JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
Løverdagen den 13de Juli førstkommende, om Formiddager Kl. 9, bliver ved en eneste Auction absolut bortsolgt: 1) Den Hans Pedersens Stervboe tilhørende Parcel paa Wetterslow Mark ved Ringsted, som skylder af Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. med Areal circa 35 Tdr. Land og tilhørende gode Bygninger. Afdøde Lars Pedersens Parcel sammesteds, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr. enhalv Alb. med 15 Tdr. Land og fornødent Huusrum. Auctionen afholdes paa de nævnte Parceller, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Harhoff. Ringsted den 23de Juni 1833. Undertegnedes Forestillinger, saavel i Ridekunster som Liniedands og Hercules-Kunster vil for sidste Gang blive foreviste den 3die Juli paa Ridebanen i Slagelse. C. Hoffmann, jun. L. A. Lachmann, Juveleer, Guld- og Sølvarbeider fra Kiøbenhavn, anbefaler sig til forestaaende Slagelse og Nyborg Markeder med en vel assorteret Boutik af modern og solid Arbeide, hvoriblandt forefindes ægte Tula Snuustobaksdaaser, samt Franske Skildpaddes dito, et Partie Solvbriller, Krave knapper af Guld og Sølv, udmærket smukke Dame- og Herre Kieder, Ørenringe, Fingerringe, Brystnaale med mere til dette Fag henhørende Arbeide, som alt sælges til de billigste Priser. Gammelt Guld og Sølv kjøbes og modtages til Ombytning. Min Boutik paa Torvet bliver forsynet med et Skildt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
Sidstafvigte Søndag Nat er fra Gaardmand Jens Larsens Mark i Honge, halvanden Miil fra Slagelse, bortstiaalet 2de sorte Heste, hvoraf den ene havde 2de Bagsokke og kun 2de Overtænder, 9 Aar gl. og den anden kulsort af samme Alder. For Tilveiebringelsen, loves en passende Douceur af Ovennævnte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
Skipper N. Eriesen, fortiden i Lybek, medtager Fragtgods og Passagerer til Ringsted, Slagelse, Corsøer og Skielskiør.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
Onsdagen den 10de Juli 1833 holder SorbeBibelselskab sit aarlige Möde samt Generalforsamling i Anledning af sin Stiftelsesdag. Selskabets Medlemmer og Velyndere indbydes. herved til at overvære Høitideligheden, som vil begynde Kl. 11. Hr. Pastor Oldenburg holder Talen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
For en honet Familie er en beqvem Boepæl at erholde tilleie til førstkommende Flyttetid hos Undertegnede. Slagelse den 17de Juni 1833. C. Keller Fra Vester Flakkebierg Herreds Overformynderie kunne 60 Rbd. Sedler strax erholdes til Laan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede. Skielskør den 26de Juni 1833. Foss. Hvor et godt Contra P. Claveer kan erholdes tilkiøbt anviser Organist Solkendorff i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
En Stue paa 3 Fag med Kammer og Kiøkken, samt Plads til Jldebrændsel, er at faae tilleie til førstkommende Flyttetid. Avisexpeditionen anviser. En 1 Etage Vindovn med Tromle og Nør anvises tilkiøbs hos Bogbindermester With i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
Hos Skræddermester Friis i Sorøe kan en duelige Skræddersvend strax faae Arbeide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-02
Et ungt Menneske, der har Øvelse i de ved en Gods administration forefaldende Forretninger, kan strax blive antaget hos en Godsforvalter i Siælland. Nærmere Anviisning, faaes hos Prokurator S. Fog i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Den Vest-Siællandske Avis, eller Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus, 13de Aar. Løverdagen den 6. Juli 1833. No. 54. 19de Aar. Løverdagen den 6. Juli 1833. No. 54. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Keiseren af Solos Hof paa Øen Java.