JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Apenrader Ugeblad indeholder Følgende: En Provst i en ikke fjern By, der, som en Ven af Gud Bachus's Glæder, for ikke lang Tid siden ved en høitidelig Leilighed i fuld Ornat gjorde et Spring fra anden Etage ned i første, og derefter endnu nedenfor havde adstillige delikale Fortrædeligheder, kom nylig i en ViinJnspiration hurtig ned af Gaden, hvor han mødte en indhyllet Skikkelse. Den Guds Mand blev bange, men erindrede sig burtig sin Værdighed og erorerede: Er Du Diævelen, saa vig bort fra mig!" – Na Herr - lød Svaret – ick hin man en Nachtwächter, J Løverdags afholdt de forenede Communalbestyrelser for Odense og Nyborg et Møde paa Odense, Raahuus i Anledning af Jernbanesagen og afholdte i samme Anledning et lignende Møde i Tirsdags, til hvilket man tillige har indbuden Communalbestyrelsen, for Assens. Nogle af Odensees driftigste Handlende, have alt tegnet som Actietagere for ikke ubetydelige Beløb, Forrige Løverdag udkom 3 Nummere af dansk Ugeskrift, hvilken indeholdt en Afhandling om Baron Dirckink-Holmfeldt, betillet: "Sprogsagen i den flesvigske Stænderforsamling. Forfatteren skildrer der Forholdene med sin bekjendte kraftfulde Pensel, fremstiller Modsætninger og deres Aarsager med Klarhed, og Skarphed, og slutter sig i det Hele taget til den bekjendte Petition fra de Syv. Den Arm af Nakskov Fjord, som kaldes Arninge Viig, vil nu, efter dertil erholdt allerhøieste Approbation, blive udtørret ved Hielp af en Jnddæmning fra Hollebyes Grund til Rygaards Grund. Den saaledes indvundne Strækning nyder Skattefrihed indtil Udgangen af Aaret 1816.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Den 14de Mai gik en orkanagtig Storm over Morsøe og anrettede i mere og mindre Grad Skade, paa Vaarsæden paa de lette Jorder. Størst Tab skal Forpagteren paa Hovedgaarden Høiriis have lidt, idet meer end 50 Tdr. Vaarsæd, der Alt stod godt, blev ødelagt i den Grad, at Størstedelen deraf maa om pløies og besaaes paany. J samme Vang var desuden saaet for 20 Rbd. Kløver, som skulde have givet Græsning til næste Aar. Den gode Muld blæste saa høit i Luften, at den gik over Liimfjorden og faldt først ned i Salling. Folk i Nabobyerne troede, at Høiriis brændte, saa indbyllet af Støvskyer var den. Kun Gruus, Sand og Steen blev tilbage, saa at Markerne, hvorover Orcan-Stormen gik, nu saae ud som en Sandørk. Paa en tilgrændsende Kløvervang er en stor Deel af Kløver og Græs nu bedækket med 1/4 Alen høi Sand. Da Gaardens Eier er bekjendt som en retsindig og derhos formuende Mand, er det at formode, at han ved Forpagtnings-Afgiftens Erlæggelse vil tage den lidte Skade, der turde blive følelig mere end i eet Aar for Forpagteren, i rimelig Betragtning. (Vi have ikkke mærket noget synderlig hertil i Thisted.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
J Torsdags indtraf den sørgelige Hændelse, at Færgebaaden fra Fæggesund sank med 10 Personer, (6 Fruentimmer og 4 Mandfolk, der havde været over paa Morsøe til en Begravelse, og af de iværende Personer bleve desværre kun 3 reddede, nemlig Anders Smed fra Jdasminde, og Peder Kolkjær fra Schjeldsgaard, samt Færgekarlen Anders Bygs; en af de Forulykkede Færgekarlen Chr. Smeds døde Legeme blev ogsaa trukket op af Vandet. De Druknede ere Anders Smeds Kone og Datter, Peder Jensbyes Kone der fra Thisted med tvende Døttre, samt en