JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Jfølge det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 30te f. M., skal efternævnte den Kongelige Kasse for Skatte- og Afgifts Restancer, ved erhvervede Eiendoms Domme, tilkjendte Gaarde i Horns Herred, nemlig: 1) Gaarden Westernidstrup i Aasted Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb., forhen tilhørende Henrik Andersen; og 2) Jens Nielsens forhen tilhørende, i Meiling, Aasted Sogn, beliggende Gaard, af Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr.; stilles til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 23de August førstk. ) hver Dags 2den Auction den 6te Septbr. ) Formiddag Kl. 10, hvilke 2de Auctioner afholdes paa Tingstuen heri Byen. Den tredie Auction afholdes paa selve Eiendommene, nemlig i Westernidstrup, Torsdagen den 20de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og i Meiling samme Dags Middag Kl. 12. Conditionerne ere særdeles billige og fritage blandt andet Kjøberne for at udrede samtlige Eiendommene til afvigte April Qvartals Udgang paahvilende Skatter og Afgifter m.v. Ved den tredie Auction opbydes Eiendommene ogsaa til Leie. De gjørende Bud beroe paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation. Forestaaende bringes herved til Kundskab, deels for Liebhaverne, og deels for Pantecreditorerne i Eiendommene i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Horns Herredsfoged-Contoir, Frederikshavn, den 11te Juli 1827. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Atter er nogen Forandring foregaaet i Ministeriet, i det at Hertugen af Portland har fratraadt sin Post og afgivet Rigets Segl, uden hvilket ingen Kongelig befaling har mindste Gyldighed, til Greven af Carlisle. Ligeledes er den nye Jndenlandsminister Hr. Sturges Bourne traadt ud af Cabinettet og er bleven Forstmester i Southampton, hvilket Embede har været ledigt siden Hertugen af Yorks Død, og i hans Sted har Marquess af Lansdowne faaet Bestyrelsen af Jndenlandsanliggenderne. Foruden Premierministeren Hr. Canning, som er Præsident eller saakaldet første Lord i Finantscollegiet, skal dette bestaae af Greven af Mountcharles, Lord Leveson Gower, Lord Elliot og Herrerne Fitzgerald og Macnaghten. De fleste af Ministrene ere reiste til deres Landsteder for der at opholde sig under Parliamentsferierne. Canning, der ikke selv har Landgodser, vil i denne Tid beboe et af Hertugen af Devonshires Slotte, næmlig Chiswick=House, som er i Grevskabet Middleser, strax uden for London. -
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Handelsministeren Hr. Huskisson er reist til Fastlandet og vil besøge Tyskland og Jtalien.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Marques af Stafford har kjøbt det til Hertugen af York ny bygte Pallads i Stable yard for 70000 Pund Sterling, uagtet samme ikke endnu var rigtig færdigt. Med Veiarbeidet under Themsen har det igjen godt Fremgang.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Norge. J Rødve Præstegield paa Helgoland og det næstliggende Sogn Lurøe er fra forrige Aars Høst til hen i Faraaret 17 Mennesker omkomne paa Søen, hvoriblandt 2 Døttre af Handelsmand Jsak Dass paa Lurøe. Paa Baaden, vare 5 Mennesker. En af dem sank strax; de øvrige 4 arbeidede sig op paa Baadens Kjøl, den ene Jfr. Dass ved Hielp af en Aare, som Søsteren og en Pige rakte hende. Men Baaden kantrede atter, og en Huusmand, som var med, druknede. Flere Gange gik Baaden saaledes under; begge Jomfruerne bleve af Søen kastede bort fra den, og da Folk, efterat Baaden femte Gang var omkastet, kom til, var kuns Tjenestepigen tilbage. Begge Kjøbmand Dass's Døttre fandtes Dagen efter som Liig.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Blandinger. Marquess af Hertford, som af Hans Storbritanniske Majestæt er sendt til Rusland for at overbringe H. M. Keiseren Strømpebaands-Ordenens Jnsignier, havde den 8de Juli Audients hos Keiseren, derefter hos Keiserinden og dernæst hos Keiserinde Moderen. Derefter nød hans meget anseelige Følge den Ære at forestilles for Deres Majestæter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
