JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
I Kieler Correspondensblatt læstes, førend det endnu var bekjendt, at Beslaget paa Hages Bidrag til den danske Pressefriheds Tilstand var ophævet, Følgende: "Det er dette Blads Læsere bekjendt, at det kgl. danske Cancelli har ladet lægge under Beslag et lille Skrift af Bladet Fædrelandets Redacteur, Hr. Hage, i hvilket en Artikel af Chiint Tidsskrift, angaaende Rusland og Orienten, særskilt var aftrykket. Paa Grund af denne Forholdsregel har nu Hr. Hage henvendt sig til Repræsentationen af det danske Trykkefriheds-Selskab og andraget paa Understøttelse fra selskabets Side, idet en saadan Fremfærd nødvendigviis naatte medføre den endnu bestaaende Trykkefriheds Tilintetgjørelse. Man er i stor Forventning efter at erfare, hvorledes Selskabets Repræsentation og eventuel dets Generalforsamling vil yttre sig om denne Sag og hvilken Vei, den vil vælge, for at forskaffe sin Anskuelse Virkning. Det lader sig ikke nægte, at det vil være afgjørende for Selskabets Bestaaen, hvorledes dets Adfærd bliver i dette Tilfælde. Cancelliets Vægring for, at lade Domstolene kjende i en Trykkefrihedssag, angriber aabenbart vor eneste Garanti for den frie Presse, modstræber Trykkefriheds-Selskabet. ikke med alle i dets Magt staaende legale Midler en saadan sig indsnigende Praxis, saa erklærer det sig selv for saa godt som oplost. Omendskjøndt Selskabets nærmest erklærede Formaal er, at afværge Pressens Misbrug, saa har det dog stedse givet sig Anseelse af, at Opretholdelsen af den bestaaende Trykkefrihed ikke mindre ligger det paa Hjertet. Skulde det derimod nu klarligen vise sig, at Selskaber, i sidstnævnte Henseende ikke er tilsinds at virke, saa er derpaa Grund af de dygtigste Fædrelandsvenners Tænkemaade og Indsigt og ved Folkets opvaagnende Frihedssind, ingen Tvivl om, at den offentlige Mening ganske vil bortvende sig fra et Jnstitut, som allerede saa hyppigen betragtet med tvivlsomme Blik, og at alle i Sandhed frisindede Mænd ville udtræde af Samme.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Om Aftenen var der Jllumination, Fyrværkeri og et Fakkeltog, hvorpaa Faklerne lagdes sammen i et Baal midt i Slotsgaarden, hvorom der da blev dandset.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Den 23de var Auction og Præsentation af det hertuge, lige Stutteri. Ved hiin solgtes 37 Halvblodsføl fra dette Aar og 32 laarige og ældre Halvblodsheste. J Forhold til Follenes Godhed vare Priserne særdeles lave. Endelig sluttedes disse festlige Dage den 24de med Væddeløb, som aabnedes med Louiseløbet, om en Pocal, udsat af Hs. Durchl. Hertuginden. Dr. Webers Frey vandt Pocalen. - Derpaa fulgte Sweepstakes med Tillæg af 100 Sp. 20 Sp. Indsats. 1/2 ft. Banen rundt og Opløbet. Første Hest: Hertugens Clotilde, anden, Krigsraad Lassons Ploughorse. - I et derpaa følgende Mutch om 50 Sp. hver, P. P., Banen rundt, imellem Hertugens Clotilde og Hr. v. Cronsterns Octavia (der paa Kbhvn." Bane havde beseiret flere Fuldblodsheste), seirede Clotilde. Det følgende Løb var om Hertugens Pocal tilligemed 160 Sp. vundne i Christian August-Stakes d. 21de af Clotildefor de Heste, som da concurrerede med den. 2000 Al. Hr. Fischer nævnede Jnspecteur Lorenzens Pearl, der nu vandt 2den Hest: Kjunker. v. Sehested Juels Hambletonian. I et derpaa følgende Matel om 50 Sp., Banen rundt, seirede Hr. Voelckers brune Hingst Trooper ved Logie(Broder til Charger), 3 Aar, over Hr. Fischers Mai of the Mill.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
