Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-07
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 3die Juli. Dette Blad har tidligere omtalt den nylig udkomne fjerde Beretning fra Comiteen for Selskabet for dansk Underviisnings Fremme m. m. i Slesvig. Vi agte heller ikke videre her at anmelde den i Detail, men der er dog en bemærkning, som vi ikke ville tilbageholde Den angaaer Underviisningen paa Rødding Bondehøiskole. Af Beretningen seer man, at der er inddrommet den historiske Underviisning 8 Timer om Ugen, nemlig 5 Timer til Verdenshistorie og 3 Timer til Kirkehistorie, medens der kun er indrømmet Naturvidenskaberne 6 Timer om Ugen. Vi finde dette besynderligt, ikke fordi vi undervurdere den historiske Underviisnings Vigtighed som Dannelses-Moment, men fordi vi mene, at for Bonden eller Landmanden er Underviisning i Naturvidenskaberne og deres Anvendelse af større Vigtighed. Vi erkjende, at det vil være vanskeligt for den, for hvem Historien er en lukket Bog, at tilegne sig en friere, høiere Verdensanskuelse; men vi skulde dog mene, at for den, der fornemmelig er henviist til Livets legemlige Gierning, er det tilstrækkeligt, at han bliver bekjendt med de verdenshistoriske Personer, der have repræsenteret den evige Jdees Bevægelser, for ham skal den historiske Underviisning mere være vækkende end omfangsrig, meere gaae ud paa at kaste Lysglimt i hans Sjæl, end paa at berige den med grundige historiske Kundskaber. Navnlig har det forundret os, at man ved Høiskolen i Rødding har gjort Kirkehistorien, til et eget Underviisningssag. De unge Bønder skulle jo dog ikke være Theologer, og for hvem, der ikke skal være det, kan Kirkehistorien d. v. f. Historien om den christelige Jdees Udvikling (thi de kirkelige Kjævlerier kunne kun interessere Theologerne) meget godt indbefattes under Verdenshistorien, og til en Oversigt for Bønder af dennes vigtigste Begivenheder behøves hverken 8 eller 5 Timer, om Ugen. - Derimod er det af største Vigtighed for Landmanden, at han bliver fortrolig med Naturvidenskabernes Begyndelsesgrunde, at han lærer at kjende Betingelserne hvorunder, og Maaden hvorpaa Naturkræfterne anvendes og virke, det er baade vigtigt og belærende. – Vi have i det Hele en Frygt for, at Bondehøiskolen i Rødding er anlagt efter en for stor Maalestok, at den forudsætter en høiere Dannelse, en større Kundskabsmasse, end man i Regelen kan vente at finde hos unge Mennesker, der ere udgaaede fra vore almindelige Almueskoler. Det er muligt, vi feile, men det forekommer os saa. – Selskabets Hovedformaal, at udbrede dansk Læsning i Slesvig har havt god Fremme; men man seer af Beretningen, at Bidragene ere aftagne og at Virksomheden maa indskrænkes, hvis de afgaaede Bidrag ikke erstattes. Den i saa Henseende udstedte Opfordring til Subscription behøver ingen Anbefaling. De seneste Aars Begivenheder have paa det Klareste godtgjort, at det nationale Baand er det, som meere, end alle støvede Documenter, binder Slesvig til Danmark, og at det er af største Vigtighed, at det bevares og styrkes, men, saaledes som Forholdene ere, udfordres dertil, som til alle menneskelige Foretagender, Pengemidler. Efter alle Beretninger maa det nu vel ansees for vist, hvad der da ogsaa mundtlig er forsikkret os, at der skal oprettes et dansk Skolelærer-Seminarium i Vonsbæk i Slesvig, og at den tydskelatinske Skole i Haderslev fra Paaske 1848 skal gaae over til at blive en dansk latinsk Skole. Den sidste Efterretning synes at have berort Slesvig=Holstenerne endnu smerteligere end den første, og i det sidst ankomne Nr. af Augsb. allg. Zeit. beklager en slesvig-holsteensk Correspondent sig bittert over den Uret, som derved er dem tilføiet og opfordrer Tydskland at komme til Hjælp. Jnden vi imidlertid glæde os over denne Foranstaltning, som vi ansee for en simpel Retfærdigheds=Handling mod den dansk-slesvigske Befolkning, ville vi først afvente, hvorledes Sagen nærmere bliver realiseret.