JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Aar 1822. No. 10. Fredagen. den 18de Januari. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst privilegerede. nihulv Cistviidende. Christendommens Kamp mod Jslammismen. Vel maa det være Menneskevennens Ønske, at der maatte blive en varig Fred paa Jorden, og dog gives der Fredsudsigter, hvorved hans Hierte maa bløde, nemlig naar Krigen og dens øiebtikkelige Lidelser afkiøbes ved et langvarigt og uopretteligt Tab, for Menneskeslægten og Culturen. Dette er just nu Tilfældet med de græske Anliggender. Det er sandt, griber Rusland til Vaaben, saa ere sandsynligen den hundredtusinde Christne som boe i Constantinopel, forlorne, og deres Skjebne endog maaskee meget rædsom, men bilægges Sagen, skulle Grækerne atter underkast sig Tyrkernes Herredømme, da er hele den græske Nation forloren, da vil den, trods alle Løfter og Tra tater vorde et successive Offer for deres Hævn, da vil hele Grækenlands herlige Jordbund med alle dens vordende Slægter være fordømt til evigt Slaveri og Barbarie, Nei, endnu ville vi ikke troe, at det vil vorde saalunde. J. Christendommens, Culturen og det gamle Hellas's Venner. Endnu ville vi ikke fæste Liid dertil. Vel formaae vi ei, som svage Dødelige, at skue ind i Forsynets Planer, men det syne, dog, som vi befinde os paa et Vendepunkt af Menneskeslægtens Bane, og at der vil skee et eller andet hvorved Tyrkebarbariet endes, og det med store Anlæg begavede græske Folk vil vorde frelst. - Vi kiende ikke Keiser Alexanders Fordringer, men man maa troe, at om endogsaa Porten har antaget dem saa ere endnu to tilbage, som maaskee blive de vanskeligst at opfylde, nemlig: at en russisk Observationssarmee, skal vaage over at Tyrkerne holde deres Løfter, og at Rusland faaer Erstatning for dets Krigsomkostninger. Desuden er den græske Jnsurrection sandsynligviis af den Beskaffenhed, at den nu er ikke meere at betvinge. Nye Seiervindinger have kronet Grækernes Bestræbelser, og saavel Nutidens som Fortidens Erintildringer ville opflamme dem til at gaae Dage imøde som hine ved Marathon og Platea. Men langvarige ville Udsigterne blive, og det vilde vorde trættende at følge det blodige Skuespil i sin Gang, naar der ikke 9 i vore Dage gaves saa mange Mellemspil, som kunne i imidlertid beskjæftige vor Opmærksomhed; dertil høre de store Begivenheder i Amerika, som kunne trøste Hiertet, naar det bløder ved Begivenhederne i Europa, og som styrke Menneskets Haab og Tillid paa Forsynets Styrelse; dertil hører den mærkværdige og lærre rige Kamp, som det konstitutionelle System har at gjennemgaae i det sydlige Europa; dertil hører endvidere, foruden mange andre vigtige Symptomer og Forbetydninger, som give sig tilkiende i de europæiske Statslegemer, den Hovedforandring, som stille foregaaer i Handelen paa Jorden, som vil have den største Forandring i Staternes indbyrdes Forhold, og derved de vigtigste politiske Begivenheder til følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Dennegang ere Efterretningerne og Freden, noget mere vaklende end sidst, og lyde som følger: Fra Wien skrives: J Keiser Alexanders Hænder ligger nu Constantinopels Jndvaaneres Skjæbne, og da han forstaaer at afveie saavel Menneskehedens Lidelser som det usikkre Udfald af en fanatisk Krig, saa haaber man at Freden vil blive vedligeholdt, ved det venskabelige Sindelag, som nu finder Sted hos Divanet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Fra Constantinopel meldes under 11te Decbr. Jfølge Storherrens Firman ere nogle