JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
England. (af Moniteuren.) J en Skrivelse fra Cartaxo af 7de Febr. siges: Man amuserer sig vel i England med den gamle Fortælling, at den franske Armee, har stor Mangel paa Levnetsmidler og at Sygdomme, anrette store Ødelæggelser ved den, og flere slige Historier, men, jeg forsikrer Dem til, at den er rigelig forsynet med alle Nødvendigheder, og vil ikke komme til at mangle noget saalænge en saa stor Strækning Land staaer under dens befaling. Vare de følesløse Portugisere desielede af Længsel efter deres Uafhængighed, saa kunde de let redde deres Land; men de ere ligegyldige mod alt, hvad der kan trække dem ud af deres naturlige Dorskhed, og jeg er overtydet om, at den største Deel af Nationen bekymrer sig lidet om, enten Landet er besat af Englænderne eller Franskmændene. Ja, jeg troer endog, at Franskmændene ville blive imodtagne i Lissabon med stor Jubel, hvis de i Dag holdt deres Jndtog der. Nogle Fremmede i vor Tieneste har givet Anledning til Mistanke. Af 14 Soldater, som bleve dømte til at døe, ere 4 blevne skudte og de andre benaadede. Elendigheden mellem de ulykkelige flygtede Portugisere, som daglig næsten nogne forlade deres Huse, uden Levnetsmidler, er et hierterørende Skuespil. Jeg var i Gaar i Egnen af Klosteret St. Roch, hvor 2000 Koner og Børn erholde deres Boepæl og Føde, om man kan kalde det Føde som man giver dem. De laae paa de blotte Stene og fortærede deres liden Portion Risengryn, som Regieringen tilstaaer dem eengang om Dagen; kort sagt, den Elendighed og Dødelighed, som hersker iblant Flygtningerne i Alenteio, overgaaer alt, som kan siges derom. De døe i egentlig Forstand daglig i Dosinviis af Hunger, og Døden er vist en Lykke for dem. Det er virkelig ingen Under at Napoleon tragter efter at besidde dette Land, der er saa henrivende og frugtbar. Alle Divisioner af spanske Tropper, som stode i Egnen af Lissabon, ere sendte over paa den sydlige Tajusbredde. Det er en insam Race. De plyndre Jndvaanerne og begaae de største Udsrævelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Fra Lissabon skrives og i Februar Maaned: At Uvirksomhed er Dagens Orden, i Hensyn til de militaire Operationer, da begge Armeer staae endnu i deres gamle Stillinger; men efter Forstærkningernes Ankomst fra England vil vist en Affaire finde Sted, i det mindste er Meningen af hvad der som saa vist udspredes af Portugiserne, at Lord Wellington vil angribe Franskmændene, saasnart han faaer Forstærkning. Giør han det, saa skeer det under meget ugunstige Udsigter, thi Franskmændenes Stillinger er af en overordentlig Fasthed. Jeg havde nylig Leilighed til at giennemstreife Landet, for at skaffe Qvarteer for de fra Portsmouth kommende Tropper. De skiønneste Byer ere ganske forladte og de stolteste adelige Slotte ubeboede og øde. Enhver kan uforhindret indlogere sig i de skiønneste Landstæder, som i dette Øieblik ere firede med Orangetræer, der hænge fulde af Frugter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Spanien. Fra Madrid skrives under 6 Mart. Hr. Matthien Faviers, forhen Ordonnateur for Armeen i Tydskland, er af Keiseren udnævnt til General-Jntendant for den sydlige Observationsarme, og alt tiltraadt sin Post.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
