JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Med Laanerne forener Banken sig om den aarlige Rente, dog maae samme ikke overstige 6 pCt. §. 23. Til Udlaan igjennem Laanefonden, eller til hvilke Omsætninger Banken finder tjenlige for sig, og for det Almindelige, maae Banken optage eller imodtage Capitaler i Sølv, saaledes som Bestyrelsen i Henseende til Tid, Renter og øvrige Vilkaar, sig med Jndlaanerne kunne foreene. §. 24. Banken kan af dens Laanefond ogsaa discontere Vexler og Vexelobligationer, lydende paa Rigsbankpenge Sølv, naar de ansees sikkre. Hvorvidt den vil indlade sig paa Discontering af Vexler, stilede paa andre Sorter Penge eller Pengevaluta, overlades til Bestyrelsen at bestemme. Tiden kan være kortere end een Maaned. Renten eller Discontpræmien beroer aldeles paa Overeenskomst med de Vedkommende. §. 25. Det skal være alle og enhver Jndenlandsk eller Udenlandsk, Kongelige Undersaatter eller Fremmede tilladt at indsætte, eller nedlægge i Banken til Bevaring, saavel Rigsbanksedler, saalænge disse ere i Omløb, som Rigsbankdalere i Mynt, og rede Valuta med disse, samt for det saaledes Jndsatte at erholde Folium i Banken, hvorpaa kan tilskrives og fraskrives, efterhaanden som den, der har indfat, anviser til sig selv, eller andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Alt efter de Forskrifter, som i Reglementet nærmere fastsættes. For denne Bevaring m.v. betales intet til Banken uden de Foliopenge, Reglementet bestemmer. §. 26. Banken maae ikke alene have Tilladelse til at modtage Midler og Penge som noget vil betroe den in deposito, men den skal endog være det eneste rette authoriserede Sted, hvor saavel offentlige, som private, Deposito=Midler og Penge af vedkommende Rettens Betjente eller andre, saavidt skee kan, maae og bør indsættes til Bevaring og Gjemme. De, som med Bank-Recipisser, eller paa anden Maade godtgjøre, at saadanne Midler og Penge i Banken ere indsatte, skulle være angerløse i Henseende til Sikkerheden, for samme, saalænge de i Banken hvile. Af det Deponeredes Værdie erlægges for Modtagelsen og Opbevaringen, Betaling efter Reglementet. §. 27. Ved forestaaende §. 14 er bestemt, at, og hvorledes, samtlige Bankens Jndtægter af dens Hæftelser og ellers, skal, efter Fradrag af Renter og Administrations=Omkostninger, anvendes til Seddeelinddragning alene, eller til denne Jnddragning og til Udlaan og Sølv Anskaffelse tillige, saalænge indtil Bankens Sølv=Forraad staaer i det, efter §. 20, nærmere bestemmende Forhold til de i Omløb værende Sedler. Naar disse Øiemeed ere opnaaede, kan Udbytte af Bankens Overskud aarligen gives, og bliver da, efter hvert Bank=Aars Slutning, naar dens Bøger og Ballancer ere afsluttede, og Regnskabet revideret og decideret, af Repræsentanterne at bestemme. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Ved Patent, dat. Luisenlund den 4de Juli 1818, angaaende Ophævelsen af den Forbindelse, hvori Hertugdommerne Slesvig og Holsten for nærværende Tid staae med den hidtilværende Rigsbank, har Hs. Maj. taget i Allerhøieste Overveielse, hvorledes de i Hertugdommene Slesvig og Holsteen værende Grundeieres Forhold maatte blive at fastsætte til den efter Kgl. aabent Brev af 6 April d. A. øvergaaede Rigsbank til Nationalbank, og hvilke Lettelser der kunde blive at tilstaae disse Hertugdømmers Beboer i Henseende til Afbetalingen af det, de skylde til Banken; hvilken Hensigt Hs. Maj. har ladet Sig forelægge en Beregning