JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-09-16
Tirsdagen den 24de Septer, førstkommende, om Efter staaen indlem 1 og 10 bliver i Følge Dom og Udlandet. enten som de Gang opbuden for til den hans Velende at bortsælges Huset No. 308 Aaregaden, hos B. Fastenhed dopstagne Placater udviser. Petiener ter det Kangskestaverede Danske Asiatiske Compengadekiendtgiør har at dagen dan ande Segade. Billdommende, foretagen i Compagniets sluus paa Christian han Anthan over alverte comulds Vahre, hvorpaa lysareskal næste Jaliter naturæger, som paa Compagniets i cominer at erholde. Vahrene kan fra Dage forinden almen at Liebhabentager Oxelvn. Christianshavn, de. le denne tre. Optagen den 24de September, bliver i Gaarden Nr. andre Kongensgade ved allentlig Auction bortsolgt endeel satte bestaaende af Guld Salg, Tin, Kobber, Messina han Stemme, maader og Trægaden rinnet, Senge og Sagerinden Bager m.m. afg. Bogholder Thomas Christ, en maleskens og forhen afdøde haarnes Anna Smendsdatter. Saalestaaes Bar tilhørende: Betalingen erlægges ved Tilstaae til Procurater Madsmann paa Tienere Raa der hvem Catalogi bekommes 3de Dage. contarinaare Sorter, førstkommende om Formid han al 3 Slet bliver paa Aarskilde Raadstuesteds og nane. Gaas ved denne afstiansanden og om antagelig Budhavendelig at alt agteskader Cancellieraad Altes Stervdernelderens Gaard og inden dehag bortgaaden, og saa paa at et ogsaa af Gaden at saa gaaer han, den saae paa de saasnart havde gaasen Sandre dito gesaa en en Baalgade paa de Fag, alt 2 Etager høy intendeel angade Maale og Steentage, unden delen ere gode Kaldes paa paagaagshuset 12 Sile. del parerede Værelt og hostalgade og trukne, og Saldes datar, Sovekammig og i Værelser i Aamelseng, Sille Minde og opdages og Gaarden er Steen med Prindredskabs og andringer til Salg i.den. Dennenille, og andet Dagen maligheder, samt en dannanden denne Haanden Auctions Conditionerne. er al Efterlandet Raadmand naar i Rorvinde. Torsdagen den 4de October forstkommende, Kl. 10 Slet. verved aargangad Ordens Mærk bortsolgt endeel Gods og røgede degaaende af Dandegadets Mahogad Staale. Søen. ler Skade, Senges deraad og oden Danhæng, Mindes mar den ender og gaaener, Gaaskinden, Madrager anden er det naar Deel paa Amag og Nagelands Værktøi. delseseddelenter de Siden og senstand, garand Stagelse, nat Jern og Staal. eet og Deel at gammelt sten og Staal samt en stor Deel. denne kuns an Skimballer, Slibestene, nyt og gammelt Eger og Førre Tømmer, hvoriblant 2de nye Eige Mølle Atter at usædvanlig Størrelse, endeel Ringkommer, og tørt Mølle Gangtøi, endeel gamle Drev. Stierne og Kambiulsamt en meget god Haands Kone end et Bygnings Jnventarium, saasom Rambutter, store Dønkrafter, store Sange Tøiller og adskillige Sorter Værktøi, endeel Palings Redskaber, hvoriblant tremmede Plauge og Harver, Kiærer og deslige, ender Hauge=Bænke og Hauge Redskaber, nogle gamle Muur, en Tansteen, Tærtegader og en stor Deel gammelt Brænde m. der hydrøver Cataldat 14 Dage forinden Auctionenere at bekomme paa Orholms Værk, saavelsom i Kiøbenhavn hos Landvæsens Commissair og Forvalter Bierg i Store Helliggieststrædet Konger og hos Hr. Birkedommer Sundbye i Ballerup.
