JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Avlsgaarden Sanholm paa Samsøe bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Gisselfeld HovedgaaardSjælland den 27de September 1845 Kl. 12 Middag, stillet til Bortforpagtning i 10 paa hverandre følgende Aar, fra 1ste Mai 1844 at regne. Denne Gaards veldyrkede Jorder. har et Areral af circa 220 Tønder Land med contribuabelHartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. 2 4/5 Alb. Conditionerne erfares forinden paa Gisselfeld, samt hos Jnspecteur Kruse paa Ørnslund paa Samsøe, af hvem Eiendommen tillige paavises, – ligesaa ere Conditioner henlagte paa Gjæstgiverstederne i de større Kjøbstæder. 10,000 Rbd. Nærmere Underretning meddeler Jmod aldeles betryggende Sikkerhed attraaes tillaanBrendse. Aarhuus, den 1ste Septbr. 1843. Paa Grund af anden Bestemmelse, er en Eiendom, der er beliggende paa en af denne Byes og kan tiltrædes enten til forestaaende Michaeli reelleste Gader, underhaanden at faae tilkjøbs eller April Flyttetid 1844. Bygningerne bestaae af 6 1/2 Fag 2 Etage Forhuus, der ved en for faa Aar siden foretagen Hovedreparation blev indrettet til Beboelse for 2 Familier, og afgive ialt 7 gibsede Værelser foruden Kjøkkener og Kamre, m.v., og desuden 2 1/2 Fag 1 Etage Bygning hvorigjennem er Jndkjørselsport. Til Eiendommen hører fornøden Gaardsplads, Brændehuus og en lille Hauge, og det Hele er i velvedligeholdt Stand. Pengevilkaarene kunne blive favorable for Kjøberen. Liebhavere ville behage at henvende sig til Undertegnede. Aarhuus Commissionstoir, den 31te August 1843. N. Ganien. Møde=Baand. i nye Mynstre, ere arriverede og sælges billige af Emil Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Circa 70 Favne Bøgebrænde staae til Salg ved Saxild Strand. Lysthavende behage at henvende sig til Khr. Major v. Holstein Rathlau til Rathlausdal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
En Hortilberednings Mølle, der iaar af Ny er opført og den eeneste paa Egnen, er strax at erholde i Forpagtning, naar man derom henvender sig til Procurator Borch i Hostrup pr. Horsens. J Mangel af Bortforpagtning ønskes en Person der kan paatage sig et saadant Værks Drift, Landeiendom. a En Hovedgaard med gode Bygninger og Jorder af circa 200 Tdr. Land, beliggende en behagelig Egn af Randers Amt, anvises til Salg, ligesom og nærmere Oplysning om Eiendommen og de omtrentlige Penge Vilkaar gives, naar man derom enten personlig eller i frankerede Breve, behageligen henvender sig til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir, den 12te Juli 1843. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
For en examineret Seminarist er en i flere Henseender fordeelagtig Condition at faae til Mikkelsdag, senest 1ste Novbr. d. A. Reflecterende ville behage snarest muligt portofrit at indsende sidimerede Beviser for Kundskab Tydsk og Færdighed i Sang til Haderslev, d. 27de Aug. 1843. A. P. Willatzen, Lærer ved Borgerskolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Af en meget duelig og i enhver Henseende paalidelig Jomfrue søges til 1ste November næstk. Tjeneste som Huusjomfrue eller Huusholderske enten hos et Herskab i en Kjøbstæd eller paa en Herregaard. Hun er i Besiddelse af meget gode Anbefalinger, og forstaaer til Fuldkommenhed Alt hvad som henhører til at forestaae et Herskabs=Kjøkken eller en Landhuusholdning, ligesom hun heller ikke er ukjendt med Meieriet. Reflecterende ville behage, personlig eller i Frankerede Breve, at henvende sig til A. Hansen, Commissionair i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Paa Hjørnet af Klostergaden og Volden os 894 kan til Flyttetiden faaes tilleie i Sidebygningen to tækkelige Værelser til Gaden, med Garderobe og Brændeloft, pas sende for en eenlig Herre eller Dame.