JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Paa Festens anden Dag høitideligholdtes Luthers Reformation paa Aalborg lærde Skole. Cathedret, hvorfra Talen holdtes, var festlig prydet og Salen, hvor Høitideligheden skeete, smagfuldt dekoreret. Luthers Buste var ogsaa der anbragt og paa en passende Maade prydet. Forsamlingen var talrig, foruden Skolens Ephorer og øvrige Foresatte vare mange af Byens og Omegnens Videnskabsmænd og Ungdoms Venner tilstede. Til Høitideligheden havde Hr. Professor Kiøbye i Skolens Navn indbudet ved et latinsk Program, der grundigt og den lærde Forfatter værdigt, udviklede: at Reformationens heldige Fremgang skyldes Luthers Carakteerfasthed, ved ikke at lade sig lokke hverken ved Overtalelser eller Trudsler fra at yttre sin fulde Overbeviisning, grundet paa Jndsigt i den hellige Skrift." Talen holdtes af Skolens Rector, der i et ædelt og kraftfuldt Romersprog gik ud paa at bevise, "at den ved Reformationen af Luther og Medarbeidere hævdede Frihed til at randsage den hellige Skrift og med Beskedenhed at drøfte dens Jndhold udbredte tillige tænksom Opmærksomhed paa at forbedre Ungdommens saavel private som offentlige Ondragelse og Underviisning. Før og efter Talen - der var udarbeidet med den kjendeligste Flid og vidnede om saare meget klassisk Lærdom, indklæd i en elegant Form - opførtes af Skolens Disciple ved Hr. Cantor Gregersens Veiledning en aanderig Cantate, forfattet af Hr. Pastor Henneberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Kjøbenhavns Børs d. 18 November. Cours. Hamb. 2 M. 408, a vista 415. Amsterdam 2 M. 376, a vista - . London 2 M. 17 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 430. Specier solgtes til 25 Rbmk. 12 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 107 pr. 100; Oblig. 95. Norske Rigsbksedler 24. Dito Species. - . Svenske Sedler 7 Rbmk. 9 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Blandede Efterretninger. Overmedicinalraad Blumenbach har i det Göt ting. Vidensk. Selskab fremlagt en Beretning fra Verdensomseileren Kapitain Krusenstern, hvori foruden den nu paa Reisen værende Lieuten. Kotebues Journal i Udtog, findes hans egne critiske bemærkninger over de af le Maire og Schouten i Aaret 1616, og af Roggewein i Aaret 1722 i Sydhavet gjorte nautisk geographiske Opdagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Det er bekjendt, at den russiske Rigskantsler Romanzow for to Aar siden paa sin egen Bekostning har udrustet Skibet Rurik, under Commando af den duelige Søofficier O. v. Kotzebue, en Søn af Theaterdigteren, der allerede som Cadet var reist med Krusenstern. Hans Jnstruction gik ud paa, især at opsøge adskillige af de anførte hollandske Søfarende for omtrent 100 og 200 Aar opdagede, men siden af ingen europæisk Reisende igjen besøgte Øer, og saaledes, nøie at bestemme Beliggenheden af disse endnu problematiske Eilande, da hidtil de nyeste classiske Bearbeidere af denne vigtige Deel af Geographien, A. Dalrymple, Fleurieu og Capit. Burney, have været af deelt Meening desangaaende. Vel var Opgaven vanskelig nok, da der for Seiladsen - især i stormende, mørkt Veir og under Vindstød – neppe gives et farligere Hav, end netop det af hine Hollændere fra Ø. til V. beseilede Strøg af Sydhavet, der ligesom er besaaet med lave, tildeels neppe over Havet fremragende Coraløer og Rev. Men Ltr. Kotzebue kom her hans maadeligt store Skib, og det gunstige Veir, næst hans gode Kundskaber, meget vel tilpas, og de af ham indsendte Kort bevise, at han har seet adskillige af disse Coraløer. Den 28 Marts f. A. landede han paa den saa mærkværdige Paaske-Øe, men de hos Woollet og Cook afbildede æventyrlig colossalske, af svampagtig Tuffwacke hugne Büster, fandt han for det meste alle ganske ødelagte. Paa det Sted, hvor den af le Maire og Schouten opdagede Hundrøe skulde ligge, fandt han virkeligen en lav Øe, med en Sø (Laggeon) i