Berlingske Tidende, 1793-09-16
det Aatiske Compagnie agtet Fredagen den 4de October, fra Kl. 10 i Compagniets Huus ved en eneste Auction, at opraalisa udendere Auctioners Holdelse, om antagelig Bus saae at bortsælge Fregat skibet Juliana Maria, drægtig 260 Commeren læster, med Inventarium i den Stand samme nu er og efter sin hiemkomst fra Ostindien afste Julii Maaned forefinden hvilket saavelsom at Appe bitionen i Tilfælde seer 8te Dage efter Auctionen, herpaa til Liebhabernes behagelige Atterretning bekiendtgjøres. Skibet og dets Inventarium forevisaasnaler nat tompagniets Over han paasmaster Capt. Haste. De som udi herstedes afgangne Justitsraad Vice=Borge. mester og Raadmand samt Bospitals og Fattiges Forstande Christian Magnus Olriks Stervboe i Helsingøer maatte have noget at fordre enten Anledning at hans halte Embeder eller ander hans private Dandlinger, at hvad Navn nævnes kan, blive derved med 12 Ugers Varsel indkalde de at anmelde deres Fordringer og bevise sammes Rigtighed for Magistraten som Skifte. Forvaltere udi bemeldte Delanger. Da jeg er findet underhaanden at sælge min Bagergaard : delstager paa Hjørnet af St. Annegade og Groskenstræde beliggende, der nogle og de Aar har været Bagergaard, og et nærigt Sted, i samme Gaard staaer 100 Rdlr. faste Penge og er asseureret i Brandkassen for 2 Rdlr. Den er i timmelig god Stand, med Meel og Sædelotter, og 2de indmurede godderkiedler, stor Gaardsplads med Brand og Opstander ; Gerskenstræde er der Leiehuse til 2de Familier, Gaardplads og 2de Brand med Opstande, en stor Hauge med endeel Frugt taler og en Drand med Opstander. Bagergaarden kar ogsaa bekommes fraskildt fra Friehusene, ifald forlanges. De Lysthavende ville behageligst henvende dem til Enken i bemeldte Bagergaardt St. Annegade. Mad. S. H. sal. Møller. Juuledning at at Sæbyegaards Avling er bortforpagtet, bliver gammestedaden 24de September d. A., om Formiddagen alt tidsolgt ved Auction 23 Stkr. gode Arbeidsbænter og 4 Hop ver med gal, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. A. Falkenskjold. Jersom nogen her i Sielland kan i denne Vinter paatage sig. forsvarlig at foere et Partie Stude for billig Betaling, ville Vedkommende dennende sig til Simonsen i Lille Kogensgade. Nogsaa som derom har i Commission at accordere. Funerion som anformeret grundig og paa billige Conditioner til juridisk Examen og uden Huset, saa og i det Praxiske : uet hvilket han som Embedsmandende Aar, er vel over; nærmere Underretning faaes i Store Fiolstræde Nr. 220 3die Sal. fra aller til Formiddag og Kl. 11 til 3 Eftermiddag. Hos Garinet Mabt paa Veler=Broe er nu som sædvanlig bedste Sorter hollandske Blomster vibler, tienlig at drive detter saaog anlægge i haver, som sælges for billig Priis, saaen frisk Hollandsk rød Kløver Frøe.
Berlingske Tidende, 1793-09-16
Onsdagen den 2den October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Postgaarden i Rasten foretagen Stiftesamling i forrige Forpagter paa Ringsted Kloster, Jacob en Kallitbo, hvorves Ditisionerne i dette Boe vorde aflagte et Stiftet sluttet i som herved til Vedkommendes Efterre, betiendtgiøres. Slagelse, den 12te September 1783. M. M. Sterl.