Datter af Thomas Klit i Schieldsgaard. Sandsynligviis havde de alle druknet, hvis ikke Baadfører Christen Neergaard af Horer var kommen seilende i Nærheden, af den sunkne Baad, hvor han med megen Anstrængelse og ved Hielp af Mandskab og Passagerer bjærgede ovennævnte trende Personer, dog først efter at de havde lagt i Vandet circa halvanden Times Tid, og holdt sig fast ved den sunkne Baad, og den eene Mand ved en Aare. Som Aarsag til denne ulykkelige Tildragelse, angiver Færgekarlen, at Baaden havde sprunget Læk; en af de Ræddede siger, at Baaden gik under agter, hvilket muligens ogsaa kunne være foraarsaget ved den beftige Strøm, der løb øster paa imod Vinden, og derved frembragte nogen Søegang. - J en Beretning fra Morsøe, som idag er Redactionen ihændekommen, hedder det: "Færgebaaden med de Forulykkede afgik i Middagsstunden i mags Veir, men de de kom nogle faa Favne fra Land dreiede Vinden om mod Strømmen, hvorved der opstod en svær Søegang, og da Baaden var overladet og saaledes laa usædvanlig lavt paa Vandet, fyldtes den ved en Bølge og kantrede. Gaardmanden og det unge Menneske kom oppaa Kiølen af Baaden og den ene Færgekarl fik fat paa en Aare, og drev saaledes om paa Fjorden i 3 Timer inden de bleve ræddede. De 6 Fruentimmere der skylledes bort fra Baaden, faaes længe drive om paa Vandet; men omsider sank den Ene efter den Anden for Faderens og Broderens Øine. Ulykkeligviis skeete Kantringen lige i Middagsstunden, da intet Menneste var paa Marken, og der saaledes ikke fra Land kunde ydes nogen Hjælp. - Skulle man kunne tænke sig det som mueligt, at Færgebaaden ikke havde været i forsvarlig Tilstand, da var det ønskeligt, at dette maatte undersøges; thi flere hundrede Mennesker færges derover mellem Aar og Dag, og det gjælder jo her Medmenneskers Liv, Det er ellers en tung Skjæbne, der er rammet den Mand paa Morsøe, Anders Klit, hos hvem Begravelsen var, og som havde mistet sin Kone paa en temmelig uventet Maade kort for, og nu igjen tabte tvende Søstre, nemlig de druknede Anders Smeds Kone og PederJensbyes Kone - og Svogeren Anders Smed er tilmed saa farlig syg, at man frygter for hans Liv, Udnævnelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Under 7de Mai har Cand. jur. F. Jespersen erholdt Ansættelse som Prøveprocurator i Odense Amt, med Forpligtelse til at tage Bopæl eller dog ansees som boende i Bogense.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Under 18de f. M. er Kjøbmand P. Nissen i Thisted anerkjendt som storbritanisk Vice-Consul sammesteds. Under 24. er Told- og Consumtions=Casserer i Kjerteminde, Ridtmester C. R. J. Schubart, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 30te Mai. Helena, M. Petersen af og fra Mandal til Nykjøbing med Trælast. Anne, T. Tønnesen, af Christiansand fra Mandal til Lemvig med dito. Den 28de Mai. Ora & Laborg, Chr. B. Petersen af og til Thisted fra Kragerøe med Trælast. Forsøget, A. Homme, af og fra Mandal til Nykjøbing med dito Den 29de. Haabets Anker, Osm. Jensen af og fra Grømstad til Lemvig, med dito. Richardi, N. A. Frost af Klitmøller fra Altona til Lemvig og flere Steder med Stykgods. Den 30te Peter og Ane L. C. Scheilsgaard af og til Thisted fra Aberdour (Lieths Rivier) med Steenkul, Udg. den 29de: Jda Niccoline Frederikke, P. J. Petersen af og fra Nykjøbing til Norge med Kornvarer. For tung. Joh. Sylow af Arendal fra Skive til