JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Boghvede, Rulle- og Kartoffelgryn 1 Li Perlegryn. . . 1 - Persille, Sillerie og Gulerødder, røde og hvide Veder, hvide og botfeldske Roer, Grønløg Reddiker og Purrer og andre. dyrkede, ikke særskilt benævnte, Rødder og Roer . . . . 1 Td. Agurker: friske og grønne 1 Td. saltede og syltede 1 Ott. Asparges . . . 1 T. Løg, 1 Skp. el. 16 Reeb Kaal: grøn. . . 1 Læs hvid og rød 1 Skok Blomkaal, 1 Stok Huder af al Slags stort Qvæg og Heste: efter Stykketal: vaade, saltede eller tørre. . . . . . . efter Vægt: tørre . . . . . . . vaade eller saltede. garvede, see Læder. Jster . . . . . . . . . Kaalrabi, Kartofler, Jordæbler . . . . . Kalk . . . . . . . . . Kjød, fersk, sprængt ell. saltet, samt Oxetunge. og Pølser, ligesom Svinehoved, Ryg Fødder. Kallun, hvortil henregnes Hoved, Fødder, Vom og Hjerteslag. tørret, røget, spæget. Kirsebær, friske . . . Klid, Svinemeel og lignende formalet Kornaffald. Kronvildt . . . . . .J Dele antages Ryggen for hver af Køllerne for Kul af Træ. . . . . . Lys: af Talg, Voxstabler og Voxlys, samt alle andre Slags Lys Læder, garvet eller alluneret. . . . . . . . . Stk. 1 Td. eller 1 Td. 1 Td. eet i mindre Qvantiteter. frie 1 Td. 1 Stk. 1 Læs eller 6 Tdr. Nugjeldende.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Lys af Talg . . 18 af Vox. . . 1 - af Marv . . 1 Malt, malet, maae ei indføres til Kjøbenhavn, og til de øvrige Consumtionsstæder ikkun efter løst Formalingsseddel. Meel: af Hvede, Boghvede, alle Slags. eller B. af Rug: samfænget . . . . . sigtet og fiint . . . af Havre eller Kartofler . . . . af Ærter, Bønner og anden Bælgsæd. Skraaet eller grottet Korn. maa ei indføres, uden at dermed følger behørig Formalingsseddel. Melt. . . . . . . . . Mjød . . . . . . . . Muursteen af brændt Leer. . Ost . . . . Pærer, friske. . . . . Pudder. . . Raadyr . . . . . . . I Dele antages Ryggen, hver af Køllerne. for for 13. Skildpadde . . . . . 1 Td. eller 136 Potter 1 Td. eller 136 Potter, 1000 Stkr. 1 Td. 1 Skp. i mindre. Qvantiteter. frie 1 mk. 1 Stk. I St.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Rugjeldende. af Hvede: samfænget . . 1 L. sigtet . . . . 1 - fiint . . . . 1 af Rug: samfænget . . 1. sigtet . . . . 1 - fiint . . . . . 1 - af Byg: samfænget . . 1 - sigtet og fiint, 1. af Havre . . . 1. af Boghvede og Kartofler . . . . 18. af Ærter, Bønner og andet Bælgkorn 18. Kiøbenhavn. Frd. Sk., Skind af Kalve: efter Stykketal: vaade, saltede, tørre efter Vægt: tørre. . . . . . . vaade eller saltede. garvede eller paa anden Maade beredte Smør Stivelse. . . . . . . Sviin, levende eller slagtet . . . . . . . Hoved, Ryg, Fødder, see Kjød. Griis, under 1 Li: levende eller slagtet. af et Lii og derover, som Sviin. Tagsteen. . . . . . Talg . . . . . . . . . Tømmer: af Fyr og Gran . . . alt andet (Skibsbygningstømmer undtaget: landværts . . . . . søværts . . . . . . Tørv (Mosetørv. . . Vikker. . . . . . . . Vor . . . . . . . . . Øl. . . . . . Østers, fersk. . . . . 1 Deger 1 Li Td. eller 14 Li 1 Stk. 1 Stk. 1000 Stkr. 1 Li 1 Læs 1 Com. Læst, 1 Læs 1 Td. 1 Li 1 Td. eller 136 Potter, 1 Td. semsberedte . . . af Eeg . . . 1 Læs. alt andet . . 1 Læs Eddike efterne af Productionen af Øl il Tarif, Al. for Udkast Brændeviin.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Rugjeldende. Udkastet. 1. Afgift af Materialierne: 1. Formalingsafgift.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