Rolighedsforstyrrere blevne straffede med Døden og siden er her mere roligt, skiøndt alle Gaderne vrimle af væbnede Muselmænd. Divanet har modtaget Lord Strangfords Memoire og Underhandlingerne ere begyndte paany. Rygtet siger, at den høie Port har inddrømmet endeel af Ruslands Fordringer, hvisaarsag man ikke meere tvivlet om et godt Udfald. Om Perserne veed man her saameget at de, tvertimod at gaae tilbage, have leiret sig dennesides Kars og Erzerum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Fra Rusland lyde Efterretningerne derimod ei, fuldt saa fredelige. Alle russiske Fæstninger paa Tyrkiets Grændser istandsættes, Garnisonerne forstærkes, og Armeekopserne vedblive at rykke fremad. Ligeledes hedder det, at Keiser Alexander har indbuden Kongen af Würtemberg til at overtage Kommandoen af den polske Armee i den forestaaende Tyrkekrig. Jdet mindste, er det vist, at Keiseren har afsendt sin General, Hertug Paul af Würtemberg, til Stuttgart i et vigtigt Ærende. Fra London skrives under 11te Januari Vore sidste Efterretninger fra St. Petersborg lyde meget krigerske."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Det skal virkelig have været Janitskarernes Plan, den 28de Novbr. at trænge ind i Serallet og forlange Hovederne af Sultanens fornemste Favoriter, bemægtige sig den unge Prinds, &c. Om Aftenen var det Rygte udspredt over hele Staden at Sultanen og mange flere vare dræbte. En Tatar, som paa denne urolige Dag tog bort derfra, bragte dette Rygte med sig paa sin hele Reisetour. Ved mangfoldige Pung fyldte med Piastre, som Regieringen lod uddele blandt de Misfornøiede, blev Udførelsen udsat indtil videre. Den 29de havde der været skrækkelige Spektakler, thi nu vilde de Alle have Penge for at være rolige. Disse to Dage var der, især da Jldebranden kom paa, en næsten almindelig Plyndring i Pera, og mange Grækere mistede Livet. Hele Overalbanien har erklæret sig uafhængig, og dets Opstand strækker sig lige til de maaede, niske Bierge, og uden Fælledskab med Grækerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Ogsaa haves den vigtige Efterretning, at Chorschid-Paska er bleven dødelig saaret i en Affaire med Alp Paska. Derimod hedder det fra Thessalg nich, at det endelig er lyktes Tyrkerne at bemægtige sig Cassandra. En uhyre Mængde Grækere ere derved faldne i deres Dødsfienderes Hænder, thi fra alle Kanter vare de tyede ind i denne Fæstning; allene af Fruentimmer forefandtes 10000, hvoraf 4000 alt vare bragte til Thessalonich, for at sælges til den i Høistbydende. Paa Cypern gaaer det rædsømt til. J Staden, Larnica har Pøbelen myrdet alle de christne Jndvaanere, hvoriblandt Erkebispen, 5 Biskopper og 36 Papas Den spanske Consul, der i 36 Aar havde levet der paa Øen som Agent, er bleven halshugget; den franske Consul vilde havt samme Skjebne, hvis ikke 40 græske Skibe pludseligt havde viist sig derpaa Rheden, og satte endeel Skræk i Tyrkerne. Alle de Christne som vare tilbage, toges ombord, og bleve saaledes frelste, heel uventet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Breve fra Bucharest af 18de Decbr. fortælle som troværdigt, at Tyrkerne have afbrændt Klosteret Kotrokuzene tæt derved, og levende opbrændt alle Munkene deri, at de rive Klæderne af Kroppen paa de ulykkelige Bønder, og jage dem splitternøgne indi Skovene, hvor de elendigen omkomme; og at Tyrkernes Antal dagligen formeres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Den græske Patriarkatsynede har forlagt den hellige Are til Tripoliza, og derfra udstædt følgende Kanon. Forbandelse, trefold Forbandelse hvile paa den nye Judas Jschariottes, der sidder paa Patriartens Stol i Constantinopel; han erklæres for paanødt, for udelukt af de Troendes Samfund, for Antichristens Skabning, thi han er kaaret af Sultan Mahmud, det christelige Navns argeste Fiende." Den gamle Alp (selv kalder han sig ved sit Christennavn: Constantin), Paska af Janina, skal - som man fortæller - have svoren paa, at han inden Februarii Maaneds Udgang vil have sin Fane plantet paa Adrianopels Volde!