JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-11
Ribe. (Fortsættes.)¬ J Følge en Kongelig Resolution af 28de f. M. er Ribe, Stifts Landemode i Aar udsadt til den 24de Julii. ning Sogn, Hammerum Herrco, Ringrivning Amt, tilligemed 2de Gaarden underlagde Engparseller af contribaabet. Hartkorn circa 1 Td. 2 Skpr. 2 Fkr., hvilke kan faaes enten særskilt eller under et med Gaarden, og hvormed i ald Fald disse Parsellers Anpart Kirke=Korn og Qvægtiende følge i Kiøbet. Til Efterretning for aldeles ubekiendte Liebhabere meldes: At Lanlund Gaard for nogle faae Aar siden af nye er opbygt og indrettet for en Familie uden for Bondestanden. Borgergaarden har et grundmuret Hovedhuus, men de dertil følgende Fløyhuse bestaaer af Eege Bindingsværk med Muursteens Vægge, der lige som Hovedhuuset har en meget beqvem Indretning. Ladegaarden er opført af svær Bindingstømmer med murede Vægge undtagen Laden som er Grundmuur og ligesom Gaardens andre Bygninger godt vedligeholdt, har en skiøn og for Avlingsdrivt fordeelagtig Beliggenhed midt Marken, hvis Jorder ere meget gode, og med Fordeel kan den største Deel deraf anvendes til Sæd af Vinterhveede, og Klever. Gaardens Mark er indhegnet, dens aarlige Udsæd var hidtil 10 til 11 Tdr. Rug, 12 a 14 Tdr. Byg 8 til nogle og 40 Tdr. Havre; men den kan meget udvides ved Brug af Mergel, hvoraf der er i Overflødighed, paa Marken, og med stor Fordeel kunne benyttes ved at opdyrke den der til tienlige Heedejord af meere end 80 Tdr. Land som omgiver Mergelgruberne, hvorfra det ogsaa beqvem kan henføres paa Engene, der ville formeere disses Afgrøde til mere end det dobbelte og frembringe til visse 50 til 60 Læs godt Høe aarlig, og saaledes kunde Besætningen meget forhøies som hidtil var Sommer og Vinter 4 Bæster, 18 til 20 Kiøer og nogle Qvier, 10 Stude og 50 til 60 Faar af den Holsteenske Race som godt græsses, Bæster og Køer paa Gaardens græsrige Agre, Studene og Faarene i dens gode Overdrev. Jldebrændsel af Skud= og Heedetørv haves i stor Overflødighed paa Gaardens Mark, saa det der forhenværende Teglbrænderie, som i afgangne Hr. Kammerherre Sehstedtis sidste Leveaar var nedlagt lettelig kunde sættes i fordeelagtig Drift, Alle disse her omtalte Eiendomme med et i Giellerup, Bye beliggende fordløs Huus vorder solgt ved en eneste Auction fornævnte Tid og Sted efter meget billige og for Kiøberne fordeelagtige Conditioner, hvoriblandt den at Gaarden med sin fulde Avl strax tiltrædes efter aproberet. Hammerslag, hvorefter Stervboets Besætning og Udboe strax forauctioneres til bedste for Gaardens Kiøber, og dernæst de paa følgende Dage dens meget betydelige Jnd de efter derom udstædte Bekiendtgiørelser. Høyriis den 29de Mai 1811. Auctionsdirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-11
Bekiendtgiørelse. Efter Reqvisition fra afgangne Hr. Kammerherre og Storkors af Dannebroge, Holger Sehstedts Høierespt. Arvinger, bliver udi Høisammes Stervboegaard Laulund i Herning Sogn, Hammerum Herred Ringkiøbing Amt, foretaget offentlig Løsøre=Auction Mandagen den 8de Julii næstkommende og følgende Dage, over Stærvboets betydelige Boehave og Besætning, der forsaavidt Udboen og Besætning som først sælges angaaer, bestaaer af 4 Bæster, 20 Køer, 4 gode og meget store Plovstude, nogle Qvier 50 Faar med Lam og 2de Sviin. Møller. Alle Slags Gaards= og Avls=Redskaber, samt 1 Kareth, 1 Chalse, 1 Jagtvogn, 1 Kane, 1 Kariol, 1 Postvogn med Calesche