af Sædevarer: a. af Malt til Øl eller Eddike. . b. af Hvede til Brændeviin . . c. af Malt og alle andre Kornvarer, samt Bælgsæd og Frøsorter, ligesom ogsaa Klid og andet Kornaffald. til Brændeviin. B. Afgift af andre Brændeviinsbrændings=Materialier: a. Sukkervand . . b. Sukkerskum. . c. Sirup. d. Mallas eller Opstikning . . . . e. Sukker, raat. 2 Redskabsafgift. For hver Tønde af det eller de til en Brændeviinsbrænding anvendte Mæskekars udmaalte Rum . . . Kl. 1. Afgift af Materialierne: A. Formalingsafgift af
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Sædevarer. Malt til Øl, af 1 Td. ell. 9 1/2 brutto 187. Malt til Eddike, af 1 Td. eller 9 1 L. brutto . . . . 1 Hvede til Brændeviin af 1 Td. eller 14 L. brutto . . . . 1 Rug til Brændeviin, af 1 Td. eller 13. brutto . . . . 1 Byg til Brændeviin, af 1 Td. eller 11 L. brutto . . . . 1 Malt til Brændeviin, af 1 Td. eller 9 1/2 om brutto . . . . 1 Havre til Brændeviin af 1 Td. eller 9 La brutto . . . . 1 Klid og andet Korn affald til Brændeviin. af 1 Td. eller 6 L. brutto . . . . 1 B. Afgift af andre Brændeviinsbrændings-Materialier: Sukkervand 1 Td. eller 136 Potter . . . . Sukkerskum 1 Balle eller 102 Potter. Sirup. . . . 100 D. Mallas eller Opstikning. 1 Balle ell. 102 Potter Sukker, raat. 200 D. 2. Redskabsafgift. For hver Tønde af Kjedelens og Hattens dobbelte og det eller de til en Brændeviinsbrænding anvendte. Mæskekars enkelte Rum i sammentaget Forhold. da III.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Udkast til Tarif for Afgiften af Sædevarers Formaling til al anden Anvendelse end til Øl, Eddike eller Brændeviin. Udkastet.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Rugjeldende. 1. Hvede og Bland korn, hvori er Hvede, til Meel, Gryn Stivelse, Pudder og Kreaturføde, samt Byg og Boghvede til Meel og Stivelse. . . . . 2. Rug, Havre og al Bælgsæd til Meel, Gryn, Stivelse og Kreaturføde samt Byg og Boghvede. til Gryn og Kreaturføde. . . . .J. Byggryn og Boghvedegryn til Om maling til Meel.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Kiøbenhavn. Rbd. Sk. cont Stad. Rbd. Kl. Hvede og Blandkorn. hvori er Hvede, til Meel og Stivelse, af 1 Td. eller 14 s. brutto . . . . 1 Rug til Meel, Stivelse og Kreaturføde, af 1 Td. eller 13 La brutto . . . . 1 - Byg til Meel og Stivelse, af 1 Td. eller 11 La brutto . 1 L. til Gryn og Kreatur føde, af 1 Td. eller 11 L. brutto . 187. Havre til Meel, Stivelse, Kreaturføde og Gryn, 1 Td. eller 9 L. brutto . . . . . 1 Erter, Bønner, Vikker og andet Bælgkorn til Meel, Stivelse og Kreaturføde, af 1 Td. eller 14 Ls brutto . 1 L. Boghvede til Meel og Stivelse, af 1 Td. eller 10 En brutto . 1 L. til Gryn af 1 Td. eller 10 Ls brutto . 1 L. Kiøbenhavn. Rbd. Sk. JrRbd. St. rer. IV. formalede
