JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Prinds Murat faaer nu Hertugdømmerne Berg og Cleve som et Churførstendomme. De ligge begge i den vestphalske Kreds. Cleve, som i sidste Skiftetid mistede Halvdelen paa hiin Side Rhinen, er dog endnu 24 - Mile stort og har 56,000 Jndb. Berg er 54 stort og har 394,000 Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Stockholm, d. 18 Martii. I Gaar Morgeafgik adskillige Artillerieofficierer og 6 Canoner til Gothenborg. Det Skib, som i Efteraaret skulde gaaet med Canoner og Ammunition til Stralsund, og indefrøs ved Daleab, har faaet en anden Bestemmelse, og skal nu gaae til Malmøe. - Baron Toll, General Gouverneur over Skaane, har faaet en mere udvidet Fuldmagt, og den hele sydlige Deel af Sverrig staaer nu næsten under hans Befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Den Flaade, som aarlig afgaaer fra Cork, bestaaer i Aar af 152 Coffardieskibe, – et usædvanligt Antal, - og er, under en Convoy af 6 Fregatter, afseilet fra Cork d. 3 Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Den Franske Keisers Tale i Senatet har strax da den blev bekjendt i London, havt en gunstig Jndflydelse paa Statspapirerne (Stocks), da man fandt deri et saadant Maadehold, der opvækker Haab om Fred. Det hedder, at det Engelske Ministerium vil gjøre Fredsforslag, men Regjeringens Handlinger ere bedækkede med et uigjennemtrængeligt Slør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Den Londonske Cours paa Hamborg faldt d. 13 d. M. 5 Groot. Aarsagen søges af nogle deri, at den Hamborgske Cours paa London, er nylig kommen tilbage 3 Groot lavere. De fleste troe, at Hamborgs fuldkomne Sikkerhed for, ikke at faae Besætning af Tropper, er Aarsag til dette Særsyn. Det mangler hverken Papiir eller Penge, og de gode Huse trak paa tre Maaneder efter denne Cours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Den Americanske Regjerings Forestilling hos det Londonske Hof har havt den gode Virkning, at alle dens Undersaatter rimeligviis vilde blive frigivne paa de Engelske Skibe. Der er allerede gjort en god Begyndelse; 25 Americanske Matroser paa Fregatten la Ville de Milan have nylig faaet deres Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
De fem Konger, som i næste Maaned skulle bivaane den store Franske Nationalfest, ere nemlig, Kongerne af Bayern, Wirtemberg, Jtalien, Neapel og Batavien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Den Franske Armee i Neapel har deelt sig i forskjellige Corpser. Et af disse gaaer til Calabrien, under General Regniers Anførsel. Gata, hvor Prindsen af Hessen Philipsthal commanderer, har endnu ikke overgivet sig, og det skal nu beleires af General Gardanne. General St. Cyr gaaer med et Corps til Apulien. Man mener, at Dronningen af Neapel reiser til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
J Wien have de der bosatte Ungerske Jndbyggere anholdt om Tilladelse at oprette et borgerligt Husarcorps, og Borgermilitairet øver sig med stor Jver hver Helligdag i Vaaben. Østerrigerne synes altsaa endnu ikke at have tabt deres Lyst til Krig, uagtet den sidste Dyst just ikke var nogen Opmuntring for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Ligesom man allerede har forbudet Schweiz at indføre Bomuldstøi, Mousseliner a. i Frankrige, saaledes har man nu ogsaa forbudet i Schwaden at indføre Levnedsmidler i Schweiz. Dette ulykkelige Land lider altsaa dobbelt derved; det kan ikke blive af med sine Manufacturartikler, og den formindskede Tilførsel af Levnedsmidler maa nødvendig foraarsage Dyrtid. – Man taler imidlertid om en forestaaende politisk Forandring, og man mener, at Schweizerne, som bære en udmærket Kjerlighed til Prinds Murat, med det første ville sende en Deputation til Paris med ydmygst Begjering om, at faae denne eller en anden Fransk Prinds til - Regent. De smigre sig med, at dette frivillige Skridt vil gjøre Ende paa deres Nød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