og endeel Jern beslagne Arbeidsvogne, forskiellige Sæt Kiøretøier, deels til 4 og deels til 2 Her ster med paasyet Messing, endeel nyt Vogntømmer, nogle Folkesengestæder med paaværende Klæder, 2 store Malm Gaard=Klokker og endeel Smede Redstaber. Stervboets meget betydelige Indboe som forauctioneres uden Ophold saasnart Udboen er solgt, bestaaer af mere end to Tusinde Lod forarbeidet Sølv, hvoraf største Deelen er Kiøbenhavns Prøve, en stor Mængde Sengeklæder og Dækketøier af ualmindelig Godhed, endeel Uldent og Linnet=Tøyer af forskiellige Slags, Kanapeer, Stole, Borde, Speile, Skatoller, Skabe, Kister, Kakkelovne, Stue= og Lomme=Uhre, deriblandt et Sangværk, Kobber, Tin og Messing, en stor Deel blaae og hvid fineste Porcelains Steentøi, endeel dito Theetøi, 5 a 6 Stkr. Tariner af forskiellig Størrelse, tilligemed endeel mere hvidt Steentøi, Flasker, Glasser, Kiøkken= og Bryggers=Redskaber, Tønder, Ankere, Fierdinger, Gulvetepper, adskillige større og mindre Stkr. Hørlærred, med meget meere, som behagelig sees af de trykte, Catalloger, der forinden Auctionen ere til Eftersyn hos Hr. Kammerherre Stiftamtmand Sehstedt i Wiborg, Hr. Cancellieraad Hedegaard paa Himmestrup, Hr. Kiøbmand Christian Mondberg i Horsens, Hr. Kiøbmand Hans Beck i Aarhuus, Hr. Veiermester Rudolph. Mathiasen i Randers, Hr. Kiøbmand Aron Jacob i Aalborg, Hr. Postmester Mehl i Holstebroe, Hr. Kiøbmand Christen Husted i Ringkiøbing, og paa mit Contoir i Høyriis. Blandt Conditionerne bliver: at Betalingstiden for Kiøbesum under 300 Rdr. vorder næste 11te December, og over 300 Rdlr. Snapsting 1812. Høyriis den 29de Maji 1811. Møller, Auctionsdirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-11
En Østerma=Fænned beliggende imellem Tved og Tyr eng, bestaaende af 6 Dages Slet; er strax at bekomme til Leie for denne Sommer, naar man desangaaende melder sig hos Snedkermester Peter Jonas Tingberg i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-11
Auction. Løverdagen den 29de Junii næst, Kl. 10 Formiddag, holdes Auction paa Ulfborg Hind Herreders Raadstue i Ringkiøbing over Galeaseskibet Mette Catrine. med dets tilhørende Anker, Seile, Tove og Inventarium, som er priisdømt den Kongelig Kasse. Skibet er af Eeg bygt i Aaret 1803, og 20 Commerce Læster drægtig. Det er i fuldkommen Seilfærdig Stand, beliggende paa Ringkiøbing Rehd, og anvises af Skipper Muchel Haurvig i Ringkiøbing. Lysthavende indbydes herved til Møde Ringkiøbing i Ulfsborg Hind Herredsfogderie, den 5te Junii 1811. Grønlund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-11
Hos en Embedsmand her i Jylland er for en Skriverkarl som skriver en god Haand, en Tieneste at erholde paa antagelige Conditioner, som herfra Adresse=Contoiret kan faaes Underretning om, naar Vedkommende derom vilde melde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-11
Goder Safoi=Hvid= og Grøn=Kaals Planter faa Hypho¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Paris, den 3die Juni. Man er nu meget beskiæftiget med Tilberedelserne til den Fest som Staden, Paris vil give Deres Majestæter den 9de, Dagen da Kongen af Rom skal døbes. Der indrettes Theatre og Orchestre i Fiirkandterne af Jeur og Mariany, saa og Forfriskningstafler og Springbrønde af Viin langs den store Vei derhen. Paa Raadhuset indrettes Salene til Festeen. I den store Thronsal vil man modtage Deres Majestæter, Prindserne og Prindsesserne samt de øvrige i deres