Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-02
Hensigten af dette Skrift er, at vise den rigtigste Maade, hvorpaa de ved Norges Fraskillelse fremkomne forandrede Forhold kunne anvendes til Fædrenelandets Nytte. Først anstiller Forfatteren nogle Betragtninger over disse forandrede Forholds Natur og Virkninger; derpaa gaaer han overtil nogle egentlige Midler til at erstatte Savnet af Norge, Disse bestaae fornemmeligen i at forbedre Agendyrkningen, Danmarks Hoved næringsvei, Forfatteren nægter ikke, at have seet enkelte Pletter priselig opdyrkede, men det Hele svarer ikke til hans Jdeal om hans fædrene Jords Dyrkning. Saalænge man ikke fra Skagen til Altona, fra Kiøbenhavn. til Ribe dyrker Jorden efter eet stort Princip, kun med de forskiellige Anvendelser, Lokalets Forskiellighed medfører, fortiene vi ikke Navn af det agerdyrkende Folk, som vort Land indbyder os til at vorde. Saalænge vi f. Ex, ikke forvise Rugen til Jyllands Sand, men fornemmelig dyrke den i Hvede- og Byglandet Siælland, og ikke indsee, at Aarsagen til dens her jevnlige Misvext, ei er andet, end at vi imod dens Natur, lægge den i Leer og Muld; saalænge Forfatteren seer at man 1 Miil fra Kiøbenhavn endnu kiører Ploven med 6 Heste, hvilket han aldrig har seet i Engelland; saalænge man paa Amager de et lige uden for Hovedstadens Porte, lader 2000 Tønder ligge i Overdrev o. m. des, saalænge bærer han Tvivl om, at Danmark nytter, som det burde, sin første, største og sikkreste Velstandskilde. - Ved Afstaaelsen af Norge har Agerdyrkningen faaet et nyt og for eget Krav paa vor fælles Opmærksomhed og Virksomhed, da un vort Korn med større Sikkerhed og til større Fordeel forden Private, vil kunne gaae til Norge. Derimod troer Forfatteren at Danmark ikke er det Land, hvor man kan vente sig noget stort af Fabriker, hvilke man allerede for meer end 50 Aar siden har begyndt at anlægge, skiøndt lige indtil de sidste Tider med meget ringe Held. Agerdyrkningen og Søefarten, saa naturlige for vort Land, kunne tilstrækkeligen sysselsætte dets Befolkning. At Fabricationen i de sidste 7 Krigsaar blev heldigere dreven, var en Virkning af adskillige sammenstødende Aarsager, hvoraf den vigtigste var Mangel paa Anvendelse af de Capitaler, der før brugtes til Søfart og Handel. Men med tilbagevendt Fred maa Fabrikerne igien synke, hvorover man nu allerede hører Klager. Den Næringsvei, hvorpaa, efter Forfatterens Mening, Norges Afstaaelse, burde have allermeest Jndflydelse, er Fiskeriet. En Medaarsag til at det hidtil forsømtes, var formodentlig Norges Forening med Danmark. Det fortiener al muelig Opmuntring, men bør drives i det Store. Den danske Mand, siger Forfatteren, er født Agerdyrker eller Søemand, bestemt af Naturen til at pløie det Land, han beboer, eller det Hav, som omgiver ham, og efter at han med Beviser har godtgjort det første, gaaer han over til at betragte ham som. Sømand og Handlende. Hamme ner, at vi fornemmeligst burde handle paa Østersøen, Sverrig, Norge, Holland og Engelland, hvortil vor Beliggenhed mod Østersøen og Nordsøen indbyder os. De danske Handelscapitaler burde først og fremmest anvendes paa den indenlandske Handel og paa Handelen med Fremmede. Naar deraf fremkom Overskud kunde det anvendes paa fiernere og voveligere Foretagender. Men man har brugt den omvendte Fremgangsmaade. Derfor gik ved Krigen 1807 al den danske Formue, som var længere borte fra vore Havne, end at den Hast kunde reddes, virkeligen tabt. Neppe aande vi nu friere, førend vi begynde hvor vi 1807 slap. Forfatte teren meddeler en fuldstændig Liste over de i forrige Aars sidste 3 Maaneder fra Kiøbenhavn afgangne Skibe. Der udgik 3 danske Skibe paa 325 enhalv Commercelæster til Ostindien, 27 danske Skibe paa 2769 Læster til Vestindien, 41 danske Skibe paa 928 Læster til østersøiske fremmede og 525 danske Skibe paa 6880 enhalv Læst til indenlandske og østersøiske Steder. Af det sidste Antal er en stor Deel smaa Provinds=Fartøier, som ere vendte tilbage for at overvintte ved deres Eieres Hiemsteder, efterat have gjort deres sidste Kiøbenhavns Reise det Aar. Derefter kan dette Antal=Læster omtrent ansees som Summen af den hele indenlandske Fart.