Berlingske Tidende, 1781-02-01
Den 24 Jan. er Cancellie=Raad Søren Gierulf beskikket at være Borgemester samt Bye= og Raadstueskriver i Viborg. Secreteer Peter Johan Monrad ligesaa at være Copiist udi det andet Expeditions=Contoir i det Danske Cancellie. Under samme Dato er Premier=Lieutenant Carl Philip von Bremmen bestilt til Second=Ritmester ved det Holsteenske Rytter Regiment, og den ved samme Regiment staaende Premier=Lieutenant Knud Andreas von Mejer benaadet med Caracter som Ritmester af Cavalleriet. Den holm udgivne Beskrivelse (Esai de hatir sous Pau mis en oeuvre par Mr. Thunberg Chevalier de POrdre de Wasa& Directeur des omvrages mechaniques a Poccasion des nouvelles formes quon construit i Carlscrone, med 30 Kobbere i Median Folio) allerede noget var underrettet. Hensigten med dette Værk, som den omtalte Beskrivelse dog ei tydelig forestiller, er at anlegge en Rad af Dokker, udi hvilke enkelte Skibe af den svenske Flode kunde ligge tørre, naar de ei bruges, og derved vare desto længere. Vennetianerne have i lang Tid havt deres Skibe liggende tørre under Tag i deres Arsenal; men de maae hver Gang slæbes paa Land, og igien trækkesnd; men her skal de løbe ind med fuld Vand, og alting saaledes indrettes, at ethvert Skib ligger allene i sin Dokke: Dokken udpumpes, og lades igien fuld med Vand, naar man vil have Skibene ud. Disse Dokker skulle i alt blive nogle og 30. J Midten giøres en Afdeeling saaledes, at Floden ligger i 2 Dele, for ved Dokkerne giøres et Bassin hvori man kan fuldkommen udruste de af Dokken udløbne Skibe, førend de bringes i Havnen. For ved disse Bassins er gjort en Dæmning af bare Steen, som er et Underverk i Vandbyggerkonsten, og nu ganske færdigt; den har 2 Aabninger som neden til ere afrundede efter Skibets Skikkelse: de lukkes ei ved Dørre, men ved et Træstigbor, som er af en særdeles Opfindelse, endskiønt Dokken i Kiøbenhavn har nogen Lighed med samme. Man forestille sig en Træ Pram eller Ponton med et langt fremstaaende Træ Dække: dette er det omtalte Stigboer, som ved stærke Jernkroge i den øverste Kant af Aabningen bliver skudt for, efterat man ved indløben Vand har bragt Prammen til at synke: derpaa falder Stig, boret, hvis Kant er beklædt med grovt Klæde, ganske fast i en Fals, som er anbragt i den murede Aabning. Bag ved samme kan man ved en sær konstig Opfindelse bringe Vandet ud at Bassinerne. Vil man igien have Aabningen frie, saa leder man Vandet igiennem en anden Port ind i Bassinet, de Pontonen kommer til at flyde, og Stigboret hæver sig af sine Krøger. - Den store Dæmning er paa en Dybde af 30 Fod opført igiennem Søen. Hr. Thunberg, som maaskee er den største nu levende Vandbygmester i Europa, har fuldført den med en Opfindelse og Behændighed, som man allene af den ovenanførte Beskrivelse kan forestille sig; han maatte dog først legge Grundvolden tør. Dette skeede ved en Træ=Dæmning, som i mine Tanker endnu er et større Under i sit Slags, saasom den allene bestaaer af bare der bag ved lagte Bielker uden Jord. Jeg kunde ey undlade at sige ham: Polhem pralede, at han kunde holde Vandet ved en Dæmning af Seyl dag. De har næsten gjort det sandt. - Carlscrone liggenpaa en Øe, som er kan en Klippe og det omtalte Værk er anlagt paa den vestlige Side af samme. Dokkerne maae alle sprænges ud af Klipperne. Men da man ey kan stoele paa, at Stenen vil holde tæt, saa maae Bunden og Siderne udføres med hugne Steen, hvilke man