Følge værende Høffolk. De øvrige Salle ere bestemte for de Personer af Staden, som vil blive indladte til det Keiserlige Taffel og til Koncerten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Moniteuren af 1ste Junii leverer følgende Skrivelse, fra Fyrsten af Eslingen, Marschal Massena, til Fyrsten af Neuschattel og Wagram, d. Salamanca den 14de Mai. Natten til den 6te og denne Dag anvendte Fienden til at forskandse Centrummet af sin Linie. At angribe disse Værker var forbunden med mange Vanskeligheder; men da jeg overveiede, at Garnisonen i Almeida havde kun Levnetsmidler for 10 Dage og at jeg ikke kunde proviantere den uden paa nogle faa Dage, saa troede jeg under disse Omstændigheder, at maatte give befaling til at sprænge Minerne der vare anlagte for 2 Maaneder siden, og at give General Brenier, som commanderede paa Pladsen, at støde til mig. For at lade Minerørene udfordredes flere Dage. Den 7de om Morgenen lod jeg mine Tropper, giøre nogle Bevægelser, for at holde Fienden i den Urvelighed han bestandig havde viist ved sit Arbeide paa Skandserne. Den 8de, rectificerede jeg min Stilling, medens jeg bestandig holdt Byen Fuente d'Onnore besat. Den 9de blev Armeen i samme Stilling og mine Recognoscheringer strakte sig næsten tæt til den fiendtlige Linie. Englænderne viste sig desuagtet aldrig uden for deres Forskandsninger. Ved alle Slage Forsvarsanstalter viste de den Frygt som det eftertrykkelige Angreb den 5te havde sat dem i. Den 10de om Middagen sprang Minerne og Almeida. 5 Bastioner og 4 Udenværker fløi i Luften og Festningsværkerne ødelagdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
General Beenler viiste ligesaa megen Talent som Mod ved at udføre detten trak sig med sin Garnison, til Barbadel=Puerco, for han forenede sig med det 2det Korps, og kastede alt hvad der mødte ham. Efterat Operationen var tilende, vendte Armeen, der herved sattes i Bevægeelse, tilbage til sine Kantoneringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Journal de Empire anmærker hertil følgende: "Opfordret af en talrig Fiende, som fra alle Sider indsluttede Almeide, betænkte Geen. Brenier sig ikke; han samlede sine Tropper, toge de faa Levnetsmidler, han endnu havde tilbage, besluttede hellere at vove alt end capitulere, og lod Festningsværkerne springe i Luften I det han aabnede Fienden Pladsen, styrtede han sig igjennem Armeen som beleirede samme, kastede alt hvad der kom ham i Veien, og ankom til det 2det Korpses Hovedqvarteer, medbringende en god Deel Fanger, I flere Depescher havde Lord Wellington bekiendtgjort, at Garnisonen og Staden Almeide ikke skulde undkomme ham og at Franskmændene umuelig kunne ødelægge Værkerne som forsvarede Pladsen. Nu fortæller Engelske Tidender selv, Gen. Breniers Afmarschog at ha gik igjennem den Engelske Armee, samt tilføiede dem stor Skade. For at formindske Skammen, unskylder de Engelske dem med, at det 4de Linieregiment ikke var paa sin Post, og at de i det Øieblik General Brenier marscherede ud af Festningen, antog Explosionen for Kanonskud som den Franske Garnison i Almelda hver Aften pleiede at giøre, for at give Generalen tilkiende at de endnu holdt Staden besadt. Man indseer le hvor jammerlig flige Efterretninger ere. Da GeneralBrenier havde besluttet at støde til det Franske Hovedqvarteer regnede han sikkerlig ikke paa Englændernes Fraværelse. Jøvrigt hører der meget til at troe, at en beleirende Armee, der flere Gange havse opfordret en Stad, ikke skulde befinde sig ved samme, naar Garnisonen marscherede bort og 5 Bastioner med samt alle Festningens Forsvarsværker sprængtes i Luften. Skiønt Englændernes Udflugter vil dog den Militaire og alle upartiske Personer regne Gen. Breniers Daad blandt de glimrende Vaabenbedrivter, som have gjort den franske Armee udødelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
