JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-04-27
Mandagen den 30te April førstkommende om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction opbuden og til den Høystbydende, for forrige Kiøbers Regning, bortsolgt Andreas Franciscus Heidens Gaard, beliggende paa Stadens Vesterbroe, under No. 22. Lit. C. C., som efter Vurderings=Forretning af 20de Octobr. 1785, bestaaer af: en Bygning til Broen 13 Fag Muur og Bindingsværk, en Etage høy, med Qvist over 3 Fag; i Gaarden et Halvtag Sidehuus 14 Fag Muur og Bindingsværk, en Etage høy, med Qvist over 3 Fag; derved et Baghuus 17 Fag Muur og Bindingsværk, en Etage høy, indrettet til Værelser, Stald og Vognskuur, 2de Locumer og en Brønd med Opstander; overalt i Værelserne 3de Bielæggerovne; til Stedet en Have med nogle Frugt Træer.
Berlingske Tidende, 1787-04-27
I compagnie bekiendtgjør hermed, at Onsdagen den 9de directionen for det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske May förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrrebielker, dito Spær, Norske Alinger, Vestervigs Vallbræder, Norske nirskaarne Bræder eller ker, Grannerod Knæer og Granne Baadsaarer, baadshagFyrrelast Dæbler, dito Vragbræder, Danziger Tyrreplan, Stager, engelsk Pompe=Læder, barkede Huder Nor Baandjern, Beeg, Tiære, Terpentin, Kanonkrudt Lærred, Ravndug, Pohlik eller Sækkelærred, FlagdugHollandsk eller Dansk Seildug, Petersborger dito, Flamsk Hørlærreds Dreyel, Tælle=Lys, Hollandsk Lin-Olie, Svovel, Tælle, reen Rigsk Hamp, Petersborger dito, Lunte, Spansk Salt, Lyneborger dito, Bögebrænde, store Skodske Steenkull, smaa Dito, Rom, Viin-Edike Havre, Byg, røgede Oxebryster, dito Tunger, dito Fölser, Engelsk Ost, röget Kornflesk, Smör Fyensk eller Langelandsk, Fransk Brændeviin, Byggryn, hvide Kaag Efter, graae dito, Svedsker.
Berlingske Tidende, 1787-04-27
Daa Nosse Jernværk sælges Stang Jern, Kakkelovne af smuk I keste Form, alle Sorter firkanted og rundt Bolte-Jern, TönFebaands-Jern, og Spiger-Jern af forskiellige Dimensioner, alt for billige Priser og af beste Bonite; ligesaa et fierding pundige Jern Kanoner for 3 Rdlr., halv pundige for 5 Rdlr. 48 Sk. og et pundige for 11 Rdlr. Stykket, de större Kanoner indtil 36 Pds. Calibre for 20 Rdlr. pr. Skpd.; til Kanonerne solget Kugler om forlanges, desuden kan bekommes : Sangblader for 5 Rdlr. Stkt., og tages et Dusin da 4 Rdlr. 16 Sk. Stkt. Krumtapper for 1 Rdlr. 48 Sk. pr. Lpd. Sang Trosser 1 Rdlr. pr. Favn eller 32 Sk. pr. Alen. Smal Öker 6 Rdlr. pr. Dusin. Breder 10 a 12 Rdlr. Dusin efter Størrelsen. Spader 4 Rdlr. 48 Sk. pr. Dusin. Skibs-Skraber 2 Rdlr. pr. Dusin. 4 Tom. Huus-Söm eller dobbelte Nagler 2 Rdlr. 24 Sk. pr. 1000 3 Tomme Dito eller enkelte Nagler 1 Rdlr. 72 Sk. pr. Dito, 5 Tomme Dito eller Hærdixiger 4 Rdlr. pr. 1000de 5 Tomme Dito - Dito . 7 Rdlr. pr. 1000de. 2 Tomme Huus-Söm eller Laskiser 1 Rdlr. 64 Sk. pr. 1000de 1 Tomme : Dito - Dito - 1 Rdlr. 44 Sk. pr. 1000de 4 Tomme Skibs-Spiger for 1 Rdlr. 40 Sk. pr. Lpd. 5 Tomme Dito for 1 Rdlr. 8 Sk. pr. Lpd. 67. 8, 9 og 10 Tomme Dito for 1 Rdlr. pr. Lpd. Og naar kjöbes paa Værket af Öxer, Spader, Skibs Skraber; eller Spiger til 100 Rdls Klöb, nyder den Kiøbende 3 proCento Cotgjörelse for contant Betaling. Af Spiger er Oplag hos Hr. Peter Boyesen i Scheen og hos Mosse Værks Stiger St. Peter, Bransell i Arendall, ligeledes i et Magazin ved Værks Patronens Hr. Frats-Raad Ankers Huus i Christiania, hvor foruden alle Sorter Spiger, alle Værkets øvrige Producter findes. De sou behøve at ordinere fra Mossa Værk, vilde behage at adressere deres skriftlige Ordre til mig undertegnede, eller til Hr. EtatsRaad Anker i Christiania. Masse Jern-Kanon-Værk, den 13de April 1787. Lars Semb. Arvinger, saavelsom Debi= og Creditorer i Stervboerne, nemlig: 1) efter afg. Clans Mortman Kodt, 2) Jochum Møller og 3) Anne Maria Jacobs Datter, bliver herved indkaldet at melde sig for os, som Skifte Forvalter i rette Tid med enhver Anliggende, ved den almindelige inden Stedets Raadstue hver Torsdag i Ugen holdne Skifte=Session, da enhver efter sit beviislige Andrag og Boernes Omstændigheder skal skee Ret. Bergen, den 7de April 1787. Broje, Bentzen, Borgmester. Byefoget. