JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-04-24
Wien d. 8 April. En nylig hertil fra Spanien ankommen Coureer som forlod Madrid d. 20 Marts og passerede igjennem det sydlige Frankrig d. 27 og 29de f. M. siger: at i de Byer han passerede igjennem var de Allieredes Erklæring imod Bo. naparte, af 13 Marts, opslaaet med stor Jubel og disse Egne i fuld Opstand mod Bonaparte - Hertug, inden af Angouleme befandt sig og i disse Egne og havde mange Tilhængere. Om Bonaparte og hans Fremfærd fortælle Pariserblade af 7, 8 og 9 April følgende: Under 12te Marts udstædte Bonaparte i Lyom et Dekret, som indeholder "Alle de Civile og Militære som i Aaret 1814 forraadte Riget, indkaldte fremmede Tropper og bidroge til Keiserthronens Omstyrtelse, tilsige Vi Benaadning for alle deres Forseelse. Dog ere fra denne Benaadning undtagne Dhrr. Lunch (Maire i Lyon som nu et fulgt med Hertuginden af Angouleme) de la RocheJacqvelin, de Vitrolles, Alexis de Noailles, Hertugen af Ragusa (Marskal Marmoni, Sosthene de la Rochefaucault, Bourienne, Bellart, Fyrsten at Benevent (Talleyrand) Grev Beurnonville, GrevJantaurt, Hertugen af Dahlberg og Abbed Monterquiou. Deres Godler skal strax konfiskeres. Det skal lægges Sag an imod dem og de skal dømmes og straffes efter Lovene.
Viborger Samler, 1815-04-24
Et Dekret dat. Paris 25 Marts befaler "1) Nationalforsamlingens Love skal anvendes paa Bourbonnernes Familie. De som traffes i Frankrig at denne Familie, skal stilles for Retten og dømmes efter foranførte Love. 2) De som under, Ludvig Stanislaus Xaver Greve af Lille (Kong Ludvig 18. hans Regjering modtoge Statsembeder, ligeledes de som tjente ham og Prindserne af hans Familie enten som Huustropper eller som Civil=Hofbetjente skal forføie sig 30 Mile fra Paris. Det samme gielder om alle de Chefer og Officerer, som hensigte til den Keiserlige Regjerings Omstyrtelse og i saa Heenseende have væbnet Corpser og alle dem som gjøre fælleds Sag med Rebellerne (Chouans) 3) De i sidste nævnte Artikel benævnte skulle, om de dertil opfordres, aflægge den i Loven foreskrevne Troskabseed.
Viborger Samler, 1815-04-24
J Vægringstilfælde stilles de under Politiopsigt og efter aflagt Beretning, tages med dem de Forholdsregler som Statens Vel fordrer.
Viborger Samler, 1815-04-24
Monitøren leverer nogle Breve fra Hertugen af Angouleme, hvoriblant et til Kongen af Spanien, hvori han beder om, at spanske Tropper maae rykke ind i Frankrig til Hielp for hans Onkel Kong Ludvig 18de. Brevet er dat. 30 Marts. Nok et Brev fra Hertugen til sin Gemalinde af 31 Marts, hvori han siger "at Marskal Massena opfører sig bestandig som en Ædelsteen m.m. De ved Paris samlede Tropper anslaaes til 60,000 Md., hvoraf dog 6000 paa Vogne ere sendte til Vendeen, og et lige Antal til Lyon. Ogsaa ved Basel samles et fransk Armeekorps.
Viborger Samler, 1815-04-24
Jmellem Parises Borgere og det Militære, der nu er indqvarteret hos dem, og ikke som ellers i Kasernerne, skal det ikke gaae saa venskabeligt til, i hvilken Anledning Kommandanten i 1ste Militær division, Grev Lobau, har udstædt en Dagbefaling, hvori han nøie foreskriver Soldaterne Omfanget at deres Rettigheder. Strax efter sin Ankomst til Paris skal Bon parte have ladet den østerrigske Minister, Baron Vindent, kalde til sig, og da det forekom ham som om denne ikke svarede ham med sømmelig Ærbødighed, spurgte han: "Om han vidste hver, han havde for sig?" Herpaa svarede Ministeren: Det vidste han meget vel, da den sidste Depesche fra hans Hof, hvormed var et Udkast af Deklarationen af 15 f. M., gav ham tilstrækkelig Underretning herom. Bonaparte skal derpaa have vendt ham Ryggen, og til Beviis paa sin Ungade have befalet, at man strax skulde bestille Postheste for Ministeren til Lille.
