JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Kjøbenhavns Børs d. 15 August. Cours. Hamb. 2 M. 267, a vista 260. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. 11 3/4 Rbdlr. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. Obligat. 67 1/2 a 68. Norske Rigsbanksedler 16 3/4. Svenske Sedler 59 a 60 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
(Jndsendt.) Altarblade og Gravlillier (hvorfor ikke Lilier,) af Søtoft, andet Hefte, Kbhvn. trykt paa C. A. Reitzels Forlag, 1820, 48 Pag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Denne Samling af gudelige Digte staaer, efter Anmelderens Skjønnende, i visse Henseender langt over det første Hefte, som Pastor Sotoft sidstafvigte Efteraar udgav under samme Titel og paa samme Forlag. Digtet: Didhen, didhen! Pag. 7 er upaatvivlelig een af de smukkeste Sange, der er støbt i hiin af Goethe opfundne, nydelige Form, der endog, ligesom Sonetten, Barseletten, og flere saadanne Former, synes at vorde fast staaende for et bestemt lyrisk Udbrud, nemlig: Længselen. Stjernens Sang, Pag. 8, skjøndt meget smuk, synes mindre passende at staae i denne Samling; forhen aftrykt i Thieles Rosenblade. Det smukke Digt Pag. 20, Høstmanden, er oversat efter Jesuiten Fredrich Spee, og findes i dennes Truthnachtigal!", en Samling, som med Hensyn til Jndhold har Lighed, med den Nærværende. Af de øvrige Sange viljeg især fremhæve Dødsangsten, Pag. 30, og Vaaren, Pag. 37, hvilket sidste af Anm. holdes for det smukkeste i den hele Samling. Hr. Reitzel maae man være Tak skyldig for det gode Papir og den smukke Skrift; men Correcturen kunde være bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Rettelser. S. 1027, L. 8 nedenfra, og S. 1028, L. 28, for: Gissenfeld læs: Gisselfeld - S. 1038, L. 6, for, Montesquenes læs: MontesgieusV. 12, for, Montesquen læs, Montesgiene. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. mos ROORORoSyttende Aargang. No. 67. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 August 1820. Fædrelandssang. Jeg veed et lille frugtbart Land paa Jorden, som gavmildt lønner Arbeidsmandens Sved jeg veed et lille trofast Folk i Norden, et ærligt Folk i Krig og Fred. Lad store Riger kun med større Vælde prale; lad Fremmede kun koldt om gamle Danmark tale: Mig er du dyrebart -, tryg er jeg i din Favn, o elskte Fædreland, jeg jubler høit dit Navn, Her luede i Livets Morgenrøde med himmelsk Glands min Moders Kierlighed; her levede, her virkede og døde de brave Fædre trygt i Fred. Her tændtes Sandheds Lys, som varmer i mit Hjerte; i dette elskte Land min Barm at elske lærte. O Venskab, søde Dyd, o hulde Kierlighed! J høre Danmark til, boe stedse her i Fred, O Danmark, Fædreland, mit Hjerte hæver af Fryd og hellig Kierlighed til dig: og sønlig stolt min glade Barm sig hæver, naar jeg din Hæder tænker mig. Du Heltes Moder hold, saa høit berømt af Ælde, i Kæmpeoldets Tid saa frygtet for din Vælde; hvor dine Sønner slog, man skjalv for Danskes Navn, hvor dine Snekker kom, der fandt de Ærens Havn. See Havets Bølger gjeste dine Strande. og synge høit din gamle Hæderssang. Hør, Norrigs Fielde, Sverrigs Dale sande med fælleds Mund din Helterang. End mindes de blandt Fleer din Christian den Fjerde, din Tordenskjold, og Juul og Ranzau, som dem lærte, at Danmark stedse blev det gamle Danmark lig: i Freden mild og god, men drabelig i Krig. O skjønne Land, Guds runde Haand nedsender Velsignelsen fra Himmelen til dig; naar kun din Søn med Snildhed Kraft anvender, hans Møie lønnes rigelig. Dig lyse Bøgeskov og Blomster-Eng udsmykker; Os Slettens fede Muld mod Næringssorg betrygger; og trindt om dine Øer sig slynger sølvblaae Strand med Fisk og frugtbar Luft velsigne de vort Land. Her Frihed troner, – ingen Dansk er Slave, nei, rige Broder har den arme kjer, vor Konges Kierlighed vi Alle have: Dankongen Landets Fader er. Retfærdighed og Lov mod Svig og Vold beskytte, Oplysnings blide Soel omstraaler Borg og Hytte, ei Tanken fængsles her, - Hver dyrke tør sin Gud som han forstaaer og troer, ei efter