J St. Omer i Frankrig, hvor Kongen ventes hen forat holde Hærskue over 30000 Mand, er Prisen paa Madvarer saaledes stegen, at mange af Jndbyggerne have seet sig deraf anledigede til at forlade Staden og især have mange af dem taget midlertidig Bopæl i Boulogne. Man har beregnet, at den Franske Statsraad Cuvier af tolv forskellige Embeder og Poster, som han beklæder, trækker en aarlig Jndtægt af 70000 Franker (28000 Rigsbankdaler); men denne berømte Mand kan med denne Sum dog ikke dække sine Udgifter. - J England vilde rigtignok denne Sum kuns forslaae saare lidet til en stor Herre, men i Frankrig er det langt lettere at leve end i England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Den 13de Dennes afbrændte Theatret Ambigu comique i Paris, efterat Forestillingen var endt. Adskillige Brandfolk og Andre omkom i Luerne, og nogle andre Skuespilhuse, der vare sammenbyggede med dette, vare i stor Fare, men bleve dog lykkeligvis reddede. Jlden opkom ved en Prøve paa et nyt Fyrværker til en Opera, som skulde gives om nogle Dage. Vel var Huset med Jnventar forsikkret, men da det vil vare et heelt Aar inden Assurancen bliver udbetalt, og da de ved dette Theater ansatte Personer imidlertid ere uden Brød, saa have de andre Theatre givet Benefice-Forestillinger for dem.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
En Hovedsvaghed hos Tyrkerne er, at faae Foræringer. Alle Europas Nationer finde det stedse nødvendigt, at gjøre meget betydelige Foræringer til de barbariske Magter paa Kysten af Afrika. Det er ganske utroeligt, hvad for Summer der bortødsles, og just at de Nationer, som paastaae, at have tilkæmpet, eller tiltrodset sig, at være frie for denne Skat. Fra Frankrige, Sardinien og Neapel sendes de kostbareste Kunstsager derover. De begades da i nogle Dage af de forundrede Musselmænd, og begraves dernæst paa et Pulterkammer, et Loft, i en Stald, eller de tages itu og bruges paa anden Maade. Saaledes har man seet en lueforgyldt Vogn, med Navnechiffre i Diamanter, komme i Land paa gamle Carthagos Kyster. De ægte Stene maatte tjene til et Halsbaand til Favorit-Fyrstinden, og Vognen selv blev malet mørkeblaa, og hensat i en gammel Stald. Man har seet fortræffelige Pendul=Uhre blive tagne synder, for at Bronce-ira terne kunde pryde Ministernes Sophaer. Men ligemeget hvad Brug de gjøre deraf, Foræringer vil enhver Tyrk have, hvad enten han boer i Barbariet, eller Ægypten, i Constantinopel, eller i Lille-Asien, og uden at have Haanden fuld, kommer Jngen nogen Vei med Musselmænd. Har Consulen, der ingen Foræring gav, en Begjæring for en Skipper, saa kan han vædde ti mod een, at han faaer Uret. En Vagt ved sin Port og en armenisk Drogmann maa Consulen nødvendigen holde, en Flagstang med Flage og Tilbehør ere ligeledes Udgifter, der ere uundgaaeligen nødvendige. Dog, om ogsaa Regjeringen aldeles ingen Godtgjørelse tilstaaer for disse Regninger, (og dette er vel aldrig Tilfældet) saa beløber det hele sig høist til 4 a 500 Species aarlige Udgifter, og hvilken velhavende Kiøbmand betaler ikke gjerne denne Assurance Sum for sit og Families Liv, sit Huses og sin Eiendoms Sikkerhed! Vi troe altsaa, ved denne Afhandling, at have beviist: at de almindelige Klager over, at man ikke finder Landsmænd til Consuler, ere urigtige; thi, om end alt for ofte Klagerne over de residerende Consuler ere grundede paa billighed, saa følger deraf ikke, at det er, fordi disse Fremmede, men, fordi det er uværdige Fremmede, man har betroet disse Poster. - Det er derfor rigtigt, at vælge de paa Stedet boende Fran der til Consuler, men at Valget maa skee med Skjønsomhed, og at dette ikke vil falde svært, eftersom de meest agtede og velhavende Kjøbmænd stride om den Ære at beklæde Consulaterne. Men, i den Tanke, at det muligt kunde interessere vore Læsere, at kjende noget til de Folks og de Landes Tænkemaade, Sæder og Skikke, med hvem vi saameget ønske, de skulde komme i nærmere Handelsforbindelse, have vi indklædt hine Beviser i et Bidrag til en Skildring af Frankernes Caracteristik, af deres Stilling og Levemaade i Levanten. Maatte det dog, ved, endog kun paa den fjerneste Maade, at bidrage til den danske Handels Gjenoprettelse i hine Farvande, hævde sin Ret til en Plads i disse Blade, vilde denne Stemme have naaet sine Ønskers høieste Maal!
