JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Svar paa de af Hr. Kandidat Borring i No. 102 indrykte bemærkninger. (Fortsættelse; see No. 104 forr. Aarg.)J hvor nødig man end taler fordeelagtigt om sine egne Anliggender, vil dog Hr. Kandidat Borrings mod mig begyndte Strid, i hvilken det kommer an paa at forsvare Mit, undskylde mig i et agtværdigt Publikums Øine, naar jeg af og til tillader mig at berøre, hvad Beskedenhedens Regler, i de fleste andre Tilfælde, paalagde mig at forbigaae med Taushed. Førend jeg sætter Hr. Kand. Borrings øvrige bemærkninger i deres tilbørlige Lys, tager jeg mig den Frihed, endnu at blive et Øjeblik staaende ved de forrige allerede i Korthed omtalte Punkter. Hvad parler physique angaaer, da er det saa langt fra, at dette Udtryk kunde betyde, efter hvad Hr. Kand. Borring paastaaer, At foredrage Physik, at det meget meere udtrykker Begrebet af at sladdre om Physik. Dette Begreb ligger ogsaa soleklart i det alerede før anførte Exempel. Desuden lærer mit Forsøg, Pag. 310, 8, hvor Artiklens Udeladelse omtales, Følgende: Efter parler (nemlig udelades Artiklen) aa. Naar det betyder At vise ved sin Tale, at man er bekjendt med ideligen at blande i sin Tale Udtryk, som sigte til, &c. det homme menne. on ne sauroit converser avee lui qvil ne parle chicane, qvil ne parle chasse, qvil ne parle philosophie, &c. Mit Forsøg har endvidere Pag. 177, 4, hvor Talen er om Brugen af de, under mærkningen, Følgende: "Omtales ikke en vis enkelt Gjenstand isærdeleshed, men en heel Klasse, et vist Slags ialmindelighed, saa betegnes Begrebet af At tale om ziirligen ved parler" (altsaa blot ved parler, ved parler uden de), samt et paafølgende Akkusativ, dog altid saa, at foruden de tillige Artiklen le, la, les udelades. At tale om Fruentimmer, at tale om Hunde, at tale om Philosophie, betegnes ved parler femmes, parler chiens, parier philosophie. Efterat derpaa Dupaty's, alerede tidligere anførte, Exempel sættes, hedder det videre. Jmidlertid er det nødvendigt, endog i det sidste Tilfælde, at man altid lader parler styre et Genitiv (Ablativ), naar, foruden et vist Slags ialmindelighed, en bestemt enkelt Gjenstand omtales. Attale om Politik, oversættes f. Ex. sædvanligen ved parler politique, men At tale om Politik og det sidste Feldtogs lykkelige Udfald, ved parler de politique er du succes de la derniere campegne. Derpaa anføres atter et classisk Exempel, som er hentet fra Chateaubriand: "est la quassis a des hanquets vous les entendret parler a la fors de politique et d'amour, de Vexistence de Dieu et du succes de la derniere campagne. Paa denne Maade bliver Brugeren af mine Bøger baade bekjendt med de Tilfælde, i hvilke parler uden de kan bruges, og med saadanne, i hvilke det ikke kan bruges. J alle disse Tilfælde og Udtryk ligger Jntet, som taler for Hr. Kandidat Borrings fremsatte Paastand, nemlig den Paastand, at parler physigne betyder "At foredrage Physik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Hvad Hr. Kand. Borrings uheldige Amour de musique isærdeleshed angaaer, da er det en saa paafaldende Feiltagelse mod Sprogets Aand, at jeg havde tigange heller anseet det som Trykfeil, end som et for ram Alvor fremsat Udtryk, dersom denne Antagelses Umulighed ikke var indlysende af hans imod mit rigtige Amour de la musique fremførte Dadel. Alle Udtryk, der betegne At attraae, elske, holde af, at føle Modbydelighed, Afsky for &c., have, ifølge det franske Sprogs Aand, den bestemte Artikel, naar en Klasse eller et Slags ialmindelighed omtales, thi de sigte isaafald til hele Klassens, hele Slagsets Omfang, og ikke til en Deel af Slagset, skjøndt vi Danske isaafald udelade Artiklen: II alme la musique, il et passionne, il a de la passion, une grande passion pour la musique, il est attache a la musique, il attache son esprit a la musique, il est adonne a la musique, il a de Paversion, da degodt