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Consumtionsgodtgjørelsen for Brændeviin og for Udkast til TariKornvarer. sjeldende. Nu Udkastet. i andre i andre Kiøbenhavn, Coni. Sted. Kiøbenhavn, Conf. Stad. Rbd. Sk. Rbd. St. Rbd. Sk., Rbd. Sk. Brændeviin, samt Genever ligesom ogsaa Aquavit uden Tilsætning af Sukker og 1 Pot af 4 deslige Grad. Styrke. For hver Grads høiere. Styrke, forhøies Godtgjørelsen pr. Pot med . . For Brændeviin under 4. For Brænde Graders Styrke godt viin under 4. gjøres Consumtionen. Grad. Styrke ikke. Over 12 Grader godtgjøres. som 12gradigt. Consumtionen ikke. Gryn: Gryn : Boghvedegryn, Rulle 1 en Hvedegryn. . . . gryn. . . 1 L. - 6 Boghvedegryn, Rul Perlegryn. . 1 – - 7 legryn og PerleBankebyg . . . 1 – gryn. . . . byggryn, Havregryn, Bankebyg 1 Lu Byggryn, HavreMeel:
Berlingske Tidende, 1836-04-22
gryn og Ruggryn, af Hvede: Meel: samfænget . . 1 L. af Hvede, Boghvede. sigtet . . . . 1 - eller Byg. fiint . . . . 1 af Rug: af Boghvede. 1. samfænget . . . af Byg: sigtet og fiint . . samfænget. . 1 af Havre . . . . sigtet og fiint 1. af Ærter, Bønner af Rug: og anden Bælgsæd. samfænget. . 1 sigtet . . . . 1. fiint . . . . . 1 af Havre. . . 1. Ved at forelægge Forsamlingen dette Lovudkast, gav den Kongelige Commissarius følgende Fremstilling af de Hensyn, der havde begrundet samme.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
De forelagte nye Tarifer for Consumtionen gaae ikke ud paa nogen Forøgelse i denne Deel af Statsindtægten, men blot paa en hensigtsmæssigere Fordeling af samme. Fornemmelig har man søgt, ved at frigive adskillige Artikler, der kun frembringe en liden Jndtægt for Finantserne, og som let lade i indsnige, at befrie den indvortes Samfærsel for den Besvær, der flyder af disse Artiklers Angivelse samt Afgifts Erlæggelse og den dermed forbundne Control, saavelsom for den odisse Anholdelse af Varerne, som Vedkommende stundom underkastes, uden at det har været deres Hensigt at besvige Afgifterne. Ligeledes har man søgt, saavidt som Forholdenne tillade det, at udjævne den Ulighed, der for Tiden finder Sted i Afgifterne for Kjøbenhavn og for de øvrige Stæder, i Særdeleshed hvad Jndførselsconsumtionen angaaer, der i disse kun erlægges efter Tarifen af 1ste Februar 1797, i Forbindelse med de under 21de October 1803 og 6te Juni 1806 paabudne Tillægsafgifter, alt ansat til Rigsbankpenge Sølv, Daler for Daler og Skilling for Skilling, følgelig med 1 1/2 Rbd. for hver Rigsdaler Courant, som efter Forordningen 1797 skulde erlægges, medens der derimod ved Forordningen af 23de October 1811 blev for Kjøbenhavn foreskreven en ny Tarif, ogsaa for bemeldte Green af Consumtionen, som deels optog adskillige forhen consumtionsfrie Artikler, deels for adskillige fastsatte betydelig høiere Afgifter end forhen, hvilken Tarif ligeledes med sit nominelle Beløb gik over til Rigsbankpenge Sølv. Endvidere har man taget Hensyn til, at de i 1803 og 1806 paabudne Tillægsafgifter, der udenfor Kjøbenhavn blive at lægge til Tarifen af 1797, men som i Kjøbenhavn indeholdes i selve Tariffen af 1811, bør igjen godtgjøres ved Varernes Udførsel til consumtionsfrie Steder, da den nu gieldende Bestemmelse, at de i Reglen tilbageholdes ved Consumtionsgodtgjørelserne, er liig med en Udførselsafgift af Varer, som ellers derfor skulde være frie, eller et Tillæg til den Udførselstold, som en Vare ellers er underkastet.