JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Nyeste Postefterretninger. Disse ere meget magre og ubetydelige, tildeels som Følge af, at Postgangen har været hæmmet i en stor Deel i Enropa, formedelst det i flere Dage, i Forening med Sneefor rasende Stormveir. Den 9de og 10de vare alle Poster Hamborg udeblevne, med Undtagelse af Rigsposten af 5te som indtraf den 10de om Eftermiddagen Kl. 3. Veiret har raset over hele Tyskland. Fra Hannover skriver man, under 8de, at et mageløst Sneefog havde lagt Hindringer i Veien for Communicationen og hæmmet Postgangen i alle Retninger. Ride-Posten fra Cassel, som skulde have indtruffet i Hannover den 7de om Aftenen, indtraf først den 8de om Middagen, efterat dens tospændige Befordring havde tilbragt 10 Timer paa 2 Miil, Pakkeposten fra Hannover, til Osnabrück kom kun 1/2 Miil paa Veien, da den blev, indfyget, maatte forblive hele Natten paa et Sted og om Morgenen hentes tilbage. Jilposten fra Paderborn forsinkedes i 9 Timer, imedens de fra Berlin og Brunsvig, som skulde have indtruffet den 8de, endnu den 11te om Middagen savnedes. Veien mellem Düsseldorff og Elberfeld, en af Tysklands skjønneste Chausseer, var ikke at passere og Jilposten, som expederedes fra Dusseldorff den 8de, maatte strax vende om igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Efter Kongens Hjemkomst begynder Alt der at gaae sin trolige, vante Gang. Han arbeider meget i sit Cabinet og hans Premierministers, Hr. v. Rudhardts, overordentlige Virksomhed vækker almindelig Forbauselse. En nøie Udforskning af Landets Finants-Tilstand er hans Virksomheds Hovedgjenstand. Det gjør ham populair, at han ikke alene læser Græsk, men endogsaa begynder at tale det, en Egenskab, ved hvilken han heldigen udfylder den Kløft, der adskilte hans Forgængere fra Nationen. - Grev Armansperghar nu forladt Grækenland, er først gaaet til Malta, tager sit Ophold i nogen Tid i Jtalien, maaske ogsaa i Egnen af Gens og gaaer først og et Aars Tid til Bayern. Han var især en Gjenstand for de græske Journalers Angred; hans Afreise har ledet dem mod Hr. v. Rudhardt, og man er betænkt paa at sætte Grændser for Pressens Udskeielser, der, i en ung Stat, som først begynder sin Udvikling, kunde være dobbelt farlige. Den 19de Februar divaanede Kongen og Dronningen et Tedeum i den hellige Jrenes Kirke; to Dage efter indviedes paa Exerceerpladsen, ligeles i Kongehusets Nærværelse, nye Faner for de irregulaire Batailloner. Dronningen viser sig jevnlig til Hest og synes at finde Behag i denne i Grækenland for Damer almindelige Bevægelsesmaade. Den 25de var det første Hofbal og Forsamlingen var ligesaa glimrende som talrig. Dronningens Skjønhed, hendes simple og dog ved Mængden af Diamanter rige Paaklædning og den Ynde, hun udviklede i sin Dands, indtog Alle. De græske Officerer opførte deres skjønne Vaabendands.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Fædrenelandet. Aalborg Paa en Tid, da Omstændighederne synes at tale for, at Sukkeret fra Colonierne, med Hensyn til Slavehandelens Afskaffelse og de nærværende Slavers formodentlige Frigivelse, maa blive dyrere, saameget meere, da Forbruget ved Folkemængdens Tiltagelse stedse forøges, synes der at være dobbelt Opfordring til jo før jo heller at tilegne sig de Fordele, som Fabricationen af Runkelroe-Sukker kan yde. Af nedenstaaende Oversigt, der velvillig er os meddeelt, vil man see, hvilke betydelige Fremskridt, denne nye Jndustrigreen gjør i Frankrig; i Tyskland er den i god Gang; i Sverrig begynder man ligeledes at virke med Jver for den. Man kan derfor ei andet end haabe og ønske, at vore Capitalister snart ville følge efter, thi det er jo dog vel indlysende, af Frankrigs Exempel, som her nedenfor vil sees, at Foretagendet maa lønne sig, og de i den Henseende gjorte Bemærkninger ere uden Tvivl saare vel grundede. 90 Millioner Pd. Sukker tilvirket i eet Aar er et forhausende Resultat af en, i relativ Forstand, saa ny Virksomhed, og dog er denne directe Fordeel kun en Deel af Landets Vinding ved samme, de indirecte Fordele turde vel endog overveie hiin. Hr. Prof. Schubert i Berlin, der om Sommeren 1835, gatter i Marts og April Maaneder 1836, efter Forlangende af det preussiske Ministerium for Handel og Fabrikvæsen, paatog sig tvende Reiser til Frankrig, der begge havde den Hensigt at indhente Kundskab om de franske Runkelroesukker=Fabrikers Tilstand og deres Production, giver i nedenstaaende Tabel en meget interessant Oversigt af den nye Sukker=Fabrikation i Frankrig. Departementernes Antal af Fabrikerne. Antal.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Sukkerproduction. Sandsynlig Hvor inD. 1ste April 1836. gen Suk, Hvor Suk Hove ker produ ker produ 1828 1835 J Virk Und. Byg 1833334. 183135. 1835236. somhed, ning. ceres, ceres. Silder. Silder. Silder. Nordfrank.: 1ste Classe 2den. Østfrankrig . . . . Sydfrankrig. . . . . Vestfrankrig. . . . . Centralfrankrig. . . .