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Dhrr. Tyerman og Bennet foretoge sig under deres Ophold paa Øen Java en Excursion til Solo, hvis Fyrste man titulerer Keiser; men som er et somt Navn, saalænge Hollænderne ere Herrer over Øen; dog holder denne Fyrste en stor Hofstat, som man vil see af den følgende Fortælling. Vi havde Leilighed at see Keiseren, da han kiørte til Moscheen. Han sad i en prægtig Vogn, en stor Mængde af Soldater og Tienere droge, foran og bag efter ham med flyvende Faner og klingende Spil. En yngre Broder af ham steeg først ud af Vognen og har en Spyttebakke af Guld. Keiseren, en smuk Yngling paa omtrent 18 Aar, bar en lang, meget viid, sort Klædning som hængte ham ned om Hælene. Benene og Fødderne vare nogne. Han gik med megen Værdighed og bar i den høire Haand en Sabel med forgyldt Skede. Saalænge Fyrsterne vare i Mo scheen tillod man os ikke at gaae ind, endskiøndt man i Forveien havde viist os omkring i den. Det Sted, hvor Gudstienesten holdes, indeholder 120 Fod i Qvadrat, foruden et rummelig udvendigt Gallerie, som gaaer omkring den; foran den staaer et stort Vandbækken, hvori de Andægtige vadske deres Fødder inden de betræde det hellige Sted. Vi saae ikke noget mærkværdigt inde i Moscheen, undtagen en uhyre Tromme, som hængte i den og hvis Bestemmelse vi ikke kunde erfare.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Om Aftenen blev vi berligt beværtede af Stadens Gouverneur og af den Hollandske General de Kock; der var et talrigt Selskab af de militaire og civile Embedsmænd tilstæde med deres Koner. Alle disse Personer syntes at høre paa vore Fortællinger og Missionsværkets Fremskridt. med megen Deeltagelse; da vi havde yttret det Ønske at blive forestillede for Keiseren, saa forskaffede Generalen os denne Ære. - Efterat vi vare udstegne i den første Gaard, som hører til Fyrstens Plads, gik vi igiennem denne og derpaa igiennem to andre, hvori nysgierrige Mennesker i tusindviis vare forsamlede, og som bleve holdte i Orden af Soldaterne. J den fjerde indvendige Gaard presenterede Soldaterne Gevær og nedlode Fahnen for Generalen og Gouverneuren, som introducerede os, alle sadde efter Landets Skik med Benene overkors og blottede til Hofterne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Keiseren sad i den fierde Gaard paa sin Throne, som blev baaret af 4 Piller; den var temmelig lav, havde hverken Arme eller Rygstød og stod paa en Forhøining. Han rakte Gen. Kock og Gouverneuren Haanden og hilsede venligt paa de øvrige Europæere, som vare med hiin. General de Kock, som Vice Gouverneur over alle de Nederlandske Besiddelser paa Øen Java, satte sig ned i en Pragtstol paa høire Side af Keiseren og Stedets Gouverneur tog Plads i en sædvanlig Lænestol paa den venstre Side af ham. Paa begge Sider af Forhøningen bleve to Rader af Stole opstillede; de paa høire Side for de Hollandske Officere og for os, og de paa venstre Side for Landets Hoffolk og Adel. Keiseren bar en sort Vest, som gik fra Halsen ned til Hofterne og var efter hele Længden besat med Knapper; han var iført den saakaldte Sarrang, et Slags Fruentimmer=Skiørt af mørkt Lærred med hvide Pletter, som naaede ham halvt ned paa Benene. Hans Strømper vare af en lys Farve og Skoene sorte med Guldspænder. Paa Hovedet bar han en kegleformig chocoladefarvet Ha uden Rand og besat med Snorer. Den eneste usædvanlige Prydelse, som jeg bemærkede ved Monarkens Person, vare tre Stierner af Brillanter, som han har paa Brystet. Thronen havde fire Fod i Fiirkant og var bedækkes, med et guult Silketøi, som var udziret med Frøndser, og prægtige Guldblomster; Fødderne vare ligeledes forgyldte; den var saa høi, at man kunde sidde paa den paa Europæisk Viis; Fyrsten sad paa den med megen Værdighed, uagtet den manglede Arme og Rygstød, hvortil han kunde læne sig. Da alle havde taget Plads, saa talte Keiseren. i negle Minuter meget fortroeligt med Generalen og Gouverneuren. Derpaa bleve efter hinanden Thee, Caffe, Confect og Viin præsenterede Selskabet. Saa ofte Keiseren drak berørede han med sit Bæger, de Personer som sad paa høire og venstre Side af ham; derpaa kastede han venlige Blikke hen til det hele øvrige Selskab, ligesom han ogsaa vilde drikke paa dets Sundhed. - Gemakkerne paa venstre Haand stode aabne, saa at man kunde see deres Pragt og kostbare Meubler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Pludseligen kom en Hob Dandserinder ud af disse Sale, som sadde sig paa