JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-09-02
Der Admiral Keppel ist, nachdem er die Havanna den Spaniern uberliefert hat, mit einigen Schiffen nach Jamaica gesegelt, um daselbst seine Station zu nehmen: undre udrige in der Havanna gewesene Kriegesund Kaussahrteyschiffe aber sind glücklich zu Spithead angelanget, wo auch der Admiral Rodney den 12ten, nedst einigen Kriegeschiffen, aus Amerika, angekommen ist. Der Graf von Rochesord wird in 14 Tagen, in seiner Ambassade nach Madrit, und der Graf von Hertford zur selben Zeit nach Paris, abgehen. Jn den letten Briesen aus Jrland wird, megen den alten Anfrührer over der sogenannten Eichenherzen, gemeldet, das dieselben itzo schon soweichherzig waren als sie zuvor hochmüthig gewesen, und das sich keine Hansen derselben mehr sehen liessen, seit dem die Königl. leichte Cavallerie in allen Gegenden geschaftig ware, diese Anfruhrer in ihre Schlupswinken aufzusuchen. Sie sind zu verschiedenen malen durch die Truppen des Königes angegriffen worden, wobey sie niemals Stand gehalten haben, und eine Menge derselben sitzet schonzuOmahg, zu Londonderry und zu Armagh, in Arrest. Viele andere sachen sich noch zu verbergen, oder ihre Sicherheit durch die Flucht zu nehmen, wodurch auf dem piatten Lande ein solcher Mangel an Arbeitern sich anssert, das man kaum Leute genung findet, um die Feldfrichte cinzuerndten. Ziveichrige Frichte des Landestandischen Patriotismi der Franzssischen Provinz Bretagne. Wir theilen hier eine Anzzige desjenigen mit, mas die Gesellschaft, oder die Ackerbanschule, welche di Stande in dieser Provinz errichtet haben, in den Jahren, 1759 und 1760 zur Wirklichket gebracht hat.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
Unsern lettern Pariser Briesen zusolge, wird die Untersuchung, wegen der Aufführung der vormals in Canada gestandenen Franzssischen Officiere, noch mit vie som Eifer fortgesetzt. Es verlassen fast taglich Memoires und Factum, welche diese Sache betreffen, die Pressen. Von einem, der deswegen in Arrest gerathen isk, wird erzühlt, er habe bey dem Verhar seinen Richtern dis licherliche Antwort ertheilt: Es thut min leid, meine Herren, das Canada verloren ist; man har mir aber dergestalt zugesett, om mich mit in die Conspiration zu ziehen, das ich mich nicht langer habe halten konnen; wir erhielten so viel Geld und andere Kostbarketten, das wir gleichsam, von Reichthammerne uberhauft, in einer einzigen Nacht eine grosse Menge von Bechseln verbrenne haben." Ohnerachtet solchet Einfalt, sollen diesem Herrn noch grosse Summen, selche einige auf Millionen schatzen wollen, ubrig geblieben feyn.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
Wien, vom 13 August. Gestern ward in der Burg, in Gegenwart beyder Kayserl. Majestaten, wie auch Sr. Königl. Hoheit, des Erherzogs Joseph, eine geheime Conferenz gehalten, welche von 9 Uhr Vormittags, bis nach 5 Uhr Nachmittags, ununterbrochen fortdauerte. und Tumult gehabt, velcher daher entstanden ist : Hr. Henry Cottenham, ein hiesiger Stidenhandler, reisete nach Frankreich, kaufte daseldst riele seidene Stoffe, undbrachte sie nach Dublin. Afs undere Stidenweber Nachricht davon bekamen, das am Sonntage das Schiff mit den Waaren wirklich angekommen sey, forstecten sie am ihre gewohnlichen Versamlungen halt, eine schwarze Montage, frühe, in dem Hause, wo die Weberzunst Fahne aus, auf welcher die Worte mit grossen weissen Jrland, und