London, den 29 Mai. (af Franske Blade) Hs. K. H. Prinds Regenten, har behaget i Hs. Majestæt, Navn, at udnævne H. K. H. Friederich, Hertug af York til Feldtmarskal, for en Chef at commandere Hs. Majestæts samtlige Landmagt i de forenede Kongeriger Storbrittanien og Jrland. 2 Officeerer og 130 Md. af den Kgl. Garde, ere indskibede for at gaae til Sicilien. 3 nye Fregatter skal sendes til det Middellandske og Adriatiske Hav, for at erstatte 3 andre der have lidt saameget at de ere utienstdygtige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Admiral Premantle, har heiset sit Flag paa Rodnerfor at overtage Commanden paa Sicilien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Den 31te Maji. Paketbaaden Walsingham er efter 7 Dages Seilads ankommen fra Lissabon til Falmouth og har medbragt Efterretning om en blodig Bataille, som blev leveret den 16de ved Albuerra, 16 eng. Mile sydlig for Badajos. Den combinerede Armee under Marschal Beredsford har i samme tabt 8000 Md. i Døde og Saarede. Soult angreb Armeen Kl. 9. De saakaldede Buffs Korps er dræbt eller saaret paa 4 Md. mær. Andre Efterretninger sige, at de Allierede have 3 Fegtningen ved Badajos d. 17de, tabt 29 Officeeren. og 900 Mand. En Telegraph=Efterretning fra El vas den 18de Maji siger: Slaget varede i 6 1/2 Time Armeen har beholdt sin Stilling. Paa de Allieredes Side er General Hougthøn dræbe og begravet i Dag, 3 andre Generaler ere saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Hamborg, den 10de Junii. Jgaar blev Kongen af Roms Daabsfest høitideligholdt her, med saa almindelig Glæde, at vores Stad heri neppe vil overgaaes af nogen anden af Rigets. En Luftfart af Hr. Augustin kunde ikke finde Sted, formedelst en sig pludselig reisende Storm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Fra Mayn skrives den 2 Jun. Efter offentlige Efterretninger fra Sachsen af 25 Maii, have de fleste Sachsiske Jnfanterie og Kavallerie=Regimenter trukket i Cantoneringsqvarteer, deels i Egnen af Dresden ned af Elben indtil Belgern og deels i det Nederlausiske til Lübben: En Forberedelse til en Hovedmynstring, som Kongen selv vil holde. Efter hvad man erfarede af de i Glogau og Dresden garnisonerede Sachsiske Regimenter, vare begge disse Festninger for en kort Tid erklærede i Beleiringstilstand. Besætningen i Danzig blev ansat til 20,000 Md. Officeererne bleve udqvare terede i Husene, og de Gemene i Kasserner, indrettede af de forrige Kornmagasiner, Jndqvartering og Approvisionement vil Keiseren godtgiøre. En Pengeleverance var allerede ankommen, der, efter Forlydende, var Preusisk Kontribution. Femten Bagerier bleve anlagte inden for Festningen, Hestestalde byggede paa af liggende Pladser, alle Volde bleve udbedrede og næsten hver Time paa Dagen exerceredes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Blandede Efterretninger. (Af Altona Merc.