JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Da det ansees af Vigtighed for det offentlige, at der kan haves Vished om, at Apothekernes Medhielpere paa ethvert Sted besidde den fornødne Duelighed til, i Apothekernes Forfald, at kunne forestaae Apotheket, skulde Cancelliet, efter herom at have ført Brevvexling med det Kongelige Sundheds Collegium, herved tienligst anmode dem om, indtil videre, at ville træffe den Foranstaltning i det dem anbetroede Amt, at Apothekernes Medhielpere, i Stedet for af Apothekerne selv at giøres til Svende, examineres af Stedets Stiftsphysicus, og af ham meddeles Attest om deres Duelighed, hvorefter de da uden videre Exammen kunne antages paa ethvert Apothek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Til Commissionen for Oldsagerne er bleven indsendt fra Hr. Kiøbmand Staal i Stubbekiøbing, en Paalstav, en Steenkile, en couleurt Glaskugle og en antik Messingklæde til et Belte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Lovgivning. Under den 29de Januari er, igiennem det danske Cancellie, udfærdiget følgende Rescript til Stiftamtmanden over Lollands Falsters Stift. Vor synderlig Bevaagenhed! Da Os af Vort danske Cancellie allerunderdanigst er bleven foredraget den af Dig som Birkepatron for Gammelgaards Birk, til bemeldte Vort Cancellie indsendte Skrivelse, hvori Du, da saavel Birkedommeren ved Birket, Christian Ditlev Dahl, som Birkeskriveren sammesteds, Proprietair Carl Grandjenn, ønske at afgaae fra deres Tienester, allerunderdanigst har tilbudt, at ville, overdrage Os den Dig til meerbemeldte Birk tilkommende Birkeret saa give Vi Dig herved tilkiende, at Vi, i Anledning heraf, samt i Betragtning af de Os derhos af Vort Cancellie oplyste Omstændigheder, ville have fornævnte Birkedommer Christian Ditlev Dahl og Birkeskriver, Proprietair Grandjean, i Naade entledigede fra deres Embeder, respective som Birkedommer og Skriver ved Gammelgaards Birk, hvorhos Vi tillige allernaadigst ville have fastsat, at dette Birk, paa Grund af det af Dig, som Birkepatrongjorde Tilbud, skal gaae ind og henlægges under Lollands Sønderherred, samt at Du fritages for at udrede den af Dig til ovenmældte Embedsmænd hidtil svarede Løn, saavelsom Udviisning af Brændsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Ledigt Embed. Præsteembedet paa de franske Orlogskibe i Antverpen, som ere bemandede med danske Søeofficierer, og Søefolk; Vilkaarene ere 24 Rdlr. schlesvig holsteensk Courant maanedligt og fri Spise ved Officier Bordet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Paa Mandag den 11te Februari erklæres Forlovelse imellem Hs. Høihed Prindsesse Juliane Sophie af Dannemark og Hs. Durchlautighed Prinds Wilhelm Carl Ludvig af Hessen Philipsthal, i denne Anledning bliver om Aftenen Kl. 7 Cuur og derefter Apartement hos Hs. Majestæt Kongen for Damer og Cavallierer af de 3 første Klasser i Rangen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
J Kastellet Friderikshavn er, i Følge allerhøieste befaling, anlagt et Beenstøderie, til hvis Drivt kiøbes alle Oxe- og Kalvebeen, som kunne faaes saavel i store som i smaae Dele, og betales med 1s. Pundet strax ved Modtagelsen. Man melder sig desangaaende i Kastellet enten til Hr. Vagtmesteren Lieutenant Bockenhauser eller til Mølleren paa Møllen, Melon. Sikkert Middel mod Brand i Hvede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Det følgende af Hr. Rieben bekjendtgjorte Middeler ei allene af hans Fader og Farfader med Held anvendt, og har altsaa en 100 aarig Erfaring for sig, men dets Virksomhed er ogsaa bevist, ved et nøiagtigt, under Øvrigheds Tilsyn foranstaltet Experiment der hæver al Tvivl. Dette Middel er det almindelige Salt, hvoraf noget kommes paa Sædekornet. – Den af Hr. Rieben bekiendtgjorte Fremgangsmaade er følgende: Naar Hveden er udbredt paa et reent Loft sigtes derover, for hver Tønde, 1/2 Skjeppe