schlugen die Tromme durch die ganze GeBuchstaben stunden: O poor Ireland, (Ach armes gend der Stadt, die man die Freyheit nennet, worausich vile Tausende von diesen Stidenwebern auf dem grossen Platze Comb versamleten. Von da marschirten ren abruholen; Hr. Cottenham aaber war sor vorsichtig sie nach der Anfuhrtzu, alleo das Schifflag; die Waabringen lassen. Weil nun diese Zusammenlauser sahen, gewesen, und hatte sie die Nacht vorher in Sicherheidassie betrogen waren, so molten sie das Schiffen Branddaten daran verhindert, velche auch ziveen von ihnen stecken, wurden aber von einem Trupp abgeschickter Sol gefangen nahmen. Hierauf schloffen sich die Rottirer, genauet zusammen, die ein erstaunlich resoluter Keranführte, und walten die zween Gefangene mit Gewalhatten, richteten ihre Flinten gerade auf sie, woranf ihrmieder haben. Die Soldaten, nachdem sie geladen Ansuhrer, mit einer entsedlichen Verwegenheit, in dem de Flinte auf seiner Brust stund, finen Legionen das Wort gab, fangt an, welches sig fogleich thaten, und warsen sovile Steine auf die Soldaten, als menne es regnete. Die Soldaten fruerten zwar anch, thaten aber keinen grossen Schaden, und waren gendthiget, meil die Steine so dick geslogen kammen, die Retraite zu nehmen. Nach diesemgingen de erzürnten Weber ziiden Meistern und in die Wiberstubben, wo sie wusten, das for den Hr. Cottenham gearbeitet wurde, schnitten alles, was ihm zugehørte, in kleine Stucke, undzerbrachen viele von seinen Weberstuhlen, som das der Schade, den er dadurch gelitten, auf 1000 Pd. Sterling geschattet wird. Das war nicht genug, ihre Racheging diesen Tag soweit, dassie cinen langen Peruckenstock eben auf disse Art ansputzten, wie sich Hr. Cottenham;ukleiden pllegt, und hingen ihn mit cinem Jettelan den Galgen, worauf gesbrieden stunde: "ch hinschuldig befunden worden, das ich Französische seidene Stoffe, sum Verderben meines Vatterlandes, ringesuhret habe, undleide daher, als ein unwurdiges Mitglied det Kongreichs Jrland, rechtmatziger Weise den Tod = Die Vebermeister haben in offentlichen Zeitungen, kund machen lassen, das sich ihre Zunst kunstigen Freytag versammeln sol, umzu uberlegen, wie man gerechte Mittel und Wege ausfinden konne, diese Beschwerden, ans dem Wegezu raumen, und der Einsuhre der Franzesischen Waaren nothn udigen Einhalt zu thun. Aus den Briesen von London, vom 16 August.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
Unsern lettern Pariser Briesen zusolge, wird die Untersuchung, wegen der Aufführung der vormals in Canadagestandenen Franzssischen Officiere, noch mit vie lem Eifer fortgesetzt. Es verlassen fast taglich Memoires und Factum, welche diese Sache betreffen, die Pressen. Von einem, der deswegen in Arrest gerathen isk, wird erzahlt, er habe bey dem Verhar seinen Richtern dis licherliche Antwort ertheilt: Es thut min leid, meine Herren, das Canada verloren ist; man har mir aber dergestalt zugesett, om mich mit in die Conspiration zu ziehen, das ich mich nicht langer habe halten konnen; wir erhielten so viel Geld und andere Kostbarketten, das wir gleichsam, von Reichthamerne uberhauft, in einer einzigen Nacht eine grosse Menge von Wechseln verbrenne haben." Ohnerachtet solchet Einfalt, sollen diesem Herrn noch gresse Summen, welche einige auf Millionen schatzen wollen, ubrig geblieben feyn.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