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdøde, som har fahret med det Asiatiske Compagnies Skib, Kronprindsen, deres Stervboer, nemlig: Plyndergraver Hans Hogsholt, Matroserne: Robert Older, Niels Svendsen, Bent Svendsen, Hans Hansen Krøyer, Jens Marcusen Lemcke, og Friderich Andersen; indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven, foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-04-27
Haver nogen noget at fordre udi afg. Lars Larsen Næss, som har fahret for Constabel med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Juliane Haab, hans og efterlevende Enkes Boe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Bevis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-04-27
De som have noget at fordre udi afg. Friderich Christian, Lindberg, som har fahret for Baadsmand med det Østersøiske og Guineiske Handels Selskabs Skib, Juliane Haab, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Avinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som haver noget at fordre udi afg. Jørgen Olsen, som har fahret for Natros med den Østersøiske og Gumæiske Handels Selskabs Fregat=Skib, Fredensborg, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-04-27
Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 26de Martii og ved Siellands Landsting den 4de April sidstleden, ere afg. Kammerraad og Brøgger Peter Lunnum og forhen afdøde Hustrues, Frue Mette Mone Rebecca Bachhausens Creditorer indkaldede, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer inden 12 Ugers Forløb, for Fuldmægtigen ved Kiøbenhavns Ober formynder-Contoir, Carl Severin, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre udi Christian Dues, som har fahret for Oberstyrmand med det Particulaire Skib, KronprintsFriderich, hans Fallitboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Boets ringe Tilstand.
Berlingske Tidende, 1787-04-27
De som have noget at fordre udi afg. Morten Jensen Faber, om har fahret for Skibsmed eller Corporal med det Asiatiske Compagnie Skib, Mars, og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer. Da de i 2den Classe af det Kongelig allernaadigst privilegerede 34te Classe Lotterie værende 1000 Gevinster og 4 Præmier, tilligemed de frie Jndskud i Dag ere udtrukne, saa blive Gevinsterne udbetalte her i Staden den 30te April af vedkommende Collecteurer efter den sædvanlige Rabat af 12 Procent mod den originale Gevinst-Seddels Extradering; til hvilken Tid de vundne frie Jndskud ogsaa kunde blive om exlede med andre Lodder til 3die Classe. De i Provinserne faldne Gevinster og frie Jndskud til 3die Classe blive af ethvert Steds Collecteurer udbetalte, og de frie Jndskud omvexlede til den Tid, naar GevinstDesignationerne og Remisserne til dem kan være indløbne, da de, hvis Sedler ikke have vundet, kan fornye dem med 3 Rdlr. per Lod til 3die Classe, og de andre bekomme deres frie Jndskud Skulde nogen af dem, der have vundet, forlange et nyt Lod til 3die Classe, betale de derfor, i Følge Lotterie=Conditionernes 2den Post, 6 Rdlr. Kiøbenhavn, den 17de April 1787. J F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1787-04-27