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Frankrig, Runkelroesukkerfabrikernes Antal var altsaa den 1ste April 1836, 466, de have siden 1828, altsaa i 8 Aar, formeret sig til over det Femdobbelte. - Productionen beløb sig 183334 til 7,295,900 Filogrammer, 183435 næsten 2 Gange saameget, 1835-26 4 1/2 Gange mere og i den nuværende Arbeidstid venter man 6 Gange meere end 183334. En Kilogram er 2 danske Pund. Der ventes altsaa i Aar at blive fabrikeret 90 Millioner Pd. Sukker. At mangfoldige Mennesker ved en saa mageløs Production af een eneste Artikel maae finde Erhverv, er ligesaa begribeligt, som at Capitalisterne maa finde Regning ved dertil at forskyde deres Penge en Departementer af 4de Classer, Jern, Da de Staters Samme Dag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Efter Forlydende skal den franske Regjering have besluttet at afsende tvende sagkyndige Mænd til Danmark, Sverrigt og Norge for at undersøge de derværende Straffeanstalterse Tilstand. Denne Tidende har jaget os Blodet i Kinderne; thi skjøndt vi ere af den Overbeviisning, at det er godt at vore Mangler komme for en Dag, fordi dette er den eneste Vei til engang at faae dem afhjulpne, saa tilstaae vi dog, at det vilde have været os meget kjært, om de Franske havdelst ventet med at undersøge vore Fængsler, indtil vi havde faaet i den i en Stand, hvori vi nogenlunde kunde have været bekjendte at forevise dem; men derefter kan vel sagtens Frankrig ikke vente. Maaske er det en falsk Patriotisme, der ligger til Grund for denne vor Følelse; men vi tilstaae det ærligt, at vi med Gru tænke paa den Dag, da denne Besigtigelse skal gaae for sig, og med sand Rædsel paa den Dag, da vi ville faae det Avertissement i Hænderne: at nu er den officielle Beretning udkommen i Trykken. Saa ville vi da faae et net Skudsmaal, og hele Verden vil læse det, og "Journal des Debats" vil da rimeligviis igjen rykke frem med sit bekjendte "le Danemark, un paas pres que sanvage. Gid derfor Franskmændene vilde blive hjemme; vi ville forpligte os til at skaffe dem Attest om det saa var fra samtlige vore Autoriteter paa, at de ikke ville kunne lære hos os, hvorledes Fængsler bør indrettes. Gidde ville blive hvor de ere; eller, skulle de komme, gid da Danmark kunde negte sig hjemme, eller, naar det endelig skal være galt, gid Dampskibet vilde springe i Luften med dem hellere end at de skulde komme i Huset paa Christianshavn, eller see vore Politi=Arrester &c. Men maaskee komme Franskmændene ikke for her at see hvorledes Fængsler bør være, men for at lære os det; og i saa Fald maae de være os velkomne, hvis det blot kunde hjælpe noget; men selv dertil ere Udsigterne nok ikke store. - Vi forbeholde os sin Tid at levere vore Læsere den Beretning, som de franske Emissairer sikkert ville give af hvad de have seet her, saafremt den ikke skulde blive saa skarp, at det paa Grund af vor Trykkefriheds=Lovgivnings Bestemmelser ikke gaaer an, at gjentage eller endog blot omtale den. (Kbhpst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
J disse Dage er i sidste Jnstants paadømt en Sag, angaaende et af de Bedragerier, der er blevet høist almindeligt, ja endog har tilhævdet sig et Slags Tilladeligheds=Renommee, da det, som man med en besynderlig Logik siger, blot gaaer ud paa at sikkre sig mod sine Creditorers ubillige Overraskelse, og redde sig fra at blive bragt til Bettelstaven, ved at disse gjøre deres Krav gjældende paa en Tid, da man ikke kan tilfredsstille dem, uden at lade al sin Smule Eiendom bortsælge." Vi mene nemlig den Skik, at Debi stor udsteder en Proforma=Obligation til en Person, der colsluderer med ham, ved hvilken han giver denne Pant for et fingeret Laan i Alt hvad han eier eller eiende vorder. Den Tiltalte, Jens Rasmussen Steenlykke, har, under Bestyrkelse af Sagens øvrige Omstændigheder, vedgaaet, at han, medens