JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-18
En Pante=Obligation af Rebslager Anders Buck til Borgemester Riis for 30 Rdlr. den 8de Februarii 1, 52. En dito af Muurmester Jørgen Christian til Joh. Fynbos Myndtlinger Maren og Dorthe Thomasdatter for 200 Rdlr. den 10de Martii 1753. En dito af dito til Amtmand Bylow for 2500 Rdlr. den 7de Martii 1754. En dito af Anders Madsen til FattigKassen for 40 Rdlr. den 14de Julii 1756. En dito af Godfred Langen Skomager til Hr. Knud Storm i Egtved for 150 Rdlr. den 8de Junii 1757. En dito af Willads Jensen til Madame Maren Møller for 53 Rdlr. 2 Mk. den 22de Martii 1758. En dito af Bertel Andersen til Fattig=Kassen for 100 Rdlr. den 7de Februarii 1758. En dito af Anna Kirstine sal. Jørgen Christians Enke til Joh. Fynboe for 150 Rdlr. den 10de Martii 1766. En dito af Christian Rik til Mads Michelsen Møller for 70 Rdlr. den 30te September 1767. En dito af Sadelmager Christian Hansen til Amtsforvalter Møller for 130 Rdlr. den 11te December 1768. En dito af Niels Backes Enke til Fattig=Kassen, for 400 Rdlr. den 1ste Martii 1768. En dito af Peder Frederichsen Bruun til Hr. Bertram, Høyers Stervboe for 350 Rdlr. den 13de Mart. 1760. En dito af dito til Brochman Maler for 70 Rdlr. den 2den Januarii 1762. Colding, den 9de Martii 1791. Hans Diechmann. Raadmand, Bye= og Herredsskriver, i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Rom, den 26de Februar. Cagliostro har havt en hæftig Dispute med Lægerne paa Engelsburg. Han sagde til dem, at de ikke ret forstode at tilberede Lægedom imod Forgift; de maatte derfor komme til ham, og faae rigtigere Underretning. Han forlangede videre, at en Læge skulde give ham Forgift, saa vilde han selv hielpe sig; derimod vilde han ogsaa give Lægen Forgift, og denne maatte ligeledes selv kunde helbrede sig. Men en saadan Udfordring af en Arrestant kunde vel en Læge, ikke modtage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Det bliver atter Mode her at ombringe Folk med Forgift. Jsær giør en Proces imod 2 Medskyldige der paa denne Maade skal have ombragt Cardinal Carandini stor Opsyn. Den ene af disse er Prinds Chigi, een af Roms anseeligste fyrstelige Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Den Neapolitanske Gesandt Hr. Ricciardellidøde her meget pludselig den 18de i d. M. Han var paa Commoedie, og klagede over lidet Hovedpine. En Time derefter rasede han i den skrækkeligste Phantasie, og 2 Timer derpaa var han død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
De kongelige Franske Prindsesser, som have forladt Frankrig, ventes hertil, og aftræde hos den Franske Gesandt Cardinal Bernis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Paven har begyndt at formindske Afgivterne af sine Undersaatter i Kirkestaten. Man troer, at dette skeer af Frygt for, at disse ellers vilde efterfølge ude Avignonske Jndbyggeres Exempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Breda, den 6te Martii. De Herrer van der Noot og van Eupen have nu slaget deres Boepæl i Bergen op Zoom. Den første holder det strængeste Jncognito; men den sidste gaaer i Selskaber, og har ved Arvestatholderens Forbøn faaet Tilladelse til at lade læse Messe, og ubehindret udøve andre af den Catholske Religions Skikke. Der opholde sig og i ovenmeldte Stad andre Brabantske Flygtninge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Paris, den 7de Martii. Efterretningen og et nær forestaaende Jndfald i Elsas af Prindsen af Conde med et Corps af 7 til 8000 Mand opvækker her megen Uroe. Man siger, at han har vidst at skaffe sig Understøttelse af Tropper, Artillerie og Penge, og giør sin Armee det smigrende Haab, at en Mængde misfornøiede Franske ville vist støde til dem. Men dette Haab vil vist slaae feil, da Elsas bliver besat med 18000 Mand regulere Tropper og 50000 Mand Nationalaarde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