over Bankens Status, tilligemed de Betingelser, under hvilke det kan tilstedes, at træde ud af Forbindelse med Banken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Af det, Hs. Maj. Allerhøist har fundet for godt at anordne, er følgende det Væsentligste i Henseende til Bestemmelserne for Grundeierne: Det skal være jemtlige Grundeiere i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen tilladt, strax at sætte sig ud af al Forbindelse med Banken paa den Maade, at de for hvert 100 Rbdlr. Bankheftelse betale til Banken, enten 112 1/2 Rbdlr. N. B. eller og i Kongelige eller Bank-Obligationer, lydende paa Sølv eller Sølv-Værdie, saa meget, at disse Obligationers Rente-Beløb udgiør, ifølge den vedheftede Ta delle, 4 1/2 pCt. Rente af den Capital, de skylde til Banken. Paa denne Maade kunne de, der have Bankhæftelse, afdrage deres hele Hæftelse til Banken, eller en Deel deraf, dog maae sidstnævnte Tilfælde ikke betales mindre end 100 Rbdlr. paa eengang. - Det staaer fremdeles forbemeldte Grundeiere frit for, naar deres Bankhæftelse beløber sig til 100 Rbdlr., eller derover, saa og naar de, i Tilfælde, at deres Bankhæftelse ikke beløber sig til 100 Rbdlr., ville tilskyde det, der mangler i denne Sum; ligesom og naar Flere i denne Hensigt forene sig, at vedblive som Jnteressentere i Nationalbanken; og det, hvad enten de, paa den i Rigsbankens Bekjendtgjørelse af 30te Juli 1813 bestemte Maade, eller paa den Maade, som er foreskrevet i Fundationen for Rigsbanken have enten allerede betalt, eller nu betale deres Bankhæftelse, eller og ville forrente samme i Overeensstemmelse med de i Fundationen for Rigsbanken og i Octroyen for Nationalbanken indeholdte Regler. - Den, som ifølge Forestaaende enten strax vil træde ud af Forbindelse med Nationalbanken, eller vil vedblive som Jnteressent i samme, haver herom at gjøre Anmeldelse til sin Øvrighed, og Godseierne til vedkommende Overretter, førend sidste Januarii næste Aar. De, som strax ville udtræde af Forbindelsen med Banken, have at erlægge den anbudne Betaling forinden sidste Januarii næste Aar. De sædvanlige Oppebørselsbetjente skulle modtage disse Betalinger. De, som først i Omslaget næste Aar bestemme sig til at gjøre Afdrag, kunne gjøre Anmeldelse og indbetale Pengene til en af Banken befuldmægtiget Authoritet i Kiel. Fra den DagJndbetalingen af Bankhæftelsen skeer ophøre Renterne til Banken at løbe. - De Grundeiere, som ikke forinden sidste Januarii næste Aar anmelde, enten at de, ved at afdrage deres Skyld til Banken, ville strax træde ud af Forbindelse med samme og betale det, de skylde, eller at de ville vedblive at være Bank-Jnteressentere, kunne paa følgende Maade sættes ud af den hidtil værende Forbindelse med Banken: De have aarlig at betale 6 pCt. rede Sølv af deres Bankhæftelse, saalænge indtil paa denne Maade den paa dem faldende Deel af Bankens Seddel- og Obligations Gield er fuldt udbetalt; hvorom der skal skee en offentlig Bekjendtgjørelse. - De indtil 1ste Februari næste Aar, ifølge Fundationen for Rigsbanken, løbende og indtil da forfaldende Renter, saavelsom samtlige endnu resterende Renter til Banken, blive paa samme Maade som hidtil at oppebære af Banken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Betalingsmaaden. til Banken kan skee enten i uopsigelige Kongelige eller Rigsbank-Obligationer efter den foran paaberaabte Tabel paa følgende Maade: 100 Rbdlr. Bankheftelse kunne udløses med Obligationer