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Den væsentligste Deel af Consumtionsindtægten hidrører fra Forbrugen af Kornvarer, til Brød, Øl, Brændeviin eller andet, hvortil de behøve Formaling, samt af Kjød. J Kjøbenhavn er det fundet, at fornævnte Artikler, have udgjort 80 pCt. af hele Jndtægtens Beløb; af de øvrige 20 pCt. ere de 15 udkomne af følgende 12 Artikler: Smør, Brænde, Tørv, Havre, Erter, Vikker, Fjederkreature, Talg, Huder og Læder, Haugeværter og Ost Alle øvrige Artikler have saaledes kun givet 5 pCt. Det maa ansees gavnligt at concentrere Afgiften paa saadanne vigtigere Artikler, og fritage de øvrige, med Hensyn til hvilke den Byrde, som Afgiftserlæggelsen medfører, ikke staaer i noget passende Forhold til Finantsernes Jnteresse ved samme. J andre Stater er det fornemmelig saadanne Artikler, der, skjøndt producerede i Landet selv, belægges med Forbrugsafgifter under Navn af Mahlsteuer, Schlachtstener, Brantweinstener, Malzsteuer, hvortil paa sine Steder kommer Salt-, Ta back og Weinstener. Vel kunde det synes mindre billigt, at saaledes især de første Fornødenheder beskattes. Men det er alene af dem noget anseeligt Bidrag til Statsfornødenhederne kan erholdes, og da i Almindelighed de meere Velhavende directe eller indirecte komme til at bære den største Deel af de Afgifter, der hvile paa de Artikler, der fortæres af den arbeidende Klasse, saa bliver Resultatet heller ikke saa ubilligt, som det ved første Øiekast kunde synes.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Paa Eddike er Jndførselsconsumtionen nu ikke sat høiere end paa Øl, fordi Formalingsafgiften paa Malt nu er sat lige, enten det bruges til Øl eller til Eddike. Formalingsafgifternes Størrelse er endnu væsentlig den samme, som efter Forordningen 31te December 1700 og 15de October 1778. samt 1ste Februar 1797, dog med Tillægs afgift efter Forordningen 21de October 1803, men derhos med den Formindskelse, som fly Jmidlertid blev der af den lettere Myntfod. Afgiften med Hensyn til Hvede noget forhøiet ved Forordningen 23de October 1811.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Efter de nye Tariffer II og III sættes Afgiften Lispundviis, og da Byg- og Boghvedemeelvanskelig skjelnes fra Hvedemeel, og Forskjellen saaledes har foranlediget idelige Besvigelser, saa er hine Meelsorters Production ansat, til samme Afgift som Hvedemeels, hvilket ikke kan ansees betænkeligt, da bemeldte Meel sorter kun bruges i smaa Partier. Derimod var det nødvendigt, at det, med Hensyn tilRugs Formaling til anden Brug end Øl, Eddike eller Brændeviin, forblev ved den nuværende langt lavere Afgift. Udenfor Kjøbenhavn ansaaes det dog fornødent, at Afgivten for Formaling af andre Kornsorter til Øl, Brændeviin og Eddike fremdeles blev noget lavere end Formalingen af Hvede, med særdeles Hensyn til at der paa sine Steder, ikke befindes behørig Forraad af Hvede (den i Kjøbenhavn er Hovedmaterialet for Brændeviin, men at Brændeviin fornemmelig tilvirkes af Rug, hvoraf samme Vægt giver noget mindre Brændeviin end en lige Vægt af Hvede.