JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-28
London, den 10de Januar. Hs. Kongel. Høihed Prindsesse Charlotte af Wallis fyldte i Løverdags sit 19de Aar. Hendes Fødselsdag blev for første Gang høitideligholdt af Dronningen med en stor Fest, hvorved den Kongelige Familie og adskillige Personer af høieste Rang vare tilstæde. - General John Murray er ankommen til Engelland, og har havt en Audients hos Armeens Overgeneral, Hertugen af York. Den over ham nedsatte Krigsret skal første Gang komme sammen den 16de dennes. - Jfølge Breve fra Calcutta af 1ste August forrige Aar har General Brown rige, Gouverneur paa Ceylon, skrevet til Generalgouverneuren, Grev Moira, og forlangt Forstærkning, for at tugte Canduerne, der, efter de indløbne Efterretninger, skulle ruste sig til et Angreb paa de af Engellænderne besatte Kystpladser og Forter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-28
Generalgouverneuren har berettet Sagen hertil, og man troer derfor, at ikke saameget Frygt for et Angreb, som Ønsket om at underkaste sig Kongeriget Candy har foranlediget Begjeringen om Forstærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-28
Harlem, den 12te Jan. Om vor Escadre, som løb ud fra Texel den 22de December, men blev adspredt ved Storm den 27de, have vi følgende Efterretninger: Linieskibet Zeland paa 74 Kanoner, ombord paa hvilket Contreadmiral Tryllecken befandt sig, er den 31te løben ind til Plymouth. Det var meget læk, og maatte bringes ind paa den indere Rhed for at udbedres. Linieskibet Rotterdam paa 74 Kanoner er samme Dag bragt paa Slæbetoug til Falmouth af det engelske Krigskib Cyrus paa 20 Kanoner. Det havde mistet Fokkemasten, Besanmasten, den store Bram stang og Roret. Fregatten Yssel ankom den 1ste Januar uden Master til Plymouth. Fregatten Dageraad løb samme Dag ind til Torbay; den havde mistet Besan- og Fokkemost. Endelig er Havick ankommen tilligemed Zerland til Plymouth. Siden den 8de dennes er Texelen fuld af Driviis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-28
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod Re Tolvte Aargang. No. 9. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 31 Januari 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Om en i Holsteen paagreben og dømt Røverbande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Uldmanufacturerne ere Englands vigtigste Manufacturer. De have det raae Materiale avlet hjemme i Landet; og allerede bestaaer nu gjennem Aarhundreder Forbude mod Ulds Udførsel, som vel synes haardt og forhadt for et Folk, der kalder sig frit, men som saaledes dog Aarhundreders Erfaring har beviist at være en Frihedens Jndskrænkning, som, ei mindre end andre lignede Jndskrænkninger, har hjulpet, maaskee været nødvendig, til at hæve det heri indskrænkede Folk til den Grad af National=Velstand, Storhed og Styrke, til hvilken den øvrige Verden har seet med Misundelse og Rædsel disse Øeboere opstegne. dette Monopol, som og i Landets eget store Forbrug, og i den stærke Afsætning til Portugal, Spanien og America, ligger Grunden til at Klædemanufacturerne i England ere blevne hvad de nu ere, at de sysselsætte henved halvanden Million Mennesker, det er Sjettedelen af alle Landets Jndbyggere, og forbruger i Gjennemsnit aarlig 600,000 Baller, det er (a 240 Pd. engl. - 218, 7 Pd. dansk) 144 Millioner Pd. engelsk eller 130 Mill. 842000 Pd. dansk, hvilken, som man forsikkrer, skal klippes af 20 til 20 Mill. Faar, hvilket skal være Antallet af de Faar der leve i England. Af disse bærer altsaa hvert 6 1/4 til 6 1/2 Pd. Uld dansk Vægt "). - Man regner, at Manufactet er af Værdie over 16 Millioner, men Udførselen, over 3 1/2 Million Pd. Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