Wien, vom 13 August. Gestern ward in der Burg, in Gegenwart beyder Kayserl. Majestaten, wie auch Sr. Königl. Hoheit, des Erzherzogs Joseph, eine geheime Conferenz gehalten, welche von 9 Uhr Vormittags, bis nach 5 Uhr Nachmittags, ununterbrochen fortdauerte.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
NOTIFICA7. Von der den 22und 28sten dieses gezogenen 4ten Clas det 10ten Kongl. allein privilegirten Kopenhagene, Lottere erden die Gewinne den 5ten Sept. und folgende Werkeltage von denen beykommende Collecteurs gegen Zurücklieferung der originalen Preis=Lossen aus bezahlt. Zugleich mit solger Auszahlung mird aucdie Appellation dersenigen Lossen, welche nicht gezogen vorden, zur 5ten Classe mit Drey Reichsthalet per Los angefangen; welche Appellation dann obumganglich geschehen mus, ehe und bevor die hiesige som mohl als auswartige Collecteurs verpflichtet sind, ihre Axellations=Rechnungen, die den 17ten Oct. a. 5. bey mit eingekommen seyn mussen, zu schliessen und einzusenden, weil die Ziehung besagter 5ten Classe ohnseht bar den 24sten Oct. vorgenommen werden soll. Wedemach in der solchergestalt bestimmen Zeit die Apellation seiner Lossen versaumet, wird ohnentgeltlich vertragen mussen, das solche Losse sodann, vermage des Plans, heimgefallen seyn, und for 10 Reichsthalet das Stuck, als den Einschus samtlicher 5 Classen, an andere Liebhaber uberlassen werden. Kopenhagen, den 29sten August 1763. Jonas Collin, Jhro Königl. Majestat Kanzeleyrath, und Lottere=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
AVERTISSEMENTS. Demach der Regiments=Gevaldiger bey dem Nordre, Jütichen National Infanterie=Regiment, der Johan David, Schidtler seit kurtem et Tode abgegangen, und seine Nachlassenschaft, die sogleich zur Berichtigung angenommen worden, so gering befunden ist, das sit nicht hinreichet, cirordentlich Proclama anstufertigen und publiciren zu lassen, Also mird solcher Todesfall hiedurch in dennen Danischen unDeutichen Post=Seitungen zu dreien mahlen kund gethan, damit seine etmanige Erden (von deren Auffenthalt man nichte mesteres weitz, als das man daraus, das der Desunctus cin Febohrner Deutscher gewesen, schliesset, das selvige sich aucin Dentschland anshalten moden) sich in der Sterbbude cinfinden konnen binnen geietzmasiger Zeit, nemlich 6 Wocher, for Enheimische, und Jahr und 6 Wochen fur die Auswartige, zu solcher Zeit die Berichtigung zum Beschlus befor dert wird. Des Defuncti Debi und Creditores werden ebenermassen vorgeladen, erstere ihre Schulden an der Sterbude zu bezahlen und letzere ihre Pritensionen anzumelden, und gebuhrend zu legitimiren. Unterdessen dienet zur Nachricht, das die auf der Sterbhude haftende Schulden, dessen Massa weit ubersteiat, und solglich kein Erbtheil zu erwarten ist. Schidrping bey Hobroe, den 18ten August 1763. P. Fischer, H. Paulsen. Capitain bey erwehntem. Capit. der Infant. Regiments Regiment. bey selvigen Regiment. Quartiermeister und Audit. Georg Friderich Fasting, Sørenschreiber for Andre Sogns Vogthen im Stift Amt Bergen in Norwegen, thut behannt, dat ein Tischler Gesell Ramens Jacob Hansen, als er vor kurzem alhier angekommen, Todes veriahren ist. Einige aus Bergen eingeholte Nacheichten zusolge, soll er in Danisch Holsten, und zwar im Dørse Stedesandtam Tönder, schen Amte, undzwischen Tøndern und Bredstadt belegengebohren, auch seine Mutter und ginen kranklichen Bruder, am Leben seyn. Seine geringe Nachlassenschaft it so fort registriret und besiegelt worden, und ist for ein ordenttich Proclama zu bewerkstellen uicht hinreichend; Deswegen werden des Defuncti somohl Crden als Debi= und Creditores durch dieses zu dreien mahlen eingeladen, hinnen gesetformiger Zeit zu erscheinen auf meinen bewohnenden Høje Flahammer, in Indre=Sogns Vogthey und Stiil=Amt Bergen, øder immidrigen Falle sich seldst zuzuschreiden haben, nas auf dem Ausbleiden erfølgen kan. Flahammer, den 1sten August G. F. Fasting.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