J Nationalforsamlingen den 5te i d. M. holdt Hr. Victor Broglio, en Søn af FeldtmarschaBroglto, en meget rørende Tale, hvori har retfærdiggjorte sin Fader for den Andeel, som han imod sin Villie har havt i Begivenhederne paa 1ste Julii 1789. Han erindrede tillige, at man havde gjort hans Fader det Tilbud at commandere de Tropper, som de flygtede Franske Prindser havde samlet i Tydskland, men at han med Afskye havde afslaget dette Tilbud. Den ne Tale virkede saa meget, at det ergangne Decret om de, i offentlig Embede staaende bort bortreiste Personer, blev i Henseende til Feldt marschallen ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
London, den 8de Martii. Landskabet Canada i America bliver nu deelt i 2de Dele, Over= og Neder Canada, der skal regieres af et Raad og en Forsamling af visse Deputerede, og giøres den Engelske RegieringsForm saa lig, som muligt. Da dette anmeldtes i Underhuset, fandt det endog fuldkommet bifald hos Hr. Fox, der forsikrede, at det beste Middel til at beholde langt bortliggende Colonier forenede med Moderlandet, var dette, naar disse bleve satte i den Tilstand at regiere sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Herfra afsendes nu Skibe med de behørige Fornødenheder til at anlegge Etablissements i Nootka Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
De 2de ældste kongelige Prindser siges at have gjort et Laan af 3,600,000 Gylden paa 25 Aar. imod 6 Procent aarlig Rente. Jndkomsterne af Hertugdommet Cornmallis og bispedommet, Osnabruck ere derfor satte til Pant, og 6 Lords, hvoriblandt Hertugen af Portland, skal have underskrevet som Cautionister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Der siges og, at Fyest=biskopen af Lüttich, søger at giøre her et Laan paa en Million=Rigsdaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Wien, den 9de Martii. Den af vort Hof paatagne Megling imellem Rusland og Porten skal gaae lykkelig for sig, og man siger, at Østerrig søger under Haanden, at træde i en nærmere Forbindelse med Rusland, og England, som, foruden en Handels=Tractat, ogsaa skal have en Alliance til Hensigt. Den Tyrkiske Storvizir et virkelig bleven henrettet, og Pascha af Widdin, Jussuph, som var Storvizir ved denne Krigs Begyndelse, er atter bleven ophøiet til denne Værdighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Stokholm, den 8de Martii. Man siger, at Kongen vil foretage sig en Reise, men hvorhen er endnu ubekiendt. Jmidlertid arbeides paa mange Uniformer og Klæder til den Sykte, som skal geleide hans Majestæt,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Blandede Efterretninger. Fra Frankfurt meldes, at Abbed Brendel, Professor ved Universitetet i Strasburg er udvalgt til biskop i Strasburg, i Stedet for Cardinal Rohann, som er bleven afsat fra dette Embede, fordi han ikke har vildet aflegge den Franske Borger=Eed. Man troer at have gjort et lykkeligt Valg, da benævnte Abbed er ikke mindre bekiendt for sin Retskaffenhed, end for sin Lærdom. Af 417 Vælgende havde han 31, Stemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Fra Berlin skrives, at General Møllendorffs Afreise til Preussen var endnu ikke bestemt, men ventedes dog at skee snart: at efter Rygtet skulde endnu flere Regimenter i det Brandenburgske have faaet Ordre at holde sig marschsærdige, og at der arbeides meget paa Fæstningsværkerne, ved Pillau, Neufahrwasser og Grauden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Midt i Januarii udkom i Sverrig en Plakat, hvoraf sees, at man er der i den Nødvendighed, ikke til bestemt Tid at kunde betale Rigs gields=Sedlerne eller de under Krigen i Stedet. for Penge givne Obligationer, ligesom ei engang den derfor stipulerede Rente, længer indtil 10de Martii. Disse Obligationer give altsaa fra den Dag ingen Rente mere. Der laanes imidlertid en Million til at indløse af disse Sedler. Dem, som dertil ville laane deres Pen at, loves 6 Procent aarlig Rente, og Capitalen om 10 Aar tilbagebetalt. En sørgelig Følge, af Krigen, Ædelmodige Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Fra Franken haves følgende Efterretning: J. sidste Feldttog blev en Keiserlig Major fanget af en Vernerisk Husar. Uhr og Penge gav han Husaren villig, allene en Ring ville han gierne skiule, men da denne ogsaa blev samme vaer, var han og nødt til at give ham Ringen. Dog bad han Husaren at gjemme den, indtil han om nogle faa Dage fik Penge til at løse den, da han vilde give ham 45 Ducater derfor, thi den var ham en dyrebar Foræring. Med ædel Stormodighed satte Husaren Ringen igien paa Maforens Finger, og sagde: Min Herre, jeg heder Joseph Franke, og ligger i Fredstid i Garnison i Sorau. Tag De nu ogsaa Ringen af mig til Erindring, og erindre de ved samme, at Ærlighed og Retskaffenhed findes ligesaa vel hos ringe, som høi Stand. Glad tog Officieren Ringen, og saa snart han havde faaet Penge, hastede han at ville betale Husaren, men denne stormodige var ikke at overtale til at imodtage noget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