Aske; derpaa skiænkes Vand og Hveden røres vel om. – Den Tilsætning af Aske ansees nødvendig, for at denne kan hænge ved Hveden og der indfuge Saltvandet. – Er Hveden omkastet saa længe, at der hænger Aske ved hvert Korn, sammes lidt efter lidt 1/2 Fjerdingkar Salt, paa hver Tønde Hvede, medens denne bestandigen kastes. Derefter henligger til den følgende Dag - Da Kornene nu hænge sammen og ikke vel kan ud faaes, blander man saa meget læsket Kalk dermed, at de blive tørre og letteligen skilles ad. – Skulde, Dagen efter Saltet er blandet med Hvede, følge Uveir, at man ikke kan saae maae Dyngen udbredes tyndere. Den kan uden Skade holde sig saaledes 4 fulde Uger; men Kalken maae ikke kommes paa, for den Dag, Hveden skal saaes. – For at bevise dette Middels Virkning, lod Hr. Rieben sin Hvede udsaae under Øvrigheds Tilsyn. - Han bestemte, at een Mark skulde blive fuld af Brand, den anden skulde være aldeles reen, af den 3die skulde den underste Halvdeel blive reen, den øverste faae Brand, med den 4de skulde det være omvendt. Han lod endog pløie 6 Furer tvers over alle sine Marker, denne Strimmel skulde faae Brand, medens alt det øvrige var reent. Hvert Stykke harvedes for sig. – Den derover optagne Protocol blev af Øvrigheden underskreven og strax afsendt til Commissionsraad Riem. J den derpaa følgende Sommer, da Hveden var næsten moden, kom Commissionsraaden med flere Oeconomer, og de fandt, efter nøiagtigste Undersøgelse, alt saaledes som det var forudsagt Efteraaret tilforn. Sædekornet til de Stæder, hvor der fandtes Brand, var saaet uden Forbered ning, alt øvrigt var behandlet med Salt paa før anførte Maade. – Dette afgiørende Experiment stemmer aldeles overeens med den Erfaring, som Hr. Slotsforvalter Voigt paa Frederiksberg har bekiendtgjort, at Hr. Slotsforvalteren vasker Hveden i Kiød eller Silde-Lade, og lader de smaae Kierner afskum me. Efter Riebens Erfaring behøvedes neppe denne møisommelige Vaskning, m. m.; og man kunde efter Hr. Slotsforvalterens Anviisning spare paa Salt, naar man ligefrem befugtede Hveden med Kiød, eller Silde Lage, som altid haves i hver dansk Huushold, Hr. Slotsforvalteren blander ogsaa Hvening. den med Melkalk eller tørt Sand, for at faae Kier nerne til at skilles fra hinanden, saa at de beqvemmere kunne udsaaes. – Hr. Rieben tilstaaer iøvrigt at aldeles moden Hvede, der ei har svedet i Laden og der strax er torsken og tidt omrørt paa et luftigt Loft, ligeledes Hvede, der over 1 Aar har ligget og ofte er vendt paa et tørt Loft, letteligen er udsadt for Brand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Natten for den 30te Januari f. A. strandede paa Skagens Rev en Jagt, hjemmehørende i Kiel, kommende fra Norge, Mandskab berget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Helsingøer den 8de Februari. J Onsdags da Fiskere i en Baad fra Gilleleie, vare ude for at drage Garn, kom en engelsk Caper skonnert, ventelig fra Anholt, dog uden Flag til dem, tvang dem til at gaae ombord, tog Sildene, 7 til 8 Ol fra dem, gav dem 2 Flasker Brændeviin, og lod dem derpaa afseile. Til Lykke havde Fiskerne kun draget et Garn, saa den øvrige Fangst blev dem forbeholden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Bekjendtgjørelser. Lærlingerne, som paa Jnstitutet for de Døvstumme i Kjøbenhavn, have begyndt at arbeide i Rau kan ei faae en saa tilstrækkelig Mængde, som de behøve til Forarbeidelse. Skulde derfor nogen her paa Den have lidet eller stort Forraad aff denne Materie, og vilde afhænde det til en saa velgiørende Stiftelse, da er min ydmyge Begiering til den eller dem, der maatte være i Besiddelse deraf, desangaaende at henvende dem til Undertegnede. Hidtil har Hr. Professor Kastberg, Jnstitutets første Lærer, faaet Rav i Kiøbenhavn for 18 Rd. Pdt.; at sige det Smaa med det Store, men naar Stykkerne ere saa store, at de veie 1 eller 2 Lod og derover, kan det betales