De Konstarbeider, som i Aar ere blevne belønnede af Konstacademiet i Kjøbenhavn, kunne i disse Dage tages i Øiesyn af alle og enhver paa Charlottenborg. Foruden de egentlige architectiske Stykker er der kun et Præmiestykke i Mallerkonsten, nemlig det, som Hr. C. V. Eckersberg er bleven belønnet for med den mindre Guldmedaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Adskillige andre unge Konstnere have fremstillet her Prøver paa deres Flid. Der findes mange vakkre Ting iblandt samme, og især udmærke Hr. Gebauers Dyrstykker sig meget fordeelagtig. AfDilettantere har Jomfru Hansen udsat et broderet Portrait af Henrik den Fierde og et Landskab, Hr. Svinehufved et broderet Hoved, og Hr. Lieutenant Munck adskillige Stykker i Oliefarve. - En udførligere Beskrivelse skal følge i næste Numer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
De Preussiske Stater faae nu ogsaa Papirpenge. Efter en Forordning af 4 Febr. skal der udfærdiges 4 Slags Tresorbeviser (Skatkammerbeviser) til 5, 50, 100, 200 og 250 Rdlr., efter Myntfoden af 1764. De skulle efterhaanden sættes i Omløb, saavidt som Circulationen udkræver det. De skulle i Handelen og alle Kongelige Casser antages som Courantpenge og kunne bestandigen i de Kongelige Banke-Comptoirer blive realiserede de. uden Opgeld ombyttede med Sølvpenge. Fra 1 Junii d. A. af skulle alle Udbetalinger til Kongelige Casser skee i saadanne Beviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Grundene til denne Financeoperation anføres i Forordningen omtrent med følgende Ord, siden vor Regjeringstiltrædelse have vi bestræbt os for, at betrygge vore Stater Fredens Velsignelser og at indføre den strængeste Orden og Oeconomie i hver Gren af Statsbestyrelsin. Dette har forskaffet os Midler til at give Agerdyrkningen, Handelen, Fabrikerne den fornødne Understøttelse, og tilveiebringe et Fond til Gieldens Afbetaling, hvorved den Statsgield, vi forefandt, blev betalt, og til overordentlige Statsfornødenheder betydlige Summer bleve nedlagte i vort Skatkammer. Men da deels Gjeldens Afbetaling udenlands, Fondets Forøgelse, vore Staters Forstørrelse ved Provindser, som trænge til Pengecirculation, og derfor have trukket store Summer ud af vore gamle Provindser, den tiltagende Befolkning, de stigende Priser paa alle Fornødenheder, kræver flere Betalingsmidler, saa have vi, for at forekomme den allerede mærke lige Standsning i Handelen og Næringsveiene, fundet det nødvendigt, at tilveiebringe et nyt Circulationsmiddel. Vi have derfor besluttet, at der, foruden de allerede existerende Bancosedler, hvis Hensigtsmæssighed Erfaringen stadfæster, at creere Treforbeviser. Vi have ingenlunde glemt at tage Hensyn til de skadelige Følger, af Papirpenge i andre Lande; men vi ere overbeviste om, at disse skadelige Virkninger ikke bør tilskrives Papirpengene selv, men den overdrevne Anvendelse af et saadant Middel, og den Omstændighed, at Papirpengene ikke bleve realiserede &c. Tilsidst siges, at de Preussiske Financer nu ere i saadan en Forfatning, at alle Statsudgivter, ja endog overordentlige Summer, kunne forud tilveiebringes, eller funderes derpaa &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
Man har nu udfundet følgende Methode, at forsende levende Fisk, især Karper, Brasen a. om Vinteren til langtbortliggende Steder, man læg ver Fiskene ganske løs i Sneen. Fisken bliver vel stiv deri, men døer ikke. Naar den ankommer til sit Bestemmelsested, lægges den i kold Vand og lever da op igien. At Fiskene paa Reisen ikke maa tages op af Sneen eller bringes paa et varmt Sted, falder af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-01