De fornemste Udmanufacturer ere i York shire, Wiltshire, Glaustershire og Nordfolk. Halifax leverer for det meste grove Klæder til Tropperne i Tyskland, og Klædet fra Leeds ligner det franske fra Elbeuf. De smukkeste og fineste Klæder leveres fra Salisbury, og Wilton. De ere tykke og meget varige, men *) Medens de godt Folk, som synes at finde Myerskab i at nedsætte Alting her hjemme, foregive, at vore danske Faar bære knapt 2 Pd. Uld, ja som Martfeldt Elias, selsom Hukommelse, kun 12 Pd., hvilket tankeløs Eftersnakken endog har saaet til at gielde for Rigtigt, medens vore Faars Uld i Godhed vel overhoved staaer en Deel nedenfor Englændernes, men i Qvantitet aabenbarligem dog meget mindre, høist maaskee en Fjervedeel. hverken have de den Lu eller den Glands som de franske Klæder. De franske Manufacturers sorte og røde Klæder overgaae ganske særdeles de engelske af samme Farver. J London og omliggende Egne forfærdiges ogsaa mange fine Klæder og Halvklæder. J Devonshire gjør man en Mængde smaae Silketøier, Sarger, Flanel, Etamin, Casemir, odl. Norwich leverer mange Camelotter, Droquets, Damast, Kraps, men disse ere for det meste ringe, og Camelotterne slettere end de der komme fra Lille. De fineste og skjønneste Etamins forfærdiges i Wakefield; Kon dal derimod - Lancashire, og en Deel af Wales leverer blot ringere Tøier. Man finder overalt i England Tapetmanufacturer, men som blot forfærdige ordinaire Sager. De smukkeste forarbeides i Wilton i Wiltshire, hvor man efterligner dem fra Savonerie, uden at naae disses Fortrinlighed. De, som gjøres i Arminster i Dewonshire og i London, ere ogsaa gode (Af Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende hvorledes der, med Hensyn til de af Overformynderierne udenfor Kjøbenhavn udlaante Capitaler, som, efter Forordningen af 6te Jan. 1813, ere gaaede over til Rigsbankpenge, bliver at forholde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. - Det Kongl. Danske Cancellie, den 20de Jan. 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Kjøbenhavn, d. 30 Jan. Den 28de dennes høitideligholdt Kjøbenhavns Universitet Hs. Majestæts Fødselsfest ved en latinsk Tale, som Rector Magnificus, Prof. Theol. Dr. P. C. Müller holdt i Regentskirken for en talrig Forsamling, om Aarsagerne til Nationernes Kierlighed for deres gamle Kongestammer. Ved Talens Slutning bleve vedkommende Censorers Bedømmelser oplæste over de ni indkomne Priisafhandlinger. - Jndbydelsesprogrammet, forfattet af Prof. Thorlacius, indeholdt, foruden Ønsker for Kongen og Fædrelandet, en lille hidtil utrykt Saga paa Islandsk og Latin, der fremstiller et mærkeligt Exempel paa kjekt Mod og Troskab mod sin Konge fra Magnus den Godes Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Mariboe, d. 23 Jan. Man kan neppe forestille sig den uhyre Masse af Brænde, hvormed Mariboe i denne Tid, baade tidlig og sildig, bliver forsynet. - Den 20de d. M., om Eftermiddagen Klokken henved 5 slet, udbrød en rasende Jld i Fæstegaardmand Jacob Dues Gaard i Halsted. Den stærke Østenvind forvoldede, at Luerne greb saa hastig om sig, at Manden kun fik reddet lidet af sit Bohave og Hestene, men det Øvrige, samt 1 Føl, 4 Køer, nogle Sviin, Faar og Gjæs bleve et Rov for Luerne. Endskjøndt Sprøiterne fra Nakskov og de i Omegnen værende Herregaarde, med en næsten utrolig Hurtighed kom tilstede, var det umueligt at slukke Jlden, eller at redde noget af Gaardens Bygninger. Kuns med megen Anstrængelse og Sprøiternes rigtige Anvendelse, blev den, nærmest Jlden liggende, Gaard reddet, og med denne en betydelig Deel af den øvrige Bye, som ellers sandsynlig var bleven et Rov for Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