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Fra de Tyrkiske Grændser, den 20de Martii. Janitskarerne lade sig ofte see for Storsultanens Serail i Constantinopel, og raabe, at de ere villige til at yde den sidste Blodsdraabe, dersom de blive anførte imod Fienden; men at hverken de Lovkyndige eller Geistligheden maatte spørges til Raads. Dette sætter Storherren i en ikke liden Forlegenhed, da Folket er saa krigerskt og opbragt, at man maae frygte for en Revolution.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Constantinopel, den 20de Martii. Om den berygtede Albanesiske Statholder, Mahmud, Pacha, har man faaet at vide, at ligesom han forhen ved sine Voldsomheder har foruroeliget Undersaatterne i Bosnien og paa de Venetianske Grændser, saa giør han det nu i Rumelien og Servien. Det synes som at Porten er alvorlig betænkt paa, at hemme dette Onde. Saavel Begierbeghenaf Rumelien, Aldoslu Mahmud, som Statholderen af Bos nien, Sirri Selim, skulle have faaet hemmelige Ordrer fra Storherren. - At den bekiendte forrige Chan i Crim, SahinGueray, endnu stedse opholder sig ved Choczim siden hans Tilbagekomst til de Tyrkiske Lande, skal komme deraf, at Storherren vilde lade ham føre til Adrianopel, da han derimod ønsker, at have sit Opholdsted i Bessarabien. - Den nye Fyrste i Moldau, Alexander Ypstlantii, er allerede ankommen til Jassy. Fra Bucharest meldes, at man den 16de hujus har sammesteds fornummet et Jordskjælv, som varede i nogle Minuter, og var stærkt nok, til at rokke adskillige Meubler i Husene af deres Sted.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Lissabon, den 22de Martii. Jmellem vores og det Romerske Hof ere der og opkomne, Misforstaaelser. Dronningen havde udnævnt Ærkebiskoppen af Thessalonich, Hendes Skriftefader, til General-Jnqvisitor. Da den Pavelige Bulle desangaende ankom, fandt man, at Paven slet intet meldte deri om den Kongel. Udvælgning; men tvertimod af egen Magt, at have udvalgt General-Jnquisitoren. Bullen blev altsaa sendt til ker ved bage igien til Rom, med den hosføiede Erindring, at Dronningen forlangte af Paven kun Bekræftelse, og ingen Udnævnelse, som var en Kongel. Rettighed.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Venedig, den 13de April. Den 31te Martii, om Aftenen Kl. 5, holdtes her et stort Raad, som uafbrudt varede i 17 Timer. Der er siden bleven arbeidet baade Nat og Dag med usædvanlig Flittighed i Arsenalet, og til Dalmatien og Corfu ere adskillige Coureer skibe afseilede. Fra Petersborg, Wien og Versailles komme ofte Courerer. Det lader som vor Republik vil tage Deel i en Krig mod Tyrkerne, i Fald det skulde komme dertil, for at faae endeel af sine forrige kostbare Besiddelser tilbage.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
London, den 13de April. Fra Nye=Pork er ankommen et Postskib, som har medbragt følgende Efterretninger: Oprøret, som den saa kaldte General Shavs havde begyndt, var ved dette Postskibs Afgang næsten ganske dæmpet, og Congressen føiede alle muelige Anstalter til at bringe en fuldkommen Rolighed igien i Stand. Shans havde, tilligemed adskillige af hans fornemste Tilhængere, flygtet igiennem Vermont til Canada. Han havde havt den Dumdristighed, at sende Bud til General Lincoln, og forlange af ham, at sætte de Fanger, som han havde gjort, i Frihed. General Lincoln lod ham svare: at dersom han endnu engang vilde holde Stand og slaaes med ham, skulde 10 Gange saa mange Fanger, som han nu forlangede, blive satte i Frihed.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Congressen har lovet 150 Pd. i Belønning for den, som bringer Shavs's Hoved, og 100 Pd. for Hovederne af de andre fornemste Anførere for Rebellerne. En af disse, som kalder sig Major Wiley, stødte med en Hob Oprørere paa Congres=Generalen Shepherd; men da denne lod ham vide, at han vilde lade skyde paa ham, i Fald han ikke gav sine Fol Ordre til at skilles ad, adlydde Wiley, og flygtede selv til Vermont. Vermonteserne skal have tilbagekaldet en af deres Regiering udgiven Forordning, i Kraft af hvilken deres Gouverneur var berettiget til at udlevere Forbrydere, som søgte Sikkerhed i Vermont, naar der vedbørlig blev ansøgt derom. Paa denne Maade ville mange af disse Oprørere finde den Sikkerhed. Staten af Virginien har i Begyndelsen af dette Aar lagt en Afgivt af 6 Skilling paa hvert Fad Tobak, som bliver udskibet. Dette skal være skeet for at betale en Fordring af 90000 Daler, som Kongressen har ladet giøre paa denne Stat. At der ellers i Virginien, besynderlig i nogle Deele af samme seer meget vel og blomstrende ud, lader sig blant andet slutte deraf, at i de Distrikter, som ligge ved de blaa Bierge og Potawmakfloden, betales nu for en Dags Pløie, and 6 til 10 Pund, da man før ikke har givet meere end 2 til 6.