JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Proclama. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 2. - 1330 a 31. afgangne Unamand Urhan Floores Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varseden Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 4 - 1830 a 31. afgangne forhenværende Øltapper, senere Arbeidsmand Carsten Frederichsen Schrøders Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsret, Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinge for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Ved Proclama, som læses ved Gierlev Onsild Herreders Ret, samt ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Søren Andersen af Holmgaards Mark, Gienstrup Sogn Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer paa Boet. Hvilket herved af undertegnede Skifteforvalter endvidere bekiendtgiøres, Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 30te August 1830. Claudi.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Mandagen den 30te August 1830, ere alle de, som formen sig at have noget at fordre i afgangne Bud ved Jndkomst Skatte-Commissionen Niels Hammershøy og sidst afdøde Enke Anne Cathrin Hammershøy, fød Mahl, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som Executorer Testamenti af den Afdødes under 28de Juni d. A. oprettede og den 17de August næst efter allernaadigst confirmerede Testamente, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for os hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Paa min Medexecutor Bedemand L. Hansens og egne Vegne. H. W. Nielsen, Copiist i Lands Overrettens samt Hof og Stadsrettens Skifteskriver-Contoir, boende paa Nørregaden No. 28 og 29, ligefor Frue Kirke, 3die Sal.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende Byetingsre og inden den Kongl. Landsoverret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Borger og Viin handler heraf Staden August Hendrich Kiemets Fallitboe, indkaldte sub poena præclusi et perpetui silentii, med tolv Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav inden fornævnte Tids Forløb, beregnet fra dette Proclamas sidste Bekiendtgjørelse, for os at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Helsingøers Skifteret, den 28de August 1830. f. A. Steenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen, Ved Proclama, der læses ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg og Ulfborg Hind Herreders Ret, er indkaldet enhver, der har nogen Fordring, paa den i Gammel Mølle, Raasted Sogn, afdøde Mølle=Forpagter Jens Jacob Bruun, at melde sig med sit Krav for undertegnede Skifteforvalter og bevise det Fornødne inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelse, da det ellers ikke vil komme i Betragtning: Hvilket, overeensstemmende med Forordningen 2den Juni 1819, herved bekiendtgiøres. Ringkiøbing, den 20de August 1830. Schrum.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Sognepræst for Skiælbye og Giedes bye paa Falster, Christian Balthasar Port Holst, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer paa dette Boe for undertegnede Skifteforvalter. Aabningsforretning i Boet afholdes Løverdagen den 25de September de A., om Formiddagen Kl. 11, i Skiælbye Præstegaard, hvortil Arvingerne og Creditorerne, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824, indbydes at give Møde, for med Skifteretten at tage fornødne Bestemmelser, i Henseende til Præstegaardens Avling, Tiendens Oppebørsel m.v. Falsters Birk, den 26de August 1830. C. G. Kruger. redi= og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Parellist Andreas Sletertin i Pleidt under Kronborg District, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, de Første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste at betale hvad de til Boet er skyldige. Kronborg Amtstue, den 28de August 1830. Fasting.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Ja Graverkarl Søren Henriksen her i Byen ved Døden er afgaaet saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Boets Creditorer, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter, Kallundborg, den 26de August 1830. Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
hvo som maatte have noget at fordre udi efternævnte ved Grevskabet Levchenborg Skiftejurisdiction under Behandling værende Boer, nemlig : 1) efter afgangne Karen Jørgensdatter og forhen afgangne Mand Huusfæster Hans Hansen af Biergsted, 2) efter afgangne Karen Larsdatter, Enke efter Huusmand Peder Andersen af Svebøllegaards Mark, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for committerede under tegnede Skifteforvalter. Grevskabet Lerchenborg Skriverstue paa Birchendegaard, den 7de August Frimodt.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
J følge Proclama, der læses ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg og ved Ulfborg Hind Herreders Ret, er indkaldet enhver, der har noget Krav paa den i Nør Roiklit, Nysogn, afdøde Gaardmand Morten Pedersen Fiord, at anmelde saadant for undertegnede Skifteforvalter, og bevise det Fornødne inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelse, da det ellers ikke vil komme i nogen Betragtning. Dette bekiendtgiøres endvidere herved, overeensstemmende med Fr. 2den Juni 1819. Ringkiøbing, den 31te August 1830. Schrum.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende Byetingsre og inden den Kongl. Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Borger og Kiøbmand heraf Staden Andreas Olsens eller Andreas Bergstrøms Fallitboe, indkaldte, sub poena præclusi et perpetui silentii, med tolv Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav inden for nævnte Tids Forløb, beregnet fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, for os at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingørs Skifteret, den 25de August 1830. J. A. Steenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 471 - 1830 & 31. afgangne Jomfrue Jacobine Wolrathine Hadungs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Freditorerne i Stervboet efter Ladefoged Lars Hansen Kiældgaard af J Baggesvogn i Hørning Amt, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Baggesvogn, den 3die September 1830. Hagen. Creditorerne i Boet efter den heri Byen afdøde Enkemadame Susann, Kabbel, fød Busch, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Holstebroe, den 30te August 1830. Fugl.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, og ifølge allernaadigst Bevilling af 24de denne Maaned, ere Creditorerne i Kiøbmand heri Byen Christian Lehmann Troniers Fallitboe indkaldte, til med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket indvidere herved bekiendtgiøres. Sorøe, den 25de August 1830. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Arvingerne efter den i Skads Bye og Sogn, Skads Herred, Ribe Amt af Al døde Aftægtskone Kirsten Pedersdatter og forhen afgangne Man Knud Sørensen, bliver herved, overeensstemmende med Pl. 5te Ju 1822, indkaldte med Aars og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret efter bemeldte Afdøde Skads Herredscontoir paa Giellerupholm, den 26de August 1830. C. Bruun.