dyrere. De smaae Stykker kunne derimod ikke anvendes saa godt, og maae derfor naturligviis betales med ringere Priis. Stege paa Møen den 10de Februari 1811. Boye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Nogle Classe=Lotteriesedler til 2den Classe, 3 Rdlr. Stykket er at bekomme paa Posthuset i Saxkiøbing hos Klinker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Classelotterie-Collecteur. Da Adintalitetet for kongelig Regning har kjøbe de Pommerske Bielker, som ved Auctionen den 30de Januari d. A. bleve bortsolgte ved Giedesbye af det strandede Skib, die zwei Gebrüders og Vedkommende Kjøberes Bud desaarsag ei er blevet antaget; saa bekjendtgjøres samme herved i Lollands Stifts-Aviis i Overeensstemmelse med Auctions-Conditionerne. Giedsergaard den 10 Febr. 1811. C. Friis, Overkrigscommissair. Ved sal. Hr. Traps Grav, der døde i Saxkjøbing den 11 Febr. 1811, af nogle Venner der kjendte og elskte ham. Som tidligt Blomst for Skjebnens Lee Du sank i Graven hen. Med Jubel Du til Jordens Vee Nu skuer afløst hen! Ja favntes Du af Doris ei, Hun ei Dig savne skal. Velvandret Klodens trange Vei, Vi samles til Dit Tal!!! Ardua jam terræ superasti impedimenta. Nil Te tentationes nee puram Tum unqvam implicat implicabitve liberatum per Salvatorem animan. To bene defuncti læti in sempiternum annumerabimur numero!!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Auctioner. Fredagen den 22de Februari om Formiddagen Kl. 10, lader Undertegnede for Vedkommendes Regning her paa Stedet ved offentlig Auction bortsælge en hertil ankommen Ladning fra Calmar bestaaende af: 333 Tylter Bræder forskjellige Slags 204 Tønder Tiære, 48 Tønder Beeg, 5 Tønder Enebær 32 Ring Eegestaver. Varene ere beliggende i Hr. Peder Staals Gaard og forinden Auctionen forevises af Stubbekjøbing den 1ste Februari 1813. Hans Staal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Løverdagen den 23de Februari førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver ved offentlig Auction her, et Skib, drægtig 60 Commerce=Læster og derefter sammes Ladning bestaaende af: 280 Skpd. Hamp. 33 Skpd. Jern=Ankere vog 90 Skpd. 9 Kasser Skedevand, a 12 Flasker pr. Kasse. 2 Kasser med Lysekroner. 1 Klaveer. 1 Kasse med Porcellain, 1 Kasse med Bøger. 1 Foustagie med Kobbermynt circa 100 Rdlr. Hvilket bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning. Stubbekiøbing den 14de Februari 1811. Rousing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Onsdagen den 27de Febr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Hanenori og Onstrup Skove ved offentlig Auction bortsolgt gode Elle-Sparer, Elle Lægter, Haustænger, Stænge Stænger og Humle Stager, som paa en god Tid skal blive huggede, item Bøge=Qvas og 200 Favne Bøge og Aunbøgge Brænde; thi vilde de Lysthavende, især de som ønske Brænde til Skolerne, give Møde, da intet Brænde ved Ansøgning herefter kan erholdes. Christiansminde paa Falster den 9 Febr. 1811. Ørbech.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Tjeneste ledig. En Mand der har lært saa meget af Gartner Professionen, at han kan holde en Kiøkkenhauge i god Orden kan paa gode Vilkaar, strax blive antaget paa Gaarden Christiansminde ved Nyekiøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Undvigte. Sidst afvigte Mandag den 4de d. M. om Aftenen, fandt en i Falster Lands Arrest arresteret Mandsperson, navnlig Frederich Rasmussen, Leilighed til at undvige fra Arresten, i det at Arrestforvareren lod ham gaae ud i den frie Luft. Han var arresteret, og under Tiltale for begaaet Tyverie. Denne Frederich Rasmussen er 52 Aar gammel, meget liden af Vext, og klein af Lemmer, Haarene af Alderen graaeskimlet og afklippet, han er koparret og skun mel af Udseende og skal have lært Skoemager Professionen, han har angivet at være fød i Mariboe –De som maatte antreffe bemeldte Undvigte bedes at anholde ham og derefter at