Nachdem der Jørgen Erboe, Bürger von Schien, mohnhaftin Langesund mit Tode abgegangen, und seine Nachlassenschalt, die so gering befunden worden, dases die Un kosten auf einem ordentlichen Proclama nicht zulatt, von den Theilungs=Verwalters der erwehnter Stadt Schien zur Berichtigung angenommen worden; Also lassen seldige hirdurch gewohnlicher Maatzen, des Desuncti Debi=und Creditores emladen das sie mit ihren Pratensionen und erforderlichen Legitimations, mie guch andere Richtigkeitten, binnen gesetzmassiger Frist einzufinden belieden, da eineder gerichtliches Verfahren zu erwarten hat. Schien in Norwegen, den 28sten Julii 1763.
Berlingske Tidende, 1763-09-02
Von megen des Hen Justits=Raths undBürgermeisters Bentsens undfeldstiger. H. Krag, Stadt Voigt. Der Herr Stadt Voigt Knud Møller in Saxkiøbing, laset in dennen zur Versendung mit der Post allen privilegirten Kopenhagener Danischen und Dentichen Zeitungen hiedurck zu dreien malen bekannt machen, das die Cheirau des Herrn Lauriz Christophersen Reimers, Madame Karen Hellene Mouritz=Tochter, alhier mit Tode abgegangen, und ihreNachlassenschaft in gerichtlicher Berichtigung aufgenommen worden ist. Weil sie aber keine anstammende Erden hinter lassen hat, werden ihre etwanige andere Erden, somie aucdie Debi=und Creditores der Sterbbude, durch disse Bekanntmachung eingeladen, auf dem Saxkiøbinger Rathhaus hinnen Jahr und 6 Wochen Frist zu erscheinen, zusolge dem Gesetze, nach welches auch jederman sein gebuhrendes Richt miederfahren soll. Saxkiøbing den 18ten August 1763. Am Mittewochen den 21sten Sept. erstk., Vormittags un 9 Uhr, wird in dem Compagnie=Hause auf Christianshaven, Auction borgenommen uber die 2 nun kurtlich von Chinheingekommenen Schiffe Ladungen. Die Waaren konnen 14 Tage vor der Auction in Angenschein genommen werden, Am Montaae den kunstigen 12ten September wird in den hiesigen Königl. priviligirten Assistence=Haus Auction borge nommen uder einige pom 11ten Januar, bis 12ten Julii inverigen 1762sten Jahre daselbst versetzte, und vis hierher nichsmieder eingeldste Plander, aus Gold, Silder, seidenen leinen. und wollenen Kleider und Zeuge, Zinn, Kupser, Messinmit mehreres.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Stockholm, den 29de August. Under 8de hujus er af Stockholms Raadstue udstædet: Forbud imod at indtage Gader og Stræder med Steen, Bygningsmaterialier, Haandværkerie=Meuble og andre HanPls=Vahre. Den indeholder, at de, som under Tilladelse af Bygning eller Reparation, og med Stadens Bygnings og Embedes Collegii Minde, have uden for deres Huse, paa Gaderne, oplagt Steen eller andre Materialier, bør inden denne Maaneds Udgang give tilkiende i bemeldte Collegio, til hvad Tid de kunde fuldende Bygningen, og faae Gaden, eller Strædet røddig, hvilket sidste skal strax iværksættes af dem, som ikke allerede ere i Værk med at bygge eller rapadere. Hvorhos det almindelig