J Amtet Nienborg døde en fattig Jøde og Kone, som efterlode 2 smaa hielpeløse Børn. Bønderne bleve enge med hinanden at lade dem vexelviis spise hos sig, uden at besvære dem med noget som streed imod deres Religion. Præsten fik det at vide, og roste Bønderne. Sagen bragte han for Hofagenten i Hannover, som lod Børnene afhente, og hos Jøder opdrage. Annecdote.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Da en Advocat tabte en Sag der angik ham selv, siger hans Søster, Er du en Advocat og taber dine egne Sager, Du Narinde svarede han, man har ei i denne Bye den Ret, som jeg har studeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Prædikanterne paa 3die Søndag i Fasten. Høimesse. Trint. K. Hr. Doctor Clauson. Aftensang. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Bekiendtgiørelser. Paa Sønderhoe Forstrand i Riberhuus Amt, er til efterskrevne Tider udi Aaret 1790 anlandet og siden opbierget følgende: 1) 15 Fyrreplanker fra 18 til 38 Fod lange, uden Mærke, som Tid efter anden ere i Landdrevne. 2) 14 Stykker Fyrrebielker fra 9 til 22 Alen lange, uden Mærke, men efter Anseende østersøisk Tømmer, anstrandede den 21de og 22de December 1790. Da ved forbemeldte Tømmer ingen levende Folk befandtes; saa indkaldes Eieren til dette anstrandede Tømmer herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, og at godtgiøre sine lovlige Adkomster til det Anstrandede. Ribe Stifts= og Amts=Contoir, den 23de Februarii 1791. C. F. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Paa den Kongelige Forstrand for Oxbye i Vei ster Herres, Riberhuus Amt, er den 25de 26de og 27de Januarii i d. A. løs i Land dreven 11 Halve=Anker med Jenever, aldeles aden Mærke, men hver Foustage forsynet med et Reed Haandfang, til derved at bæres, eller efter Nedsænkning i Vandet med Krog igien at optages. Eieren til dette anstrandede Jenever, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, og til det Anstrandede at godtgiøre sine lovlige Adkomster. Ribe Stifts= og AmtsContoir, den 23de Februarii 1791. C. F. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
Da Forpagtningen ved Engelsholms Ladegaard, udløber den 1ste Maji d. A., saa vorder den der værende Besætning 50 Køer, endeel Qvier og 2 Tyre, samt Bester, Faar og Sviin, saa og Gaards= og Hollænderie=Redskaber, Jndboe af Sengeklæder, Borde, Stole m.v. ved offentlig Auction sammesteds bortsolgt førstkommende 18de April, som herved bekiendtgiøres. Ladegaard pr. Weyle, den 1ste Martii 1791. Paulsen. Forpagter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
J Følge H. Kongelige Majestæt allernaadigste Bevillinger af 5te Martii forrige Aar og 18de Februarii dette Aar, bliver herved 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, generaliter indkaldet alle dem, som formene sig at have nogen Ret til de Pante=Breve, eller andre Behæftelser, hvis indeholdende Hypoteqver eller givne Forsikringer forhen have henhørt under Coldinghuus Birketing, og nu i Følge allernaadigst Rescripter af 30te Novbr. 1770, henhører under Aanst, Jerlef og SlangsHerreder, med 5 Sogner af Brusch Herreds Jurisdiction i Colding, naar disse Pante=Breve og Behæftelser ere ældre end 20 Aar, fra 18de forrige Maaned af at regne, og ei ere udslettede af forbemeldte Jurisdictions Pante=Bøger, dermed at fremkomme for Aanst, Jerle, og Slangs Herreders Ting i Colding, og lovlig bevise deres formeentlige Ret inden foreskrevne Tids Forløb, i hvis Mangel paa berørte over 20 Aars gamle Pante=Breve og behæftelser bliver erhvervet Mortifications Dom, og samme derefter af Pante=Bøgerne udslettet. Herefter have Vedkommende sig allerunderdanigst at rette og for Skade at tage vare. Colding, den 9de Martii 1791. Hans Diechmann. Raadmand, Bye= og Herredsskriver i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
J Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 5te Martii forrige Aar, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, alle de, som formeene sig at have nogen Ret til efterskrevne i Colding Kiøbsteds Pante=Bøger, undslettede og over 20 Aars gamle Pante=Brev og andre Behæftelser, at fremkomme for Colding Byetings=Ret, og lovlig bevise deres formeentlige Ret, inden den allernaadigst foreskrevne Tid, i hvis Mangel disse Pante=Breve og andre Behæftelser ved Dom mortificeres, og derefter af Pante=Bøgerne og Registeret udslettes: En Pante=Obligation af Lauriz Nielsen Feldbereder til sine 2de Børn for 166 Rdlr. 3 Mk. 9 s. den 16de Julii 1749. En Contract, imellem Catharine Mejers og Jver Jensen den 9de August 1739. En dito imellem Niels Erichsen og Jens Pedersen af 2den August 1745.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-03-25
En Pante=Obligation af Rebslager Anders Buck til Borgemester Riis for 30 Rdlr. den 8de Februarii 1752. En dito af Muurmester Jørgen Christian til Joh. Fynbos Myndtlinger Maren og Dorthe Thomasdatter for 200 Rdlr. den 10de Martii 1753. En dito af dito til Amtmand Bylow for 250 Rdlr. den 7de Martii 1754. En dito af Anders Madsen til FattigKassen for 40 Rdlr. den 14de Julii 1756. En dito af Godfred Langen Skomager til Hr. Knud Storm i Egtved for 150 Rdlr. den 8de Junii 1757. En dito af Willads Jensen til Madame Maren Møller for 53 Rdlr. 2 Mk. den 22de Martii 1758. En dito af Bertel Andersen til Fattig=Kassen for 100 Rdlr. den 7de Februarii 1758. En dito af Anna Kirstine sal. Jørgen Christians Enke til Joh. Fynboe for 150 Rdlr. den 10de Martii 1766. En dito af Christian Rik til Mads Michelsen Møller for 70 Rdlr. den 30te September 1767. En dito af Sadelmager Christian Hansen til Amtsforvalter Møller for 130 Rdlr. den 11te December 1768. En dito af Niels Backes Enke til Fattig=Kassen, for 40 Rdlr. den 1ste Martii 1768. En dito af Peder Frederichsen Bruun til Hr. Bertram, Høyers Stervboe for 350 Rdlr. den 13de Mart. 1760. En dito af dito til Brochman Maler for 70 Rdlr. den 2den Januarii 1762. Colding, den 9de Martii 1791. Hans Diechmann. Raadmand, Bye= og Herredsskriver i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
London, den 15de Martii. Angaaende den Umage, som de 3 forenede Magter have gjort sig for at megle Fred imellem Rusland og Porten, vil man vide, at Keiserinden aldeles ikke vil antage nogen anden Magts Megling, og at Storbrittannien derfor har opgivet samme. Spørgsmaalet bliver altsaa nu, om de 3 forenede Magter skulle bruge voldsommere Midler, eller ikke. Det synes at vort Cabinet vil nødig til at indvikle England i en Krig. Alligevel troe andre, at Preussen har gjort alvorlige Forestillinger imod vort Hoffs Uvirksomhed. Vore Fonds ere faldne 1 Procent, dog deraf lader sig intet slutte. Man vedder store Summer, at inden 4 Maaneder er Krigen udbrud imellem Storbrittannien og Rusland. Dog maaskee veed Hr. Pitt, som maa tænke paa at afbetale gammel Gield, at undgaae Nødvendigheden at giøre nye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Ofen, den 12te Martii. Breve fra Wallachiet melde, at der iblandt Tyrkerne i Braila og paa flere Steder udbrede, sig smitsomme Sygdomme, som man holder for pestartede. Fra vor Side ere af den Aarsag anordnede strenge Forsigtigheds Anstalter, som slet ikke gefalle Tyrkerne, der sige, at disse Anstalter skee af politiske Aarsager, og til Fordeel for Russerne. Fyrste Manrocordato, som af Porten er beskikket til Hospodar af Wallachiet i den henrettede Matrojenis Sted, har sendt en Skrivelse til Raadet i Bukarrest, hvori han bekiendtgiør sin Ophøielse til denne Værdighed, med Forsikring om i 2de Aar ikke at vilde forlange, Skat af Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Wien, den 16de Martii. Ved vore Armeer paa de Tyrkiske Grændser, er Alting roligt, og Christne og Tyrker begegne hinanden paa