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Mindemærke for Albrecht Dürer i Nürnberg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
(J Kunstblatt, læses en Opfordring fra den Nürnbergske, Kunstskole om at forherlige Sækularfesten for Albrecht Durers Dødsdag, som indtræffer den 6te April 18228, ved at anlægge en stor Kunstner-Stambog i Nurnberg, som man vilde anbringe i et dertil indrettet eget Værelse paa den gamle keiserlige Borg. Høist mærkelig er den egenhændige Skrivelse, som den ved sin Kunstsands udmærkede Monark, Kongen af Bayern, i Anledning af denne Opfordring har udstædt. Denne Skrivelse, meddeles her, som et interessant Bidrag til den høie Brevskrivers Characteristik, og tillige som et ikke umærkværdigt At stykke til vor Tids Historie.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Skrivelse fra Hs. Maj. Kongen af Bayern, til Hr. General-Kreds Kommissair, v. Mieg i Nürnberg. Min kjære Hr. Generalkredskommissair, Roesværdig er den til Tydsklands Kunstnere udstædte Opfordring til at bevidne Albrecht Dürer deres Agtelse ved Anlæggelsen af en Stambog; dette Foretagende skal ei udeblive; men tilstrækkeligt synes det mig ikke til paa en værdig Maade at hædre denne Mands Minde, dette kan ikkun skee ved et Monument af Erts. J Nürnberg, hvor han er født, levede, døde, vil det finde sin meest passende Plads. Som i saa meget Fortræffeligt foregaae denne Stad ogsaa heri med et efterlignelsesværdigt Exempel, ved at opreise ham et Mindesmærke, et offentligt, hvilken Ære endnu i vort tydske Fædreland ei er vederfaret nogen Kunstner. Men ei alene Nürnberg, hele Tydskland maa opfordres at bidrage hertil; han er jo dets største Kunstner; og dets største billedhugger: Antages dette Forslag i alle sine Dele, er jeg beredt til at aabne Subscriptionen med et anseeligt Tilsagn. Smukt vilde det være, om Grundstenen til Mindemærket kunde blive lagt den 300de Aarsdag efter Albrechts Dürers Død. Kunde den lille Stad Rostok for faa Aar siden af egne Midler opreise et Bronce-Monument for sin Medborger, Fyrst Blücher, vil det store Nürnberg dog vel formaae det samme, naar det endog skeer ved Hjelp. Denne Skrivelse, min kjære Hr. Generalkredscommissair, meddele De den af mig fortrinligt agtede Stad, ligesom ogsaa dens Kunstnerforening, den 6te i næste Maaned, som den Dag, paa hvilken og et Aars Forløb den tredie Sækularfest vil indtræffe. Med de Dem bekjendte Følelser Deres velbevaagne Ludvig. München, den 24de Marts 1827.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Albrecht Dürer den tydske Maler og Kobberstik kunsts Fader, var født i Nürnberg 1471. Hans Fader var en duelig Guldsmed og underviste selv sin Søn, som han har holdt meget af for sin Flid i denne Kunst. Endnu tidligere udvikledes hans Talent for Tegnekunsten og Faderen gav, skjøndt ugjerne efter for hans store Tilbøielighed for Malerkunsten. Michael Wohl gemuth, dengang Nürnbergs bedste Maler, fik ham i Lære 1486; hos ham øvede han sig i Tegnen, Malerie, Kobberstikkerie og Træsnit. Aar 1490 reiste han igjennem Tydskland og Nederlandene til Venedig hvor han opholdt sig næsten et heelt Aar. Hans Roes var allerede vidt og bredt bekjendt. Keiser Maximilian den 1ste udnævnte ham til sin Hofmaler; Keiser Carl den 5te tilstod ham desuden et Vaaben for Malerne nemlig tre hvide eller Sølvskjolde i agurblaa Feldt. Du rer nød Høies og Laves Agtelse; dentids Lærde og Kunstnere elskede og agtede ham. Saa meget mere beklagedes hans Død i hans Alders 57 Aar. Durers Fortjenester af sin Kunst kan man er gjøre nok af. Hans Klogskab, Sæder og Beskedenhed gjorde ham som Menneske høit elsket. Han var den første som i Tydskland lærte Reglerne for Perspectiv og Proportion efter Mathematikens Regler; han opfandt den Kunst at ætseJernplader og Messing ved Skedevand; han opfandt Maaden at trykke Træsnit med to Slags Farver og Copiereskiven af Glas. Ved Hielp af hans store mathematiske Kundskaber var det ham muligt at udkaste et