af ovennævnte Slags til 2 PC. aarlig Rente med en Obligations Capital-Summa af 225 Rbdlr. S. V. eller S.; til 3 PCaarl. Rente m. Obl. 150 Rbd. S. V. ell. S. Nogle af vore unge Studerende have i denne Tid forenet sig til en skjøn og mindeværdig Handling. Det var dem bekiendt, at deres Medstuderende, Student Biørn Gunløgsen, fra Jsland, – som havde, førend han tog Depositz, forfattet en mathematisk Afhandling, hvorfor han siden erholdt Universitetets Prismedaille for sidstafvigte Aar var saare trængende til Understøttelse, hvilken hans fattige Slægtninge ingenlunde kunne yde ham; de vidste, at han maatte nødes til at sælge den ham saa kjere Guldpenge, og tilbøde ham, under dette Paaskud, 100 Rbdlr., som langt overstege dens sande Metalværdie. Naturligviis tog han erkjendtligen mod dette Tilbud, men fik snart den afhandede Medaille tilbage i forseglet Convolut med denne indvendige Paategning: "Fra Deres Medstuderende oversendt ved Deres Ven C. J. Rønne, Langs med Strandveien ligge til Charlottenlund. er nu anlagt en med unge Træer beplantet Jordvei for Gaaende, og paa adskillige opslaaede sorte Tavler læses, at "Jngen maa ride eller kjøre bag Træerne". For de mangfoldige Gaaende, som spadsere til Charlottenlund og Dyrehaugen, er denne ny Jndretning en stor Beqvemmelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
J Mandsminde er Charlottenlunds Skov ikke blevet saa meget besøgt, som i Aar, og skal det saaledes blive ved, saa kunde letteligen Dyrehaugen trække sig bort fra Kirsten Pihls Kilde og hen til Charlottenlund. Vel finder man ikke her Gjøglere og Bajazer, men derimod en skjønnere Natur og den herligste Udsigt til Søen. Dyrehaugen var i Søndags, saa fuld af Mennesker, at man ordentligen maatte trænge sig frem paa Bakken, som er her Hovedspadsereveien for de fleste Kildegjæster, og hvor man midt. i den frie Natur indaander en Luft, der snarere kunde ventes i en Balsahl om Vinteren, end i en Skov om Sommeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Man har gjort den bemærkning, at der i lang Tid ikke gaves saa mange brillante Equipager som i denne Tid, og hvad der er det besynderligste, endog Hyrekudske have anskaffet sig Kurvevogne, Wiene vogne o. fl., der kunne gjelde for Herskabsvogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Mariboe, d. 10 Juli. Bønderne her i Loleland kan slet ikke faae det i deres krusede Hoveder, at Priserne paa Smør, Lam, Køer o. s. v. maae falde med Pengenes gradvise Forbedring. Saaledes forlanges endnu 7 Rbd. for et Lam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Den almindelige agtede og elskte Olding, Jubel læreren Hr. Provst Schiern, der i 83 samfulde Aar har beklædt det offentlige Lærembede i Halsted, drog den 6te dennes igjennem Mariboe med sin Familie, for at boesætte sig i Kjøbenhavn. Held, Lykke og Velsignelse, blide, gode og rolige Alderdoms Dage krone den Ærværdiges Jsse!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