pour le vin, pour la viande, il lui a pris aversion pour les harengs, il a peur des chiens. (Det Udførligere desangaaende, samt passende Exempler, læses i mit Forsøg, Pag. 294298.) Denne Lære, samt oplysende Exempelord, er endog, i min Veiledning, som Hr. Kand. har begyndt paa at nedsætte i et agtværdigt Publikums Øine, fremsat, skjøndt i Korthed, med en saadan Klarhed, at et Barn paa aatte Aar – thi jeg har her nogen Erfaring - kan forstaae det; man see Pag. 32 og 33, hvor Danismerne og Barbaris merne omtales, samt Pag. 79 Regel 12, hvor den bestemte Artikels Brug forklares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Efterat jeg har tilladt mig denne lille Digression, tager jeg mig den Frihed at drøfte Hr. Kand. Borrings øvrige bemærkninger. Bemærkn. 4. J min Veiledning læses følgende Anmærkning til le moindre. Jstedetfor le moindre kan man sige le plus petit. Hr. Kand. Borring dadler med sin sædvanlige Raskhed denne Anmærkning, i det han siger: " dette i de fleste Tilfælde er urigtigt, vil et kort Bekjendtskab med det franske Sprog lære."At et saadant Bekjendtskab maa være kort, meget kort, vil jeg gjerne indrømme Hr. Kand. - "De fleste (?) Grammatiker, vedbliver Hr. Kand., angive den rigtige (?) "Forskjel imellem disse to Udtryk, see f. Ex. Lindenfels (hine illa larymae!) "Pag. 87.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Hr. Kand. Borring er saa fremmed, endog for de brugeligste og meest gjængse Udtryk Betydning, eller idetmindste saa lidet vant til regelret Tænken, at, skjøndt han offentligen opkræder, ligesom Forfægter af andre i hans Øine forurettede Grammatikere, til Strid mod mig, han dog allevegne blotter sig, for at slaae sig og sine Klienter med sine egne Vaaben. Hvad har Lindenfels da Pag. 87, Følgende: "petit (ringe), moindre, le moindre. Naar petit betyder lille af Vext dannes Komparativet regelmæssigen; plus petit, le plus petit." Denne Regel lærer saa godt som Jntet. Var den rigtig, da maatte le plus petit manque de for, la plus pette recompense, samt tusind andre, ikke til legemlig Størrelse sigtende, Udtryk være urigtige. Enhver i Faget ikke ganske ukyndig Læser veed, at her le plus petit og le moindre kunne bruges iflæng Det er kun i nogle faa Udtryk, at plus petit og moindre bruges forskjelligt. Desuden vilde jeg ikke sige, med Hr. Kand. Borring, ce vin la eet mondre que Pautre, et Udtryk, hvorved han vil bevise sin Paastand; men, efter Omstændighedernes Beskaffenhed, ce vin la est de moindre bonte, valeur, qualite, prix, &c. Den lindenfelsiske af Hr. Kand. Borring imod min Veilednings Upaalidelighed, som Beviisgrund anførte Regel, en Regel, som indeholder tigange mere end Sprogbrugen tillader, skader langt mere Bogens Brugbarhed end den gavner. Jmidlertid lader os engang antage, at Hr. Kandidat Borrings Beviis grund var isaahenseende ligesaa rigtig, som den er urigtig, saa indseer man dog let, at det ikke ere blot enkelte etymologiske Punkter, der kunne vise den ene grammatiske Lærebogs Fortrin for en anden, men at det er tillige og tigange meere saadanne Gjenstande, der gjøre Læseren bekjendt med Sprogets Aand. Havde Hr. Kand. indseet eller villet indsee denne min Paastands Rigtighed, da havde han ikke indbildet sig at være mere skarpsynet end Stadens meest erfarene og i Faget ganske indviede Lærere; da vilde han ikke have givet Anledning til en Strid, der allevegne viser hans ukyndighed i Faget, ligesaameget som hans eens dige Anskuelsesmaader. (Fortsættelsen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Jndenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse er Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officerer: 1 Admiral, 1 Vice-Admiral, 7 Contre-Admiraler, 10 Commandeurer, 5 Commandeur-Capitainer, 21 Capitainer, 26 Capitain-Lieutenanter, 41 Premier-Lieutenanter, 30 Second-Lieutenanter - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m.v.; 6 Commandeurer, 1 Capitaine, 1 Capitain-Lieutenant. - Søe-Cadet Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officerer, 1 Auditeur, 1 Læge, samt 17 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaar af: 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer) med 100 Rbdlr. Gage, 30 Cadetter med 50 Rbdlr. Gage, og 18 Jndskrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