formeligt System for Tegne og Malerkunsten. Han skrev den første Bog og Fæstningsbygningen i Tydskland. Han var især stor i Portraitmaalerier; med beundringsværdig Kunst forstod han at frembringe en skuffende Lighed, og udtrykte enhver Lidenskab. Ogsaa hans Landskaber, hans Kobberstykker og Træsnit, fortjene Beundring. Men var han stor som Kunstner saa stod han ogsaa høit som Skribent; ja han arbeidede saagaar paa det tydske Sprogs Forædling og Renselse. Hans Skrifter ere oversatte i det Latinske, Franske o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Af hans Malerier kjender man endnu, hans eget Portrait uden Skjæg; Johannes den Døber; St. i Onuphrius; de tre Vise fra Morgenlandet; Maria. Hans fortrinligste Kobberstik ere Melancholien; Adam og Eva i Paradiset; Ridder Død og Dievel; Maadeholdenheden; den hellige Hubertus, den hellige Hieronimus og den lille Passion i 16 Blade. Hans fortrinligste Træsnit ere: den store Passion i 13 Blade; den lille Passion i 37 Bl.; (hans Yndlingsværk.) Johannes Aabenbaring i 15 Bl.; Marias Liv og Levnet i 21 Bl. 2) Til St. Marcuskirken i Venedig malede han den hellige Bartholomæus Moder, hvilket Malerie Keiser, Rudolph kjøbte og lod det bringe til Prag.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Tyrolerfamilien Rainer. Man læser i et Privatbrev fra London: "Tyrolerfamilien Rainer har sjunget for Kongen i Windsor. Samtlige Sødskende ville som Foræring af Hans Majestæt erholde nye Tyroler Dragter af blaat Fløiel med Sølvknapper, med det kongelige Vaaben paa. Mand folkene vil desforuden erholde et Ærestegn, at bær i Knaphullet. Disse saakaldte Natursangere tilstædes Adgang i de fornemmeste Assembleer og giør usædvanlig Lykke.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Kjøbenhavn. Torsdagen den 17de Maj holdt det Danske Bibelselske sin aarlige Generalforsamling, efter foregaaende Jndbdelse til Selskabets Medlemmer og andre Biblens Venner Omtrent 400 Mennesker bivaanede den med øiensynl Deeltagelse. Hans Excellence, Geheime-StatsministGrev Schimmelmann, præsiderede. Hr. Confessinarius Liebenberg styrede som Vicepræsident Forhandlingerne. Hr. Pastor Waldemar Rothe holdt Talen Dr. Mynster og Professor J. Møller forelæste, som sædvanlig, Beretningerne. Cassererens og Bibliothek rens Regnskaber fremlagdes, efterat de iforveien vare revderede og rigtig befundne. Til Slutning tegnede sig nog nye Medlemmer, deriblandt Hr. Raadmand C. N. Saxild fra Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Løverdagen den 26de Juni blev Licent. i Med. og Reserve=Medicus ved det Kongelige Frederiks Hospital, 6 M. Trier, som den 12te Marts d. A. havde forsvare sin for den medicinske Doctorgrad skrevne Afhandling, creret i Regentskirken paa sædvanlig Maade til Doctor i Madicinen af det medicinske Facultets Decanus, Prof. J. D. Herholdt, R. a. D. Taleren fremstillede Oltidens for skjellige medicinske Secter og den nyere Tids forskjellig medicinske Systemmer, som Beviser paa Gyldigheden af Hippocrates's Axiom: Experientia fallax, judicium dissicile! - Af det samme Axiom udledte han Aarsagen saavel til Lægernes hinanden altid modstridende hypthetiske Anskuelser, som til den paa disse grundede Uoveeensstemmelse i Systematikerers Kunstforskrifter. "Vor Videnskab" - sagde han - har endnu ikke opnaaet den Grad af Vished, at vi med roligt Sind kunne i Et og Al følge nogetsomhelst practisk System. Ved vor stigende Kundskab om de naturlige Betingelser for Liv (Sundhed, Sygdom) og for Død nødes vi, undertiden endog mod vor Villie, til at forkaste practiske Regler, som vi forhen hyldede, og til at vælge Midlerne, som vi i lang Tid ansaae for mindre passende, ja endog for skadelige. - - Den videnskabelige Læge, der har Agtelse for Menneskeliv og for sit høje Kald, fremtræder derfor stedse med Varsomhed, efter modent Overlæg, som Eclectiker, anseer ingen Curplan, ingen Operationsmethode, intet Lægemiddel for uforbederligt. Herved især er det, at han staaer