JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Torsdagen den 23 Novbr. Klingberg 1 Kiøbmand Hans Weyle paa hans Hustrues Vegne, contra Wilster 1 Kiøbmand Oluf Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
(Nærværende Sag angaaer, at afdøde Kiøbmand Mads Mathiasen (i hvis og Hustrues Stervboe Weyles Hustrue er Arving) har i Aaret 1783 i Jnteressentskab med Kiøbmændene Oluf Christensen og Michel Jeg kjøbt endeel Bøndergods og en betydelig Skov i Hov Bye, men at denne Eiendom ikke er bleven anmeldt for Skifteretten, eller beregnet Stervboen til Jndtægt, uagtet hverken Mads Mathiasen eller hans efterladte Hustrue, skal have solgt eller overdraget deres Part i bemeldte Gods til nogen anden. Ved den ergangne Commissionsdom af 10 Febr. 1796 er kiendte at naar Oluf Christensen inden fire Uger fra Dato inden sit Værneting, efter foregaaende lovlig Jndstevning til Citanten Weyle, aflægger sin korporlige Eed paa at afg. Kiøbmand Mads Mathiasen, eller afdøde Hustrue, ikke har betalt eller ladet betale noget Deel af Kiøbesummen 3000 Rd. for Høy Bye og Skov efter Skiøde fra Jens Christian Holmark af 26 Febr. 1783 bør han for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være, og Mathia sens og Hustrues Stervboe være uberettiget til nogen Andeel i bemeldte Hov Bye og Skov; men trøster han sig et til denne Eed at aflægge, bør Weyle være berettiget til som Eier an nyde saa stor en Part af den 3die Deel i bemeldte Eiendom, som han paa sin Kones Vegne arvelig kan tilfalde efter MadsMathiasens Enke, og i dette Tilfælde ber Oluf Christensen ligeledes inden fire Uger fra Dato, under 1 Rd. daglig Mult til Aalborg Fattigkasse for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, at aflægge Regnskab til Citanten over Jndtægt og Udgivter af Hov Bye og Skov, hvilket Regnskab bør gaae fra Hovedstevningens Dato den 21de Mai 1795 og indtil Dommen opfyldes; og endelig bør Weyle og Christensen, een for begge og begge for een, at betale til Raadstueskriver Torsteen. Sylwester, for hans Opvartning, med videre, ved Commissions=Samlingerne paa Raadstuen, 8 Rdlr.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Dom. Kiøbmand Hans Weyle bør, paa sin Hustrues Mette Marie Hjortes Vegne, som Arving efter afgangne Kiøbmand Mads Mathiasen og ligeledes afdøde Enke Giertrud Hjort være Eiendoms berettiget til saa stor en Lod, som han paa bemeldte hans Hustrues Vegne efter afg. Mads Mathiasens Enke Giertrud, Hjort arvelig kan tilfalde udi en tredie Deel af Hov Bye og Skov, saaledes som samme ved Skiøde af 26 Febr. 1783 af Krigsraad Jens Christian Holmark er solgt til afg. Mads Mathiasen, Oluf Christensen og Michel Jeeg, og ikke siden enten i det Hele eller for en Deel maatte være bleven afhentet; saa bør og Oluf Christensen inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under 2 Rd. Mulct til Justitskassen for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, til hans Weyle aflægge vedbørlig Regnskab og Rigtighed for Bestyrelsen af foranførte Jordegods fra den 21de Mai 1795, til Regnskabet aflægges Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Oluf Christensen som tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Løverdagen den 25 Novbr. Brorson J Kiøbmand Christen Asp, contra Wilster i Kiøbmand Laurits Kiellerup. (Sagen imellem disse Parter angaaer en af Citanten til Kiellerup under 19 Martii 1794 i hans umyndige Aar uden Formynders Samtykke, udstædt Pante=Obligation stor 908 Rd. Ved Nørre=Jydlands Landstingsdom af 12 Novbr. 