Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-11-29
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Det hedder, at den Commission, som er beskjeftiget med at udarbeide Lovudkastet og Pressefriheden, er nær ved at slutte sine Arbeider, og at den vil andrage paa, at enhver Udgiver af en Journal i Madrid skal stille en Caution af 40000 Realer Der skal bestemmes høi Pengemulct for Presseforseelser, og Rettergangsmaaden skal have en ny Organisation. - Under 13de Nov. skrives fra Madrid. Den forløbne Nat forblev en Deel af Garnisonens Trop ver under Vaaben, og i Aften ere de atter consignerede, omendskjøndt man slet ikke veed, hvad der har givet Anledning til denne befaling. Man har mangfoldige Formodninger derom. Jblandt Andet synes man især at skienke følgende Rygte meest Tillid Man siger, at Regjeringen frygter for en republicansk Bevægelse. Den skal, som man forsikkrer, have erfaret, at Jnfanten Don Francisco de Pauia er bleven udraabt til Regent i Saragossa, ogsaa skulle der være indløbne flere ugunstige Efterretninger fra Provindserne. Man gaaer endog saa vidt, at man formoder, at Regjeringen vil vove et Statscoup imod Pressen; dog er der Jntet tilstede, som kan retfærdiggjøre denne Formodning. – Om Uroligheder ne i Barcelona meddeles Følgende: Den 13de kom det om Aftenen til urolige Optrin i Barcelona, Omtrent 30 Arbeidere vilde begaae Smuglerie ved en Port; Folket sluttede sig til dem, Vagten blev afvæbnet og en Soldat dræbt. Da der kom Forstærkning, bleve 12 Personer arresterede. Redacteuren af Bladet "Republicaneren blev bragt i Fængsel. Den 14de lukkede Arbeiderne deres Værksteder og droge igjennem Gaderne. Kl. 5 om Aftenen bleve Til gangene til Raadhuset besatte af Nationalgarden, som vægrede sig ved at lade sig afløse af Linietropperne. Et Regiment stod opstillet i Slagorden med ser Kanoner. Samtlige Tropper vare under Vaaben. Man ventede en Collision. Den 16de var der hverken ankommet Vogne eller Reisende fra Barcelona til Figueras. Portene vare lukkede. La Jonquieres Cavallerie og Jnfanterie afmarscherede til Barcelona J Mataro havde man fra Barcelona hørt en Kanonade. Fra Perpignan skrives under 19de: Et Brev fra Barcelona fra en som Ordonants til La Jonquiere ankommen Officeer melder: Efter en blodig Kamp have vi (Regjeringens Tropper, maattet rømme Staden. Jndvaanerne have bemægtiget sig Kanonerne; vi bivouqvere allerede i to Dage ved Foden af Voldene; Porten de los Anselos blev først taget af Nationalgarden. Fruentimmerne vare bevæbnede med Landser. Troppeafdelingerne holde endnu Ataranzas Monjuich (o: Barcelonas Citadel) og Havnen besat Man paastaaer, at Opstanden har udbredt sig til Solsena og Lerida. - Den af Corresponsal givne Efterretning, at Hæren skulde reduceres til 60000 Mand, modsiges paa det Bestemteste af deris, ide der tilføies, at det nuværende Tal, 90000 Mand, er ubetinget nødvendigt til Rolighedens Vedligeholdelse i det Jndre. J Virkeligheden indløbe der hver Dag flere Beretninger og enkelte Røverbander, som foregive, at de forsvare Thronens og Alterets samt Carl den Femtes Sag. – Fra Andalusten haves Efterretninger og store Ødelæggelser, som ere foraarsagede ved en Orkan den 29de f. M. J det store Tobaksfabrik i Sevilla ere alle Ruderne sønderslaaede. ligeledes ere i den berømte Cathedralkirke mange af dens gamle herligt malede Ruder sønderslaaede Frankrig. Selskabet i Metz til Understøttelse, for de Christne i Palæstina og Syrien har gjort Skridt for at anmode Biskop Arnoldi i Trier om at stifte et lignende Selskab i hans Diveces. Men det lader ikke til, at Biskoppen vil indlade sig herpaa. – Messager, melder endelig, at Protocollen af 29de Decbr. 1841 er bleven sluttet uden Frankrig, da Regjeringen troede, at den hverken for Øieblikket eller senere kan indlade sig paa at ratificere Fordraget. Pariser Blade juble høit herover. - Legitimisterne i Forstaden St. Germain troe, at det Øieblik er nær, da Don Carlos vil blive sat i Frihed, uden at det Franske Cabinet fremsætter de betingelser, som man har handlet om i flere Aar. Man siger endog, at der imellem Don Carlos og Marie Christine er iværksat en Mægling. – De Franske Kamre skulle aabnes den 9de Jan. 1843. Man beskjeftiger sig allerede med at tale om Throntalens Jndhold.