Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
(Af Hamb. Corresp.) Paris, den 30 Jan. Hr. Marchal Suchets Seire lode unegtelig forudsee Valencias Jndtagelse; men Langvarigheden af Saragossas Beleiring og Tarragonas haardnakkede Forsvar kunde lade befrygte, at Arragoniens Armees seierrige March et Øieblik kunde standses, og at en Plads befæstet ved saa mange Værker, Tilsiugtstedet for saa mange Soldater, maatte kjøbes ved Offere, svarende til dens Vigtighed. Ogsaa har Efterretningen om denne Begivenhed opvakt en levende Bevægelse i Paris. - Valencias Overgivelse har tillige været en Armees Erobring. Det var den eneste, som Jnsurgenterne endnu havde i de østlige Provindser, den bestod af deres bedste Generaler og alle de regulære Tropper, der endnu vare tilbage i Spanien. Gen. Blakt, født i denne Egn, (i Velex Malaga) nærede Borgerkrigen ved den Anseelse, som hans Navn, Post og Rigdom gav ham. O'Donne, Zayas, Lardizabel og Valasco beherskede næstefter ham den store Hobs Lidenskaber, og tagne til Fanger, medbringe de til Frankrige Jnsurgenternes sidste Haab, som i Fremtiden hverken have Anførere, Tropper eller Fæstninger, lige fra Frankriges indtil Kongeriget Murcias Grændser. - Da Andalusien var besat af Hertugen af Dalmatien, var Valencia bleven Jnsurrectionens sande Hovedstad. Det var de indre Bevægelsers og de engelske Jntrigers Sæde og Middelpuncten for Oprørerne i det nordlige og sydlige Spanien. Denne Stads Junta var det sande Regentskab, fordi A. i Cadix indsluttede ved sin Magt ikke var udbredt over dets Omkreds. Nogle Uroligheder herske endnu i Provindsen Cunca, fordi Briganderne, forfulgte af vore Tropper, fandt et Fristed i Kongeriget Valencia, hvorfra de paa ny foruroligede Landet, som man havde tvunget dem at forlade. J Fremtiden vil Roligheden tilveiebringes igjen i de vidtløftige Egne, der strække sig indtil Madrids Porte. - Hvor vigtig end Valencias Bevaring var, har man dog ikke forsvaret det med den Haardnakkenhed, som Jndvaanerne i langt mindre vigtigere Pladse tilforn have givet Exempel paa. Dette er et Beviis paa, at Folkeslags Fanatismus og Forblindelse omsider give efter for Erfaringens og Fornuftens Forskrivter. Den kjølnede Jnsurrectionsaand er paa Veie at slukkes, og Virkningen skyldes ikke blot Marchal Suchets Vaaben, men den Viisdom, der ledede hans Fremfærd, det Maadehold, som indgav hans Forholdsregler og den Urokkelighed som herskede ved deres Udførelse. J de af ham erobrede Provindser er Ordenen tilveiebragt. Hans Ankomst til Saragossa bragte Roligheden der tilbage. Paa hans March fra denne Stad indtil Valencia fulgte Freden Seieren bestandig. Jngen Jnsurrection har tvunget Feldtherren at vende ti bage; ingen Fæstninger har modstaaet hans Anstrængelser. Lerida, denne Klippe for en stor Kriger, har modtaget ham i sit Skjød; Tarragona har følt hans retfærdige Hevn; Mequinza og Segorbig syntes kun at standse ham for at give ham Tid til at sætte sig endnu fastere. - Slaget ved Murviedro, ligesom det ved Almanza, underkastede ham Kongeriget Valencia; men han ankom ikke, som Hertugen af Orleans, Dagen efter Slaget, og lykkeligere eller dygtigere end Hertugen af Berwick, følge de Fordele, han tilkjæmper sig hurtigere paa hverandre og have en umiddelbar Jndflydelse paa Spaniens Skjebne. Ogsaa kan Hertugen af Albuferas Feldttog med større Føie sammenlignes med Hertugen af Vindomes Feldttog, endskjøne den er bleven sort paa en gandske anden Skueplads. De Hindringer, som Skierherren ved Villitiosa mødte maa imidlertid ikke sammenlignes med dem, Marchal Suchet ved sin Klogskab afværgede eller ved sit Mod beseirede. Jøvrigt har han siden lang Tid beviist, at han vidste at forene begge hine Egenskaber, som man sjelden træffer sammen. Hans Navn findes i Beretningerne om de mærkværdigste Stire i Hans Majestæts Regjeringstid. Ved Austerlitz, ved Pultusk og i en Mængde Fægtninger blev Divisionen Suchet nævnt med Ære. Allerede under Genuas Beleiring havde sammes brave General ved Var standset de fiendtlige Armeer Fremtrængen og syntes at give et Forspil til de glimrende Seire, der have heftet hans Fædrenelands Blik og hans Souverains Naadesbeviisninger paa ham. Glandsen af de Værdigheder, der ere blevne ham forundte, straaler tilbage paa de Tropper, som han commanderer, fordi de ere Frugten af deres Anstrængelser, og de Dotationer, der ere en Følge af samme, og som ligge i selve de Egne, hvor deres Seire vandtes, ere en sand Erobring, som Souverainen har ratificeret, et Seiersminde, som hans Gavmildhed har sat deres Hæder. Bern d. 28 Jan. J 2 til 3, Classer i den herværende Skole har en Deel 12 og 14 Aarige Drenge, der i deres Fritimer havde læst Røver romaner, sammenrottet sig, valgt en Chef og Offigerer, og givet sig Røvernavne. De holdt hemmelige Sammenkomster, hvori de smaausede, røgede op ved en Eed forpligtede sig til at holde tæt og stiele.