Berlingske Tidende, 1793-09-16
Mandagen en 24de Septender førstkommende, en ga middagen Kl. 9, holdes Auction pranggaarden og Le Linger over en Deelæstefter, bestaaende af Sølv, Till. 3. der, Jernfang, Trænaber, Linnet, Sengeklæder. den Maan, en angade, og en Deel danske og tydske S. med videre, hvorover Catalogi kan bekommes 2 Dags sor tionen kunde pranggaard. Slet Forandag bliver hos Hr. L. Adel i Rigaaedsor at Fredagen den 27de September forttemmende ofte mig aartionedes end Stkr. gode Faar, paa de 2 tianer som nærmere ved Aarionsstedet skallige bekiendt. smaa tert og tere af Gangen, ligesom Liebhaverne ende. imellertid tiener til enders Efterretning, at gaarene kan dermerels Forandring af Boepæl, lader Kromand man Karmanen i Baske Arresunder Sønnerup forsæd. et Torsdagen den 24de Septor førstkommende som go paa nalig og solgende Dage fordostentlig Auctioner. erendes at hans tilderende Sengeled bestaaende at ade Sorter Maaler, saasom Dragkister, Stad, Børde St. godder. Tin og en lattenrøde endeel Sengesteder og S. erklæder og langt et 8te Dages Stue Ude, naar alder gaardstrædendet Sale nogle Avlings Renskaber og ar ture, at Baster Dag, saar og Spaa mand videre at paa conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet skal blive . landtøiet: Skam Chastrøder Wilhelm Aftensen tildørende Gaa Hoved bekiendtgiøres, at den Stervboet efter for Memig aartionsraadt til Bogtigelse landske Sal. Camborg med dertil liggende Eiendog order, bliver samt den Octobe ankommen auctioner holdes paa . Gaarden behagende liden behagenase kan ved Falderiden. melte Gaards hver Gang om Formiddagen Kl. 6. D. Syningsaa sammere saadan daglig Stand, ere anentBrandkassen for noget øvet alle anden sidste Degesserne hosenbrandes tilværk Tørveskiær, ere ingen gaae med Steenarder, saa er og det Stedstade gade en nialtenhaaber, samt nogle fiskedamme Gaardens Tiggende, kan den Haagaaende har tiltræde og taaen saasnart Hammergaaet er skat. Conditionerne hvorefter de melte Gaard og Eiendomme bliven bortsolgte, langaaes : tersyn paa Frideridderg Amtshuus gle Dage for Aand. Frideriksborg Amtshuus, den 22de naans 128. frosser.
Berlingske Tidende, 1793-09-16
en af Frideriksborg Ratter Diriet Rettre Mange garnaa Liver Olsen Sarian, 21 Aar gammel. 6 s han, der har staae være den Kleiner Bansens havn har eller at være bleven sat til Svend, staaer paaske forladt en Tieneste uden at have erholdergaden aamands Paa og da hans Opholdsted ikke vides saale bemeldte Peder Olsen Søesum brandslerlyst og om paa Kaantræftig, dar bedes at han maatte vorde anholdt og saadant mindsdagen fulde til videre førende Foranstaling. leveredeborg Regentsskriver, den 11te Arent 1191. teland. Bire Slanommette Anmenemme. seile til Kiøre, som anvises der fra Lon.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Gruchsal, den 31te August. Etagindet den 27de huus med Linerne og Fæstninger. ningborg og Meistenburglyttedes ikke. De Franske angen deres paa Høiene oprettede Datterier saavel, at man inter Stemfald at kanen mod Biergene den afstaae fra gens Stoelag, og dal Danderlighed den fra Biergene, armere har ogsaa bler tilbage, saa skede det paa den ven se tiener den fortende Armee, at Kartaskilden virkede saale, at man maares afslaae fra sit storehavende. Det ka Formaaet Menneskebiøb paa begge Sider. Af de Fransketardeles mange fangne, at hvilke en Mængde vare Sund der Sønder i deres sædvanlige Landsbragt. De Franske er endnu for Linderne langs Ditrastrækningen mod SteinDamerier. Den truelige Armer tillige