Berlingske Tidende, 1816-01-05
Warschau, den 28de December. Jforgaars blev den nye polske Forfatning proclameret, og den tilNamestuik eller Kongelig Statholdet i Polen udnævnte Divisionsgeneral Zajonezeck høitideligen installeret i sit Embede og taget i Eed. Vort Kongerige indbefatter over halvtredie Millioner Jndvaanere. Følgende er Hovedindholdet af de Grundlag, som tiente til Rettesnor ved Affattelsen af vor Constitution 1) De polske Provindser, som ifølge Vienercongressens Forskrivter bleve underlagte Rusland altsaa ikke Ruslands ældre Erhvervelser i Polen, føre Navn af Kongeriget Polen, og erholde en paa Orden, Retfærd og Frihed grundet national Forfatning. Hertug, dømmets Constitution og den af 1791 lægges, saameget Tidsomstændighederne tillade det, derved til Grund. - 2) Den catholske, som Landets ældste Religion, nyder særdeles Beskyttelse, uden at derved andre Religioners Frihed indskrænkes. Forskjelligheden i de christelige Confessioner bevirker ingen Forskiel i Nydelsen af borgerlige Rettigheder. - 3) Den udøvende Pagt tilhører Regieringen. - 4) Jngen kan heftes uden paa lovlig Maade. Enhver Arrestant skal strax tilkiendegives Grunden til hans Heftelse, og han skal i det høieste inden tre Dage, hvis han ikke strax bliver retfærdiggjort, stilles for Retten og løslades mod Caution, med mindre Loven i et bestemt Tilfælde forbyder det. Endver Anklaget maa stilles for en competent Ret, og straffes indenfor Landets Grændser. - 5) Enhver Udlænding, som levet i Polen, nyder samme Rettigheder som de Jndfødte. - 6) At Eiendom er billig. - 7) Paalæggend bestemmes ved General udjettet, og maae uden Rigsdagens Samtykke ikke forandres. - 8) De nu gieldende Love vedblive at være i Kraft indtil en ny Lovbog er udfærdiget, og for Fremtiden behøve Øvrighedernes og Myntvæsenets Love og Bestemmelser ogsaa Rigsdagens Samtykke. - 9) Kun Jndfødte eller Saadanne, som have erhvervet sig Jndfødsret og udevægelige Eiendomme, kunne faae Embeder, af hvilke nogle forbeholdes Grundeierne. - 10) Pressefriheden vedbliver; men en Afdeling af Senatet vaager, i Forening med Commissionen for Folkeoplysningen, over Udøvelsen af de Love, hvorved hiin Frihed indskrænkes og Ansvarligheden bestemmes. - 11) Alle offentlige Forhandlingen skulle affattes paa Polsk. - 12) Et Statsraad bestyrer, under Statholderens Forsæde, Landsforvaltningen, og tre Commissioner for det Jndre og Politiet, for Krigs- og Skattevæsenet, staae under tre Ministres Styrelse; Commissionen for Folkeoplysningen vaager ogsaa over Religionsportiernes Rettigheder. Minister=Statssecretairen forbliver ved Keiserens Person. Statsraadet aflægger aarlige Regnskab over Rigets Tilstand, hvilket Senatet undersøger og Rigsdagen bekiendtgiør. Love skulle bestemme Ministrenes Ansvarlighed, og Senatet er den høieste Ret ved Undersøgelsen derover. - 13. Palen deles i Woiwodskaber; men til Balgets Tarv beholdes de bidtil værende Kiedse. - 14. 15. 16. I ethvert Weimedskab skal en Commission paage over udøvelsen af Lovene og Embedsmændenes Kaldspligtet; Districtscommissioner skulle bringe deres Befalinger i Udførelse, hvortil Eierne eller deres Befuldmægtigede, Landsbringnene og Stadmanicipaliteterne medvirke. - 17 I ethvert Woiwodskab skal et Raad af Jndvaanerne vælges af samme paa Kreds og Sogneforsamlingerne, hvilket blandt Andet udfærdiger Candidatlisterne til Forvaltningspladserne. - 18, 19) Alle offentlige Forvaltningsøvrigheder kunne igien kaldes fra deres Forretninger af deres øvrighed; men Afgiørelsen af Trocesser i Forvaltningsan. et tilkommer Rettene. 20) ethvert Woimodskab erholder et forholdsmæssigt Antal Landrette for første Instants, men hele Riget to Appellationsrette og en høieste Ret, som har fik Sæde i Warschau, og sættes i Forbindelse med Sentet. - 2127) Bommerne, af hvilke ved Rettene af første Jnstants to Trediedele vælges, kunne kun miste deres Embeder for Forseelser; Stedøvrighederne forvalte Politiet; Freds dommere søge at skifte Forliig; høieste Ret har Opsyn med Dommerne, Regenten Benaadningsret. Den nye Lovbog skal nærme sig den gamle Forfatning, og udarbeides af en Commission. De lavere Underrette og Notarier ophøre; med Hensyn til Hypothekvæsenet skulle de offentlige, under Navn af Landsacter bekiendte Bøger igien indføres. - 2830) Militairet beholder national Farve og Uniform; foruden den staaende Hær skal der ogsaa oprettes en Milits. Hiin kan blot bruges i Europa. Russiske Tropper, som gaae igiennem Polen, underholdes paa Keiserens Bekostning. - 3132) Den catholske og forenet græske Kirke erholde, foruden den hidtil under Navn af Competence til dem udbetalte Sum, endnu en aarlig Indtægt af to Millioner Gylden (a 4 Gr.), som anvises paa Nationalgodserne; desuden skulle de Grundeiendomme, som ere blevne de Geistlige fratagne og lagte til Nationalgodserne, igjen gives tilbage. Af hiin Indtægt skulle Opdragelseshusene og fattige Præsters Lønninger forbedres. De protestantiske Geistlige faae 100000 Gylden, aarlig i Tillæg. - 33 Den offentlige Underviisning skal være national og skee uden Betaling, hvortil de bestemte Fonds skulle forhøies med 2 Millioner aarlig; den staaer under en særegen Commissions Bestyrelse. - 34) Stæderne beholde deres Rettigheder, og 35) Landmændene personlig Frihed samt Tilladelse til at forhverve Jordeiendomme; ogsaa loves dem Retspleie for billig Betaling. - 36)