Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-20
Blandede Efterretninger. Fortegnelsen over dette Aars academiske Konstudstilling i Paris udgjør 186 Sider, hvori 1716 Numere af Konstværker ere anførte, men da ofte eet Numer indbefatter tre eller fire Stykker, ja stundom en Tavle, hvorpaa findes en heel Samling af Migniaturmalerier, saa kan man ant hele Antallet af alle Konstværkerne for 2000 Stykker. 497 Tegnere og Malere have leveret 1881 Numere, blandt hvilke ere 6 Diletianter og 72 Fruentimmere. Blandt Malerierne ere 9 Numere Allegorier, 57 af religiøs bibelsk Jndhold: 9 ere tagne af Legender, af den græske og romerske Historie, og af Mythologien; 67 af Middelalderen; 28 af den nyeste Historie; 11 af Digte; 35 ere saakaldte Genrestykker, som Conversations scener af det huuslige og militaire Liv, Søprospecter, Dyrestykker; 218 Blomster- og Frugtstykker; 28 saakaldte Studier; 18 Landskaber, med Jndbegreb af 67 architectoniske Gjenstande; 324 (deriblandt 201 Prospecter af bestemte Gjenstande, af vor Verdensdel) saasom Copier, for det meste paa Porcellain, 28 Vignetter; 4 Lithographier; 407 Portraiter, hvoriblandt 115 Numere, der indbefatte mere end eet Portrait, ja mange deriblandt endog 10-12: man kan derfor i det Hele regne dobbelt saa mange. De fleste af dem vare bestilte. Af Billedhuggerarbeide findes 156 Numere af 54 Konstnere. J Bygningskonsten have 14 Konstnere leveret Arbeider, og 75 Kobberstikkere, Steenskjærere og Medailleurer have leveret 170 Numere. Malte Bruns Tale. (Slutning; see No. 66.) Lader os først fastsætte en almindelig Grundsætning. - At forøge Summen af positive Kundskaber, det være ved personlig Jagttagelse af nye Kjendsgierninger eller ved Undersøgelsen af foregaaende Jagttagelser, tilbørligen drøftede, bør som mig tykkes, være den almindelige Characteer af al Offentliggjørelse af Skrifter i det geographiske Selskabs Navn. - Den Grundsætning gaaer ligetil Bunden af Tingen; den forkaster intet Slags Arbeid, ingen Undersøgelsesmethode, ingen Bekjendtgjørelsesmaade, den udelukker intet uden det Falske, den forkaster intet uden det Unyttige, den lover Alle, der have bestemt Ret til Selskabets Velgierninger, dets Opmuntringer. – Støttet paa denne Grundsætning vil jeg forsøge at betegne de forskjellige siddende Arbeider saavelsom Reiser, der kunne fortjene Deres oplyste Beskyttelse. Jeg skal til Slutningen vise hvor meget en almindelig Veiledning angaaende Geographiens nuværende Behov kan blide gavnlig til at bortfjerne, til at afskrække, til at bringe i Miscredit hine Skrifter uden Formaal, uden Methode, uden Resultat, som vor yndede Videnskab bebyrdes med. Vore Reisende have betegnet lyse Punkter omkring Jordkloden, men imellem disse Punkter er endnu store Strækninger, bedækkede med et mere eller mindre tykt Mørke. Adskillige af disse Strækninger vilde ikke blive bekiendte uden ved dristige Expeditioner; men de andre kunne nuomstunder lettere beskrives af Jndbyggerne selv end ved Reisende, der sendte langt bort, kun opholde sig der for en Tid. Man har Exempler i Mængde, hvorefter enhver kan anstille Betragtninger over denne Gjenstand; lad os begynde med det spanske America. Et berømt Medlem af vort Selskab har besøgt den største Deel deraf med den meest religiøse Jver, med det sjeldneste Talent; men lærer denne lærde Reisende ikke os selv at Stæderne Mexico og Caracas eier Mænd, lærde og dygtige til at beskrive deres Land, Siden hans Reise har en stor politisk Revolution brudt i dette Land alle Tankens Baand, alle Pressens Lænker. Det Sving, som denne store Nations Genie har taget, har nødvendigen maattet meddele sig alle andre Videnskaber. Lad os nu forudsætte, at vi ønske at kjende Chili, det Land, der maa være saa rigt paa Underværker; det Land, som siden et halvt Aarhundrede ingen europæisk Jagttager har gjennemreist, det Land, hvorfra Frankrig kan faae Vigognen, der er ligesaa kostbar som Thibetgeden, og Chinabarken fra Bjergene, der egner sig til at lykkes i vore sydlige Lande, skulde vi nu med stor Bekostning didsende en Reisende for at gjøre nogle Jagttagelser, der nødvendigen maa blive ufuldstændige, medens maaskee en flittig Lærd allerede længe besidder langsomt samlede Materialier til en ny, fuldstændig, paalidelig Beskrivelse, en Beskrivelse, der, for at offentliggjøres, kun venter paa en svag Opmuntring, eller maaskee ene paa en hæderlig Jndbydelse? – De Søreisende, der opdage nye Kyster og Øer, have endnu mindre end en Landreisende fornøden Tid til at beskrive paa en sand videnskabelig Maade Tilstanden af de Folkeslag, som de er Øjeblik see at komme løbende til Kysten, hvor de gaae i Land. Jeg appellerer i den Henseende til en lærd Søreisende, der befinder sig iblandt os, og som med saa megen Jnteresse og Talent har beskrevet en Reise gjennem det sydlige Polynestes fortræffelige Archipeler. Have Cooker, Fostere og Entrecasteaux kunne sætte tilbørlig Priis paa de Kiendsgierninger, som de i Forbigaaende iagttoge, og hvor vigtige ere imidlertid ikke hin Kjendsgierninger for Menneskeslægtens Historie,