han var Forpagter af Sønder=Mølle ved Viborg, har gjort sig skyldig i det ham imputerede Forhold, nemlig i svigagtig Hensigt at have udstedt pro forma en Panteobligation for 400 Rbd. til sin Svoger, Niels Pedersen i Sandager, for hvilken sin ulovlige Handling han har anført som Grund, at, da der var affordret ham Rigtighed for sin Skyld til Eieren af Møllen, og han indsaae, at han ikke kunde berigtige denne Gjæld, der udgjorde henved 900 Rbd., uden at hans Besætning gik med, saa lod han, for at redde sit Gods, bemeldte Obligation udstede til sin Svoger. Overretten idømte ham en arbitrair Straf af 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og Høiesteret stadfæstede dens Dom in terminis; men vi tvivle ikke paa, at Straffen, hvis ikke særdeles Omstændigheder, hvoriblandt Tiltaltes uforbeholdne Tilstaaelse og de af ham for hans Forseelse anførte Grunde, i Forening med den almindelige Opinion om slige Handlinger, havde talt til Fordeel for ham, vilde kunne have været ansat høiere, ja maaskee endog til Forbedringshuusarbeide. Commissionstidenden, undseer sig ikke ved, ligefrem at erklære det sidst i "Dagen" meddeelte Brev fra en ved videnskabelig Dannelse udmærket Englænder til en Ven i Kbhvn. for reent opdigtet, for at vække en unaturlig Begeistring for Oprettelsen af det Thorvaldsenske Museum og vinde Skillinger paa Tallerkenen for Samme." Redacteuren. af Bladet "Dagen", Hr. Th. Overskou, bevidner derfor nu, efter Meddelerens Anmodning, at have seet det omhandlede, med en anseet og meget bekjendt Englænders Navn underskrevne, originale engelske Brev.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
J en Kjælder i Odense, i den Kbmd. P. Petersen, jun, tilhørende Gaard paa Vestergade, havde man til forskjellige Tider, ved Opfeiningen, fundet enkelte Sølvskillinger, og saaledes paa eengang en halv Snees Stykker af forskjellig Størrelse, hvoraf de fleste dog vare fortærede af Ælde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
af de bedste Exemplarer har den lærde Oldgrandsker, Prof. Ridder Wedel=Simonsen til Elvedgaard forklaret at være fra Christian den Første, Kong Hans og Christian den Anden, alle myntede i Malmø. Ved nærmere Undersøgelse fandt Hr. Petersen, at alle disse Mynter ere af Rotter skrabede ud igjennem en gammel Undermuur i Kjælderen, der formodentlig har stødt til det gamle Graabrødre Hospital. Da Kjælderen er opfyldt med Gjenstande, som vanskeligen kunne flyttes, har Eieren hidtil ikke kunne anstille nøiere Undersøgelse paa det Sted, som har indslutte de alt udfaldne Mynter, og som rimeligviis gjemmer endnu flere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Hovedgaarden Gammelgaard, med underliggende Bøndergods og Tiender, den kgl. Kasse tilhørende, solgtes ved Auctionen d. 31te f. M. til Hr. Fr. Trummer fra Holsten for 120,000 Rbd. Budet blev strax approberet. Efter Regjeringens Foranstaltning blev denne Eiendom, i hvilken den kgl. Kasse havde indestaaende 33,000 Rbd. næstefter en Fideicommiscapital paa 70,000 Rbd., ved Auction 1824 kjøbt for 74,042 Rbd. - Frederiksdal ved Nakskov, tilhørende Hr. Stadshauptmand, Ridder R. Clausen, er i disse Dage solgt underhaanden til Hr. Burchardt fra Mecklenborg, for 64,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Den fra Svendborg Arrest undvegne Pige, Johanne Andersdatter, der er dømt for Jldspaasættelse, er, efter endeel udstanden Elendighed, atter paagreben.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
