Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-06-10
Da Hs. Majestæt den 23de Mai kjørte fra Fismes til Tinqueur, løb der pludseligt en Artilleriesalve fra nogle Batterier i en Dal, hvorved Hestene bleve løbske, og det først efter 20 Minuters Forløb lykkedes at standse dem, ikke langt fra en betydelig Skræntning. Den næstfølgende Vogn var uheldigere: den gik istykker; Hertugen af Damas blev meget farlig saaret, og Grev de Curial brækkede sit Brystbeen; ogsaa Hertugen af Aumont og Greve Cosse, der sad i samme Vogn, bleve stærkt for slaaede, dog kunde den Sidste bivaane Kroningen med forbundet Hoved. Endnu et andet Uheld var der paa Reisen: der kom Jldløs i en Stald med endeel Heste, som hørte til de kgl. Eqvipager, hvorved tretten Hest, omkom i Luerne. - Kronningshøitideligheden gik for sig den 29de Mai. Kl. 6 om Morgenen var allerede Kirken propfyldt af Mennesker. To Cardinaler i Spidsen for det hele Kapitel begave sig til Kongens Gemat og bankede paa hans Dør, og paa Fyrst Talleyrands Spørgsmaal, som Overkammerherre, hvad de vilde have, blev der svaret: "Carl X, som Gud har givet og til Konge!" Efter Bøn og Sang blev Hs. M. i høitideligt Tog geleidet til Kirken, hvor der var en Musik af halvtrediehundrede Musici. Hertugen af Conegliano gik, som Frankrigs Connetable, tæt foran Kongen, hvis Slæb bares af Marskal Laurision, Greve Cosse, og Hertugen af Polignac. Erkebiskoppen af Rheims overrakte derpaa Hs. M. Vievandet, og istemmede nu et Veni Creator over den hellige Olieflaske. Derpaa aflagde Kongen den sædvanlige Kronnings-Eed, siddende, med bedækket Hoved, Haanden paa Evangeliet og Korsets Reliqvier. Derpaa afklædtes Hs. Majestæt. Overkammerherren iførte ham et Par violetfløiels guldbroderede Halvstøvler, og Hs. K. H. Dauphin spændte sin kongl. Fader Guldsporerne paa. Connetablen omgjordede Hs. M. med Carl den Stores Sværd. Derpaa gik Salvingen for sig. Med en liden Guldskee blev den hellige Olie taget ud af den indviede Flaske, derpaa dyppede Ærkebiskoppen sin Tommelsinger i den hellige Olie og berørte dermed Kongen, først paa Hovedet, dernæst paa Brystet, saa mellem begge Skuldrene og paa den høire og venstre Skulder og endelig i det høire og venstre Armleed. Nu blev Hs. M. iført en Tunika og Dalmatica, og ovenover den kongl. Kappe. Derpaa knælte Kongen atter og blev salvet i det Jndvendige af Hænderne, nu blev der trukket ham et Par Handsker paa og sat en Ring paa hans høire Haands fjerde Finger; Scepteret blev givet Hs. M. i den høire og Retfærdighedshaanden i den venstre Haand. Derpaa tog Erkebispen Carl den Stores Krone og holdt den over Kongens Hoved, uden at berøre det; de kgl. Prindser lagde Haanden paa den, for at holde den iveiret. Først under Velsignelsen: "Coronet te Deu corona gloride atque justitie, satte han Kronen paa det kongl. Hoved, med de Ord: "Accipecoronam regni in nomine patris et silii &c. Derpaa reiste Erkebiskoppen Kongen op, kyste ham og raabte tregange med høi Stemme: "rat Rex inacterrum Nu gjenlød det i Kirken af Fryderaab, i Kanonerne tordnede udenfor, Herolderne kastede Medailler blandt Folket, Klokkerne ringede, Fuglene fløi omkring i Kirken, o. s. v. Alt var lutter Glæde. i Der blev fjunget Tedeum, Credo og holdt stor Messe, a hvorpaa Kongen kyssede Evangeliet. Fire