J Berlin blev nylig en Mand, navnlig Marcus Hirsch og en Kokkepige, navnlig Henriette Elias Marcus, begge af den jødiske Nation, radbrækkede oven fra. De havde af Vindesyge begaaet et Mord. Man havde nemlig fundet Jødeenken, Reisel Meyer, en Morgen død i Sengen, og ved Besigtelsen befandtes, at hun var bleven qvalt. Kokkepigen Henr. Marcus var Hovedaarsagen i denne Forbrydelse; hun havde allerede længe pønset paa, at myrde sin Madmoder, og i Forveien talet til en Pige, som tjente i sam Huus, om dette Anslag. Denne forkastede vel Forslaget, men H. Marcus opgav desuagtet ikke sin Plan, hun aabenbarede sin Paarørende Marcus Hirsch fra Schneidemahl og hans Kone, som vare komne til Berlin, for at høitideligholde Paaskefesten, sit Anslag, og bevægede dem, ved at love dem store Fordeele af Mordet, til at tage Deel i Gjerningen. Men denne aftalte Morderplan kunne ikke udføres, uagtet Morderne allerede vare samlede i den Myrdedes Huus, de udsatte derfor Udførelsen deraf til næste Aften. Marcus Hirsch og hans Kone bleve skjulte i Huset, og Enken Meyer, som af Kokkepigen førtes ind i Sovekamret, blev i Døren overfaldet af M. Hirsch, kastet omkuld og qvalt med Næverne. Ogsaa Kokkepigen og M. Hirschs Kone lagde Haand paa hende, og da den Myrdede allerede var kastet omkuld og de fuld kommen havde overtydet sig om hendes Død, lagde de hende i Sengen, deelte de faa rede Penge, de forefandt, og bragte de plyndrede Sager i Sikkerhed. To Tjenestepiger, som vare Medvidere i Planen, undlade at angive eller forhindre den, og vare endog behielpelige i at skaffe det plyndrede Gods til Side. De egentlige Mordere bleve dømte fra Livet, Morderens Kone til Kagstrygning og evigt Fængsel, og begge Tjenestepigerne til 10 Aars Tugthuusarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Løverdagen den 5 April, 1806. Passionsconcerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Kjøbenhavnerne ere for besteenlige efter Muste at de end ikke i otte Dage kunne undvære denne Sjeleføde. Paa de helligste Tider af Aaret, hvor alle skulde være stemte til Andagt, høres dog Sang og Spil i vore Klubber. Al Musik ansees da for vanhellig, og er forbuden, kunde saakaldte Passionstoncerter ere tilladte Skuespilhuset er lukket, og Folket strømmer til Kirken, men neppe er Solen dalet førend man samles igjen i Klubben, for at underholde sig paa den sædvanlige Maade; Forskjellen bestaaer kun deri, at de Syngende og Spillende ere klædte i Sort, og at man opfører aandelige Skuespil istedet for verdslige. Den samme Sanger, som for nogle Dage siden var Herman v. Bremenfeldt, er i Aften Johannes den Døber, og den samme Sangerinde, som paa samme Tid var Anne Landeløberke og 19 ten den hellige Marie. Hvor er det mueligt, at Sjelen her kan stemmes til hellige Følelser, Hvilke besynderlige Modsigelser i vore Sal. der, For ikke mange Aar siden søgte en lært Mand at bevise, at det stred mod den Geistliges Gravitet, at besøge Skuespillet, og dog forestille paa Passionsconcerter de samme Mennesker, hvis profane Spil man anseer uværdig for Geistligheden, de helligste Personer, vi kjende Er det stridende mod Religionen, at opføre Musik i den stille Uge, saa bliver jo Tingen den samme, hvad enten Sangeren og Sangerinden have sorte eller couleurte Klæder paa Strider det ikke mod Religionen, hvorfor tillades det da ikke at move sig med den uskyldigste Fornøielse af Verden ligesaa godt i den stille Uge, som paa hver anden Tid?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Det er altid forekommet mig besynderligt, at see Mennesker, som ere vante til at redse Søderne ved at gjøre dem latterlige, foretile belige, og endog anddommelige Personer, Hvo er i saa høi en Grad Herre over sine Folelser, at han, uagtet de sorte Klæder, skulde aldeles kunne glemme den letsindige, men fortryllende Clara, naar han hører Marie i Thaarups Cantate? Hvo husker ikke paa den lystige Kammertjener Partout, naar han hører den hellige Johannes, Vi ere alt for meget Menneske til at kunne undertrykke saa uvilkaarlige Forestillinger. Med al den Agtelse, som Forfatteren af disse Linier har for alle religiense og høitidelige Skikke, ønsker han dog, at denne Skik maatte i vore lysere Dage blive modificeret, fordi han troer, at den sande Andagt maaskee meere taber end vinder derved. Glade Hjerter kunne desuden paa ingen Tid af Aaret være Algodheds Fader ubehagelige, thi kun den Gode kan være virkelig glad. Pragtfulde Liigfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