Midten, som næsten alle Coraløer have, men hvorpaa han ingen Jndbyggere traf, og som han derfor kaldte den tvivlsomme Øe. Krusenst. har gjort det sandsynligt, at det virkeligen er Hundeøen. Paa sin videre Fart traf Kotzebue en lignende, men ingen Coraløe, som var bedækket med den yppigste Vegetation, eller rettere, som lignede en meget vel røgtet Hauge, og især udmærkede sig derved, at den ingen La gon havde. Man traf ingen Jndvaanere, men kunde af adskillige Ting slutte, at den enten endnu for kort Tid havde været beboet, eller af Øeboere i Nabolavet besøgt. Da denne var den første af Kotzebues opdagede Øer, som hverken kan være Schoutens Søndergrund eller Roggeweins Karlshoff, saa kaldte han den Romanzofs-Den (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Subscriptionsplan. Til at erkiende Kunstens ypperste Skjønheder, udfordres et skjærpet Øie, til at efterligne dem, udkræves tillige vedholdende Tegne øvelser. For at bidrage Noget til at udbrede Kunstsands har jeg udgivet 12 Blade i 3 Hefter med Figurer efter Thorvaldsen i Conturer, som Forløber af et Elementarverk i Tegnekunsten, der kunde lede fra rigtigen at see og oftertegne Naturens mangfoldige Gjenstande, indtil at fatte og efterligne Kunstens og Naturens høieste Skjønheder og saaledes at danne Kunstsand og Smag. Men, kun Faa have fundet Behag i, at kjende eller benytte til Tegnøvelser hine Conturer af deres berømte Landsmands Mesterverker. Hine Hefter have derfor saare lidet bidraget til det sidste Verks Fremme; kun faa Patrioter have hidtil ydet Verkets Plan tilstrækkelig Opmærksomhed eller pleiet denne Danske Original-Frugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Da maaskee nogle skatterede Figurer af det daglige Liv kunde interessere Publikum mere end hine Figurer i antik Smag, og bidrage Noget mere til, at Elementarverkets Fortsættelse kunde mueliggjøres, agter jeg foreløbigen at udgive i 3 Hefter paa 12 Blade, Karakteristiske Figurer efter Naturen. Disse vise: 1. Natur og Kunst; Handel og Vandel. Phlegmatisk og cholerisk Temperament; Koketterie og Embedsiver. 3. Dorskhed og Snyderie; Kjøbmandsaand og Huuslighed. Det første Heftes 4 Kobber ledsages med poetiske Forklaringer af Hr. Professor Sander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Prisen for hvert Hefte med sorte Aftryk er 3 Rbdlr. N. V. Jllumineret 6 Rbdlr. Paa 8 Exemplare gives det 9de gratis. Kjøbenhavn i October Maaned, 1817. G. L. Lade, Hof-Kobberstikker. Gothersgade 125.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
J den engelske Lovgivning hedder det: Kongen døer aldrig i sin politiske Egenskab, og ingen Mellemregjering lader sig her tænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Det nuværende engelske Stamhuus er saaledes: Georg d. 2den, som døde 1760, havde, foruden adskillige Børn der døde, en Søn, Friedrich Ludvig, Stifter af den nuværende regjerende Linie, der døde 1751, som Prinds af Wales. Dennes Søstere vare: 1) Anna, formælet med Wilhelm Henrik Friso, Prinds af Oranien og Arvestatholder i de forenede Provindser; 2) Maria, formælet med Friedrich II., Landgreve af Hessen-Cassel; 3) Lovise, formælet med Frederik V., Konge af Danmark. - Prindsen af Wales, Friedrich Ludvigs Efterkommere ere: a) den nuregierende Konges, Georg dies Børn (see No. 91 S. 14511452); b) den afdøde Hertug af Gloucester, eller Prindsen af Wales anden Søns Børn: 1) Wilh. Friedrich, Hert. af Gloncester, og 2) Sophie Mathilde; c) Efterkommerne af Prindsen af Wales's ældre Datter, Anne, formælet med Carl Wilh. Ferdinand, Hertug af Brunsvig-Wolfenbüttel; d) Efterkommerne af Prindsen af Wales's yngre Datter, Caroline Mathilde, formælet med Christian VII., Konge af Danmark. II. Efterkommerne af den ældre Datter af Kong Georg II., Anna, Prindsesse af Oranien. III. Efterkommere af Kong Georg Ils, yngre Datter, Maria, formælet Landgrevinde af Hessen-Cassel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Opløsning af Spørgsmaalet i No. 81.