JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-05-31
2. Søndberg, Odbye og Jegindøe Sognekald i Aalborg, Stift. Gl. Angivelse 291 Rd. 36 s. Embedets nuværende Jndtægter bestaae i: 1) Korntienden af Sognenes 352 Tdr. 4 Skpr. 1/5 Alb. tiendeydende Hartkorn udgjør omtrent 7 Tdr. 6 Skpr. Rug, 279 Tdr. 3 Skpr. Byg og 37 Tdr. 4 Skpr. Havre, samt 31 Læs Mosetorv, 2) Smaarente 56 Brød, 200 Snese Æg, 19 Lpd. Ost og 2 Maal Melk; 3) Qvægtiende omtrent 29 Rbd.; 4) Offer og Accidentser 165 Rbd.; 5) til Sønd berg og Odbye, der forhen dannede et særskilt Pastorat, hører en Præstegaard, der skylder af 4 Tdr. 1 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn med 28 Tdr. Land Agerjord og 8 Tdr. Land Hede; den til Jeginde Sognekald hørende Præstegaard staaer for5 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn med 30 Tdr. Land Agerjord og 45 Tdr. Land Kjær og Overdrev; af denne Præstegaard svares aarlig til Kirken 4 Tdr. Byg. Den, sidstnævnte Embede hidtil forundte, Lettelse i Skatter vil ved nærværende Vacance bortfalde, og paa samme hviler en Enkepension af 8 Tdr. Byg, Dragonhest holdes. Jldebrændsel mangler tildeels. Blandinger. Stænderdeputeret, Justitsraad og Høiesteretsadvocat Salicath har, formedelst udbredte Rygter, udgivet Oplysninger i Sagen mellem Hofagent Heilbuth og Justitsraad Salicath, paadømt i Hof= og Stadsretten den 26 Marts 1838. Efter at have detailleret Anledningen til den Justitsraaden idømte Mulkt af 100 Rbd. og Processens Omkostninger, slutter Skriftet med den bemærkning: "at han (Salicath) anseer sin personlige Jnteresse i denne Sag for underordnet, saalænge den offentlige Mening skjænker ham den Erkjendelse, at have paa sine Kommittenters Vegne baade stridt og seiret fordet Lovlige, det Sande og det Rette, og saalænge Man er enig om, at de Saar, Man kan erholde i en saadan Strid, ingenlunde ere vanzirende." Dhrr. Exam. juris Alstrup, Redakteur af Diversa, og Cand. philos. Sommer, forhenv. Medredakteur af samme Blad, agte, Enhver for sig, at sagsøge Hr. Assessor, Toldkontrolleur Ramus, for nogle formeentlig fornærmelige Yttringer, han har brugt mod forbemeldte Herrer i en anonym Annonce, indført i Randers Avis (see Fyens Stiftstidende S. 326), og som, i Anledning af Striden mellem Dhrr. Clausen og v. Halling, Sommer &c., deri har anvendt Holbergs Ord af den politiske Kandestøber: "Gaaer hen J Skabhalse og forliger Eder, samt tillagt Hr. Sommer Prædikat af "Medudgiver af, med Respekt at melde, Diversa. Man antog almindeligt, at det danske Skib, for hvilket det lykkedes at bryde Bahias Blokade og at tilføre de halv forhungrede Jnsurgenter en kjærkommen Ladning Meel, maatte have gjort en udmærket god Handel. Dette skal imidlertid ikke have været Tilfældet; thi vel forlangte Lastens Forhandlere 150 Milreis pr. Fad; men Jnsurgenterne tvang dem til at sælge det for omtrent en Trediedeel af det Begjærte. Befalingsmanden paa den brasilianske Fregat, som lod den danske Brig slippe ind, skal være stillet for en Krigsret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-05-31
Odense. Ved nærmere at omtale de i Tirsdags-Avisen anmeldte Skaaler, som udbragtes af det Selskab, der feirede den 28 Mai paa Klubben, fortjener følgende at udhæves: Generalkrigskommissair, Oberstlieutenant v. Abrahamson bemærkede i Skaalen for Kongen, hvor betydningsfuld og dyrebar den fra de fremfarne Tider nedarvede Skik, ved festlig Sammenkomst at tømme det første Bæger, til Drottens Ære, maatte blive, naar, som nu her, Hovedbaandet, der knytter Folket til sin Konge og Kongen til sit Folk, er Kjærlighed. Hvad enten nu Tanken dvælede ved Stavnsbaandets Løsning, eller Slavehandelens Afskaffelse, eller det herlige Grundlæg