Herrebud. Hil Dannerfolket, Hil dets hulde Fader. Hans Trone staae til Jordens sidste Dag, Mod, Seier, Frihed, Velstand, o forlader ei Dannebrogens Hæderslag, Vi Danske blive bør i Hjerte, Sprog og Tanke, af fælleds Kierlighed de Danskes Hjerter banke, J Feide og i Fred, paa Land og vilden Søe, for Konge, Folk og Land vi leve vil og døe! Jsaachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Man har udspredt i Publicum, at jeg har tiltaget mig et Navn, som mig ei tilkommer, og at jeg egentlig burde hedde Weiløv eller Wellejus, som formodentlig hidrører fra mit Testimonium 1773, hvori Professor Ankersen i Odense, blandt andet, skriver saaledes: Rogatus, at traderem vobis Viri magnifici! et commendarem Adolescentem hune: L.M. Wellejum, familia ortum præclara et celebris: Wellejana. Ilius frugem periclitatus didici experimento, Ingenium ei esse docile, arti imprimis Mathematice peridoneum, cujus etram jom dudum nobis plura dedito documenta. Qvid in hoc cæteris, novit disciplinis Vestrum jam erit explorare Censores Gravissimi, cum ad Vestrum adscisciCivitatem valedissime concupiscit, &c. &c. Men at jeg nedstammer i lige Linie fra Saxos Oversætter: Magister Andr. Søfrensen Wedel, Kongel. Confessionarius og Historiographus, behøver intet Beviis, naar man læser Worms Lexicon, 3die Deel, og Engelstofts Universitetsannaler 1809, 1ste Qvartal, hvori der findes Omstændeligt om min Farfader og Oldefader, som vare Præster og Provster i det Thørninglenske i Nustrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
J Nyerups Litteratur-Lexicon omtales baade min Fader, som har oversat Stykker af flere classiske Poeter, deriblandt Qvidii Sendebrev fra Ponto. trykt i Kbhavn 1749, saavelsom og alle mine Skrifter, siden ere fra Pressen ved min Pen udkomne flere. Mange andre af den Wedelske Familie ere bekiendte Forfattere, saasom Krigsraad W., Amtsprovst W. i Schvaage, Præsterne i Thaarup, Abel Døstrup Magistrup, o. a. fl., saa det, da jeg kun er en simpel Landsbyepræst, uden al Rang, er min Hæder, at jeg har agtværdige Forfædre. Det er min Hæder, at jeg har gjort hvad jeg kunde, som Præst, Fader, Landmand og Videnskabsdyrker. Mine mange, siden 1792, udgivne Skrifter, faaes hos de Herrer, Hofboghandler Schubothe, i Kjøbenhavn paa Børsen, og Hempel, i Odense, af Jndhold: Landoeconomisk, Historisk, Moralsk, Satirisk, Legender, Oversættelser, Karakteristisk, og over flere Æmner til Moerskab og Oplysning. Med det første udkommer paa Hr. Schubothes Forlag min Bondepractica, som baade er underholdende og moersom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 15 August. J Odense Tugthuus har en af Fangerne stukken en anden i Livet, som dog lever endnu. Høsten begyndte den 7de hujus her i Fyen, og Gudskelov, Veiret har hidtil føiet her omkring Odense overmaade godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Jordens Afgrøde er i Aar mere velsignet end den har været længe, men det skal desværre, ikke være Tilfældet overalt. Maatte dette for Høsten saa ønskelige Veirligt vedvare endnu nogen Tid, vilde Høsten snart kunne endes, da Havren og Hveden er nær ved at modnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Aalborg, den 12 August. J Torsdags den 10 August passerede dette Steds Borgerbevæbning, under Hr. Stadshauptmand Kruuses Commando, og det borgerlige Jægercorps, under Hr. Capitain og Consul N. Wigelsens Anførsel, Revne for Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad og Stiftamtmand v. Moltke, i Overværelse af, Chefen for det herværende 3die jydske Jnfanterieregiment, Hr. Oberst v. Sames, og øvrige Herrer Officierer. Hvert Corps for sig udførte sine Manøvrer med megen Nøiagtighed og Raskhed, hvorved de erhvervede sig Hs. Excellences, som og Hr. Oberstens og øvrige Kienderes særdeles Tilfredshed og opmuntrende Bifald. Holstebroe. Velsignet hver den Ædling, der som vor Rosenørn besidder alle Retskafnes Kierlighed og Høiagtelse i den Kreds, hvori han virker. Vor Rosenørn, sige vi endnu, thi ogsaa denne Bye vil aldrig glemme ham. Derfor