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Den samlede Committee havde, efteren motiveret Fremstilling, der i det Væsentlige er optagen i Forsamlingens Betænkning, og hvori man tilraadede det forelagte Lovudkast, derhos indstillet: At Forsamlingen vilde ytre det Ønske, at en Lighed i Consumtionssatserne i alle Rigets Kjøbstæder, saaledes som denne var, indtil Fregn, 23de October 1811 udkom, maatte blive tilveiebragt, saasnart Omstændighederne maatte tillade det. Derhos havde Committeens Minoritet, (Voigt, Bruun, Steenfeldt) indstillet: At Jndførelsen af hiint Lighedsystem dog ikke maatte skee paa den Maade, at Consumtionsafgiften i Provindskjøbstæderne desformedelst forøges.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
At Tariscommissionen, ved at bestemmeConsumtionsafgifternes procentvise Forhold til Vareværdierne, har seet hen til Værdierne paa Forbrugsstederne og ikke til dem paa Productionsstederne, saaledes som ved Toldafgifternes Regulering, ansaae den Tilforordnede grundet i Consumtionsafgiftens Natur, da det er en Afgift paa Forbruget, der i Reglen maa falde Consumenterne til Last, og hvor det altsaa gjelder om at udfinde, hvilket Paalæg disse Consumenter maae bære foruden den Værdi, hvori Varerne uden Consumtionsafgiften ellers vilde staae dem.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
J en næsten modsat Retning af den, som fordrer, at Uligheden i Consumtionsafgifterne, som opstod imellem Kjøbenhavn og Provinds stæderne ved Forordningen af 23de October 1811, skulde ophæves, udtaler sig Committeens Minoritet, naar den anseer det Princip som ubilligt, der vilde fordre, at Ligheden, imellem Paalæget i Kjøbenhavn og Provindstæderne skulde tilveiebringes ved en Forhøielse af Afgifterne i Provindstæderne. J denne Henseende fortjente det at komme i Betragtning, at Jndførselsconsumtionen i Provindstæderne, med sammes Tillæg efter Forordningen af 21de October 1803 og 3die Juni 1806, overgik ved Pengeforandringen i 1813 Daler for Daler, altsaa uden Tillæg af 2/3 Deel for Myntfoden, til Rigsbankpenge Sølv, men at ligeledes de ved Forordningen af 23de October 1811 saa betydeligen forhøiede Jndførselsconsumtionsafgifter i Kjøbenhavn overgik til Rigsbankpenge uden nogen Nedsættelse i det nominelle Beløb, saa at Hovedstaden siden den Tid har baaret et ingenlunde ubetydeligt Skattepaalæg fremfor Provindskjøbstæderne. Da nu Committeen eenstemmigen har erkjendt det ønskeligt, at denne Ulighed maatte bortfalde, synes der ikke at være noget Ubilligt i, at Provindskjøbstæderne, saavidt fornødent, overtage endeel af det Paalæg, hvorfor de nu i en saa lang Række af Aar have været fritagne, uden at der videre, end ovenfor bemærket, kan anføres nogen væsentlig gyldig Retsgrund for en saadan Fritagelse, især da ellers Ligheden jo ikkun vilde være at opnaae ved en saadan Afgiftsnedsættelse i Kjøbenhavn, som maatte medføre en Jndtægtsformindskelse for Stats ogsaa paa Veiriningen fra den, i samme kassen, hvilken Tarifkommissionen ikke kunde have Anledning til at fremkalde. Jøvrigt bemærkedes det, at de, ogsaa af Committeen som uvæsentlige erkjendte, Afgiftsforhøielser i Provindskjøbstæderne tildeels ere fremkaldte ved Nødvendigheden af at erstatte Finantserne den Afgang i sammes Jntrader, som fremstaaer af Tarifcommissionens Forslag om den hidtil ved Consumtionsgodtgjørelser indeholdte Tillægsafgifts Tilbagebetaling.