J Leiren ved Cadix gives intet Nyt. Man fares sort med at lade bringe Fartøier af den franske Flotille fra den vestlige Bredde til den østlige af Halvden Trocadero. Man troer, at der om kort Tid vil foretages en Expedition imod Øen Leon; medens dette vedvarer fortfares med at beskyde Staden fra Batte. rierne paa Trocaderos. De engelske og spanske Skibe besvare denne Jld levende, fra Tid til anden fornyer man Bombardementet paa Staden. General Garde, Commandant for Genevæsenet, har mange franske og spanske Jngenieurer under sin Commando; flere af de Sidste ere anstillede ved den franske Armee, og tiene med Jver og Distinction. Det er falsk, at man har detascheret Tropper fra dette Beleringscorps; der har modsat erholdt meget Forstærkning; det bestaar af 4 complette Infanterie Divisioner. Grenadererne og Voltigeurerne af alle disse Regimenter ere forenede i et Corps, som er beredt til, at udføre de vanskeligste Foretagender. Flere Dragonregimenter, et Husarregiment og et Jægerregiment ere forenede med dette Armeecorps. Det øvrige Cavallerie er fordeelt over Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
En offentlig Bekiendtgiørelse fra Præfecten i Madrid, Pedro de Mora y Loma, forkynder det fortsatte Salg af Nationalgodserne i flere spanske Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Tydskland. Fra Wien skrives under 27de Martii. J Aften er stor Cercle en Galla ved Hoffet, hvori Hs. Maj. Keiseren modtager den høie Adels Lykønskninger, i Anledning af Hs. M. Keiserinden, af Frankrigs Forløsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Grev Frantz Esterhazy var bestemt til at overbringe vor Keisers og Keiserindes Lykønskninger til D. M.i Frankrig. J Dag Middag havde Greven Afskeed og Audjence hos Hs. Majestæt Keiseren. Paa Tilbagefatten til hans Søster, overfaldtes han af et Slag i Vognen, og da Livhusaren vilde bringe ham ud af Vognen, fandt han ham død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Storherren har udstædt en meget stræng Firmanom en almindelig Bevæbning. Da denne Krig bliver anseet som en Religions=Krig, vil Feldttoget blive meget blodig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Bekiendtgiørelser. Tvende nye Døre, med Skillerum, i complet Stand, samt en Dør=Trappe, kan bekommes tilkiøbs, naar Liebhaberne, vilde behageligst henvende dem til undertegnede. Aarhuus, den 10de April 1811. Lauritz Kragh. boendes paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underhaanden at bortsælge mit iboende Sted under No. 157, ved Vindet, bestaaende af 4 Fag Huus til Gaden, 2 Stuer, Spisekammer og Kiøkken, god Haveplads og Gaardsrum, og et lidet Baghuus, som nærmere kan sees og betragtes. Aarhuus, den 9de April 1811. R. Schiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Hos undertegnede er at faae tilkjøbs : en nye Svale Maskine, samt har og Dæk til et Brænderie. J. Frandsen, Kuursmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Hos Laurits Jørgensen ved Mindet an faaes heglet Hør, Hvidkaal, Gulerødder og Kartofler tilkiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
De som have Lotteriesedler under min Collection her i Randers ville behagentlig erindre sammes Fornyelse til 3die Classe, efter ihændehavende Lodders Paategning. Saa er og for Lysthavende nogle nye Kiøbelodder til bemeldte 3die Classe at bekomme hos Stabell. Mandagen den 27de Mai, om Formiddagen Kl. 10 slet, præcise, bliver, efter Frue Cancellieraadinde Kruuses Begiering, ved en eneste offentlig Auction absolut bortsolgt. følgende, hendes heri Byen tilhørende Eiendomme: 1) Hendes, og afdøde Mands forhen beboede Gaard No. 384 paa Nørregade, som af dem er brugt og særdeles fordeelagtig indrettet til Brændeviins=Brænderie og med et godt Springvand. Stuehusets Bygning er 10 Fag lang, 2 Etage høi, og vel vedligeholdt, og i Gaardet, er de, til et saa betydelig Værks Drift, fornødne Bygninger. 