tilmelde mig saadant, da jeg skal foranstalte ham afhændet og betale de paa hans Paagribelse m. v. medgaaende Bekostninger. Ved hans Undvigelse var han iklædt en kort gammel Stumpitøe, gamle Buxer og Støvler paa Benene. Nyekjøbing den 6 Febr. 18011. P. Dahlstrøm, Birkedommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Bortkommen. Uden for Skrædermester og Opsynsmands Lillies Huus i Mariboe er for omtrent en 8te Dage siden bortstiaalen af en Hest et Dækken Det var sort i Bunden med karmesinrøde Striber og havde en guul Bordt. Hvor der om bemeldte Dækken kan give nogen Oplysning vilde behageligen imod en Douceur henvende dem enten til Addresse-Contoiret i Mariboe eller til Kjøbmand Kølle i Saxkiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
En for et Aar siden af Egetræe bygget Baad, for indrettet til halv Dæk, som kan føre omtrent 50 Tønder Korn og er forsynet med Mast, behørige Seil, Anker og dito Toug, alt i god og brugbar Stand, er strax Tilkjøbs i Nyekiøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-15
De, som maatte have Lyst at kiøbe samme, ville desangaaende behagelig henvende sig til Tømmermester Prom i bemeldte Nyekiøbing; og meldes til Efterretning at denne Baad er godt skikket til Kaper Baad. Underhaanden er at faae Tilkjøbs Bukkehauge, Gaard beliggende i Nebbelunde Sogn i Lolland som staaer for Hartkorn 16 Tdr. 1 Fdk. 1 1/2 Alb., med et Areal af circa 100 Tdr. Land bedste Lollands Jorder, hvorpaa er overflødig Tørveskiær, samt paa Lodden 4 Huse, som gjør Hoverie, og Jord til 2de Huse som endnu ei ere bygede. Denne Eiendom kan strax eller til Maiddag tages i Besiddelse; alle Bygningerne ere af nye for faae Aar siden opbyggede. Prisen samt Conditionerne paa denne Eiendom erfares hos Hr. Nissen paa bemeldte Bukkehauge og hos mig Undertegnede. Cypres-Gaarden pr. Saxkjøbing den 5 Febr. 1811. Hans J. Junior,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
5te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 15. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen den 19de Februar, 1811. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, resid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Udenlandsk. Blandingsgods. (Af Nordische Mistellen.) Opelskningen af Bomuld i de østlige Pyrenæers Departement har havt det hældigste Udfald. Denne Bomuld er endnu bedre, end den fra Neapel. Adskillige Godseiere i ovenmældte Egn har paa Grund heraf anlagt betydelige Plantager,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Den grusomme Madelaine Albert, for hvis Morderhaand Fader, Moder og 2de Sødskende faldt, blev 8te Dage efter denne ubændige og cannibaliske Misgierning paagrebet i Menigheden St. Jgnat, i Nærheden af Riom; derfra blev hun ført til Fængslet i Gannat. Det kostede megen Møje at beskytte hende imod det opbragte Folks Raserie, der hvert Øjeblik gjorde Mine til at anfalde Uhyret, Ostende den 28de Januari. Man forsikkrer, at enhver Skipper i den 17de og 31de Militair=Afdeling, der har hjulpet til at befordre en Communication med Engelland, skal dømmes af en Militair Commission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Stokholm den 29de Januari. Arveprinds Oscar er udnævnt til Hertug af Südermannland. – Som bekjendt førte Hs. Majestæt Kongen, for sin Thronbestigelse, denne Titel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Tyskland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Mayn den 1ste Februari. Coureervexlingen imellem Paris, Wien, og Constantinopel har i den senere Tid været usædvanlig levende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
J Augsborg vedbliver man, at protestere Vexler, hvorved der foraarsages megen Forvirring i Handelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
J Ulm har det ældste Handelshuus, under FirmaSeivel og Compag. ophørt at betale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