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Regieringen har givet Ordre til at udruste og bemande en ny Eskadre, og Rygtet siger, dens Bestemmelse er til Middelhavet. Endvidere siges der, at Regieringen har sluttet en Leveringskontract om 10000 Fade Krudt, ligeledes til Middelhavet. - De irlandske Oprørere have proklammeret, at hver Godseier, som ikke strax nedsættet Forpagtningsafgiften, skal være dødsens. Ligeledes have de udlovet 5000 Pd. St. for en meget agtet Politie-Embedsmands Hoved. De angive sig for 25000 Mand, og true med Jld og Sværd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Spanien. Arragonien, Navarra og Biscapa ere i fuldkommen Oprørstilstand. Nationalmilitsen er allevegne afvæbnet under Raabet: Republikanerne døe! Endeel Konstitutionelsindede ere blevne forgivede. Oprørernes Anfører hedder Villanueva Han byder Enhver, som frivillig og heel bevæbnet stiller sig under hans Kommando, 2000 Realer. - Riego venten man til Madrid, hvor Folket har ifinde at modtage ham med stor Høitidelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Jtalien. Osman, Aaa af Candia, er paa sit eget Krigsskib kommen til Civitarchia og derfra reist til Rom, e for at lade sig døbe i den katholske Tro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Fædrelandet. Hs. Durchl. Prinds Emil af Holsteen-Sønderborg=Augustenborg er kommen hertil, under Navn af Hr. von Frederiksen. M. P. Kierkegaard i Khvn. har skienket 3000 Rbd. Sølv til sin Fødeby Seding, i Ringkiøbing Amt, hvoraf de aarlige Renter skulle anvendes deels til Løn for en Skolelærer sammesteds, deels til gode Bøgers Anskaffelse. Ligeledes har han skienket et ham tilhørende Huus i Seding til Skolehuus sammesteds. Legatet skal til Erindring om hans afdøde Morbroder bære Navn af Niels Sedings Minde, og en Tavle med en passende Jndscription derom ophænges i Seding Kirke. Hs. Majestæt Kongen har ladet ovennævnte M. P. Kierkegaard, for denne hans Gave til offentligt Brug, tilkiendegive Sin allerhøieste Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
En Ane Margrethe Rosetsky i Kiøbenhavn (lille Brøndstræde No. 14), har faaet Cancelliets Tilladelse og Sundheds Collegiets Aprobation, til at kurere for Udslet og Skurv, og kurerer disse Sygdomme med Held.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
En Præst i det Slesvigske havde faaet den fire Idee, at han havde taget Livet af En, og svævede derfor i bestandig Angst for at vorde fængslet og overleveret i Retfærdighedens Hænder. En Søndageftermiddag, da han havde prædiket, bemægtigede sig ham hiin Jdee igjen saa levende, at han alt troede at høre Politiets Fodtrin i sit Huus, og derfor greb en alt længe ladet Pistol, og skiød sig Kuglen giennem Hovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Skibet den gode Sophia, Capt. P. Tønnesen, bestemt fra Kiøbenhavn til Tronhiem, blev den 23de Decbr. f. A. ved en Stormbygge pludseligen forvandlet til Vrag og kastet ind paa Stranden i Nærheden af Stavanger. J samme Byge forliste i Closterhavn, 1 Miil fra Stavanger, Capt Palmgreen, Skibene Haabet, Capt. G. Hansen, og Vennerne, begge netop hiemkomne fra Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Skibet Johannes, J. H. Both, bestemt fra Kiøbenhavn til Stettin er strædet 1 Miil fra Colberg Mandskabet paa een Mand nær, som druknede, et reddet. God Byg holder sig i Kiøbenhavn i 16 Mk., Rug 16 Mk. 8 s. Hveden 5 Rbd. 4 Mk., Havre 12 Mk., Ærter 22 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