En Tydsk Skrædersvend havde hørt, førend han kom til Kjøbenhavn, at der, efter de Danske Love, betaltes ti Rigsdaler for et Øresigen. Han var bleven sin Vert 4 Rdlr. skyldig, og da denne fordrede dem betalt, sagde Skræderen paa Tydsk. Giv mig et Øresigen, Hr. Vert, og 6 Rdlr. til, saa er vort Mellemværende afgjort:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Udenlandske Efterretninger. J disse Dage saae man et Fruentimmer tage et Mandfolk, som, efter hendes Foregivende, havde frastialet hende et Gulduhr, i Bringen og føre Personen op paa Politiekammeret. Mange hundrede Mennesker ledsagede dem, og man kunde ikke noksom beundre dette Fruentimmers Raskhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
J Antiquesalen paa Charlottenborg har Const academiet nu ladet opstille dets Stifter, Frederik den Femtes Brystbillede af Gibs, i colossalsk Størrelse, forfærdiget af Prof. Weidenhaupt. Det staaer paa et høit Fodstykke, hvorpaa der ikke findes nogen anden Jnscription end Academiers Stiftelsesdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Fodposten giver nu Anledning til mange be Mange faae Forhagelige og ubehagelige Løier. æringer tilsendte af ubekiendte Velyndere, andve faae Skandskrivter &c. En Mand, som nylig havde mistet 6 Sølvspiseskeer, fik med denne Post et Brev fra Tyven, hvori denne meget venskabelig melder ham, at han daglig har den Fornøielse at spise med hans Skeer. Den 1 April havde Fodposten et dobbelt saa stort Antal Breve som sædvanlig, nemlig 6 til 700. Et stort Beviis paa, hvormange der blev narret April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Blandt de Stykker, som i Aar ere udstillede paa Konstacademiet, synes intet at behage Damerne mere end de broderede. Ved denne Leilighed fortjener det her at erindres, at det fortræffeligste Arbeide i dette Fag, som Anmelderen nogensinde har seet og hvortil der neppe findes Mage her til Lands, er et temmeligt stort historisk Stykke, bo deret med guul Silke af Jomfru Gianelli, en Søster til Hofmedailleur Gianelli. Det har hidtil endnu ikke været offentlig udstillet, endskjønt det i enhver Henseende fortjente der J disse Dage hændte det sig, at to løbske Heste løb op paa een af de kostbare Marmor=Lygtepæle ved Statuen paa Kongens Nytorv og knækkede den midt over. Kudsken blev strax arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Hr. J. P. Pedersen har i de Norske Tidender ladet bekjendtgjøre: "ligesom det ikke er noget ualmindeligt, at een eller flere kunne mangle Penge, uden at derfor er afgjort, at det Almindelige mangler, saaledes kunne gjerne denne Byes Fattigasse have Mangel paa Smaapenge, uden derfor at paastaae, at der er Mangel i Christiania paa samme. Denne Mangel paa Udtællingen har jeg Ugen efter min Klage herover vist afhjulpet, derved at de, der fik Efterretning herom, have havt den Godhed, at forsyne mig med hvad jeg behøvede. J Anledning af hvad Hr. Jversen i Fyenske Aviser har anført herom, bør jeg melde dette, saa meget mere som flere have gjort mig opmærksom paa, at dette hans Anførte kunde være til Skade for Byen. - Billigen kunde man spørge, hvorfor anmeldte Hr. P. da offentligen, at han paa Mangel af Smaapenge maatte lade de Fattige deele en Bancoseddel imellem sig, hvorved de bleve nødsagede til at kjøbe Brændeviin, Caffe a. for at faae Sedlen byttet? Hvorfor taldes der om Opgjeld, Sandelig, der gives vel neppe noget kraftigere Beviis paa at en By mangler Smaapenge. At enkelte kunne mangle Penge uden at det Almindelige derfor mangler det, og saaledes omvendt, det er meget sandt; men at en dette ikke kunne mangle Smaapenge, naar det Almindelige ikke mangler dem, det er ikke mindre sandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