forbydes, saavel Handlende, som Haandværksfolk, under 10 Daler Sølvermyndt at bøde første Gang, og anden Gang dobbelt, at oplægge eller udsætte deres Vahre, Arbeyde eller Materialier uden for deres Huus, Boed eller Værkstæd, over Rendesteenen, paa Gaden eller Strædet; hvilke Sager i saa Tilfælde maa af Stadens Fiscaler besørges bortført, ligesom det og paaligger dem at inddrive Bøderne. Et Middel imod Qvæg-Sygen, som for 10 til 12 Aar. siden, da den yttrede sig i Østerbottn i Lappo Sogn, er med fuldkommen Nytte bleven brugt, er følgende : Et Skee=Bladfuldbrænt Enebær-Olie, blandes i en eller halvanden Pægel tyndt Øl, og samme gives det syge Creatur ind, hvilket man da lader blive ved Gaarden, saa skal man inden 1, 2, høyst 3 Dage befinde det fuldkommen helbredet. Bemældte Enebær-Olie tillaves saaledes: hugge smaa Enebær, Stuber, tørre den vel i Bager=Ovnen, pak dem derpaa i en Gryde med en Kølle eller Hammer, saa at de staae paa Enden; grave en Grøft i Jorden, sæt en ligesaa stor Gryde, der need, læg paa den en Blik=Plade eller et Bret med smaae Huller, hvelve da den anden Gryde, med de indpakkede Stubber, ovenpaa, og kline dem om Bredden vel til med Leer, saa at ingen Røg trænger ind eller ud. Giør en sagte Jld omkring og over denne Gryde, og vedligeholde den 1 eller halvanden Time, ligesom Gryden er stor til, saa flyder Olien af den øverste Gryde i den nederste; Samme Enebær Olie forvares da paa en Flaske med Prop og Hinde over; indtil den behøves.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Kongsbakka, den 13de August. J Odensala Sogn ved Kongsbakka, fødde Johannes Simonsens Hustrue den 28de Julii en dødfød Datter, den 29de en dødfød Søn, og den 30te en Datter, som tilligemed Moderen lever, og er temmelig vel.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Rom, den 8de August. Man har Efterretning fra Spanien om at Formælingen mellem Hans Kongel. Høyhed Erke=Hertug Leopold, og den 2den Spanske Jnfantinde Maria Louisa, er allerede bekiendtgjort ved bemeldte Hof.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Posen, den 16de August. Volhinien, et af de største Palatinater i dette Kongerige, 120 Mile langt og 60 Mile bredt, er i heel Bevægelse. Stor Kronfeldtherren, har sendt en vis Adelsmand, som er velbekiendt i Forretningerne, til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Paris, den 81de Aug. Man har aldrig seet, at der med saadan Jver er bleven arbeydet i vore Havne, som nu. Paa Verfterne i Marseille og Toulon arbeyde 3000 Mand, i Brest og Rochefort ligesaamange og saa efter Proportion i alle Rigets Havne. J Spanien bliver Marinen med samme Jver istandsadt.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Naar da, efter grundig Undersøgning, Jndpodelsen skulle blive sikrere bestemt, saa ville samme være Frugten af det vise Overlæg, hvorfor de havde dem at takke, og hvilket da ville befrie dem fra vigtige Besværligheder i hvilke de ved en falsk Sikkerhed, skulle uundgaaelig været blevne styrtede. Ved disse Omstændigheder, og i Betragtning af Politie General=Lieutenantens og andre Betientere ved Chattelet, deres Forestillinger foreslaae vi Parlamentet at forordne &c. &c. Efterat Gens du Roy havde endet deres Tale, og den første Præsident havde berammet den Jver og Opmærksomhed som Politie=Betienterne havde ladet see for den almindelige Velfærd, lovede samme første Præsident at Parlemen. tet ville tage deres aflagde Beretning i