til nyttige Kundskabers Udbredelse, eller Udvidelsen af Pligt - hellere maatte det hedde Ret til Landets Forsvar, det sidste Overgangspunkt, saa tør det haabes, til almindelig Værnepligt, eller Communalanordningen, da maatte Sandhed vidne: at Frederik VI i Folkeoplysning og Folkefrihed saae de to virksomste Midler til Hovedmaalet, han helligede sit Liv: Folkets Lykke! - Redaktør Thomsen vilde i Skaalen for Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederik mindes den Fyrste, i hvem Vi skue ham, hvem det nærmest tilkommer at værne og frede om det Livsens Træ, som sjette Frederik plantede paa Danmarks Grund, som Vi vide er en Ven af den aabne Frimodighed og den ædle Frisindethed som bør ledsage Folkets Udvalgte, naar de paa Folkethinge skulle røgte deres hæderlige og vigtige Kald, at frembære dets Ønsker, tolke dets Forhaabninger; at han er en Ven af den bedre Tidens Aand, som bortveirer Nationernes Støvhed og vækker dem til Liv og Virksomhed for Almeenvellet; at han er en Ven af de friere Jnstitutioner, paa hvilke Tidens Oplysning gjør Krav, og over hvis Grundlæggelse i det elskede Fædreland vi paa denne Dag fryde os. Denne Skildring, forsikkrede Taleren, er ikke Smiger, som blandt alle Danmarks Festdage mindst sømmelig vilde lade sig høre paa denne; men en Gjenklang af den offentlige Mening, saaledes, som den idag vil udtale sig over det hele Land. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-05-31
Den Stænderdeputerede, Agent Bruun fra Assens, bemærkede i sin første Skaal for Stænder=Jnstitutionen dennes umiskjendelige Jndflydelse, for saavidt en større Sands for det offentlige Liv efterhaanden gjør sig gjældende i Folket og søger at arbeide sig frem til større Selvstændighed og Medvirkning i de offentlige Anliggender. – J sin Skaal for Fædrelandet yttrede Kammerherre Oberst v. Levetzau, at jo meere Vi see af fremmede Lande, desmere maa Vi erkjende, hvor godt Vi have det i vort eget Fædreneland. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-05-31
AVERTISSEMENTS. Det Ønske: at vore nationale Mindefester maatte ligesom gaae over i det praktiske Liv ved at gives en velgjørende Tendents, er, foruden de alt anmeldte tvende Gaver, gaaet i Opfyldelse paa en ligesaa overraskende som høist glædelig Maade, idet en Hædersmand, i Anledning af det hos mig den 28 Mai samlede Selskab, endvidere har forherliget Dagen ved en kjærkommen Gave af 100 Rbd. til det Fond, der engang skal tjene til Understøttelse for brave, men forarmede Borgere af Haandværks standen." Kun den foreskrevne Betingelse om foreløbig ubrødelig Taushed, er Aarsag i, at jeg maa indskrænke mig til at yde den skjulte Giver min hjerteligste Tak for et saa talende Beviis paa ægte Patriotisme. Fyens Stifts Adressecontoir i Odense d. 30 Mai 1838. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-05-31
De af Landinspekteur og Tiendekommissair Voigt nylig udgivne. Bemærkninger. angaaende Tiendevæsenet i Danmark, hvilke det upaatvivlelig levende vil interessere Landmændene i Almindelighed, og iblandt disse Tiendeyderne i Særdeleshed, at gjøre sig bekjendt med, ere til Udsalg i de fleste Boglader i Danmark, og i Odense paa Adressekontoirets Boglade for2 Mk. i Omslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-05-31