For nogen Tid siden blev en Dreng overkjørt ved et Par løbske Heste uden for Mariboe og ilde tilredt. Han ligger paa Sygestuen i Saxkjøbing. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Den 6te dennes endte Skorsteenfeieren i Halsted sin Løbebane med en Strikke. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Odense, d. 10 Juli. Ved Middelfart Marked, som holdtes igaar, var som nu ved alle Markeder – flere Sælgere end Kjøbere, Smørret fale, bødes for 16 Mk. Halvottingen, bredt Vadmels for 3 Mk. 8 s., Hørlærred for 2 Mk. 8 s. til 3 Mk. og Blaarlærred for 2 Mk. Alen. - Jgaar druknede en Kavl ved at bade sig i Odense Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 264. Amsterdam 2 M. - , a vista,. London 2 M. 10 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 262. - Spt. cier solgtes til 15 Rbmk. 10 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 1/4 pr. 100; Oblig. 93 1/2. Norske Rigsbanks. 21 a 22. Svenske Sedler 4 Rbmk. 6 s. a 4 Rbmk. 8 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-14
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Nyeste, Skilderie af Kjøbenhavn. hos vordomFemtende Aargang. No. 57. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Juli 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Om anonyme Skrivelser. Biskoppen af Antun udtænkte, for at afværge Mistanke fra sig, en List, som i det mindste var meget kløgtig. Han vidste at man kunde bebreide ham mange slette Streger og letteligen styrte ham hos Theatineren Boyer, Biskop af Mirepoix. Han skrev altsaa imod sig selv et anonymt Brev til Biskoppen af Narbonne, indeholdende en Deel urimelige Skumlerier, der vare let at gjendrive, og forsvarede sig derpaa for ham ved at blotte sine grusomme Fienders Nedrighed. Da der nu siden indløb anonyme Breve, der virkeligen vare skrevne af disse, og indeholdt meget grundede Beskyldninger, bleve de optagne med Foragt. Man vilde ikke fæste Tro til de ægte, fordi de kom sildigere end de uægte. - Denne Erfaring lærer, at uagtet ingen Foresat bør fæste ubetinget Lid til de anonyme Breve, der sendes ham, saa bør han dog heller ikke ubetinget foragte dem. Havde Gustav d. 3die ikke været ligegyldig mod den monyme billet, der sendtes ham førend han trog til den ulykkelige Maskerade, saa var han maaskee undgaaet Snigmordernes Fælde. Den Mening, at enhver, der vil sige Sandhed, bør kunne være sit Navn bekjendt, taaler megen Jndskrænkning. Man kan have mange Grunde for at ville blotte en Udaad, uden at man just skjøtter om, at Vedkommende skulde vide, hvilken Haand der blotter den. Angivelser ere i Almindelighed med Rette forhadte, især naar de ere Frugten af nedrig Hevnelyst, eller naar de angaae Jkkelagttagelsen af løse Former eller uoverholdelige Bestemmelser. Men der gives mange Tilfælde, hvor det er hellig Pligt, at blotte skjulte Misbruge, der kunne have vigtige Følger for Staten og Almeenheden, uden at just den, der føler Kald til at blotte dem, ligefrem tør eller vil nævne sit Navn. Kloge Foresatte ville derfor ligesaalidet strax troe, som strax forkaste enhver anonym Advarsel. Ved at sammenlignes med Erfaringer, vil den tvertimod ofte kunne tjene ham til et Lys i Mørke, og først naar han, efter modneste Overlæg og nøieste Sammenligning, finder den gjendreven af meer end een Kiendsgierning, først da forkaste og foragte han den anonyme Advarsel, som en Frugt af lav Avindsyge og skjændig Hevnelyst. Men ligesom der udfordres en erfaren og skjønsom Læge, til med Nytte at bruge Gift, som Lægedom i visse Sygdomme, saaledes kræves ogsaa en forstandig, ulidenskabelig og ømtfølende Mand til at bruge anonyme Paamindelser som en Prøvesteen for Sandheden. J enhver Andens Haand blive de kun et Middel til at formindske Tilliden til den Retskafne og skaffe Nedrigheden en Triumph over Uskyldigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Indenlandske Efterretninger. Octroy for Nationalbanken i Kjøbenhavn paa 90 Aar. (Sluttet; see forr. No.) Anden Afdeling, Om Bankbestyrelsen. §. 