J Fyen har en 101 Aar gammel Commandeersergeant i denne Tid givtet sig med en 17 Aars Pige, En Handskemager i Randers, som, for at have mishandlet sin Lærredreng, ved Hiemtinget var dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, er ved Landsoverretten i Viborg bleven frikiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Ved den 1184 Trækning i Khvn. ere følgende Nummere udkomne: 42. 61. 12. 39. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Dødsfald. Capitain og Grosserer J. Christmas, Froken W. Fries, Frue Krigsraadinde Haderup, Madame Elise Christiane Ahrenzen, Marie Hansteen, Overkrigskommissair J. Buntzen, Alle i Khvn. Krigsraad og Pakhuusforvalter ved Øresunds Toldkammer, L. Hals i Helsingøer; J. Engberg og forhenv. Forvalter Smith, Begge i Nykjøbing; Klosterfrøken Mar. Ahlefeldt i Itzehoe; Frue Consistorialraadinde Hasse i Fridericia; A. Gotttieb Sognepræst for Finnerup i Siælland; M. Sørensen, Sognepræst for Munkebjergbye; Ritmester v. Thomsen i Kiøge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Khvus. Kours, den 15de Jan. - 252 - Specier 15 Rbmk. 1 1/2 s. a 15 Rbmk. 2 s. Obligationer 73 1/2 a 74. Norske Sedler 12 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Aarhuus. Til Sognepræst for Vor Frue Kirke har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne: Hr. Hald, hidtilværende Sognepræst for Kiettrup og Grottrup Menigheder i Aalborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. Pastor Brygmann, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Bekiendtgiørelser. Uden mindste Tegn til Lidelse, hengik i en Alder af 70 Aar min elskede Fader, Kiøbmand og Forligelses-Commissair C. Møller i Skaanderborg, Tirsdagen den 8de Jan til den evige Fred. Tvende Sønner af første Ægteskab velsigne hans herlige Minde; en Enke med 4 Umyndige savne dybt en trofast Mand og Fader. Breum Præstegaard d. 15de Jan. 1829. J. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Paa Hs. Majestæts Fødselsdag den 28de d. M. om Aftenen, bliver almindeligt Bal paa Horsens Raadhuus. Entreen for Chapeau med een eller to Damer er 1 Rbd. foruden 4 Mk. pro persona for Spiisning, fire Retter Mad. Iøvrigt opvartes med flere Slags Vine Kaffe, Thee, og hvad som tilhører, for de billigste Priser. De som ønske at tage Deel i dette Sal ville behagelig melde sig hos Undertegnede inden den 26de d. Holsers den 17de Jan. 1822. Joseph Zefter, Borger og Balvært.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Fredagen den 8de Febr 1822, om Formiddagen Kl. 10 a 12, bliver ved en eneste Auction, som afholdes paa Aarhuus Raadhuus, opraabt til Bortforpagtning. paa teso. 9 og 10 Aar fra næste 1ste Mai, følgende Hs Excellence Hr. Geheim conferentsraad Baror Guldencrone tilhørende, og i Nærheden af Aarhuus beliggende Hovedgaarde : 1) Wilhelmsborg, fri Hovedgaardstaxt Hartkorn 81 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Jordskyld, med underliggende 6 Tiender. Til Gaarden er 1992 Huusmands Arbeidsdage og iøvrigt fuldt Hoverie. Qvægbesætningen er 150 Køer. Morsgaard, fri Hovedgaardstaxt Jordskyld, 18 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. og ufrit Hartkorn 23 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr., med een Tiende en Besætning af 80 Køer og 100 Faar, samt fuldt Hoverie. 