JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Ved det Norske Storthings Møde den 2 August oplæste og indleverede Landsdommer Nansen, et Forslag, at Storthinget skulde anmode Hs. Majestæt om at oprette en Norsk Ridderorden, og, i Tilfælde at Anmodningen afsloges, at overdrage Constitutions-Committeen at forfatte et Forslag som Tillæg til Grundlovens 23de §. til nærmere Afgjørelse paa næste ordentlige Storthing. Forslaaet blev henviist til 7de Committees Betænkning. - Ved det samme Dag holdte Odelsthing oplæstes et Forslag af Kitteel Aarstad, at enhver Jordbruger og Kjøbmand maatte tillades Brændeviinsbrænden, m.v.; 5 Forslag til Pengevæsenets Forbedring og Forandring indkom: et Andragende fra Collett & Søn i Christiania, at fremmed Sæbe enten maa forbydes at indføres eller behæftes med saadan Told, at deres tvende Sæbesyderier kunne bestaae; et Andragende fra Repræsentanten Hans Grimelund, at enhver Kjøbstæds og Handelsmand, der eier Gaard paa Landet, som han ikke selv beboer, bør svare dobbelt Skat deraf a., ligesaa Embedsmænd paa Landet og Bønder, naar de eie flere Gaarde, end de beboe; et Andragende af Repræsentanten Biskop Bugge, at det ved Lov maatte bestemmes: at ingen Ægtefolk, der ved speciel Resolution eller Bevilgning vare adskilte, uden at have erhvervet Skilsmissedom, maatte indtræde i nyt Ægteskab, saalænge de begge levede. - Den 4de August fattede Storthinger med 79 Stemmer mod 5 den Beslutning: at Capitain af Søe-Etaten Christian Carl Lous naturaliseres som Norsk Borger; derimod blev Dansk Søe=Lieutnant Peter Christian Parnemans Ansøgning om Naturalisation for nærværende Tid ikke tilstaaet; af Repræsentanten Konow blev foreslaaet, at Storthinget, ved en Addresse til Hs. Majestæt Kongen skulde udvirke, at Norge faaer Tilladelse til, paa egen Bekostning at befordre sine Breve fra og til Kjøbenhavn og videre med egen Post, og at derefter Foranstaltning maatte føies, til jo før jo heller at sætte en saadan Tilladelse i Udøvelse. Af Efterretn. om Norges ordentl. Storthings Forhandlinger i Aaret 1815.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Paris, den 25de August. Vorvisse Stilling vedvarer endnu. Fredsunderhandlingerne fortsættes vil med Drivtighed; men hidindtil kjender man endnu ikke de nærmere Resultater deraf. -J det sydlige Frankrig er det meget roligt. Paa den ene Side af Loire ligger den franske Armee, som endnu ikke er skilt ad. Den er uden Sold og uden Magasiner, og falder altsaa Borgerne til Byrde. Paa denne Side ere alle Departementerne opfyldte med fremmede Tropper. - Tre Mennesker, som i Tuileriernes Have have ført et oprørsk Sprog, og fornærmet en Ludvigsridder ved at afrive hans Ordenstegn og tillade sig endnu andre Voldsomheder, ere blevne dømte til 15 Maaneders Fængselsstraf og Processens Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Paris, den 26 August. Prinds Talleyrand gav igaar de fremmede Gesandter et stort Diner, hvorved følgende to Skaaler udbragtes: "Kongen; de allierede Souperainer, som, overseende alle nærværende Farer og tilkommende Mangler, forene sig for at vedligeholde Europas Civilisation, allepegne undertrykke Revolutionens Spire og tilintetgjøre Erobringsaanden." Da adskillige østerrigske Soldater ere blevne myrdede i Frankrigs østlige Departementer, og der ikke er bleven givet befaling til at afvæbne Jndvaanerne, saa har Erkehertug Ferdinand af Østerrig udstædt en Proclamation af det Jndhold, at ethvert Sogn, hvori en Soldat bliver myrdet, skal betale 10,000 Franker. Morderen og hans Medskyldige skulle desuden straffes med Døden. Alle Vaaben skulle strax afleveres, imod haard Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Paris, d. 