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Committeens Medlem, Etatsraad Steenfeldt, yttrede, at han troede at burde henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa, at efter hvad der var udtalt baade i Tarifcommissionens Betænkning og af den kongelige Tilforordnede havde man hyldet det Princip, at ville udjævne Uligheden mellem Consumtions afgiften i Kjøbenhavn og Kjøbstæderne ved tildeels at forhøie Afgiften i disse og nedsætte den i hiin. Da Kjøbstæderne ved den nye Tarif havde erholdt endeel Lettelser, troede Taleren ikke, at man burde erklære sig imod de enkelte Forhøielser, der vare indførte; men det var blot mod Principet, at man paa det Bestemteste burde erklære sig, da der ellers upaatvivleligen vilde skee en successive Forhøielse i Afgiften for Kjøbstædernes Vedkommende, hvilket vistnok var ubilligt. Naar der til Fordeel for denne Mening anførtes, at Myntfodens Forandring ei var kommen i Betragtning med Hensyn til Consumtionen, hvilket derimod i 1813 var skeet ved Toldafgifterne, der, ved at overgaae til Rigsbankpenge i deres nominelle Størrelse, forhøiedes med 1/4 Dele, og at derimod Kjøbenhavn i 1811 havde faaet en betydelig Forhøielse, da kunde Taleren ikke være enig i, at dette var en tilstrækkelig Grund til hiin Mening. Hvad Tolden angik, da var den anførte Forhøielse mere naturlig, da Priserne paa Varene, der indførtes fra Udlandet, ei kunde antages at være undergaaede den Forandring i Anledning af Myntfodens Forandring som de indenlandske Vare, hvoraf Consumtion erlagdes; og da Kjøstæderne siden 1813 have været fritagne for at yde den anførte Forhøielse af 1/3 Deele, saa vilde det upaatvivleligt, hvis den nu paabøde, ansees som en ny Afgift, hvortil der ingen grundet Anledning gaves, og som Kjøbstæderne, hvis Velstand Tid efter anden betydeligt var aftagen, ei kunde bære. Et Medlem yttrede, at han fandt det lidet hensigtsmæssigt at udtale sig imod et Princip, der først ønskedes gjort gjeldende i en fremtidig ny Consumtionstarif, eftersom, naar den nærværende Tarif maatte blive sanctioneret, ingen Forandring i samme kunde skee, uden at Stænderne forud hørtes desangaaende, ved hvilken Leilighed man da kunde faae Anledning til nærmere at fremføre sine bemærkninger.
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Et andet Medlem var af den Formening, at Forhøielse i Provindskjøbstædernes Consumtion ikke kunde siges at være nogen Byrde for disse Kjøbstæders Jndvaanere, men at den derimod var det for Landmændene og især for de Producenter i Landets fjerne Egne, som ikke med Fordeel kunde bringe deres Varer til Afsætning i Hovedstaden. Jøvrigt erkjendte Taleren, at der i den Omstændighed, at Havevexterne vare blevne afgifts frie i de mindre Kjøbstæder, laae en gavnlig Opmuntring til Havedyrkning; men han maatte derhos bemærke, at saafremt den Consumtion, som nu var bestemt for HavevextersJndførsel i Kjøbenhavn, nogensinde tillige skulde blive paalagt de andre Kjøbstæder, maatte det meget beklages, og at, om lige System i denne Henseende skulde gjøres gjeldende, det derfor maatte ønskes, at de nævnte Artikler ogsaa i Kjøbenhavn tilstedes Afgiftsfrihed. (Sluttes i næste No.)