3) Marselisborg, fri Hovedgaardstaxt 67 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb. Jordskyld, med 2 Tiender, halvt Hoverie, samt en Besætning af 130 Køer og 100 Faar. Avling og Meierie vil vorde opraabt alternativ. Forpagtnings Conditionerne erfares i Aarhuus hos Justitsraad Fløischer og i Kjøbenhavn paa gl. Amagertorv Nr. 38, 2den Sal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Den Kongelig allernaadigst anordnede Admin strax tions og Arrangements Commission for Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Baron Guldencrones Eiendomme og hans Gields Afgiørelse. Monrad. Fleischer. Nyegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Jfølge Reqvisition fra vedkommende Forligshaver, bliver Dørrup eller som den ogsaa kaldes Lild Mølle opraabt til Bortsalg ved een eneste Auction, Løverdagen den 9de Februar næstkommende Kl. 11 Formiddag Det bemærkes, at Kiøberen maa overtage sig de paa 1ste Prioritet indestaaende 2000 Rbd. Selv at der af den øvrige Kiøbesumma strax ved Approbation skal udbetales 2000 Rbd Sølv og at Resten skal erlægges i næstkommende Juni Termin. Møllen og Eiendomme kan forevises Liebhabere en ten af dens Beboer Søren Sørensen, eller af Jens Thomsen i Aldrup Mølle og Conditionerne ere 8 Dage før Auctionen til Eftersyn hos Sagfører Warthor paa Edelsborg. Skanderborg den 13de Januar 1822. Blichfeldt. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
En Dansk Jagt 8 Aar gammel, som fører 4 a 450 Tdr. Korn, er at faae tilkjøbs naar Liebhaverne vilde behage at henvende sig til Kiøbmand Clemmen Clemmensen i Svendborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
En Boutikindretning samt nogle Ballancevægt Lodder ønskes tilkiøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Extra fiin Vanille-Chocolade. Foranlediget af indløbne Forespørgseler bekiendtgiøres herved: at Prisen paa vor extra fiine Vanille, Chocolade er 4 Mk. Tegn i enkelte Pundeviis, og den som tager 8 Pund af Gangen, erholder 1 Pund i Kjøbet som Rabat; samt at den udsælges til samme Priis og med samme Rabat af Oplagshaverne i de forskellige Kiøbstæder. Aarhuus den 17de Jan. 12. Ph. H. Ree & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
NB. Foruden de af mig i disse Tidender over, lerede Bundtmager-Arbeide, har jeg nu faaet færdig, peltsforede Vaskeskinds Mands Dame og Børnehandsker, af forskiellige Couleurer, som sælges saavel disse som alt mit andet Arbeide til de mig mueligst billigste Priser. Børne-Peltsestøvler kan ogsaa bekommes hos L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus. Færsk Flæsk, Huder og Skind af alle Slags kjöbes som forhen af Fleischer & Comp. Ræve, Hare, og Ilderskind, Hørfröe og Byg frøe, kjöbes bestandig af: Fleischer & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Hos Jens Raaes Enke bekommes gode Jslandske klipsisk a 1 Rbd. 2 Mk. p. Lpd. For 10 a 12 Karle er Skov Arbeide. Fra Tobaksfabriken paa Vestergade anvises hvor stor en Dreng, som skriver og regner godt, er en Plads paa Toldkontoiret der i Byen at erholde. Vedkommende med bringer Prøveskrine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Til næstkommende Paaske Flyttetid kan Gaarken, Nr. 264 paa Nørregaden i Horsens erholdes tilleie. Man henvender sig til Hr. Rasmus Secher eller Eieren Baudissin. Som funden Gods er opleveret paa Politiekammeret: en Felleisen med endeel Gangklæder og Linned i, en Pakke med Lærred, 2 Kasser med endeel Skramerie, en Træstek med Sølvknap, altsammen anmeldt som funden imellem Broberg og Mindeporten. Den retmæssige Eier hertil ville behagelig snarest mueligt indfinde sig for at legitimere sin Eiendomsret. Aarhuus den 14de Jan. 1822. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-18