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Det i hiint Spørgsmaal, af den ordinære Arvegangsmaade exempelviis fremsatte Tilfælde, og andre lignende, kan indtræffe i 5te Arverlasse, og det ei allene forsaavidt den udgjør 3die Classe af rette opstigende Linie, men ogsaa alle fjernere Classer deraf, derved nemlig, at Arveladernes Ascendenter ere hinanden beslægtede i ulige Sidelinie; saaledes indtræffer det Omspurgte naar f. Ex. Arveladerens Fader er Søstersøn af Mormoders Moder, Farfader Morbroder til Farmoder og Farbroder til Morfader, Morfader Farbroder til Mormoder, samt Morfaders Moder Moster til Mormoder; thi da er Mormoders Fader saaledes som i Spørgsmaalet anført, beslægtet og besvogret med Arveladerens øvrige Oldeforældre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Herved anmærkes imidlertid, at imellem Mormoders Forældre er respectus parentele paa Fruentimmerets Side, saa at til deres Ægteskab maa haves Bevilling, overeensstemmende med Fr. 23. Maj 1800 – nu med Rept. 12 Octbr. 1812. Med Hensyn til i hvilke Classer saadanne Tilfælde kan indtræffe, bemærkes iøvrigt: at ogsaa rette opstigende Linies 2den Classe, saavelsom i de 3 sidste Sidelinier kan Personer, der ere hinanden i rette op- og nedestigende Linie beslægtede, komme til at arver sammen; saaledes i 2den Classe af rette opstigende Linie, naar f. Ex. Arveladerens Fader er Farbroder til Moder, thi da er Morfader Søn af Faders Forældre i 2den Sidelinie maar f. Ex. Arveladerens Fader er Broder til Moders Stedfader, thi da er Farbroder Fader til Moders Stedbroder, – og i 3die Sidelinie, naar f. Ex. Arveladerens Farmoders Stedfader er Broder til Farfader, Mormodens Stedfader Stedbroder til Formoder, og Morfaders Stedfader Stedbroder til Mormoder, thi da bliver Farfaders Broder Fader til Farmoders Sted broder, denne Fader til Mormoders Stedbroder, og denne endelig igjen Fader til Morfaders Stedbroder. For dermere at tydeliggjøre min Forklaring. var min Hensigt at opløse de nævnte Tilfælde med vedføiende Arvetabeller, men da disse ikke uden Besværlighed kunne trykkes, og de formeentlig desuden vil være Enhver, der har seet Arvetabeller, lette selv at forfatte, vil Læseren tilgive denne min Forklarings Ufuldstændighed, som jeg desuden har søgt tildeels at afhielpe ved at lade bemeldte Tabeller indsætte blandt Bekjendtgjørelserne i Indgangen til Consistoriet. G. S. L. H. Nye Berigtigelser til Brevskriverens i No. 92 indrykkede Opfordring. Mine forrige Berigtigelser vare intet Svar Dette forudsætter et Spørgsmaal, og Brevskriveren spurgte jo Jngen; ikke engang Sandhed. En Mand af Ære hader al Bombast, at Smiger, al Tilsidesættelse af Andres Fortjenester, En Mand af Ære lader de Døde med Fred, efter det, ham bekiendte, Ordsprog. En Mand af Ære bilder ikke, vitterligen, et heelt Publicum Noget ind, der ei forholder sig saaledes og lader sig først underrette, før han udgiver Noget for afgjort og vist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
En Mand af Ære forvansker og forqvakler i Andres Ord, eller lægger i dem en Betydning, de ikke have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Da jeg maatte holde mig til hin Brev, maatte jo og mine Berigtigelser blive eensidige de, paa samme Side, som Brevet; saasom det Rette og Sande jo laae paa den anden Side, hvor ingen Berigtigelser vare fornødne. De vare og maa gjerne hedde triviale; naar de kun ere rigtige. J Livet er saa Meget trivialt. Saaledes er det, t. T., trivialt, at kalde en vis Bog Bibelen; men det er rigtigt. Vil man nu, for at undgaae det Triviale, kalde denne samme Bog Lavets Brød, bliver det aldeles urigtigt. Brevskriveren seer heraf tydeligen, at Man ci bør forkaste alt Trivialt, hvilket med mange flere Exempler kunde oplyses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