Osterriisøer med Kornvarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 24de C. B. Krogh fra Mandal til Gudnesstrand. Den 28de F. C. Dige fra Christiansand til VixøO. Nørgaard fra Grimstad til Klitmøller. Den 29de Osmundsen fra Mandal til Krik. J. Sørensen til Hansted, fra Christiansand. L. C. Thomsen fra dito til Vixø. G. N. Jørgensen fra Grimsted til dito. Den 30te C. B. Peversen fra Kragerøe til Thisted. Alle med Trælast. Udg. Den 25de. J. Hestkjær fra Thisted til Kjøbenhavn med Klude. Den 28de C. B. Krogh fra Gudnesstrand til Mandal. Den 29de. J. Osmundsen fra Krik til Mandal. F.C. Dige fra Vixøe til Christiansand. G. M. Jørgensen, fra dito til Grimstad. Den 30te. A. C. Drasbek fra Klitmøller til Christiansand. Alle med Kornvarer og levende Kreaturer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Reisende med Dampskibet,ebe." Den 1ste Juni fra Aalborg til Løgstøer; HandelscommisTheilmann, Tjenestepige Ane Kirstine Jensen. Til NyekjøbPastor Haugaard med Kone og Datter, Candidat Krarne, Jfr. Krarup, Mad. Begirup. Til Thisted, Kbd. Frost, Mad. Lassen ed 2de Børn, Pigerne Stine Toldbøll og Frederikke Lore zen, Exam. Jur. H. B. Sørensen, Baron Rosenkrantz med Søster, Mad. Larsen, Tjenestepige Marie. Fra Løgstøer til Nyekjøbing: Konerne Else Nielsdatter og Maren Bach, Handelscommis Theilmann. Til Thisted, Proprietair Weinschenck, Brændeviinsbrænder Brøndum, Fra Nyekjøbing til Thisted, Pastor Madelung, Madamerne Madelung og Larsen, Jfr. Geiner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
AVERTISSEMENTS. Bekjendtgjørelse. Grundet paa Amtsraadets Bestemmelse bliver Mandagen den 10de Juni næstkommende, Formiddag Kl. 9 afholdt Licitation i Vildsunds Færgegaard paa Mors over Jstandsættelsen af 210 Favne Vei paa den mindre Landevei forbi bemeldte Færgegaard, samt over Anlæggelsen af en Skraadossering mod Fjorden, langs med Veien, hvilke Arbeide opraabes under Eet. Samme Dag Kl. 12 afholdes Licitation i Tødsøe over Anlæggelsen af 1060 Favne nye Vei imellem Tødsøe og Alsted, afsat i større og mindre Parceller, samt over Opførelsen af 3 Stkr. Steenkister og 10 Stkr. Overkjørsels Broer paa bemeldte Vei. Saasnart sidstnævnte Licitation er forbi, afholdes sammesteds Licitation over Omlæggelsen af Steenbroen over Dueholm Aae, og over Broen paa Kjæret uden for Nyekjøbings nyebom. Conditioner og Overslag ere 8te Dage for Licitationen til Eftersyn paa Herredscontoiret i Nykjøbing, hos Sognefogden i Alsted, i Wildsunds Færgegaard og hos Undertegnede Amtsveibetjent Lykke Thisted, den 27de Mai 1844. C. Lykke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
Auction. Tirsdagen den 4de Juni førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i følge Overeenskomst med vedkommende Anetionsdirecteur, den af mig eiende Meel= og Papiirmølle, med Fabrikhuus og Jnventarium opraabt til absolut Bortsælgelse. Møllen er for faa Aar siden af Nyt opført, og dens Privilegier som Meelmølle og Papiir mølle ere i fuldkommen god Orden. Kjøbet kan skee paa meget billige Conditioner, og kan om Eiendommen ogsaa forinden handles, naar man henvender sig til Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
En Barbeer som nylig er kommet her til Byen, ønsker sig i en reel Gade et lille meubleret Værelse i en Stue=Etage med egen Indgang snarest mueligt. Den Søgende boer hos Hr. Dyrlæge Møller paa Vestergade. Vendberg Mølle, beliggende i Nors Sogn, kan erholdes tilkjøbs, naar Reflecterende henvende dem til undertegnede Eier. Niels Thomsen Brond.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-01