2) Den næst ved beliggende, og af Hr. Jnspecteur Frisch, beboede Gaard No. 385, hvis Stuehuus Bygning til Gaden er 9 Fag, 2 Etage høi, Grundmuur, foruden de fornødne Bygninger i Gaarden, samt ved samme en stor og smuk Hauge. 3) En ved Aaen beliggende Gaard No. 187, som er 8 Fag, 2 Etage høi Huus til Gaden, 7 Fag Dito Pakhuus i Gaarden, og nogle Leievaaninger. 4) Tvende Gaarde i Kattesund Nr. 421 og 422, bestaaende af 12 Fag Huus til Gaden, med Jndkiørsel, Gaardsrum og en stor Stald i Gaarden. 5) Et af det slesvigske Rytter=Regiment brugt Ridehuus, 26 Fag lang, 20 Alen viid, med Fiel=Loft over. 6) En ved samme beliggende Hauge, der indeholder omtrent 6000 Alens Størrelse, og hvori findes en betydelig Mængde udsøgte Frugttræer, samt Springvand. 7) Tvende ved Veiermøllen beliggende Tofter, den ene af omtrent 3, og den anden af 2 Tdr. Lands Jndhold. Auctionen holdes i Gaarden No. 334, hvor Liebhaberne behagelig ville møde. Horsens, den 6te April 1811. J. Hansen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
En Gaard i Ørritslev Bye og Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, af Hartkorn, Ager og Eng, 2 Td. 6 Skp. 1 1/4 Alb., med gode, og til en Familie uden for Bondestanden indrettede Bygninger, en god Eng og Tørvemose, er underhaanden at faae tilkiøbs paa billige Conditioner, naar Liebhaberne dertil melder sig hos Hasselbalch paa Tamdrup Bisgaard ved Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Min, ved Separations=Bevilling under 22de December 1807, fraskildte Mand, Laurits Egelund, bliver herved opfordret til, inden 6 Uger fra Dato, at anmelde dette Stæds Over=Øvrighed, eller mig, sit, hidtil ubekiendte Opholdsted, for at kunde indkaldes til, og modtage den Forligs=Mægling, der, i Følge Rescriptet af 7 Maii 1796, skal foregaae vort Ægteskabs aldeles Ophævelse. Aarhuus, den 6te April 1811. Ellen Rasmusdatter Secher. For en ugivt Person som er frie for Kongens Tieneste, er en meget fordeelagtig Tienerplads ledig hos et Herskab, paa Landet; Tienesten kan tiltrædes fra nu af, og indtil midt i Junii Maaned d. A., men senere ikke, uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig. AdresseContoiret giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
Ved Skiftets Behandling efter afdøde Maren Jensdatter, Gaardmand Mads Laursens Hustrue i Ring paa Stamhuuset Mattrup Gods, er angiven blandt Arvingerne en Søn Jens Pedersen, som for en Deel Aar siden skal være rømt. Denne Persons Opholdsted vides nu ikke, eller, om han meere er til, da ingen af hans nu levende Familie har hørt fra ham, men nogen Tid efter hans Borteblivelse skal han ved Skrivelse have underrettet Moderen at han da var i Store Almstok i Jylland. Fornævnte Jens Pedersen, eller, om han er død og har efterladt sig Arvinger, disse da, bliver herved indkaldt med 12 Ugers Varsel at melde sig for Undertegnede, de sidste med behørig Legitimation for deres Arveret, da Skiftet strax efter denne Tids Forløb sluttes. Mattrup, den 29 Martii 1811. Lindenpalm, Forvalter ved Godset. Rasmus Andersen Vægter, er ved Døden afgangen i Hammel Hospital, over 70 Aar gammel, efterladende sig Enke, men ingen Livsarvinger, og hans faa Efterladenskaber ere tagne under Skiftebehandling. Han har i mange Aar været Vægter her paa Frysenborg, har ogsaa tjent paa Søbyegaard og Bidstrup, og skal være født paa Clausholm eller Estrups Gods. Da hans Arvinger ei vides, indkaldes de, tilligemed Boets Creditorer, at melde sig paa lovlig Maade til undertegnede commiteret Skifteforvalter. Frysenborg, den 25de Martii 1811. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-10