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Mandagen den 28de August er paa Stien under Knuders bak tabt et violet Kastetørklæde med Bort. Finderen anmodes om at aflevere det hos Rector Hasselbalch. Øverste Etage i min Gaard paa det store Torv kan faaes tilleie til Michaeli Flyttetid. 5. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
En duelig og med særdeles gode Anbefalinger forsynet Avlskarl, der tillige er Smed, ønsker Tjeneste paa en Herregaard til 1ste November d. A. Den Søgende anvises af A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
J Fredags Aftes, den 25de d. M., er til mig ankommen en stor furrød Hønsehund, med et hvidt Forbeen og tre hvide Sokker Eieren kan, imod dette Avertissements Betaling og Hundens Underholds Erlæggelse, faae den udleveret hos Hemmerig Kro ved Fredericia, den 28de Aug. 1843. A. Jensen Uth. Goldschmidts chemiskelastiske Strygeremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Extract, Aarhuus Amtsraads Forhandlinger, den 1ste September 1843. Sagerne ved dette Møde foretoges i følgende Orden: 1. Sagen angaaende et Regulativ for Biveiene i Amtet kunde ikke finde Afgjørelse, da ikkun een af Amtets Politimestere havde indsendt de under 20de Juni d. A. desangaaende forlangte schematiske Oplysninger. Paa nogle af Hr. Proprietair Koch til Østergaard i Anledning af det udsendte Schema til det omhandlede Vei regulativ fremsatte Spørgsmaal blev svaret: 1) at frie Hovedgaardstaxt maatte i Forslaget anføres særskilt, 2) at ikkun de mindre Biveie blive at opføre paa det omhandlede Schema i Overeensstemmelse med Vedtægterne i Amtsraadsmødet den 7de og 8de Marts d. A. 3) at Opmaalingen bør skee Byviis i Overeensstemmelse med Schemaet. 2. Sagen angaaende Sielle Stangbroe kunde ikke afgjøres fordi Rentekammerets Svar ikke var indløbet. 3. Ei heller paa Jndstillingen angaaende Broen ved Hinnerupbrogaard var Rentekammerets Svar indløbet. Storring Sogns Andragende angaaende en Forandring med Sneekastningsarbeidet, var under 9de Juni sendt til Skanderborg Amt, men dettes Svar endnu ikke modtaget. Holme og Tranberg Sognes Andragende om at forblive samlede i Henseende til Skolevæsenet, saaledes at de hidtil ydede Naturalpræstationer converseres til et vist Qvantum Byg, hvilket derefter deles lige imellem Skolelærerne, blev med Anbefaling tilstillet det kongelige danske Cancellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Sygehuusregnskabet for 1842 blev fremlagt. Raadet bestemte, at det for i Aar maatte have sit Forblivende med den særskilte Opkrævning af Bidragene til Sygehuset og det særskilte Regnskab herfor, men forbeholdt sig nærmere at overveie om det ikke for Fremtiden kunde bortfalde som særskilt Regnskab og subsummeres underAmtsrepartitionsfondsregnskabet. 7. Amtets Fattig- og Skoleregnskaber for 1842 bleve fremlagte, reviderede og deciderede af vedkommende Comitee, som tillige fremlagde et Schema til disse Regnskabers fremtidige Affattelse, hvilket optoges til Circulation blandt Raadets Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Sagen angaaende Reguleringen af Veien fra Aarhuus til Holme var sendt til vedkommende Politimester, hvis Svar endnu ikke var indløbet. Angaaende Landeveien fra Aarhuus til Grenaae blev fremlagt Comiteebetænkning, som gaaer ud paa, at denne Vei ikke maa føres over Hjorts høi og Elsted til Liisberg, men over Veilbye og Egaae Marker. Betænkningen blev eenstemmigen antagen og underskreven for til Rentekammeret at indsendes som Amtsraadets Betænkning og Forslag. 