At Marie Dolleriis ikke lider af nogen smitsom Sygdom, bevidner C. Michelsen. Thisted, den 1ste Juni 1844.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Aar 1844. Nr. 65. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 4de Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Udlandet. Tydskland. Bremer-Tidende melder fra Berlin under 25de Mai: "Den danske Finantsminister Moltkes Nærværelse her, ville nogle Politikkere bringe i Forbindelse med Qvæstionen om Sundolden, i hvilken Anledning en agen Commission fra den preussiske Regjering skal skikkes til Kjøbenhavn. Man viser der Forholdene i Skandinavien megen Deeltagelse: Danmark bevæger sig det saakaldte nationale Partie, medens det tydske Element bliver i Slesvig og Holsteen, bearbeidet og stræber opad. Den Tanke at der for Ruslands videre Omgriben i det skandinaviske Norden maae sættes en Dæmning og det for enhver Priis; er det, der i Almindelighed opfylder Gemytterne. H. M. Keiseren af Rusland var den 27de Mai ankommen til Berlin, og var Dagen derpaa afreist over Minden og Münster til Holland, for derfra at fortsætte Touren til Engeland. Den 19de Mai fandt i den mosaitiske Synagoge i Breslau en usædvanlig, men betydningsfuld Ceremonie Sted, Rabineren Dr. Geier confirmerede et Antal jødiske Piger; ved denne Confirmation, ved hvilke Pigerne efter at have besvaret flere Qvæstioner, og aflagt deres Troesbekiendelse bleve erklærede for selvstændige Medlemmer af Menigheden, har en virkelig Forandring fundet Sted i de jødiske Anskuelser, Qvinden er hævet fra sin orientalske Nedværdigelse, og i det mindste ved de herværende Mosaitter emanciperet. For en Maler havde det været et interessant Studium, at betragte det Ansigt nogle tilstedeværende Posener Jøder satte op, som udtrykkede dyb Spot og indædt Ær gelse over denne uhørte Handlemaade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Rusland. Fra Paris skrives under 26de Mai: "J de sidste Dage circulere her Breve om le en Jnjurrection af Bønderne, der skal være udbrudt i det Jndre af Rusland. Endskjøndt de n tydske Blade tie om denne Opstand, saa er det dog mærkelig, at Efterretningen bekræfter sig fra flere Sider. Man forsikkrer, at der er udbrudt en Opstand af Kronbønderne i Gouvernementet Saratow, og som har udbredt sig allerede til 3 Simbrisk. 10 Regimenter Jnfanterie og 1 Regimenter Cavallerie skulle være skikket mod Oprørerne; men have vægret sig for at angribe dem. En saadan Sag er ikke utænkelig i Rusland, hvor Adelen og Kjøbmandsstanden er fri for militair Tjeneste, og Armeen altsaa kun bestaar af uniformerede Bønder, som det ville falde vanskeligt at bringe i Jlden mod deres egne Landsmænd og Brødre. J fornævnte Breve yttres der ogsaa Bekymring for at Jnsurgenterne ville bemægtige sig Nischni-Nowporod, tilintetgjøre der derværende store Masse, og hvorved Handelen ville tilføies betydelig Skade. Alle Kjøbmænd, som vare underveis dertil ere vendte om, og Regjeringen skal være i stor Bekymring!" (Dette synes imidlertid ikke at kunne forenes med Keiserens Afreise!)