De under Admiralitets og Commissariats-Collegium sorterende civile Kongelige Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetjente, af 13 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 22 Fuldmægtige og 27 Copiister. - Ved de Kongel. Værfter ere ansatte 22 Mestere og Mestersvende og 3 Skippere. - Ved Søe-Etatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions-Chirurger, 3 Reserve-Chirurger og 3 Under-Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
J Kirkeaaret 1821 ere i Fyens Stift Ægteviede 1052 Par, Fødte: af Mandkjøn2217, af Qvindekjøn 2020; Uægte 560, tilsammen 4797, Døde: af Mandkjøn 1903, af Qvindekjøn 1879, tilsammen 3782, altsaa 1015 flere Fødte end Døde. – Jblandt de Fødte ere 41 Par Tvillinger. Jblandt de Døde ere 174 Dødfødte, og 1813 Børn ere bortdøde i en Alder under 10 Aar. En Kone er død, som var Tipoldemoder og Stammoder til 68 Mennesker. 352 have oplevet en Alder fra 70 til 80 Aar, 247 fra 80 til 90, 39 fra 90 til 100, og 1 en Alder over 100 Aar. 4 ere pludselig døde og 37 omkomne ved ulykkelige Hændelser. 11 Selvmord have fundet Sted og 2 Mord ere begaaede. Odense, d. 28de Decbr. 1821. Hverken Nymaane eller korteste Dag har endnu haft mindste Jndflydelse paa Veirliget, det er det samme milde Foraarsveir, som vi nu have haft næsten et Par Maaneder, med sydlige Vinde - haabentligen faae vi Forandring med Fuldmaane. Anden Juledag var behageligere end det mangengang er ved Pindsedag, med klar Soelskin og stille Luft, til imod Aften. For hvem der bevægede sig i fri Luft blev Vinterklæderne til Besvær, men om Aftenen havdes igjen det sædvanlige Regnveir. Det har lynet i adskillige Nætter, og Barometret var blevet ved at falde indtil i Tirsdags Middaden 26de, til en Dybde man i mange Tider ikke har bemærket. Det stod Kl. 2 ved 26 Tom. 10 Linier, men har derefter begyndt at stige saa smaat, uden at man har bemærket nogen mærkelig Tildragelse i Atmosphæren, som dog maaskee vil spørges fra fiernere Egne. Mærkeligt var det imidlertid, at efter den sidste Nat det lynede, Luften anden Dagen, den 26de, fra om Morgenen var ved Sønden Vind saa renset, indtil den mod Aften, ved at falde til Sydvest, igjen bragte Regn. Denne for Aarstiden usædvanlige Milde er at befrygte at vilde skade Vegetationen næste Aar, da Jorden savner den fornødne Hvile, og vil være farlig for Helbreden, naar den alt for pludselig skulle afvexles af streng Frost. - Der siges, at i Egnen af Middelfart skulle en Gaard være afbrændt ved Lynild, men ved Postens Ankomst paa Søndag vil man da vel først blive underrettet om det er sandt. (Jversens Av.) Viborg, d. 26 Decbr. 1821. Endskjønde, Barometret i de 2 forrige Dage var siunken til stærk Storm, have vi dog ikke faaet uden en jevn Blæst, men derimod i Nat stærk Regn. Gyldenlakker og Levkoier staae endnu i Blomster i Haverne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Fra Pressen er udkommen: Mimer eller kort Veiledning til udvalgt Læsning. i 10 Sprog, indeholdende: a) en tidordnet fortegnelse over 300 danske, svenske, tydske, engelske, franske, italienske, spanske, portugisiske, latinske og græske Mønsterforfattere eller Classikere, med Vedtegnelse af Fødsels, Døds- og Alders Aar; og 3) Anførelse af 134 boglige Mesterstykker i hine 10 Sprog; til Brug for Alle, som ville underholde og danne Hjerte, Hoved og Smag, ved Læsningen af den menneskelige Aands Mesterskrivter, af Blok Toxen, og faaes, paa Velinpapiir, hæftet for 24 Sk. N. V., i Klædeboutiqven paa Hjørnet af Høibroplads (Amagertorv) og lille Kirkestræde No. 42.