J Maanedskrivter Minerva fra Febr. findes en Afhandling om Nødvendigheden af en Forandring og Forbedring i den Danske og Norske Lovgivning, samt Forslag til at foretage samme, som er indgivet til det Kongelige Danske Cancellie og nu offentlig fremsat af J. Mandix, Assessor i Stiftsoverretten i Trondhjem. Forfatteren siger, at der allerede siden 1701 har været tænkt paa Nødvendigheden af en ny Lovbog, og endog i mange Aar været arbeidet til dette Øiemed, uden at der hidtil er udrettet noget i den Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Det Romersk-Østerrigske Gesandtskab i Kjøbenhavn lader bekjendtgjøre følgende: da der for nærværende Tid ikke findes nogen Keis. Kongel. General-Consul her i Staden, saa anmodes enhver, der har noget at ansøge hos det herværende Østerrigsk Keiserlige Consulat, enten at henvende sig til ovenanførte Gesandtskab eller til det Keiserl. Kongelige Gesandtskab i Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Hr. Prof. Olufsen anpriser i sine Annaler, for Octob. Maaned saadan en Jndretning af Vindovne, hvorved man ved et Rør leder Luften udenfor Værelset ind til Jldstedet, og for at forebygge alle de Ubehageligheder, som af Mangel paa Lufrens Forfriskning kunde finde Sted, behøvede manda blot imellemstunder at aabne et Vindue af Gangen. Herved vilde der spares meget Brænde, som nu forbruges til at varme den ny indtrængende kolde Luft og afkjøler Værelset. Hr. Professoren anseer tillige 800,000 Favne Bøgeved eller deres Værdie i andre Arter af Brændsel, for det aarlige Qvantum Dannemark bør behielpe sig med, og mener, at mere er aldeles overflødigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Præsten Hr. Jonge i Bloustrød har gjort den Opdagelse i Planterige, at Hyldetræet i Nærheden af Pæretræer er skadelig for disses Vegetation eller Væxt. En lunefuld Afhandling herom findes indrykket i Oeconomiske Annaler for November f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
J Torsdags havde to anseelige Handelshuse, i Kjøbenhavn faaet en Estaffette, som medbragte Grev Schulenburgs Bekjendtgjørelse i Hannover: at Havnene ved Nordsøen saavelsom de Floder, der falde ud i samme, i Følge en imellem Proussen og Frankrige sluttet Tractat, skulle være spærrede for den Engelske Skibsfart og Handel, saaledes som paa den Tid, da de Franske Tropper havde besat de Hannoverske Lande. - Efterat denne Efterretning var indløben, skal Caffeen være stegen henved 15 PC. og søges meget begierligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Statsministeren Grev v. Bernstorff havde paa sin Tilbagereise fra Berlin til Kiel en Samtale med Kongen af Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Fanatikeren H. N. Hauges Eiendom sælges nu ved offentlig Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Hr. Migniaturmaler Hornemanns to fortræfselige Portraiter af Prinds Christians og Hr. Prof. Magens ere nu, som hans Medlemstykker, ophængte paa Charlottenborg ved Siden af Høiers og Müllers Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Det Kongel. Norske Videnskabers Selskab har i Aar atter uddeelt Præmier til enddeel Personer, af Norges Bondestand, nemlig, for Jordforbedring til 5, for at optage øde Gaarde, oprydde Pladser i Udmark er til 3, for Steenhuses Opførsel til 105 for Avling og Tilvirkning af Hør eller Lin til 3: for at forfærdige Spinderokke til 1; for lang og tro Tjeneste til 11. - Formedelst Arveprindsens Død har Selskabet hidtil ikke kunnet bekjendtgjøre, hvilke Præmier det udsætter for indeværende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Som en Mærkværdighed fortjener det her at anføres, at D. Gall under sit Ophold her i Kjøbenhavn forsikkrede, at vi Danske have saa meget Caracterisk og Udmærket i Ansigtet, at han i Fremtiden f. Ex, vil kunne kjende et Dansk Fruentimmer blandt tusinde Wienske &c.J Zeitung für die elegante Welt læses et Brev fra Jtalien, hvori vor Balletmester Galeotti. omtales med megen Berømmelse, og hvori der siges, at han endnu langtfra ikke er saa berømt som han fortjente at være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Den Kongel. Danske Comitial-Gesandt, Baron v. Eiben er nu med Hoffets Tilladelse ogsaa bleven befuldmægtiget Chur=Erkekantsler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