det venskabeligste. Derimod synes Rusland aldeles at have opgivet Haabet om at slutte Fred med Porten ved Østerrigsk Megling. Rusland giør betydelige Rustninger. til Søes i Archipelagus. Den ved Sebastopoliggende Flaade har Ordre til at udløbe paa første Vink. Man vil paa een Tid angribe Braila og Warna, og derved tvinge den nye Storvizir til at overlade Rigets Skiebne til et afgiørende Slag. Man siger at Fyrste Poremkin erbestent til at commandere en Armee af 120000 Mand imod Preussen, at Fyrste Repnin skal med et Corps af 30000 Mand trænge igiennem Polen indi Schlesien, og General Sumarov blive høist commanderende imod Tyrkerne ifald det Berlinske Hof opfylder fine Trudsler, og virkelig kommer Tyrken til Hielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Netzelandet, den 18de Martii. Danzigs Handel og indvortes Næring bliver daglig slettere. En derfra ankommen paalidelig Mand forsikkrer at mange Kramboder staae tillukte, mange Kunstnere og Haandverkmænd, ere uden Arbeide, og mange Betlere sværme om paa Gaderne. Men Forsvars=Anstalterne, siger samme Mand, vare frygtelige: Volden, var rundt omkring tilbørligen og godt besat med Canoner, og Alting i god Forsvars=Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Hamburg, den 25de Martii. Natten imellem den 21de og 22de i d. M. gik Elben formedelst den stærke Nordvestvind op heri Staden, og anrettede i den saa kaldte gamle Stad stor Skade. J Kielderne, som sædvanlig beboes, ere endeel Menneskeer druknede, som i Søvne bleve overraskede af Vandet. En betydelig Deel Vahre er fordærvet, og Skaden, herpaa beregnes til et Par Tønder Guld. Bag ved Altona er Vandet gaaet op i et Kalkbrænderie, og ved at trænge ind i det udlædskede Kalk, stukket Bygningerne i Brand og afbrændt samme. I Altona selv skal det og have gjort nogen Skade, ligeledes i Harburg og andensteds paa den Hannoverske Side; man siger og imellem Glückstad og Elmshorn, og man frygter at spørge det samme fra flere Steder heromkring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Venedig, den 2den Martii. Efter sidste Breve fra Constantinopel, har Storherren, efter at han saa ofte forgieves have de formanet sin Frue Moder, ikke at blande sig i Statsaffairer, sendt hende bort fra Residensen til det gamle, Serail, hvor den forrige Keisers Fruentimmer gjemmes, eftersom hun blev ved at overhænge ham for at giøre Fred. Han vil nemligen intet høre og Fred, og har drabeligen besluttet at fortsette Krigen af alle Kræfter, hvortil han, under den nye Storvizir vil sammenbringe 400000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Paris, den 14de Martii. Kongens Upasselighed har taget overhaand. Han har kastet Blod op, dog kun af Halsen, som Lægerne sige, og nu bedrer det sig dog noget. Han har gremmet sig meget over den Mishandling man tilføiede saa mange Store den 28de Februarii lige for hans Øine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Alle de hemmelige Dørre i Thuillerierne, som føre til Kongens Værelser, har Fayette ladet tilmure. Spanterne ville ikke ret til endnu at respectere vort Nationalflag. 600000 Livres som man fandt i Guld og Kroner i de Kongel. Tan ters Vogne, har man borttaget og sendt dem Papirs=Asignater istedet. Med denne Maaneds Udgang skulle alle nye biskover i hele Riget være valgte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Cardinal Rohan har strax efter Brendeels Valg, skrevet et tordnende Hyrdebrev til Strasburg, i hvilket han excommunicerer Professor Brende, og erklærer: at han selv endnu er den eneste og sande biskop i Strasburg: Men det lader ikke til at hielpe ham meget. En Patriot skal paa Valgdagen have sagt til ham: Monseigneur, deres Opførsel i denne Tid, er en Eloge for Bastillen, for hvilken de dog selv har været et Offer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Man siger, at samtlige afsatte Franske Erkebisper og andre bisper ville reise til Rom, holde Consilium med Paven og protestere imod alle Nat. Forsaml. Derrette mod den Gallicanske Kirke, erklære det Franske Folk for schesmatisk, og Nat. Forsaml. for meenedige Forbrydere mod den monarchiske Anthoritet og mod den hellige Stoels