var ogsaa Afskeden ligesaa smertelig som inderlig og høitidelig. Det var Søndagen den 30te Julii at Hs. Høivelbaarenhed indtraf hertil, for at give og modtage her det sidste Farvel som Byens Over øvrighed. Borgervæbningen, eens munderet, paraderede udenfor Byfoged, Capitain og Ridder v. Fugls Gaard, hvor Stiftamtmanden behagede at træde af. Ledsaget af Byens Embedsmænd og Omegnens Honoratiores indførtes Hs. H. i Klubben, hvor Borgerne havde foranstaltet en brillant Dine. Hr. Pastor Hasle tolkede her i nogle ret hjertelige Ord Forsamlingens Følelser; en Sang blev afsjunget, og Skaaler udbragtes for Ædlingen og hans vakre Frue. J Spisesalen var der ligefor Indgangen anbragt en Ørn med en Rose i Næbbet, og den Omskrift: "Din Afsked fra os, den os smerter, Men fast Du bliv i vore Hjerter." Festen endtes med et Bal, og Alle skiltes af under de bedste Ønsker for Hs. Høivelbaarenh. Hr. Kammerh., Stiftamtmand Ridder v. Rosenørns stedsevarende Held og Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Skive, den 9de August. J hvormeget der end i offentlige Blade er skrevet om, at Manden, med den omreisende Gynge burde forvises vore Markeder, kom han dog hertil og opreiste sin Snurre paa Byens Torv, hvilket ikke gavnede Markedet, da Bønderne stod og gabede paa den evindelige Omdreien saalænge, at de til Slutning glemte at der var Marked, men naar endelig slig en Gynge= eller Snurremager maae søge at trække Penge af Folks Lommer, burde han dog i det mindste have sine Redskaber i forsvarlig Stand; men dette var ikke Tilfældet. En af Kanerne, hvori var 6 a 7 Mennesker, gik istykker, hvorved et Barn paa 8 Aar blev flemt forslaaet i Hovedet. - Handelen var i det hele flan. Priserne vare: Køer fra 16 til 30 Rbdlr. Stykket, og derover. Gamle Heste omtrent 20 Rbdlr. og gode Heste fra 50 til 100 Rbdlr. Smør fra 16 til 20 sk. Pundet. Tør Fisk var her endeel af, som alt blev solgt til høie Priser. Hørlærred 36 a 40 sk. pr. Alen. Blaarlærred 24 a 28 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
J Søndags druknede et Barn, i Thorum i Salling, omtrent 10 Aar gammel, i en Tørvegrav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Blandede Efterretninger. Om de engelske Financer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Efterat General=Adjutanten for den svenske Armee, den svenske General-Lieutenant Baron Bjørnstjern, havde paa den i Stockholm saakaldte Artilleriegaard paa Ladugards=Landet udsøgt det Locale, paa hvilket det til Kong Carl den Tolvtes Minde bestemte Monument vil blive opreist, har Arbeidet til Piedestalens Grundlægning i disse Dage taget sin Begyndelse, og vil nu fremdeles blive drevet med megen Jver. Hans Majestæt Kongen bekoster Selv af egne Midler Monumentet, og de ved Subscription indkomne Penge ville blive anvendte til Grundlægningen og Piedestalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
J Travels in the North of Germany, Edingburgh 1820, leveres en kort Beskrivelse over Hamborg, seet med en Brittes Øine. JungfernStieg, den bekiendte offentlige Spadserevei, fandt Forf. meget levende og munter. Kun paastaaer han, at den besøges meget af en Classe Fruentimmer, som i Hamborg ere meget talrige og berygtede, og, under Lovenes Øine, sædvanligen blive Jomfruer deres hele Liv igjennem. Gangen selv er besat med en firefold Række af Træer, paa den ene Side er en bred Gade med en Rad smukke Bygninger, og paa den anden løber en Flod, der dannes af Alster, og falder i Elben. Caffehusene kunne, hvad Glandsen angaaer, næsten kappes med dem i Palais-Royal om Rangen. Henimod Aften syntes hele Stadens Befolkning at samle sig paa dette Sted. Endnu ved Midnat var det levende her, og det varede endnu meget længe, førend alle Sværmere havde forladt Stedet. Om Søndag Eftermiddag syntes Staden ganske forladt, og hele Befolkningen fandtes paa Veien imellem Hamborg og Altona. De Velhavende kjøre eller ride; Middelclasserne spadsere til de mange smukke Hauger, der ligge ved Elb breden; de Fattige vandre til de nærliggende Verts huse, eller tage