En duelig Tobakspindersvend som til Fuldkommenhed forstaaer hvad der udfordres til Tobakspinding, og som kan fremvise gode og paalidelige Attester og sit moralske Forhold, kan erholde en fordeelagtig Condition; man behager at melde sig paa Adressekontoiret som giver nærmere Henviisning. Jeg er forsynet med vandtætte Frit- og Silkehatte efter M. A. Lerche. nyeste Mode og til billigste Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Ne 95. 67 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Redigeres, trykkes og udgives i Odense 1 Juni 18338. Fredagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Jndhold. Fædrelandet, Provindsialstænderne, Assens. Fredericia. Skibs- og Handels-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Fædrelandet. Provindsialstænderne for Nørre-Jylland. J Mødet den 22 Mai blev, efter flere Debatter, Spørgsmaalet om en Adresse skulde indgives, sat under Afstemning og med 47 Stemmer mod 3 besvaret bekræftende. Efterat det dernæst var bestemt, at en Kommittee, bestaaende af tre Medlemmer, skulde nedsættes for at affatte Adressen, bleve hertil med Stemmeflerhed valgte: Etatsraad Brink-Seidelin, Tobaksfabriqveur Funder og Assessor With. - Præsidenten henledede derefter Forsamlingens Opmærksomhed paa adskillige Foranstaltninger, der formeentligen kunde træffes, for at tilveiebringe Tidsbesparelse ved Forhandlingerne, saasom: 1) da der iaar, ligesom sidst, kunde ventes, at der til Forsamlingen vilde indkomme en Mængde Forslag og der tillige paa den anden Side vistnok maatte sørges for, at Forsamlingen ikke kom til at anvende sin Tid paa at høre og drøfte en Mængde maaskee ubetydelige og umodne Forslag, ofte af stor Vidtløftighed, antog Præsidenten, at den meest hensigtsvarende Foranstaltning i denne Henseende vilde være. at samtlige af Andre end de Deputerede gjorte Forslag underkastedes foreløbig Prøvelse af en dertil udnævnPetitions=Committee, og at Forsamlingen, efterat Petitionerne havde henligget i Læseværelset, tog Beslutning, om de skulde oplæses. Dernæst formeente han, at Man ved Bekjendtgjørelse i Stændertidenden kunde sætte en Tidsfrist af f. Ex. 4 Uger for dem, der ønskede at indgive Petitioner eller Forslag til Forsamlingen. 2) Jhenseende til Forslag fra de Deputerede formeentes, at disse burde indleveres inden en vis Tid, f. Ex. 14 Dage, for at Forsamlingen kunde faae en Udsigt over deres Omfang, og ligeartede Forslag komme under samme Committee. Undtagelsesviis kunde Man dog ogsaa antage senere indkomne, Forslag, der vare af Vigtighed og ikke taalte Opsættelse skulde Forslagenes Antal blive for stort, maatte der gjøres Foranstaltning, for at træffe Valg imellem dem. Forøvrigt formeente Præsidenten det at være ønskeligt, at ikke formange Forslag indkom om samme Gjenstand, ligesom han ogsaa gjenkaldte i Erindring, at ethvert Andragende maa indeholde et bestemt Forslag. - 3) Ved den Contract, som Redactionscommitteen var i Begreb med at slutte omStændertidendens Udgivelse, vilde formeentligen kunne træffes en Foranstaltning, at alle Committeebetænkninger, endelige Betænkninger og Petitioner kunde meddeles Forsamlingens Medlemmer trykte, uden betydelige pecunaire Offere. - 4) Det vilde være ønskeligt, at Man ikke dannede større Committee end Nødvendigheden krævede, hvorved Arbeidskraft vilde spares og ei saa let de forskjellige Committeers Møde komme i Collision. - Den kongelige Commissarius forelagde dernæst til Forsamlingens Overveielse et Udkast til en Placat, indeholdende nogle yderligere Bestemmelser angaaende Brandassurancevæsenet for Landbygninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Af Stændertidenden haves til Dato nu No. 1 til 11, der naae til 28 Mai, under hvilken Dag Takadressen er underskrevet, men som Rummet idag forbyder at meddele No. 5 og 6 indeholder Commissarius's Fremstilling af Motiverne til det fremlagte Udkast til en Plakat angaaende Brandassurancevæsenet for Landbygninger, i Forbindelse med hvilken forelagdes Udkast til en Plakat, betræffende en forbedret Indretning ved Møller til Forebyggelse af Selvantændelse, hvilke tvende Udkast bestemtes at skulle prøves af