med Emigrans laae en Helserne staaer nu for Barbeleoth. Grev Wumdet Hovedgaarteer er nu i Dierbach, ved Bellikam, og Grinds Landets i Flestenfeld. Den 26de ere og 3 Regimeni Balanterie og 4 Stadroner Cavallerie af de ved Rastads Haande svadske Kredstropper marcherte over Rhinen tiltil marmerske Armee. I Darland staaer virkelig en Skibsarover Bomen, og i Kruelingen og Schret har man besenet at staae indante. Smigranterne have den 27de meer derommig udmærket sig. J Steifeld skulle 2 Datte. er med Konger være bringerndrede af de Keiserlige. Nu sat Arming Slagorden for Linierne, og man venter dag. danne Tildragene. For Landan har det i nogle Dage va Franske ville, Preusserne kantønnere i Landsbyerne det Henstand. Den kenerige Gesandt, Grev von Leyebach, en naar Kongens Hovedqvarteer, og, som man siger, med til saae at alde. Lierne ved Lanterburg skalle af de Franskeansationspigner, hans egentlige Erende der kan man dog saaren Marmen lader virkelig trings svart Skybs derimod. sere besatte med mere end 300 Kanoner af største Caliber: saa lange Dattugen af Brunsvig ikke brækker ud af Bler. de rebare meget er nærne for fra. hinsvid Bille, og søger attemme Linierne i Ryggen, vil Af en Skrivelse fra Leiren ved Barlament, den 3die Septrider. I Gaar bleve vore Vatterier for Aucenoy færdige. Om Eftermiddagen hørte vi en meget heftig Kanonade begynde mod denne Stad, som endnu indtil dette Øieblik uophørlig vedvarer. Man regner, at denne Plads inden 8 Dage vil ligge i Gruus, dersom den ikke overgiver sig, hvortil dog te er nogen Formodning. J denne Fæstning ligge 2 Batailloner Lütticher, og een af de forhen oprørske Belgier, som bevæge Himmel og Jord, for at hindre Overgivelsen og ophidse til den yderste Modstand, da de giøre sig Haab om en snart ankommende Undsætning; men Fienden giør her i vor Egn ingen Anstalt til at komme Staden til Hielp.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Carlsrube, den 4de Septbr. Forrige Søndag den 1ste d. M. angrede Franskmændene tidlig om Morgenen igien de Keiserlige Tropper i Egnen ved Veissenburg, men deres Forehavende blev ligesom i Forgaars i Tide tilintetgjort, da de ved de Tydskes uforfærdede Mad bleve med et anseeligt Forliis drevne tilbage indtil under deres Linier. De Tydskes Forliis bestod overhovedet i 10 Døde og 23 Saarede. - Den Keiserlige General, Prindsen af Waldet, som i forrige Aar mistede en Arm ved Diedenhosens Beleiring, men nu befinder sig ved den allierte Armer oven for Rhin, red for nogle Dage siden i Egnen ved Lauterburg med adskillige Officerer, hvoriblandt vare nogle af Prindsen af Tøndes Corne og nogle Keiserlige Husarer, forat recognestere de franske Linier. De stødte af en Handelse paa en fransk Pitet, som bestod af en Oberst og nogle andre Officerer, samt nogle Jægere til Hest, hvilke ligeledes recognofterte. Prindsen af Condes Officerer hilsede dem strax, og først ved at tage Hattene af, hvorpaa Franskmændene holdte stille, for at see hvad der foregik. Prindsen af Wal det befalede sin Sulte ogsaa at holde stille, paa begge Sider, ønskede man at tale sammen, og Bedækningsmandskabet. maatte altsaa efter Aftale paa begge Sider, trække sig nogle hundrede Skridt tilbage. Nu nærmede de sig hinanden venskabelig. Prindsen af Waldeck med sin Salte billede Franskmandene med Hatten, disse hilsede hoslig, men allene med Handerne uden at tage Hattene af. Prindsen af Maldatalte da med Franskmændene om adskillige Ting, i hvad Tilstand deres Armee befandt sig o. s. v. Franskmanden besvarte at hoslig og