28 August. J Draquignan, Hovedstaden i Vardepartementet, er en Klub af Bonapartisker bleven lukket. Man fandt hos dem en Fane med den Jndskrivt: "Keiseren eller Døden, London, d. 29 August. Hoftidenden for Løverdags indeholder følgende: Lord Bathurst, en af Hs. Majestæts Statssecretairer, har idag, paa Hs. Kongel. Høihed Prindsregentens Befaling tilkiendegivet de venskabelige Magters Ministre her ved Hoffet, at det, ifølge Tildragelserne i Europa er bleven anseet for raadeligt, og besluttet i Forening med de allierede Souverainer, at Øen St. Helena skal være det til General Bonapartes fremtidige Ophold bestemte Sted, under saadanne Betingelser, som maatte være nødvendige for den fuldkomne Sikkerhed af hans Person, samt at det til den Ende er bleven bestemt, at alle fremmede Skibe og Fartøier skulle være udelukkede fra af Communication med denne Øe, og at de ikke maae mærme sig den saalænge den er Napoleon Bonapartes Opholdsted. - Aviserne fra Pari af 22de d. M. sige, at Hertugen og Hertuginden, af Angouleme den 17 d. indtraf i Poitiers, at de der modtoges med Enthusiasme, og den 18 fortsatte deres Reise til Bordeaux. Men the Courier af 26d., meddeler en Privatskrivelse fra Paris af 23 d. (Kl. 11 om Morgenen), der melder følgende Omstændighed, som ingen Tidende har omtalt: "En troværdig Person melder mig i dette Øieblik, at han har læst en Skrivelse fra Hertuginden af Angouleme til Greven af Artois, hvori hun talet om et Forsøg, som Militairpersoner i Potiers hav gjort paa at myrde denne elskværdige Fyrstinde Man seer deraf, at Hertugen og Hertuginden paa deres Reise til Bordeaux, ankom til Potiers den 18, og at Jndvaanerne modtoge dem med den meest levende Enthusiasme. Luften gjenlød uophørlig af det Udraab: "leve Hertugen og Hertuginden af Angouleme, leve den bourbonske Familie." Omtrent en Time efter de høie Personers Ankomst til det for deres Modtagelse istandsatte Hotel saae man en stor Mængde Soldater samle sig paa Gaden med Officierer i deres Spidse. Efterat de havde raabt: "ned med Bourbonerne", søgte de at slaae Døren ind. Men man raadte Hertugen og Hertuginden at flygte gjennem en Bagdør, og de bleve velbeholdne bragte videre af Stadens Borgere, og de nærliggende Landsbyers Jndvaanere."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Bellerophon ankom i afvigte Uge fra Plymouth til Portsmouth. Blandt andre Personer af Bonapartes Følge havde den hans Chirurg, Hr. ManGault, ombord, der, som man veed, vægrede sig ved at gaae med til St. Helena; endvidere Hr. Brauharnois, et ungt Menneske paa omtrent 16 Aar, Keiserinde Josephines Neven, og 14 Domestiqver. J Løverdags bragtes de ombord paa Martial, Copitain Leach, der er gaaet under Seil til Havre de Grace.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tolvte Aargang. No. 73. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 September 1818. Om det Poetiske i vor Tidsalder. Lan har i et af vore Tidsskrifter badlet een af vore Philosophers nyligen tyttrede Paastand at Prosa finder hos os langt anden Modtagelse end Poeste, og at vi derved næsten ere blevne til en Nation af Poster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Der behøves kun en saare liden Deel poetis Sands, for at indsee denne Paastands Rigtighed. Hvor man henvender sine Øine finder man inte uden Poeste, og den prosaiske Virkelighed er aldeles forsvundet. Næsten Alting bestaar i vore Dage kun af Faction, og Phantasiens gyldne Trylle spir synes at regiere det hele Samfund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