1796 er Kiølle rup tilfunden med Eed at bekræfte sin Fordrings=Rettighed, og at derunder ikke verserer Bedragerie, Aager eller større Kiøbmands Fordeel, end almindelig og billig er, hvorefter Aspbørbetale den paastevnte Capital 908 Rd. med lovlig Renter fra denne Doms Dato, indtil Betaling skeer, men i Mangel af saadan Eed bør Asp for videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Ved Nibe Byetingsdomaf 18 April forhen er Asp friekiendt for Kiellerups Tiltale i denne Sag. Processens Omkostninger ophæves.) Dom: Byeringsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Laurits Kiellerup som tabende 5 Rbd. Jngen mødte 3 General=Auditeur=Børnemann, contra Jngen mødte i Kammerherre og General=Lieutenant Hr. Ca 1 spar Herman Gottløb Greve af Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
(J denne Sag var bemeldte Greve Moltke af Citanten diret te indstevnt for Høiesteret til at lide Dom til Udbetaling af den Summa 3500 Rd. med Renter og Omkostninger. Dom: Citanten, som hverken selv meder, eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelseres Kirke, førend det tillades ham med denne Saat gaae i Rette; Og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bo han aldeles have tabt Sagen, og ei tillades videre derpaa at tale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Mandagen den 27de Novbr. Skibsted J Kiøbmand Johannes Jensen Noor, contra mødte selv Kammeradvokat Schønheyder paa Embeds Vegne, (Denne Sag betræffer 2de Citanten tilhørende Pakker uldne Baand og 3de Kasser Glas, som den 21 Decbr. 1795 ved Charlottenlund bleve anholdte og konfisqverede, hvis Beløber ansat til 1163 Rd. 32 s. samt det ved Anholdelsen brugte, Forhold. Ved den her i Kiøbenhavn ergangne Giæsterets Dom af 12 December 1796 er Nvor tilfunden, til Kammeradvocaten paa den kongelige Toldkassens Vegne, at betale Toldrettigheder og Bøder 208 Rd. 32 s. som de Kongelige Mandaters modvillige Overtræder, til Kammeradvocaten paa bemeldte Casses Vegne betale i Mulct 1000 Rd. og i Salgrium til Kammeradvocaten 25 Rd. men i øvrigt for dennes Tiltale i denne Sag frie at være, og ophævet Processens Omkostninger. Endelig bør indstevnte Ober=Krigscommissair Nor udrede hvad af det Kiøbmand Noor ovenidømt, efter lovlig Omgang, hos denne maatte være at erholde.) Dom: Glæsterettens Dom bør ved Magt at stande; Og bør Kiøbmand Johannes Jensen Nor end videre betale til Kammeradbokaten de for Notarial Oversættelsen udlagte 1 Rd. 4 Mk. 8 s. samt i Salarium for Høiesteret 300 Rdlr. og til Justitskassen som tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Belt=Passage. Fra Nyborg; Den 14de Decbr. Kammerherre og Kommandant Gylden. krone med Tiener fra Nyborg til Kbh. Kiøbmændene Wilh. Sonadoll, Berenman og v. d. Soudice fra Holsteen til Stokholm. Den 16de: Skibskapitain And. Hansen fra Silt, Kammerherre Rosenørn og Grev Knudt med Grevinde og Følge fra Fyen, Kiøbmændene Herorg og Hasfeldt fra Flensborg, Poul Petersen fra Fyen, alle til Kbh. Den 17de: Kongel. svensk Kabinetskoureer Chr. Frid. Pol lenz fra Hamborg til Stokholm. Nalliohn Kreisberg fra Holsteen, Landmaaler Lorenzen med Søster fra Fridericia, Kiøbmand Olin med Tiener fra Hamborg, Portraitmaler Søren Lange fra Faaborg, alle til Kbh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Den 19de: En engelsk Estafette, Lieutenant Plath fra Holsteen, Michel Angluis med Domestiker fra Hamborg, Tobakspinder Joh. Eigaard fra Odense, Hestehandler