(Ove Thomsens Avis.) Det kgl. Museum for nordiske Oldsager har fremdeles havt følgende Tilvært: Modtagne fra det kgl. Rentekammer: 13 i Oldtiden ituhugne Sølvringe, deels af flette Arbeide, deels af runde og fiirkantede Sølvstænger, en lille Sølvring, 3 Fragmenter af ituklippede, glatte Sølvplader, samt Fragment af et Stykke, hvis Bestemmelse ikke er sikker, hvilke Sager ere fundne tilligemed 33 Fragmenter af cusiske Mynter af Tienestekarl Jens Laursen ved Gravning paa Rordal Mark i Aalborg Amt. Dette Fund har den meest paafaldende Liighed med det, som i forrige Aar gjordes ved Vaalse paa Falster, men synes at være faa Aar ældre end dette, i hvilke de yngste Mynter nærme sig Aar 1000 efter Christus. Finderen erholdt som sædvanlig Metalværdien udbetalt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Den 25de Septbr. om Natten indbragtes til Hjertinpr. Varde, af Baadfører J. Jørgensen, P. L. Tarp og Matros H. H. Svarrer fra Fanø, tvende engelske Matroser, som de nævnte Mænd traf paa ud for Skallingen, i en aaben Baad, næsten afmægtigede og kun med havende een Aare. Disse Matroser vare den 20de Septbr. afgaaede fra Londons Revier med Brigskibet William & Henreyl, ført af Capt. Frederic Foulstone af Stoktonballastet og bestemt til Memel. Den 22de begyndte Skibet. at blive læk, og da det ikke var muligt, uagtet den yderste Anstrængelse, at faae det lænds, besluttede Capt. at gaae i Baadene med Mandskabet, for at bjerge Livet. Capt. gik med 6 Mand i den store Baad, og i den mindre kom de Matroser. Forinden de forlode Skibet havde dette kastet sig om paa den ene Side og sank strax efter for deres Øine, omtrent 30 danske Miil udenfor Blaavandshuk eller Graadyb. J Baadene havde man kun medbragt nogle Gang: klæder, en Octant, en lille Blikdaase, som indeholdt nogle Papirer, Skibet vedkommende. Det eneste de havde medbragt til at leve af var en lille Papirspose med Sukker, der tilligemed Søvand var Alt hvad de havde opholdt Livet, ved, indtil benævnte Mænd traf paa dem. Om den andene Baads Skjæbne vidste Matroserne Intet, da de, fra den Tid de vare komne i deres Baad, hverken hørte eller saaelden mere. - Capt. Foulskone havde samme Morgen som Lækken var opdaget, praiet et andet Skib, Briggen "Lord John Russell, Capt. Ritchy, og forlangt Hjælp, dersom hans Skib skulde blive meere læk. Om Aftenen blev sat Lanterner ud som Signal, hvilket ogsaa blev besvaret fra Capt. Ritchys Skib, men dette fortsatte desuagtet sig Cours, uden at komme Capt. Foulstone til Hjælp.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Den forleden omtalte sjællandske Landsbydegn, som var tiltalt for visse Forvildelser, blev ved Landemodet frikjendt Reisende. med Daqv. til Aalb. igaar. Fra Aarh. Jfr. Madsen; Fuldmægtig Toft; Frøken Prinzen. Fra Rand. : Pastor Flensburg, Stud. theol. Flensburg; Hr. Jensen, Pastor Jngerslev.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 29de Septbr.: J. Ellingsen f. Kbh. m. Stykke M. J. Møller f. Odense, best. t. Norge m. Korn og Fedev. (ud d. 30te). K. J. Brasch f. Vedbek, best. t. Sæby m. Papir. D. 30te J. J. Svendsen f. Horsens m. Brænde, Leerkar og FrugA. Lund f. Aalb., best. t. Sæby m. Muurst. J. P. Wæver i Nysted, best. t. Hull, og d. 1ste Octb.: J. N. Jensen og N. As. f. Aalb., best. t. Norge; Alle m. Creaturer. N. Michelsen i Newc., best. t. Rørvig m. Steenkul. J. H. Gotthard f. Amsterdam, best. t. Fredericia m. Stykg. E. A. Boye f. Antwerpen best. t. Marstal, ball. J. Petersen f. Svendb. og F. Andersen Rand. best. t. Christiansand; H. Kaarup f. Kallundb., best. i Christiania; D. Seyer f. Burg, best. t. Bergen; J. G. Helmer, f. Rand., best. t. Grimst.; C. F. Oben f. Kappeln, best. t. Norge Alle m. Korn og Fedev. - Udg. D. 29de Septb.: G. Jensen t. Østerr. m. Korn og Fedev. G. Sørensen f. Odense; H. J. Busch og P. H. Rehhoff f. Kappeln; D. J. Sorgenfrei f. Sønderb.; F. Ollendorff f. Kallundb.; Alle t. Norge. D. 30te B. Jørgensen f. Kbh. t. Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Bekjendtgjörelser. Fredagen den 7de October, Kl. 7 Aften, afholdes er Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen. Forberedende Underviisning for Børn, som med Tide skulle indtræde i en lærd Skole, samt privat Veilednini Latin for mindre fremmelige Skoledisciple kan fra næste Maaneds Begyndelse erholdes hos Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
