Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-08
J Fædrelandet læses følgende Brev af 20 Jan. d. A. fra Montevideo: "Briggen Hector, tilhørende Capitain C. Bertelsen i Aabenraa, kom i Decbr. 1845. hertil med en Ladning Træ fra Memel, og vil og faa Dage gaae herfra til Pernambuk for at lade Sukker til Europa, og rimeligviis til Holland, Belgien eller Hamborg. Det hæderlige Mærke, Dansk Eiendom", som ved Frdn. 9 November 1803 er befalet alle Skibe paa brændt, som fare under dansk Flag, er udhugget paa Hector tilligemed Navnetrækket F. VI. R. Det har staaet paa den agterste Bielke i Storlugen, og er udhugget af den med Forsæt og Overlæg; thi Læstetallet 88 staaer endnu aldeles ubeskadiget imellem Navnetræk og Mærke. Eieren af Briggen er en af de ivrigste Schleswigholsteinere, og Capitainen paa den, Christen Christensen, som er født paa Aars og boer nu i Løit ved Aabenraa, og som hverken kan tale Høitydsk eller Plattydsk, siger dog, at han er en Schleswigholsteiner, fordi han ikke tør sige Andet, da han har en Slægtning af Eieren ombord. Af Mandskabet kan ikke en eneste tale Tydsk, men desuagtet forsikkre de dog mine Folk, at de ere Tydskere. Angaaende Udslettelsen af Kongenavnet og Mærket "Dansk Eiendom henvendte jeg (o Capt. J. F. Møller) mig til den danske Consul her paa Stedet, Thode, og paaklagede Sagen i Overværelse af Capt. C. Fuglsang; men Thode svarede, at han ikke kunde gjøre Noget ved denne Sag. Jeg blev derover vred og sagde ham, at, hvis han Jntet kunde gjøre forat hævde Danmarks Ære, da vilde og skulde jeg nok sørge for at faae denne Sag lovlig undersøgt, hvorpaa han svarede, at han vilde tale med Capt. Christensen og melde det Skete til Generaltoldkammer- og Commerce kollegiet. Vi faae nu see, hvad han har gjort, og hvad - Juleaften høi i saa Fald Collegiet vil gjøre. tideligholdt vi her paa min Brig "Henriette Sophie",alle de danske Skibsførere, som laae her, tilligemed de faa Danske, som boe i Montevideo (tre Uhrmagere) og den eneste svenske Skibsfører, som laae her, Capt. Wichman fra Götheborg. Da jeg foreslog at tømme et Glas for det hele Skandinavien, sagde Capt. Christensen halvsagte til mig: "Jeg er en Schleswigholsteiner, hvortil jeg svarede: Vil Du ikke drikke denne Skaal, saa sæt dit Glas, og sæt Dig selv." "Jo, Gud bevares!" sagde han, og tømte Glasset. Derimod havde han Nytaarsaften stor Lystighed ombord hos sig selv, og sang i Spidsen for sit Mandskab paa Dansk Satan tal den, som ikke Schleswigholsteins Skaal vil drikke!"J Journal des Debats af 17 Mai omtales en Rapport fra en af de paa Handelens Vegne til China Afsendte, H. Natalis Rondot, hvori denne beklager sig over de ringe Udsigter til Afsætning af Vine i China, eftersom Priserne forekomme Chineserne meget for høie. Dog tilføier han: "En eneste Viin, eller rettere Liqueur, har vundet deres Yndest, uagtet dens Priis, det er den danske sherry brandy, som i almindelighed bringes hertil af hamborgske Skibe, og hvis Mærke Knudsen, synes meget agtet. Vi behøve ikke at tvivle om, at vore Liqueurfabrikanter i den sydlige Deel af Landet, især i Grenoble, vel ville kunne tilberede denne Liqueur, endog for en ringere Priis, og afsende nogle smaa Partier til Canton, til Uing-po, til Shang=hal. Jfølge Aalborg Avis have nogle til Aalborg, ankomne Passagerer fortalt om et kongeligt Besøg i Hovedstaden af en ganske usædvanlig Slags, idet en Konge af Ashanthee fra Guineakysten er ført som Fange til Kjøbenhavn, fordi han i en Krig paa Kysten og under et stærkt Anfald af Appetit havde ladet de sendte Gidsler servere til Middagsmad. Om der er Løier eller Alvor i denne Fortælling, ville vel de kjøbenhavnske Blade nu snart lade vide.