Viborger Samler, 1815-04-24
Det mislykkede Forsøg paa at bringe Marie Louise fra Wien skal have frembragt stor Bestyrtelse ved Bonapartes Hof. Han var saa vis paa Udfaldet, at allerede Eqvipager bleve afsendte for at modtage Keiserinden og hendes Søn, og hendes Varelser i Thuillerierne bleve meubleerte. Ogsaa melde Privatbreve fra Paris, at der skulde herske stor Nedslagenhed, og Miskredit i Handelen være stegen til det høieste. Mamelukken Rustan, som ikke vilde følge med Bonaparte til Elva, skal have ansøgt om sin forrige Post, men man troer ikke, at han tages til Naade igjen. For Tiden har Bonaparte en Kammertjener ved Navn Marchand, som var med ham paa Elda og er ham meget hengiven.
Viborger Samler, 1815-04-24
De Øvrighedspersoner, som have været den Kongelige Regjering troe, maae nu undgielde og ere ofte udsatte for Pobelens Mishandlinger.
Viborger Samler, 1815-04-24
Bonaparte har besøgt Drivhuset og fundet det i slet Stand. Derefter drog han til Maler Davids Værksted.
Viborger Samler, 1815-04-24
For at beskaftige Ørkesløse ere 4000 ansatte ved de offentlige Arbeider. General Desairs Støtte skal og oprettes. Paa Manmarken skal bygges en Sahl, der kan rumme 20000 Mennesker.
Viborger Samler, 1815-04-24
Hr. v. Flanhault er for nogle Dage siden reist til Wien.
Viborger Samler, 1815-04-24
Hertugen af Bourbon har ikke forladt Landet (som man paastod) men er under Navnet Dom reist til Egnen af Bourdeaux. Bonap. har lovet de Geistlige deres tilgodehavende Gage udbetalt. Jndvaanerne i Champagne, som lede meest ved sidste Krig, har Bonap. eftergivet de halve Skatter.
Viborger Samler, 1815-04-24
Marskallerne Macdonald og Ondinot have ansøgt og erholdt deres Afskeed.
Viborger Samler, 1815-04-24
Her udkommer nu (som en Forsmag paa Trykkefrihed) en Journal Lilien kaldet, som er ganske Royalistisk. Det hedder deri "at de Allierede ville tilbageholde deres Marsch, naar man udleverede dem Bonapart Alle Officerer, som havde soeren Kong Ludvig Troskab og siden vare gaaede til Bonaparte, skulle nedsables naar man fik fat paa dem o. s. fr.
Viborger Samler, 1815-04-24
Wien 7de og 10de April. Man kjender nu saa temmelig Kong Murats Hensigter at være fiendtlige. J en liden Fægtning ved Forlii faldt nogle faa Østerriger og ligesaamenge Neapolitanere. Neapolit. ere trængte frem til Bologna, dog havde de endnu ikke besat hverken Rom eller Florenz. Kong Murat havde og forsikret baade Paven og Storhertugen, at Han aldeles ikke havde noget Fjendtligt i Sinde mod dem; men kun ville indtage den Stilling ved Pofloden, som han havde inde i Feldtoget 1814. J Toskang og Porma var Stemningen god og imod Murat, Man oprettede en Nationalgorde i Flanken og Ryggen af Neapolit. Storhertugen af Toskang var endnu i Pisa, altsaa endnu i sine Stater. Den bedder, at baade han og Paven ventes hertil Wien. Kong Murats Styrke angives for 35000 Md.
Viborger Samler, 1815-04-24
Hans Gesandt er endnu her; da Kongen begyndes Krigen uden at erklære den, kunde han mueligt blive her som Gidsel.
Viborger Samler, 1815-04-24
Fra Bonaparte har Grev St. Vincent medbragt et Forslag angaaende Erkehertuginde Marie Louise, som ikke blev antaget. J Høisammes Hofstat ere atter forfaldne nogle Forandringer. Hendes første Hofdame Marchesa Brignole (Enke efter en genuesisk Minister) er død Erkehertuginden elskede hende høit og pleiede hende omhyggelig i sin Sygdom. Hendes Søn Prindsen af Parma (Konge af Rom, har faaet nye Betiente. Grevinde Mitrowsky er bleven hans Gouvernante. Grev Montesquion har atter prøvet paa at undvige; men er paagrebet. Han førte flere fordægtige Jnstrumenter med sig, blant andet en Strikkestige.