Riddere af den Helligaands-Orden fremtreen nu med de sædvanlige 3 Foræringer til Kirken: et Guld- og et Sølvbrød, en Kalk og et Fad med alle de nysprægede Guldmynter. Derpaa traadte Dauphin hen til sin kgl. Fader og knælte for ham, men Hs. M. løftede ham op og omfavnede ham ømt. Ogsaa de andre Prindser af Blodet nærmede sig Kongen, for at modtage Fredskysset. Efter denne Høitidelighed aflagde Hs. M. den svære, Krone og modtog den hellige Nadvere. Derpaa satte, Erkebiskoppen ham en lettere Krone (af 10 Millioners Værdie) paa, og nu forlod Allerhøistsamme Kirken i høitidelig Procession. J sine Gemakker blev Kongen, strax afklædt igjen. Skjorten og Handskerne, der vare berørte af den hellige Olie, bleve overleverede Storalmosenieren til Opbrænding. Derpaa gik Banketten for sig. Dauphine har en paa gylden Grund sølvbroderet Robe, Madame derimod en med Sølv gjennem virket rosenfarvet Robe, og de øvrige kgl. Prindsesser, bare hvide, sølvbroderede Rober; Alle med Brillant, diademmer, og Prindserne med Hertugskroner. J kostbar Dragt udmærkede sig blandt Alle: Engellands, Ruslands og Østerrigs Gesandter. Jblandt de fremmede Gesandter saae man ogsaa Hr. von Rothschild i rød guldbroderet Uniform med Epauletter, og Sid Mahmud, i kostbar orientalsk Paaklædning. - Dagen efter var der offentlig Audients hos Hs. M. Kongen, Dauphin, Dauphine og Madame. Den 31te vilde Monarken holde Bøn i St. Remy, og derpaa mønstre, sine Tropper. Blandt de mange Ophøielser og Ordens uddeelinger vare disse de fornemste, at Damas, Sabran, Escars og Reviere bleve Hertuger. - Paa Reisen til Rheims blev General Bourdesoult togange kastet af Hesten, Hertugen af Treviso blev slaaet af en Hest, og Hertugen af Regio styrtede med sin, men Jngen af dem fik synderlig Skade. - Den lille Hertug, af Bordeaux feirede sin Bedstefaders Kronning ved et Børnegilde i Trocadero, saaledes kaldes den Deel af St. Clouds Have, som er overladt til de kongelige Børn. Spanien. General Olaneta, der for sin rene Absolutisme løftes op mod Skyerne, er bleven udnævnt til kommanderende General i Peru, hvor han dog neppe, uden at kunne gjøre Mirakler, vil kunne udrette noget uden Armee, og denne er jo ødelagt, Rigtignok vil Kongen, at der skal sendes en ny Expedition derover, men det lader sig vanskelig udføre under, de nærværende Omstændigheder. For at opflamme Spaniolernes Mod til at tage Deel heri, udspredes der, at General Tristan havde samlet et royalistisk Korps paa 5000 Mand, hvormed han haabede, at saae Bugt med Rebellerne. De slagne Generaler, Canterac og la Serna, have faaet Ordre til at komme, hjem og forsvare Deres Færd, men som de ikke synes at ville befatte sig med, thi de ere paa et fransk Skib ankomne til Rio Janeiro. Det skal hielpe noget, at Hollænderne ville laane Spanien 112 Millioner (Gl. 2) men paa den kostbare Forpligtelse, at erkjende et gammelt Laan paa 400 Millioner, og der menes, at Regjeringen indgaaer det. - Fra alle Kanter høres nu om forefaldne Uroligheder; i Sevilla, Burgos, Corunna og Valladolid gik det endnu blodigt til, og i den sidstnævnte Stad havde Pøbelen ved Postens Afgang omringet mange fornemme Folks Huse, og truede Studenterne med Døden. - Kolumbiske Kapere krydse tæt udenfor Cadix. Der skal nu sendes spanske Krigsskibe ud imod dem.