28. Nationalbanken skal bestyrres af 16 Repræsentantere, og 5 Directeurer. §. 29. De første Repræsentantere ere allerede valgte af Valgmænd som dertil af Os have været udnævnte. Herefter, naar nogen Repræsentant afgaaer, vælge de øvrige Repræsentantere hans Eftermand. En Fratrædende kan ikke vælges paa ny, førend efter 2 Aars Forløb. §. 30. De, som ere Repræsentantere den 1ste August d. A., naar Nationalbanken aabnes under sin ny Bestyrelse, vedblive samlede i 3 Aar, saafremt ingen imidlertid ved Døden afgaaer, eller af anden Aarsag fratræder; i dette Fald vælges en anden eller andre paa foranførte Maade, i hans eller deres Sted, for den Tid af de 3 Aar, som den eller de Aftrædende havde tilbage. Dernæst skal hvert Aar, efter Lodkastning, i det første Aar imellem dem alle, dernæst imellem de ældre, som endnu ere vedblevne, 3 aftræde, indtil de sidste 3 af disse, hvorefter de ældste 3, uden Lodkastning, aarligen afgaae. §. 31. Repræsentanterne vælge af deres Mid deel, eller uden for samme, 4 Directourer. De først valgte vedblive, tilligemed den Directeur, som i Overeensstemmelse med paafølgende §. 32 af Os udnævnes, i deres Embede i 5 Aar. - Naar de første 5 Bankaar ere forløbne, afgaaer den af Os ansatte Bankdirecteur; i hvert af de paafølgende 3 Aar udtræder en af de af Repræsentanterne valgte Directeurer efter Lodkastning, siden aftræder altid aarligen den ældste blandt samtlige 5 Directeurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
J Tilfælde af Jldsvaade ved eller omkring Bank bygningen, skulle de virksomste Foranstaltninger føies til Redning, og Holmens Sprøitefolk og Brandredskab komme til Hielp saameget som muligt; hvorom Vi ville lade de Vedkommende tillægge fornødne befalinger. §. 56. Banken maae have sin egen Vægt og Maal, og bruge den i alle Tilfælde, hvor noget efter Veining eller Maalning skal til den modtages, eller fra den udleveres. Men samme skal være overeensstemmende med den Vægt og Maal, som ellers, Riget er anordnet, og maa Banken ikke benytte sig deraf uden til eget Brug. F. 57. Det skal være Nationalbanken, ligesom det har været Rigsbanken, tilladt, i Tiden, naar den finder det tjenligt, at have Filig-Jndretninger udenfor Kjøbenhavn, men i saa Fald skal Bankhestyrelsens Forslag forelægges Os til Vor allerhøieste Approbation førend noget i den Henseende iværksættes. 6. 58. Skulde endnu andre eller flere Benaadninger vorde Banken fornødne, eller tjenlige, ville Vi være betænkt paa saadanne, efter nærmere allerunderdanigst Forslag, allernaadigst at bevilge, naar de tillige kunne bestaae med det Almindeliges Tarv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Saaledes have Vi allernaadigst givet Nationalbanken i Kjøbenhavn sin Octroy, som skal gielde for 90 Aar. De speciellere Bestemmelser, ville Vi lade indføre i det Reglement, som nærmere skal blive bekjendtgjort. Vedtægter, som endvidere kunde behøves, skal Bankbestyrelsen være bemyndiget til selv at affatte og udføre, naar de ikke stride imod Octroyen og Reglementet. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Louisenlund, den 4de Julii Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R. (L. S.) Kaas. cold. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. J en Undersøgelse om Sølvværdiegjelds Betaling med rede Sølv, af Statsraad, Ridder Ørsted, i det nyligen udkomne 22de Hefte af: Nyt juridisk Archiv, hedder det til Slutning: Forsaavidt rede Sølv ei er blevet antaget i offentlige Afgifter og andre lovbestemte Betalinger, som ere fastsatte i Sølvværdie, maa følgende bemærkes: Plak, af 28 Aug. 1813 viser, at Sølvværdieskatter skulle, under visse nærmere Bestemmelser, betales med Sedler, efter den ved Forfaldstiden gjældende Bankcours, en Regel, som, med Hensyn til Controllen med Oppebørslerne, fandtes fornøden, uagtet den ei ellers ganske stemmer med Sølvværdies Natur. Da en stor Mængde af Statens Udgifter, hvoriblandt alle Lønninger og Pensioner, ogsaa for den første halve Deel af Aaret bliver udredede efter Cours 375, var det heller ikke gjørligt, at nedsætte alle Skatters Navnebeløb i Forhold til Coursens Forbedring; paa Landskatterne, der, i Følge den derom udkomne Anordning betales i rede Sølv, eller efter Cours 325, samt paa alle Sølvindtægter, finder dog en betydelig Afgang i Navnebeløbet Sted. Hvad i Særdeleshed Kjøbenhavns Byeskatter angik, kunde, saalænge Lønninger og Pensioner udredes efter Cours, 375, heller intet Afslag i Afgifternes Navnebeløb finde Sted; thi disse Udgivter ere saagodt som de eneste, der ere ansatte i Sølvværdie; de øvrige gaae størstedeels ud paa Opfyldelsen, af Forpligtelser i Navneværdie, og maae altsaa i denne samme Valuta, dækkes af Communens Medlemmer, paa hvilke Forpligtelsen skal lignes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Taxterne i Sølvværdie ere og, ved Plakater, reducerede til Navneværdie, for den Tid, hvori Bankcoursen vedbliver uforandret (efr. Pl. 28. December 1813). Da disse Taxter, for den største Deel, indeholder Løn for offentlige Forretninger, kunne de heller ikke billigen behandles anderledes end Gager; ligesom det og er vist, at ikke alle Udgifter strax falde i det Forhold, hvori Coursen forbedrer sig, og at i Særdeleshed de Fleste ere indviklede i Navneværdieforpligtelser, der maae, Coursforbedringen uanseet, betales i afkortet Seddelbeløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Hr. Justitsraad L. Esmarch har udgivet: Historisk Efterretning om Sandflugten i NørreJylland (97 S. 8vo), hvis Hovedindheld er en fuldstændig Beretning om Størrelsen af de Jordeiendomme, som forhen vare ødelagte ved Sandflugt i Nørre-Jylland, hvilke Foranstaltninger der fra Regjeringens Side ere føiede til dens Dæmpning, og hvor mange Tønder Land der var vunden tilbage ved Udgangen af Aaret 1816. Flyvesand bestaaer egentligen af meget fiinkornede Dele, som let sættes i Bevægelse af Vinden, og, naar det blæser stærkt, bortføres Sanden ligesom Sneefog, og samler sig ligesom denne i Høbe eller saakaldte Drive. Den har i Almindelighed sin Oprindelse enten fra Havet, som paa visse Steder enten opkaster den i Mængde, eller og derfra, at den faste og tilgroede Jordskorpe, som bedækker slige let bevægelige Sandgrunde inde i Landet, løsrives eller borttages. Sandflugt kan ogsaa fremkomme paa andre Maader, f. Ex. ved Søers Udtørring. J Nørrejylland have visse Egne forhen især liidt ved Sandflugt. Fra Skagens Odde igjennem Hjørring, Thisted, Ringkjøbing og Riber Amter sees endnu sørgelige Levninger af dens Ødelæggelser. Store Strækninger af frugtbare Ager- og Engjorder ere blevne et Rov derfor, og ligge dybt begravede derunder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Slagelse, d. 14 Juli. Det her den 7de d. M. afholdte Krammarked, var sandsynlig et af de største Markeder, der længe har været holdt i nogen af Siellands Kjøbstæder, saavel med Hensyn til