Viborger Samler, 1815-04-24
Man veed nu, at Bonaparte havde adskillige Atgentere her ved Wienerkongressen, som underrettede ham om alt. En af dem, Schulmeister fra Strasborg, er undsluppet Politiet. Han var 1809 Napoleons Politidirectør i Wien og hedde da Charles En vis Monteron som man troer er Bonapartes hemmelige Agent, boer hos Fyrst Talleyrand. Prinds Engen har givet sit Æresord paa, at ville, saalænge de franske Uroligheder vedvare, forblive i Bayern. - Han er og allerede afreist med Hs. M. Kongen, som den 7de April forled Wien og drog til München.
Viborger Samler, 1815-04-24
Fra Bonaparte er hidkommen en Deklaration, i hvilke han bekjendtgiør sin Tilbagekomst og Thronbestigelse, og lover at afsige ald Erobrelyst, holde Parisertraktaten (og blot arbeide paa Frankrigs Lykke. Man forsikrer, at Kongressen aldeles ikke værdiger ham noget Svar.
Viborger Samler, 1815-04-24
Brüssel, d. 10de April. J Forgaars Morges reiste Lord Wellington til Gent, og kom i Gaar tilbage. Han vil i de Allieredes Navn udstæde Manifestet til de Franske. Som man siger vil det fastsætte en vist Frist for de Fran skee til at udlevere Bonaparte og vælge sig en lovmæssig Regjering, efter hvilken Tids Forløb Fjendtlighederne skulle begynde. Paa Grændserne forefalde nogle Skjærmydsler.
Viborger Samler, 1815-04-24
Ved den røde Broe mellem Mons og Valenciennes fangedes nogle Franske, som dog sendtes tilbage, da Krigen ikke er erklæret.
Viborger Samler, 1815-04-24
Den 8de April gik herigjennem en Coureer fra Bonaparte som i stor Hast skulle bringe Depescher til Stokholm. (Denne Coureer er allerede i sidste Uge passeret Odense.)
Viborger Samler, 1815-04-24
Prinds Frederich af Oranien har Hovedqvarteer i Nivelles, den Belgiskehollandske Armee, som samler sig der, er 27,300 Md. 50000 Preussere staa paa Wellingtons venstre Fløi.
Viborger Samler, 1815-04-24
Blandede Efterretninger. (Af Alt. Merk, og Hamb. Corresp., Wien. Fyrst Buectochi og Prindsesse Pauline Borghese skal under Eskorte være kommen til Ungarn d. 30 Marts og forvarte i Brünn. Bonapartes Moder Mad. Lætitia skal have fundet Leilighed til at flygte, da hun skulle have været Følge med dem.
Viborger Samler, 1815-04-24
Kjøbenhavns Børs den 18de April. Cours. Hamb. 2 M. 686, a vista 700. Amsterdan2 M. 640. London 2 M. 23 1/2 Rbdl. a vista - . Spec. 7000. - Specier solgtes til 42 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 67 pr. 100; Oblig. 270.
Viborger Samler, 1815-04-24
Bekjendtgjørelser. Landvæsens-Commissair Rod, der siden 1804 har været ansat og praktiseret som Procurator ved Over- og Underretterne i Nørrejylland, har nu i denne Egenskal nedsat sig ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1815-04-24
Fortegnelse. Over de ved Viborg Post-Contoir for Jan. Qvartal, d. A. liggende uindløste Breve, nemlig: a) ved Brevposten. Porto No. 17 fra Aalborg, Rasmus Møller a Thisted 12 Rbs. No. 39 fra Ditto, Skipper Anders Hvass af Vixøe pr. Dito, No. 7 fra Dito, Ane Marie Abrahamsdatter . 12 Rbs. a Qvistrupgaard i Salling. 12 Rbs. No. 47 fra Ditto, Christens Hillerslev a Sen 12 Rbs. dels ved Thisted, No. 7 fra Ditto, Skipper P. N. Fischer af Borup pr. Viborg. No. 32 fra Ditto, Christen Dueholm i Aalbye, 12 Rbs. paa Thyholm. No. 15 fra Ditto, J. Pretzmann i Seiersbol12 Rbs. pr. Viborg No. 19 fra Aarhuus, Niels Christiansen a Maar 12 Rbs. berggaard ved Dauberg pr. Dito 7 Rbs. No. 12 fra Dito, Peder Jensen a Wende pr. Skive. 12 Rbs. No. 12 fra Ditto, Søren Nielsen i Lemming. pr. Viborg. 12 Rbs.