Berlingske Tidende, 1830-09-09
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongl. Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afd. Statsraad og Bogholder, Archivarius og Depesche=Secretair i Admiralitetet, samt Directeur ved Søeqvæsthuset og Assistentshuset, Riddeaf Dannebrogen, Peter Christian Rasmus Aagesen og efterlevende Enke Marie Elisabeth Aagesen, født Fischer, indkaldte med 12 Uger, Varsel, til inden Varselstidens Udløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifte=Commission. Ligeledes ere den Afdødes Af vinger indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og iagt tage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission Kiøbenhavn, den 6te September 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
London, den 3die September. Radicaleformernes Club i London har i Anledning af den sidste Revolution i Paris sendt to Deputerede, af ringe offentlig Reputation, nemlig Baronet Sir T. Beevor og J. Cobbet den yngre, til Paris, for at gratulere det franske Folk, I Paris synes man, at have holdet dem for det, - hvorfor de udgave sig. J denne Anledning siger The Times: "Vi bede vore franske Naboer, at gjøre Forskjæl imellem de agtværdige Classer af Englændere, som beundre deres Patriotisme og den foragtelige Hob af Cobettister, der paa en uforskammet Maade er optraadt i Paris, som Repræsentanter for den engelske Nation. Jkkun paa Grund af Ubekjendtskab med Ting og Personer i England har Paris Municipalitet kunnet modtage slig Pøbel af Udsendinge med Agtelse og Gjæstevenskab. Hvi have de franske politiske Blade, der dog havde Leilighed til at kjende slige Menneskers Ubetydelighed, ikke advaret deres Landsmænd om, ei at indlade sig saa fortroligt med dem, Eller, kunne vi tilføje, hvi har vor Gesandt i Paris Lord Stuart-Rothsay ikke gjort det - Herved bemærker The Courier: "Det Raad, der gives de franske Blade, kommer endnu til rette Tid og turde maaskee ikke forfeile sin Virkning; hvad imidlertid Lord Stuart-Rothsay har med hiin Sag at bestille, kunne vi ikke indsee. Hvilken endog de Deeltagendes Characteer er, som Radikalen Cobbett har sendt til Paris, bliver dog den engelske Gesandt den sidste, der paa Embedsvegne kan være beføjet til at ændse den. Da den Forsamling, som udnævnte disse Sendebud, ikke var lovstridig, saa vilde en saadan Jndblandelse have været meget uhensigtsmæssig endskjøndt Lord Stuart vist ikke har undladt, underhaanden at desavouere alle agtværdige Mænds Deeltagelse i et Gesandtskab, der bestaaer af - Sir Thomas Bevor og Hr. James Cobbett. Hertugen af Ragusa (Marmont), der var i Carl Xdes Følge, har forladt England. (Han er den 1ste d. M., i Selskab med Baron de la Rue, ankommen til Amsterdam.)