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Paris. J forskiellige Qvarterrer af denne Stad har en Storm som rasede den 1 Jun. anrettet betydelig Skade. I Thuilleriernes Have ligge mange afbrækkede Frugtgreene og 2 store Træer ere ganske omkastede; Hagelen har meget mishandlet Orangetræerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Da Kongen af Spanien passerede gjennem Valladslid, erklærede han for de ved Couren tilstædeværende Spanier; at Hensigten med hans Reise til Paris var, at aftale de tienligste Midler til at sikkre Spaniens VelDe Uroligheder og Uordner man endnu havde at sukke over, hidrøre allene fra England, som skaffe Rebellerne Vaaben og Munition og underholde Borgerkrigen. Han føiede til, at han snart igien vilde vende tilbage til sit Kongerige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Den 31te Maji blev en betydelig Mængde Engelske Manufacturvare og Tvist offentlig brændt i Leipzig Moldau og Wallachiet, som Keiser Alerander den 18 April 1800 erklærede for Provindser af det russiske Monarchie, og for hvis Besiddelser han endnu kjæmper med Tyrkiet, ere af Naturen meget velsignede Lande. Apperlig Viin, mangfoldige Kornsorter og Træfrugter frembringes overalt, uagtet den ringe Dyrkningsmaade, man betiener sig af: Skovene ere untømmelige; Oxer, Faar og Gedder udføres i Mængde; men befolkningen er maadelig, ikke halv saa stærk som i Danmark, paa 2 enhalv tusinde Qvadratmiil er ikke meget over 1 Mill. Jndbyggere Kiøbstæderne ere faa og uanseelige; Landsboerne bestaae snarere af Huler end Huse, thi Taget allene er over Jorden. Af følgende Træk kan maa dømme om Culturen og Tænkemaaden. J Bucharest er et Mariebilled, som man tillægger en undergiørende Kraft. Naar Fyrsten, eller een af de Store bliver syg, sender han sin smukkeste Karet hen til Klosteret, hvor billedet gjemmes, og Abbeden ledsaget af brændende Fakler, sætter sig i Vognen med den hellige Jomfrue for at besøge den Syge. Er Patienten af ringere Stand, saa er en Munk tilstrækkelig; han bringer da en anden Udgave af Jfr. Marie med sig i en Calesche. Men er det en Fattig, som det gielder om, begiver en Munk sig derhen til ford med et endnu mindre Billed. Hverken Munken eller Abbeden vender imidlertid tomhændet tilbage fra et saadant Besøg, og hvor Mirakkelbilledet føres forbi, bukker Folket sig, dog meer eller mindre dybt i Forhold til Madonnas Størrelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Jndenlandske Efterretninger, Af Statstidenden Mariboe og Fyenske Ag)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Kiøbenhavn, den 10de Junii. Med en ringe Magt af 3 Kanonfartøier, nemlig en Skonnert og 2 Joller, har Secondlieutenant af Søe=Etaten F. A. Paludan den 24de i forrige Maaned angrebet en fiendtlig Fregat, som om Morgenen nærmede sig den norske Kyst ved Stavanger. Ved Fregartens Ankomst i en Afstand af 1 Miil fra Landet blev det stille, og Lientenant Paludan roede da ud mod den. Den forsøgte vel strax paa at lade sig buxere til Søes, men maatte formedelst Strømmens Hæftighed ankre. Kl. 11 Formiddag begyndte Lieutenanten Attaqven, som varede til Kl. 12 en halv, da Fregatten som fik en laber Kuling af N. V., kappede sit Toug og styrede bort med Force af Seil Den bleve forfulgt i en halv Time, uden at kunne opjages Lieutenant Paludan har ingen Skade lidt hverken paa Folk eller Fartøier, men paa den fiendtlige Fregat faaes Tømmermænd at arbeide paa Siden i Vandgangen, hvilket viser, at den ikke undslap ubeskadiget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Den 1ste Junii Kl. 6 