Overveielse. Herpaa traade Politie=Betienterne og Gens du Roi til Side; Og efter at have overlagt Sagen, har Parlementer besluttet og forordnet: at de theologiske og medicinske Faculteter i denne Stad skulle være forpligtede at meddeele deres Betænkende om Børnekoppernes Jndpodelse. Saaledes skal det medicinske Facultet være forbunden til at forsamle sig først, og indrette en tilforladelig Betragtning over Jndpodelsen, med dens Fordeele eller Ubeqvemmeligheder, tilligemed, om det er raadeligt at tillade, forsvare eller taale den; og om de Forsigtigheder som bør foreskrives dem den foretage sig Jndpodelsen, eller dem som selv lade sig indpode, i Fald at Jndpodelsen skulle tillades eller taales." Paa det at samme Betænkende, som skal leveres til den Kongel. General=Procureur, kan derpaa blive det theologiske Facultet meddeelt, hvilket da ligeledes i sædvanlig Form udstæder sit Betænkende om Jndpodelsen; Samme, tilligemed det modtagne Betænkende fra det mede inske Facultæt, Syndicus, har at tilstille den Kongelige General=Procureur; hvorpaa samme General=Procureur i Følge af de modtagne Betænkenders Jndhold, tager de ham tilkommende Beslutninger, og Parlementet vil derom forordne det udfordrende. Jmidlertid, og foreløbende, forbydes alle og enhver i de under dette Parlements District hørende Stæder og Forstæder, at foretage sig Jndpodelsen, eller at lade den foretage paa sig selv; ligesom og de Personer som ere indpodede, forbydes, fra den Dag af, da Jndpodelsen er foretagen, indtil 6 Uger efter deres Helbredelse, at have Omgang med nogen, undtagen med de Personer som de behøve til deres Opvartning; alt under vilkaarlig Straf. Videre er befalet at dette Arret skal trykkes, oplæse, giøres bekiendt, og offentlig opslaaes paa alle de Stæder hvor det eragtes fornødent; saa og Gienparter deraf ansendes til alle de Amter og Senechauser, som høre under Parlamentets District, for der at oplæses, giøres bekiendt, og føres til ProtocolsDen Kongel. General=Procureurs Substituter, blive anbefalede at iagttage dette, og forinden en Maaneds Forløb at tilstille Parlementet Beretning herom. Saaledes skeed i Parlementet den 8de Junii 1763.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Helsingøer, den 4de September. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: den 2den hujus, Jacob Broders af Flensborg fra Riga til Bremen, Peter Petersen, af Trondhjem fra Danzig til Trondhiem, Niels Rolanden af Nyborg fra Danzig, og Eiert Bowitz af Bergen fra Kongsberg begge fra Bergen, Mathias Jacobsen af Randers fra Riga, Han Rasmusen af Aalborg fra Danzig, disse til Aalborg, samtlige med Rug og Hvede. Martin Helst af Altona fra Danzig til Malaga med Staver. Peter Sjouckes Brouer af Helsingøer fra Riga til Ostende med Bielker, Peter Jørgensen af Flensborg, og Cornelis With, af Altona, begge fra Stockholm til Bergen med Tiære. Terckel Larsen Biørn af Aalborg fra Petersborg til Aalborg med Olie. Friderich Harboe af Sønderborg fra Finmark til Kiøbenhavn med Fisk, Jeppe Larsen af Aalborg fra Pillau til Bergen med Byg. Den 3die dito: Otto Christian Thrane af Eckernførde fra Kiøbenhavn til Moss med Stykgods. Hans Mathiesen af Fleckefiord fra Kønigsberg til Bergen med Rug. Ole Lonning af Sognedal fra Danzig til Bergen med Byg. Mulff Bahnsen af Flensburg fra Riga til Lissabon med Hør. Carsten Hansen af Kiøbenhavn fra Petersborg, til Livorno med Juchten.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