Hu og skubbede sig fremad, uagtet det var meget besværligt for dem ved deres lange Klæder: de sadde paa en Forhøining ikke langt fra Døren og lige overfor Keiseren. Nær ved dem var et Orchester af Javanesiske Musikantere og mange Sangere. boire Side stod en Trop indenlandske Musikanter men med Europæiske Jnstrumenter. Dandserinderne syntes ikke at være over 1516 Aar gamle. Hvad man kunde ste af deres Legeme, som Ansigt, Hals, Arme og Been, havde en bleegguul Farve, denne faaer Huden af en Saft, som presses af Sandeltræe og villugtende Planter. Saasnart Musikanterne og Sangerne begyndte at lade sig høre, saa reiste Dandserinderne sig langsomt og giorde med Armene, Hænderne og Hovedet forskiellige behagelige og udtryksfulde Gebærder. Bevægelsen var i Begyndelsen langsom og blev altid jevnformig. Melodien eller Versene maatte være nok saa muntre, saa bleve dog alle deres Gebærder og Stillinger fuldkomment overeensstemmende, deres Phystognomie beholdt bestandigt det samme Udtryk, eller meget mere den samme ubevægelige Rolighed. De betiente sig ved Dandsen af et smukt Skiærs, hvis Ender hængte ned til Fødderne; nu bredte de disse Ender fra hinanden, imedens de hævede Randen let i Veiret, ligesom de havde nyeligen berørt den, nu holdt de den over Armen eller Skuldrene, derpaa holdt de den som et Stør for Ansigtet. Af det kostbart udzirede Stof, som omgav deres Lænder, hængte ligeledes en Stribe, ligesom et Stør ned til Jorden, og Dandserinderne betiente sig af det ligesom Skiærset, ved det at de strakte nu Tæerne og nu Hælen hen til den ene eller den anden Side. Vi fandt ikke at nogen af deres Stillinger var med Flid uanstændig; der kunde ikke heller være noget mindre stødende end at betragte de blide, utvungne Bevægelser af deres Lemmer og Krop, som fulgte Musikens og Sangens Udtryk. Nogle af Musikanterne gik ofte hen til Sultanen, ligesom de vilde indhente hans Ordrer. Disse Folk nærmede sig ikke til ham undtagen i en krybende Stilling, ligesom Orme, hvilke frygte for høiere Væsners Trin. Saalænge de talte, lagde de Hænderne fladt sammen og holdt dem i Veiret, saa at de berørte Næsen med deres Tommelfingre det; var ydmygende her at betragte den menneskelige Natur i en saa fornedret Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Efter en halv Times Forløb stod Keiseren op- og man bød os at følge ham. Til vor store Forundring bleve vi atter førte ind i en Gaard, som lignede den vi havde forladt; der stode flere Rader af Borde i Skikkelse af et stort T, med alle Slags Spiser, Lækkerbidskiner og Frugter, som Landet frembringer og serveret paa Europæisk Viis. Fadene stode saa tæt ved hinanden, at ikke eet eneste til kunde faae Plads imellem dem; Mellemrummene vare opfyldte med prægtige vellugtende Blomster. Keiseren tog Plads midt foran Bordet; Generalen og Gouverneuren sadde sig paa den høire og venstre Side af ham Selskabet, de Jndfødte og Fremmede faade sig ved de andre Borde. Denne Frokost, saaledes kaldte man den, var virkelig pragtfuld, alt gik ligesaa ordentligt til, som i en Europæisk Fyrstes Palads, en stor Mængde Tienere vartede op. Et Orchester spille de muntre Stykker under hele Maaltidet, og sandsynligen til Ære for os, som Deputerede fra et Engelsk Selskab, den berømte God save the King. De unge Piger blev ved at dandse i en vis Afstand, og bleve som tilforn ledsagede af Sang og Musik Keiseren beviste enhver af sine Giæster den Ære at drikke et Gas Viin med ham; ogsaa bleve 3 eller 4 Skaaler, udbragte af Selskabet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Da Keiseren havde atter reist sig, saa fulgte vi ham ind i Dandsefalen. – De unge Piger, som hidindtil havde dandset, giorde Plads forandre, som vare klædte paa samme Maade. Da de alle havde sat sig paa Hu, saa kom en gammel Kone ind i Salen, som lagde et Jnstrument ned for hver af dem, hvilket saae ud som en Bue med Pilen paa Strengen; den var omtrent en Alen lang, rød lakeret og forgyldet. – Dandserinderne stode strax op og udførte de samme Dandse som de forrige; men med Buen i Haanden; hvilket meget forhøiede den maleriske Effect