Viborger Samler, 1815-04-24
No. 1 fra Roskilde, Jens Jacobsen a Vaarning No. 25 fra Ditto, Anders Jensen Wang a Hvidberg paa Tyholm No. 2 fra Christiansfeld, J. H. Zanner a Ho 12 Rbs. ren pr. Viborg No. 1 fra Faaborg, Povel Larsen i Harup Bye, 16 Rbd. pr. Thisted, No. 4 fra Fladstrand, Garversvend Julius, 14 Rbd. Bok a Ditto, Franco. No. 7 fra Ditto, Jens Hansen a Tolstrup. 16 Rbs. No. 2 fra Ditto, Friederich Møller a ArupSogn pr. Nykjøbing, Franco. No. 3 fra Flensborg, Peder Pousen a Listo pr. Viborg. . 16 Rbs. No. 1 fra Ditto, Niels Jensen a Aarregaard16 Rbs. pr. Stive. No. 5 fra Ditto, J. Duesen a Viborg. 16 Rbs. No. 2 fra Frederiksborg, Anders Andersen, Smed i Mamon Sogn pr. Viborg 28 Rbs. No. 1 fra Frederikssta, And. Jaenisy a Dito 16 Rbs. No. 3 fra Fridericia, Thomas Nielsen a Sei erslev Sogn pr. Nykjøbing paa Port Mors . 20 Rbd. No. 8 fra Ditto, Buscha Jannerupgaard pr. Viborg. 20 Rbd. No. 1 fra Helsingøer, Engelbrecht Petersen, Thisted, Franco. 4 fra Hjørring, Johan Hvam a Viborg 16 Rbd. No. 3 fra Holstebro, Chisten Hylgaard i Thye 8 Rbs. No. 1 fra Ditto, Jens Pedersen a Ørding. Sogn pr. Nykjøbing paa Mors 5 Rbd. No. 6 fra Horsens, Skipper Anders Hansen, i Longe pr. Viborg. 12 Rbd.
Viborger Samler, 1815-04-24
No. 28 fra Kjøbenhavn, Peder Thomsen Klit af Thisted, No. 43 fra Dito, Forligelseskommissair A. Sal. 23 Rbd. rup a Troulstrup pr. Viborg, Fr. No. 47 fra Ditto, M. Thaarup hos Kjøbmand Thausig a Wixøe pr. Thisted . 16 Rbd. No. 38 fra Ditto, S. B. Moses i Viborg. 28 Rbs. No. 39 fra Ditto, J. et A. Philipsen a Dito, 28 Rbs. No. 13 fra Ditto, Underofficeer Hersbek. 28 Rbs. No. 28 fra Ditto, Jens Jacobsen Smed boende paa Hassinggaard pr. Viborg. 28 Rbs. No. 86 fra Ditto, Pastor Holma Sauns Præstegaard. 28 Rbs. No. 20 fra Ditto, Willas R. Saabye a Mammon pr. Viborg, Fr. No. 61 fra Dito, Peter Casp. Milla Wixøe 28 Rbs. No. 31 fra Ditto, Tamm paa Thisted Amthuus Fr. No. 41 fra Ditto, Jørgen Smed i Nykjøbing 28 Rbs. No. 21 fra Ditto, Zidsel Mathisdatter a Thyholm . 28 Rbd. No. 1 fra Kolding, Christen Johansen Aal af Viborg, Fr. No. 2 fra Lemvig. Jomfru Leth Lillelund af Ørum Præstegaard pr. Ditto, Fr. No. 1 fra Nyborg, Skipper Anders Hvads er Thisted, Fr. No. 1 fra Nykjøbing paa Falster, Christen Christensen Hillersløv a Dito 32 Rbd.
Viborger Samler, 1815-04-24
No. 7 fra Randers, Lægsmanden i Aalmølle pr. Viborg K. T. . No. 10 fra Ditto, Anders Jensen Thisted Østen 5 Rbd. for Viborg.