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Frankerig. Fra Otabeti skulle Efterretninger af en saa alvorlig Natur være indløbne, at Marineministeren Hr. Mackau skal have besluttet, før at indlevere sin Dimissien, end at tilstaae Engeland ny Concessioner. De Artikler i Lovforslaget om den offentlige Underviisning ber, angaae de smaae Seminarier, som skulle unddrages Statens specielle Opsigt, er antaget af Pairskammeret; herved indrømmes Geistligheden. en farlig Jndflydelse paa disse Lære-Anstalter, og det saamegen desfarligere, som der i Frankerig kun gives en religiøs Congregation, som befatter sig med Underviisningsvæsenet, og dette er Jesuitterne. Naar derfor Lovforslaget kommer i de Deputeredeskammer, ville de Feil, som Pairskammeret have begaaet, blive rettede. En catholsk Abbee Mauritte er gaaet over til Protestantismen, og har begivet sig til Gens, for derfra at reise til Canada som Missionair, førend han forlod Frankerig har han udgivet en Broschire med Paven, hvorfor han er dømt til 1 Aars Fængsel og 600 Franks Mulct for at have fornærmet den catholske Religion – men Fuglen er allerede fløiteen!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Jtalien. Fra Berlin skrives, at der intet er at befrygte for det østerrigske Jtalien, men i Kirkestaten og i Kongeriget begge Sicilierne findes meest Stof til en Revolution. Det hedder, at H. Hellighed ædelmodig vil antage en østerrigsk Jntervention, hvis den skulle være fornøden, men under den Betingelse, at de østerrigske Trop ver strax igjen forlade Landet, naar Roligheden, igjen er oprettet; Kongen af Neapel har erklæret, at hans egne Tropper ere tilstrækkelige, og at han ønsker ingen Jntervention; de italienske Souverainers Tropper skulle ellers befinde sig i denerbarmeligste Tilstand. Fra de ved Malta liggende tvende østerrigske Krigskibe skulle flere Officerer være deserterede, uden at Politiet igjen har kundet faae Fingre paa dem; begge Krigsskibe have seet sig nødsagede til at afseile til Smyrna, for ikke at miste flere Folk. Denne Tildragelse har paa Malta vakt stor Sensation, skiøndt man maatte jo vente det, da de østerrigske Officerer ere Jtalienere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Spanien. Der meldes nu i en Telegraph Depesche, at begge Dronninger og Jnfantinden, Louise virkelig ere den 20de Mai afreiste til Barcelona ledsaget af General Narvaz. Engelske Blade sige, at en engelsk Pair har i forr. Maaned begivet sig til Burgos, for at erholde Dou Carlos's formelige Abdication, under betingelse, at Dronning Jsabella ægter hans Søn Prindsen, af Asturien. Engeland skal ogsaa have givet sit Samtykke til Forbindelsen med Greven af Tra gant; og Frankerig ogsaa, men under den Betingelse, at Jnfantinden ægter Prindsen af Anmale, da nu Dronning Jadellas Sundhed kun er maadelig, saa kunne let en fransk Prinds komme paaden spanske Throne, hvilket kunne lede til andre Forviklinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Norge. Medens den norske Jagt Ane Maalena forleden laa paa Colbergs Rhed og Skipper Olsen og Styrmanden var gaaet iland med Jollen for om muligt at forhandle Lasten (Sild), reiste sig en hæftig Storm, som drev Jagten med de ombord værende 2 Mand tilsøes; men uagtet at den ene af Folkene samme Nat blev skyllet overbord, lykkedes det dog alligevel at bringe Jagten velbeholden ind til Swinemunde. Indenland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Cancelli-Placat, dat. den 14de Mai, angaaende Forandring med Hensyn til Tiden, paa hvilken Styrmandseramen