Rasmus Rasmussen fra Fyen, alle til Kbh. Fra Korsøer: Den 14de Decbr. Oberstlieutenant Nowassioff med 3 Tienere til Hamborg, Kammerherre Fabritius til Odense Styrmand Jørgen J. Holsteen til Fyen, Skipper Lauriz Mathisen og Styrmand Hans Jespersen til Holsteen, Kiøbmand Schrøder til Hamborg, Kniplingshandlerne Carstensen, Petersen og Schmidt til Haderslev, alle fra Kbh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Den 15de: Skoledscipel Chr. Jensen fra Slagelse, Kandidatus Juris Lange fra Sielland, begge til Fyen. 2 Muursvende fra Rbd. til Hamborg. Den 16de: Violin= og Strængehandler Heer fra Stavanger til Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Den 17de, Landmaaler Voigt til Fyen, Doktor Mergel, Hofmester Joh. Dervard og Student Peter Mønster til Hamborg, Skipper Niels Winther til Holsteen, Kiøbmændene Poul Brol- og C. Levich til Hamborg, Koffardiekapitain Hen. Thomsen til Ærøe, Pigen Lisbeth Simonsen til Kolding, UnderchirurgusHeinrich Kassel til Aarhuus, alle fra Kbh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Den 18de: Kongel. dansk Kammerherre og Agent ved det svenske Hof, Bourke, med C. Coben og 2 Tienere fra Kh. til Hamb. Hofmester Hans Garthausen til Kiel, Studiosus Dilen til Jydland og Studiosus Braun til Nyborg, alle fra Kbh. Den 20de Kiøbmændene Henr. Poulsen og Johan Jørgen Schulz til Kappel, Supercargo Ferdinand Wolfgang til Flensborg, Kiøbmand Joh. Chr. Møller til Hamborg, Strømpehandler Jens Krogsgaard til Jndland, Handelmand Hans Weirup. til Holstebroe, alle fra Kbh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Anmeldte Skippere ved Nyborg Strømtold: Den 12 Decbr. Morten Nisted af Aalborg fra Lybech hiem Den 15de: Chr. Muus af Kierteminde fra Kbhvn, hiem, Odense Bye=Nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Døbt: Den 21de Decbr. Høker Peder Christensens Datter, Ane Cathrine; Fadd. Jfr. Ellen Dorthea Møller, Jfr. Mette Hansen, Hans Andersen, Niels Rasmusen, Peder i Hansen, Vertshuusholdere, Hans Andersen Hattemager, og Niels Jensen Vognmand. Trolovede: Den 16de Decbr. Dragon Rasmus Jensen, og Maren Pedersdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Død: Den 6te Decbr. Mette Husars, 80 Aar. Den 11te Skoemager Christian Vitsen Enke, 67 Aar. Den 13de Musqvetter Christian Saner ved det første jydske Jndfanterie Regiment, 40 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Begravet. Den 4de Decbr. Skoemagermester Hans Peter Larsens Søn, 3/4 Aar. Den 16de: Skrædersvend Espen Rasmusens Søn, 12 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Ved Tallotteriets 585 Trækning i Wandsbeck udkom; No. 58, 85, 9, 28, 32.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
AVERTISSEMENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Circulaire. Pro Memorial. Det har under 6te dennes allernaadigst behaget Hans Mafestæt Kongen at tillade, at indenlandste Skibe maae fra St. Croix til indemandste Havne uden for Kiøbenhavn, Altona undtagen, hvad enten sammesteds er Raffinaderier eller ikke henføre og der umiddelbar, uden at behøve at anløbe Kiøbenhavn, udlosse deres Retour=Ladninger af St. Croix Pro dutter, Sukker undtagen, men at, forsaavidt de af Sukker maatte indehave større Partier, end ved den Kongelige Resolution af 22 Februarii 1786 er tilladt de Steder, som have Raffinaderier, disse da først skulle udlosses i Kiøbenhavn. Dette har man ei skullet undlade at melde Hr. Kammerherren til behagelig Efterretning og til Bekiendtgjørelse for de Handlende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer den 16de Decbr. 