Berlingske Tidende, 1836-04-22
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
med gelige sig me til forsendelse. oplegge. ster prien De Hvertissement. idende. Berlingske politiske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 23. April. se No
Berlingske Tidende, 1836-04-23
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
London, den 15de April. – Den 13de d. M. højtideligholdtes City's conservative Forenings Aarsdag ved et stort Banquet i Convent-Garden Theater, som bivaanedes af 1100 Personer. Theatrets Loger vare opfyldte med Damer, der viste sig i den meest glimrende Pynt. Blandt de tilstedeværende Torver bemærkede man især Hertugen af New-Castle, Grev Winchelsen, Lord Stormont, Marquien af Chandos, Oberst Sibthorp, Apostaten OSullivan og fl. A. Hverken Hertugen af Wellington eller Sir N. Peel havde indfundet sig; den første fordi en trængende Jndbydelse fra en anden Kant havde afholdt ham, og den anden fordi han ikke var istand til at indfinde sig, saaledes løde i det mindste Undskyldningerne, der af begges Venner fremførtes, da Præsidenten foreslog Skaalerne: "Hertugen af Wellington og Lordernes Huus", Si Robert Peel og Underhusets conservative Medlemmer." Den sande Grund til hine Torv-Partiets Styreres, Hertugen af Wellingtons og Sir R. Deels Udeblivelse var uden Tvivl Frygten for Ultraernes blinde Jver, der let kunde have givet deres Nærværelse en Betydning, der kunde være til Skade for selve Foreningens Øjemeed, og de heftige Taler, der ved denne Lejlighed bleve førte, retfærdiggjorde ogsaa deres Frygt.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
J Aar finde betydelige Udvandringer Sted fra Jrland til Nord-America. Fra Cork ere allerede fem Skibe afseilede med Udvandrere, og Qvaierne ved Havnen ere opfyldte med Masser af Mennesker, der ere beredte til at forlade deres Fædreland. De fleste gaae til Canada. Trende af de sidst afgaaede Skibe havde næsten 400 Passagerer ombord.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
Den directe Forbindelse med Spanien og Portugal ved Dampskibe fra Themsen, der nu finder ugentliSted, synes at ville aabne nye Kilder for Handels speculationen. Skibet "Liverpool, der sidst ankom fra Gibraltar, Cadix og Lissabon, har blandt andre Ting ogsaa medbragt en Mængde Ærter, Bønner og andet Grønt, der i vort Clima bliver henved to Maaneder senere modent; Alt er ankommet i den bedste Tilstand og kunde strax sættes paa Bordet. Disse Varer kunne faaes saa billige i Lissabon, og Fragt og Told ere saa ubetydelige, at de for Øjeblikket koste langt mindre i London, end midt om Sommeren. Om otte eller fjorten Dage vil man paa samme Maade kunne faae modne Druer og andre Sydfrugter, ligeledes til yderst billige Priser.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
Dampskibene behøve i Gjennemsnit kun en Uge til Reisen.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
Efterretninger fra Fernande Po, fra den brittiske Coloni, af sidst i December f. A., melde, at Øens første Øvrighedsperson, Capitain Becroft, er paa Dampskibet "Quorrat trængt ligesaa langt frem paa Riger, som den ulykkelige Lander for ham, men at han først efter en Fraværelse af 102 Dage havde kunnet naae Fernando Po igjen.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
J det af Kongen den 13de d. M. holdte Conseil ere Port Elisabeth ved det gode Haabs Forbierg og Hold Harbour paa Øen Jamaica blevne erklærede for Frihavne.
Berlingske Tidende, 1836-04-23
Discussionen i Anledning af Pidskestraffens Afskaffelse ved Hæren, der i Forgaars og i Gaar fandt Sted i Underhuset, var, og det ifølge Sagens Natur, just ikke riig paa Beviisligheder. Modstanderne af den legemlige Straf beraabte sig paa det Barbariske og Nedværdigende i samme, og derpaa, at disse Straffe i Almindelighed aldeles forfeilede deres Øiemeed. Forsvarerne af den bestaaende Straffemaade derimod paastaae, at ved den brittiske Armees nuværende Tilstand, da den ikke conscriberes, men hverves, og ved det paa denne Maade sammenbragte Mandskabs Tilbøielighed til alle mulige slette Streger, kan Disciplinen ene og alene opretholdes ved Anvendelsen af legemlige Straffe. Desuden meente de, at alle de Straffe-Arter, man havde foreslaaet istedetfor Pidskestraffen, navnlig eensomt Fængsel, kunde, deels ikke under alle Omstændigheder, anvendes, og deels ikke i sin Virkning sættes ved Siden af legemlig Straf, de beraabte sig endelig gsaa paa Beretningen fra den, i samme Anledning nedsatte militaire Undersøgelses-Commission.