(Mariboe Avis.) Kjøbenhavns Børs den 31de Januari. Cours. Hamb. 2 M. 620, a vista 626. London 2 M. 24 1/2 Rbdlr. Spec. 616. - Specier solgtes til 36 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100; Oblig. 250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Ved Bladets Slutning (Eftermiddag Kl. 3) vare de to manglende Hamborger Brevposter endnu ikke ankommen. Driviis, hvoraf Beltet er fuldt, skal være Aarsag dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Blandede Efterretninger. London, d. 10 Jan. Lord Gambier er Fredagen den 4de dennes ankommen hertil fra Gent, og har strax havt en Sammenkomst med Grev Bathurst. - Et Statsbud er i Fredags afgaaet til Wien med engelske Depescher til Lord Castlereagh, og med russiske fra Grev Liewen til hans Hof. Statsbudet Bosset er ankommen hertil fra Wien med Depescher fra Lord Castlereagh. - J den Hoftidende, som skal udkomme i Aften, venter man en Fortegnelse paa nye Riddere af Bathordenen, som Oppositionspartiet nu giver Navn a Æreslegionen. - Man kunde intet indvende imoddenne Benævnelse, dersom Oppositionspartiet ikke brugte den som et Øgenavn, da det dog forhen har ydet denne Indretning af Napoleon høieste Bifald og Beundring. – Jfølge Breve fra St. Domingo er Gouverneuren Ainslie bleven kaldet tilbage til Engelland. Han havde tilkiendegivet at han vilde afreise den 8de November. Som Aarsag til hans Tilbagekaldelse anføres, at han skal retfærdiggjøre sig for en Proclamation, hvori han anbefale. en fuldkommen Udryddelse af de opsætsige Maronnegere. - Den herværende Saarlægge, Hr. Corpue, har, ved den Lægerne bekjendte, af Taliacoti foreslagne Operation, paasat en fornem Officier, som i Feldttoget i Ægypten fik Næsen afhugget, en kunstig Næse. Operationen er fuldkommen lykkedes. Blodet circulerer regelmæssig, Pandesaaret er godt lægt, og den Opereerte er fuldkommen rask. - Marqvis Lothian er den 14de f. M. afgaaet ved Døden paa sit Landsted i Farnham. Han var født 1737. Hans ældste Søn, Wilhelm, Greve af Ancram, er Arving til hans Godser og Titel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Hamborg, d. 16 Jan. J Gaar blev den allerede organiserede og i Vaaben øvede Deel af vort Borgermilitair, bestaaende af Artillerie, Jnfanterie, Jægere og Cavallerie, forestillet Hs. Exc. General Grev Benningsen af dets værdige Chef, Hr. Peter Kleudgen, samt Senatorerne Hr. Westphal og Hasse. Senator Westphal holdt ved denne Leilighed en fortræffelig Tale, fuld af patriotisk Aand, til de bevæbnede Borgere, hvorpaa Høitideligheden endtes med Psalmen: "Nu takker alle Gud, som blev udført med blæsende Jnstrumenter, af et Chor af 40 Musici.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Strasburg, den 9 Jan. I Gaar mønstrede Hr. Grev Kergarion, Præfect i dette Departement, Elitcompagnierne af Stadens Nationalgarde, som havde forsamlet sig paa Paradepladsen. Han ledsagedes af Mairen i Strasburg og andre Embedsmænd, og gav Kanoneer, Grenadeer- og Jæger compagnierne Roes for god Holding. - De Herrer Officierer bade Præfecten, at tilsende Hs. Maj. i deres og Nationalgardens Navn en Adresse, hvori de bevidne Allerhøistsamme deres Kjærlighed, og tilkiendegive Kongen, at han ikke har mere hengivne og ærefrygtsfulde Undersaatter. - Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Marschal Hertugen af Albufera har lovet at lade denne skjønne Legion ufortøvet manoeuvrere; en saadan Kienders Veiledning vil endnu være den en stor Opmuntring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Paris, den 10de Januar. Hr. Rocca har udgivet "Merkværdigheder ved de Franskes Krig i Spanien." Forfatteren af dette høist læseværdige Skrivt har som Husarofficier deeltaget i alle Krigens Felttoge, og hans Bog er riig paa karakteristiske Træk, interessente Anecdoter og Naturskildringer, ligesom den og er et kosteligt Bidrag til denne endnu saa dunkle Krigs Historie. Om Toboso taler Forf., blandt andet, saaledes: "Toboso ligner endnu fuldkommen den Beskrivelse, som Cervantes i sit udødelige