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Blandede Efterretninger. J Jenaische Liter. Zeit. f. Juli 1821 recenseres Prof. og Ridder H. G. Schumachers Hulfstafeln zu Zeit. und Breitenbestimmungen, Kopenh. 1820, og sammes astronomische Hulfstafen f. 1821. Recensenten begynder saaledes: Udgiveren, der, som bekjendt, forestaaer den prisværdige, af den danske Regjering anordnede Opmaaling af forskjellige Brede- og Længdegrader paa dansk Grund, har sammenbragt disse Tavler, for at sætte alle de under hans Bestyrelse handlende Deeltagere af denne Operation istand til, at regne ganske ligeformigen og efter de nøiagtigste Elementer. Han har bekjendtgjort disse Tabeller ved Trykken, for ogsaa at forskaffe andre Astronomer denne Fordeel; han vil aarligen fortsætte dem, for stadigen at vedligeholde dem. Vi (Tydske) nyde saaledes ved disse Tabeller allerede en Frugt af hiint store Foretagende, og kunne ikke forbigaae den Leilighed, den tilbyder os, uden at gjøre vore Læsere nøiere bekiendte med Øiemedet af samme, for saavidt det af de Kiendsgierninger, der ere blevne offentlige, lader sig udlede. Dette Øiemed er nu vel det sædvanlige, nemlig den mueligst nøiagtige Udfindelse af Gradelængden i Opmaalingsgebetet, men det forekommer os, som man tager dette i en anden Forstand end sædvanligen. Ved tidligere lignende Foretagender var man tilfreds, naar man havde lært at kjende Productet af de anvendte Hielpemidler, her mangfoldiggjør man Hielpemidlerne, i det man tager paa Raad med alle dem, der, efter deres Natur, love et endnu sikkrere Resultat, saa at deres Sammenstemmen endnu skal hæve den sidste Tvivl, der end hvilede paa Grademaalingerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
J det man f. Ex. til Polhøidebestemmelserne anvendte Zenithsector og gjentagne Kredse, og nu fordrer, at begge Jnstrumenter skulle stemme overeens, giver man sig aabenbart den Opgave, at udgrunde Aarsagerne til de med forskjellige Jnstrumenter maalte Zenithistancer hidtil forekommende Forskjelligheder, og ved deres Erkiendelse at befrie ikke allene Grademaalingerne, men og saa andre astronomiske Jagttagelser endnu vedklæbende Tvivl. Hver Deel af dette Foretagende skal for sig naae den nu opnaaelige Fuldkommenhed, saa at det Hele nøje vil betegne det Trin, som man, ved Tingenes nuværende Tilstand, kan naae. Denne Synspunkt forhøier Jnteressen af hiint Foretagende, og vi tilstaae, at vi tage ligesaa megen Deel deri, som i Udfindelsen af Længde og Bredegrader, selv om denne, ved Tingenes nuværende Tilstand, uden at blive denne Synspunkt tro, lod sig opnaae. – Naar vi derfor udmærke dette Foretagende fremfor andre lignende saa maa vi, for ikke at gjøre disse Uret, paaberaabe os den besynderlig fordeelagtige Sammentræffen af Omstændigheder, der ved ingen anden fandt Sted i lige Grad. Den engelske Regjering har tilladt Brugen af den store og fortræffelige Ramsdenske Zenithsector, der tjente til Udførelsen, af den engelske Opmaaling (sandsynligviis den nøjagtigste blandt de hidtilværende). De store tydske Konstnere Reichenbach og Repsold have anstrængt alle deres Kræfter, for at gjøre, ved ind rigt udtænkte og mesterligen udførte Hielpemidler Maalingen af Zenithdistancen, Vinklerne og Grundlinien saa sikker som mueligt, godt udrustede Observatorier umagede sig, nøje at bestemme de Stjerner, der bleve iagttagne, eller endnu vare at iagttage. Et Antal fortrinlig vel underviste danske Officierer bleve Prof. Schumacher til ordnede. Dertil kommer endnu, at netop nu Kundskaben om mangen forhen tvivlsom astronomisk Punkt har gjort betydelige Fremskridt, at man siden adskillige Aar har faaet en dybere Jndsigt i Jnstrumenternes Natur, og endeligen, at den danske Regjering understøtter det hele Foretagende med en Gavmildhed, som er det høie videnskabelige Formaal værdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