Eftermiddag nærmede en fiendtlig Kutterbrig sig i taaget Luft Thorupstrand paa Jyllands vestlige Kyst og lagde sig for Anker 18 Miil fra Landet. Da Luften strax derpaa blev klat, udsatte Kutterbriggen 2 Barkasser, som understøttede af dens Jld forcerede ved Roning ind paa en til Stedet samme Dag ankommen norsk Jagt. Denne havde imidlertid kappet sit Anker og var drevet i Land. Saasnart Barkasserne vare komne Jagten paa Flinteskud nær, lod den ved Thorupstrand commanderende Secondlieutenant Heinrich fyre paa dem med Skraae fra det derværende Felt batterie, hvilket havde den Virkning at de øiebliklig retirerede. Kutterbriggen, som blev truffet af 2 af Batteriets Kugler, lettede efter dette mislykkede Angreb og lagde sig til Ankers en Miil fra Landet, hvorefter den næste Dag gik til Søes. Ingen af Fiendens Kugler har gjort nogen Skade. Martboe, den 6te Junii. Første Pindsedag trak henimod Aften en svær Torden op. Kl. 8 var den heftigst. Den slog ned i Peder Thorsens Gaard i Kuditze i Sønderherred. Hele Bygningen stod i et Øieblik i lystrue, 4re Køer og tvende Kalve bleve indebrændte. Hestene bleve reddede; dog afbrændte Ørene og Mulen af een, som man troer ei kan leve. Mandens hele Forraad af Hvede og den største Deel af hans Jndboe blev et Offer for Luerne. Desforuden slog den nei et Huus ved Søeholt, gik igiennem Skorstenen og ud af Vinduet uden at giøre der videre Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
J disse Dage er en Matros funden opdreven ved Bønddernæsstrand. Han havde Handsker paa Hænderne. Ansigtet var næsten fortæret og i hans Lomme fandtes 2de Sedler, en paa 12 og en paa 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Den nylig udrustede Kaper i Stubbekiøbing har allerede gjort sin første Fangst. Anden Pindsedag indbragte den et fremmed Skib i sikker Havn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Rantzau, den 3die Junii. Vi havde igaar her et Hagelveir, hvis Lige ingen kan mindes. Ei allene bleve alle Vinduerne paa Slottet og i den i Nærheden liggende Flække Bramstedt sønderslagne, men alle Marker rundt omkring, vare skiulte indtil en halv Alens Høide med Hagel, der tildeels vare større end et Duræg, og hvoriblandt mange veiede over en ottendedeel Pd. Den unge Sæd og Havevæxter ne ere i hele Omegnen ødelagte og de ansatte Frugter nedslaaede af Træerne. Det seer i Dag saa forstyrret ud i vor Egn, som om den havde været hiemsøgt af en Orkan. En Forordning af 28 Mai, angaaende en Forhøielses afgivt paa Kolonialvarer i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, bestemmer blandt andet, at denne Afgivt ogsaa kan erlægges i Varer af følgende Varesorter, nemlig for hvert 100 Pd. af Bomuld 33 en fierdedeel Pd., raa og hvide dækkede Sukkere samt Hansanthee Bo Pd. grøn Thee 22 enhalv Pd., alle andre Sorter Thee 15enhalv Pd., Kaffe 28 enhalv Pd., Cacao 17 Pd., Cochenille 11 enhalv Pd., sort Peber 35 Pd., Nelliker 25 Pd. Muskat 24 Pd., Fernambuktræe, Pd., Campeschetræe 35 Pd., Tobaksblade og Stilke 30 Pd. Under 28 Mai er udkommen en Forordning angaaende et Jnteressentskabs Oprettelse til Realisation af Kolonialvarer i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen; i Følge samme er Jnteressentskabets Hensigt at udsælge og afsætte disse Vare en gros efter visse Regler, og ikke under visse fastsatte Priser; Jngen kan deeltage i Jnteressentskabet, hvis Direktion skal have sit Sæde i Altona, for ringere Partier