Skrivt, Don Qvixote, har givet over denne ved hans Fictioner saa berømte By. Kunde denne Helt i levende Live end ikke være Enkers og Faderløses Beskytter og Bistand, saa reddede i det mindste hans Minde hans elskede Dulcincas Fødeby fra Krigens Rædsler. Hvor de i Landsbyen indmarscherende franske Soldater saae et Fruentimmer i Døren eller ved Vinduet, raabte de der er Dulcinen." Deres Lune gjorde ogsaa Jndbyggerne tillidsfulde, og istedet for, som i andre Byer, at flygte ved første Syn af vort Fortrav, somlede de sig omkring os. Dulcinen og Don Qvixote vare blevne en morende Underholdning mellem os og Toboso's Jndbyggere, og da de Franske fandt god Modtagelse, behandlede de ogsaa deres Værter med Venlighed og Skaansel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Det er en velgjørende Tanke, at en stor Mands Genie saalænge efter hans Død endnu kunde spare hans Landsmænd nogle Taarer ved at afvende Elendighed fra dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-31
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Ryd Raa Ma Tolvte Aargang. No. 10. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 Februari 1818. Thomas Bugge Hvide Lys paa Nattens sorte Himmel, Hvorfor blegner Eders Stiernevrimmel, Hvorfor see J bort fra Herthas Lund? Eders Aasyn bærer Præg af Sorgen, Som naar paa en stille Vintermorgen. Stormen pludselig i mørke Skyer Hyller Eders Boligs lyse Grund. Sørge J forladte, gamle Stenes At J nu beskue skulle ene Aandeverdnens store Straaleflod? Hvorfor ryste J saa, gamle Linde, Eders Lokker i de kolde Vinde? Hvorfor klynge J de visne Toppe Til de gamle Mures stærke Fod Sørger kun, J Stierner i det Høie Gamle Taarn, din Tinde du kun bøie, Thi du skuer ei den Ædle meer: Jkke skal hans Speiderøie skue Meer fra dig til Nattens mørke Bue, Naar i Balsambunster Søvnen daler Og ei mere noget Øie seer. Sørger kun hver Kundskabs sande Dyrker. J vort Nord; thi Vemodsmindet styrker Eder, til at træde i hans Spor Livfuld var hans Aand og varmt hans Hierte, Svada Viisdom fra hans Læbe lærte, Naar han for henrykte Yngling tolked Himmelsphærers Forhold til vor Jord. Hvert Europas Land, hvor Kundskab yndes, 3 Og hvor Lærdom, Smag og Vid forkyndes, Nævnede med Ærefrygt hans Navn: Bærer, fierne Brødre, ham i Minde! Men hans Mynster Danmarks Sønner vinde For hver Kunst og Videnskab, som leder Hen i Memosynes Moderfavn; Naar i Somrens lune Tryllenætter, Mindedrømme Livets Ve udsletter, Og naar Lung staaer saa bleg i Øst, Skue Forklarede, da fra din Trone, Naar du under Nordens prede Zone Mærker sydlig Aftenluftning holtre Sig om Speideren paa Taarnets Bryst. Livet er en sludfuld Vintermorgen, Lænke kun, som binder os til Sorgen, Kiede kun af uophørlig Død, Ørken, Ensomhed, mangfoldig Kummer; Skal vi frygte da den søde Slummer, Som os luller hiem til vore Fædre, Hist i Evighedens Rosenglod, *) Ædle Olding, sov da fodt og rolig Dybt i Gravens snævre, sorgfri Bolig! Vundet har du Lærdoms Hædersnavn: Men naar Vinternatten snehvid hviler, Og naar Lys i Himlens Hvælving smiller, Dobbelt klare da de Stierner blinke Fra det Hiem, som har dig nu i Favn. H. L. Bernhoft. *) Our lise is but a chain of many Heads; Can then deat's self be feard, Our life much rather Life is the desert, the solitude; Death. joins us to the great majority. The Revenge, Act III. Hjorthøys Jordefærd. (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Sidste Tirsdag blev Conferentsraad og Borgermester, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand Hjorthøys Liig høitideligt bisat i Helliggeistes Kirkes Capel, ved hvilken Leilighed Stadens Magistrat og dens 32 deputerede Borgere, en Deel af Stadens Geistlige, mange af Grosserer-Societetet og de ældste Mæglere, Rodemesterne og Lan genes Oldermænd, foruden andre Borgere, gave et skjønt Beviis