D. 29 Martii om Aftenen Kl. 7 1/2 indtraf H. K. H. Hertuginden af Augustenborg, tilligemed Hs. Høifyrstelige Durchl. Hertugen af Augustenborg med Børn og øvrige Svite i Corsøer, indtog og overnattede hos Mad. Bagger. D. 30te om Morgenen Kl. 5 1/2 gik det høie Herskab ombord paa den Kongelige Postjagt Ørnen, som føres af Postfører Langballe. Vinden N. t. O. Efter 2 1/2 Times Seilads ankom Høistsamme i bedste Velbefindende til Nyborg, indtog hos Gjestgiver Holst, og efter en Times Ophold fortsatte Reisen til Odense, hvor De holdt Middagstaffel paa Postgaarden, og derefter fortsatte Reisen til Augustenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Afgangne Kjøbmand Anders Bies Enke i Grømstad, har ved et Testamente af 22 Dec. 1805. legeret a) 1000 Rdlr. til et fast Fond for Fattigvæsenet i Grømstad, Nedens Læhn, Christiansandsstift, hvoraf Renterne i to Terminer aarligen skulle uddeles til de meest trængende Personer i denne Stad. Men saalænge Pigen Jngeb. Henrichsdatter Hoff lever, skulle de halve Renter betales hende; b) til en Fattigskole i Grømstad 500 Rdlr., som maa gjøres frugtbringende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Udenlandske Efterretninger. Statssager. fortsatte. Grev Münsters Svar og Protestation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Hannover d. 30 Jan. 1806. L. Greve af Münster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
J Augsburg talde man nyligen 15,000 Franske, som alle vare indqvarterede hos Byens Borgere. Over 20 Familier, som ikke havde noget mere at leve af, maatte vandre ud. Men til Lykke for denne arme Stad har Marchal Ney nu faaet Ordre, at drage med sit 24,000 Mand stærke Armeecorps over Memmingen til Stockenach og der at oppebie Keiser Napoleons videre Ordre. Følgende kan tjene til Beviis paa de Franske Caperes Forvovenhed. En Canonbrig var nylig ved South=Foreland i Engelland om Natten i Færd med at reve Seilene, da en Fransk Caper uformodet lagde sig ved Siden af den. 40 Franske sprang ind i Briggen, hvis Mandskab var i det nederste Dæk. Folkene paa Fordækket kom i Haandgemæng, med dem. Da de, som vare i det nederste Dæk, kom op paa Fordækket, toge Franskmændene Flugten, og undkom i Nattens Mørke. De havde antaget Canonbriggen for et Coffardieskib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Den Brittiske Consul i Algier er nu ankommen til Gibraltar, efterat han forgjeves havde fordret Erstatning, overeensstemmende med Tractaten imellem Deyen og Engelland, og ofte var blever insulteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Den Engelske Regjering har faaet Depecher fra General Craig, hvori han melder, at han er beredt til at forsvare Sicilien mod ethvert Angreb med de Tropper, der staae under hans Befaling. De bestaae deels af Britter, deels af Russer, og regnes for 22,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
Den tappre Søkriger, Sir Home Popham, var ved det gode Haabs Forbierg i største Livsfare. En heftig Søstyrtning havde revet ham ombord, og han stred allerede med Døden, da en Matros trak ham op ved Epauletten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
J Tøihuset og paa Dokkerne i Venedig arbeides der, siden de Franskes Ankomst, meget ivrigen. En Herold, ledsaget af klingenge Spil, bekjendtgjorde d. 23de f. M. i Düsseldorff er af Keiser Napoleon udstædt Proclamation, efter hvilken Hertugdømmene Cleve og Berg overlades Prinds Murat, som nu hedder Joachim som Arv og Eiendom. Han behersker fra nu af samme som enevældig Hertug, og hans Lande gaae i Arv i den mandlige Linie. Naar denne skulde uddøe tilfalde de Napoleon, og naar denne Linie uddøer hans Broder Josephs eller Louis's Descendentere. - Denne nye Hertug er født d. 25 Martii. 1771 og blev formælet d. 20 Jan. 1800 med Napoleons Søster, Prindsesse Annunciade Caroline, som er født d. 25 Martii 1783.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-05
En Tjenestepige i Bern, navnlig Rose Gaier, der havde tjent længe i et Huus sammesteds, og som nylig har arvet efter en rig Onkel i Philladelphia, adskillige Millioner, hvilke hun har deelt med sine tre Sødskende, har fattet den ædle Beslutning, at bestemme sin Arv til at oprette et Huus i Bern, hvor gamle Tjenestepiger kunne nyde Pleie og Understøttelse. Det lumre og fugtige Foraarsveir, som saa pludselig er fulgt paa den strænge Vinterkulde, har meget forøget Sygeligheden i München. Siden fjorten Dage grasserer her Nerve- og Forraadnelsesfeber, som bortrykker mange Mennesker.