de Handlendes Antal, som de, der havde indfunden sig, enten som Kjøbere eller Tilskuere. Jkke mindre end 310 udenbyes Handlende besøgte, ved denne Leilighed, denne Kjøbstad, og i disses Boutiker saaes alt, hvad der kunde være tillokkende saavel for Øiet, som Ganen, til Exempel. Juveler af flere hundrede Rigsbankdalers Værd, og Conditorier fra Hovedstaden, Fyen, Langelland og mange af Siellands Kjøbstæder. - De Handlende skal have funden god Afsætning, ja, man paastaaer endog, at flere udsolgte gandske deres medbragte Varelager. De kostbareste og eleganteste Vare bleve fortrinligst søgte. Paa Postgaarden, hvis indvendige Locale, ved dens nye Eier, allerede betydelig er, og kan ventes end mer re, forbedret og forskjønnet ved en passende Decorering og et meget skjønt Meublement, og hvor Beværtning og Opvartning, efter de Reisendes almindelige Omdomme, nu skal være meget god, var der en saadan Søgning, at Gjæsterne neppe kunde rummes. - Paa 2de andre Steder i Byen, hvor der paa den Dag, med Politiets Tilladelse, gaves Dandseforlystelser, saaes, uagtet den brændende Hede, saa fuldt Huus, i snevert Rum, fra Morgen til Aften, at Tilskuerne, fra Bænke og Borde, maatte tage la bateuse og Vienervaltsen i Øiesyn. - En Hr. Bochmann, der morede Publicum med sine og sin kloge Hests Tusind konster, manglede ei heller Søgning. - Alt dette uagtet, gik alt med den mueligste Orden og Roelighed, og en beskjænket Person var et Særsyn, men om dette kan antages som et heldigt Symptom for Moralitetens Fremskridt, eller det bevirkedes derved, at Brændeviinsbrænderne til denne Dag hensigtsmæssig havde lempet Styrken af deres Spiritus efter Luftens Varmegrad, eller og Evnen ei har villet staae de Lysthavendes Villie bie, skal men lade være usagt. - Kun et Uheld indtraf, at et Barn paa 7 Aar blev ved Uforsigtighed overredet; Barnet er i god Bedring. - Den 8de, lidet over Middag, fandtes ei Spor tilbage af, at en saa stor Samling, Dagen tilforn havde gjæstet Byen, og en almindelig Tilfredshed hos Kjøbstædens Jndvaanere, over, at en ikke ubetydelig Sum Penge derved var sat i Circulation, var den endelige og behagelige Følge af denne Folkeforsamling. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Odense, d. 14 Juli. J lang Tid har intet Dødsfold her vakt en saa almindelig Deeltagelse som Skolelærer Madsens, der bortrykkedes i sin blomstrende Alder. Med Duelighed i sit Kald og en sjelden Gave til at undervise, forbandt han den elskværdigste Karakterblidhed. Han savnes derfor saavel af Foresatte som Medlærere, Fædre og den ham betroede Ungdom, hvis bittre Taarer er hans skjønneste Mindekrands. - For nogle Afteener siden er gjort et eget Forsøg paa at antænde et Markled her ved Odense, som virkelig tildeels opbrændte. Det var ønskeligt, om Ophavsmanden til denne nye Slags Kaadhed maatte kunde udfindes, for at blive straffet efter Fortjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
J disse Dage er her i Egnen faldet en velgjørende Regn, hvis Udeblivelse havde gjort Mange saa mistrøstige, endskiønt aarlig Erfaring og Tillid, til Forsynet burde forjage al utidig Frygt. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Aalborg, d. 11 Juli. De Buderupholmske Eiendomme blev ved Auctionen i Gaar tilslaget afgangne Cancellieraad Niels Biørns og senere afdøde Enkefrues Arvinger, som Høistbydende, for 40, 100 Rbd. N. V., foruden at overtage de i Eiendommene perpetuerede Hæftelser, til Beløb 7550 Rbd. S. V.