En sort Støverhund, som lystrer Navnet Diana, med halv hvid Hoved, hvid under Bugen, og en liden hvid Priover Lænden, er for omtrent en 14 Dages Tid siden bortkommen fra sin Eier. Hvo som kan tilveiebringe bemeldte Hund loves Omkostningerne betalt, og en Douceur, om forlanges, af Jesper Justesen. i Framlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
(af Statstidender.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Kiøbenhavn, den 8de April. Fra Søe=Lieutenanterne Mühlensteth og Buhl, som vare commanderede med Expeditionen til Anholt, har det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegium modtaget Rapporter, daterede Fregatten Tartar til Ankers under Anholt den 28de f. M., hvis væsentlige Jndhold er følgende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Da Lieutenant Holsten ved Angrebet paa Anholts Batterier den 27de Marts var falden, fik Lieutenant Mühlensteth Ordre at tage Commanden af hans Kanon baad. Efterat samtlige danske Fartøier havde forladt Landet, bleve Lieutenanterne Mühlensteth og Buhl, som med deres Kanonbaade stode over af Læssøe til, indhentede af en engelsk Orlogsbrig. Vinden var V. S. V. stiv Bramseils Kuling. Kl. 5 1/2 Eftermiddag kom Brigtenant Buhl, som vedblev at forcere bort under sin ag gen dem paa Skud nær og begyndte Attaquen paa Lieuterste Kanons Jld. Efterat have faaet flere Lag af Skraaskud og Musketild, holdt Briggen med Force af Seil ned paa ham, og han saae sig derved sat i den Stilling enten at seiles i Synk eller at overgive sig, hvilket sidste han ansaae sig pligtig at giøre for at spare saa mange Menneskers Liv. Han havde desuden det Uheld, at Brøssen paa hans agterste Kanon blev over skudt, saa at han paa Slutningen af Affairen ikke kunde skyde. Han havde 3 Mand blesserede, hvoraf een dødeligen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Da Lieutenant Buhl var taget, jagede Briggen efter Lieutenant Mühlensteth. Kl. 8 Aften var den ham paa Skud nær og gav sit Lag, hvorpaa Affairen begyndte. Efterat han havde faaet flere Lag og han ingen Redning saae for Kanonbaaden eller Mandskabet, og Briggen var klos paa hans Luvlaaring, det derhos var stiv Kuling og svær Søe og hans Kanonbaad havde faaet Grundskud, troede han det sin Pligt at overgive sig for at redde de mange Menneskers Liv. Strax efterat Mandskabet var kommer over i Briggen, sank Kanonbaaden med en saaret Mand af Besætningen og 3 engelske Matroser, som alle druknede. Fienden fik intet af Kanonbaaden reddet. Lieutenant Mühlensteth havde en Mand qvæstet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Løverdagen den 16de Marts sidstleden blev fra en engelsk Fregat 3/4 Mile uden for Havnen Groos paa Kysten af Christiansands Stift udsat 4 Barkasser og Baade, bemandede med omtrent 100 Mand og forsynede med Svinghasser og Haandgeværer, for at borttage nogle smaae Skibe, som seilede langs Kysten Øster efter, af hvilke nogle retirerede ind til Grømstad Havn og lagde sig der til Ankers, hvor desuden endeel andre Fartøiet laae fortøiede. Sectionsanfører ved det der værende Kystværn, Skibsbygmester Anders Nielsen, gjorde strax Anstalt til Kystværnets Samling, men da samme paa dette Sted er meget adspredt, kunde han i Hast ikke faae samlet meer end 13 Kystværner, for at modsætte