(Jndsendt.) Ved den i dette Blad No. 71 gjorte Anmodning om Bidrag til en stor Klokkes Anskaffelse for Frue Kirke, erindrer Anmelderen heraf i Skilderiets No. 7 d. A. at have læst et Forslag om slige Klokkers og tilhørende Bærestoles Forfærdigelse med langt mindre Bekostning, end hvad de almindelige Klokker med Tømmeret, nu ville koste at anskaffe. Det var at ønske at bemeldte Forslag, hvis det ikke allerede er skeer, af Kyndige maatte tages i Overveielse; ligesom Forslagets Forfatter vilde gjøre sig fortjent, om han nu meddeelte vedkommende Bestyrere af Kirkens Bygning sine udførligere Tanker, eller sin Erfaring desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, de 7de September. En Huusmand i Bursøe navnlig Palle Snedker, har i forrige Aar paa en halv Huusmands Lod, der bestaar af 1 1/2 Tønder Land, avler og solgt for 630 Rbmk. N. V., Haugevexter. Desuden avledet ham paa ovenmeldte Lod 2 Tønder 2 Skjepper Rug, en Tønde Hvede, en Tønde Byg, 1/2 Tønde Ærter, og noget Hamp og Hør, samt græsset en Koe med Havrevikker. - - - Saaledes lønne, Flid og Vindskibelighed sig selv. - Ved Trommeslag er her bekjendtgjort: at fra Landet maae føres Flesk, og Kjød til Byen, og sælges andre, saavelsom Torvedagen i Ugen; men disse Vare maa, ifølge det kgl. danske Cancellies Resolution, ikke falholdes eller kjøbes andensteds end paa Torvet, og ikke i Husene, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Viborg, d. 7 Septbr. Den Orkan, som d. 29 Aug. rasede i Fyen, og oprykkede Træer, afrev Tage, adsplittede Kornet m.v. havde vi vel ikke da her i Jylland, men i de sidste 9 Dage have vi derimod havt idelig Regn og i de sidste 3 Dage orkanagtige Regn Byper med Haal; saa at Høsten, der her i Landet staaer langt tilbage, derved meget forsinkes, der er deste større Skade, da Kornet kun traver maadeligt og Straaet vil blive desto kostbarere. Paa de her holdte Auctioner over Korn, har man givet omtrent 20 Rbd. for en Trave, nanseet det var Rug, Byg eller Havre og smaae Bind. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Aarhuus, d. 5 Septbr. J Følge med den vedholdende Regn havde vi her i Aarhuus idag et stærkt Haglveir, vistnok til stor Skade for den ikke fuldendte Høst. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Odense, den 5te Septbr. De nærværende franske Avisers Characteristik er omtrent følgende: Moniteuren har tabt sin Officielitet, og har som tørt Skelet i sin lange Adriene ingen Jnteresse meere. Garette Officielle, i et beqvemmere Qvartformat, har da nu den Jnteresse, Moniteuren har tabt. Journal de Paris, politiqve, commerciel et litteraire, er den der læses meest, fordi den indbefatter saameget og udkommer hver Dag. Den indeholder som oftest de Ting man vil have udbredt blandt Publicum, og har sine Grunde for, hvorfor man ikke vil give dem Officiellitetens Stempel. Gazette de France har saalænge meddeelt Nyheder som de andre Aviser ikke torde vove, at man er bleven opmerksom paa den, og nu nyligen standset den. Den er dog kommen til Live igien; men staaer nu under Opsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Courierde Londres, som udgives i London, af en fordums Emigrant, har i Napoleons Regjeringstid haft mangen Efterretning fra Frankrig, som andre franske Blade ikke torde give.