J Moniteuren læses en statistisk Oversigt over Rusland, de forenede nordamerikanske Stater, Preussen, Frankrig, Østerrige, Storbritannien, Spanien,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Nederlandene (see No. 104 forr. Aargang), hvoraf sees, at disse Staters offentlige Jndkomster beløbe sig til 3 Milliarder 565 Millioner Fr., og deres Gield til 31 Milliarder 142 Millioner. Naar man antager, hedder det deri, at Renterne af Gielden i Gjennemsnit ere 6 pC., saa er den aarlige Jndtægt af 3 Milliarder 665 Millioner bebyrdet med en aarlig Udgivt af 1 Milliard 868 Millioner 520,000 Fr., som udgjør mere end Halvdelen af den aarlige Jndkomst. Resten er bestemt til Regjeringernes sædvanlige og aarlige Udgivter. Statscrediten er derfor bleven til høieste Fornødenhed, der havde en almindelig Aarsag, som Begivenhederne have udviklet. Denne fremstod nemlig ved de fra America til Europa bragte Metaller. - Keiser Carl V. var den første Besidder, der fandt deri et Middel til at udvide sin Magt over de Skranker, som Folkeslagenes daværende politiske Tilstand, havde tilladt det. Philip II. erhvervede endnu ny Skatte, og, naar han havde besiddet ligesaameget Genie som Troløshed, saa var Frankrig blevet ham til Bytte, eller hans Datter til Medgivt. Henrik IV. der ikke, som hans Medbeiler, eiede Colonier, bødede derpaa ved sin Sully's store Sparsommelighed. Han havde en Skat, og med den en staaende Hær, hvorved siden den store Konge Carl V. er bevirket en overordentlig Forandring i Staten. - Da Jndførslen af rede Guld i Europa aftog, fremkom Statspapirer. Ludvig XIV. efterlod en Gield af 4 Milliarder, som blev betalt ved Laws skadelige System paa Familiernes Bekostning. Den 1763 endte Krig havde frembragt Engellands Ruin. Da lagde det Grunden til sit Statsgieldssystem, ved en synkende Fond. At holde en staaende Hær tillod dets Regjeringsform ikke, og dets geographiske Beliggenhed tilstedte det paa enhver Tid, at lade sine Hære gaae ind uden Fare. Europa kunde ei dette. Da en Churfyrste af Brandenborg allene havde 150,000 Mand under Vaaben, saa turde vel Østerrige og Frankrig ikke formindske deres Hære. Saaledes indtraadte altsaa de store Hæres System, som en umiddelbar følge af den pludselige Fremkomst af den ny Verdens Metaller. Men Stats kræfterne stode nu i Misforhold til Stridskræfternes Underhold. Syvaarskrigen allene havde kostet Frankrig 1,300 Mill. Fr. - Da Ludvig XVI. besteg Tronen, overstege Udgivterne Jndtægterne 25 Millioner; Renterne fortærede 190 Millioner. Hr. Neckers Laan bragte dem til 237 Mill. Endeligen, ved Revolutionens Udbrud, oversteg Frankrigs Capitalgjæld 4 1/2 Milliarder, ligesom ved Ludvig XIV. dødelige Afgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Under Revolutionens skrækkelige Begivenhed blev den amortiseret; men den har igjen fornyet sig, og udgjør nu 3 Milliarder. - Dog skylder det kun 3 Gange saa meget som dets Jndtægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Bogbinder Kyber i Breslau har fremstillet denne By i en konstig Efterligning, paa store Borde, som sammentagne indeholde et Fladerum af 72 Alen. Staden Breslau har en Folkemængde af 74,930 Mennesker, hvoraf kun et lidet Antal gaaer paa Forstæderne. J den nævnte Fremstilling hersker den største Nøiagtighed. Hele Staden ligger for Synet i det Smaa. Man kan ikke allene kjende Gader og Torve, men end- og sin egen og sine Venners Bolig. Husene have en ikke ubetydelig Høide; de høie omtrent 1/2 Fod, Taarnene ere forholdsmæssig høiere. Alle Bygninger, større og mindre Huse, have den Farve, de i Virkeligheden bære; ligeledes ere de fornemste Skildter for Handelsboder og Værksteder anbragte. Jalt ere tydeligen og kjendeligen afbildet 54 Kirker og Kapeller, 24, offentlige Bygninger, 247 Fabrikbygninger, Møller og Pakhuse, 3705 Privathuse, saamange Bygninger har nemlig Breslau efter nyeste Tælling, naar