de mange skjønne Rariteter, som forevises her, i Øiesyn. Da de Franske vare i Besiddelse af Staden havde de ødelagt en Mængde Huse, især mellem Hamborg og Altona. Endeel Ruiner sees endnu, og de gjenopførte Huse ere meget skrøbeligt bygte; mange af dem ere smaa og hæslige. Omkring Staden ligge smaa Districter, Jorder, som deels staae under Hamborg, deels under Hannover. De bestaae for det meste af rene Marsklande, hvis Beboere ere overordentlig velhavende, og Fruentimmerne bære paa Helligdage, Diamanter og Juveler, der ere saa glimrende, at de kunne smykke en Prindsesse. Hvert District har en Dragt, som ikke er Schweizerdragten ulig. Folkene ere for det meeste smukke, og have et reenligt og muntert Udseende. Tyendet er i det Hele reent og godt klædt. Disse Mennesker bringe Blomster, Frugt og Grønt til Torv i Hamborg. Man sporer ingen Fattigdom eller Nød. Næsten alle Hamborgerinder af de simplere Classer bære en liden langagtig Kurv under Armen, der, kun i den Hensigt at skiule den, er bedækket med et Klæde, hvoraf enhver søger at forskaffe sig det skjønneste. Disse Kurvedragere staae ikke i det bedste Rygte, men formodentligen uden Grund, thi de udgjøre i det mindste det halve Antal af alle Hamborgerinder. - Gaderne ere snevre og slet brolagte, Husene slet bygte, og selv naar de ere smukke, kan man neppe oversee dem. Dette gielder især om den skjønneste offentlige Bygning: Børsenhallen. Om at holde Gaderne rene bryder man sig ikke meget. Canalerne ere uden Vand, og udbrede, naar det er varmt, en meget ubehagelig Lugt. Næst Egnen omkring London gives der i hele Verden ingen, der saa meget vidner om Velstand og Lykke, som den omkring Hamborg. Kjøbmændene have benyttet deres Rigdom til at opføre sig der beqvemme og behagelige Boliger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Hamborgerne ere overalt meget forlystelsessyge, og Egnen omkring Staden er rig paa Forlystelser. Den Rainvillske Hauge f. Ex. kan kappes om Rangen med hvert andet Sted af dette Slags i Verden. Den ligger ved den høie Elbbredde, og paa Toppen af Høien staaer det prægtigt indrettede Huus. Man kan faae her ethvert Slags Forfriskning, og her opføres smuk Musik. Udsigten over Elben er fortræffelig. - Hamborgs Dansesahle besøges af begge Kjøn, og vidne om Hamborgernes Rigdom og Forlystelsessyge. J nogle af samme, f. Ex. Apollosahlen, træffer man imidlertid ofte berygtede Personer. - Opdragelses anstalterne ere meget gode, og hvert Sogn har een, hvori Fattige nyde Undervisning. Fattig anstalterne bleve under det franske Herredømme, ophævede, men nu ere de igjen i saa god Orden, at Forf. under hele sit Ophold i Hamborg kun stødte paa tre Tiggere. At give Almisse er forbuden, under en Mulct af 5 Rdlr., hvoraf Tiggeren, naar han vil angive sin Velgiører, faaer det Halve. Theatret er et lidet, slet bygt, has ligt Huus, men Troppen ansees almindeligen for at være af tredie Rang i hele Tydskland. Regjeringen bestaar af 4 Borgermestere og 20 Senatorer. – Jndbyggernes Tal er 129,739, og Jndkomsterne 400,000 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Løverdagen d. 6te August om Aftenen Kl. 9. er Hs. Kongl. Høihed Hertuginden af York afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 August. Cours. Hamb. 2 M. 257, a vista 260. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. 11 Rbdlr. 78 s. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligat. 67 a 67 1/2. Norske Rigsbanksedler 16 3/4. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Aarsagen, hvorfor den i Skilderiet No. 57. indrykkede authentiske Fortegnelse Klubberne og og Selskaberne udenfor Kjøbenhavn ikke strax kunde leveres saa fuldstændig, som man ønskede det, ligger deri, at den Gang Adskillige af disse enten endnu aldeles ikke, eller i det mindste kun for en Deel af Medlemmerne, havde indbetalt den paabudne Afgivt. Senere er man bleven sat istand til, at fuldstændiggjøre hiin Fortegnelse, saavel i Henseende til Klubbernes som Medlemmernes Tal, ved Listen over efterfølgende Jndbetalinger, som siden ere indløbne: Skielskjør Klub har endvidere betalt for 5 Medlemmer, altsaa ialt for 43.