sig den ankommende Fiende. Uagtet Kostværnets vel anbragte Jld, som strax tvang den første fiendtlige Bar kasse at søge Søen, lykkedes det dog de øvrige fiendtlige Baade at entre en Flensborger Slup, Frue Maria kaldet, og efter Ankertougets Kapning at udboxere den; men da Vinden giorde det vanskeligt for Fienden at før Sluppen ud af det rette Jndløb, søgte han en Gienverigiennem en Viig, som han troede førte til Søen, men da samme ikkun er en Bugt ind i Landet, maatte Fienden forlade denne Flensborger Slup og søge at redde sig til Søes, hvorved han ideligen blev beskudt af Kystværnet, der med Vished kan angive at have dræbt 7 Fiender, og blesseret endeel. Denne Affaire varede næsten i 2 Timer, men uagtet Fienden under samme vedligeholdt en uafbrudt Geværild, er dog ikke een Mand af Kyst værnet falden eller saaret. - Saaledes har ved denne Leilighed 13 kjække norske Kystværner afslaaet en 100 Mand stærk Fiende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Prædikanterne paa 1ste Paaskedag. Froeprædiken i Domkirken Hr. Hertel. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Prædikanterne paa 2den Paaskedag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahusen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondenten.) Franrig. Hendes Majestæt Keiserinden har alt flere Gange kunne forlade Sengen, og alt lader haabe den snareste Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Man fortæller, at man den Dag hendes Majestæt Keiserinden blev forløst, havde sendt en Ansøgning til Keiseren, som var stillet til Kongen af Rom. Keiseren modtog den ved den nyefødte Prindses Vugge, oplæste det med høi Røst, og føiede godhedsfuld til: "Den som intet Svar giver, indvilliger: Tilstaaet for Kongen af Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Hertugen af Dalmatiens Tepesche til Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Neuschatel, over Slaget ved Geborg, er dateret fra Leiren ved Badajoz, og er af følgende Jndhold:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Efter Fortet Pardeleros Jndtagelse, lod Hertugen af Treviso 3 Linieregimenter, et Compagnie Sapeues og et Compagnie ridende Artillerie sætte over Guadiana og rykke frem imod Geborgs Bredde, medens General Latour=Manbourg, som befandt sig med Cavalleriet i Montiio, erholdt Ordre, om Natten at slutte sig til den høire Flanke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Den 19de om Natten Kl. 1 gik Cavalleriet paa et grunt sted over Geborg, overfløi den venstre Flanke af den fiendtlige Linie og kom strax i Haandgemeng med Fienden. Hertil kom, at det 2det Husarregiment trængte sig lige frem ind til den fiendtlige Leir, og bragte nogle Fanger derfra med sig. Paa et andet Sted passerede Jnfanteriet ligeledes Geborg, og angreb Fiendens høire Fløi. Seiren var snart afgjort. Tvende store Carrees, som Fienden dannede, bleve tilbagekastede, under det Udraab: Keiseren leve! Fiendens Deroute var fuldstændig. Nogle spanske og portugisiske Generaler reddede sig med Cavalleriet og 7 til 800 Mand Jnfanterie paa en skammelig Maade til Elvas, 300 Mand trak sig til Badajoz; men den øvrige Deel blev fangen eller dræbt. 