En smuk Beboelse, bestaaende af en Sal paa 4 Fag, Stue og Sovekammer paa 3 Fag; Alt smukt malet. Det guden endnu 2de Værelser og Kjøkken, Alt gipset og nyt Plads til Brændsel, Loft til Klæders Tørring, kan strax erholdes hos N. Warberg. Byg, 2 Mk. Skjeppen, faaes hos Warberg. Udmærket smukt og fiint Hør faaes yderst billigt hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
En Sølv Snustobaksdaase er igaar tabt paa Gaden, Finderen kan modtage en Douceur paa Stiftsbogtrykkerie, En Jomfru, der kan lære nogle Pigebørn Syning i tillige deeltage i Huusholdning, ønsker sig Condition, hel paa Landet; Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Umyndiges Midler under Aalborg Byes Overformyderi, til Beløb 1475 Rbd. rede Sølv og 5675 Rbd. Sedler. ere, mod befalet Sikkerhed, at erholde tillaans til 11te December Termin d. A. Aalborg i Overformynderiet, den 3die October 1836. D. Duysen. D. Baggesen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-04
Chocolade, sælges bestandig i alle Sorter hos Hr. Chr. H. Nielsen, i Hjørring og Worm
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Tyrkiet. Lord Ponsonby har Tilladelse at forlade sin Gesandtskabspost paa nogen Tid og Hr. Urquhart fungerer saalænge i hans Sted. - At Admiral Hugons franske Escadre viste sig ved den ægyptiske Kyst, havde strax den Virkning, at Vicekongen udstedte en Ordonnants, efter hvilken de franske Undersaatter for Fremtiden erholde samme Handels=Rettigheder, som de engelske. Sultanens Firman des gaaende modtoges med største Ærbødighed. Admiralen har havt flere Conferentser med Vicekongen, og der er neppe nogen Tvivl om, at dennes nyeste Forordninger til Jndskrænkninger i Frankrigs Handels-Forhold med Egypten, alle vil blive ophævede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Stridighederne mellem de hos Schahen af Persien accrebiterede Gesandte fra Rusland og England, ere langt alvorligere, end den senest fra Constantinopel derom meddeelte Efterretning omtalte dem. Det er vist, at det er den russi se Jndflydelse, der, understøttet af Schabens Ministre, har Graadet Expeditionen til Herat, for igjen at underkaste den nu uafhængige østlige Deel af Khorassan det persiske Sceper, under hvilket den nordøstlige Deel var bleven lagt at den for nogle Aar siden afdøde Schah. Denne østlige, hid til uafhængige Deel, hvis Hovedstad, Herat, har meere en 100,000 Jndvaanere, hører til Afghanistann, og dens Underkastelse vil aabne Veien fra Kaukasus til Jndien!! Det kunde ikke længe blive den engelske Gesandt, Hr. Ellis, ubekjendt, fra hvad Kant Expeditionen egentlig blev fremmer og tilskyndet; men han vilde ei have havt nogen tilstrækkelig Grund til at giøre Jndsigelser, da Herat tidligere har tilhørt Persien, hvis ikke Russerne havde yttret den Hensigt at understøtte Krigsforetagendet og selv at lade flere høie russiske Officerer tage Deel deri. Saaledes blev en directe Note om dette Anliggende fuldkommen motiveret, og i denne har Hr. Ellis forestillet Schahen, at en saadan Expedition lun vilde adsplitte hans Stridskræfter, og at dens Formaal, et bane en militair Vei til Indien, ene og alene var til Fordeel for Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Først i Octbr. - hedder det i franske Aviser - vil heldet diplomatiske Corps være forsamlet i Paris. Der skal holdes en Conferents mellem de store Magters Gesandte, for at aftale de Forholdsregler, som skulle tages, hvis det lykskedes Urostifterne, saaledes som i Madrid og Lissabon, ogsaa i Neapel, Turin og Palermo, at drive deres Planer igjennem. Man forudseer allerede den kraftigste Intervention mod AnarSchiet, det optræde hvor og hvorledes end det vil. - Leiren ved Compagne skal være en sand Lystleir. Den bestaaer af 10 Cavalleri= og 10 Infanteri-Regimenter, samt 4 Batterier, deelt i to Divisioner, hvoraf enhver danner en særskilt Leir.