JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
J den nordlige Deel af Sydamerica ligge endnu mange vidtløftige og mærkværdige Spanske Besiddelser, Kongerigerne Nye Granada og Andalusien. Provindserne: Darien, Charthagena, St. Martha, Venezuela og Carracas. Kongeriget Nye Grenada er det anseeligste af disse Lande, dets Hovedstad, Santa Fede Bogota har 36000 Jndbyggere og Riget selv en Million. Dette Rige har ogsaa revet sig løs fra Spanien, som man siger, under Navn af Condinamarca; men der skal herske en indbyrdes. Kamp, imellem Republicanerne og Aristocraterne. Provindserne Trurillo, Popayan, Chartagena skilte sig fra det øvrige Land og giorde sig til egne Frie stater; selv Staden Santa Fetgjorde sig til en særskilt Stat under Navn af Corina Morea, en vis Nanino har opkastet sig til Dictator, ogsaa disse Frie stater true Peru, og en Marqvis Montafor, en Søn af den myrdede Marqvis Salvalegre er marscheret derimod med 8000 Mand, dog mangle ganske nye Efterretninger fra denne Stat. Jngen af disse Republiker giør en større Opsigt end Carthagena, hvis Hovedstad har 25000 Jndvaanere og er tillige en berømt Handelstad, den afskaffede Jnqvisitionen saasnart den gjorde sig uafhængig, (overhovedet ligge de Sydamerikanske Republikanere og den katholske Geistlighed i Strid med hinanden; hvor Republikansk Friehed udvikler sig, lader Hierarchiets Tvang paa Tænkefrihed sig ikke godt holde ved lige, den Katholske Geistlighed arbeider ogsaa overalt imod Revolutionen og er den Spanske Regierings Støtte) Chartagena erobrede Naboestaten St. Martha, som vedblev at være Spanien hengivne, dens General Bativon beleirede Byen St. Martha selv imedens dens General, Labatut, truede Valencia. Jmod Carthagena er det nu at dette Rige anvender sin største Kraft. General Morillo, som Kongen af Spanien i Foraaret afsendte 1815 med en Armee til Sydamerika, beleirer nu Staden; et Rygte sagde vel, at den var efter 3 Dages Kamp erobret af Royalisterne, men de Spanske Aviser tie derom. De tilstaae at dens Armee lider meget af Klimatet; Generalen har skrevet til Jamaica og forlangt Levnetsmidler, hvorpaa han har Mangel; Kaperne fra Chartagena sværme om i den heele Amerikanske Havbugt; med Længsel forventer man Udfaldet paa dette mærkværdige Foretagende. Jamaica beriges i denne Tid ved de mange Flygtninger fra de Spanske Colonier. Næste Gang om Provindsernes Venezuclas og Carracas besynderlige Skjebne og om Mexico den mærkværdigste af alle Spanske Colonier Den nyeste Post melder fra Jamaica, at Genera Morillo har med stort Tab maattet ophæve Beleiringen af Carthagena. Maturin, Guyria og alle Savannas i Cumana og Barcellona skal være faldne i Jnsurgenternes Hænder. Ved Piedras har General Urdanitz slaget den Spanske General Calgada og have sat sig i Besiddelse af Merida, Truxillo og Barinas. Af de 2500 Mand ForstærkningsTropper, som ere nyelig komme fra Spanien, skal den største Deel være oprevne. Jnsurgent Generalen Alvarez de Toledo stod med flere tusinde Mand ved Vera-Cruz. En Deel af Morillos Armee stal i en skrækkelig Tilstand være kommet tilbage til St. Martha; om ham selv vidste man intet med Vished.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
Oversigt af Dagens indenlandske Nyeheder. Næst efter Kampen med Forbryderne, gaaer Politiets fornemste Bestræbelse ud paa at afværge Uordener, saaledes bemærkes i Hempels Avis i Anledning af at et Par Heste nyelig rendte løbsk paa Odense Gader, at det var ønskeligt, at enhver, som lod sine forspændte Vogne staae ledig uden at løse Hammelrebene, blev følelig mulkteret, eller at det maaskee vilde virke bedre, om det tillades andre at overskiære dem i dette Tilfælde (det er blot et Spørgsmaal om man ikke efter dette sidste Forslag ved at vilde standse en Uorden, gav Anledning til en nyed. En