Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-24
Den 17de dennes – beretter Kieler Korrespbl. ankom paa Dampskibet Christian den 8. et Antal holsteenske Matroser hertil (Kiel), der havde gjort Touren med Fregatten Thetis paa Middelhavet. Folkene klage meget over den haarde og uretfærdige Mishandling, som de have lidt paa dette Krigskib, og forsikkre, at kun den yderste Tvang kunde formaae dem til, endnu engang at udholde en saadan Tjeneste. De paastaae, at de af Underofficererne, som samtlige vare af det faste Mandskab, bleve slaaede, naar de ikke kunde Dansk, Deres Klager derover til den dem foresatte Lieutenant, hialp Jntet, skjøndt Officererne selv behandlede de tydske og danske Matroser lige. De Underofficerer, med hvilke de kom i Berørelse, havde ogsaa bestandig udskjældt dem for tydske Abekat, tydske Vindbytel." SkibsmandsMatten havde stødt en dansk Matros et Brok med Foden. Desuden havde de bekommet meget slet Kost, skimlet Brød og, efterat de havde været 20 Dage i Søen, kun halve Rationer Smør, idet derimod deres Ønske var givet dem Penge for den anden Halvdeel. Kort den danske Søkrigstjeneste har for dem været i høieste Maade afskrækkende, og de øvrige tydske Kystbeboere kunde vist glæde sig, om det danske Storadmiralitet for det tydske Forbund ikke kommer istand. Af Verdens faste Deele have derhos disse Folk just ikke faaet formeget at see, da det, under deres 7 Maaneders Reise, kun var dem forundt eengang at gaae i Land, nemlig ved Athenen. J det Hele havde 42 tydske Matroser været med. - J Anledning heraf har Capitain Zahrtmann, der var Chef paa Fregatten Thetisk, i Berl. Tid. ladet indrykke Følgende: Beretningen i Kieler Correspbl. No 93, om den Maade, paa hvilken Mandskabet i Fregatten Thetis, navnlig Holstenerne, skulle være blevne behandlede, har foranlediget, at jeg idag (den 22 ds.) har ansøgt det kongl. Admiralitets- og Commissariats-Collegium. om, at der strax maa blive foretagen den fornødne Undersøgelse i denne Anledning." Den imod Kylograph Flinch og Cand. phil. Mortensen, som Redacteur af Corsaren, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovningen anlagte Sag, under hvilken Flinch ved Landsover- samt Hof og Statsrettens Dom var frifunden for Actors Tiltale og Morthensen idømt Statsfængsel i 1 Aar og livsvarig Censur, er i Mandags bleven paadømt i Høiesteret, hvis Dom lyder saaledes: Andreas Christian Ferdinand Flinch bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Cand. phil. Niels Peter Morthensen bør bøde Fem Hundrede Rigsbankdaler Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den i den 20de Paragraph af Forordningen af 27de September 1799 bestemte Censur undergiven i 4 Aar. (Da.)Hr. Bogholder Hansen søger, ved et Jnserat i Adresseavisen, at røre de rige Statspapirseiere, som endnu ikke have bidraget Noget til den danske Statsgjelds Afbetaling, idet han foreholder dem den skrækkelige Selvbebreidelse, som maatte ramme dem paa deres Yderste, at de nemlig have været deelagtige i at udsuge Fædrelandets Marv og Kraft. Kiende vi de rige Statspapirseiere ret, lade de sig neppe røre paa denne Maade. Virksommere turde den Trudsel være, som Hansen ogsaa benytter sig af: at hvis de ikke godvillig afbetale Noget paa Statsgielden, ville de herefter ikke faae 4 pCt. Forøvrigt er der i disse Dage, størstedeels af Smedesvende, bidraget 12 Rbd. 5 Mk. til den danske Statsgjelds Afbetaling. (Aarh. Av.)