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Leiren Orleans ligger paa høire, Leiren Nemours paa venstre Side af Staden; begge udstrække sig i uoverskuelige Rækker af Telte, i hiin udmærker sig i Særdeleshed Hertugen af Orleans's uhyre Telt, der skal have kostet 80000 Fr. Hertugen giver der store Dineer og Baller. Begge Prindserne commandere selv ved de daglige Revuer og Maneurer. Som følge af det raa og fugtige Veir ere mange af Soldaterne, især blandt Infanteriet, blevne syge, hvisaarsag man formoder, at Leiren snart vil blive hævet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Portugal. Over England gaae Efterretningerne fra Lissabon nu til 12te Septbr., altsaa til 2 Dage efter Constitutionens Proclamation. Med Undtagelse af Ministeriets Complettering, indeholde de intet egentligt Nyt. Ministrene ere: Grev Lumiares, Præsident i Conseilet og Krigsminister ; Manoelda Silua Passor, Indenrigsminister; Manoel Lopez Vicira. Justitsminister; Sade Bandeira, Finantsminister og af interim tillige Udenrigsminister, og Antonio Cæsar de Vasconcellos Correa, Marineminister. Times har ikke de bedste Tanker og Folkestemningen for Constitutionen. Skal man troe dens Correspondentefterretninger, har der i Hovedstaden allerede yttret sig en temmelig almindelig Misbilligelse af Opstanden. Heller ikke i Provindserne har Enthusiasmen været stor. Oporto, som hidtil ansaaes for Stotten for det liberale Parti og hvor Constitutionen 1820 fik sin Tilværelse, skal endnu ikke have viist nogen Tilbøielighed til at følge Lissabons Exempel. Man maae imidlertid herved tage i Betragtning, at det er Tory bladet Times, der har disse Efterretninger, og tillige kan man vel saameget mindre deraf, at Constitutionen, 2 Dage efter dens Proclamation i Lissabon, endnu ikke havde naaet at blive proclammeret i de nordlige Provindser, drage nogen Slutning om Stemningen imod den, som et portugisisk Blad selv bevidner, at Jveren for Constitutionen i de sydlige Provindser er umiskjendelig og disse have dog ingenlunde hidtil hældet til Liberalismen. At Villafranca og Al maida i Norden have erklæret sig for Bevægelses=Partiet er en Kjendsgierning, der ogsaa synes at vidne om, at Time er partisk, thi derom taler den ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Til at supplere de allerede meddeelte Efterretninger og Begivenhederne den 10de, maa følgende nærmere Omstændigheder finde en Plads her. Det var, imedens Tropperne og Nationalgaden omgave Palladset, at Decretet, i hvilket Dronningen tiltræder Constitutionen, blev forelagt hende til Underskrift. Hun vægrede sig, paa Elund af den af hende tidligere aflagte Eed, for at undertegne et Document, i hvilket denne Handling desuden var betegnet som frivillig fra hendes Side. Hun fandt Understøttelse i sin Vægring af flere tilstedeværende Medlemmer af det diplomatiske Corps nemlig Gesandtene fra England, Frankrig, Belgien, Danmark Grev Reventlow) og Brasilien. Disse protesterede samtlige imod den Tvang, man ved denne Leilighed vilde udøve imod Dronningen, men alle Forestillinger strandede paa den bemærkning fra Ministrenes Side, at hendes Majestæt personlige Sikkerhed svævede i Fare, og da hun tillige saa sig forladt af Linietropperne, undertegnede hun Decretet, som dog først Dagen efter blev offentliggjort. At den engelsk Gesandt, Lord Howard, viste meest Jver, ligger i Tingenes Natur. Han havde svømmende Fæstninger