af deres Grupper og Stillinger. Vi kunne tilføie, at ingen Maskine kunde meere jevnformig og nøiagtigt udføre sine Bevægelser end de, ikke heller kunde nogen udføre dem med mindre Mand, naar nemlig Blikket skal gielde for Siælens Tolk. Man fortalte os, at det var nationale Sange og Melodier, hvorefter de dandsede, og hvis Jndhold havde Hensyn paa Folkets Mythologie, Relionsmeninger og Krige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Da det nu var paa Tiden at gaae bort, saa reiste vi os, og ønskede Monarken en lang og lykkelig Regiering; derpaa udbade vi os den Gunst, at vi maatte række ham Haanden; hvilken han tilstod os med den største Venlighed. Fyrsten udviste i sit hele Forhold en naturlig Værdighed og et utvunget venligt Væsen. Vi havde tilbragt tre Timer i Paladset; vor Nysgierighed var tilfredsstillet; men vore Hierter vare bedrøvede, naar vi sammenlignede denne forfængelige og kolde Pragt med det simple Væsen og det beide og beskedne Forhold af Kongerne paa Øerne Eimer, Hugheine og andre Øer i det store Verdens Hav, hvis Sæder ere virkeligen patriarkalske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
(Jndsendt.) Hvis man ei finder det rimeligt at antage de i denne Avis for kort siden anførte færøiske Meninger om de der nævnte formeentlige store Hav dyr, kunde man og derom fremsætte følgende Hypothese: Det er mueligt, at det der anførte Phænomen ikke har været noget egentlig Havdyr, men en usædvanlig stor sammenskyllet Mængde af Tang eller Havværter, som en forudgaaende stærk Storm kan have løsrevet fra Stranden og dens Voxesteder, og som 2de modsatte Strømme, hver paa sin Side, kunne have ført med sig, og dernæst drevet sammen i stor Mængde paa et enkelt Sted, i den saakaldte Kirring, eller korte Stilstand i Hovet mellem Øst- og Vestfaldet. Formedelst den ved de tilfældige Omstændigheder frembragte usædvanlige store Mængde kan de færørske Fiskeres Opmærksomhed være bleven vakt, og deres særegne Forklaring og subjective Mening foranlediget. Endvidere er det bekiendt, at der gives forskiellige Strømme saavel i de større, som mindre Have. De saakaldte almindelige Strømme i det store Ocean ere de, som altid gaae een Kant; de periodiske forandre deres Retning; de foranderlige beror paa Vindene, ogsaa gives der Over- og Under-Strømme. De øvre eller supe ficielle Strømme opdages ved deres Jndvirkning paa Skibes Cours, ved deres Jndflydelse paa Drivtømmer, Canoer, Frugter, Fonstaaer, Bouteiller m. m., som drives fra et Land til et andet; saaledes drive americanske Frugter i Land paa Jrland, Færøe, og visse Kyster i Norge. Understrømme bestemmes vanskeligere, men de ere dog til. Jisbierge, som undertiden flyde omkring i Atlanterhavet, og stikke dybt, tage formedelst Understrømmen, som indvirker paa dem, en ganske anden Cours, end den, de ifølge den superficielle Strøm skulde tage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Efter Storesby er Havet ved Spitsbergen paa 100 a 200 Favnes Dybde sædvanligen 6 a 7 Grader varmere end paa Overfladen, fordi dette Vand antages at være en Understrøm, eller Fortsættelse af den store, fra den mexicanske Bugt kommende Strøm, som kan have taget en god Deel Sargasso (flydende Tang) med sig fra Atlanterhavet, og, naar den under det kolde Vand mod Norden, synker under og bliver en Under strøm, fortsættende sin begyndende Fart i nordlig Retning; ved at træffe paa en saadan Under strøm, blandet med Tangarter, som formedelst Strømmens Magt ei kunde komme i Vandets Overflade, kunde Havbunden for de færøiske Fiskere, naar de tilfældigviis befandt sig paa et saadant Sted, blive lav og sort, og deres Fiskekroge der blive indviklede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Troppernes Dragt og Vaaben skulle være meget glimrende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Den 26de Juni bleve de Franske Kammeres Session sluttet ved en Kongelig Forordning uden Throntale og dette som man siger fordi næsten Medlemmerne af de Deputeredes Kammer vare bortreiste paa omtrent 60 nær Dagen i Forveien var Jndtægts=Budgettet blevet antaget med 122 mod 2 Stemmer af Pairenes Kammer. - Hr. Arago har i de offentlige Blade søgt at bevise, at Anlæggelsen af Casteller omkring Paris vil meere tiene til at holde Staden selv i Tømme end til at forsvare den. Denne Plan synes at opvække megen Misfornøielse blandt Hovedstadens Jndvaanere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