beskeden, især sagde de, at deres Armee var meget stærk og deres Stilling og Forsvars=Anstalter voverige : at de ikke heller manglede Artillerie, Munition og skennetsmidler; alt hvad de behøvede og ønskede blev dem med den beste Villie tilbragt af deres Landsmænd og Medborgere : neriat havde de kun faa Penge, men meest Assignater, som ogsaa var deres Tilstand ligesaa tienligt. Under denne Samtale lod Prindsen af Walde sin Handske falde. En af de franske Officerers Betiente tog den strax op og leverede Prindsen den; han gav Betienten 3 Ducater, hvorfor denne takkede og føyede til : Ved vort hele Regiment have vi virkelig ikke saa mange rede Penge ; over dette blev almindelig skiertset. Herpaa vittrede Prindsen af Maldent for den franske Oberst sin Forundring over den Post han havde, hvorledet han efter Menneskeligheds Grundsætninger, og som en retskaffen Mand, som han ansaae ham for, vilde tiene saaledes, og hvorledes han kunde sætte sig i Spidsen af saadanne ryggesløse Mennesker, Den franske Officer svarede : Ve stride for vort Fædreneland og regne os det for en Ære, at commandere saadanne Menneskeer; men hos dem er det anderledes &c. Uformodentlig merkede de, at den med hvem de talte, var den Keiserl. General, Prindsen af Walden. Jen Hast grede Franskmændene til deres Hatte, og vunham under de meest smigrende Udtryk al tildørlig Aar, garder paa Hestene af Speren og raabte: Adien, Hr. General viser hinanden igien paa Kamppladsen.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Warskan, den 4de September. Stænderne have ved en Natt af 22de August ladet ansøge, om hos den russiske Ambassadeur, at de russiske Tropper, maatte forlade Republikens Gebeet, saasom Jndbyggerne itte vare i Stand til længere, at levere Fourage og Løvnetsmidler til samme. Hr. Stever har herpaa ved en Nøre at 24de svaret, at han var overbeviist om, at en Deel af Armeen skulde allerede have faaet Ordre til at trække sig tilbage. til de russiske Grandser, dersom ikke Forhalingerne saaveved Tractatens Jstandbringelse med Rusland, som med Preussen, havde bidraget til Forlængelsen af de russiske Troppers Ophold i Republikens Provindser. Forresten herskede endnu ikke den Rolighed, hvis Jndførelse var Hovediemærket, som Keiserinden havde foresat sig, og hvis Oprettelse kun kunde blive udvirket ved Udkastet til en passelig Constimition Af den preussiske Gesandt, Hr. von Buchhøit, er ensaden 28de August bleven overleveret en Røre, hvori han er klarer følgende : "Da Undertegnede med Forundring har sort den nanstændige og upasselige Maade, paa hvilken Rigsdage, forsamlingen for i Gaar har optaget Beretningen om den med hans Hof begyndte Underhandling; da han videre har sort, at de anstædelige Tildragelser i Gaars=Sessionen ikke allene den talede til, at forhindre Midlerne til Fuldbringelsen af Underhandlingen med det berlinske Hof, men ende til en at afbryde samme, saa forlanger Undertegnede, et Staderne ufortøvet hemmer dette forøvne Stole, ved kaste det Forslag, som i den Henseende den gaaet i Sal. Seesionen, og ved staar at formene Deputationen medde. nødne Fuldmagter til Underhandlingens aldringen og foreløbende udkastede Tractars Undertegnelse. J Fadde ikke fleer, vil Hs. preussiske Majestæt sen sig nødt til, og fuldmægtige General Møllenders til at giøre sine Stridt, og ved Jndmarch i Reyndukkens Sebet at for danne Anstalter, som kun ville forværre Pahans So og have de bedroligste Følger for dem, som finde Saat formere deres Fædrenelands Ulykke ved en blind Mad.