1797. Moltke. Hansteen. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Golsebe. Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Buchwald. Thaarup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Fredsfesten af den 10de Decbr. er, det stormende og regnfulde Veirligt uagtet, holdt med den meest glimren rende Pragt. Efterat Direktoriet næst heele Hofstaten var forsamlet, bleve den udenlandske og Krigsministeren Generalerne Buonaparte, Joubert og Andreosyhvilke vare blevne tilbage i Direktor Lareveillere=Lepeaux. Værelser, ved en Deputeret fra Præsidenten Barraindbudte til at møde. En majestætisk Simmonie lød, da Buonaparte traadte ind, og et almindeligt Jubelskrig - som elektrisk forbredte sig giennem de talløse Folkehobefra Direktorialpaladsets Gaard ud til de længst bortliggende Gader - afbrød Musiken, og det gientagne Raab, leve Republiken, leve Buonaparte, leve den store Nation gienlød. Alle reiste sig for at hilse Helten. Musiken istemte Frihedens Hymne, hvis Slutningsver stedse bleve i Chor gientagne af hele Forsamlingen og hvorved Direktorerne og alle Tilstædeværende toge Hattene af og bleve blothovede den hele Sang igiennem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Talleyrand Perigord Minister for de udenlandske Anliggender forestilte herpaa Direktorerne Buonaparte i en Tale. Naar jeg betænker, sagde Ministeren i Slutningen af sin Tale, Alt det Buonaparte gjorte, for at giøresin Roes tilgivelig, hans Smag for den Simple, hans Kierlighed for de abstrakte Videnskaber, hans Yndlings=Lekture Ossian (et ældgammelt celtisk eller skottisk Digt), der synes at løsrive ham fra Jorden, hans Foragt for Glimmer og Pragt, saa føler jeg, istedenfor at frygte noget af det, man hos ham maatte kalde Ærgierrighed at vi maaskee engang maae bede ham, at rive sig ud fra sin Roligheds Behageligheder. Hele Frankerig vil være frie, naar han allene maaskee ikke er det. - Efter denne Tale vare Alles Aasyn fæstede paa Buonaparte hvis ukonstlede og beskedne Anseende kontrasterede med hans store Navnkundighed. Med ædel Anstand nærmede han sig Præsidenten Barras og overrakte ham under en kort, usmykket Talle Keiserens Freds=Ratifikation. -Et gientaget Jubelskrig gienlød ved sammes Ende. Efter Præsidentens sidste høitidelige Talle fik Buonaparte Broderkysset saavel af denne som af de øvrige 4 Direktorer, og blev endelig af den udenlandske Minister ledsaget ned af Fædrelandets Alter til en egen Lænestoel. Alle offentlige Blade kunne nu ikke fortælle nok til Berømmelse for den unge Helts Beskedenhed. Han har, sige de fleste, den sieldne Fordeel, at alle Partier ere ham bevaagne. Men saa beskeden han er i Paris saa eftertrykkelig, siger man, vil han forholde sig i Rastadt. - Da Generalen ved sin Ankomst besøgte Direktor Barras vilde Skildvagten ved Paladsets Porte ikke lade ham komme igiennem fordi han ingen Indgangsbillet havde og samme ikke kiendte ham. Herpaa sagde Helten med Sagtmodighed og Venlighed: "Kammerat lad Buonaparte komme ind, hvortil ogsaa denne strax var villig under Præsentering med Geværet og et høit Vivatraab, hvori han blev efterlignet af alle følgende Skildvagter lige til Direktorernes Sal. Man fortæller, at Steyes har gjort denne Feldtherre et Besøg men ikke fundet ham hiemme. Buonaparte som ellers overalt giør personlig Gienbesøg, skal blot have givet sin skrivt lige Undskyldning derfor. Direktorerne, og i Særdeleshed Barras og Reubel, skulle aldrig have været enigere, end just nu. Deres Splid har blot existeret i hyrede Avisudraaberes Skrig; hvorfor ogsaa Loven imod denne Udraaben er paa det strængeste bleven fornyet. - Forleden Dag raabte de: "Liste paa dem, som skulle hænges 1798. Direktoriets store Beslutning imod dets Præsident Barras o. s. v. - Dette Forbud var imidlertid ledsaget af en nye Presseforsegling af tree, Avis=Bogtrykkerier. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Over den nye Sammenrottelse i Ludvig i III Navn skal Politieministeren have de sikreste Beviser paa en Mod revolution, ogsaa den hele Reiseronte af alle Sammen. svorne, som man vilde forsamle ved Paris udi Hænder. I Temple sidde allerede 98 fangne, og endnu blive daglig flere arretterede. Hovedmændene skulle egentlig have dan net et hemmeligt og næsten religiøst Selskab, som bestod af adskillige Grader: "Fillantropinerne, de retmæssige Sønner og Kommissarierne. De første vare blotte Pakæsler, og vidste hverken hvad de vilde eller skulde. De af den anden Klasse adløde af Kierlighed til Herren (Ludvig VIII) blindt væk den tredie. Disse dirigerede det Hele, og kiendte ene Midlerne. De retmæssige Søn. ner kiendte Hensigten men ikke Midlerne, og de saakaldte Filantroper vare, som sagt, Æsler og vidste intet. - De fleste Herrer Kommissarier sidde allerede i Temple.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Med Marinens nye Organisering er man uophørlig sysselsat. Alle Søeofficerer, hvis Republikanisme er mistænkelig, afsættes. I Havnen ved Cherbourg hændtes dette næsten Alle. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Engelland. Ganske uventet traadte For med Sheridan og de øvrige Oppositionslemmer op igien i Parlamentet, blev budet Velkommen af Tilskuerne med rasende Skrig, gav Leilighed til en heftig Debatte og havde til Slutning den Fornøielse, at see sin Ven, Hr. Pitt, at seire med 175 imod 50 Stemmer og den berygtede Taxebill at gaae igiennem 2den Gang. Er midlertid Ministeren vis paa Stemmefleerheden i Parlamentet, saa at han næsten kan sætte i gjennem med Alting i samme uden mindste Modsigelse; saa finder han nu, i Henseende til sin nye Finantsplan, hos Folket overhovedet en nye frygtelig Modstander. Alle Sogne, alle Folke=Magistrater - selv Staden Londons forsamle sig, og lægge deres Modbydelighed for de forhadte Taxer for Dagen udi Beslutninger, som maaskee ikke torde blive ganske uden Virkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
I Vestindien have Matroserne paa den engelske Fregat Hermione dræbt alle deres Officerer og Søesoldater, tilsammen over 40 Personer, og derpaa overleveret Spanierne Fregatten. I St. Kirts er et Forræderie om at overlevere Franzoserne Øen, endnu i Tide opdaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Da Franzoserne nu behandle deres engelske Krigsfanger, haardere end hidtil, saa bruger man ogsaa Repressalier i Engelland, og 8 fangne franske Officerer, som tilforn gi frit omkring paa deres Æresord, ere desaarsag pakkede sammen i et Vagtskib, hvor de betienes med Vand og Brød, Jtalien. I Genua og omliggende Egne er den 2den d. den nye Konstitution antaget eenstemmig og med megen Jubel. - 1600 Franzoser og 800 Cisalpiner staae i Gebetet af Parma og søge at overtale Hertugen til at bekiende, at hans paa Poflodens venstre Bredde liggende Lande høre til Cisalpiniens naturlige Grændse. - Den pavelige Provinds Mark Ankona er allerede taget i fransk Beskyttelse. Ogsaa Dunderrepubliken St. Marino vil reformere sig J Cisalpinien bliver de Unges Raad ved at behandle Buonaparres Beslutninger saaledes som man har Exempler paa, at døende Monarkers sidste Forskrivter følges efter deres Død. Nu har dette Raad endog gjort det Forslag, at formindske Tallet paa Lemmerne i begge lovgiven. de Raad for en Trediedeel, ja endog for Halvedelen. Venedig skal være blevet taget i Besiddelse den 9de d. af 20,000 Md. Keiserlige. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Blandede Efterretninger. Efter Forlydende skal Greven af Provence (Ludvig VII. forlade sin hidtil havte Residents i Blankenburg og flytte samme enten til Siberien eller til Botannbay. Den sidste Konge fra Polen lever meget fornøiet og tilfreds i Petersborg, og har nu paa engang en Mængde Venner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Efter Malabarernes komiske Fysiologie (eller det sunde menneskelige Legems Beskrivelse, har Mennesket 5 Liv og 5 Etager i Hovedet og Overkroppen. Naar Sielen stiger ned i underste Etage, falder den i en dyb Søvn. Luftskipperen Blanchard billiger ei allene Thiloriers Projekt, at føre den franske Armee over til Engelland i Luft, ballons, men forlanger ogsaa at ansættes som Kontre=Admiral ved denne Expedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Admiral Mazaredo har paa nye paataget sig Kommandoen, over den spanske Flaade, og Rustningerne paaskyndes med nye Virksomhed. I Vien har en vis Chandon plantet Rhabarberrod med beste Held, og derved beviist, at samme ogsaa kan voxe Europa. Den Viener=Rhabarber er, efter omhyggelig Undersøgelse, befunden den Asiatiske fuldkommen liig i Henseende til Smag, Bitterhed og Fasthed, men i Her seende til Virkningen bedre og drøiere, fordi den sidste ved den lange Transport, især til Søes, let bliver mugen og svamper, og derved taler i sin Godhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
En Boghandler i London har foranstaltet et nyt yderste prægtigt Bibel=Oplag, som i det hele kommer paa 2 Tønder Guld. Han har imellem 8 og 900 Subskribentere, og hvert Exemplar koster 250 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Den 11te d. blev hangt en Morderske i London, som, efter hendes egen Tilstaaelse, fandt Kilden til alle sine Forbrydelser i den hyppige Nydelse af Landanum (en bedøvende Drik), hvorved hendes Lidenskaber bleve drevne lige til Raserie. Hun klædte sig til sin Henrettelse i den eleganteste moderneste Dammestads med et Hovedpynt à la Turban a., saa at hun, som en Skamplet for sit Kiøn, blev i egentligste Forstand en Siir for Galgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Den sidste Transport af Jtalienske, især Rommerske Konstværker er nu paa Veien fra Marseille til Paris, og bestaaer af 228 Malerier, 120 Statuer og Buster, 254, Bind Mannskripter og trykte Værker, 1051 Stykker af Naturhistorien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Man vil i Paris den 10de d. Caltsaa just paa Fredssesten) hele Dagen igiennem have seet en besynderlig tindrende Stierne over Direktorialpaladset, hvilken Pariserne strax døbte til at hedde Fredsstiernen. - Hvilket nyt Stof for Sandsigere og Veirprofeter!