anden skik i Odense klages ogsaa over, nemlig den, at Bønderne stille deres Bogneind paa Fortogene og postere Hestene imellom Vognen og Huset, hvorved de Gaaende tabe al deres Fortogsret. Jversen bemærker i denne Anledning. at en Aarsag til at Hestene saa ofte rende løbsk, er den brugelige Bekiendtgjørelses Maade ved Trommeslag, som synes at være aldeles unødvendig i de Kiøbstæder hvori man har Aviser, og at kunde ligesaavel undværes der som i Kiøbenhavn; desuden kan man sielden høre hvad Udraaberen har at forkynde, og skulde en saadan Bekiendtgiørelses Maade finde Sted, saa mener han at det kunde skee med mindre Fare, naar der blev ringet med en Klokke, tudet i et Horn, eller slaget med en Skralle, (som dog vel neppe er saa og at dersom der endelig skulde trommes, at da Udraaberen burde paalægges at tie, indtil Bognene vare kiørte forbie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
Justitsraad Hvidberg i Kiøbenhavn har anmeldt til Advarsel for andre: at han har ladet en Kudsk, som med 4 Heste kjørte i stærkeste Trav langs Amagertorv og Østergade mulktere paa 15 Rbd. N. B.Ogsaa har samme ved Politie-Placat af 16de Dec f. A. bragt Forordningerne om de Reisendes Anmeldelse paa de Reisendes Contoir paa Politiekammeret i Erindring, som gielder saavel for privateHuusbeboere, som for de der ellers modtage Reisende, alle Personer skal anmeldes, som ikke har taget fast Boepæl i Hovedstaden. – Opsynet med Tienestefolk vedbliver stedse at være et Politie-Anliggende, i Bladet Adrasten har en Ubenævnt foreslaaet, at alle Tienestetiendes Skudsmaal burde, naar de skiftede, forevises Politiemesteren, indføres af ham i en færskildt Protokol og paategnes af ham; kom Skudsmaalet bort, saa maatte Tyendet være pligtig til at skaffe sig en Gienpart af Protocollen; thi et ganske nyt Skudsmaal maatte ei udstædes (Rigtignok bleve Tienestefolkene bange for at faae en ufordeelagtig Paategning ved denne Foranstaltning. da den blev undslettelig; men den kunde ogsaa imellom være ubillig. – J Jylland er en slem Skik med Tienestefolkene, i den vestlige Deel af Veile Amt og i visse Deele af Ribe og Ringkiøbing. Amter lader ingen Karl eller Pige sig fæste til de sædvanlige Skiftetider, men tage allene Tieneste til Michelsdag og Paaske; Aarsagen dertil er, at dersom de ikke finde sig fornøiede, saa tage de Tieneste i det Slesvigske om Sommeren, hvor de faae en stor Løn i rede Sølv, mange Tienestepiger lægge op af den, og sidde paa egen Haand Vinteren, over. – Vi komme nu til Politiets Opsyn med Næringsveiene. Kiødtaxten i Kiøbenhavn blev for Nov og December af 1815 og Januar 1816 sat til 1 Mk. 14 s. Rbmk. Pundet; den Slagtermester, som ikke har sit Udsalgsted vel forsynet med Oxekiød, skal have sit Borgerskab forbrudt, Mulkten for Taxtens Overtrædelse er 20 Rbdlr. S. V. første Gang og 20 Rbdlr. S. V. anden Gang. Bagerlaugets Taxt til Aarets Udgang var 8 1/2 s. Rbk. N. V. for Pundet af Rugbrød og 7 1/2 s. for Brødet af Blandingskorn. J Følge en nye Taxt skal fra 1ste Jan. 1816 et Rugbrød til 4 Mk. veie 7 Pd. og 17 Lod og for at bage et Pund Brød skal betales 1/2 Rbsk. N.V. – Ved Cancellie-Skrivelse af 2den Dec. til Kiøbenhavns Magistrat, er det Spekhøkerne tilladt, at udsælge Øl og Brændeviin, men ikke til at ud skiænke det. Politiedirecteuren har den 27de Nov. udstædet en stræng Politieplacat mod Opkiøbpaa Torvene af Høkerne; det er et Onde som Politiet idelig maa stride imod og som vanskelig overvindes, at Varene fordyres for Kiøbstædernes Beboere, ved det at der trænge sig Mellemhandlere ind imellem dem og Landmændene. Professor Bøie, har gjort dette til Formaalet for en heel Afhandling om Dyrhed, som findes i Dansk Minerva for November d. A., men som synes at mangle paaen klar praktisk Beskuelse og paa en skarp Giennem tænkning af sit Æmne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