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Fra Mosogrod saavel som fra Sachneren ere indlod og terretninger, at adskillige af de der staaende preusiske Til per virkelig have sat sig i Marsen. - Efter Tractatens udertegnelse med Preussen, som man daglig venter, Ka beskjæftige sig i Gradne med en nye Regieringsforme De telse. - Udkastet til Handelstractaten imellem Prens Pahlen, som Rigsdags Deputationen har overleveret : en Buchhølt, bestaaer af 13 Artikler. lands som ere foreløbende blevne begnede: Degge Staters Pryden. skalle selt indføres i samme mod en Afgivt af 2 Proter, Transite=Afgivterne skalle og atløbe sig til kun 2 Prot. dog skulle de Vare, af hvilke denne maadelige Told ere først bestemmes. Republiken kan ansatte Kammer i Koner, berg, Danzig, Eldingen og Memel. Paa Grandseskulle anlægges Toldstæder og udnævnes Commissarier, og at bestemme Forholdet imellem begge Nationers brugt Maal og Vægt. Den fri Giennemarsel af fremmed Sal igiennem de preusiske Stater til Parten bliver ikke tilladt. -
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Efter Dreve fra Rusland er Efterretningen om de rundBergvarters Undergang i Siderien maget overdreven : D. ved nu, at blet nogle Bergværker have ude Skade og Oversvømmelse.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Wien, den 4de September. Man forsikrer endnu bestandig, at Hertugen af Poli ber i Regentens af Frandag Monsteurs Navn overne, vort Haf en Memøire, og i samme protesteret imod Bedelsetagelsen af den ved kelsel. kongel. Trapper eradride 32. ning Valenciennes, samt forlangt, at Mønster, Reg ten, skulde holde et høitideligt Indtag i denne Stad. De keiserl. kongel. Hof skal meget ilde have optaget dette Stral. af Hr. Pallgaae. - De kostbare Effecter, som ved Hr. S. monvilles Heftelse i det Manlandske bleve tagne i Deslag, an nu bragte hertil, og skalle være følgende: 1) 2 pragtigt for gyldte Vogne. 2) Simonvilles hemmelige Skrifter og J. strurer. 3) 2 Kister med kongel. Juveler, som underes for 2 Millioner, og hvoriblant den berømte Brillant, Been ten kaldet, skal være. 4) 2 anden Kister med Prationer. En Guldserøier for 20 Personer. 6 Jrede Pings og Betildrene over 200000 Lpunderet. 7) En Qvan tog. bare Staffer, Kniplinger og hvidt Tol. - J siden, sal. den engelske Gesandt, Lord Hermen, meget afversig høre drevet paa, at bærtskaffe ufortøvet det Tostina ham man gre af Debinerne, ogsaa skal den engeske Minister i nes den Fornærmelse, som under følgen er tilføiet. bedes af Brien erfarer man, at den tyrkisk Glandsgade Captain Dania er bleven sort: Jndløbet af det hanske Hav. Den skal som det bøder, tagere mod den ha handle oveneske Paa Mahmud af Stutart, som man vi hans baade fra Landet Søenden. Man troer, at denne Paaa den saget store Rigdomme. Hans aarlige Jndkomst. hele findes kan til 300 Pange.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Collins, den 5te September. Efter Breve fra Atter er allerede en Dert af Preusserne for anden ankommen til deres Armee, og efter de øvriges An han ville de angride Saarsouis, og de Keiserlige de andre lader i Loldingen. De Franske staae endnu det Saar. ske og deres Cordonsstrækker sig hen til Grændserne.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