Viborger Samler, 1815-04-24
No. 2 fra Ribe, Thomas Jensen i Laastrup, 5 Rbd. pr. Ditto, Fr. pr. Ditto No. 2 fra Dito, Sognepræsten for Wilsom 28 Rbs. Sogn pr. Ditto, K. T. . . 28 Rbs. No. 2 fra Rudkjøbing, Christen Jensen Henning a Ditto . No. 1 fra Varde, Malene Hansdatter a Vin 23 Rbs. dum By pr. Ditto . 16 Rbs. No. 3 fra Ditto, Soelieutn. Tuxen a Thisted, 16 Rbs. No. 1 fra Ditto, Lieutn. Werning a Viborg 16 Rbs. b) med Pakkeposten.
Viborger Samler, 1815-04-24
No. 20 fra Aarhuus, Mad. Boisen i Viborg, Brev og 10 Rbd. N. V. Fr. Viborg Post-Contoir d. 18 April 1817. H. H. V. Hansen.
Viborger Samler, 1815-04-24
Alle Sorter fine og grove Blianter, deriblandt dem Snedkere og Tømmermænd bruge, ere tilligemed Lak, Oblater, Farvelader og mange Sorter Skriv=Post=Kardus= og Jmperialpapiir at faae i Viborg. hos Just.
Viborger Samler, 1815-04-27
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-04-27
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Franske Beretninger og Bonaparte og Hans Tilhængere.
Viborger Samler, 1815-04-27
Paris 11te og 12te April. Allerede d. 30te Marts skrev Ministeren for det Udenlandske til alle i Udlandet værende franske Ambassadører, Ministre og Agentere et Cirkulær, hvori han efterat have tilkjendegivet dem Bonapartes Tilbagekomst, skriver "Paa nogle faa Dage er Roligheden tilveiebragt i hele det store franske Rige - Den Dem af Kongen betroede Post er tilende og jeg vil ufortøvet indhente Keiserens befaling for atter at akkredittere Dem ved Gesandtskabet. De maae, min Herre ufortøvet anlægge den trefarvede Kokarde - Finder De Leilighed, naar De forlader det Hof De er ansat ved, Da sig Ministeren for det Udenlandske "At Keiseren af Hjertet ønsker at vedligeholde Freden, han afsiger alle Planer om Storhed, som han før havde fattet og baade hans og samtlige bestyrende Embedsmænd i Frankrig har ve nu langt andre Grundsætninger."
Viborger Samler, 1815-04-27
Generallieutenant Grouchy indberettede ved Tolegrafen d. 9de April fra Montlimart "at Hertugen af Augouleme, som var forladt af alle Linietropper, og havde kun 1500 Md. og 6 Kanoner tilbage, blev omringet af de Keiserlige Tropper baade i Fronten, Flanken og Ryggen og blev, da han forlangte at kapitulere, anholdt og arresteret af Nationalgarderne fra Dauphine - Efter Monitøren svarede Bonaparte General Grouchy d. 11te April saaledes Hr. Grev Grouchy! Kongens Forordning af 6te Marts og den af Ministrene i Wien af 13 Marts udstædte Deklaration berettigede mig til at behandle Hertugen af Angouleme paa samme Maade som ovennævnte Anordning og Deklaration vil, at jeg og min Familie skal behandles. Men jeg bliver ved den Bestemmelse, der bevægede mig til at forordne Bourbonnernes Familie frit kunne reise udaf Frankrig. Det er derfor min Villie, at De giver Ordre til, at Hertugen af Angouleme bringes til Cette og der vorder indskibet, samt at De vaager for hans Sikkerhed og paaseer, at ingen slet Behandling vederfares ham. De maae dog sørge for, at faae de penge tilbage, som ere tagne af de offentlige Kasser og forlange af Hertugen, at han forpligter sig til Krondiamanternes Tilbagelevering, som ere Nationens Eiendom - Tillige ville De tilkjendegive ham Nationalforsamlingens fornyede Bestemmelse imod de af Bourbonnerne, som ville begive sig til Frankrig.