i Aalborg, skal afholdes. Paa Cancelliets allerunderdanigst nedlagte Forestilling har det behaget Hs. Maj. Kongen under 8de f. M. allernaad. at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst tilstede at Styrmandsexamen i Vor Kjøbstad Aalborg, uanseet Bestemmelsen i allerhøieste Patent af 20de Mai 1842, maa afholdes sildigere end 1ste Mai, til den Tid, som nærmere bliver at aftale mellem Navigationsdirecteuren og Directionen for Skolevæsenet i Aalborg Provsti, samt uden Hensyn til om et Antal af 6 Examinander, ikke maatte indstille sig. 28de Mais Festen i Egebeksvang afholdtes iaar paa en smuk Maade i Overværelse af nogle tusinde Mennesker og begunstigedes af det skjønneste Veir, Kl. 2 forsamlede et Selskab af 120 Personer sig til et Middagsmaaltid; iblandt disse mange fra Kjøbenhavn. Ved Bordet udbragtes der Skaaler og flere Taler bleve holdte, ligesom ogsaa flere Sange bleve afsungne. Jblandt de udbragte Skaaler var en for Danmark ved Stænderdeputeret Kirk, for den 28de Mai ved Proprietair Lassen, den 17de Mai ved CandiPloug, og for Kongen ved Hr. Kjøbmand Rohde, Efter Bordet forsamlede man sig Kl. 5 ved den saakaldte hvide Steen, hvor Proprietair Lassen holdt en Tale over Betydningen af den 28de Mai, og Drewsen om Opretholdelsen af det danske Sprogs Rettigheder, til hvilken Tale han knyttede en Opfordring til de Tilstedeværende om at undertegne den bekjendte Petition. Kl. 7 begyndte Dandsen i en smuk decoreret Sal og vedvarede til om Morgenen Kl. 4. - Man antager at der omtrent har været 4000 Mennesker tilstede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Det vil ventelig overraske Mange - hedder det i Kjøbenhavnsposten – at erfare, at de fire slesvigske Stænderdeputerede, P. H. Lorentsen, Nis Lorentsen, P. Jepsen og A. H. Posselt, have besluttet ikke at møde i den slesvigske Stænderforsamling, saalænge det kgl. Patent af 29de Marts d. A., angaaende Brugen af det danske Sprog i den slesvigske Forsamling, er i Kraft. Deres fire forskjellige Erklæringer herom ere indrykkede i Apenrader Ugeblad". P. H. Loreursen, – der paa den ene Side som sandre Mand ikke kan negte at kunne Tydsk, men paa den anden Side heller ikke kan svigte den Stilling, som Pligten at hævde Folkets krænkede Nationalitet foreskriver erklærer, at han først kan hengive sig til fornyet stændersk Virksomhed, naar den tidligere kgl. Anerkjendelse af, at Brugen af det danske Sprog i den slesvig ske Stænderforsamling er de danskalende Slesvigeres naturlige Ret, bliver virkelig; – Nis Lorentsen, vil ikke ved den Usandhed, at han ikke skulde være det tydske Sprog mægtig nok, af sine Medundersaatter kjøbe det som en Naade, hvad der af Hs. Maj. Kongen selv er blevet anerkjendt som hans naturlige Ret"; – Jepsen erklærer sig foranlediget til den Beslutning, ikke at møde i Stænderforsamlingen saalænge Patentet er gjældende", - og Posselt. – endskjøndt det ikke har været hans Hensigt at afbenytte det danske Sprog i Stændersalen, hvis det var blevet anerkjendt med lige Ret som det tydske" – erklærer dog, at de danskalende Slesvigeres naturlige Ret, som alt ved Rese af 2 Decbr. 1812 var anerkjendt, er ved Patentet af 29 Marts d. A. bleven saa lidet iagttaget, at han ingen Tilbøielighed føler til at møde i den slesvigske Stænderforsamling som Repræsentant for et nordslesvigsk Landvalgdistrikt, saalænge bemeldte Patent er gieldende".