ophøjet over den raae Empiriker, over kloge Koner og Qvaksalvere (impostores), som uden at vide hvad de gjøre - kun jage efter Receptformler og i Flæng anvende de Midler, hvilke Skjebnen har givet deni Hænder. Af disse Betragtninger tog Taleren tilsidst Anledning til at opmuntre den Medicin studerende Ungdom til fortsat Anstrængelse (ad canitiem usque), efterat den har naaet Maalet for sine academiske Studier. Den nye Doctor besteg derpaa Tallerstolen og holdt en kort Taksigelsestale, der endte med Bønner for Kongen og Fædrelandet. Jndbydelsesprogrammet til denne Fest, forfattet af Professor F. C. Petersen, handlede om Kunsten at oversætte græske og latinske Digtere i Modersmaalet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Den 24de Juli. Den i de sidste Dage her paa Rheden liggende Russiske Flode har, efter i Søndags Eftermiddags at være bleven forøget med de tvende for kort Tid siden fra Middelhavet her forbi passerede Krigskibe: Linieskibet Constantin og Fregatten Helena, og igaar Morges med en Corvette, i Formiddags Klokken imellem 11 og 12, lettet Anker, og er gaaet nordefter. - Besætningen alene af de 13 Krigskibe, der i Løverdags befandt sig her paa Rheden, udgjorde omtrent 10000 Mand. Det var overordentligt hvilken Liv og Bevægelse, Nærværelsen af denne Mængde af stærktbemandede Krigskibe havde sat i Hovedstaden. Overalt paa Gader, Torve og Boutikker vrimlede det af Russiske Søe-Officerer, Poper og Matroser, hvis fremmede Udseende og usædvanlig store Antal i høi Grad tildrog sig Kjøbenhavnernes Opmærksomhed, og Valfarter til Toldboden og Lysttoure paa Baade og Fartøjer udtil Floden, ombord paa hvilken de Lystseilende fandt deres Nysigenhed tilfredsstillet ved den største Velvillie, hørte fra Morgenen til silde ud paa Aftenen til Dagens Orden. Jgaar Eftermiddags Kl. 5 foretog Dampskibet Caledonia en Lystsejlads ud paa Rheden imellem de Russiske Krigskibe. Til denne meldte sig en saa stor Mængde Deeltagere, at alle Billetterne alt en Time iforveien vare optagne. Ved langsomt at bevæge sig imellem Floden og at passere rundt omkring nogle af de største Linieskibe, gav Dampskibet de ombordhavende Damer og Herrer den bedste Anledning til at nyde det sjeldne Skuespil, et saadant Antal fuldtudrustede og bemandede Krigskibe afgiver. Fra Admiralskibet Asow hilstes Caledonia af et Musikcorps, og paa Tilbagefarten bragte Caledonias lystseilende Passagerer Admiralskibet. et Hurra, som fra dette besvaredes af et lignende, hvortil alle Mand bleve commanderede op paa Dækket. Dampskibet forblev en Stund liggende stille ved Siden af Admiralskibet, hvorfra der imidlertid blev musiceret, og ved Bortseilingen gjentoges den forhen nævnte gjensidige Hilsen. J Søndags Formiddags var den herværende Russiske Gesandt Baron Nicolay ombord paa Admiralskibet, hvis Chalouppe afhentede Hs. Excellence fra Charlottenlund, hvorhen han havde begivet sig fra sit Landsted.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
J Søndags Morges Kl. 6 foretog Dampskibet Caledonia sin første Ramløse=Tour, paa hvilken det tillige medtog Passagerer til Vedbek og Helsingøer. Et Antal af i det Hele henved 200 Damer og Herrer deeltog i disse Lystfarteer. Bekostningen, saavel ved at foretage en saadan Tour til Ramløse og deeltage i et af de Søndagsballer som der holdes, som ved at opholde sig der i længere Tid er yderst billig. Saavel særskilte Værelser som hele Logementer bestaaende af 2de Værelser med alle fornødne Meubler, Sengeklæder &c., samt et rummeligt meubleret Domestikkammer erholdes tilleie for 48 s. Dansk om Dagen. Ved Brøndens Table d'Hote betales for Middagsmaaltidet at 4 a 5 Retter og Aftensmaaltidet af 3 a 4 Retter 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Dansk om Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Den 23de om Aftenen opførtes af Vaudeville-Selskabet. for førstegang Vaudevillen: Attestats og Forlovelse, af N. C. Bjerring. Dette Stykke, der, efter Forlydende, af den