5200 Fanger, hvoriblant General Viruez, 4 Brigadegeneraler, 15 Oberster eller Oberstlieutenanter, 250 andre Officerer, 6 Fahner, 7 Kanoner, 20 Munitionsvogne og en opslaget Leir, faldt i den Keiserlige Armees Magt. Fienden har efterladt sig paa Valpladsen over 600 Døde og 800 Saarede. Saaledes existerede 2 Divisioner af den Romanaske Armee, hvoraf 9000 Mand vare stødte til den engelske Armee, og den 6te dennes vendte tilbage fra Villafranca ved Lissabon, for at komme Badajoz til Hielp, ikke meere den 19de om Morgenen Kl. 11. Vort Tab bestaaer i 3 Officerer og 23 Soldater, og i Saarede i 5 Officerer og 166 Soldater; 27 Heste ere dræbt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Badajoz's Capitulation blev sluttet den 10de Martii Kl. 9 om Aftenen, mellem Chefen for Generalstaben ved det 5te Corps af den sydlige Armee i Spanien, Hr. Gourere og Brigadeer i den spanske Armee, Hr. Hore, og bestaar af 10 Artikler. Jndvaanerne blive deri forsikrede at der ingen Undersøgelse skal skee imod dem for politiske Meninger og at de ikke skal blive tvungne til at gribe Vaaben imod de spanske Tropper. Da alt var beredt til Storm den 10de, lod Hertugen af Treviso, Commandanten General Limas opfordre, som efter Gouverneur Meachos Død først for nogle Dage siden havde overtaget Commandoen. Efter mange Vanskeligheder gav han Fornuften Gehør, og overgav Festningen. Den 11te trak de franske Tropper derind. Antallet af de i Badajoz gjorte Fanger beløb sig i det ringeste til 9000 Mand. Man har i Festningen funden, foruden 170 Kanoner, Mørsere og Haubitser, 80,000 Pund Krudt og 300,000 Gevæhrpatroner, samt 2 prægtige Broe=Eqvipager. Under Beleringen har Garnisonen forbrugt 230,000 Pd. Krudt og 2 Miillioner Patroner. Soldaterne har samlet 8000 fire og tivepundige Kugler og over 6000 Bomber, som man har sendt tilbage til Festningen. Garnisonen erholdt ved Udmarschen militaire Honneurs og strakte Gevæhr paa Glaciet. J Pladsen ligge 1100 Syge og Saarede. 320 Huusfædre og Børn, som vare tvungne til Tienesten, ere sendte tilbage til deres Hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
England. (af Moniteuren.) Fra Helgoland haves under 15 Martii. Omendskiøndt Vinden i den sidste Tid har været meget gunstig, saa er dog intet kommet til os fra det faste Land, der lader os formode, at Decreterne, som forbyde al Communication med vor Øe, bliver strængelig udført. Det her udspredte Rygte om et Angreb paa Øen, fornyer sig igien. Franskmændene have
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Torsdagen den 25de April 1811, bliver ved offentlig Auction i Aarhuus bortsolgt Ladningen af det af Capitain Lieutenant og Ridder Ferry opbragte og priisdømte Skil Marie Margrethe kaldet, bestaaende af: 100 Fade raae Martinique=Sukker) 43 Fade og 55 Tdr. Kaffe 102 Særke Caffe (styrtet) med Tilladelse af 49 Sække Allehaande ) forblive i Landet. 19073 Pd. Campeschetræe, samt nogle gamle Garnerings=Boer og Sække. Hvorover de trykte Fortegnelser og Conditioner kunne erholdes, og Prøver af Varene forevises are Dage forinden Auctionen hos Assistent Kierksteen i Aarhuus, og hos Assistent Ferry, samt Søekrigs=Procureur Schack i Kiøbenhavn, paa Hiørnet af Vigantsgade og Filosofgangen, Nr. 213, 2den Sahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Paa Gammelgaard bliver holdet offentlig Auction Tirsdagen den 16de April førstkommende, over Vogne, Plouge, Harver, med mere; Endeel Traver utorsken Byg, Blaatag og Langhalm, samt Bester, Kiør og Faar, Borde, Stole, Sengeklæder og Sengesteder, med mere indender, Besætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Fredagen den 26de April, førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver paa Palegaard Hovedgaard i Bierre, Herred, Veile Amt, formedelst forandring af Hollænderie Besætning fra Kiør til Stude, foretaget offentlig Auction over en Deel gode Meierie-Redskaber, bestaaende af Siebotter til 180 Stkr. Kiør, en stor god jernbunden Kierne, dito Malkespande, adskillige gode Kar, samt Ostkopper, m. m.; saaog adskillige andre Ting, hvoriblandt 2 nye complette Jern=Axler med Agekurve til en Vogn, samt et stort 4 Alen langt Bøge Saltrug; thi indbydes herved de Lysthavende til fornævnte Tid og Sted behagelig at tage Møde. Palsgaard, den 9de April 1811. Engberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