10. J Anledning af en Rentekammer=Skrivelse, som bestemmer, at Taxationsforretninger over Tab og Afsavn af Jord til Amternes Veiarbeide forinden Afhjemlingen skulle bedømmes af Amtsraadet, blev det vedtaget, at Taxationsforretningen sendes det Medlem af Amtsraadet, som boer nærmest den Jord, der skal taxeres, til foreløbig Bedømmelse og Paategning. Veibetjent Hansen, som havde andraget paa Tillæg i Løn og Diæter, indstilledes til at erholde en fast aarlig Løn af 500 18, imod at han for Fremtiden befordrer sig selv, 2 K i Diæter for hver Dag han reiser, samt for i Aar en Gratification af 50 18 i Betragtning af det Tab, han lider i sine Jndtægter ved nogle af hans hidtil havte Forretningers Overdragelse til Sogneforstanderskaberne. 12. Paa Beder og Malling Sogneforstanderskabs Andragende om Jstandsættelsen af en Vei over Moesgaard Mark blev svaret: at den omhandlede Vei formeentlig maatte paahvile Maarslet Sogn, i hvilken den ligger, men at det iøvrigt maatte overlades Vedkommende at afgjøre hvorvidt dens Jstandsættelse maatte paa hvile Communen eller muligen efter ældre conventionelle Bestemmelser Moesgaards upriviligerede Hartkorn. 13. Amtsrepartitionsfonds-Regnskabet for 1842 blev fremlagt og med Paategning indsendt til ved kommende Collegium. 14. J Anledning af Jngenieurcorpsets Bemærkninger ved Amtsraadets Forslag til Regulativet for de mindre Landeveie indstilledes, at Landeveien mellem Aarhuus og Horsens ikke maatte gaae over til Biveienes Classe, men som hidtil vedblive og behandles som Landevei, samt at Anlæget af Landeveien fra Aarhuus til Grenaae maatte skee paa den i Forhandlingen No. 9 angivne Maade. 15. Trende Andragender om Godtgjørelse for Gruus grave til Peder Christian Jørgensen i Sandbye, Knud Pedersen i Ravnholt og Søren Rasmussen Velling i Grundfør, approberedes. 16. Paa et Andragende fra Søren Sørensen i Graae Mølle om Anlæg af en Broe paa Veien gjennem Møllen, blev svaret, at Raadet ikke kunde indlade sig paa denne Broes Jstandsættelse for offentlig Regning, med mindre Andrageren nærmere beviser, at den omhandlede Broe tidligere har været opført for Amtets Regning, eller ved anden Hjemmel paa hviler det Offentlige. 17. Efter Jndstilling af Amtsforvalteren bevilgedes at der med sidste Halvaars Skatter opkræves, 3 s. til Amtsrepartitionsfondet og 4 s. til Sygehuset pr. Tde. Ager og Engs Hartkorn og det Halve af Skov og Mølleskyld. 18. Det vedtoges at Sogneforstanderskabernes Betænkninger skulde indhentes i Anledning af et Rentekammer=Circulaire angaaende Forbedring i Huusmændenes og Arbeidsclassens Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
19. Paa en Forespørgsel fra en af Amtets Politimestere og Gebyhr og Publicationsomkostninger i Anledning af en Licitation over 4 Steenkister, kunne ventes anviiste, blev svaret: at det beregnede Gebyhr ikke kan ventes anviist, men forsaavidt Publicationen af ommeldte Licitation har foranlediget særdeles Udgivter, kunne disse forventes anviste af Amtsrepartitionsfondet. 20. Paa 2de Andragender fra Michel Laursen, og Frederik Christensen i Taastrup om Godtgjørelse for Gruusgrave blev svaret, at Raadet ikke kunde indlade sig paa at anvise Betaling for den førstnævnte Gruusgrav, som, om den endog har været udlagt til offentligt Brug, forlængst er forladt; men at den anden Grav vil blive taxeret. 