de Tyske Larembergske. For nogle Dage siden have laret den inderske Landber Perl, til Stengield plyndre. at de Kallerne den lille Dae Surk. Drøvet melder, at den alle forefaldt Skiermadsker, og mange Fangne og Saaret. Maller bestandig indbragte til Trier, for nogle Dage siden paa engang. J denne Uggere igjen omtrent 600 Mand, lerlige Rekruter, deres en Flandern, deels til de lordring. anden marcharte giennem Coblene, og i Morgen kom er endamer anseeligere Antal. Jmidlertid befrygter man, der Kameller og Priserne skalle formedelst den allerede til i Aarstid ikke kunne tage deres Vinterqvarteer i de lo maske Fastninger, da samme nu blive forsvarte af et stærkt, Mannskan indvendig og udvendig. Formedelst det lave Vand Matten kiøre nu daglig 300 Vogne med preussisk Meel og Havre herfra til Trier.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Paris, den 6te September. Den ulykkelige Drønning ligger søg i Conclergerlet af det ge Konemmerter, og Revolutionsraadet har er sendt hende Messegran Læge Natten til den 25de f. M. skal endeel den angriske Flaade under Lord Høvd være løbet ind i Havner Tønden. Commandanten paa det Fort, som bestryde Staden, har forlige sig med Engelænderne og udstukket at Kongelige Flag. Under den 28de f. M. have Touloner, indvig All. første Regieringsaar skrevet til General Car. er, og nuet ham, at begge de Convents Deputerte, som hviders Hander, skulde blive behandlede, ligesom han vilbehanden de Deyelerte, som han har arrestert i Marseille. denne Stad selv truer man bemeldte General Cartaur med Tisland, dersom han lader Arrestanterne henrette.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Frankfurt, den 7de September. De Franske dette alle berabnede Mand tilsammen ved banen, og synes at ville vove noget Afgiørende. Burmeer derimod brandt at imodtage dem. En Forstærkning er arrettes til ham fra Østerrige. Anseelige Rekryt=Trans Peter ere i denne Uge marcherte herigiennem fra Preussen i Kantage ere ogsaa der passerte. Prindsen af Esburg har da de uderlandske Grundser givet Armeerne saadan en Stilsmillegiet alle de Franskes. de Pres
Berlingske Tidende, 1793-09-20
London, den 10de Stkr. Man har her den Efterretning, at Tonen er vore Hænder, men samme er endnu ikke officiel. J Dag er indløben fra Hertugen af Vork den Beretning, at der ved Dankirchen, er forefaldet nogle ulykkelige Tildragelser. Marskal Frentag har maattet forlade 3 Poster, og Østerrigerne have mistet 150, men Engelænderne 60 Mand, Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Lord Howe er indløbet til Torbay for at proviantere sin Flaade, og derpaa at gaae igien i Søen.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Ostende, den 11te September. Her er indløbet den Efterretning, at General Frevtag har maattet trække sig tilbage, og at Hertugen af Pork har derpaa ophævet Deletringen for Dunkirken og leiret sig imellem Shyvele og Veurne. Den franske Armee er ikke rykket videre frem.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Nederelden, den 17de September. Man har her den vigtige Efterretning, at Fæstningen Omsnov har den 10de hujus, efterat den næsten gandske var forvandler til en Askedynge, capituleret og overgivet Garnisonen som Krigsfanger. Ligeledes er indløbet den endnu betydeligere Efterretning, at der den 6te hujus er ved Cassel i Flandern forefaldet et meget blødig Slag. Den franske General Houchard angreb, for at undsætte Dankirchen, Seneral Freytags Observationssarmer med Overmagt. En bli dig Fegtning fortsattes med Haardnakkenhed en Deel af Dagen og endtes dermed, at General Freytag trak sig tilbage til Hondschøde. Den allierte Armees Dagage og de mange Saarede ere blevne bragte til Fournes og Ostende. Allerede den 4de og 5te var der forefaldet Fægtninger, hvorved den taire keiserlige General Fabri havde mister Livet.