Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-02-02
Denne liden Øe ligger i Salling Herred i Fyens Stift, 2 Miile fra Als, en halv Miil fra Fyen, og 1 Miil fra Faaborg. Den er den Vesterligste af Øerne under Fyen, er krum og small, en Fierding Vei lang og en halv Fierding Vei bred, og haver en god Havn, da en lang Sand revel gaaer krumagtig ud i Stranden paa den Vester Ende af Ørn. Den er af 85 Tønder Hartkorn. - J gammet Tid har der ikkun været trende Huuse paa Øen, et ved den Søndre Side, og 2de ved den Nordre, af hvilke tvende den ene Mand skal have heedt Boster, den anden Hvidt eller Hvid, hvoraf Bosterbroe og Hviens Klinte bære Navn til denne Dag. - J de Hedenske Tider har her boet adskillige Søe=Høfdinger, som har gaaet paa Søe røverie, hvis Altere og Begravelser ere her endnu. 1) Litte Gravhøi, en Forhøining af Jord besat med mange store Steen temmelig lang og bred. Denne Hedenske Hof ding meenes at have givet Øen Navn efter sig, saa Øen, i Steden for Lyøe, tilforn har heed Litthøe, dette bekræftes med et Vers af en gammel Kæmpeviise, hvor der i blandt andre Danske Konger tales om Waldemar 2den Seier: Af Seier fik jeg det rømmelige Navn, Danmarks Rige til stor Ære og Gavn. Paa Lykken tør man ei lide. Grev Henrich af Schwerin med Svig Paa Litthøe førte mig fangen med sig Det voldte saa mangen en Qvide, 2) Svendgrave, 3) Laurings Høi. - Øen har i de ældre Tider været overgroet med Skov, men skal i Grevens Feide været meest afhugget. - Da Øen endnu hørte Kongen til, er den bleven inddeelt til 24 Beboere, som bleve sendte dertil af Kongens Lehnsmand udi Nyborg, hvoriblandt vare nogle af de Grevelige Folk, som vare fangne i Slaget ved Assens, Deres Efterkommere bære endnu det Tilnavn Greve. Disse nye Beboere bygde en Bye midt paa Øen, og Øen blev lagt til Faaborg Meenighed; men, ved Anledning at en Baad fuld af Menneskeer druknede, da de om Vinteren i haardt Væir ville til Kirke, og, efter Beretning, lade et Barn døbe, søgte de øvrige til Kongens Lehnsmand i Nyborg, og bade, om han ville udvirke en Kongl. Tilladelse, at de selv maatte bygge dem en liden Kirke, som de og fik Tilladelse til, de bygde dem altsaa en liden Kirke af Bindingsværk. Da Meenigheden siden blev mere Folkerig, bygde de en meest af Kalk og Kampesteen uden om den anden, som endnu er klart at see. Den sidste Kirke blev færdig Aar 1613. Dog blev det forrige Vaabenhuus staaende til Aar 1645, da det, som nu er, blev bygget af Kalk og Steen. Meenigheden kaldede selv deres Præster, og havde deres Kirkeværgere, som toge imod Kirkens Jndtægter, og derfor aflagde Regnskab. - Øen kom fra Kronen til Gabel paa Hvidkilde, derfra til Diderich Schult, paa Finstrup, og nu ligger den under Holsteenshuus. - Øverst paa Prædikestolen staaer : Hie suggestus factas et pensis hujus Eccletiosæ A. M. DCV. D. Canutor Johannis Lund hujus insule Pastore existente, det er: Denne Prædikestoel, er bygt paa denne lille Meenigheds Bekostning Aar 1615, da Hr. Knud Hansen Lund var Præst paa Øen; saa staaer der og de da værende Kirkeværgeres Navne Joseph Pallesen og Peder Hansen, som vare tillige Birkedommere: Midt paa Prædikestolen staaer Christus med 2 Evangelister ved hver Side, og nederst staaer. Denne Prædikestoel er stafferet 1656, udi Hr. Søren Jensens Sognepræstes Tid. Paa Kalken staaer: Torden Gabriels til Krængerup og hans Frue Ellen Krabbes Vaaben 1620. Paa Patellet staaer Landsdommer Eiler Qvidzous og hans Frues Vaaben Anna Brahes. Jblandt Ornammenterne udi Kirken findes et, som især er mærkværdigt, nemlig den saa kaldede store Christopher, et stort billede malet paa Muuren midt udi Kirken fra Loftet til Jorden, gaaende i Vand til midt paa Beenene, har et med Rod oprykket kløftet Træe udi Haanden, og et Barn siddende skræv paa Skuldrene. Man mener, at dette skal betegne, at Kirken er bygt i de Papistiske Tider, og at denne har været Kirkens Patron, som har bragt Christi Lærdom herover; men gaae herover kunne han dog ikke, da her er mange Favne dybere Vand omkring Landet, end han, om Beenene vare nok saa lange, kunne vade over. - Præsterne paa Lyøe skal have været følgende: 1) Hr. Balthaar Rasmussen kaldet 1553 var Præst i 26 Aar. - Peder Laurizen kaldet 1581 var Præst 21 Aar. 3) - Knud Hansen Lund kaldet 1602 var Præst 28 Aar. Søren Jensen Radius kaldet 1632 var Præst 48 Aar. Jørgen Sørensen Radius kaldet 1674 var Præst 14 Aar. Bertel Laurizen Woller, kaldet af Kammerherre Gabel 1690 var Præst 38 Aar. 7) - Niels Arctander Holm kaldet af Oberst von Holsteen - 1728 er endnu udi Embedet. Om de tvende første Præster veed man intet; men om Hr. Knud Hansen Lund veed man, at han boede i et Huus, hvor Præsten nu har sin Have, og at hans Døttre fik Bønderne paa Øen, og er endnu en Deel af Beboerne af denne Familie. Han havde og en Søn, som lærde Skræder Haandverk, og siden blev Forpagter paa Nielstrup, denne havde atter en Søn navnlig Henrich Larsen Lund, som blev Kiøbmand i Faaborg, og som var Fader til Cancellieraad Lund paa Damsboe. - Hr. Søren Radius var Capellan i Kiettinge paa Als blev ved Modvind drevet hertil Øen paa sin Reise til Fyen, just paa en Tid, da den forrige Præst var død, og, da han en Søndag maatte ligge over, formaaede de ham til at prædike for sig, og endelig kaldede ham til deres Præst samme Aar 1632 den 26 Aug. Og da Præsten paa Lyse samme Aar bekom Kongelig Tilladelse at faae en Gaard der paa Øen til Præstegaard, dateret.