kongelige Theaterdirection skal være nægtet Antagelse, optoges i det Hele taget med bifald, der isærdeleshed yttredes ved dets Slutning. Scenen foregaaer hele Stykket igjennem i Regentsgaarden, og forstørstedelen imellem Studenter fra Regentsen, og Handlingen dreier sig om en theolisk Exammen paa Studiegaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Hr. Rosenkildes Fremstilling af Pedellen Trop, en af Stykkets Bipersoner, tildrog sig især Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Kjøbenhavns Havnepriser, den 21de Juli, Lollandsk Hvede, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Dansk Rug, 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Holstensk Smør, 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 40 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 46 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. 3 Mk. a 10 Rbd. 5 Mk. pr. Favn. Cours den 24de Juli. Hamborg 2 M. - , a vista 222 - Specier 224. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. - Bank Disconto 5 pCt. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 163 a 163 1/2 Rbdlr. Sdlr. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 48 1/2 a 49 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongelige Obligationer (uden Renter) 84 a 84 1/2 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 75 1/2 a 76 i Banco. - Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. rede Sølv. - Dito Dito 113 1/2 a 113 3/4 i Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankob. Rente pr. 6te Januar 96 Rbd. r. S. - 6 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 105 i Bco. - 4 pC. Dito nye 96 i Banco. - Asiatiske Comp. Actier - i Sedler. - 3 pC. nye Danske Obligat. 60 1/2 a 60 3/4 L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Cours: Hamborg den 24de Juli. Bordeaux . - St. Petersborg 9 1/2. - London 36, 2 1/2. - Cadiz 86 1/2. - Lissabon 35 3/4. - Amsterdam k. S. 105 1/2. - Kjøbenhavn k. S. 220. - Specier 3/4 A. - Disc. - Syv militaire Piger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Odense. Rughøsten er nu begyndt her i Egnen, og Veiret tegner heldigt saavel til Høslætten, der endnu ikke nær er forbi som til at faae Agrenes velsignede Fylde i Huus. Som ingensinde Alt skal være fuldkomment, klages her som Jylland over Rust i Rugen, hvorved den paa sine Steder har taget Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Aarhuus. Til St. Olufs Markedet er kommet en grumme Mængde Stads og andre smukke Ting. Til Publicums Forlystelse viser Mekanikeren Bamberg fra Amsterdam mekaniske og sysikalske Kunststykker, hans Hustru erhverver Bifald ved sin Bugtalerkunst, Captain Unzerud giver et skjønt Lystfyrværkeri, Brødrene Hoffmann forevise æquilibriske og gymnastiske Kunster, bestaaende af Liniedands, Ride kunster, Balancerekunster, Stigedands, Saltomortaler og Trampolinspring; den 29de bliver Bal i Selskabet Polyhymnia &c.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-28
Vensyssel. Jgaar Eftermiddag (den 25de) optrak et svart Tordenveir, kun enkelte Lyn frembrød, men uheldigviis traf et af disse et Huus som ligger ene paa Engen vesten for Skroll i Vesterhassing Sogn. Lynet slog ned i Skorstenen, og gik ud af en Jernkakkelovn i Stuen, hvor Konen i Huset, der nylig havde gjort Barsel, sad og gav hendes Barn Die, og et større Barn sad ved Siden af hende. Snart udbrød Jld i Huset, endeel Folk fra Egnen løbe til og finde Konen død med Barnet ved Brystet, uden dette eller det andet Barn feilede noget. Ved Konen fandtes intet Tegn til at Straalen havde rammet hende, og uvist bliver det vel om denne eller en pludselig Skræk har berøvet hende Livet. - Jndboet og endeel af Huset blev ræddet ved den hurtig tillende Hjelp. Hals. Den 24de Julii indkom C. Nielsen af Aalborg fra Frederikshavn med Ballast. J. Marker af og fra Nexøe med dito. J. C. Houmark af Lemvig fra Charlestoun med en Ladning Steenkul. - Afseilet Th. Hjelm af Aalborg til England med Havre.