paa, hvor høit de agtede og elskede i den Afdøde Religionens sande Dyrker, Menneskenes oprigtige Ven, Kongens tro Mand og Statens virksomme, og for sit Embede nidkiere, Tjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Under Klokkernes Ringning i Helliggeistes Kirke forsamledes Sørgefølget paa Raadstuen i Postgaarden og gik parviis til Lighuset. Toget aabnedes af Overpræsidenten Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Baron af Adeler og Formanden for Stadens Deputerede Borgere Hr. Grosserer og Ridder Bech. Liget blev baaret af det samtlige Personale i Raadstue=Secretariaterne, Overformynder- og Kæmnercontoiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
J Kirken modtoges Liget med en Cantate, som af Kirkeskolens Børn blev afsjungen fra Orgelet, hvor Stadsmusikus Hr. Frost og nogle Assistentere forskjønnede Sangen med en høitidelig Basunmusik. Da 2de af Cantatens Vers vare afsjungne fremtraadte Hs. Høiærværdighed Dr. Kofod, og i en passende Tale skildrede den Afdødes Dyder og Fortjenester, efter Talen fulgte Resten af Cantaten, og derpaa blev Liget bragt til sit Hvilested i Capellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
For den Hedengangnes Hæderskors, som fulgte ham til Graven, offredes ham af venlige Smaapiger Livets Grønt, Rosmarin og Cypresser med i Graven; men den blaae Kierminde, som ikke hører Graven til, bevarede Sørgefølget for Erindringen, og deler den villig med hver den, som var den Afdødes fande Ven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
(Jndsendt.)¬ J en i Skilderiet No. 98 for forrige Aar indrykket Erklæring i Anledning af den belovede Fortsættelse af Fragmenter af en Reise i Sielland, i Sommeren 1814, fremsættes den Yttring, at den venskabelige Brevvexling mellem de danske Provindser er ved den særdeles høie Brevportonæsten ganske forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Hvorvidt denne Yttring, Portoen betræffende, er grundet i Sagkundskab og Virkelighed vil nærmest kunne skjønnes ved at sammenligne den nu gieldende Brevpotto mellem Stederne i Danmark indbyrdes, med den før Krigen fastsatte, hvortil efterfølgende Exempler, ved hvilke en Species er beregnet, efter dens Værdie for Krigen, til 60 Ls. eller 120 sk. d. C., og for nærværende Tid antaget til et Middeltal af 5 Rbdlr., endskiønt dens Værd, efter Øieblikkets Cours, er over 6 Rbdlr., ville give fornøden Veiledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Jmellem Kjøbenhavn og Aalborg blev Portoen for Krigen efter nysnævnte Beregningsmaade erlagt med 8 Ls. eller 16 s. d. C., som var 1. Deel Species, nu derimod da dennes, efter det foran antagne Middeltal, beregnes til 6 Rbdlr. eller 30 Rdlr. d. C., erlægges bemeldte Porto med 32 Rbs., som er 1/12 Deel Species, og altsaa ikkun med det halve af Beløbet før Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Mellem Kjøbenhavn og Odense blev Portoen før Krigen erlagt med 4 Ls. eller 8 s. d. C., som var 1/1 Deel Species, nu oppebære den med 16 Rbs., som er 1/2 Deel Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Mellem Ringsted og Aarhuus oppebares Por ton for Krigen med 6 L. eller 12 s. d. C., som var 1/2 Deel Species, nu derimod med 24 Rbs. eller 1/2 Deel Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
J samme Forhold erlægges Portoen for Tiden mellem alle de danske Stæder, der ligge i den længere Frastand fra hinanden. J Hensyn til de kortere Distancer er den nu gieldende Porto endog langt under det Halve i Sølv af hvad den var fastsat til for Krigen, som en Følge af at samme, da Rigsbank=Anordningen i Aaret 1813 var traadt i Kraft, blev reguleret efter den Grundsætning, at Portoen for et enkelt Brev mellem de Stationer, hvor Veilængden var under 4 Mile, ikkun skulde erlægges med 2 Rbs., hvor den var fulde 4 Mile med 4 Rbs., og hvor den var over 4 Mile med 6 Rbs., hvilke Bestemmelser igjen havde til Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