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Fra Nye-York meldes, at man næsten ganske har bragt Stand et Handels-System, som viser, hvorledes Handelen imellem de forenede Stater og Storbritanien skal blive dreven; men at man ikke hørte det ringeste til, at der skulde blive sluttet en Commerce=Tractat imellem begge Lande. Til Nye-York opholde sig 4 Overhoveder for Jndianske Nationer, som ere ankomne for at slutte Venskabs Forbund med Kongressen. Sammesteds udrustes og mange Skibe, som skulle løbe ud paa Fiskefangsten, hvorpaa Kongressen i Besynderlighed har henvendt sin Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Et Amerikanskt Skib, under Navn General Washing, ton, som fører 20 Kanoner, var faa Dage for Postskibets Afreise ankommet til Nye=Pork. Samme var ladt med Viin fra Øen Madera, og bragte et Algierskt Rovskib med sig, som det endelig efter 2de Timers Træfning havde taget. De Fangne opførste sig saa uroelige, at han saae sig nødt til at sætte dem alle i Lænker, hvoraf han fandt en stor Mængde paa Rovskibet. Man havde i Sinde i Nye York, at tilbyde Deyen, at faae dem udvexlede imod Amerikanske Fanger: men dersom han vægrede sig derved, at behandle dem som de christne Slaver i Algier.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Efter Breve fra Barcelona og Cadix har Deyen i Algieerklæret Keiseren af Marocco Krig, og allerede taget et af hans Skibe, og ladet Mandskabet paa samme meget grusomt behandle. Den middellandske Søe er, paa nærværende Tid fuld af bevæbnede Søerøverskibe. - De Amerikanske Loyalisters nye Establissement i St. Johns ved Nye=Brunsvig skal meget komme sig. Jorden er meget frugtbar, og man har en stor Overflødighed af Fiske, vilde Fugle og alle Sorter Vildt, saa at denne Provinds kun venter paa nye Jndbyggere af alle Nationer, for at optage dem i sit Skiød og giøre dem lykkelige. Den Amerikanske Flygtning, General Arnold, skal snart forlade Engeland for at begive sig til Newfoundland, og sammesteds, som man siger, forvalte en offentlig Post. Han tager Bygningsmaterialier med sig til et nyt Huus.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Paris, den 16de April. Hr. de Calonne forudsaae allerede afvigte Torsdag sin Dimission; thi paafølgende Morgen, da han formedelst denne Formodning var meget uroelig, forlangte han, at tale med Kongen, hvilket blev ham nægtet. Om Løverdagen lod Kongen ham ikke kalde til sig, og da han om Søndagen atter anholdt om Andience, kunde han ikke faae den. Nu tvivle de han altsaa ikke meere paa den Skiæbne, som forestod ham. Dog alligevel bragte Grev von Montmorin ham ikke, førend om Aftenen Kl. 10, den Kongel. Skrivelse, som aldeles ikke var unaadig; men hvori Kongen tvertimod lover sin General-Controlleur, at Han vilde have hans Tieneste i Erindring, og berettiger ham til at forlange for sin Familie allede Naadesbeviisninger, hvortil den var beqvem. Den Skrivelse, som Hr. Miromesnil fik, har været ligesaa naadig, i Fald en Dimissions=Skrivelse kan være det. Den var omtrent af følgende Jndhold: "Forrige November forlangte De af mig, formedelst Deres Helbred, Deres Afskeed, hvilken jeg ikke gav Dem. Nu forlanger jeg samme af Dem, saasom jeg behøver en Mand i Deres Sted, som arbeider meget. Jeg bevilger Demalle de Naadesbeviisninger, som De behøve &c." Hr. Miromesnil svarede Kongen, at han med Underdanighed underkastede sig den Kongelige befaling, og takkede for de ham gjorte Tilbud; at han ikke var riig, da han blev udnævnt til Seilbevarer, og at hans Formue siden ikke var blevet større, men da de Kongelige Finanser ikke kunne taale, at han imodtog Naadesbeviisninger, og hans Pension (han har allerede for nogen Tid siden havt 40000 Livres i Retrait=Pension, var mere end tilstrækkelig nok for hans Levemaade, saa udbad han sig for Resten kun Hs. Majestæts Hyldest og Naade for sig og sin Familie.