Cancelliet har den 7de November anmodet Kiøbenhavns Magistrat om at bekiendtgiøre, at der paa følgende Næringsveie ikke kan indtil videre forventes at erholdes Borgerskab eller Bevigning: Marchandiserhandel, Værtshuushold, Han det med gammelt Jern, Kaffe og Theeskiænken, Oltapperie, Conditorie, Billiardhold og Auctions hold og kun under særdeles Omstændigheder kan Tilladelse forventes til at nedsætte sig som Tracteur, Spisemester, Marketenter eller Høker. – J Anledning af en imellem en nu afdød Bødker i Skanderborg og Bødkerlauget i Aarhuus reist Proces, angaaende hvori han som Bødker var berettiget til at arbeide for Folk i andre Kiøbstæder, har den Føstes Søn bekiendtgjort, at Kancelliet paa Forespørgsel af Bødkerlauget under 7de f. M. har resolveret: "at det ikke kan formeenes nogen i en Kiøbstæd, at forskrive Varer enten til eget Brug, eller hvis han er Handelsberettiget, endog til Udsalg, naar disse Varer ere forfærdigede i en anden Kiøbstæd af Haandværkere, som der ere berettigede til at gjøre saadant Arbeide." Til offentlige Foranstaltninger som staae i Forbindelse med Politiet hører Renovationsvæsenet; Bogholderen ved dets Contoir i Kiøbenhavn, Arfost er ved Kancellie-Resolution af 28de October tillagt 8 Rbsk. N. V. for hvert Læs Natterenovation som udkiøres af Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
J Følge Regnskabet over Kiøbenhavns Brandforsikkring fra 11te Sept. 1813 og til 10de Sept. 1814 sees at Kassens totale Overbalance var 198,430 Rbd. 51 1/2 s. S. V. og at Kassens Risiko til 10 Sept. 1814 var 46,396,000 Rbdlr. S. V. - Følge Brand-Asseurance Compagniet for Varer og Effecter af 17de Nov. 1815, ere Compagniets Commissionairer for nærværende Tid, i Holbech Kasserer Brorson, i Kallundborg Branddirecteur Schou i Kiøge Pastor Fog; i Korsøer Kasserer Corvinus: i Nestved Viinhandler Sorterup, i Ringsted Postmester Thomsen, i Slagelse Forligelses-Commissair Hansen, i Sorøe Branddirecteur Tohrsen i Pedersborg; i Wordingborg L. N. Møller. Præmierne ere fra 8 til 1 1/2 Procent aarlig af den asseurerede Sum efter Bygningernes større eller mindre Sikkerhed; hver Commissionair er forsynet med Tabeller, som viser hvorledes den skal erlægges. Compagniets Beholdning den 30te Sept 1815 var 1,055, 121. Rbdlr. 27 s. og dets Risico over 5 Millioner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
J Kiøbenh. Skilderie havde en Mand gjort det Forslag: at andringe Dør paa Gavlerne i Bygningerne, for derigiennem at redde Beboerne i saa kommende Jldsvaade; en Sadelmagermester ved Navn Thorbrygger har i den Anledning bekiendtgjort: at han har opfundet en Redningssæk, hvis Brugbarhed den Kongelige Brand-Commission har bevidnet. Denne Jndretning er ikke større end at den kan skiules under en Seng; den kan anbringes ethvert Sted uden at genere ved Kroge eller deslige i Værelserne og ved den kan saavel Voxne, som Børn med al Sikkerhed og i faae Minuter ned fires fra den største Høide med egen eller andres Hielp; ligesom ogsaa Gods derved kan reddes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
Ogsaa er det blevet bekiendtgjort fra Brand-Commissionens Secretariat: at Brandvæsenet er forsynet med forskjellige Redningsanstalter, nemlig foruden den større saakaldte Trechardske Rednings Maskine, 2de beqvemmere med Kurv, samt Krybekroge og Tougstiger, ved hvilke faste Folk ere an fatte, der møde med Redskaberne ved enhver Huus ild; og ved Plakaten af 4de Julii 1795 og 1ste August 1797 ere Aabninger i Gavlene paabudne, der igien tillukkes med Blindinger, eller Giennemgang til Naboerne. Opsynet med de Ulykker, som Dyrenes Sygdom og Naturfeil kunne foraarsage vedbleve at være en Gienstand for Politiets Opmærksomhed. Det gaaer med de gale Hunde, som med