London den 26de Januari. De sidste Efterretninger og Kongens Sundhed ere meget gunstige. Den 24de og 25de Januari befandt Kongen sig meget vel, Den 26de var hans Tilstand meget ønskelig. Om Regentskabsbillen har 2de Gange været stridet i Overhuset. Den 1ste Gang bleve Ministrene overstemte med 12 og den 2den Gang med 9 Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Jndenlandsk. Mariboe den 18de Februari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
(Af Udgiveren.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Capitels-Tax. Paa 1820 Aars Afgrøde i Lollands Falsters Stift, som, efter indhentede Efterretninger og Kornpriserne, i dette Stift er sat saaledes: Aalholms og Halsted Rykjøbings Mariboe Amt. Amt. Amter. Hver Tde. Rd., Mk. s. Rd. Mk. s. Rd. Mk. s. Hvede. Rug, Byg Havre. hvide Erter, 10 = graae Erter, 9 = 4 1/2 8 3 6 1/4 9 3 3 Gammelgaard og Vesterborg den 16 Febr. 1811. Morgenstiene. P. O. Boisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
J Saxkjøbing har Hr. Procurator Petersen solgt sin Gaard til Hr. Smauch for 11350 Rd. D. C. og Hr. Bierfreundt sin til Hr. Districts-Chirurg Schow for omtrent 2500 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Vinteren har atter taget sat for Alvor. Frosten, ledsaget af en bidende Vind, er meget skarp og gjennemtrængende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
(Af Kbhavns Skilderie.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Kjøbenhavn den 12te Februari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
(Jndsendt.)¬ J Anledning af Afhandlingen i Skilderiet No. 8 imod Bispestolenes Nedlæggelse. Audiatur et tertia pars, Synges efter den Melodie. Naar en Præsefaaer Pastorat o. s. v. *). Dunen af de arme Græs Plukker Pastor, skjøndt det svider; Men at plukke Bispernes Det han ikke lider. Heller end Bisperne rykke af Lave, Bedre det var, at J gav os en Pave, Som fra Lys og Kjætterie Evig os kan holde frie!" For at gjøre sig ret fast i Melydien, er det godt at synge den hele Vise igjennem først. Den findes i Selskabssange danske, svenske og tydske. Kiøbenhavn 1810.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
(Af Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
J forrige Uge indtraf i Aarhuus det Uheld, at en ung og fed Hoppe fra Landet slap ud af en Kjøbmands Gaard, og ved sin Kaadhed og Spring styrtede overende og brækkede Laaret. Aarhustenserne, hvilke allerede forhen have viist, at Afskye for Hestens Kiød kun er en daarlig Jndbildning og Fordom, foranstaltede den strax ordentligen slagtet og behandlet til videre Brug. Et Selskab enedes om, i Klippen sammesteds at spise en Steg af samme og bestemte dertil Løverdag Aften den 2den Februari. Jngen sveg Løftet; et talrigt Selskab mødte, ogsaa Byens elskede Stiftamtmand Güldenkrone og Frue beærede Selskabet med deres Nærværelse, uagtet disse samme Aften vare til høiere Selskaber indbudne. Med største Velbehag befandtes Stegen at smaae enhver og det Lidet som levnedes, vidnede bedst om Begierligheden efter den. - Som mærkeligt ved samme var, at den saakaldte Mørbrad faldt gandske i det Hvide og nærmede sig Hønsekiødet baade i Syn og Smag, iøvrigt lader det sig meget godt spise som Oxekiød af dem, som ikke ere underrettede derom i forveien, thi den Sødme man tillægger det, er ikke andet end en Forestilling, da det jo ligger i Menneskets Natur, stedse at have noget at dømme og udsætte paa det, som er nyt. Proponenten til denne Handling, Hr. N. Kjellerup, bragte ædelmodigen Hestens forrige Eier, – en fattig Gaardmand, – i Erindring, og indsamlede til dennes Understøttelse, i velvillige Gaver, 14 Rd. En alminde Glæde herskede i denne Forsamling, deels over den saa yndede Stiftamtmand Güldenkrones og Frues Nærværelse, hvis Velgaaende saa hiertelig tilønske des dem under Glassenes Klinken og hele Selskabets Hurraraab, og deels over Erfaringen af Hestekiødets behagelige