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Hr. de Calonne forblev nogle Dage efter sin Afskeed i Versailles, hvilket skal være skeet efter Kongel. befaling, for at give sin Efterfølger Underretning om alle de Ting, som hørte til hans Departement, og hvorom han kun ene havde Kundskab. Kongen skal, som det heder, have tilstaaet ham en Pension af 70000 Livres, og tillige lovet at betale hans Gield.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Den 13de hujus om Aftenen begav Politie=Lieutenanten, sig til Hr. Necker og overleverede ham en Lettre de Cachet, der omtrent lydde saaledes: "Det er min Villie, at De ufortøi vet forlade Paris, og begive sig, i det mindste 20 Mile fra Hovedstaden og Hoffet, og giver mig tilkiende, hvilket Sted, De ville vælge sig. Jeg forbyder Dem og at udgive noget Skrivt, som angaaer Administrationen. Hr. Necker begav sig i Følge denne Ordre i Gaar til Orleans, som ligger 28 Mile herfra. Der siges, at han skulde have kommet til at forlade Riget, dersom ikke Hr. Baron von Breuteuil havde gjort Forestillinger derimod. Den fornemste Aarsag til hans Forviisning skal være et Retfærdiggiørelsesskrivt, som han har udgivet imod Hr. de Calonne, og ladet trykke uden Kongel. Bevilling.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Det synes at være vist, at der skal oprettes et Finans=Conseil, og da Prindsen af Conti skal præsidere i samme, saa troer man, at Hr. Neckers Exilium ikke vil vare længe, saasom Prindsen har forlangt, at han maatte blive en Medlem af bemeldte Conseil.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Amsterdam, den 17de April. J Følge Efterretninger fra Gibraltar torde Keiseren af Marocco snart blive indviklet i Krig med andre barbariske Magter. Da denne Monarch, som er den fredeligste paa de Afrikanske Kyster, lever i Alliance med mange christelige Magter, og ønsker, at opfylde sine indgaaede politiske Forbindelser; saa havde han for nogle Maaneder siden befalet, at ingen Korsar Fregatte eller Galeie maatte løbe ind i nogen Maroccansk Havn, eller opbringe sammesteds noget Skib, som var taget fra de Christne. Uagtet denne befaling, løb en Algiersk Fregatte med et fanget Portugisiske Skib ind til Larache. Den Algierske Korsar vilde sælge sin Prise; men den Mohriske Gouverneur i Larache afværgede det; Korsaren maatte gaae til Seils igien, og efter Keiserens Ordre blev Prisen leveret til den Portugisiske Consul, for at han kunde tilsende de rette Eiere samme. Man formoder, at dette vil give Anledning til et Fredsbrud imellem Marocco, Algier, Tunis og Tripolis.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Fra Maynstrømmen, den 17de April. Det imod Hr. Landgreven af Hessen-Cassel udfærdigede og i stærke Udtryk forfattede Keiserl. Rigshofraads-Conclusum, angaaende det i Besiddelse tagne Grevskab Lippe, Schaumburg, kan man nu læse Ord til andet i vor Egns Tidender. Bemeldte Hr. Landgreve bliver ved samme befalet, at begive sig strax og ufortøvet ud af de Lippe-Schaumburgske Lande, saasnart dette Conclusum indløber ham, at trække sit Mandskab og sin Amunition bort derfra, at give Enkegrevinden Casserne, Pengene og Archivet trolig tilbage, at borttage Patenterne, at gotgiøre al Skade og Bekostning, og at sætte alting i den Stand igien, som det