Kiøbenhavn, den 5te Septbr. Den 15de August haver Hans Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Hans Lentz til at være Tolder ved Aarhuus Toldsted. Den 22de Aug. er Søren Dolmer Translateur ved Øresunds Toldkammer, allernaadigst beskikket til virkelig Kammerrad.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
I Gaar blev Hendes Kongel. Majestæts den regierende Dronnings Fødsels=Dag holdet høytidelig ved Hoffet. Da Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse og Smagens Udbredelse ved nye Prøver af Kongens naadige Omsorg er bleven opmuntret, at igientage sine Forsamlinger; saa bekiendtgiøres det hermed, at de forhen udsatte Priser, udsættes paa ny, nemlig Halvtredsindstive Rigsdaler, eller en Medaille af samme Værdie for den beste Danske Digt om Skabningens Ryperlighed, i de skabte Tings Orden og Sammenhæng; og Fyrretive Rigsdaler, eller en Medaille af samme Værdie for en prosaisk Afhandling om den beste Maade, paa hvilken et Sprog kan dyrkes Og da hidindtil intet over disse Materier er indkommet, som Priser, kunde tildømmes, saa foreslaaes tillige to andre Materier, som ef tre Behag af dem, der vil arbeyde for Priserne, kan vælges i Steden for de forhen udsatte: nemlig i Poesien Freden, og i Veltalenheden en Elogie af Admiral Niels Juel Til det første giver den længe forønskede almindelige Fred, hvorved Europa nu glades, en riig Anledning; og det andet Theema kan ikke være ubehageligt for en Nation, hvis Historie er opfyldt med store Bedrifter, til Søes. Man venter omtrent paa samme Maade, som de Franske nyligen har stiftet et Ære=Minde for en du Guay-Trouin, at finde i denne Eloge, hvad der charakteriserer Personen, og hvad der viser ham som et følgeværdigt Mynster. Der udsættes tillige en tredie Priis af Tredive Rigsdaler for den beste Afhandling over en selv udvalgt moralisk Materie. Da dette sigter fornemmelig til den geinlige Veltalenheds Udbredelse saa gjor man sig den Forhaabning, at fortiente Mænd, i sær at Geistligheden i Danmark og Norge, vil være behielpelige, at opfylde Selskabets Ønsker. Skrifterne indsendes indtil den 1ste Decembr. i det seeneste, og Priserne uddeeles i tilkommende Aar, og altid herefter, den 31te Mart. Forfatterne tilkiendegive ikke deres Navn, uden i en forseglet Seddel. Tilligemed Priisskrifterne, og de næst beste iblant de indsendte som fortiene Trykken, udgives fremdeles en Samling af andre Arbeider i de skiønne og nyttige Videnskaber. Og i denne Henseenindbydes paa nyde, der vil udarbeyde noget, som overeensstemmer med Selskabets Hensigt, at indsende det, med eller uden Navn, enten til Hr. Ackermann paa Kiøbmagergaden, eller til Mummes Boghandling paa Børsen, hvilke have paataget sig Selskabets Correspondenz. Selskabet bliver ved sit Tilbud, at lade enhver Forfatter, efter Aftrækkens og de øvrige Omstændigheders Beskaffenhed, hoste Frugten af sit Arbeide; og intet skulde glæde det mere, end at see i andre Maader og betydeligere Tilfælde deres Fliid opmuntret og belønnet, som maatte vise sig særdeles nidkiære i disse Samlingers Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1763-09-05
J de benævnede Boghandlinger tilstilles enhver, af hvis Arbeide noget til Trykken befordres, to Exemplarer af det Stykke, hvor det er indrykket, og hvad der ikke til Trykken befordres, skal paa samme Sted, hvor det er indgivet med største Rigtighed, og saa tilig, som mueligt er, tilbageleveres.