forbinder med Pozzolane, som fores hertil fra Jtalien. Klippen er vel her, ligesom ved Trolhætta, af en graaagtig Granit, men efter Hr. Thunbergs Sigende meget haardere, end der. Dette Arbeide er altsaa meget vanskeligt og kostbart. Endnu er kun Bunden af 2 Dokker fuldfærdiget, og Rummet til adskillige andre ud sprængt; men man kan i lang Tid ei vente Fuldførelsen af det heele Værk. Carlscrone har desuden en anden Dokke af sædvanlig Slags paa den søndre Side af Havnen, som blot tiener til enkelte Skibes Reparation, og er ganske udhugget af Steen, og ligeledes et smukt Værk. Hr. Thunberg. er en Mand af omtrent 70 Aar, som sildig er kommet til Videnskaberne og endnu sildigere til Vandbyggerkunsten. Han har i Finland udført et andet vigtigt Vandbyggerie, om hvis Beskaffenhed og Hensigt jeg endnu ei er underrettet. Han er nu Over-Directeur for alle Kongel. Vandbygninger, og lever sædvanlig 1/2 Miil fra Carlskrone, hvor han har kjøbt sig en øde Bondegaard, og givet et Exempel, ved at opbyggeden, paa een forstandig Landmand, som Sverrige saa høilig behøver i den slette Tilstand, hvori Agerdyrkningen sammesteds er. Efterretning og Capitainerne Cooks og Clerke sidste Reise om Verden med Skibene Resolution og Discovern. Jen berømte James Cook, blev den 9de Augusti 1775. strax efter sin Tilbagekomst fra den anden Reise, som han havde gjort om Verden, udnævnt til virkelig Capitaine, og i Julio 1776 seilede han paa nye ud fra Plymouth, som Commandeur paa Resolution, en Fregatte paa 36 Kanoner, i Sælskab med Discover paa 20 Kanoner, som Capit. Charles Clerke commanderede. Hensigten af denne Expedition var, som bekiendter, at undersøge den nordvestlige Kyst af Amerika, og tillige dette faste Lands Beliggenhed imod den østlige Kyst af Asien. Desforuden skulle de endnu undersøge, om der var en nordvestlig eller nordostlig Giennemfart fra denne Egn til Europa. - Efter en lykkelig Reise ankom begge Skibene i October til det gode Haabs Forbierg. Her opholdte de sig alleneste saa længe, til de havde indtaget friske Levnetsmidler, og seilede endnu i samme Maaned videre fort. Nu satte Capit. Cook sin Cours mod Sønden til de Øer, som Franzoserne opdagede i Januario 1772 under de Herrer von Kerguelen og St. Allouarns Anførsel. Vores Søefarer havde paa sin forrige Reise søgt at komme til dem; men det stormagtige Veirligt forhindrede ham fra sit Forehavende: derfore tvivlede han allerede, om de virkelig vare til Dog opdagede han dem denne Gang virkelig, og sandt at de bestoede af nogle smaa ubeboede Øer, paa hvilke der ikke voxede nogen Busk eller noget Træe, og frembragte intet andet end nogle faa Planter og Skildpader. - Den nordligste Spidse af disse Øer, ligger under den 48 Grad sydlig Bredde og 64 Grader 20 Minuter østlig Længde, fra Greenvich af at regne. Efterat han havde forladt disse Øer, seilede han til Kysten af Nye=Holland. Denne beseilede han paa en Strækning af meer end 4000 Mile, og bestemte fornemmelig den Deels Beliggenhed, som er imellem de af Nuyt 1627, og de af van Diemen opdagede Lande, hvilke sidste Capitain Furneaux paa Adventure ogsaa opdagede. Derfra seilede han til Nye=Seeland, paa hvilket Tog der ei mødte ham noget af Betydenhed. Rimeligviis var Undersøgelsen af den vestlige Kyst af Nye=Caledonia vore Søemænds fornemste Øiemeed, eftersom de satte Coursen til Nye=Guinea, paa hvilken Vei de maatte forbi Nye-Caledonia. Dette kan nu være hvad det vil, imidlertid er det