var før den 17de Februarii dette Aar. J Mangel heraf, bliver de ud skrivende Fyrster af den Nederrhinske Kreds anmodede, med forenede Kræfter og bevæbnet Haand at tilholde Landgreven dertil paa hans egen Bekostning, og for Fremtiden at tage Enkegrevinden af Lippe-Schaumburg, som Formynderske for hendes umyndige Søn, paa det kraftigste i Beskyttelse. Betienterne ere blevne fritagne fra den ugyldige og med Magt aftvungne Eed, som de have gjort Landgreven, og tilholdte til Lydighed imod Enkegrevinden, ligesom og Rigs fiskalen er bleven opfordret imod Landgreven, og erindret om hvad der paalaae ham.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Berlin, den 21de April. Det er bekiendt, at da Grev Philip Ernst af Schaumburg. Lippe ved Døden afgik den 15de Februarii dette Aar, lod Hs. Durchlauchtighed, Hr. Landgreve af Hessen=Cassel, den 17de Februarii Staden Bukkeburg og hele Grevskabet Lipper Schaumburg besætte med Sine Tropper, fordi Han betragtede samme som et Lehn til Huset Hessen-Cassel, og holdte den efterladte mindreaarige Greves Successionsret for ubestemt. Heraf reiste sig de bekiendte Bevægelser i Riget; fra det Westphalske Nederrhinske Kreds=Directorium indløb adskillige Overtalelser, og fra det Keiserl. Rigshofraad Befalinger til Hr. Landgreven om at forlade Grevskabet Lippe Schaumburg. Men fornemmelig har Hs. Majestæt Kongen af Preussen, ei allene som Kreds-Oberst og Directeur for den Westphalske Kreds, men og som en Ven af det Fyrstelige Huus, Hessen, antaget Sig denne Sag med en udmærket Jver, og med saa god Lykke anvendt Sin Mægling hos Hans Durchlauchtighed Landgreven af Hessen-Cassel, at Høistsamme har i en til Hs. Kongel. Majestæt under 16de hujus udfærdiget Skrivelse erklæret, at Han under Forbeholdelse af alle Sine Rettigheder havde befalet Sin Generalieutenant von Losberg, strax at trække alle Sine Tropper tilbage fra den af samme i Besiddelse tagne Andeel af Grevskabet Schaumburg. Altsaa er denne vigtige Begivenhed, som gjorde saa stor Opsigt i Riget, og truede med mange ubehagelige og uoverskuelige Følger, lykkelig bleven afgjort og sat paa den rette Fod ved Hs. Kongel. Majestæts patriotiske Bestræbelser, og ved Midler, som ingenlunde afbrød Roligheden.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Fra det Hannoverske, den 21de April. De Preussiske Regimenter i Westphalen samt de fornødne Artillerister have, som man har faaet at vide, allerede havt Ordre til at holde sig marchfærdige, for, saasnart den sidste Ordre indløb, at kunne brække op til Afmarch. Men nu bliver alting roeligt, siden de Hessiske Tropper allerede have forladt det Bukkeborgske, og Enkefrue=Grevinden igien tiltraadt Regieringen. Jmidlertid er det dog ikke i Bukkeborg, gaaet aldeles af uden Uroelighed, da man har slaaet Vinduer, ne ind paa adskillige Huse, hvis Beboere bleve holdte for Hessisksindede. - Rytterne, som Enkefrue Grevinden igien har taget i Tieneste holde Vagt paa Slottet; men udenfor besættes samme af Borgerskabet, eftersom Garnisonen endnu ikke er ankommen dertil igien.
Berlingske Tidende, 1787-04-30
Hamborg, den 23de April. Efterat vi allerede i nogen Tid havde havt et meget behageligt Veir, og fattet Haab om at faae et tidligt Foraar, eftersom Træerne allerede viste sine Blade og Blomsterknoppe, ja endog Fersken= og Abricos=Træerne stode allerede i fulde Blomster, saa har nu Vinteren igien indfundet sig her paa nye med en stor Mængde Snee, og saa stræng, at Thermometret stod i Forgaars Morges 2 Grader under Frysepunkten. Uden at tale om den Skade, som herved unægtelig er foraarsaget, samt Følgerne heraf, var det er meget sørgeligt Syn for Øiet, at see halvgrønne Træer og Tage, Veie og Marker bedækkede med Snee. Herpaa fulgte en stærk Regn, med Storm og en meget kold Luft, som næsten uafbrudt har vedholdt, fornemmelig i hele Gaar og i Dag Formiddag.