Berlingske Tidende, 1812-02-21
Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det stadelige Vands Afledning fra Aare, Enge, Maler, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 100 Rd. For det i Aar ved skadende Vands Afledning forrettede største og tillige betydelige Arbeide. For det næst største det første Bæger eller 80 Rdlr., For det næste det andet Bæger eller 50 Rdlr. For at giøre Samæstningen deste almindeligere, har Selskabet inte bestemt Antal af Grøvter m. v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet, derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de giorte Arbeider, hvorfor Premit æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. J Attenerne maatte dog ei allene Grøvternes Længde, men og Bredde og Dydde nøie antegnes, paa det samme rigtige Forhold derefter kan beregnes. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æstningen vil blive agter. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledning saaledes, at visse Enge og Moser, til Frugtbarhedens Forøgelse, kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes alene for det overflødige og stadende VandsAlledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo Vedkommende ved lige Arbeider sørge for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandingssteder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attenerne maatte forklares. Disse Premier udsættes særskilt for de syn geistlige Stifter i Danmark og Norge. Proprietairer kunne ikke æske disse Premier med andre undtagen de de Ettesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Sønder mtet Hoverie nederbeidet have forrettet. 1) Enkelte Vænder have ei allene Act til at faanske til de ovenanførte Premier; men, til deste større Opmuntring for den, udsættes at videre følgende Premier: For de Bønder, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forrette de største og tillige betydelige Arbeider, hvilke dog ere mindre end de, hvorfor de større Premier vindes, et Bæger efter Omstændighederne fra 15 Rdlr. til 35 Rdlr. Disse Premier udsættes for Bønder og Huusmænd færsit for ethvert af de 7 gertlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge. c) Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeledes : For de ved skadende Vands Afledning i Island, især til Befordring af Græsmarkernes bedre Røgt, forrettede største Arbeider, et Bæger efter Omstændighederne fra 15 Rdlr. til 35 Rdlr. a) For ligesaadanne Arbeider, gjorte i Nordland og Finmarken, udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse. Disse underre og 4 anførte Premier eskes inden udgangen af Aaret 1813. Da det tiener til meget Besparelse af Jord, og det i adskillige andre Henseender kan vise stor Nytte, naar i Stedet for de sædvanlige Bratra, ter, og andre aabne Grøvter til Vands Afledning fra Ager og Eng, bleve anlagte bedækkede Grøvter, saa udsætter Selskabet. For den største Mængde af saadanne Grøfter, ikke mindre end 600 Favne det første Bæger eller 80 Rdlr. For ikke mindre end 400 Favne, det andet Bæger eller 500 Rdlr. Jkke mindre end 300 Favne, 35 Rdlr. Disse bedækte Grøvter eller igiensatte Vaiters Størrelse bør i Almindelighed indrette efter Vandtilløbet, ikke desmindre kunne følgende Dato give en Veiledning til deres forholdsmæssige Indretning. Naar de ere 1 1/2 Alen dybe, giøres de oventil omtrent 2/3 Alen brede. De fyldes undertiden med Grene eller Hvedehalm i Bunden, for at holde Rummet til Vandets Giennemløben aaben; men smaa Stene vil nok findes meere tienlige til Øiemedet paa de Steder, hvor disse kunne tilveiebringes ; i Mangel af Steen kan Siennemløbet holdes aabent for Vandet, ved at drive 3 Par til spidsede og 2 til 3 Tommer tykke Pæle forsviis ind i Siderne af Grøvterne, dog saa tæt som mueligt ved Bunden; et Par Pæle ved hver Ende af 4 Alens Længde i Grøvten, og det tredie Par i Midten af denne Længde J Siderne af disse Pæle lægges et passende Stykke Tømmer, enten heels eller kløvet, sat i Kryds, og et ligesaadant Stykke Tømmer oven paa Pælene, hvor de krydse hinanden; i Norge bruges dertil hvad man kalder Badt eller Bakhover. Priens drives tilstrækkelig ind i Jorden, saa at de med Tømmeret danne saa at sige en urokkelig Hvelding. Denne Jgiensætning bør skee ned efter Grørtens Fald paa det at den beqvemmere og bedre kan renses fordet, som ved Arbeidet kunde falde ned i den. Oven paa denne Hvelving lægges et Lag Pileqviste eller lignende Grene, med Spidsen nedag, saa tykt og tæt, at kun Vandet kan trænge derigiennem; dernæst bedækkes Grenene med den afstukne Græstørv, saaledes, at Gronsværet vender nedad, og oven paa fyldes Grøvten med den opkastede Jord. Opfyldningen med Tørv og Jord bør være 15 Tommer høi. Det maae vises, og ved paalidelige Attester godtgiøres, hvorledes dine ere anlagte, af hvilken Dødde de ere, hvor brede oven og neden til, hvormed de ere fyldte og hvor mange Tømmer Jord der er paalagt, og fornemmeligen, at de fuldkommen efter Hensigten trække Vandet og holde Jorden saa tør, som udfordres. Grøfterne maae, naar Præmien æskes, være i det mindste 3 til 4 Aar, gamle, og Attesterne forklare, om de i den Tid have staaet urørte, og i den sidste Tid frembragt samme Virkning, som strax efter Arbeidet 3 Fuldendelse. Om disse Grøvters Anlæg kan end videre erholdes Efterretning i Hr. Professor Begtrups bemærkninger om det engelske Jordbrug, i Hr. Professor Olufsens bekonomiske Annaler, 1805. Junii, og i Hr. Kammerjunker, von Kroghs Afhandling i Landhuusholdn. Selsk. Skrift. Nye Samling, 1 Bind. For dem, som giøre de bedste andretninger til Enges Vanding, udsættes en af Selskabets Medailler i Guld eller et af de større Sølvbægere. I de attesterte Jndberetninger maae godtgiøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme ferskt Vand, er blevet forberet, samt hvor meget Høe derpaa i sidste Aar er bierger, og hver meget der for Vandingen er blevet avlet paa samme Jordsmon. Til det større Opmuntring for denne høifornødne Flid udsættes Præmierne særskilt for overt af de 7 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekiendt, at iblandt al Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. Nogen Efterretning om Omgangsmaaden gives i Almanakkerne for 1780 og 87, og i Hr. Jessens Beskrivelse i bekonomiske Annaler, 1800, April. Erfaring har lært, at adskillige af vore indenlandske Græsatter kunne, forbedes ved Dyrkning og blive til kunstige Enge; der udsættes derfor : for Udfaaening og Dyrkning i indeværende Aar at indenlandske Græsarter, hvoriblandt man giør opmærte som paa uldbladet Heftefryd eller Fløyelsgræs, bugtet Bonke, Rapgræs eller Fænøie, graa Hvene, høi Havre, Eng Rottehale (Englændernes: Timeteegræs), Havregræs eller blød Heire; tre Præmier fra 20 Rdlr. til 100 Rd. eller Sølvdagere efter Omstændighederne. Ved Attesterne maatte oplyses Jordsmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udfaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foringen. Til Selskabet maatte ogsaa indsendes Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og ligeledes i det mindste 8 Lod Frø.