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Jndenlandske Efterretninger. J de Aalborger=Aviser læses følgende hensigtsmæssige Bekiendtgiørelse under den Overskrivt: Præmie for Brænde=Besparelse: "Paa en Tid da Jldebrændsel er overmaade kostbar, og tillige vanskelig at faae, maatte vel Besvarelse i Forbruget af denne vigtige Huusholdnings Artikel være saare fornøden. Forgieves formane Hosbonder og Madmødre deres Tienestefolk til Sparsomhed da disse her i Provindsen (som ogsaa i andre Provindser 1) ere vante til at ødsle med Brænde. - En Opmuntring ved Belønning vilde maaskee være virksommerel -J dette Haab udsættes en Præmie af 10 Rd. for den Huusholderske eller Kokkepige her i Aalborg, som i denne Vinter meest udmærker sig i sin Tieneste ved god Brænde=Besparelse. Attester derom fra vedkommende Huusfader el ler Huusmoder maatte i næste Aars Maj=Maaned indleveres til Hr. Bogtrykker Wandall, og der forventes at Attesterne blive paalidelige, hvorefter den Præmievindende skal i disse Aviser blive anmeldt, og tillige Stedet, hvor Præmien kan afhentes. - Gid at ogsaa Nogen patriotriosk Mand hos os vilde følge dette Exempel, da man, som Professor Olufsen antager i sin Journal, med fuldkommen Tryghed kan anslaae den virkelige Brænde=Forbrug ning i Danmark til et tre Gange større Antal, end den sande Fornødenhed udkræver, og det for slig et Land, der har andet at bruge Jordens Overflade til, er en Sag af yderste Vigtighed at formindske dette Qvantum saa meget mueligt. Det er altsaa, efter samme Forfatter, ganske hensigtsløst at opmuntre lil almindelig Skovplantning for at skaffe Landet meere Brænde, eftersom mange Jorde kunde ved tilbørlig Dyrkning frembringe langt større Nytte, men vil man oprykke det Onde med Roden, maae man sørge for at hæve den utrolige Brænde=Ødslen, der gaaer saa vidt, at man af tusende Huse paa Landet neppe skal finde eet, hvor Jlden er slukket, eller blot gaaet ud af sig selv, om Natten Klokken tolv, og naar noget er i Arbeide paa Arnestedet, brænder et Baal, som man kan smelte Metaller ved! - Sognepræsten til Drangedals og Torredal Præstegield, Hr. Andreas Wolff Schytte, har givet 200 Rd. til Qviknes og Drangedals Fattige og desuden 100 Rd. til at holde en Seminarist for ved det Skoleholder=Seminarium, som ventes oprettet i Tønsberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Man siger, at Kristiania=Skole skal faae en nye Jndretning, og at Byen tillige kan vente at faae et Gymnasium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Den franske Minister ved vort Hof, Grouvelle, han ladet bekiendtgiøre i de Berlingske Tidender: at man i Breve til ham maae kalde ham Borger, og hvis det efterlades, gjør det ham ont, at han maae lade slige Breve, blive ubesvarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Natten imellem den 10de og 11te Decbr. er Skoleholderen i Flade Sogn, i Vensyssel i Aalborg Stift Jen Dam, tilligemed hans Søster paa en voldsom Maade blevne myrdede i Skolehuset. Da Skolebørnene om Mandag Morgen kom i Skolen, stod alle Dørrene aabne og saavel Skoleholderen som hans Søster laae døde paa Gulvet i den ene Stue, med den Øxe imellem dem, hvormed Gierningen var skeet. Gierningsmanden, en Jndsidder der af Egnen, navnlig Morten Corfitsen, er ved Hr. Bye= og Herredsfoged Brands virksomme Undersøgelse allerede opdaget og heftet i Hiøring den paa følgende 14de Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-25
Major von Meldal (hvorom oftere er meldt i disse Aviser) af det andet trondhiemske Infanterie=Regiment er tilfunden at udholde 3 Maaneders Arrest paa Munk holin. Men i øvrigt ere de af ham imod Chefen Generalmajor Grev Schmettou, brugte Udladelser, og Che sens imod Majoren, mortificerede.