J Løverdags hendtes den Ulykke, at et ungt Menneske som kjørte Post mellem Ribe og Tøndern, væltede i en Grøfhvorved han selv tilligemed to Passagerer kom under Læsset. Posten og den ene Passageer fandtes kvalte (hiin stod paa Hovedet i Grøften), og den tredie Person bevidstløs og noget forslaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Ogsaa i Egnen af Horsens begynder Fodermangelen at vise sig. Det er sørgeligt at see Bønderne kjøbe Halm lispundeviis, som de maae betale i dyre Domme, og læng vil det vel endnu ikke være at erholde. Jaar vil Ordsproget, at Koen døer forinden Græsset groer, desværre altfor vist sandes. Kulden var der i Søndags fem Grader Reaumur. Sneen ligger endnu høit paa Marken, som er bundfrossen, saa den vist ei saa snart kan pløies.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
For faa Dage siden kom en halvaldrende Mand fra Nor ere Wissing i et Ærinde til en Gromd. i Vrold ved Skaanderborg. Ved Jndtrædelsen befandt Manden sig tilsyneladende vel, nød et Stykke Smørrebrød og var derefter ifærd med at stoppe sin Pibe; men med eet begyndte han at klage lover Smerter i Ryggen, fik Krampetilfælde, maatte bringes tilsengs, og inden en halv Time var han død. Den Afdøde, der var gift, var bekjendt for at være en ædruelig og skikkelig Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Reisende, f. Kallundb. til Aarh. Prof. Ursin; Kammerj. v. Lützow; Fru Hundrup; Student Lorenz; Hr. Heckscher, Mr. Jacobsen; Jfr. Schow, Fuldm. Jacobsen, Toldbet. Winther, Slagter Berg Døde. Fabrikeur og Farver J. M. Koch, 38 A., i Middelfart. Sognefoged, Demd. R. R. Dam, 77 A., p. Strynd v. Fyen. Toldbetjent H. Ch. Lerche, 55 A.; K. M. Kjær, f. Lyssing, 48 A., begge i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 10de April: H. Hansen, best. t. Faab., M. Olsen, best. t. Kallundb., N. Friis, best. t. Aalb. og d. 11te: A. Jepsen, best. t. Haderslev, C. M. Schlytter, O. Hansen og O. Tørgesen, best. t. Horsens, A. Christensen, best. t. Jyll.; Alle f. Norge m. Træl. D. 12te: S. M. Svinding og J. Henningsen, f. Faab., C. Rasmussen f. Marstall, L. K. Storm f. Svendb.,Alle best. t. Norge; H. P. Kroemann f. Marstall, best. t. Kbh.;Alle m. Korn. A. G. Clausen f. Læss m. Staver og Hørblaar, Udg. D. 12te: J. Norberg og S. A. Jacobsen t. Norge, m. Korn og Fedevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Hals Skibsliste. Jndk. D. 11te April G. Christensen, og d. 13de N. Friis og A. Friis f. Norge m. Træl. – Udg. D. 12te: D. Cornilus og P. C. Pettersen t. Helsingør m. Havre. og Smør. D. 13de: J. Christensen og P. Baadsgaard t. Kbh. m. Havre og Bygfrø. N. Edvardsen t. Østersøen, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Aalborg Torvepriser, den 15de April. Oxekjød 4 a 6 s.; Kalvekjød 4 a 7 s.; saltet Flesk 12 af 13 s.; fersk Flesk 11 a 12 s.; Herregaardssmør 26 a 28 s.; Bøndersmør 22 a 24 s.; pr. Pd. Rug 3 Mk. 4 s.; Kartofler 16 s.; pr. Skpe.; Æg 16 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Aalborg Kirker. Copulerede. D. 12te April Kleinsmedsv., Enkemand I. Mogensen og M. Eriksdatter, Enke efter Fritommerm. Jacob Kioler. - D. 14de: Cand. pharm. D. Chr. Green, og Jfr. C. D. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Begravede. D. 10de April: Jfr. M. Florines, 242. Snedker Jens Hvorups Enke, Else Andersdatter Byrholt, 82. A. - D. 13de Arbeidsmand Chr. Christensens Søn, Peter Daniel, 5 Dage. - D. 15de : Jfr. A. K. Ravnstrup, 88 A. Ved Tallotteriets 1429de Trækning i Kjøbenhavn udkom Nr. 71. 45. 18. 62. 77.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Bekjendtgjörelser. At det behagede Forsynet i Dag Morges Klokken 8 efter 5 Dages Sygdom, at bortkalde min kjære Pleiemoder, Madame Johanne salig Jægers, fød Thorning i sit 78de Aars Alder, bekjendtgjøres herved sørgeligst Familie og Venner. Løgstør, den 8de April 1837. Christian Jæger Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Det har behaget Gud, ved en stille og rolig Død, i Aften Klokken 8, at bortkalde fra os vor kjære Datter, Anne Cathrine, i hendes Alders 34te Aar, af Brystsvaghed; hvilket tilkjendegives fraværende Familie og Venner af hendes dybtsørgende Forældre. Aalborg, den 10de April 1837. And. Wogensen. Karen Wogensen, fød Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Efter omtrent 7 Ugers Sygdom har det behaget Gud i Dag ved Døden at bortkalde min ømme og gode Pleiemoder, min troe Velgjørerinde: Madame Kirstine, Schaarup sal. Kruses til Korsøggaard, i sit 73de Aar; hvilket Sørgebudskab jeg herved, med et rørt Hjerte og den meest uskrømtede Taknemmelighed imod den Afdøde, giver mig den Ære at bringe til hendes Families og Venners Kundskab. Korsøggaard, den 13de April 1837. H. A. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
