Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet d. 27de Mai blev det endnu, med 14 St. mod 5, antaget, at Proc. Hastrups Andragende om Forandring i Toldvæsenet for Kjøbstaden Ribe, skulde tages under Behandling af en Committee, hvortil valgtes: Justitsr. Estrup, Toldkasserer Thorbrøgger og Proc. Hastrup. - Ole Kirk oplæste derpaa et Andragende fra endeel Beboere i Humlum, Ølby og Gimsing Sogne om nogle nøiere Bestemmelser i Henseende til Korn tiendens Ydelse." Dette Andragende gik væsentligt ud paa: at samtlige Tiendetagere paalægges, som ufravigelig Pligt, ved Modtagelsen af Tiendevederlaget, at rette sig efter den Mening og den Fremgangsmaade, der ved Tiendeforeningerne og i en Række af Aar har været antaget som gjældende med Hensyn til Qvaliteten af det Korn, som Yderne have at levere; og, saafremt derom skulde opstaae Misforstaaelse, at det da paa den simpleste nøiagtigste og mindst bekostelige Maade maatte søges afgjort, hvilket det Rette er, for at vidtløftige og kostbare Processer ikke en yderligere skulde trykke og ruinere Yderne, samt at der, i Forening hermed, endvidere udvirkedes Bestemmelse for : at et tilstrækkeligt Antal kyndige og upartiske Mænd blev udmeldt og tage i Eed, for paa en simpel, hurtig og lidet bekostelig Maade at afholde Skjønsforretninger over det af Tiendeyderne til Leverance af Tiendevederlaget præsenterede Korn, naar saadant maatte for langes, med hvad flere Bestemmelser, som ellers kunde sigte til Opnaaelse af det tilsigtede Øiemed. Med 29 St. mod 19 beslut tede Forsamlingen, at lade Andragendet prøve af en Commitee hvortil valgtes: Propr. Fønss, Justitsr. Fjelstrup og ProprieÆgidius. - Mødet d. 28de Mai aabnede Præsidenten ved at kalde i Forsamlingens Erindring, at det paa den Dag var 5 Aar siden Hs. Majestæt skjænkede Landet en Jnstitution, der nu er fuld Virksomhed, og hvis Vigtighed anerkjendes af Folket. Der paa udbragte Forsamlingen et eenstemmigt: Kongen level Propr. Høyer oplæste en Petition betræffende Jagtvæsenet indeholdende følgende Jndstillingspuncter : 1) At Jagtretten i Jylland, forsaavidt den tilhører Kongen og er overladt Private for en vis Tid mod eller uden Afgift, maa være til fri Afbenyttelse for Grundbesidderne, være sig Eiere eller Fæstere, naar den nærværende Overdragelsestid er forløben, 2) at denne Rettighed maatte haves uden Vederlag, eller, hvis dette ikke kan tilstedes, 3) at Vederlaget ansættes lige med hvad Forpagtnings afgiften nu udgjør aarlig, naar Concessionsudgifterne tillægges og fordeles paa alle Forpagtningsaarene, 4) at, eftersom Jagten i ethvert Sogn vorder ledig, den da maatte tilbydes Grundbesidderne for den af Forpagterne hidtil svarte Afgift, som til den Ende opgives, 5) at lige Tilbud maatte skee til de Sogne, hvor fremtidig Selveiendom medfører kgl. Jagtret, og Afgiften bestemmes af vedk. kgl. Collegium, i Forhold til Sogne af lige Beskaffenhed, hvis Jagt før var bortforpagtet, hvorom Herredsfogderne kunne meddele fornøden Oplysning, og 6) at iøvrigt nærværende Forsamling optager som Sin den roeskildske Stænderforsamlings Jndstilling med Præmisser, om Revision af den bestaaende Jagt lovgivning." Med 38 St. mod 12 blev det derefter besluttet, at en Committee i denne Anledning skulde nedsættes, hvortil valgtes: Assessor With, Grev Frys og Proc. Jngerslev. - J Mødet d. 30te Mai tilkjendegav Præsidenten, at han havde modtaget følgende Andragender, som ønskedes tilstillede vedk. Committeer : om Skolelærernes Kaars Forbedring" fra endeel Skolelærere paa Morsø; om, Jagtvæsenet, fra Skjellerup Sogns Beboere, og fra Falslev og Vindblæs Sogne, samt Alstrup By, om Selveiendoms Fremme, fra Beboerne af Harritslev By under Støvring Gods. - Ogsaa i Mødet d. 31te Mai anmeldte Præsidenten følgende Andragender til Aflevering til ved. Commiteer : dom, Hoveriet, fra samtlige hoverigjørende Bønder under Børglumkloster, fra Aalss m. fl. Sogne og fra samtlige hoverigjørende Bønder i det 14de Landdistrict, om, Skolelærernes Kaars Forbedring fra Skolelærerne i Øster= og Vesterhan- samt Hvetbo Herreder, indeholdende nye Forslag om ovennævnte Gjenstand, samt fra endeel Skolelærere paa Mors, og om, Klitarbeidet og Agger=Canal" fra endeel Beboere i Gudum, Nissum og Humlum Sogne. - Et af Laurs Pind oplæst og understøttet Forslag fra Niels Thaarup i Vinge i Ulstrup Sogn til en Petition som lovbestemt Størrelse for Indfæstning og Landgilde blev med 11 St. mod 10 forkastet. Ligeledes blev det ogsaa, med Hensyn til en af Assessor With oplæst Petition, hvori han, efter udtrykkeligt Forlangende af endeel Skoveiere i Tyrsting og Vrads Herreder, androg paa : at det i Fr. 27de Septbr. 1805920 indeholdte Forbud imod at Skoveier maa hugge til Salg i sin Skov i de første 10 Aar han besidder den, maatte blive ophævet, med 44 St. mod 7 afgjort, at der i Anledning af Samme ingen Committee skulde nedsættes. - Møller Wulff foredrog derpaa en Petition som ei de Amtsforvalterne allern, tillagte Skriverpenge, til ligeligere Fordeling, kunde være at udrede med 12 s. pr. Td. Hartkorn, saalænge det er Hs. Maj. allern. Villie, at denne, Afgift skal erlægges ". Ved Afstemningen besluttede Forsamlingen med 35 St. mod 16 at nedsætte en Committee, for at tage denne Sag under Overveielse. Et af Lauritz Borberg oplæst Andragende fra Proc. Callundan om Nedsættelse i Amtsforvalternes Skriverpenge, blev eenstemmig forkastet; hvorimod Forsamlingen med 47 St. mod 4 afgjorde, at et af Ole Kirk oplæst Forslag, ligeledes Amtsforvalternes Lønning betræffende, i Henhold til 2 ham tilstillede og af ham vedlagte Andragender fra forskjellige Sogne under Holstebroes Amtstuedistrict, egnede sig til at komme under Behandling af en Committee. Denne Petition gik nemlig ud paa : 1) at det allern. maatte behage Hs. Maj. at nedsætte Skriverpengene til Amtsforvalterne overalt i Landet, overeensstemmende med Fr. 14de Juli 1819, 2) at, hvis dette ikke kan bestaae med Retfærdighed, det da allern, maatte tillades, at hvad det ene District maatte udrede meere end det andet, for Eftertiden maa udredes af Statskassen, og 3) at Skatteqvitteringsbøgerne maae føres paa en anden og for Almuen meere fattelig Maade, saaledes, at Skatterne hver for sig udføres een Gang for hele Aaret." Efterat det var bestemt, at dette og Møllers Wulffs ovennævnte Andragende skulde prøves af een og samme Committee, bleve til sammes Medlemmer valgte, Kammerraad Aagaard, Propr. la Cour til Thimgaard og Justitsr. Fjelstrup. - Ole Kirk oplæste derpaa er Andragende til Udvidelse og Forandring i Udskrivningsvæsenet, hvorved han henstillede til den ærede Forsamlings Overveielse: om det ikke vilde være passende at indgaae til Hs. Maj. med en allerunderd. Petition ang.: en saadan Udvidelse af Udskrivningsvæsenet og Værnepligten, at hver vaabendygtig Mand indtil en vis Alder maa være pligtig at bære Vaaben til Landets Forsvar, samt at det allern. maatte