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Eupen, den 30te August. Den 28de havde de betydeligste Fabrikejere i den nærliggende nederlandske Fabrikstad, Verviers, foranstaltet, at Raadhuset og de offentlige Kasser bevogtedes af Borgervagter. Denne Forsigtighed, synes, at have opirret Fabrikarbeiderne om Aftenen, da de gi hjem og netop havde faaet deres Ugeløn. Allerede om Aftenen Kl. 9 1/2 fandt Sammenrottelser Sted; Gensdarmeriet, Vagten og alle de, der gjorde Modstand, sloges paa Flugt; Kasserne plyndredes, Bøgerne og Documenterne brændtes paa Torvet, det kongelige Vaaben søndersloges; den trefarvede Fane reistes og Napoleons billede udstilledes til Skue. Den rasende Hob styrtede derpaa hen imod Advocat Lyss Huus, som er Curator bonorum i endeel nylig fallerede Boer. Hans Papirer, Bøger, Meubler, opbrændtes, hans Huus demoleredes, saa at intet blev tilbage uden de fire nogne Mure. Samme Skjæbne havde Skattecasse, rernes og de offentlige Embedsmænds Huse. Den 29de var Mordbrændernes Hob allerede voxen til 7000 Mand og Vee den som ikke bærer den trefarvede Cocarde. - Cheferne for de største Handelshuse og andre anseete Mænd maatte, for at afværge større Ulykker, slutte sig til Pøbelen og styre den. Dette har hidtil reddet Privates Eiendom. Fabrikerne skulde have været angrebne, men fornuftige Forestillinger have bevæget Oprørerne til at afstaae fra deres forehavende. Desto heftigere raser Pøbelen, mod alt Kongeligt. Skarer ere marscherede mod Dison, Obelm- og Herve for at plyndre og tilintetgjøre Grændsebureauerne. Efterskrift. I dette Øjeblik erfares, at alle Fabrikerne i Verviers afvigte Nat ere udtømte og Maskinerne slæbte hen paa Torvet, for at opbrændes.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Paris, den 3die September. Breve fra Toulon af 25de f. M. bebude, at Admiral Duperre daglig ventes did med hans Eskadre og kun efterlader er Par Skibe i Algier. - Beduinerne ere nu aldeles roelige og Blodgangen blandt vore Tropper i Algier er ophørt.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Moniteuren indeholder i Dag følgende vigtige officielle Artikel. Lord Stuart-Rothsay har fra den engelske Regjering, modtaget sit Creditiv som Ambassadeur hos de Franskes KongeEftafette Algier indeholder følgende Parolbefaling, som Marschal Bourmont den 16de August har udstedt fra CassaubaHs. M. Carl X og Dauphin have den 2den d. M. afstaaer deres Ret til Kronen til Fordeel for Hertugen af Bordeaux; den høistcommanderende Marschal meddeler Armeen det Actstykke, den indeholder denne dobbelte Resignation, og i hvilket Hertugen af Orleans erkjendes for Kongerigets Generalstatholder. Jfølge Generalstatholderens befaling skulle den trefarvede Cocarde og det trefarvede Flag træde istedet for de hvide. J Morgen Kl. 8. Formiddag skal den trefarvede Fane opplantes. Regimenternes Faner og Standarter forblive indsluttede i deres Hylstre. Soldaterne skulle ophøre, at bære den hvide Cocarde, i hvis Sted den trefarvede skal anlægges.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Samme Blad, som nu atter udkommer i Toulon, meddeler i et Rummer af 21de August en Privatskrivelse fra Algier, hvori blandt Andet siges: "Ved Goelettebriggen Pla Cigogne" fik vi de nyeste Efterretninger fra Frankrige og med dem ogsaa de ulyksalige Forordninger. De opvakte en saa stor Bestyrtelse og tillige en saa stor Tumult, at den Høistcommanderende fandt for godt, offentligen at erklære, at han misbilligede Ministeriets Fremgangsmaade, hvori han (Krigsminister) ingen Deel havde. Nogle Officerer toge deres Afsked, da deres Eed kun forpligtede dem til at tjene en constitutionel Konge. J Militairbestyrelsen hersker endnu den største Forvirring; Seendrægtighed fra de Commanderendes Side og Demoralisation hos de Subordinerede. De Syges Antal voxer med stor Hurtighed; Lazarethanstalterne ere saa utilstrækkelige, at de Syge endog ofte mangle Bouillon. Ligesaa lidet har man, uagtet der ikke er Mangel paa offentlige Bygninger, indrettet tilstrækkeligen rummelige Hospitaler, saa at et stort Antal Mennesker er sammenpakket i een eneste Sal.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