een og samme Committee, der kom til at bestaae af Prokurator Petersen, Kammerjunker Lüttichau, Landvæsenskommissair Wulff, Kammerraad Christensen og Lauriz Borberg. J Mødet den 23 Mai fremlagde den kongelige Commissarius et Udkast til en Anordning, hvorved Forordningen 26 October 1804 og Plakat 14 Decbr. f. A., som angaaer Gieldsforpligtelser, der indgaaes af Umyndige og Mindreaarige, forandres. Kommittee : Justitsraad Holm, Overretsprokurator Møller og Justitsraad Estrup. Endvidere fremlagdes et Udkast til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser om Omløben med Varer. Kommittee: Landvæsenskommissair Wulff, Justitsraad Estrup og Justitsraad Fielstrup. Fremdeles forelagdes et Udkast til en Forordning om Jagten i Danmark. Kommittee: Assessor With, Ritmester Friis, Ole Kirk, Stiftamtmand Rosenørn og Kammerherre Guldencrone.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Provindsialstænderne i Slesvig have valgt Hr. Etatsraad, Professor Falck til Præsident, Justitiarius, Jaspersen til Vicepræsident, Advocat Storm og Pastor Lorenzen paa ny til Secretairer, ligesom ogsaa Kammerherre Warnstedt og Etatsraad Hensen paa ny til Redacteurer. Hofjægermester v. Cronsterns Andragende omen Adresse, der understøttedes af Præsidenten, forkastedes. med 23 mod 19 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Assens. Vor Bye feirede 28 Mai-Dagen i Guds frie Natur. Et Selskab af omtrent 70 Personer, Embedsmænd og Borgere med deres Familier, drog om Eftermiddagen ud i den smukke Skov ved Frederiksgave, hvor de af egne medtagne Madkurve holdt Aftenspise ved flere dækkede Borde i Skoven og i munter Vennekreds velsignede den elskede Konge, som ved Jnstitutionens Velgierning havde givet et nyt Beviis paa sin Kjerlighed til Nationen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Fredericia 29 Mai. Sidste Løverdag jordedes afdøde Generallieutenant Frederik Julius Christian v. Castonier her paa Michaelis Kirkegaard, ved Siden af hans første Gemalinde, under de hans høie Charge tilkommende militaire Honneurs, af Fyenske Jnfanterieregiment, hvis Chef han havde været siden 1819, og af Artilleriet, da han i samme Tidsrum havde været Kommandant og kommanderende General i Nørrejylland. Et talrigt Følge havde uindbudet indfundet sig af Militaire, saavel fra Staden, som og fra de nærmeste Kjøbstæder, tilligemed Byens Embedsmænd. Den Afdødes Ordener, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmændenes Hæderstegn, samt Kommandostaven, bares af 2 Oberstlieutnanter og 1 Major. Før og efter Talen, som holdtes af Hs. Høiærv. Hr. Past. Gude, blev af Michaelis Skoles Ungdom, i Forening med nogle Underofficerer, firestemmig afsjungen en i den Anledning af Hr. Secretair Mørch forfattet Sørgecantate, sat i Musik af Musiklærer Manheimer. Den saa saare passende Tale, i Forening med den harmoniske Sang og Musik, saavelsom den hele høitidelige Act, gjorde dybt Jndtryk paa den talrige Forsamling. Ligesom den Afdøde, der var fød her i Staden den 16 April 1761, blev ledsaget til sit sidste Hvilested af Kongehusets Nærmeste, Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, (repræsenteret ved sin Adjutant Hr. Kammerikr., Ridder v. Bülow, Ritmester i Fyenske Regiment lette Dragoner) og Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian til Danmark, saaledes beæredes hans Døbeact med hele Kongefamilien som Faddere. 