21. Aarhuus Havnecommission havde andraget paa et Laan til Havnearbeidets Udførelse. Hertil blev svaret, at Amtet ikke er i Besiddelse af Midler til et saadant Laan Nogle Andragender om Steenkister i Astrup m.fl. Sogne bleve overgivne til Cancellieraad Jngerslev og Sognefoged Jens Andersen, efter hvis nærmere Undersøgelse og Jndberetning de fornødne Steenkister ville blive liciterede og fandt Raadet ved denne Leilighed Anledning til at anmode Amtet, om at bringe d'Hrr. Politimestere Tilsynet med Steenkisterne paa samtlige større og mindre Veie i Erindring, og ligeledes at tilholde Sognefogderne hver i sit District at have Tilsyn med Steenkisterne, saa at de til enhver Tid holdes aabne og tilstæde Vandet frit Afløb. Ligeledes bleve forskjellige Andragender om Steenkisters Anlæg i Hads, Ning, Hasle o. fl. Herreder overleverede Cancellieraad Jngerslev, Sognefoged Jens Andersen, Proprietairerne Wittusen og Secher, Møller Langballe og Ritmester Friis til Eftersyn og Afgjørelse paa samme Maade som ovenfor anført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
24. J Anledning af en Forespørgsel fra Gosmer og Halling Sogneforstanderskab om et Huus paa Grandsen af Gosmer og Gylling Sogne, til hvilket Sogn dette nemlig bør henregnes, besluttedes at indhente Gylling Sogneforstander skabs Erklæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
25. Rentekammerets Skrivelse af 29de Juli d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
angaaende Betaling for Licitationer over Broer og Steenkister paa Landeveien, afgaves til en Comitee bestaaende af Cancellieraad Jngerslev. Ritmester Friis og Proprietair Secher. Hermed hævedes Mødet. Magnussen. Jngerslev. Triis. Wittusen. Graah. Magnussen. Jngerslev. Triis. Wittusen. Langballe. Secher. Jens Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
1843 No 152. Løverdagen. den 2den Septbr. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftveiende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Blandinger. J de spanske Farvande er der tilstødt det en gelske Krigsdampskib "Lizard" en Ulykke, som ikke er uden politisk Betydning. Det er nemlig ved at støde sammen med det franske Krigsdampskib "Veloce" blevet saa ilde tilredt, at det sank med Kanoner, Effecter og Alt, paa Mandskabet nær, som frelste sig ombord paa det franske Skib. Det havde ombord en spansk Oberst, som skulde overbringe 20,000 Duros fra Cadix til Gouverneuren i Montjuich samt Ordre til at bombardere Barcellona. Denne Expedition var holdt meget hemmelig, og det heed, at "Lizard gik til Malta, for at faae sine Kjedler reparerede. Tilfældet er saaledes kommet Jnsurrectionen godt til Hjælp. Men det ulykkelige Sammenstød har foranlediget alvorlige Forhandlinger, da man paa engelsk Side tyder paa, at det er skeet forsætligt. "Jngen Røg uden Jld!" saaledes hedder en Carricatur, som i denne Tid sees i London. Minister conseilet er forsamlet om en Bombe, som O'Con nel har kastet midt ind i Forsamlingsværelset. Lord Stanley kaster sig med Dristighed iveien for den og raaber: "Lad mig kun raade; jeg skal nok dæmpe den!" Han holdes tilbage af James Graham, der siger ham, at Lorden vil forbrænde sine Fingre paa Bomben. Lord Elliot staaer med en Sprøite i den ene Haand og tager Vand af et Kar, hvorpaa staae de Ord: Bill of Arms (den irlandske Vaabenbill); og den fredeligtsindede Lord Grey opsøger meget forlegen i Statutiolianten det Sted, der handler om Folkesamlinger. N. Peels Aasyn er mageløs roligt; han udraaber de Ord: "Lad Bomben kun skjøtte sig selv; den vil nok fortæres ved sig selv!" Og Welling, ton siger i en advarende Tone til Pr. Ministeren; "Ja, men den kunde dog ogsaa forbrænde os!" J Baggrunden sees den store Agiator med en Fakkel i Haanden; med spændt Opmærksomhed synes han at vente paa Explosionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