J en Indledning erklærer Estafettes Redacteurer, at Bladets Hoved redacteur er vendt tilbage til Frankrige, men at derimod en regelmæssig Correspondence er bragt i Stand med Medarbeiderne, der alle beklæde, høje Poster i Armeen. Da de Vanskeligheder, som lagdes i Veien for Bladets Trykning i Afrika, nu ere jevnede, kunne Nummerne ventes tilsendte i uafbrudt Orden. Begivenhederne i Algier ere i Øvrigt ingenlunde tilendebragte ; en rask Beslutning er nødvendig, enten maa Algier coloniseres, eller man bør ikke længere udsætte vore brave Tropper for denne barbariske Kysts Farlighed, Samme Blad roser meget General Clausels nylige Udnævnelse til Anfører for Expeditionssarmeen. Det bemærker, at Napoleon, i ham allerede havde forudseet en af de ypperligste franske Generaler, og at Hertugen af Wellington erklærede, at han i den spanske Krig stedse havde holdt General Clausel for sin frygteligste Modstander. "Han vil, tilføjer Estafette, finde nok at gjøre i Algier. Soldaten trænger til ny Anførere, fordi han ingen Fortrolighed har til dem, der, efterat have ført ham til Sejeren gjennem tusinde Farer, lade ham savne Livets første Fornødenheder, medens de udhvile sig i Mageligheds og Fornøielsers Skjød; bedre anført og bedre forpleiet, vil Armeen gjenvinde sit gamle Mod og, indtil nye Forstærkninger ankomme fra Toulon, indskrænke sig til det Defensive.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Erkebispen i Paris, Monseigneur de Quelen har underkastet sig Tingenes ny Orden og aflagt Eeden.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
J Constitutionel har Erkebispen i Bourdeaux, Grev Chevrus, (en af de under Carl X. udnævnte Pairer) ladet indrykke følgende Erklæring, der, om den er ærlig meent, som man jo bø formode, er meget hæderlig. - Uden at billige de af Carl X. udnævnte Pairers Udelukkelse, glæder jeg mig ved at have forladt den politiske Bane, jeg har fattet den faste Beslutning, aldrig at modtage nogensomhelst politisk Function. Jeg ønsker, at leve mellem min Hjord, og her at udøve Fredens, Enighedens og Kjærlighedens Embede. Jeg skal prædike Lydighed mod Regjeringen og selv foregaae med et godt Exempel. Mit Clerisie og jeg skulle ikke ophøre, at bede for vort dyrebare Fædernelands Held. Min Kjærlighed til Bourdeaux's Jndvaanere bestyrkes stedse meer og meer; jeg takker dem for deres mod mig viste Kjærlighed; mit Ønske er, at leve i deres Midte uden anden Titel, end den af deres Biskop og Ven. Bourdeaux, den 19de August 1830. Johan, Ærkebiskop af Bourdeaux.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Hs. M. Kongen har udnævnt denne agtværdige Prælat til sin Aumonier.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Omtrent 400 Snedkersvende droge forleden i største Orden til Politiepræfecten og overleverede ham en Ansøgning, hvori de bade, at den Løn, de kunde fordre af deres Mestere, maatte bestemmes ved en Taxt. Præfekten svarede dem, at deres Ansøgning skulde vorde tagen i Overveielse, hvorpaa de trak sig tilbage i samme Orden, efterat de havde efterladt en Sum af 248 Franker til de Saarede og de den 27de, 28de og 29de Juli Faldnes Enker og Børn.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Neapel, den 14de August. Deyen af Algier og hans Følge vedbliver at tildrage sig vor Publicums Opmærksomhed. Hele Dagen seer man Tyrker løbe omkring paa Neapels Gader. Han har medbragt 7 Mill. Ducater, og man søger at overtale ham til at kjøbe faste Eiendomme, i Kongeriget Neapel.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Da Deyen erholdt Efterretning om de nye Begivenheder i Frankrige, udraabte han : "Gud er stor, Carl stødte mig fra Thronen, til Straf har nu hans eget Folk forskudt ham, Berlin, den 5te September.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Det i Dag udkomne No. 146 af vor Statstidende ind holder Følgende: Den Oprørsaand, som paa adskillige Steder i Belgien har yttret sig, forledte ogsaa i Aachen den 30te f. M. endeel Fabrikarbeidere, der vare forbittrede over at deres Løn var bleven nedsat, til Uordener. Da der aldeles ingen Tropper vare tilstede, forenede de meest agtede Borgere sig, for at gjenoprette Rolig heden, og de sidste Efterretninger tilkjendegive Haab om, at det vil lykkes deres Bestræbelser, at standse Uordenerne. For imidlertid at yde Borgerne kraftig Understyttelse i deres roesværdige Bestræbelser, og for at afværge enhver videre Fare, har Generalen, der commanderer det 8de Armeecorps, sendt en Deel af det til Øvelse ved Coblenz samlede Corps i Tilmarscher til Aachen. Paa samme Tid ere Tropper marscherede fra Coblenz til Cöln, hvor Borgerskabet, ængstet ved anonyme oprøriske Bekjendtgjørelser, indstændigen har bedet om Garnison. Ligeledes har det 4de Armeecorps faaet Ordre, ufortøvet at bryde op til Rhinen.