De ærede Venner og Velyndere, der forskjønnede vor Bryllupsdag ved Illumination, bevidnes vor hjerteligste Tak. Caroline D. Green, O. C. Green. födt Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 dens 20de § bringes herved til offentlig Kundskab, at, som i en mod Skomagermester David Stentzer, for Overtrædelse af Anordningerne og Trykkefriheden anlagt Justitssag inden den kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret under 17de December 1836 er kjendt for Ret De paaankede af Tiltalte, Skomagermester D. Stentzer, om og imod Kjøbenhavns Magistrat i en til samme adresseret Skrivelse af 30te Marts dette Aar saavelsom i Bladet "Raketten med Stjerner, Nr. 99, 102, 108, 109 og 111 fremførte fornærmelige Udladelser og Beskyldninger bør være døde og magtesløse, og bør Tiltalte for sit herved udviste Forhold bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa bør han og udrede alle af denne Action lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salair til Actor, Procurator Skeel, 10 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes Alt under Adfær efter Loven."
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
saaledes er i Høiesteret i samme Sag Mandagen den 3die denne Maaned afsagt saadan Dom: Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Høegh Guldberg for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir, den 4de April 1837. Hammerich.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Da jeg har etableret mig som Malermester og derpaa vundet Borgerskab her i Byen, saa anbefaler jeg mig i denne Engenskab, og haaber jeg, at de ærede Kunder, saavel inden som udenbyes, der i en Række af Aar have beæret mine afdøde Forældre med deres Arbeide, fremdeles ville forunde mig samme, da reel og billig Behandling stedse skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Aalborg, den 15de April 1837. Ærbødigst Thomas Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Aalborg Sparekasse. At Sparekassens Contoir flyttes i indkommende Uge til Hr. Kjøbmand Wadums Gaard paa Gammel Torv, tæt ved Raadstuen, og er fra Løverdag den 22de April af aabent, som sædvanligt, hver Løverdag Formiddag 10-1 bekjendtgjøres herved til fornøden Underretning for alle Vedkommende. Aalborg, den 14de April 1837. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Skuespil i Aalborg. Søndagen den 16de April opføres: Christian den Fjerdes Dom, fædrenelandsk Ridderskuespil i 3 Acter af N. Soetoft. Forestillingen begynder præcise Kl. 7. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Mythologisk Galleri, udvalgte Scener efter berømte Kunstneres Tegninger, stukne i Kobber af Frantz Støber, med tilhørende Text, vil udkomme i maanedlige Hæfter, hvert bestaaende af 3 Kobbere og tilhørende Text, til den særdeles billige Priis 48 s. for Subscribenter, Prospectus er sendt Undertegnede, hos hvem samme ligger til Eftersyn og hvor Subscription modtages. Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Til det for Tiden vacante Skolelærerembede i Strandby ere reglementerede Jndtægter: Rug 6 Tdr., Byg 6 Tdr. in natura, Byg 6 Tdr. efter Capit. Taxt, Offer og Accidentser af Districtet, Bolig, Jordlod, Fourage og Jldebrændsel, ingen Enkepension. Til det ligeledes vacante Kirkesanger- og Skolelærerembede i Tolne ere Jndtægter: Rug 6 Tdr., Byg 8 Tdr. insnutura, Byg 8 Tdr. efter Cap.-Taxt, Offer og Accidentser, af Districtet, Bolig, Jordlod, Fourage og Jldebrændsel; Enkepension bliver at udrede af Embedet. Til begge Embeder kalder Skoledirectionen for Horn Venneberg Provsti.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