J Madrid er Alt lutter Glæde og Enighed; Dronningen har i Anledning af Tingenes nye Orden givet en glimrende Nationalbanket", hvor hun dandsede med General Narvaez, og hendes Søster med Serrano. Stor Begeistring vakte det, da hun midt i Festen bemærkede en i de sidste Affairer saaret Lieutenant, og af sin Formynder udbad sig Tilladelse til at udnævne ham til Capitain. (General Castannos, som nu er Dronning Jsabella's Formynder, er født 1753, og altsaa fulde 90 Aar gammel. Allerede for 30 Aar siden havde Wellington i en officiel Skrivelse characteriseret ham som en udmærket General."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Hvor stræng Vagten er ved den franske Konges nuværende Opholdsted, beviser følgende sande Begivenhed: For omtrent 12 Dage siden fik Hertugen af Remours Lyst til om Natten at spadsere i Slotshaven, ved Neuilly og ryge en Cigar; han var civil klædt. Da han var kommen til Øen i Neuilly, traadte en Skildvagt i Veien for ham med sit: "Hvem der? og fældet Gevær. "Jeg!" svarede Prindsen. – "Jeg kjender jeg ikke, svarte Skildvagten og raabte: Vagt i Gevær!" Corporalen kommer, og da han kun havde været kort Tid i Paris, kjendte han ikke Prindsen, og førte ham uden videre i Vagtstuen, hvorfra den hastigt tilkaldte Officier igjen befriede ham. Kongen lod sig næste Dag Corporalen og Skildvagten forestille, og begavede Begge rigeligt. Siden den Tid underrettes Skildvagterne efter Tappenstregen om, naar Nogen vil spadsere i Haven, da Alle have skarpladte Geværer, og en Ulykke let kan passere ved en altfor ivrig Skildvagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
J f. Maaned paadømtes i England en Kæmpe proces, som nu paa syvende Aar har været ført omden som høibedaget Pebersvend i Gloucester afgangne Klædehandler James Wood's Efterladenskab. Processen angik hverken meer eller mindre end en Formue af tolv Millioner og Gyldigheden af endeel testamentariske Bestemmelser, som anfægtedes af Sidepaarørende. De tre Advocater, som havde ført Processen, havde beregnet sig over halvanden Tønde Guld danske Penge for deres Uleilighed, og deres Regninger bleve ogsaa honorerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Et mærkværdigt Retstilfælde er nys forekommet i Newyork. En Mand havde bortført sin egen Kone, og skulde straffes derfor. Han blev virkeligen ogsaa straffet. Sagen hang saaledes sammen: Manden havde levet lykkeligt med sin Kone i flere Aar, da hendes Paarørende ophidsede hende mod ham og søgte at overtale hende til, at lade sig stille fra ham. For at forhindre dette, og for at skaffe Konen bort fra disse Øretudere, indfandt han sig en Aften hos hende med To af sine Venner, opfordrede hende til, at stige ind i en Vogn, som holdt for Døren, og at flygte med ham, samt truede at skyde hende, hvis hun ikke vilde. Hun maatte adlyde. J Norfolk lykkedes det imidlertid Familien at anholde de Flygtende. Retten gav en Skilsmissedom, navnligen fordi Manden havde taget sig selv tilrette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