At den tydske St. Petri Menighed har ladet dør i Fattigdom en væridig Mand o. s. v., ære Brevskriverens, ef mine, Ord; og dette er den Forpanskning, Manden af Ære ei borde tillade sig. Man sammenligne, med hans mine i den 5te Berigtigelse; Man optælle Ordene, og - Man seer qvid mirum! – et nyt Jnvectiv imod mig; af pure Modbydelighed for det Triviale, d. e. Rigtige. Brevskriveren, der veed saa Meget, endog Meer end hvad der er sandt, maa vel og vide, at der engang udkom, paa tydsk Tungemaal, en Opfordring til at forbedre og høitideliggjøre Kirkesangen ved den Menighed, hvortil han hører. Alle gode Mennesker fandt denne saare uskyldig, og dens Forfatter havde snarere kunne regne paa Taknemmelighed i sin Grav, end paa Dadel. At denne samme Mand ei var yndet, maa vel og være den megetvidende Brevskriver vitterligt. Derhen pegede jeg. Gud bevare mig fra at beskylde en heel Menighed, hvis Repræsentant er saa ødsel - endog paa Ros og Dadel – for Karrighed imod Nogen i dens Tieneste, Altsaa jeg gjentager det – Lad den Døde hvile i Fred. - Forstaaer ikke Brevskriveren at den Forknyttede har høit Krav paa Skaansel, den Miskjendte paa Ro, selv i levende Live, saa beklager jeg ham. Men maaskee har han ei villet forstaae mig? Endeligen være det tidtmeldte Brevskriver vitterligt, at jeg ei, efter Foranførte, kan respektere hans Competence til at opfordre mig; at jeg beklager den Menighed, hvis uheldige Organ, Han, der saaledes skriver, er vorden; og at jeg lidet ændser den Drøfter, der selv kommer Avner i Sigten, for at Herremanden skal troe han har et svært Arbeide, saaledes som han, uden Trope, har omskrevet og forvansket min 5te Berigtigelse. Si tacusses!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Jndenlandske Efterretninger. Den Guldplade, som Hs. M. Kongen nedlagde i en udhulet Sandsteen, som Grundsteen til Alteret for Frue Kirke, havde følgende Jndskrift: Aar efter Christi Byrd 1817 feiredes det tredie Aarhundredes Jubelfest til Minde om den ved Morten Luther forkyndte evangeliske Lære. Paa Festens, 2den Dag den 1ste Novbr. lagde Danmarks Konge Fredrik VI. Grundstenen til dette Alter, efterat Kirkens Mure ved Kongens Omhue vare reiste af det Gruus, hvortil fiendtlig Overfald 1807 havde nedstyrtet dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Skibet St. Croix, Capit. Holm, som afgik herfra til Vestindien, er i Canalen mødt det Uheld, at Lynilden slog ned i dets Mast, og splittede den, hvorved syv Mand meere eller mindre ere blevne saarede, dog alle i ingen større Grad, end at man jo haabede de snart vilde komme sig igjen. Man seer heraf, hvor nyttigt det vilde være at anbringe Tordenledere, især paa store Fartøier. Skibet skal have faaet en Læk, hvorved det nødsagedes til at løbe ind i Portsmouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Hr. Prof. Finn Magnusen har i Aftes begyndt sine offentlige Forelæsninger over den nordiske Mythologie. Han aabnede dem med en interessant Udsigt over Forbindelsen imellem den nordiske og den ægyptiske, persiske og græske Gude og Troeslære, for at lette Overgangen til den egentlige nordiske Mythelære, efter den ældre Edda. Forelæsningerne holdes i det øverste Audititorium, hver Fredag fra Kl. 5 til 6. - Med Fornøielse erfarer man, at een af Fædrenelandets første Ædle, der saa rundeligen understøtter videnskabelige Foretagender, ogsaa har sat Hr. Prof. Finn Magnusen istand til at fortsætte sine Forelæsninger, der ville tænde et vigtigt Lys i Historien om det gamle Nordens aandige Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Den evangeliske Psalmebog er saavel i Aalborg Byes, som i Aarhuus Domkirke indført paa Jubelfesten. J Viborg har Tugthuusmenigheden i endeel Aar havt den, Domkirkens Menighed har i 2 Aar brugt den og Søndresogn bruger endnu Guldbergs. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Mariboe, d. 17 November. Her i Mariboe betales nu en Tønde god Hvede med 15 Rbd. og ved Bandholm med 16 Rbd. Uagtet den indhøstede Sæd langt fra ikke fylder saa meget i Laderne i Aar, som i forrige Aar, saa fylder den dog destomere i Skjeppen. - J forrige Uge blev paa en offentlig Faldbydelse i Omegnen ved Mariboe et Lod gammelt Sølv betalt med 4 Rbd. ; foruden Allarmen. J Kjøbenhavn kan for Tiden et nyt forarbeidet Lod Sølv kjøbes for 15 a 16 Rbmk. - Vinteren har endnu ikke indfundet sig. Næsten daglig hjemsøges vi med tyk og taaget Luft og Regn, hvorved især de saakaldte Bieveis meget forværres, dog undtages herfra de nye anlagte Veie, der ere en sand Velgierning baade for Landmanden og Reisende. - Til Trods for vor Tidsalders saakaldte Oplysning og vore mange ypperlige Læreanstalter, er dog i denne Tid en Kone fra Kiellernæs, under Grevskabet Knuhtenborg, sat under Tiltale for Hocus Pocus folias og andre hemmelige Kunster. - For nogen Tid siden kom en Bonde til en Apotheker her i Stiftet og forlangte Raad for sit syge Barn. Apothekeren, som fornuftig Mand, henviste ham til den authoriserede Læge. "Nei!" sagde Bon"det kan ikke nytte noget, da der hver den - Nat kommer underjordisk Tøi og patter (Saa dybt er Overtroen, endnu det. hist og her rodfæstet (?) (Mariboe Av.)(Fortsatte Efterretninger om Høitidelighederne i Provindserne ved Reformations-Jubelfesten.)J Haderslev udmærkedes Festen, foruden de almindelige Høitideligheder, ved en Procession til Kirken af Garnisonen og samtlige Kongel. Embedsmænd med alle Stadens Foresatte og de tvende Lærere for Drenge= og Pigeskolerne med deres 116 Skolebørn, hvilke siden omgave Luthers Æresminde, som var opført i Midten af Kirkens brede Gang og bestod i en 9 Alen høi Pyramide, paa hvilken Luthers Brystbillede var anbragt, omgivet af adskillige fine Kobberstik af hans Levnet. Paa øverste Trin af Fodstellet stode Luthers samtlige Skrivter i 24 Qvartbind samt Seckendorffs Kommentair, Foran Pyramiden hævede sig et 14 Alen høit Portal, som transparent foreviste de gyldne Ord: "Endnuomstraaleros Luthers Aand", og høiere oppe svævede en Soel, som skjød sine Straaler til alle Sider. Efter en kort Tale af Hr. Provst Strodtmann, istemte et vel besat musikalsk Chor en af Hr. Borgemester Lindenhan forfattet Kantate. Derpaa fulgte Prædikerne. Af Mangel paa Rum feiredes ogsaa anden Dagen Skolens Høitideligheder i Kirken ved en latinsk Tale af Hr. Rektor Brauneisen, hvortil han havde indbudet ved et tydsk Program, der gjorde bekjendt med de Mænd, som havde befordret Reformationen i Hertugdommene. Gudstjenesten paa 3die Festdag holdtes om Aftenen Kl. 6 1/2, hvorved Kirken. var herlig dekoreret med koulørte Lamper og over 4000 Tilhørere tilstæde. Hvad der især vil krone Høitideligheden af 3die Reformationsfest i Haderslev er Haabet om, at Stadens og Omegnens Jndvaanere til sammes Minde frivillig ville sammenskyde et Luthersk Stipendium for trængende Studerende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
J Vemmeløv og Hemmeshøi Kirker i Sielland høitideligholdtes Jubelfesten saaledes: Saasnart Provst Lemvigh, som den Dag selv prædikede, traadte ind af Kirkedørene, blev der fra Pulpituret musiceret af 5 Fioliner og 2de Klarinet ter. Derpaa gik Provsten for Alteret og blev iført Messesærk og Messehagen. Efterat der var læst i Chorsdøren, begyndtes der med Palmen No. 875. Derefter blev den befalede Collect, messet, hvorefter der med fuld Musik blev istemmet Psalmen Nr. 538. Efter denne blev den af Jngermann forfattede Sang afsjungen af begge Kirkesangerne og begge Provstens Døttre og accompagneret af 2de Fioliner. Derpaa gik Provsten paa Prædikestolen, hvor Palmen No. 540, blev afsjungen med fuld Musik. Efter Prædiken blev Psalmen Nr. 5 afsjungen paa ligemaade. Den befalede Collect, blev efter denne messet, og den hele Gudstjeneste sluttedes med Palmen Nr. 539, under fuld Musik og Bønnen i Chorsdøren. Ved Udgangen af Kirken blev atter musiceret. Den 2den November