tydeligt, at Capit. Cook tilbragte nogen Tid med at undersøge Nye=Guinea, hvis sydlige Kyster, der hidtil havde været Europæerne ubekiendt, han nøiere undersøgte, og fuldkommen bestemte denne hele store Øes Størrelse, Beliggenhed og Skikkelse, der efter al Rimelighed er riig paa nyttige Produkter. Ved denne Leilighed giorde han mange vittige Opdagelser, som dog endnu ei kunde være tilstrækkelig bekiendte. En veed man dog, nemlig Opdagelsen af en liden Øe, som i Mængde frembringer ægte Mu skal Nødder, og fra hvilken han tog nogle faa Planter. Alligevel lod han med den Omhyggelighed, som viiste sig i alle hans Handlinger, meget forsigtig optage og forvare 12 unge Træer, som han bragte til Otaheste, hvor han troede, at de vilde slaae got an. - De særdeles Omstændigheder ved Cooks Reise fra Nye=Guinea til Otaheste ere os endnu ubekiendte. Saa meget veed vi, at han i August Maaned 1777 ankom til denne Øe. Man kan med Rette slutte, at hans Undersøgelser og Opdagelser maae have været meget anseelige, eftersom han næsten tilbragte 10 Maaneder paa denne Retse, i Steden for at han kunde, naar han havde seilet lige til, gjort denne Reise i 5 Maaneder. Cook blev paa sin yndede Øe modtagen efter Ønske, fornemmelig fordi han bragte Jndvaanerne deres Landsmand Omejah frisk og fornøiet til bage. Det maatte være desto større Glæde for Cook, at har kunde give disse Jnsulaner et Beviis paa Europæernes Troeskab og Ærlighed, som de hidtil med en Slags Billighed havde tvivlet om samme. Aturu, Bougainvilles Selskabs=Broder, døde paa Kapaf Kopperne, og Tupeja, som Cook tog med sig paa sin første Reise, døde i Batavia af en slem Feber, førend han kom til Engelland. Otaheiterne vare desuden meget forundrede og af Glæde uden for sig selv, over at see deres bortreiste Landsmand igien, hvorom de allerede havde tabt alt Haab. Dog misundte de ham ikke, eller beundrede de Fortrin, som han havde for dem; men de skal tvertimod siden efter have begegnet ham temmelig kolsindig, indtil han (som han hastig nok gjorde) igien vendte fuldkommen tilbage til deres Klædedragt og Sæder. Cook medbragte dem mange Foræringer; og det tildeels af saadanne Dyr, som vare dem ubekiendte; thi Sviin og Rotter vare til denne Tid de eeneste fiir fødede Dyr, som vare paa Øen. Spanierne vare siden Cookssidste Reise komne 2 Gange til Otaheite fra Callao i Peru De, som først ankom dertil, oppeblede sammesteds det andet Skib, og vare med samme seilet bort, førend at Cook igien kom der. Disse havde bragt en Oxe, en Væder, og nogle Fiær=Kreature; men paa en besynderlig Maade vare disse lutter Han=Dyr. Cook bragte dem iblant Dyr, som han havde taget med fra Kap, ogsaa Hun=Dyr, nemlig en Tyr og adskillige Køer, en Hingst og nogle Hopper, et Par Vædre og nogle Faar, nogle Paafugle o. a. m. Omtjah underrettede sine Landsmænd, som vare forundrede herover, om deres Nytte og Brug. Cook blev paa sit yndede Otaheite til i December Maaned samme Aar; dog var ingenlunde hans forudfattede Kierlighed til denne Øe Skyld i, som nogle mene, at han opholdte sig der saa længe, men det var for sildigt endnu i samme Aar at forfølge sine Opdagelser paa den nordlige Halv=Kugle paa hin Side af Vendekredsen. - Paa Otaheite lod Cook sine velforvarte Muskatnøde=Træer plante, og lærde Jndvaanerne at dyrke dem: denne Underviisning kan i Fremtiden blive meget fordeelagtig, baade for dem og Engeland, hvis Spanierne ville tillade dem at benytte sig deraf.