Smag. – Gid dette Aarhustensernes prisværdige Exempel maatte efterfølges af mange, og Hestekiødspiisningen snart blive udbredt som en styrkende og nærende Føde blandt Nordens Folk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Fra Dronning Møllen er indmeldt, at der den 6 dennes blev en Fiskerbaad fra Gilleleie, som var ude for at fiske Sild, 3/4 Miil fra Land, anholdt af et armeret Skib og ved Geværskud tvungen til anlægge Skibet var efter Udseende af eng. Bygning, dette fratog Fiskerne deres Sild, men efter 10 Minuters Ophold frigav det igien forbemeldte Baad. – Det fiendtlige Skib førte 4 Karonader, var besat med 24 til 26 Mand, var sort malet og paa Siderne beklædt, formodentlig for at kunne gaae i Jis. - Under Jydske Kysten er seet fiendtlige Krydsere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Helsingør den 9de Febr. Sundet og Havnen ere aldeles frie for Jis. Hiin forommeldte eng. Kaper skonnert der foruroliger Jndløbet til Sundet, tog ogsaa Fisk fra 2de Fiskere fra Skovshoved, som laae under Kullen og fiskede. Disse bleve, under Formodning at de vare Svenske, adspurgte om Adskilligt, men de svarede i deres Enfoldighed at de vare Danske og kunde ikke vide sligt. Bergen den 26de Jan. Fienden har den 4de dennes bemægtiget sig en Caper-Skonnert, med hvilken han den 6te tog 4 Coffardieskibe under Jedderen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Politisk Journal for Januari 1811 har et læseværdigt Stykke om Keiser Napoleons Beslutning, ved en Canal igiennem det Nordvestlige Tydskland at forbinde til indenlandsk Vandfærsel Østersøen med Seine, altsaa med det Atlantiske Hav og Nordsøen, og om de ældre Tiders Forsøg paa at gjøre Canaler igiennem Tydskland fra Østersøen til Nordsøen. Man veed, at den store Keiser vil bruge Steckenzkanalen, og husker hvad Biisch har sagt os om den, at det er den ældste Canal i Tydskland, anlagt af een af de saa foretagende Hansestæder endnu i dennes Kraftes Dage. Den gaaer fra Elben ved Lauenborg formedelst Steckenitz i Trave, som falder i Østersøen. Men endnu havde man ikke opfundet Fangsluser, man maatte ved de saakaldte Stausluser samle Vandet og lade det Alt afløbe naar et eller flere Skibe gik igiennem Af saadanne Sluser er der 17, og Skibene løftes fra Lybek 57 Fod, og fra Elben 4. Fod. For denne saa ringe hidtil agtede Canal havde man, siger Busch, ikke vidst af at løfte Skibene Ægyptere, Persere, Grækere og Romere havde blot Tanke og saadanne Canaler, det havde et Vandspeil, Lybek udførte Stykket fra Trave gjennem Steckenitz til Møllen, og det Stykke fra Møllen Søstad Deelvenau til Lauenborg aftaltes mellem Hertug Erik af Lauenborg og Lybek 1300 og udførtes i de 10 næstfølgende Aar. Mangel paa Fangsluser og paa Trækveje har gjort at den hele Fart paa denne Canal, der til nu udelukkende er Lybeks, kun beskjæftiger omtrent 80 Mennesker paa 40 Barker; derfor bærer Lybek 3/4 af Vedligeholdet og Lauenburg det Do rige. Allerede for 30 Aar siden forelagdes Kong Georg den 3die et Udkast til at give denne Canal de nyere Opfindelsers Fuldkommenhed. Oberst Ho greve havde gjort dette Udkast, som var anslaaet til 300000 Rdlr. Bekostning. 1783 reiste den engelske Agent i Hamborg til London for ret at giøre Kongen opmærksom paa Vigtigheden af saadant Anlæg, men døde strax derefter, og mulig førend han fik Kongen i Tale. Hans Afhandling er imidlertid oversat paa Tydsk, aftrykt i Annalen der Braunschweig Lüneburgischen Kurlande 3 Jahrg, og er meget mærkelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-02-19
Bekjendtgjørelser. Da jeg endnu ikke har bekommet den averterede herfra bortløbne liden rod Støver-Tæve, med Blæs, med hvid Krave og 4 hvide Been, som dog maae være her i Landet, saa averteres dette endnu engang herved, og smigter mig med, at de som have nogen Godhed for mig, ville søge at see den opdaget. Gammelgaard den 17 Febr. 1811. Morgenstierne.