Tyvene det var Dagens Æmne i 1815, hvad mon der skal blive det i 1816 Fortællingerne omde gale Hunde fra Kiøbenhavn og dens Omegn vedblive, saaledes havde en Hund, der var løbet bort fra Helsingøer sat Frederiksværk og dens heele Naboelag i Forskrækkelse, bidt et var Lænkebunde, nogle Giæs og tillige et Menneske i Haanden, dog uden at Vandskræk gav sig deraf tilkiende. Skrækken for de Kiøbenhavnske Hunde havde i den Grad, udbredet sig til Viborg, at Politiemesteren der fast fatte en Mulkt af 50 Rbdlr. for dem, som fra Kiøbenhavn bragte en Hund derhen, som ikke var forsynet med Politietegn; man kan begribe at Faren maae være stor siden den har sat Jyllands Hierte i Angest, men Forsigtighed er en god Ting. (Forts.) Antvorskov. Af dette endnu for ti Aar siden største Gods i Danmark ere nu kun sørgelige Levninger tilbage. Af Hovedgaardens Jorder er al rene 180 Tønder Land tilovers, som eies af Hr. Ober=Krigscommissair Neergaard, og af ham drives med Vexeldrift. Hollænderiet bestaaer af 50 udmærkede gode Køer. Af Ungevæg faae jeg fire Stykker, hvis Lige hidtil ikke er forekommet migKohuset er rummeligt, og indrettet paa holsteenskArbeidshestene ere gode. En ung delig Hingst med at usædvanlig godt Fodskifte har han selv tillagt. Af Sviin er her en Rase, som er meget trivelig; Søerne faae alle ud som om de vare i Far. De fødes paa Veterinærskolens Viis tildeels med Hestekiød. J Laden findes en Tærskemølle, hvormed en Qværn og en Hakkelsemaskine ere forenede, dog bruges den sidste ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
J Haugen seer man endnu Kiendetegn af Conferenceraad Bruus Virksomhed for det gamle ærværdige Antvorskov. Hans Plantninger ere nu tætte som en Skov. Alle øvrige af hans mange gode, store, hensigtsmæssige og tildeels meget bekostelige Jndretninger ere for det meste tilintetgjorte af de mange forskielligt tænkende Eiere her have hersket i de sidste sex Aar, saa at denne stolte Gaard, der i hans Tid havde over 1800 Tønder Land under Ploven nu bestaaer af Antvorskov, fire Parselgaarde og et Brændeviinsbrænderie, anlagt ved Slagelse Port, hvortil er lagt nogle Jorder og Gierlef Kirketiende. Antvorskov Slot nedrives næsten gandske, saa at en af Siellands fordum stolteste Herregaards Bygning, hvor flere af Danmarks Konger tilbragte en stor Deel af deres Tid, ikke bliver meer tilbage end en anstændig Bopæl i den østre Længde for en Familie uden for Bondestanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
For Resten har jeg ved mit korte Ophold paa dette Sted faaet en stor Jdee om dets nærværende Eier som en dristig og duelig practisk Landmand. (Af Olufsens Oeconomiske Annaler, 2 B., 1 H.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
Kjøbenhavns Børs den 9de Januar. Cours. Hamb. 2 M. 692, a vista 200. Amsterdam M. 640 a vitta 648. - London 2 M. 20 Rbdlr. a vista - Spec. 500. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 78 a 79 pr. 100. - Obligat. 52. - Norske Sedler 37.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
J Storbertugdommet Posen have Ulvene formeret sig paa en frygtelig Maade. Men i Wagrawiecer Kredsen ere i afvigte Maaned 16 Børn og vorne Personer sønderevne og fortærede af disse Dyr; Børn have for kort Tid siden i denne Kreds maatte friste samme Skjebne. Præmierne for Udrydelsen, af disse ere derfor blevne forøgede. SSESSESSI
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-10
AVERTISSEMENTS. Den som til næstkommende Paaske Flyttetid maatte have en rummelig Stue med tilhørende Sovekammer, Kiøkken o. s. v., helst midt i Byen at bortleie, ville behagelig henvende sig til Avis Expeditionen her i Byen, hver nærmere Oplysning erholdes. Skulde der være nogen, som haver Romaner eller Reibebeskrivelser at vilde bortsælge, da kan de henvende dem til Bogbinder Hattings Enke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-12