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Alle de øvrige franske Aviser komme ikke i Betragtning, og ere for det meeste kun allene Ekkoer af de fornævnte. - Orcanen den 29de f. M. har Vesten paa Fyen været af langt stærkere Virkning end her omkring Odense. Skibene bleve kastede paa Land, og i Skovene faldt endogsaa svære Træer. Det var at ønske at Nogen fra Holsten og Jydlands Vestkyst vilde indberette: hvorledes Virkningen der har viist sig, og hvad Omfang Orcanen havde, (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Jgiennem det Kgl. Rentekammer er, under den 31 August d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "J Følge Hs. Kongel. Majestæts allerhøieste Resolution af 30te i denne Maaned bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning: at de, efter Forordningen af 20de Juni 1788, til Landsoldaterne i Kongeriget Danmark for Aarene 1813 og 1814 af den Kongelige Casseforskudsviis udbetalte Marschpenge blive, naar inbeværende Aars October Qvartals Skatter erlægges, at udrede med 4 Rigsbankskilling Navneværdie af hver Tønde Hartkorn Ager og Eng, og 2 Rigsbankskilling Navneværdie af hver Tønde Hartkorn Skov- og Mølleskyld."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Kjøbenhavns Børs den 12 September. Cours. Hamb. 2 M. 630, a vise, 638 Amsterdam 2 M. 600, a vista - . London 2 M. 25 1/2 Rbdl. Spec. 630. - Specier solgtes til 38 Rbmk., for Committeesedler, blev givet (med Rente) 70 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Christiania, d. 30 August. Sidste Søndag bivaanede Deres Kongelige Høyheder, Rigernes Kronprinds og Arveprinds, en Høitidelighed i Vor Frelsers Kirke her i Staden. J Kirken, som til denne Høitid var oppudset, paraberede det borgerlige Militaire og frivillige Jægercorps. Deres Kongel. Høiheder ankom til Kirken Kl. 10 1/2, ledsagede af Statholderen, Statsministeren, Statsraadet med flere Authoriteter, og modtoges med Hurraraab og Klokkernes Ningning. Saasnart de vare traadte ind i Kirken, begyndte Høitideligheden med et Te Deum, afsjunget af flere Sangere og Sangerinder, under Accompagnement af fuldt Orchester. Efter Prædikenen, som holdtes over Dagens Text af H. H. Biskoppen, Dr. Bech, udførtes paa samme Maade en Cantate, som til den Ende var forfattet, hvorpaa Deres Kongel. Høiheder begave sig ud af Kirken, ledsaget hjem af det ovennævnte Følge. Kirken var opfyldt med en overordentlig Mængde Mennesker af alle Stænder. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Ved det norske Storthings Møde den 9de August blev blandt andet bestemt: at den Myntsort, hvori Hofholdningen og Apanagen bliver at erlægge af Kongeriget Norge, skal være Speciedaleren, Marken fiint Sølv Cølnsk Vegt, udmyntet til 9 1/4 Specie, og at enhver af efterstaaende Summer vil i Rigets tilkommende Mynt blive at udtælle med det, som dermed maatte være ævivalent. Fremdeles blev bestemt, til Hans Majestæt Kongens Hofstat bevilges aarligen 64000 Speciedalere, som Apanage for Hans Kongel. Høihed Kronprindsen bevilges 32000 Speciedalere, som Apanage for Hans Kongel. Høihed Arveprindsen bevilges 16000 Speciedalere. - Forbemeldte Hofholdning og Apanage skal beregnes fra den Dag, da Hans Majestæt, Kong Carl den 13de, blev af den Norske Nations Repræsentanter valgt til Norges Konge, og bør deri afdrages, hvad der allerede maatte være udbetalt af Stats=Cassen til Kongens Hofstat eller de Kongel. Prindsers Apanage i fornævnte Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
(Af Efterretn. om Norges ordentl. Storthings Forhandlinger i Aaret 1815.)(Af der Freimathige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
En reisende Naturkyndig foreviser i denne Tid i Zürich en Søløve, som er blevet fanget paa den toscanske Kyst. Dyret er 6 Fod lang; det har to Tryner ved Munden, to smaa Hænder ved Forkroppen med 5 Fingre, der ere forsynede med Negle og Ledde, hvis Sammenføininger ere dannede ligesom hos Mennesket. Kroppen er bedækket med fine Haar, der ere at føle til ligesom Fløiel, og deler sig i Enden i tre Deele. Fortrinlig mærkværdig er dette sjeldne Dyrs Lydighed og Forstand. Det kommer til sin Herre, naar han raaber, byder ham efter befaling, den høire eller venstre lille Haand, kysser