til det anførte Tal lægges 1566 Stalde og Skure, som formedelst deres Ubetydelighed ei ere medtagne paa Hr. Kybers Fremstilling. Den revolutionaire Lidenskab for Rousseau, siger Lady Morgan i hendes Værk om Frankrig, 1ste Deel, har meget forringet sig, medens Voltaires Hæder tiltager med hvert Aar. Paa en Tid, da man betalte den sidstes Spadserestok saa dyrt, at man næsten kunde kjøbe et Huus derfor, falbød man Manuskriptet til la nouvelle Heloise, uden at finde nogen Kjøber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Engelland tælles 11,970 udenlandske Værter, der i Haugerne ere blevne indenlandske Deraf bleve indtil Henrik VIIldes Tid indførte 47 Species, under Dronning Elisabeth 533, fra Jacob I. indtil Carl II. 578, under Jacob II. 44, under Wilhelm III. og Maria 298, under Dronning Anna 230, under Georg I. 182, under Georg II. 1770, og under Georg III. 6795.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
(Jndsendt.) Authentisk stadfæstet Gjendrivelse af Dr. Gottsches aabenbare Usandheder i Skilderiets No. 104, kan formedelst Rummet ikke meddeles for paa Løverdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have Bidrag til Skilderie, og Breve til sammes Udgiver at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 900000 Ro Nittende Aargang. No. 2. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 Januari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Svar paa de af Hr. Kandidat Borring i No. 102 indrykte Bemærkninger. (Fortsættelse; see forr. No.) Medens jeg er midt i Talen, bebuder Hr. Kand. Borring alerede at afbryde mig; hans Jver at meddele sine Sandheder er saa brændende hos ham, at han forglemmer derved en af de almindeligste Sandheder, nemlig den: at det er umueligt, at to Legemer kunne indtage, paa samme Tid, eet og det samme Rum. At Hr. Kand. Borring har villet forblænde agtværdige Læsere, ved Fremsættelsen af sine flane Vittigheder og aldeles ugrundede bemærkninger, var vel ikke smukt, men at han desuden søger at bedøve dem, ved at overskraale sin Modstander, synes at være desto usømmeligere, som han kaster sig i Sandhedens og Retskaffenhedens Kaabe. Hans Bebudelse af hans nye bemærkninger er affattet i følgende ganske artige Udtryk: "Authentisk stadfæstet Gjendrivelse af Dr. Göttsches aabenbare Usandheder" – jeg haaber, for Hr. Kand. BorringsSkyld, at han ikke lader sig forlede, ved sin alt for store Jver og Ubesindighed, til Ubekvemsord; thi ellers kunde den sidste Spøg blive endnu værre for ham, end den første - i Skilderiets No. 104, kan formedelst Rummet ikke meddeles før paa Løverdag." – Vi skulle strax see, ved Drøftelsen af de øvrige borringske bemærkninger, hvorlidet Sandheden er ham indlysende eller maat paaliggende, og hvorledes han tillige bærer sig ad, for at træde, saa at sige, de vigtigste Forstands love under Fødder. Førend jeg imidlertid gaaer videre, beder jeg, formedelst hiin ubesindige Bekjendtgjørelse, de for denne Sag sig muligen interesserende Læsere at udsætte deres Dom, indtil jeg er færdig med hans bemærkningers Drøftelse. Foreløbigen tager jeg mig blot den Frihed, at gjøre de agtværdige Læsere opmærksomme paa Hr. Kand. Borrings Urimeligheder; thi sande Grunde for at gjendrive det af mig i No. 104 Fremførte, kan han, saalænge Sandhed er Sandhed, ingenlunde have. Alle mulige hvilkesomhelst Skingrunde, hvormed Hr. Kand. Borring iøvrigt maa finde for godt at komme frem med, haaber jeg i sin Tid at kunne gjendrive til alle tænkende Mænds Tilfredshed, naar Hr. Kand. Borring kun blot vil følge, i sin uden al Overlæg begyndte Strid, den hos skikkelige Folk ellers iagttagne Regel, nemlig den Regel, ikke at falde sin Kontrapart i Talen; thi isaafald maa det Hele nødvendigt udarte til Kjævlerier, saafald er paa Sandhed ikke mere at tænke, og da vil jeg gjerne trække mig tilbage, for at lade ham beholde det sidste Ord, ligesom han har havt det første.