1761 den 21 April blev han døbt i Michaelis Kirke, og Fadderne vare: Deres Majestæter Frederik V., ved Oberstlieutenant v. Halle, Dronning Juliane Marie, ved Etatsraadinde Reisler, Deres Kongl. Høiheder Kronprinds Christian (Christian VII.), ved Just. Præsident Hans de Hoffmann, Prinds Frederik (Arveprinds, ved Capt. v. Deden, Prindsesse Sophie Magdalene, ved Frøken Prætorius. Ved samme Leilighed blev den Nydøbte skjænket Portaupeen. Dette kunde vel bidrage til at fremme hans Avancement som Militair, og 18 Aar gammel indtraadte han i Militair tjenesten, saa at han tjente i Armeen næsten 60 Aar. Hans Fader naaede og samme Militairværdighed. Generallieutenant Henrik Sigismund v. Castonier (findes og tidligere skrevet Cachedonier), døde her den 7 Octbr. 1766, som Kommandant og Ridder af Dannebrogordenen, (nuværende Storkors), 74 Aar gammel, og findes begravet i Michaelis Kirkes Chor, og altsaa var den nyligen Afdøde kun 5 Aar, da Faderen døde. Familien stammer, formodentlig fra Spanien, og flere have opnaaet høie Poster i den danske Armee, samt ved de danske Tropper i de danske Besiddelser i Vest- og Ostindien, hvor flere af Familien findes fødte. Som Mærkelighed kan herved tilføies, at den afdøde Generallieutenant Castonier, er den 10de Kommandant og Regimentschef, som findes begravet her i Michaelis Kirke af denne Militairrang, i et Tidsrum af 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Skibs= og Handels-Efterretninger. Fra Hovedstaden, skrives under 28 f. M., at det lader til som Beholdningerne af Kornvarer i Provindserne mærkeligt aftage, hvorfor det ogsaa i Kjøbenhavn dagligen bliver vanskeligere at erholde Partier af alle Sorter. De Priser, som sammesteds senest ere betalte ere: Hvede 7 Rbd. 16 s. a 8 R.; Rug 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd.; Byg 4 Rbd. 16 a 32 s.; dito, frit ombord i Provindserne, 4 Rbd. 8 s.; Havre 3 Rbd. a 3 Rbd. 16 s. De seneste Efterretninger fra Landet lyde derhen, at Rapsæden ikke har lidt i den Grad, som man først antog, og at Varmen herefter vil gjøre Udsigterne endnu bedre, ligesom det kolde Foraar har været denne Plante gavnlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Den 17 Mai ankom det første Skib til Stockholm, nemlig Svalen, Golcher, fra Messina. Farvandet var dengang dog endnu ikke ganske frit for Jis. ere
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Fregatten Rora, Capitain Dahlerup, samt begge Briggerne have den 19 Mai passeret Deal. Endvidere samme Dag Skibet Kronos, Lund, fra Tarragona bestemt til Stettin Fra 23 til 27 f. M. have 3 Skibe fra dansk Havn passeret StoreBelt, 5 til Norge, 3 til Sverrig, 1 til Engelland, 10 fra Norge og 4 fra Sverrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Ind- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaende: Jngen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Udgaaende: den 31 Mai, H. O. Moe af Sandefjord til Norge, Skonnert Louise Frederikke med Korn; H. S. Fischer, af Svendborg til Norge, Sluppen Elise med Korn; C. Henrichsen af Piskebekskilde til Rudkjøbing, Slup Venskaben med Trælast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 12 Mai er Hofjægermester, Grev Th. Reventlow, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede som Amtmand i Cismar. - Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Den 25 April ere Capitain ved Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie, N. P. Kjerumgaard og Secondlieutenant, C. F. G. Destinon beskikkede til Told- og Consumtions-Under betjente i Kjøbenhavn. Den 1 Mai, 3die Medlem af Raadet, i Frederiksnagor, Auditeur C. Tiemroth, til 2det Medlem af Gouvernementet i Tranqvebar samt Dommer, Skriver, Politiemester, Foged, Auctions- og Skifteforvalter sammesteds, og Fuldmægtig ved Gouvernementet i Tranqvebar, L. S. Lindhard, til 2det Medlem af Raadet i Frederiksnagor samt til Byfoged, Skifteforvalter og Dommer sammesteds. - Under Generalpostdirektionen: Den 17 April er Kammerherre Grev J. Holck, Capitain og Compagniechef ved