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Den kongelige Generalprocurator har begivet sig fra Coln til Aachen, for paa selve Stedet at indlede Undersøgelserne.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Frankfurt ved Mayn, den 21de August. Reisende, der komme fra Paris, og have været Øjenvidner til hine tre Skrækkens Dage, den 27de, 28te og 29de Juli, fortælle derom Meget, som de Parisiske Blade fortie. Folket har i sin Harme ikke været saa overordentligen ædelmodigt, som de franske Aviser søge at faae Europa til at troe; det har ogsaa taget en hurtig og skrækkelig Hevn; Mange, blandt disse Geistlige, faldt som skyldfrie Offere for dets blinde Vrede. At gribe En, som holdtes for skyldig, og hænge eller ihielstikke ham, var eet Øjebliks Sag. Ligene ere begravne; den ny Brolægning skjuler snart det størknede Bloddynd paa de oprodede Gader; Kanonernes Drøn og Forbittrelsens rædsomme Hviin er ophørt, -men hvo der troer, at Hovedstaden og hele Frankrige nu er beroeliget, han kjender ikke Pariserne, Franskmændene og Menneskene overhovedet. Franskmændene vide hvad de formaae, men de vide ikke hvad de ville. De ere nu lidenskabeligere end nogensinde, men ogsaa bedre end fordum. Den mangeaarige Række af mageløse Ulykker, som de Ældre oplevede, have forbedret dem, og de Yngre ere velopdragne. - Det er og kan ingen Hemmelighed være, at hine Rædselsdage kunde have faaet et ganske andet Udfald, dersom en hvilket somhelst, om end slet, Angrebsplanfor Tropperne var bleven udført, dersom Rytteriet ikke havde svigtet, da det endnu kunde have virket afgiørende, inden Broe, stenene bleve opgravne, og afværget, at Nationalgaden dannede sig i Masse; dersom Linieregimenterne i Paris ikke havde bestaaet af indfødte Parisere, der, formedelst Slægtskab og Bekjendtskab, vare gunstigen stemte for Almuen; dersom man i Stæde for at begeistre Tropperne ikke under den langvarige Kamp havde ladet dem savne Levnetsmidler og forsmægte; dersom Tropperne havde viist ligesaa god Villie, som den de viiste var ond, og dersom de havde sendt Bomber og congreviske Raketter imod Husene i det Quarteer af Byen, som de vare i Begreb med at forlade, thi saa vilde Borgerne neppe have tænkt paa det krænkede Charte, men paa deres brændende Huse. - Nationalgarden ville ligesaa lidet glemme den Seier, de nu have vundet, som Soldaterne, at Napoleon fordum uden Møje blev færdig med hin eller de saa kaldte Pariser=Sectioner.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Hamborg, den 7de September. Vor folkerige Bye er i de sidste Dage bleven foruroliget ved Optrin, som dog kun have tjent til at sætte den gjensidige Tiltroe mellem Borgerne og Øvrigheden i et klarere Lys. En maaskee ved Dagens Begivenheder opvakt Kaadhed søgte forgiæves et Styttepunkt i vor lykkelige Fristat. Begivenheder i et meget besøgt Kaffehuus og paa de offentlige Spadsergange havde Politiets Jndblanding og nogle Patrouiller til følge. Saasnart det fandtes nødvendigt, at opstille hele Borgervagten, forsvandt med de planløse Folkeopløb, som man vilde tillægge de forskjelligste og absurdeste Paaskud, ogsaa enhver Misforstaaelse af deres Hensigt.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
De eftertrykkelige Foranstaltninger, der bleve føiede, for at dæmpe de af fræk Pøbel den 5te d. M. om Aftenen udøvede Uordener i Forstaden Hamburger=Berg, have været fuldkommen tilstrækkelige; en af Rolighedsforstyrrerne blev dræbt og tolv ere saarede. Saavel i Byen, som derude, hersker nu den største Rolighed og Orden.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 7de September 1820. Hamborg 2 M. - a vista 210. - Species 210. Disconto 6 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bomk. 87 1/2 a 87 3/4. Dito uden Renter i Sedler 91 1/2 a 92 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 103 Rbd. Dito i Sedler 107 ½ a 108 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 1/2 a 103 1 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pC. 102 1 a 103. Dito dito til 4 pC. 100 a 100 1/2. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 100; a 101. 4 pC. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species 65 a 65 1/2 Rdlr. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp. - Rbdlr. Norske Speciessedler 153 a 163, Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 11 s. a 3 Mk. 1 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.