behage Hs. Maj., at lade næste Stænderforsamling forelægge et Lovudkast ang. denne Gienstand. J Anledning af dette Andragende blev foreløbigen yttret forskjellige Meninger om, hvorvidt det, betragtet fra den formelle Side, kunde tages under Behandling af Forsamlingen, da det omhandlede den samme Materie, som havde været Gienstand for et af Forsamlingen tidligere afviist Forslag. Herimod indvendtes, at 970 i Fr. 15de Mai 1834 ei kunde være anvendelig i nærværende Tilfælde, da den oplæste Andragende ikke kunde betragtes som identisk med det tidligere Andragende, der ikke blot indeholdt Forslag om almindelig Værnepligt, men ogsaa en Revision af de militaire Lov og en Udvidelse af Danmarks Militairstyrke. Af dets flere Jndstillingspuncter var det kun det sidste, som kunde synes at falde sammen med nærværende Andragende, men i Virkelighedens var selv dette ikke engang Tilfældet, thi det nævnte Jndstillingspunct gik nemlig ud paa, ved en almindelig Væbnings Jndførelse at udvide den staaende Hær saaledes, at en langt større Armee kunde haves mobil strax naar man vilde. Nærværende Andragende gik derimod blot ud paa at udvide den Masse, hvoraf Soldater udskrives, uden at man vilde have Armeen forøget. Det havde desuden for været Tilfældet i Forsamlingen, at et Forslag, som indeholdt mange forskjellige Dele var bleven afviist, og at siden enkelte af disse Dele atter vare bragte paa Bane og antagne til Committeebehandling. Det saaledes omdebatterede formelle Spørgsmaal blev imidlertid ikke sat under Afstemning, da Jngen, efter en i den Anledning fra Præsidenten skeet Opfordring. forlangte det. J Henseende til Sagens Realitet bemærkede et Medlem: at dengang almindelig Værnepligt tidligere var under Ventilation i Forsamlingen, var der, formedelst tilfældige Omstændigheder, ikke Tid til at bestride den Opposition af et Medlem, som den da havde mødte. Da imidlertid Opponentens yttrede Anskuelser kunde faae Jndflydelse, med Hensyn til nærværende Andragende, vilde han fremsætte nogle Modbemærkninger imod de væsentligste af Opponentens Grunde. Efter megen Debatteren for og imod, yttrede et Medlem blandt Andet: at han, skjøndt han om Sagen selv ei turde have nogen sikker, Dom, dog ikke skjønnede rettere, end at den var af stor Betydenhed, og allerede af den Grund ikke burde afvises, allermindst paa samme Dag, man havde nedsat en Committee betræffende et Forslag og Amtsforvalternes Skriverpenge". Og tog man dernæst Hensyn til, at Pluraliteten af Forsamlingens Medlemmer hørte til de Classer, som ere frie for Værnepligten, saa maatte en Afviisning af nærværende Andragende end ikke ansees sømmelig, og kunde let lede til den Mistanke, at dette Udfald af Sagen var fremvirket ved ængsteligt Hensyn til egen Fordeel. Da Sagen derefter kom til Afstemning, hvilket, efter et Medlems Forlangende, skeete ved Kugler, besluttede Forsamlingen med 33 St. mod 18 at nedsætte en Committee for at tage Andragendet under Overveielse, hvortil i næste Møde, d. 1ste Juni, valgtes : Kjunker. Lüttichau, Auditeur Roulund, Ritmester Friis, Gaardeier Ole Kirk og Møller Knudsrup. Et af Jesper Sørensen oplæst Andragende om at Gaardmænd mellem 50 og 60 Aar maatte faae en Søn fri for militair Tieneste, blev med 15 St. mod 5 afviist, og da Propr. la Cour til Schjersø erklærede, at han ikke forlangte den af ham indgivne Petition om almindelig Værnepligt, doplæst i Forsamlingen, blev den tilstillet den nu nedsatte Committee.