En Coureer, som har forladt Madrid den 21 Juni er ankommen til Paris; den har medbragt den Efterretning, at Høitideligseden ved Eedsaflæggelsen er gaaet for sig paa den ærefrygtsfuldeste Maade. Da Deres Majestæter gik ud af Kirken bleve de modtagne af eenstemmige Vivat. Men en nye Coureer, som var afgaaet sildigere skal have berettet, at oprøriske Grupper have samlet sig paa den store Plads henimod Kl. 2, saa at man befrygtede nogen Uroe om Aftenen. - Pragtfulde Fester skulle gives der den 20de til 26de. – Jfølge Engelske Efterretninger skulle de Liberale have været meget misfornøiede med, at det var udtrykkeligt blevet de Cortes paalagt eene at beskiæftige sig med Thronfølgesagen. - Jnfanten Don Carlos og hans Familie forventes nu hver Dag i Cevita=Vecchia; 20 Værelser ere indrettede for dem i Capuziner=Klosteret, hvor de kunne holde Qvarantaine; i Rom skal Jnfanten beboe Paladset Barberini. Man læser et Brev fra Kong Ferdinand, til sin Broder, hvori han forklarer ham Nødvendigheden af at han under de nærværende Forhold vælger sit Opholdsted udenfor Spanien og tilbyder ham eet af sine Krigskibe for at bringe ham derhen, hvor han agter at residere. – Fra Lissabon læses kun Beretninger og de Constitutionelles elendige Forfatning; men fra Oporto berettes: at den 20 Juni er den constitutionelle Escadre, bestaaende af 6 Krigskibe og nogle Dampskibe afseilet derfra med en Expedition paa 34000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Escadren commanderes af Captain Napier, Tropperne af Hertugen af Terceira (Greven af Villa flor, ogsaa Hertugen af Fayal (Marquien af Palmella) var ombord. Mandskabet paa det Miguelitiske Krigskib skal have gjort Oprør. – Marskal Solignac har nedlagt Commanden i Oporto, som er bleven overdraget til General Saldanha, enten fordi han er misfornøiet med Expeditionen eller med den Engelske Jndflydelse i Oporto. Han vilde afreise, men blev saaret i Armen af et miquelitisk Batterie da han seilede ned af Douro og maatte vende tilbage. – J Stæderne af det sydlige Frankerige vrimler det af Piemontesiske Flygtninge, som kun modtages under den Betingelse, at de øieblikkeligen lade sig indskibe til Algier Den Turinske Hoftidende omtaler de Domme, som ere fældede af Krigsretten i Genua, Alessandrig og Chamberi over Deeltagerne i det opdagede militaire Complot, hvilket havde til Formaal at omstyrte Thronen og indføre en Republik; mange Personer ere blevne henrettede. – J det sydlige Tydskland er man ligeledes beskiæftiget med at anstille Undersøgelser over en Conspirationsplan, som skal have været almindelig udbredet, og som især skal være bleven opdaget ved de Papire, som ere blevne fratagne Polakkerne; over 70 Personer ere arresterede i det Würtembergske, 30 Studenter ere arresterede i Tübingen; en udbredet Forbindelse af Burscheskabet over mange af de Tydske Universiteter skal være opdaget og som skal have til Formaal at kuldkaste de nærværende Statsforfatninger i Tydskland. - Arrestationer foretages bestandig hist og her paa de Tydske Universiteter, ligesom man kommer dybere paa Spor efter Sammenhænger ved denne Sammenrottelse. – Kongen af Belgien har med tilkiendegivet Velbehag modtaget Repræsentanternes Kammers Adresse; men der yttret sit Mishag med de Uordener, som nyeligen ere passerede i nogle belgiske Stæder. Han var den 26de i Antwerpen og mønstrede Tropperne; men der havde Pøbelen, selv under Kongens Vinduer forfulgt nogle unge Mennesker, som havde ladet sig see med hvide Hatte. - Hr. Gendebien og Ministeren Rogier have duelleret paa Pistoler; denne blev saaret i Kinden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Kronprindsen af Baiern er ankommen med et Dampskib til Constantinopel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Hamborg, den 