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Fra Rendsborg skal der i disse Dage være indløben Tilbud til Randers (og formodentlig til de andre Byer paa Østkysten af Jylland) om den projecterende rendsborg-hadersleber Jernbanes Forlængelse til Aalborg. Paa Pengemidler skulde det ikke fattes; blot man vilde indlade sig paa Sagen. J al Fald er der vistnok Udsigt til, at en jydsk Jernbane ligesaagodt kan forrente sig, som en over Øerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
For nogen Tid siden bekjendtgjorde Hr. Rehlet, at der opvartedes med Sang og Musik paa Alleenberg, og at den for Gjæsterne besværlige Tallerken ikke om bares. Hvor forundret bliver man nu ikke ved at see at der ombæres rigtignok ingen Tallerken – men et Nodeblad. "Friskytten er opfordret til at bede Hr. Rehlet om, ogsaa at lade Nodebladet borte, – der kunde jo i det Sted ombæres et Fad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
J Obbekjær ved Ribe har en Bonde ved at grave i en Høi fundet en Krukke af brændt Leer, hvori laae, 288 Sølv-Mynter fra Valdemar den Fjerdes Tid; Mynterne vare gandske tynde og omtrent saa store som vore Skillinger eller Rbmk. Stkr., men som det synes er Metallet temmelig slet. Omskrivten paa den ene Side var: "Valdemar Rex Danorum, Den Stænderdeputerede Justitsraad With har bekjendtgjort Følgende i Horsens Avis: "J Anledning af at flere offentlige Blade have yttret Tvivl, om jeg kan møde ved næste Stænderforsamling i Viborg, skylder jeg mine vælgere den Oplysning, at der intet er til Hinder for mit Møde med Hensyn til min Competence, som Grundeier, og at jeg derfor ogsaa agter at indtage min sædvanlige Plads i Stænderne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Provst Ridder Thestrup i Meerløse og Tudse Herreder modtog paa første Pintsedag et Beviis paa hvor høit han er agtet og elsket af Herredernes Geistlige, idet disse havde ladet fabrikere en smuk og magelig Kaleschevogn i Holbek, der kjørtes frem for Hs. Høiærværdigheds Dør, da han skulde reise til sit Anner. Et kjærligt Brev fra Brødrene fulgte med, hvori de inderligste Ønsker udtaltes over den elskede og humane Foresatte i Anledning af, at han i Aar fylder sit 70de Aar; og Enhver, der kjender denne ædle Olding, maa vist føle hvor værdig han er til sine Brødres Kjærlighed og Agtelse, og at det er med fuld Føie de ønske at beholde ham i mange Aar som Foresat.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
J Natten til 21de Mai er Blytækket af en ved Vedslet Kirkes (mellem Aarhuus og Horsens) østre Ende værende Bygning aldeles afrevet og bortstiaalet nemlig 14 Plader fra halvanden til fire Alens Længde og forskjellig Brede. Tyvene have baaret Blyet, fra Kirken over en Rugager til Landeveien, hvor de have havt en Vogn i Beredskab. For dette Tyveries Opdagelse udlover Kirkens Eier, Hr. Proprietair Herrschend til Herrschendsgave, en Douceur af 10 Rbd. og Navnet fortiet, om ønskes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Horsens Byes Omgivelser have i det sidste Decennium, og især siden Byens Jorders Udskiftning, vunden uendelig meget, saavel med Hensyn til de smukke Haveanlæg, som de rundt om Byen anlagte Alleer etc.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-06-04
Første Pintsedag aabnedes en i Anlæget "Pappegøien opført smagfuld Pavillon, i hvilken der findes en meget stor Sal, samt flere smaaværelser og en Altan, hvorfra haves den skjønneste Udsigt over Fjorden.