Rettigheder. Skeer dette, saa vil man her søge at giøre den hele Actus latterlig, bringe den Pavelige Bulle i en Gadevise, paa det Folket kunne synge samme efter nye Broes Melodie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Ministeren Montmorin, har igaar erklæret, at hverken Kongen af Preussen eller Keiser Leopold tænkte paa noget Angreb imod Frankrig, og at den halve Deel af de Tydske Fyrster allerede erklærer at ville lade sig nøie med Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Udtog af en tydsk Kiøbmands Skrivelse fra Madras, den 20de September 1790. Krigen, som man frygtede for, og hvorom jeg tilskrev Dem i Februarii f. A., er virkelig udbrudt. Armeerne staae i Feldten, og Gouverneuren i Madras, General Meadows, har forfulgt Tippo Saib lige til Biergene, efterat Oberste Stuart havde erobret Dindiaal, en af Tippo Saibs Fæstninger. Tippo har trukket sig tilbage til Seringapatnam, een af sine Hovedfæstninger. Nizam og Maratterne ere Englændernes Allierte. De sidste have slaget nogle Pooligas=Fyrster, som ere Tippos BundsforCroatien, den 20de Februar,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
J Anledning af en imellem vore Folk og Mus vandte. selmændene i Pascina=Luka nyelig opkomnen Uenighed, er den paa Grændserne sammesteds førte Handel bleven forbudet. Man siger, at 15 Østerrigske Regimenter skulle rykke ind til Beskyttelse for det Østerrigske Croatien og Dalmatien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Fridericia, den 31te Martii. Fra den 1ste Martii til Maanedens Udgang. ere i det lille Belt passerede af ind- og udgaaede i alt. Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Blandede Efterretninger. De Hamborgske Aviser melde fra Kiøbenhavn den glædelige Tidende, at vor dyrebare Kronprindsesse Maria befinder sig frugtsommelig: at der er givet Ordre at udruste nogle Orlogsskibe og Fregatter: at Fregatten Gerner skal under General Adjutant Løwenørns Commando afseile til Marocco for at bringe den nye Keiser de sædvanlige Foræringer: at der skal oprettes et Corps Bosniaker paa 120 Mand, hvortil Mandskabet skal tages af Husarerne. Uniformen skal efter Sigende bestaae i en kort lyseblaa Trøie med smalle Sølvlidser, korte Støy ler og en rød Polsk med Peltsværk besat Hue, men Bevæbningen i en Laantze, en Sabel og 2 Pistoler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Tydskland har i denne Maaned mistet 2 af sine berømte lærde Mænd. I Halle døde den 14de i d. M. Doctor og Professor Theologi Jacob Salomon Semler i sit 66de Aar, og i i Leipzig den 17de i d. M. Professoren i de østerlandske Sprog Johan August Dathe i sit 60de Aar. .¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
J Wandsbeck opkom den 22de i d. M. om Morgenen Jldebrand i et af de anseeligste Kattuntrykkerier, som formedelst den stærke Storm, ganske afbrændte. Jldebranden kom af en Drengs Uforsigtighed. Man beklager Eiermanden, som har lidt et betydeligt Tab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
J Rom er Prinds Chigi, som ved Forgift vilde ombringe Cardinal Carandini, hvilket dog ikke lykkedes, dømt fra alle sine Godser og Embeder, og om han gribes, da at fængsles paa Lisptid. Hans Kammertiener er dømt paa Livstid til Galleislaverie, og Apothekersvenden, som tillavede Giften er dømt paa 3 Aar til Tugthuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Kongen af Neapolis har den 10de i d. M. begivet sig fra Wien paa Hiemreisen til, sin Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Fra Constantinopel skriver man, at der skal komme en Engelsk Flaade i det sorte Hav, og at Storherren har afslaaet alle Forslag til Fred med Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Anecdote:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
En Lord ville drive Spot med en fattig Digter, og sagde, han ventede vist engang at see ham enten i Galgen eller ved Bettelstaven: Denne svarede: Ja, havde jeg Deres Excellences Forstand og Tænkemaade, ville vist nok begge Dele, skee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-04-01
Dødsfald. Fridericia, den 26de Martii. Hr. Johan Weich, Præst ved den Catholske Meenighed, 55 Aar.