at da Sølvværdien i bemeldte Aars August Maaned var bleven fastsat, og Posttaxterne i Overeensstemmelse dermed bleve forandrede, blev det bestemt, at hvor Portoen i den indtil da gieldende Taxt var fastsat til 2 Rbs., skulde den fremdeles oppebæres med 2 Rbs., hvor den var bestemt til 3 med 4 og til 4 med 4 Rbs. Saaledes er f. Ex. Porten for Tiden mellem Odense og Nyborg, paa en Veilængde af 4 Mile 5 Rbs. eller 1/2 Deel Species (denne endda ikkun beregnet til 5 Rbdalers Værd), da den før Krigen var 2 s. eller 1/2 Deel Species. Mellem Nødbye og Saxkiøbing, paa en Vei længde af 3 Mile, er Portoen nu 2 Rbs. eller 245 Deel Species, da den for Krigen var 55 Deel Species o. s. v. Af det Foranførte vil det saaredes være indlysende, at den nu for de danske Siders indbyrdes Brevvexling gieldende Porto paa de længere Distancer ikkun oppebæres med det halve Beløb af hvad den var fastsat til for Krigen, endog naar Værdien af en Species ikkun beregnes til 5 Rbd., og under det halve, naar man seer hen til, at dens øieblikkelige Værd er over 6 Rbdlr., ja at paa de kortere Distancer Portoen til Lettese for Brevvexlingen end- og er nedsat til langt under det Halve af dens Beløb før Krigen. Der kan altsaa ikke være nogen fortrinlig virkende Aarsag til at nogen Deel af Correspondencen, hvis en saadan Paastand endog var factisk rigtig, skulde for Tiden næsten være ganske forsvunden. Om den ny Udgave af Kjæmpeviserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Fra det samme Forlag, som vi skylde den tækkelige Udgave af Holbergs udvalgte Skrifter, er for ikke længe siden udkommet et andet vigtigt Nationalværk: "Udvalgte Danske Viser fra Middelalderen, efter A. S. Wedels og P.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Syvstrykte Udgaver og haandskrevne Samlinger: en Gave, som vi især maa takke den virksomme Literator, Prof. R. Nyerup forSamlingen bestaaer af 5 Bind, og er udstyret med Melodier til en Deel af Sangene. Kunne disse Melo det end fra Konstens Side ikke have nogen stor Værdie, saa ere de dog altid vigtige som Bidrag til Sangenes Caracteristik og Kundskab om Beskaffenheden af den ældre Musik i vort Norden. Men desto mærkværdigere ere Sangene selv, hvis Jndhold, som Hans Mikkelsen i sit 1645 udkomne Heptechordum Danicum siger, i Almindelighed er Kongers og Fyrsters Krige, Jetters Holmgange, tappre Mænds Strid og drabelige Daad, fornemme Personers Giftermaal, Elskov, Græmmelse, Skjebne, Forvandlinger, Uheld, Brøde og Forbrydernes Straffe."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Mærkeligt er det, der af et Brev fra Hr. Steenbloch anføres i Fortalen til Samlingens Ste Bind, at paa Færøerne, hvor Fortidens jevne Sæder mere have kunnet vedligeholde sig end noget andet Sted i Rigerne - hvo mindes ikke de skotske Highlands, hvor de Ossianske Sange have vedligeholdt sig ligge til de nyeste Tider, – have Kjæmpevisernes Melodier endnu deres rette Hjemstavn; her holdes de endnu fuldkommen i den vedbørlige Agt og Ære. Man staaer der tillands endnu saa langt tilbage i Musikeultur, at Jnstrumentalmusik aldeles ikke er i Brug. Ved deres Gilder og Bryllupshøitider, saavelsom ved deres Lystigheder hver Hellig og Søndagsaften, fra Juul til Fastelavn, fornøje Færøbeboerne sig med Dans, ledsaget af Sang, og denne Sang bestaaer deels af Peder Syvs danske Kjæmpeviser, deels af Romancer i deres eget Lands Dialect. - Under Overskriften "Beslutning finder man i Enden af nysnævnte Bind en høist læseværdig og indholds tig historisk litterarisk Afhandling om disse Sange, af Prof. Nyerup. Forf. formoder, og understøtter sin Formodning med Beviser, at Sangene ere forfattede i det seneste i det 13, 14 og 15de Aarhundrede.