En berømt Tandlæge i Paris har ladet en ung Mand, der havde solgt ham sine Tænder efter sin Død for 150 Fres, stævne for Tugtpolitiretten, beraabende sig paa, at den unge Mand tilføiede ham betydeligt Tab ved at lade endeel af sine Tænder trække ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Tandlægen paastaaer, at han, i sin Egenskab som eneste Eier af Jndstævntes Kjævebeen, ogsaa er den Eneste, som det tilkommer, at bedømme, hvorvidt nogen Tand egner sig til at udtrækkes, og den Eneste, som er berettiget til at foretage Operationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
J Ghent er Theresianerindernes Kloster lagt i Aske. Da Jlden begyndte at rase, erklærede de tugtige Ronner, at de, overeensstemmende med deres strænge Ordensregel, paa ingen Maade vilde lukke opfor noget mandlig Væsen; de vilde hellere omkomme i Luerne, sagde de, end aabne deres Døre for Brandfolkene. Disse gjorde da kort Proces, og sloge Dørene ind. Nonnerne vare ikke at bevæge til at forlade Helligdommen, uagtet det brændte paa alle Kanter. Biskoppen maatte tilsidst selv begive sig hen paa Brandstedet, og opbyde al sin Veltalenhed for at formaae dem til at forlade det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Ved en rædsom Brandulykke er den ungarske Stad, Miskole, forvandlet til en Askehob. Samtlige Regjeringsbygninger, Minoritklostret, alle Kirker, Skoler, Theatre og 1500 Huse ligge i Gruus. Tabet anslaaes, til flere Millioner. En anden By i Ungarn, DeutschKreus, er bleven hjemsøgt af Jlds- og Vandsnød paa tengang. Jlden fortærede 165 Huse, og da den var slukket, kom en Oversvømmelse og ødelagde Alt, hvad den havde levnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Rusland har anviist Polakkerne en høi Stilling, nemlig paa Kaukasus. J Kampen mod Bjergfolkene stilles de polske Tropper stedse foran; man vil naturligviis give dem Leilighed til at udmærke sig. Saasnart et Corps Polakker er skudt ned, udskrives der i Polen et nyt, som nyder samme Forret. J England har dannet sig et Actieselskab, der, for et fast Honorar af 500 Fres., befordrer Passagerer fra London til Paris, underholder dem der en Maaned, og befordrer dem derefter tilbage til London. Frem- og Tilbagereisen, Logis og Fortæring i de første Pariser=Hotels, 15 Aftener i Theatrene paa de første Pladse, og Jernbanefarter til Versailles, St. Germain m. m. m. skulle ogsaa være indbefattede i de 500 Fres. Sarini, en af de kunstfærdigste Liniedandsere i Europa, producerede sig for ikke længe siden paa Torvet i Treviso. En Gibsfigurhandler, som just gik forbi, blev staaende og saae paa ham. Han har sin Kram paa Hovedet: et Brædt, hvorpaa var opstillet en Napoleon, en Amor, en Venus o. s. fr. Da Tallerkenen gik omkring, vilde han fjerne sig; men Sarini raabte ned fra Linien: "Slaae hans Kram istykker, hvis han ikke betaler. Den Karl gaaer hver Dag her og lusker, gloer paa mig, og lister sig bort, naar han skal betale. – "Det gjør jeg, fordi Du er en Stymper, svarte Figurhandleren, fordi jeg, med alle mine Gibsfigurer paa Hovedet, kan dandse bedre end Du, hvilket jeg strax skal vise Dig!" Øieblikkeligt svang Manden sig op paa Linien, og dandsede nu, med Napoleon osv. paa Hovedet, saa den forsamlede Mængde udbrød i enthusiastiske Acclamationer. Hvem er Du? – spurgte Sarini forhauset: Enten maa Du være Saqui, eller Satan!" – "Saquil Sa qui!" lod det trindtomkring, og nu dandser Saquihver Dag i Jtalien med sine Gibsfigurer paa Hovedet. J Spanien blive dødsdømte Forbrydere hverken hængte, som i England og Østerrig, ikke heller guillotinerede, som i Frankrig, ligesaalidet halshuggede