Viborger Samler, 1815-04-27
Vore Blade omtale Breve fra Tydskland, der melde og Rustninger mod Frankrig, som lutter Dig og forsikrer Pariserne, at Frankrig, som aldeles ingen Lyst har til Krig har intet at frygte af sine Naboer - De slutte med at forsikre at Napoleons Tilbagekomst er Garanti for Kongeværdighederne i Europa.
Viborger Samler, 1815-04-27
Lucian Bonaparte er kommen hertil Paris. (det er da virkelig en Nyhed.)
Viborger Samler, 1815-04-27
Bonaparte har befalet at 3130 Batailloner Nationalgarde, hver paa 720 Md. eller ialt 2,255,040 Md. skal oprettes og tjene til Grændseforsvar mod Fjenden. Folkene dertil udskrives fra 20 til 60 Aar. Den der betaler 50 Fr. i Skatter, maae selv udruste sig.
Viborger Samler, 1815-04-27
Hertuginden af Angouleme indskibede sig d. 3die April i Pouillae paa en engelsk Corvet.
Viborger Samler, 1815-04-27
General Rivand er i Vende; vore Aviser paastaae det er roligt der. Den 9de April, sandtes 10000 Mk. til ovenpaa Vogne. Man miener dog, at de ej behøvedes da 9000 Nationalgadere havde væbnet sig der i mod Royalisterne.
Viborger Samler, 1815-04-27
Den 9de April holdt Bonaparte Mønstring over 20 Regimenter Fodfolk og Ryttere som kom fra Orleans og Loire. J en derefter holdt Tale til Officererne faade han: at den hvide Fahne endnu viede i Marseille allene. Marsk. Maasena er i Marseille. Han lod ikke til at blande sig i Politiske Ting ligesaalidet som Jnfanteriet, der stod under ham.
Viborger Samler, 1815-04-27
De 4 Schveitzer=Regimenter som stode i Kong Ludvigs Tjeneste ere afskedigede og gaae hjem, dog kunde de som ville, komme i et nyt oprettende Regiment.
Viborger Samler, 1815-04-27
General Delaborde plantede d. 4de April den trefarvede Fahne i Toulouse. General Grouchy er nu gaaet imod Marseille. Posten derfra kommer nu ordentlig hertil. Men om Tilstanden der veed man dog intet. Fra Bourdeaux udvandre mange. General Vandamme, Drouot, og flere ventes at blive Marskaller. Mameluken Rustan er taget til Naade igjen Han levede her i Paris i Kongens Tid i Stilhed hos sin Familie; men bevogtedes nøie af Politiet. De 8 af Kongen her indsatte Notarier ere suspenderede.
Viborger Samler, 1815-04-27
Monitøren har nogle for Pariserne maaskee glædelige, men for andre desto forunderlige Nyeheder, saasom: at Bayrerne ved Rhinen skrige sig hæse for at raabe Keiseren leve! at Kongen af Neapel allerede har slaaet Østerrigs Avantgaarde og fangen 5000 Mk. samt at 30000 Jnsurgentere i Malland, ere mod Østerrig og gaae til Malland. Royalisternes Sag angaaende:
Viborger Samler, 1815-04-27
Leyden, d. 14 April. Fra Paris skrives: J nogle Dage har man Kl. 11 Form. Kl. 3 Efterm. og om Aftenen seet hver Dag til samme Tid store Skarer komme til Slottet og raabe: "Keiseren leve!" De første Skraalere ere Officerer paa halv Gage, som forrette det gratis; men de andre Partier ere Udskuddet af Pøbelen, som faae Betaling derfor og som give Politiet nok at bestille, da de ofte forlange tredobbelt Betaling for at raabe begge Gange - Vi have her i Paris en Keiserlig Republikansk Regjering - befalingerne til Armeen udstædes i Keiserens Navn; de til Provindserne og Departementcheferne i Republikens Navn. Man planter endnu Frihedstræer og dandser om dem paa flere Stæder.
Viborger Samler, 1815-04-27
En fra Paris d. 12te April Afreist har sagt i Frankfurt "at det da han reiste, var meget uroligt i Paris -Fondene faldt. Man søgte at bringe Penge i Sikkerhed til England. Bonaparte havde befalet at udskrive 250000 Rd.; man var derover i stor Anges. Kun Soldaterne ere paa hans Parti, alle andre imed ham. Man troer snart hans Rølle er tilende.