prædikede Provstens Medhielper Hr. Pastor Boserup i begge Kirker, da samme Ceremonier og samme Psalmer blev afsjungen med fuld Musik, kun med den Forandring, at Jnger mans Sang blev den Dag ikke brugt i nogen af Kirkerne, og Beslutnings Psalmen var No. 541. Ved Ind- og Udgangen af Kirkerne blev af fuldt Chor musiceret. – J Hensigt til Kirkernes Pyndt udmærkede især Vemmeløv Kirke sig, som man havde Kirkesangerens Arngrimsens gode Smag og Flid at takke for. Ved Indgangen af den yderste Kirkeder var sat 2de Grene af Gran, som formerede en Bue, og ligeledes ved Jndgangen i Kirken, fra Vaabenhuset. Over alle Stolene var anbragt Buer af Gran. Paa Siden af Trappen. op til Prædikestolen var anbragt en Allee af fine Grangrene. Ved Jndgangen af Choret var paa begge Sider opsat 2de Grangrene, der formerede oven til en Bue. J Midten af denne var Dr. Morten Luthers Portrait ophængt, omgivet med Guirlander af levende Blomster fra Provstens Han ge, som hans Døttre havde bundet tilsammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Ved Jndgangen til Sacristiet var ogsaa anbragt en Bue af Grangrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Ribe Avis af 18 Nov. bekjendtgjør: "J Anledning af Reformationens Jubelglæde, var Spandet Kirke paa de høie festlige Dage, den 31te October og 2den Novbr., efter Stædets bedst muelige Leilighed, prydet, og til Prydelsen, hørte 2de smukke Krandse, af hvilke den ene blev af dens Eier, een af Kirkens Værger, med et rørt Hjerte givet til Kirken. Alterlysene brændt begge Dagen fra først til sidst, og den store forsamlede Mængdes Andagt, og deres Hjerters gladeste og frydefuldeste Følelser hævedes og forædle des særdeles ved een, – saa got, som skee kunne, afgiven Jnstrumental Musik, som bestod af 2de Klarinetter og 3de Fioliner. - Enhver Tænkende, enhver føelsom Religionens Ven og Veninde, ydede Alherren sit Hjertes varmeste, gladeste, inderligste Taksigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Kjøbenhavns Børs d. 21 November. Cours. Hamb. 2 M. 400, a vista 407. Amsterdam 2 M. 368, a vista . London 2 M. 16 2/3 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 420. Specier solgtes til 25 Rbmk. 4 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 107 pr. 100; Oblig. 95. Norske Rigsbksedler 24. Dito Species. - Svenske Sedler 7 Rbmk. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Blandede Efterretninger. (Af den Norske Rigstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-22
Af Christiansands Bye ere til Repræsentanter paa Storthinget fra 1ste Febr. 1818 udvalgte: 1) Overkrigscommissair W. Sebbelow, og 2) Kjøbmand P. Mørch, samt til Reserver: 1) Kjøbmand B. T. Rolfsen, og 2) Kjøbmand J. Sanne. - Af Trondhjems Bye ere valgte: 1) Residerende Capellan N. S. Schultz, 2) Grosserer Johansen, 3) Bye= og Raadstue=Skriver, Regiments=Qvarteermester C. Falsen, og 4) Grosserer J. M. Lysholm. - Af Finmarkens Amt ere udvalgte: 1) Controlleur i Hammerfest, H. H. Meyer; 2) Provst i Sengens Provstie og Sognepræst til Ibbestad, G. Berg; 3) Handelsmand N. Norman. Reserver: 1) Handelsmand H. Klæboe; 2) Auditeur G. Aas; 3) Jordebruger N. Norman. - Af Stavanger Bye er valgt Major og Landmaaler M. Smith. - Af Stavanger Amt ere valgte: 1) Gaardbruger Johannes Eriksen Malmey; 2) Gaard bruger Gabriel Johannesen Nedre-Øst raad; 3) Gaardbruger Svend Jngebretsen, Mossage, samt til Reserver: 1) Lensmand Aasmund Stuehaug; 2) Gaandbruger Ole Pedersen Ask. - Af Smaalehnenes Amt ere valgte: 1) Amtmand Valentin Christian Wilhelm, Sibbern, Ridder af Sværdordenen; 2) Statsraad Markus Giøe Rosenkrantz, Storkors af Dannebrog og Commandeur af Nordstjernen, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand; 3) Provst Poul Wilhelm Schätler, Sognepræst til Rygge Præstegield, og som Reserver 1) Assessor Peter Elle som til Eviegaard; 2) Gaard bruger John Hansen Sørbrøden; 3) Leensmand Torkall d Landholtz.