ham paa Haanden, og dreier sig paa alle muelige Maader; dets Øine ere udmærket skjønne, og det lader til, uagtet det er sin Frihed berøvet, at være meget stolt. Dets Herre gjør det adskillige Spørgsmaale, hvoraf det besvarer nogle. Naar han spørger: om det har en Fader, svarer det med lydelig Røst Papa. TilSlutning omfavner det sin Herre, støder Kulbøtte, og hilser Tilskuerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Den Kgl. Oberbergraad og Maskindirecteur, Ridder v. Baader, i München, foreviste d. 30 Mai Keiseren af Østerrige, og Kongen af Bayern, de af ham bygte hydraulske Maskiner i Nymphen burg, og dernæst en Model til en af ham opfunden Jernkonstvei og Vogn. Dagen derpaa behagede det ogsaa H. M. Keiser Alexander at tage den af Hr. Baader opfundne Svømmestoel eller Vandslæde, og Modellen til Jernbroen i Øiesyn. Som Bevis paa sit Velbehag lod Keiseren tilstille Opfinderen en kostbar Ring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
J Engelsberg, en lille Stad i Schlesien, tildrog sig den 19de April d. A. følgende rædsomme Begivenhed. En Forvalter dræbte, efter at han sildigt om Aftenen var kommet hjem, sin høifrugtsommelige Kone, derpaa myrdede han sin Svigermoder og sine to Børn, en Pige paa syv Aar og en Dreng paa otte Aar. Den sidste levede endnu, efter Morderens Forklaring, henved fire Dage, i hvilken Tid Morderen opholdt sig hjemme, og fortalde Naboerne, der spurgte om hans Familie, at denne var gaaet til den nærliggende LandsbyVogelfeifen, hans Kones Fødested. Men Drenge barnets Dødskamp rørte Faderhjertet. Hun anklagede sig som sin Families Morder. Adskillige Omstændigheder, lade formode, at han ikke har været ved fuld Forstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Da nyligen Hr. Grimshav i Whitehouse, i det nordlige Jrland, aabnede en Balle Bomuld, fandtes midt i samme en Skildpadde. Den syntes at være livløs, men da man vaskede den og lagde den i Luften, blev den snart levende og munter. Den maa i det mindste i et halvt Aar, og muligen i to, da Bomulden ofte ligger saalænge indtil den naaer Manufacturerne, have været uden Luft, Næring og Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Paris, den 29de August. Jfølge Breve fra Montpellier af 17 August vare de den 16 og 10 Juri ved Charlervi tilfangetagne Preussere endnu i denne Stad, hvor de behandles meget godt at Jndvaanerne. - Man veed nu, at Kongen har givet General Rapp Ordre at afskedige sin Armee og ganske at lade den gaae fra hinanden. Han vil begynde dette foretagende den 1ste September, og ende det saasnart som mueligt i Forening med den Keiserl. østerrigske General Fyrsten af Hohenzollern, som commanderer Beleiringscorpset i denne Egn. Siden skal blot Strasburgs Nationalgarde forrette Militairtjenesten i Fæstningen. Det Haab at de Allierede ville forlade Elsas, naar dette er forbi, synes ikke at stadfæste sig. - Da Oberst Hulot, som commanderede Artilleriet i Castellet i Lille, strax i Krigsraadet stemte for, at Fæstningen igien skulde overgive sig til Kongen, saa har Hertugen af Berry under sit Ophold i denne Stad givet ham mange Beviser paa sin Tillid og Agtelse. Hertugen af Berry er igjen ankommen hertil fra sin Reise til Lille. Jgaar bivaanede han og Kongen Gudstjenesten. - Valgene til Repræsentanternes Kammer ere næsten endte i alle Departementerne. - J Orleans var Marquien af Chateaubriand Præsident i Valgcollegiet. Ved dets Aabning holdt han en vidtløftig glimrende Tale, hvori han gjennemgik Ludvig den 16des Ulykkes historie, og de Begivenheder, som siden have fundet Sted i Frankrig. - Man har bemærket, at 500 Grenaderer af den gamle Garde have høitideligholdet Ludvigsfesten med