med Øxe eller Sværd, som i Tydskland o. fl. St. men de blive strangulerede paa et Skaffet. De maae sætte sig paa en Stol, som med Ryggen berører en Pille, hvori der er et Jernhalsbaand med en Skrue. Man lægger Halsbaandet om Forbryderens Hals, og, trukket til paa et givet Tegn, giver det en hurtig og sikker Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Den franske Søministers Neven er forleden druknet i Paris ved at bade sig. Hans Liig fremviste Spor af hans Newsoundlænderhunds Tænder. Det troe Dyr havde forgiæves søgt at redde sin Herre og at bringe ham iland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Hos de Pariser Kukkenbagere, der sælge billige Kager og andet Bagværk til de lavere Folkeklasser og især til Børn, er der foretaget Huusundersøgelser og Confiskationer af Politiet. Man har nemlig opdaget, at de blande Kobber=Sulphat i deres Kagedeig, for at give det simple Meel det fines Smag og Farve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Mange farlige Børnesygdomme vare opstaaede paa denne Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
J Angers modtoges Hertugen og Hertuginden, af Remours ikke alene meget koldt, men endogsaa uhøfligt. Hertuginden maatte f. Ex. selv hjælpe sig ud af Vognen, og Prindsen selv holde sin Hest omtrent i 5 Minuter. (See Avisen Nr 149.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Fremmede Journaler anbefale følgende tre Lægemidler, som, hvis de holde Stik, ikke kunne betales med Penge. 1) Ædike mod Vandskræk. J Udine gav man, af en Feiltagelse, en Ulykkelig, som var angreben af Vandskræk, Ædike istedetfor en anden Drik. En Læge i Padua, som erfarede, at det havde havt god Virkning, har i Hospitalerne anvendt Ædike som Lægemiddel mod Vandskræk. Patienterne ere blevne fuldkomment og hurtigt helbredte. 2) AlSlags Tandpine stilles ved at lægge nogle Blade Katteøie (Lamium amplexicante) ved den syge Tand. Derved kommer den Lidende til at spytte stærkt, og om faa Minuter er al Smerte hævet. 3) Den heftigste Hoste lindres øieblikkeligt, naar man, idet man udaander, holder for Næsen; Jndaandingen maa derimod være uhindret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Enhver, der har besøgt Prag, uden at ile derigjennem, vil mindes den prægtige Monstrans i Lorettokirken, paa hvilken der er, saaledes som den i Ciceronens Sted trædende Kapuciner forsikkrer de troende Reisende, ikke færre end 6000 Diamanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
To unge Mennesker fra Dresden havde nylig fattet den Plan, at bemægtige sig denne Monstrans. De reiste, ifølge deres Passer, for deres Fornøielse til Prag, kjørte hen til Kirken, og lod sig forevise Skatten. Kun en Munk og en Sakristan vare tilstede. Pludseligt slog den Ene af de unge Fremmede den gamle Munk til Jorden med sin Stok, der var fyldt med Bly, medens den Anden gjennemborede Sakristanen med en Dolk. Men Begge bleve overvældede af fromme Skriftebørn, som havde befundet sig i Kirkestolene, uden at være blevne bemærkede af Røverne. Disse ere to unge Dresdenere af den dannede Klasse, en Landvæsenselev og en Typograph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-02
Blandt fremmede fyrstelige Gjæster, som ville bivaane det 10de Forbundsarmeecorps's Manoeurer, nævner man Kongen af Preussen, Kronprindsen og maaskee Kongen af Danmark, Storhertugerne af Mecklenborg og Oldenborg, Hertugen af Brunsvig, Hertugen af Wellington, o. Fl. Naar Manocuren er tilende, ventes Kongerne af Preussen, Danmark og Hannover til Hamborg.