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
No. 11. Aar 1822. den 19de Januari. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse privilegerede. Kongelig allernaadigst A. Stiftstideaor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Blandinger. Genua og dens hele Omegn har ved Julenats stormen lidt Skade for mange Millioner. Skibene i Havnen kastedes, ved det høie Vand, op over Bol værkerne, Pakhuse og Magasiner skylledes ud i Havet, og Jndvaanerne saae med Angst og Forfærdelse en nye Syndflyd imøde. Da begav sig Ærkebispen i høitidelig Procession til Havet, benedicerede det og kastede den hellige St. Baptistals Aske derudi. Og seer Bølgerne formildedes, nogle Timer efter begyndte Havet igien at falde og Stormvindene at lægge sig J Anledning af de sidste Beretninger fra Tyrkiet, siger den Maynzer Tidende: "Fra flere Sider komne Efterretninger, at det er lykkedes Lord Strangford at bringe Tyrkerne til Fornuft, det vil sige: Sultanen og hans Ministre, thi hvad Nationen angaaer, saa vilde alle Engellands Skolemestre, Døetorerne fra Oxford iberegnet (saadanne som Blücher, dog undtagne ikke være tilstrækkelige, at bevirke dette, pædagsgiske Underværk. Man vil være saa naadig, at antage Ruslands Ultimatum. Vi fæste ikke Liid, til Bryllupet, før Bruden triner ud af Kirken og begge Parter have lydeligen udtalt deres Ja Veien til Kirken er noget lang og besværlig, da den sandsynligen endnu gaaer over græske Liig i tusindviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Til Plymouth er kommet to Skibe fra Lima, fyldte med Piastre og Sølvbarrer. Det ene havde 300,000 myntede Piastre og en betydelig Deel Sølvbarrer ombord; det andet havde Sølv for omtrent 100,000 Pund Sterling. Alt tilhørende Lord Cochrane, som for nogle Aar siden sad arresteret i London for Gjæld. - Men Lykken vender sig ofte om J Berlin fandt nylig en Tvekamp Sted mellem te Studenter, Begge af den mosaiske Tro. Striden, opkom for en Plads ved en Forelæsning, som Begge ifølge deres Nummer, troede at være berettigede tilDen retmæssige Besidder af den omtvistede Plads, legitimerede sig ved No. Foreviisning, men tilføiede. derhos nogle fornærmelige Udtryk. Denne Uartighed, maatte og skulde afvaskes med Blod, man udfordrede hinanden, og sloges med krumme Sabler. Den Enaf Duellanterne kom derved i et saadant Raserie, at han, gribende efter den Andens Sabel, før Sekundanterne kunde hindre det, blindthen løb sig Modstanderens Sabel i Livet, saa han døde nogle Timer efter. Den Anden har reddet sig ved Flugten; men som et plychologisk Særsyn bemærkes det, at han endnu først bivaanede en Forelæsning. Det er - siger Beretningen - et svært Problem at løse, hvorlunde man efter en saadan Begivenhed, kan have Rolighed i Sindet til at høre et Kollegium, talte endog Professoren med Engletunge. En anden Duel sammesteds, er endmere oprørende. Paa et Bal befandt sig en ung Mand, en Doctor juris, med hans Kone. Denne fik ondt, blegnede, vaklede, Manden tilte hid, og førte sin afmægtige Kone hen til en Stoel, som var ubesat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Medens man endnu er beskjæftiget med den