stor Hjertelighed. J Montpellier ere alle de, der for politiske Meningers Skyld vare heftede, og ikke ere indbegrebne i den Kongel. Forordning af 24 Juli, paa Politieministerens Befaling blevne satte i Frihed. Blandt de Heftede vare ogsaa Cambon og Milhand. -Der er givet Ordre til at anholde og afvæbne de Hobe af bevæbnede og undvegne Soldater, som gjennemstrøife Departementerne. - Antallet af de Officierer, som indtil videre skulle sættes paa Pension, beløber sig til ikke mindre end 16,000. -J Givet og i den denne Stad beherskende Fæstning Charlemont ere 6000 Mand, bestaaende af Fordereerte og Fricorps. Preusserne træffe de kraftieste Anstalter til at tage Fæstningen med Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
J Marstille er Alt nu fuldkommen roligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Paris, d. 31 August. Der er udkommen et Retfærdiggjørelsesskrivt for Marschal Ney. Det er underskrevet af Hr. Berryer, en af vore første Advocater. Man bestræber sig for at godtgjøre, at Marschallen, ikke forsætlig har forraadt Kongen. Vel tilstaaer man, at han har feilet; men Troppernes slette Stemning skal have været Skyld deris han har ogsaa villet afvende en Borgerkrig, endvidere Rulle falske Efterretninger have været udspredte af General Bertrand; iøvrigt skal Marschallen paa den Tid ikke have været ved sin fulde Samling. - Storfyrst Constantin ventes hertil midt i denne Maaned. - Keiserne af Østerrig og Rusland og Kongen af Preussen ville afreise herfra den 11te, for at begive sig over Meaux til Vertus i Champagne. Den russiske Armee skal som bekjendt, passere Revne, i denne Slette. Det fra reise de høie Souverainer til Dison, hvor det ligeledes skal holdes Revne over den i Burgund cantonnerende østerrigske Armee. - Derpaa vil Keiseren af Østerrig over Lyon fortsætte sin Reise til Mayland. Jfølge et uhjemlet Sagn skal Keiseren af Rusland ogsaa ville begive sig til Mayland, for der at bivaane Keiser Franzes Kronning som Konge af Lombardiet. Hs. Majestæt Kongen af Preussen, reiser ikke længere end til Thon. Man troer ikke, at Høistsamme mere tager tilbage til Paris. Man vil allerede vide at de Kongel preussiske Garder ville inden 14 Dage vende tilbage til Berlin. Om nogle Dage venter man af en meget vigtig officiel Note vil blive bekjendtgjort. Fra Toulon melder man under 22de Augus Følgende: Murat havde med Villie ladet allehaande falske Rygter angaaende Hans Person og Opholdsted udsprede, medens han skjulte sig i et Priwathuus, og lod underhandle med Keiseren af Østerrig om Tilladelse til at begive sig til sin Gemalinde Da dette er bleven ham tilstaaet, har han indskidet sig for at reise til Østerrig. - Ludvig den 18de har udnævnt Greverne Archambegud de Perigord og d'Escars til Hertuger. - Som man erfarer fra Avignon hersker der i denne Stad og dens Omegn store Uroligheder. De østerrigske Militair og franske Elviløvrigheder gjøre sig al mueligtmage for at standse dem, men det lader til, at der endnu vil komme til at foregaae Meget, inden fuldkommen Orden vender tilbage i denne vildt oprørte Egn. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-16
Nyest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-16
Skilderie af Kjøbenhavn. Tolvte A. gang. No. 74. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 September 1818. Om den nuværende Børnetugt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-16
Vor virksomme Politie=Directeur har, ved at bringe Placaten af 13 Nov. 1819 mod adskillige Gadenordener i Erindring, paamindet Forældre og Foresatte, i hvis Magt det staaer, at forebygge saadanne Uordene ved at have tilbørligt Tilsyn med deres Børn og Lærlinger, om deres Pligter.