No. 6.2. Aarg. A vi 8 for ti Kobtæder. Slagelse, Sorøe, Ringsted, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Vordingborg og deres Omegne. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 12te Januar 1816. Slagelse, den
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-12
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. J Frankerige er Politiet meget beskiæftiget med at ødelægge alle Statuer, Buster og Malerier af Bonaparte og hans Familie. Denne Renselse har nyelig ogsaa fundet Sted i Versailles, hvor man endog skal have sønderslaget den unge Napolens Buste, og hvorover Rygtet siger: at den Østerrigske Minister skal have besværet sig; men blive endog Bonapartes Portraiter ødelagte i Frankerige, saa lever dog Originalen paa St. Helena. Man har Efterretninger herfra til den 13de Nov., hans Palais er endnu ikke kommet dertil, og han boer i et lille Huus ved Navn, the Briars, tre Engelske Miile fra Kysten; Jngen af hans Ledsagere boer der hos ham; man veed ikke om det er en Følge af Mangel paa Plads eller efter Regieringens Ordre, der sidder han og spiller Kaart med sin Værts to smukke Døttre om Sukkerkugler; imidlertid lægger man nye Batterier an rundt omkring Øen, for at forhindre at han ikke skulde falde paa at lege med et andet Slags Kugler. – Paa det Land, som ligger ligeover for St. Helena mod Vesten, ere store Høitideligheder i Værk, da Prinds=Regenten af Brasilien agter at gifte begge de ældste af sine Prindsesser bort; den ældste af disse er 23 Aar gammel og ægter Kongen af Spanien, som er 32 Aar; man mener at begge Stater skal bytte derved Land med hinanden (nemlig vel saaledes, at Spanien faaer et Stykke Land af Portugal og Brasilien en Udvidelse i de Spanske Colonier. Spanien søger formodentlig denne Forbindelse for at faae en Støtte i disse Lande mod Jnsurgenterne. Hvem den næstældste Prindsesse skal ægte veed man ikke ret; men der siges, at den Franske og Portugisiske Gesandt i Rom skal staae i vigtige Underhandlinger med hinanden, og at den sidste har bestilt Kongen af Frankeriges Portrait i Legemsstørrelse. – Den unge Svenske Prinds Gustav er i Selskab med sin Hofmester, Polier, kommen til Lausanne i Schweitz den 30te Dec. f. A., og den 23de indtraf Kronprindsen af Nederlandene i Petersborg for at afhente sin høie Brud. – Hs. Majestæt Keiser Alexander staaer og Kl. 5 om Morgenen og arbeider bestandigt, Kl. 2 spiser han til Middag, imedens han var borte, blev der først spiist Kl. 4. Den nye Polske Constitution bestaaer af 165 Artikler og finder gandske overordentligt Biefald, da Polakkerne ved den beholde deres Nationalitet og deres Existence og faae alle deres gamle Ønsker opfyldte (Ved denne Maade at behandle undergivne Stater paa, kunne saa store Riger, som det Russiske holde overmaade længe sammen). Storfyrste Constantin indtog paa høire Side af Thron, siden den 24de Dec., sin Plads i Senatets Forsamling, som den første Senator, thi efter Constitutionens 108de Artikel ere alle Storfyrster fødte Senatorer. Den gamle Zajonzeck, Warschaus tappre Forsvarer mod Russerne i 1794 og nu Keiser Alexanders Statholder, har tiltraadt sin Værdighed. Rigsdagen skal aabnes i Warschau i May og Stanislaus-Ordenen er inddeelt i 4 Klasser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-12