Syge, kommer en Officeer og tager Stolen bort, som ham tilhørende. Manden, opbragt herover, sige høit, hvor inhumant han finder det, og Striden endes med en Udfordring til Dagen efter. Ved Brevvexling blev man iforveien enige om, at slaaes med Sabler, skiøndt Officeren hellere vilde skydes. Decteren og hans Sekundant vare de Første paa Kamppladsen; da kom Officeren og hans Sekundant, men tvertimod Aftale, forsynet med Pistoler, tog sit Ord tilbage og paastod, at Dr. skulde skydes med ham. Men de Denne nægtede det, saa skiød Officeren alligevel og saarede sin Modstander i Foden. Doctoren, tieretpaa det yderste, og frygtende for nok et Skud, styrtede mod Officeren med dragen Sabel, og dræbte ham paa Stedet. Vel reddede han sig ved Flugten, men forfulgt ved Stikbreve, blev han i München, arresteret og udleveret. Retskiendelsen i denne Sag, sees imøde med spændt Forventning,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Som en Nyhed i Modens Rige fortiener at anføres, at en parisisk Haarkunstner nylig har opfunden mekaniske Parykker, af et fiint Tøi, der ere i ligesaa naturlige og skuffende som de af Haar. Modecouleuren paa Klæde i Paris hedder nu opsilantifardet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Det franske Blad Miroir fortæller, at der nylig paa et Theater i Paris var kommen en ukaldet Gjæst med ind paa Scenen: en Hund; Parterret begyndte at pibe, og Hunden at giøre. Denne Kappestrid, varede en god Stund, indtil den endelig blev bilagt i Mindelighed, da Hunden, som den klogeste Part, gjøende forlod Skuepladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
J London optoges nylig efter en afdød Skuespillerinde, følgende Inventariiliste : En Døbeseddel, hvis forandrede Tal tydeligt gjorde den Benævnte 15 Aar yngre. En Pakke med Udskrift: "Mine Kiærlighedsaffairer. En Mængde Lotteriesedler og 256 tomme Sminke= og Pomadekrukker. Femten forskiellige Taftes og broderede Battists Kioler, 2 Særker, 3 Par Strømper, 16 Par fine Underbeenklæder, 34 Par, for det meeste nedtraadte, Skoe af alle Kouleurer, 18 Livbind, 3 Dusin Parykket af forskellige Kouleurer, 42 Tænder i en Skildpaddes Daase, en trekantet Mandfolkebat, 2 Sabler og et Par stive Støvler, 5 Porcellains Kammerpotter og noget Kiøkken. tøy af Leer, en Kaffekiedel og nogle Viinglas, et lille Apothek, et Mahoniesengested, bronzeret, med Silke omhæng, 3 Papegøier, 5 Katte og 4 Skiødehunde, alle udstoppede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Paa Leiths Rhed gjorde Toldvæsenet forleden Tirsdag en stor Konfiskation paa et Skib som kom fra Elben. Det var lutter Silkevare, indpakkede i Tinkasser og disse igjen i Fade, fyldte oven og neden med Æbler. Endnu for Skibet kom, havde Toldvæsenet faaet Underretning om den frede Smaus det havde i Vente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Fra Staden Chefter i Engelland fortælles: "J Gaar 16de Novbr.) blev Urtekræmmer Robert ægte, viet med Mis Morris. De havde elsket hverandre for 36 Aar siden. Bruddommen havde imidlertid været gift og havt 13 Børn med sin første Kone. Den nuværende havde han ikke feet for sine Øine i 35 Aar. J Forgaars mødte han hende tilfældigviis paa Gaden ogsaa hun var imidlertid blevet Enke, den gamle Kiærlighed vaagnede paany og, som sagt, i Gaar bleve de Mand og Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-19
Blandt nye Skildter som ere udhængte i Paris, har man især lagt Mærke til følgende to: "MadameChablain, Kongens Petersillie-Handlerske." J. Mounard, Hertugen af Angoulemes Æres=Friseur."