Viborger Samler, 1815-04-27
Paris d. 8 April. Bonapartes Forfatning bliver immer mere betænkelig. Bedrageriet vare kun til en Tid. To Ting beskaftige især nu Bonapartes Opmarksomhed, nemlig hans Gemalindes og Sons Udeblivelse og de allierede Magters Deklar tion imod ham. Angaaende det første lader han udsprede: at fyrst Talleyrand har vidst at bestikke Pobelen i Wien, saa at den har sat sig imod Erkehertugindens og Prindsens Afreise. Deklarationen fra de Allierede derimod har han holdt hemmelig, fordi hen frygtede det Jndtryt den vilde gjøre paa Folket. Man saae den derfor ikke indført i nogen Avis, som alle gjennemlæses af Politiet inden de udgives. Men, da Bonap. dog fornam, at den var Folket bekjendt, blev han nødt til at tale om den og lod derfor en lang Artikel indrykke i Aviserne, for at bearbeide Folkets Aand og om muligt virke paa de Allierede - Dahan seer, at alle Souverænerne ere ham imod, søger han at forføre Undersaatterne til at skille sig fra Regenterne og svække deres Jver i at modstaae Frankrig, Han taler derfor i samme Artikel om sin forandrede Tænkemaade, sit Fredssind (?) og ville bringe Verden til at troe, at Folket tilbagekaldte ham og, at den ikke flød en Draabe Blod i Frankrig, skjøndt man dog veed det Modsatte af de i Vesten og Syden forefaldne Optrin til Fordeel for de Kongelige - - Man taler om 6 Armeekorps, der skal tjene paa Grændser, ne og i det Jndre. Men Paris kan man ikke blotte, der er Stemningen saadan, at saasnart man hørte endeel af Garnisonen var gaaet bort til Syden, saae man Folkestimler paa flere offentlige Pladse, man saae mange hvide Kokarder og hørte raabe "Kongen level Disse Bevægelser bleve undertrykkede ved nye Troppers Ankomst.
Viborger Samler, 1815-04-27
Bonaparte har inddeelt Riget i 7 Politidistrikter og ansat derved Directører, Commissarer og 7 Politilieutenanter, Han har og befalet, at den hvide Fahne skal vaie paa alle Taarne, Volde og Skibe, som ligge mod Kysterne. Man kjender i denne Anordning tilfulde hans Aand og Mening. Uagtet de i Pariserbladene indførte Tidender at Marsk. Ondinot (Hertug af Regio) havde havt Audients hos Bonap. og Marskalinde Massen spiist hos ham, troer man dog, at begge disse Mænd ere paa Kongepartiet.
Viborger Samler, 1815-04-27
Altona, d. 20 April. Flygtninge fra Gene skildre Tilstanden i det søndre og østre Frankrig, som ganske anarkisk. J Lyon tog man, da Royalisterne nærmede sig, Kommandoen fra Nationalgardens Officerer og væbnede den gemeeneste Pøbel. Man seer flere Stæder Frihedstræer og røde Huer. - J Lothringen raser Pøbel og Bønder for Bonaparte og begaaer mange Excesser. Her skeer det af Frygt ter, at de under Kongens Regjering kunne tabe de Emarantgodser, som de forhen fik for SkamkjøbSchveitzer Aviser fortælle (som vel behøver Bekræftelse, at Massen er skudt af Royalisterne i Marseille den 26de Marts.
Viborger Samler, 1815-04-27
Marskal Ney, har efter engelske Blade alvorlig angret, at han var Forræder mod Kongen; han har sagt: at han paa een Dag tabde 40 Aars Ære.
Viborger Samler, 1815-04-27
Vliessingen, d. 10de April. J Gaar kom hertil et Skib fra Nantes. Ved dets Afgang myrdede man i hinanden der i Gaderne. Matroser og Borgere vare paa Kongepartiet.
Viborger Samler, 1815-04-27
Hamborg 21 April. Jfølge paalidelige Efterretninger, som ere endnu efter den sædvanlige Franske Post hertil indtrufne, har Hertugen af Vicenza i en omstændelig Beretning tilkjendegivet Bo. naparte, at alle hans Forsøg hos de forskjellige europæiske Magter, til Fredens Vedligeholdelse, ere forgjæves og at man intetsteds har hørt ham. Krigen, med de Allierede er altsaa uundgaaelig, og da denne Efterretning blev bekjendt i Paris, faldt de offentlige Fonds til 58.