Grevskabet Lingen er nu af Preussen overleveret til Hannover. Det hedder at forskiellige af de Allierede Magter søge at sælge deres Andeel af de 700 Millioner Franker, som Frankerige skal betale, at mange tilbyde dem til 75, 65 og 60 Procent, men at de dog ikke finde Afsætning (besynderligt, de synes dog at være gode Varer. Dog har Preussen i den Anledning afsluttet en Contract med en Deel Handelshuse i Frankfurt. Syv Fortegnelser paa frivillige Gaver som ere sendte til Kongen af Frankerige ere udkomne; en ubenævnt Marskal har saaledes sendt ham 9500 Franker. Den arresterede Dauphin er en forrykt Dagleier ved Navn Philippot. J Nismes er Roligheden bragt igien saa vidt tilbage, at Protestanterne igien kunne holde Gudstieneste. Lov-Udkastet og Amnestien blev den 27de December forhandlet i de Deputeredes Kammer i mange Tilhøreres Overværelse, selv den Tyrkiske Gesandt var tilstæde. Herr de Corbiere holdt i Central-Commissionens Navn en Tale desangaaende og foreslog syv Artiklers Antagelse. Udkastet er meget vigtigt, men udsat til den 2den Januar, 94 Deputerede har ladet sig indskrive for at tale i den Anledning. Udfaldet af denne Sag skal i sin Tid blive meddeelt. Lavallette skal være flygtet ud af Frankerig, forklædt som en Stafet der skulde bestille Vogn til et efterfølgende Herskab; hans Datter er i et privat Jnstitut i Paris. Marmont, Hertugen af Ragussatalte i et Selskab hos Hertugen af Wellington til hans Fordeel, han har været hans tyveaarige Ven og tjent med ham, som Adjutant hos den første Consul i forrige Tider. Hr. Lavalette, er en Pariser af Fødsel, og giorde sig bekiendt i Nationalgarden i Begyndelsen af Revolutionen. Han avancerede efterhaanden, og blev Adjutant hos General Bonaparte, som giftede ham siden med den eneste Datter af Greven Francois Brauharnois, Keiserinde Josephines Svoger. J Begyndelsen var han Commissair, derpaa Generaldirecteur over Postvæsenet, og i Aaret 1800 blev han udnævnt til Statsraad. Hans Hovedforbrydelse bestod deri, at han den 20de Marts 1815, endnu førend Bonaparte var kommen til Paris, havde bemægtiget sig Directionen over Postvæsenet; og at han havde fordrevet sin Formand, Hr. Ferrand, den bekiendte Ultrarojalist som nu giør i Senatet de heftige Forslag imod de forrige Republikanere og Bonapartister. Ogsaa blev han beskyldt for at have staaet i Brevvexling med Bonaparte, da denne endnu var paa Elba. Men dette blev ikke beviist, og Hr. Lavalette vilde kun vide noget om et Brev, som han havde skrevet i Feb. f. A. af Høflighed til Bonaparte. Men det er vist, at han den 20de Marts afsendte en Koureer til Bonaparte fra Fontainebleau og meldede ham at han var i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-12
Oversigt. af Dagens indenlandske Nyeheder. En Hr. Lindved i Odense lod aftrykke i Stiftets Aviser en udførlig Beskrivelse over Kien demærkerne. paa gale Hunde, og Hr. Øst har bekiendtgjort: at der er fundet i Finland en Plante, som kaldes Malrunke, og som skal være et ufeilbarligt Middel mod Bid af gale Hunde, det skal være undersøgt af Videnskabernes Akademie i Petersborg og har fundet Biefald; det er gandske underholdende at faae dette at vide hvis det er sandt; men hielper os ikke her, da Veien falder saa lang til Finland. Cancelliet har i en Plakat af 4de November, som er communiceret Overøvrighederne, bekiendtgjort: at den ondartede Sygdom, som har viist sig blandt Hundene, ogsaa har yttret sig blandt Sviin og andre Landmandens Creaturer, og derved paalagt Overøvrighederne at indskiærpe de underordnede Øvrigheder at have det strængeste Tilsyn dermed og saasnart Tegn til Sygdommen vise sig, da strax sætte Plakaten af 4de October i Udøvelse; ogsaa har Cancelliet tilstillet hiine Bekiendtgiørelser, om denne Sygdoms Kiendetegn for at udbredde blandt Almuen. Denne Plakat af 4de October har havt den gode Følge, at der er i Kiøbenhavn betalt i Kiendelse for 3200 Stykker Politietegne 12022 Rbd. 3 Mk. N. V. hvoraf blev 11055 Rbd. N. V. tilbage, efterat alle Omkostninger vare fradragne og hvilken Summa Hs. Majestæt har deelt imellem Kiøbenhavns Fattigvæsen og Stadens Politiecasse. Hr. Gods-Administrator Bagger paa Høibyegaard i Lolland hvor man ikke har Politie Tegn, lader sin Skytte, styde alle løse Hunde.