paa Tajo, der kunde give hans Tale Vægt. Han tilbød Dronningen et Linieskib til Tilflugtsted. Den engelske Admiral havde allerede sendt bevæbnede Baade iland, men denne Foranstaltning var maaske neppe den heldigste. Den vakte Opmærksomhed, og Mistanke om, at Dronningen mulig vilde flygte. Den foranledigede, at Tropperne samlede sig, og at Dronningen blev eskorteret af et stærkt Detaschement Cavalleri til Municipalitetet, da hun om Aftenen tog derhen, for at beediges Constitutionen. Baade paa Hen= og Tilbageveien fældede huns Taarer; hendes Gemaal, Prinds Ferdinand, var ikke mindre bevæget; Begivenheden, han har maattet være Vidne til, kunde ikke andet end vække særegne Betragtninger hos ham; var denne Forfatning nemlig bleven proclammeret tidligere, havde han ikke været Dronningens Gemaal, thil den foreskriver udtrykkelig hertil at vælge en Portugiser, hvilket Valg Cortes da have at stadfæste. Vi slutte disses Meddelelser med den endnu engang tilføiede bemærkning, at de hidrøre fra Bladet Times.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Spanien. T. Det har nok sin Rigtighed, at de franske Regjeringsblades Efterretninger, om Tilstanden i Spanien, ikke ere at lidet paa. En Meddelelse i det, Amsterdammer Handelsblad af en Correspondentsartikel fra Madrid, der gaaer ligesaa langt som de franske Efterretninger, nemlig til den 17de, synes at vidne om Ro og Orden. Nationalgaden, hedder det deri, afløste imorges alle Poster, som Linietropperne havdens besat, incl. Vagterne ved Palladset. Her forblive ikkun en Bataillon Jnf., en Eskadron Cavalleri og Gardens Artilleri. Den øvrige Garnison rykker ud til Guadalaxara, hvor flere andre Colonner allerede maae være indtrufne. Herved skal Hovedstaden sikkres mod et Overfald af Gomez, hvis han latter skulde vende sig mod Norden. For Tiden staaer han sydøstlig for Madrid i Provindsen Valencia. Desuden skal endnu umiddelbart udenfor Madrids Porte organiseres en Leir, bestaaende af de ved det seneste Decret af 28de August sammenkaldte Nationalgader. Begge Dronningerne vise sig hyppigt paa offentlige Steder, og Regentinden begiver sig ofte, ledsaget af en eneste Hofdame, til et eller andet af Stadens offentlige Jnstituter. Fremmede Blades Paastand, at hun bliver bevogtet som en Fange, er aldeles grebet ud af Luften. - Paa Amsterdams og Antverpens Børse ere de franske og spanske Statspapirer paany i Stigen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Blandede Efterretninger. Jfølge en Efterretning fra Brüssel vilde man der være kommet efter, at visse Urolighedsstiftere havde bestemt nogle af de sidste Dage i September til en Omvæltningsbevægelse, og at flere Medforbundne ventedes fra Schweitz, England og Frankrig for at feire Frihedens Triumph i sin fulde Glands. Men Politiet var saa betids kommet til Kundskab derom, og har fordeelt sine Agenters Argusøine rundtomkring af alle Kanter, saa Planen formodentlig gaaer i sig selv igjen. Paa Grund deraf bliver for Tiden enhver Fremmed, som passerer over den belgiske Grændse, saaledes beluret og forfulgt, at han maa skynde sig at komme derfra igjen, for at undgaae Ubehageligheder. Vor Tid er sørgeligt riig paa lumske Mord=Attentater. Et saadant har fundet Sted den 24de f. M. paa Posthuset, i Liverpool. Postmesteren var ifærd med at stemple Brevene, som skulde afgaae. Pludselig hører man et Knald, som af et Gevær. Gaslysene slukkes, Vinduesruderne springe, og da man atter bragte Lys, laae Postmesteren blodig og haardt saaret i afmægtig Tilstand midt inde i Værelset, hvor han var henkastet ved Explosionen. Stumper af Breve og Papirer, alt bestænket med hans Blod, laae rundtomkring ham. Saarlægen, som blev hentet, fandt en heele Deel Kobberstumper i hans Ansigt, og hans Tilstand giver sneppe Haab om, at han vil kunne forrette sit Embede mere. En nøie Undersøgelse, som strax blev anstillet, forte til det Resultat, at et af Brevene maae have indeholdt Knaldsølv. Det viste sig endvidere, at dette morderiske Brev var blevet indleveret tillige med 6 til en høi Embedsmand i Jamaica hadresserede Breve. Af disse vare 4 allerede afgaaede til London. En Coureer er strax afgaaet did og man haaber, ved at aabne disse 4 Breve, at komme paa Spor efter Forbryderen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
