre langt betydeligere, saasom hans Fædrene Øe Corsica, saa høist sjeldent omtales. Plombinos Overdragelse var ellers det første Exempel paa gjenoprettet Forbindelse imellem Vasaller og Lehnsherrer. Fendaluskemets Omstyrtning var det, den franske Revolution, og selv den første Consul, gjorde sig til af, og nu var der ern af Revolutionens yngste, enthusiastiske og tappreste Sønner, som med egen Haand lagde den første Grundsteen til et med saa megen Kraftanstrængelse nedbrudt Værks Gjenopbyggelse.