Livgarden til Fods, R. af D., udnævnt til fra 1 Juli d. A. at være Brevpostinspekteur ved det danske Postamt i Hamborg. - Under Landmilitair-Etaten: Den 29 April er Volontair under General Commissariats=Collegiet, C. M. Looft, udnævnt til Cancellist i Collegiets Revisionscontoir, men uden Præjudice for de nuværende surnumeraire Cancellister under Collegiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Prædikanterne paa 1ste Pintsedag: J St. Knuds Kirke: til Froprædiken Kl. 6 Hr. Pastor Wiberg; til Høimesse Hr. Stiftsprovst Ortved; til Aftensang holdes J Frue Kirke: Bibellæsning af Hr. Biskop Dr. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Hr. Pastor Steenbuch. Westeengaard. - J Hospitalet: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2. 2den Pintsedag: J St. Knuds Kirke, til Høimesse Hr. Pastor Wiberg; til J Frue Kirke: Aftensang Hr. Cand. theol. J. Langhoff. Hr. Pastor Borch - J St. Hans Kirke: Hr. Overlærer Dr. Kalkaar. - J Hospitalet: Hr. Cand. theol. Langhoff, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
AVERTISSEMENTS. Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Lærebog i Arithmetiken af H. O. Bjørn. Dr. philos. og Rector ved den lærde Skole i Nyborg. 1ste Cursus, fjerde Oplag 1835, 4 Mk. 8 s. 2det Cursus, fjerde Oplag 1838, 2 Mk. 8 s. 3die Cursus, tredie Oplag, 5 Mk. Alle 3 Dele, indbunden i godt Velskind 2 Rbd. 2 Mk. - Almindeligt geographisk Haandlericon, efter de nyeste Bestemmelser, indeholdende en geographisk, statistisk og topographisk Beskrivelse over alle mærkelige Lande, Riger, Provindser, Stæder, Vande, Bjerge, Havne o. s. v. saavelsom en Skildring af alle bekjendte Nationer og Folkefærd. Udarbeidet af Overlærer J. C. Milling. 2 Dele, smukt indb. 5 Rbd. 4 Mk. - Reglement for Gemnastik Oversættelse fra det Svenske, med 3 Steentryk tavler. 4 Mk. 8 s. indb. - Reglement for Bajonetægtning. Oversættelse fra det Svenske. 1ste Afdeling, med 2 Commandotabeller, 4 Mk. indb. - Veiledning til at tilberede Sirup af Runkelrøer, ved H. H. Maschmann, Professor, 3 Mk. - Poetiske Bagateller af Alexis V. 2 Mk. - Siellands yndigste Egne, tegnede efter Naturen samt stukne og udgivne at J. og H. G. Holm. 16 Mk. - Beobachtungen und Bemerkungen uber Gehirnerweichung v. Dr. C. H. Fuchs. - Grund satte der Agricultur-Chemie in naherer Beziehung auf land und forstwirthschaftliche Gewerbev. G. Schubler, Professor. I. Th. 2. Aufl. - Der Pergamentmacher, Leim-und Potaschensteder nach den neuesten Ersindungen, mit 22 lithographirten, Zeichnungen. - Handbuch der Kochkunst sowohl für Feinzingler als für burgerliche Haushaltungen, 2 Aufl. - Handbuch, der speziellen Pathologie und Therapie der akuten Krankheten, de nach den Erfahrungen der bewahrtesten Aerzte unserer Zeit, systematisch dargestellt. I. Th. die acuten Krankheiten. - Hand bach für die Erkenntnis und Heilung der Kinderkrankbeiten. 1. 2. Lfrg. - Vier und zwanzig nene Tünze: 1 Polonaise, 12 Walzer und 11 Galopps, für 2 Violinen, Clarinette, Flote, 2 Hørner und Bass. Componirt v. C. Henning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Om Asylet i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-01
Den 29 Mai d. A. holdtes i Asylet i Odense den første Generalforsamling for Aaret 1838, i Overeensstemmelse med Lovenes § 19. Af det for 1837 aflagte reviderede og deciderede Regnskab sees, at Jndtægten har været følgende: Aarlige Bidrag. 582 Rbd. - Mk. - s. Gaver eengang for alle, hvorved Giverne ere blevne ordentlige Medlemmer ifølge Lovenes § 3, beløb sig til Fra andre Givere ere indkomne: Af Sparebossen, som findes hensat i Asylets Locale, indkom: c) Ved Hjelp af Asylbøgerne (see Lovenes § 7 og 88) indkom: Summa 1141 Rbd. - Mk. 3 s.