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Horsens har endvidere betalt for 20 Medlemmer, altsaa ialt for 297.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Odensees ældste Klub for 61 udenbyes Medl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Helsingøers dramatiske Selskab Thalia for 104 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Assens Enigheds-Selskab for 50 Medlemmer. Stege dramatiske Selskab for 30 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Mariboe Klub for 22 Medlemmer. Nørre-Sundbye Klub for 23 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Svendborg resterer. Aalborg 3 Klubber og et dramatisk Selskab betalt for 442 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Nyborg Klub har endvidere betalt for 19 Medlemmer, altsaa ialt for 73.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Misceller. Man klager over vore Tider, og tildeels med Grund, men at Klagerne, ved Sammenligning med henrundne Tiders større Lidelser efter store og langvarige Krige, ofte maa ansees for overdrevne, synes Historien at bevise. J Syvaarskrigen hævede Friedrich II. i Sachsen 40 til 50 Mill. i Krigsskat, og lægges hertil alle Reqvisitioner og Leveringer for hans Armee, saa steeg Summen til 70 Mill. Han tog Sachsens unge Mandskab til Soldater, lod den stride mod deres Fædrelands Tarv under hans Fane, skilte Landet ved 90,000 Mennesker af dets Befolkning, aftvang Jndbyggerne det dobbelte af deres Jndtægter, og lod deres saa meget som mueligt skaanede Skove nedhugge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Det er en almindelig antagen Grundsætning hos Financeministerne - hedder det i Liter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Wochenblatt for Juni d. A. - at Jndtægterne maa lempes efter Udgivterne, og ikke omvendt Udgivterne efter Jndtægterne; deri bestaaer, sig de, Forskjellen imellem Statshuusholdning og den Enkeltes Huusholdning. Men os tykkes, Udgivter, som ikke kunne tilveiebringes, burde ikke, naar de vare uuomgjængelige, angives. Umueligheden, d. c. Folkets Udtømmelse, Reproductionens Standsning, sætter her uoverstigelige Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
Efter Financemændenes Fremfærd maatte endog umuelige, der. Folket ødelæggende, Udgivter, finde Sted. Men efter Fornuftens Grundsætninger skal Staten ikke give mere ud, end Folket kan yde. Hvo har nu Ret, Fornuften eller Finance mændene, og skulde ovenanførte Grundsætning ikke, endog blot for Misbrugens Skyld, der overalt gjøres deraf, forkastes, Almuen behøver just ikke at være vankundig, naar Selskabet skal bestaae, fattig vil den nødvendig altid være; men dette er en comparativ Tilstand. Naar Enhver var rig, saa var Enhver fattig; thi der vilde da intet blive gjort, man vilde lide Mangel paa Alt, og der gives intet andet Palliativ mod Fattigdom end Flid, tarvelig Levemaade og Varsomhed i, ikke at formere sig for stærkt. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-19
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Spørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
(Jndsendt.) Da Nicolai Taarn, efter Bestemmelsen, nu skal bibeholdes som et Vagttaarn, kunde det da ei være godt og nyttigt, om der i den øverste Deel af samme blev anlagt et Slags offentligt Observatorium, hvor unge Lærlinger i Navigationen med flere Videnskaber kunde have Leilighed og Øvelse i at tage Middagshøiden, probere og afrette deres Jnstrumenter, samt foretage andre astronomiske og trigonometriske Opmaalinger, imod en ringe Kiendelse til Jndretningens Vedligeholdelse?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Under 11te d. M. er udfærdiget en Kongel. allernaadigst Placat af følgende Jndhold: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, a. &c., gjøre vitterligt: At Vi i Henseende til Friemester-Rettighed i Muur professionen i de Kjøbsteder udenfor Kjøbenhavn, hvor der er Muurlaug, samt det Arbeide, Frie mestere, som saadanne maae paatage sig, allernaadigst have fundet for godt at fastsætte følgende Bestemmelser: 1) Enhver, der herefter attraaer Bevilling til i en Kjøbstæd, hvor der er Muur lang, at nedsætte sig som Friemester, skal dertil legitimere sin Duelighed ved et af ham efter Forskrifterne i Placaten for Kjøbenhavn af 26de Mai 1812 §. 