En skikkelig Pige med gode Anbefalinger kan faae Tjeneste som Enepige hos en stille Familie fra Maiddag. Adressecontoiret anviser. En stor Deel nye Vinduer til Landsbybygninger, i forskjellige Størrelser, saavel med simpelt Glas som Kron glas, kunne faaes for meget billig Priis hos Glarmester Lyngholm paa Nørregade. Reflections=Speile, med og uden Beslag, faaes for billig Priis hos Glarmester Lyngholm. Hvor strax eller til 1ste Mai, i Nærheden af Ny=Torv en beqvem Leilighed for en honnet Familie eller 2de Ugifte kan faaes til Leie, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
For en honnet Familie er en Beboelse af 3 smukke Værelser med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder strax at faae tilleie. Bogtrykkeriet anviser. At jeg er ankommen hertil Byen og anbefaler mig med forskjellige optiske Jnstrumenter, saasom: convexe og concave Briller i forskjellige smagfulde Jndfatninger; Lorgnetter; Kikkerter; Microstoper, som forstørre 30,000 Gange; Laternamagica; Barometre og Termometre, &c., bekjendtgjøres herved. Ogsaa reparerer jeg ovennævnte beskadigede Jnstrumenter. Mit Logis er hos Hr. Kjøbmand Galthen, i Bispensgade. Aalborg, den 11te April 1837. A. Goldmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Reen Wörfrö til Sæd kan bekommes hos Chr. H. Nielsen i Hjörring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
En god Bondegaard, omtrent 3/4 Miil fra Aalborg, er at erholde tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. Cancelliraad Jensen anviser til Udlaan imod sikker Pant 400 Rbd. rede Sølv. Tagsteene.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
af særdeles god Bonitet kunne erholdes i større og mindre Partier paa Aalborg Teglgaard. Et ungt Menneske, af god Dannelse, kan strax faae ned Plads paa en Embedsmands Contoir, naar han tillige kan be paatage sig at informere 2 a 3 smaa Børn. Adressecontoi me- og ret giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Creditorerne i Boerne efter: 1) Den i indeværende Aar afdøde Huusmand Jens Poulsen og forhen afdøde Hustru, Maren Nielsdatter, af Rendbek, i Saltum Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Hvetbo Herred; 2) den i indeværende Aar afdøde Huusmand Jens Pedersen af Rimmen i Hune Sogn, i Hvetbo Herred, samt hans sammesteds efterladte Hustru, Magrethe Jensdatter, og 3) den i indeværende Aar afdøde Enke, Karen Svendsdatter, og forhen afdøde Mand, Gaardmand Lars Larsen Maan af Hals, i Kjær Herred; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil de Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes med Varsel efter Loven at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørresundby, den 5te April 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Creditorerne i Boet efter den i indeværende Aar afdøde Enkefru Ane Duus, fød Møller, og forhen afdøde Mand, Lieutenant, Lodsoldermand og Dannebrogsmand, Jens Orten Duus, af Hals indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil den Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes med Varsel efter Loven at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjær Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 5te April 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Ved Proclamata af Dags Dato, der ville blive læste inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i efternævnte Afdødes Boer nemlig: 1) Skipper Jacob Nielsen og Hustru Cecilie Bech af Ladepladsen Løkken, 2) Tjenestekarl Jens Christian Jensen af Thise Udflyttergaarde i Thise Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 10de April 1837. Sparck.