En Jldsvaade, ledsaget af rædsomme Omstændigheder har den 28de om Natten Kl. 12 fundet Sted i Magdeburg. For Husets Beboere kunde vækkes, var Trappen alle drede i lys Lue. En ulykkelig Familie i 3die Etage kunde kun undgaae Døden i Luerne ved at springe ud af Vindunerne paa Gaden. Man tænke sig Forældre, der, omspændte af en frygtelig Død Rædsler, først maae kaste deres Børn, (ud fra en saadan Høide og derpaa selv springe bagefter i 121 Ulykkelige have paa denne Maade søgt en meer end tvivlsom Frelse. De 10 af dem har Døden allerede befriet fra deres Qvaler; af de øvrige 11 ere 5 uden Haab Blandt de Forulykkede vare 2 frugtsommelige Koner; man har ved Keisersnit søgt at redde Fosterne, men baade Mo dre og disse bleve Dødens Rov Natten til d. 21de Septbr. har der været en stor Jldebrand i Amsterdam. Den opkom i Caffe du Nord, som opbrændt tilligemed en heel Deel omliggende Huse. To Menneske omkom derved: en Maler og et Barn. En Familie, som nylig var kommen hjem fra Samarang, hvor den havde opholdt sig en Snees Aar og erhvervet sig store Rigdomme, mistede ved denne Jldebrand sin hele Formue.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Paa flere Steder i Sverrig er der den 19de og 20de Septbr. faldet saameget Snee, at man ikke i Mandsminde har oplevet saadant paa denne Tid af Aaret. Strax efter at Sneesoget var ophørt, begyndte det at tordne og lyne. Gamle Folk spaae deraf en streng og tidlig Vinter. Sangerinden Madame Malibran Beriot er d. 27de f. M. død i Manchester i sit 28de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Kjøbenhavn, den 4de October. Hs. M. Kongen har i Løverdags begyndt Special=Revnerne over de her forsamlede Tropper. De egentlige Manoeuvrer skulle holdes fra 7de til 11te Octbr.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Hans Majestæt, de Franskes Konge, har beordret Marine Ministeren, i sit Navn at tilkjende den danske SkibsCapitain A. Glasser, en Guld Æresmedaille, for at hav bjerget, den 29de April 1835, Mandskabet paa den fransk Skonnert pla Genevievel, af Dunkerquen. Medaillen er overleveret den kgl. danske Gesandt, Kammerherre, Hr. Ridder Koss til at sendes til dens Bestemmelses=Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-06
Paa Mandag forsvarer Hr. Lic. jur. og Professor ved Universitetet A. V. Scheel, sin i Anledning af Høitidelig heden ved Reformationsfesten for Doctorgraden i Lovkynligheden forfattede Inaugural-Dissertation : De publicis actionihus et inquisitionibus in causis poenalihus er præceptis juris Danici et Norvegici, tam antiqui quan hodierni, ne non er aliis nonnullis legius. Saavidt man erfarer skulle af de 41, som have indstillet i sig til dette Aars Adgangs-Exammen ved den militaire Høiskole, hidtil kun 7 have bestaaet. Dette frappant uheldige Udfald, som i alle Tilfælde ikke kan blive bedre, men maae i ske endogsaa endnu værre, synes, under Forudsætning af en lige streng Examen, at tyde hen paa, at Adspiranterne have været mindre tilstrækkelig forberedte denne Gang, hvilket maaske ogsaa kan være foranlediget derved, at, hvad i en foregaaende Artikel er yttret, det ved Bestemmelserne fordrede Udfald af Examen ikke tidligere har været anseet for en nødvendig betingelse for den videre Fortsættelse af Studierne ved den militaire Høiskole. (Kbhpst.)