4. Litr. b. forfærdiget Mesterstykke, dog at der, hvor Leilighed maatte savnes til at gjøre et Gibsloft eller mure en Nische, istedet herfor kan træde Jnddækningen af en Valm eller Skov rende paa et nyt Tag. 2) De, der efter saaledes aflagt Mesterstykke erholde Tilladelse til at drive Muurprofessionen, maae ikke paatage sig andet, end det for Friemesterne i Kjøbenhavn ved Forordningen 21de Marts 1800 §. 30, bestemte Arbeide, dog at hertil lægges Jstandsættelse af Skorstene og Skorsteenspiber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Under 15de d. M. er igjennem det Kongel. Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie i Kjøbenhavn, udfærdiget et Patent, angaaende Omkostningerne paa Mortificationer af bortkomne Statspapirer, som lyde paa ringe Summer, for Hertugdommene Slespig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Den 26de d. M. forsvarer Hr. P. G. Bang. sin Afhandling: De ordinaria forma inquisitionis criminalis speciali patria legum habito respectu. Respondens er F. W. F. Greve v. Ahlefeldt-Laurvig, Cand. jur., og Acten foregaaer i Regentskirken. Afhandlingen er tilegnet Greve A. W. v. Moltke. Hidtil pleiede man altid at kjøbe Sand til Huusholdninger enten paa Sandkisten i Qvantitet, eller hos Høkerne i det Smaa. Nu kjøres der dagligen omkring dermed i Gaderne, hvor det udraabes til Salg, hvilket er en stor Beqvemmelighed for Kjøbenhavns Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
J Omegnen af Viborg, i Jylland, paa en Hvedemark, hvor ellers Sæden staaer fortreffeligt, seer man smaae grønne Jnsecter, som Træluus, at sidde ganske tæt paa hinanden næsten i hvert Ax J Aarhuus Avis af 18de d. M. læses en Bekjendtgjørelse fra de Herrer Ph. H. Ree & Comp. sammesteds, af følgende Jndhold: nærværende Handelsconjunktur finde vi det passende at bekjendtgjøre, at de som ere i Besiddelse af Vexler, trasserede eller endosserede, enten af os her, eller af vort Huus i Randers, kunde ved disses Foreviisning og Extradering til Hr. J.P. Ree i Hamborg, strax erholde samme udbetalte, imod Godtgjørelse af Discontoen for den Tid disse endnu have tilbage at løbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
J Staden Slesvig er der nyligen begaaet et skrækkeligt Mord. En Kone, hvis Mand tjener som Kudsk hos et Herskab, havde læst en Præken om Forældres Pligter mod deres Børn, og fattede den fire Jdee, at ville befrie sine fire Pigebørn, hvoraf det ældste var 10 Aar gammelt, fra de muelige Uheld, de kunde komme til at friste i denne Verden. Da hun en Aften kom hjem og alle Børnene laae i den tryggeste Søvn, skjat hun Halsen af dem alle fire, det ene efter det andet. Neppe havde hun fuldendt denne rædsomme Gierning, førend hendes Mand traabte ind i Stuen. Hun sprang nu ud af Vinduet, løb hen til Øvrigheden og angav sig selv, forsikkrende, at hun ene havde udøvet denne Blodsgierning i det Øiemed, at gjøre sine Børn lykkelige, og at hun havde havt i Sinde at gjøre det samme ved hendes Mand, dersom han ikke tilfældigviis var forekommet hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Blandede Efterretninger. Om de engelske Financer. (Fortsættelse; s. forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Fra 1728 til 1798 have Priserne paa følgende Ting, som vare mindst bebyrdede med directe Afgivter, været: Sh. D. Sh. D. Flesk, hver cit. 29. I. Brolæggerløn, Smør, Pundet = 5 1/2 daglig . . 2. 6. Muurløn . . 2. 8. Ost, dito . . . . 3 1/2. Blytækkerløn. 2. 10. Det fortjener at lægges Mærke til, at Prisen paa en Quarter Brød var førend 1797 fra 4 til 6 D., og man har kun faa Exempler paa, at den oversteg den sidste Priis. Lad os nu see, hvad Prisen har været paa de samme Fornødenheder siden 1797.