Jyllandsposten, 1839-07-09
Nyheds Post. - Om de store Flækker og Landsbyer i Hertugdømmet Slesvig læstes fornylig en Beretning i Khvnsposten, som med Hensyn til den nye Communal=Lovgivning for Kjøbstæderne viser, at denne ogsaa kunde passe sig for saadanne store Flækker og Landsbyer, som endog ere større end f. Ex. Kjøbstæderne Æroeskjøbing, Burg og Garding; hvorhos det tillige bemærkes, hvad tidligere har været udtalt, at det havde været at ønske, at Adskillelsen af Justits og Administration først var bleven indleder ved Forestilling til Kongen, forinden Kjøbsted-Communallovgivningen ved Stænderne var bleven ompetitioneret Blandt de folkerigste og nærsomste Landsbyer og Flækker anføres saaledes Nordborg, som har 170-180 Huse og 11-1200 Jndvaanere, blandt hvilke findes over 80 Familiefædre, som drive Handel, Haandværk eller Søfart. Bugten Dyvig frembyder en Havn i en ringe Afstand fra Byen, som ved Chausseeanlæg let lod sig forene og, saafremt de frie Borgere sade i det frie Borgerraad, snart vilde komme istand. Marstal er den største Flække i Hertugdommet Slesvig, med 2500 Indbyggere, iblandt hvilke der findes 80 Kjøbmænd og Haandværkere. Flækken eier 140 til Drægtighed ansatte Fartøier, og 7 Skibstømmer mænd finde her Beskjæftigelse. Kappel (bekjendt at sin romantiske Beliggenhed), i Landskabet Angeln ved Slien, med 2000 Beboere, har betydelige Fiskerier af Sild, som endog forsendes indtil Sachsen og Thuringen. Derfra udføres aarlig 800 til 900 Tønder a 20 Ol røgede Sild, Kappelherring. Bredsted, med 1800 Jndbyggere, driver betydelig borgerlig Næring. Lygumkloster, med 1100-1200 Mennesker med betydelig Bymark, har 12 Brænderier i Byen. Flækken har 30 Handlende og endeel Kniplingskræmmere. Et lignende Forhold finder Sted i de store Byer, der ligge paa Grændseskjellet mellem Marsk og Gæst. Saaledes er Langenhorn 3/4 Miil lang og har 2000 Jndbyggere, af hvilke 40 have kongelig Tilladelse til at drive borgerlig Næring. Nibøl har 2000 Beboere, af hvilke 60 ere Kjøbmænd og Haandværkere. Niblum paa Før har over 1000 Mennesker, Kritum paa Sild over 1500 Jndbyggere. Man maa altsaa vistnok sande, hvad her siges, Viser det sig nu, at det er til Held og Fremme, selv for de mindste Kjøbstæder i Kongeriget, at de have deres egen Borgmester og Raad, saa vilde det samme ogsaa være Tilfældet med de nævnte slesvigske Flækker."– J et i Elsas udkommende Tidsskrift beskrives det Monument, som man i Strasburg, ligesom i Mainz, vil opreise for Bogtrykkerkonstens Opfinder, Johann Gutenberg. Statuen er 10 Fod høi, Gutenberg staaer opreist, og ved Siden af ham staaer en Presse; det er det Moment, da han ved Hielp af samme har trykt det første Prøveblad, hvorpaa de Ord staae: "Og det blev Lys." Den ædle Republicaner David (en Ven af Börne) har ikke indskrænket sin høimodige Medvirkning til, uden Betaling at forfærdige Statuens Form, men har ogsaa underrettet Comiteen om, at han har isinde at tilbyde den Formerne til fire Basrelieffer, der skulle smykke Monumentets Piedestal, disse Basrelieffer skulle forestille Bogtrykkerkonstens Velgierninger i de fire Verdensdele, efter følgende Plan, Europa. En Presse, staaende paa et Fundament; Philosopher, Lærde, Konstnere af alle europæiske Nationer. Nede ved Fundamentets Trin Børn, der læse i Bøger. – Africa: Europæere, der, støttende sig paa en Presse, bryde Africa nernes Lænker. Clarkson, Wilberforce, uddelende Bøger. Africanske Qvinder, der henrykte løfte deres Børn mod Himlen. - America, Franklin, i det Øieblik, han fra Pressen aftager det første Prøveblad af den americanske Uafhængigheds Erklæring; han er omringet af Washington, Lafayette, Jefferson og flere andre af de forenede Staters berømte Borgere. Bolivar, idet han hæver Jndianerne til Borgeres Rang. - Asien. William Jones. Anquetil du Perron, hvorledes han giver Bøger for Haandskrifter. Braminer, Persere og en Mandarin, der holder Confucii Bog i Haanden. Tyrker og Ægyptere; Sultan Mahmud, der aflægger sin Turban. Unge Asiater, der undervises af Europæere.