Tirsdagen den 9 Mai, førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver hos Madame Rosted i Prindsen i Roskilde, foretaget offentlig Auction over Ryegaards Avling, med tilliggende 2de Sogners Konge- og Kirketiender, samt det ved Gaarden værende Hollænderie, til Bortforpagtning i 11 Aar, fra 1ste Mai 1812, til 1ste Mai 1823, efter de Conditioner, som ere til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Lotto Assistent Holm paa Vestergade No. 8, paa RyegaardsSkriverstue, i Prindsen i Roeskilde, og paa Avis=Expeditions-Contoirerne i Aarhuus, Viborg og Odense. - Og meldes til foreløbig Underretning at Ryegaard ligger i Voldborg Herred, nye Kiøbenhavns Amt, 6 1/2 Miil fra Hovedstaden, og 2 1/2 Miil fra Roeskilde. Ved Langtved, 1/2 Fierdingvei fra Ryegaard er beqvemt Lade= og Lodseplads for Varers Ind- og Udførsel til Søes. Til Gaardens Drivter 11 Marker, hver paa 40 Tdr. Land, foruden 2 Bikobler, og af Bonitet fortrinlige Jorder. - Meierie Besætningen, som bestaaer af 160 Kiør, og 6 Tyre, tilligemed Meierie-Redskaber, overlades Forpagteren til Afbenyttelse og Brug i Forpagnings=Aarene. Forpagtnings Afgivten erlægges i Penge, beregnet til Tønder Byg efter ethvert Aars Capitelstaxt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-12
En sund og stærk Dreng, paa 16 a 17 Aar, af jevne men skikkelige Forældre, kan blive emploieret i et anstændig Fag, hvorved han i Tiden kan have sit klækkelige Udkomme, naar man derom vil henvende sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus, hvor nærmere Efterretning herom kan erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-13
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-13
(Af Statstidenden, Fyens og Aalborg Aviser.) Corsøer, den 7de April. Saa langt sees kan, forledelst den tykke Luft, ere ingen fiendtlige Seilere at le i Beltet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-13
Helsingøer, den 6 April. J Gaar gik 2de Jag1 herfra Syd efter. En Deel Fartøier, meest svenske, dkom Nord fra og nogle enkelte Syd fra. Skibsfarn synes at faae noget Liv igien. J Gaar hidkom fra lorge Kammerherre Anker, som reiste til Kiøbenhavn. landt flere reiste herfra over Sundet, Major Olsen og intsforvalter Falck til Norge, og forhen engelsk Consulinwichs Broder Fairfax Fenwich til Sverrig. - Et nerikansk Skib, som er besat af Kaperfører Lind heri Byen, er i Opseiling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-13
Den 7de April. Det amerikanske hertil opbragte nkskib er ladet med Bomuld, Tobak, Riis og Farve ee. En Koffardiebrig sees at krydse Nord paa. Herer ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-13
Batteriet Trekroner, den 7de April. Fra i laar til i Dag ere indpasserede 33 og udpasserede 44 skibe. En Brig passerte Nord fra Syd efter. Blandt ankomne er en Brig fra Stubbekiøbing, hvis Fører retter, at han paa en Retour fra Børnholm til Grøn ud, den 19de og 20de Marts, har været overhalet at foregivne franske Kapere, som bortførte med sig en af og en Jagt, begge af og fra Bornholm, bestemte Kiøbenhavn.