29de Junii. I Gaar Aftes Kl. 8 ankom H. M. Kongen af Danmark over Rein bek og Hamborg til Altona, hvor Alt var forberedt, til Høistsammes Modtagelse i det RainvilleskHotel. Paa Grændsen af vort Territorium bød en Deputation fra Senatet Hs. Majestæt velkommen, og Monarkens Ankomst forkyndtes ved 31 Kanonskud, allevegne erholdt Han Beviser paa Høiagtelse og Kierlighed. Efter Forlydende vil Hs. Majestæt i Morgen beære det herværende Theater med sin høie Nærværelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Jndenlandske Efterretninger. J Skuespilhuset i Slesvig fandt den 17de Mai en sielden og rørende Fest Sted. Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Landgrove Carl af Hessen beærede nemlig denne Forestilling, den sidste Selskabet inden sin Afreise til Kiøbenhavn gav, med sin høie Nærværelse. Da det var første Gang igien, efter en Række af cirka 15 Aar, at Hs. Durchlauchtighed betraadte Skuespilhuset, var dette brillant oplyst og smagfuldt dekoreret med Taft, Blomster&c. Trods Varmen, var det ogsaa allerede en heel Time før Skuespillets Begyndelse overfyldt af Tilskuere, som ved den ærværdige Fyrstroldings Ankomst, ledsaget af sin høie Familie, i den herskabelige Loge, blandede deres eenstemmige Jubelraab med Paukernes og Trompeternes Lyd. Synlig rørt over denne Modtagelse, lænede Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed sig ud over Logen og talte med inderlig bevæget Stemme, nogle hiertelige Taksigelsesord. Hattene bleve derpaa atter svingede, og Vivatraabet syntes nu slet ingen Ende at ville tage, indtil Folkesangen: "Den König segne Gott blev istemt, og, under Ledsagelse af det stærkt besatte Orchester, siungen til Ende. Hs. H. D. raabte nu med høi Rost., Kongen, level og et tredobbelt, Vivat!" og "Hurral fra hver Mund rungede igiennem de festlige Haller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Orchestret begyndte nu Ouverturen til OperaenZampa," der blev givet med nye pragtfulde Kostumer og Dekorationer, og optaget med levende bifald. Efter Forestillingen ledsagede Publikums lydelige Fryderaab den høitfeirede, ærværdige Fyrstrolding tilvogns; Hestene bleve spændte fra, og Høisamme trukken til Slottet af den (Hemp. Av.) jublende Mængde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-06
Kiøbenhavn den 29de Junii. Jmorges Kl. afgik herfra Rheden det igaar fra Travemunde hidkomne armerede Keiserlig Russiske Dampskib, Herkules. Dette skiønne og velbyggede Skib, der har en Længde af 186 Engelske Fod og fører 24 tolvpundige Kanoner, er commanderet af Capitain Jwanow af den Russiske Marine. Ombord paa samme befinder sig foruden en Mængde andre Russiske Officerer, Directeuren for det Russiske Søkortarchiv, Generallieutenant v. Schubert, der har Overbestyrelsen af de Chronometer-Opmaalinger, til hvis Foretagelse Skibet er udrustet. Damp maskinens overordentlige Kraft (der, som allerede anført, er lig med 240 Hestes) staaer i fuldkomment Forholdt til Skibets Størrelse og Bygning; Skibet er desuden forsynet med en Reserve-Damp kiedel. - Det skal være bestemt til, paa sin Opmaalings-Expedition, først at gaae til Møen og dernæst til de Pommerske Kyster, Christiansøe og (Kbhvnsp.) Gothland. Til Undersøgelse af de stedfudne Uordener ved Landmilicesessionerne i Apenrade Amt er udnævnt en combineret Criminelundersøgelses-Commission, der allerede har aabnet sine Sessioner Fra Haders leden ønskes nu, i Kieler-Correspondenzblatt, at Undersøgelsen ei maae indskrænke sig til det nævnte Amt, men omfatte det hele første Land- og Krigs commissariats-District, da man, især hvad Haders leden Amt angaaer, derved torde vente sig vig lige Oplysninger i den nævnte Henseende, ved hvilken Leilighed omtales den Offentlighed og det Omfang, som de famøse Bestikkelser have vundet, og ønskes, at de Skyldige maaatte lide den fortiente Straf, da man kun i dette Tilfælde tør haabe, at der ikke i Fremtiden vil blive drevet nogen utilladelig Handel med Landsbørnenes Militair forpligtelse, og at et skiændigt, for Undersaaternes Moralitet farligt Bestikkelsesystem vil faae Dødstødet."(Kbhvnsp.)