Berlingske Tidende, 1798-05-25
Landen den 13de Mai. De sidste Efterretninger fra America paa et nært forestaaende Fredspand med den franske Repudser Paterbaaden Dage har varerune. grisfra Halsig bringer den. Efterretning, at en behæder Brig var anseet fra Amerietil Frankrig, for at afdame de americanske Palandtere der. fra. Congressen har bevilget hos og Dalentil bevæbned. Seides Eqvidning med Frantrig I Løverdags bleve omtrent 3de Mand Tropper som støde paa Dan Taner indskibede til Margarade Jndstidningen varede Til mer. Da Vinden var godt sit dostraxen Sangunder Con vel af : Stide paa at Kanoner, og endnu og andre store Seid. Maneder at denne Cronditioner bestemt mod at hollandske Linieskibe og et Antal Kanonbaade sommeliger ledne ud fra Tager og nu ligge ved de hollands Kyster for en Leilighed at forene sig med den franske Maar ved Dunter, *** Den rare er Lord Bridport kommen tildage med den største Deel af sin Kaade til Portsmonid for den at indtage frisk Levnetsmidler. Trelenge ske Linieskibe ere blevne enddage for at krydse for Brest. Nyelig bleve ved Retog. nostering vort Liniestid Satuen og en Fregat drevne ganske nær for Havnen ved Brest. Ser franske Linieskibe havde leiet Anter for at seile imod dem, men da endnu engelske Linieskibe lade sig seer bleve de Franske tildage i Havnen, med den sidste Paterbaad fra Lissadan have vi den udehagelige Efterretning, at vor Fregatte Livelg paa at Kanoner : strandet paa de spanske Kyster ved Cadin da den vilde forsalg: en nendtlig Fregat saa anden efterat Mandskabet var reddet. er bleven stuttet i Brand af Engelænderne selv. Vor sige: aatte Alemene har havt en Fægtning med at spanske Kanen, baade, hvori den derme Mand Dage og Saarede, men afstan Fienden. Sir John Ordetrydsede med en Eskadr. ser Cadie og Lord St. Vinerne med glaadens Contrumper. Cas Taasalaar, for strax at imodtage dem fransk Toulønner: stlandene kald den skulde lade saales. Mange Stide af denne sion skal være bestemte til Ostindien og være provianiered. dertil paa at Maaneder Admiral Onslom er ankommen. saa de hollandske Kyster med 6 Krigside til Parmouth, det nogle hollandske Fanger som nylig skulle udveres landt man Tegninger af Fortinicationerne og Versterne Charaa General Sir Charles Grene som kommande. rer i den indlige Deel af Engeland, har ladet bekiendtgiøre ved Paralen en Ordre, hvori han siger : "De Franske kunne vel være desperatenet til at forsøge en Landgang paa Engeland. men han indestod nu for, at Udfaldet skulde blive høist glimrende og berømmeligt for Engeland. Jmidlertid var der dog et at være paa alle Maader beredt. Dersom de Fransk altsaa kalde land østlig i Efter eller vestlig i Rent eller Susser. skalde en Deel af de engelske Tropper blive indskibet for at lande paa Fienden og afskiære ham. medens de øvrige Tropper, agerede mod ham i Froman, saa at Fienderne da enten maatte billet bræder eller giørte til Fanger eller drevne i Vandet :J Følge denne Plan skulle en Deel af Tropperne holde sig færdige til at indskibes paa første Ordre, og lade tilbage alle Qvinder og svær Bagaae. - Efter Rygter skal nu med det første en russisk Flaade af 22 Linieskibe og 270 Galeier med Landtropper indtræffe i Sundet. Admiral Kruse commanderer den store Flaade og Chrvailler de Litta Galeierne. - 15 Transportskibe med 1 Fregat og 3 Regimenter Tropper ere ankomne fra Lissabon til Portsmouth. Regieringen i Dublin har nu den 11te Maji udsat en Belønning af 100 Pund Stri. for den bekiendte Lord Kiberale Opdagelse og Paageldelse.