end saadanne, af hvilke Forhøielsesafgivten vilde overstige 125 Rd.; de Varer, som overlades Jnteressentskabet, ere befriede for Forhøielsesafgivten, undtagen de, som ved Priisdømmelse ere kondemmerede; Hovedoplagene for Varene skulle være i Rensborg, Tønning og Kiel; ingen Udsalg af Varene, der ikkun skal skee en gros, maae finde Sted førend disses Priser i Landet ere lige med dem i fremmede Naboeprovindser, og skal i Følge deraf ugentlig indsendes Beretning til den anordnede Over Direktion, der bestaaer 100 af Medlemmerne af Finantskollegiet, Gen. Toldkammeret og General=Land=Oekonomie= og Kommerce=Kollegiet, og førend der skrides til Salg afventes dennes Beslutning m.v. Paa Beenstøderiet i Kastellet i Kbhvn, faaes nu ogsaa Beendeig, for 8 s. Pd., der skal have den Fordeel, at den meget mere end Pulveret nærmer sig i Smagen Kiødsuppe, og behøver kun at koge i 3, da Pulveret derimod skal koge i 5 Timer; men Deigen kan ikke gjemmes, den maae bruges samme Dag eller Dagen efter at den er stødt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Odense den 11 Juni. I Gaar aabnedes for første Gang den her i Odense oprettede Botik for indenlandske Konst= og Flidsfrembringelser, hvori endeel af Byens og Omegnens Haandværkere og andre Konstnere havde indsat deres Varer til Forhandling. - Jsær har den i sin Konst udmærkede Mand Hr. Coppopaa Frangdegaard viist fortrinlig Flid saavel ved selv at levere sine skiønne Arbeider, som ved at opmuntre andre til samme. - Ogsaa Snedkermester H. Hansens 3 Læredrænge her i Odense udmærkede sig ved en Deel meget net Arbeide, som de i deres Fritimer havde forfærdiget. - Botikken havde i de Timer, den stod aaben, et talrigt Besøg af denne Byens Jndvaanere, der glæde sig ved at see Konstfliden mere og meere at vækkes iblandt os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Ribe. Paa Ellandet Fange forfærdiges et Slags Mands Straahatte, af en Veyt, kaldet Helm, der groer paa Sand bakker der. Modellen til disse har man taget efter nogle som bruges paa Sylt. Man forfærdiger i Almindelighed 3 Slags, hvoraf de ringeste koster 6 a 8 Mkd. og kan syes i 1 a 2 Dage. Det mellemste Slags koster 3 Rd. Stk. og deres Syening medtader 3 a 4 Dage. Og det Bedste Slags koster 5 a 6 Rd. da deres Syening medtager 5 a 6 Dage. De syes i Almindelighed med Hørgarns Traad. Nogle Smage drenge have havt en ei liden Fortieneste med slige Pattes Forfærdigelse. VEn TSSEed. God uheglet og heglet Hør, samt fiin Bomuld; bekommes til de billigste Priser hos Ribe, den 14de Junii 1811. M. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Danske Connossementer faaes tilkiøbs her paa Adresse=Contoiret. Strax, eller til første November, er paa Apoteret i Varde, Vacance for en duelig Medhielper, man melder sig saa snart muligt, hos Helm, Varde den - Apoteker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-14
Placat. Tirsdag den 25de Junii næstkommende, Eftermiddag Kl. 1, bliver efter Forlangende i denne Byes Raadstue, ved Auction bortsolgt circa 1500 Pd. gode Caffebønner, og 800 Pd. extra sine blaae dito, 4000 Pd., fiin Jndigo, 25 Stkr. Moderne fine Callicos eller Sirtser, 5 Dosin sine Cambris Hals=Tørklæder, endeel trykkede Cambris=Tørklæder, 3 Stkr. Dimetys, 24 Stkr. hvide fine Cambrays, 11 Stkr. fine Manschesters, 20 Gros fine Vestknapper, 16 Fierdinger grøn Sæbe, og nogle hundrede Pund Bomuld, Lysthaverne indbydes. Varde, den 10de Junii 181 Fogtmann.