JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-01-23
følge passeret Execution og Udlæg for en Giæld til afgangne Kammerherre, Baron Wedel Jarlsbergs Stervboe, bliver Jens Andersens Parcel i Gieldsted, i Herlufmagle Sogn ved Restved (Præstøe Amts aa Lægd No. 33, Litr. 4), bestaaende af 1 Bygning paa 20 Fag, med tilliggende 10 Tdr. Land, der staaer for Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 2 3/5 Alb., med tilhørende Kakkelovn, og øvrige Bygningens muur- og nagelfaste Appertinentier, stillet til 3 offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction paa Nestved Raadstue Mandagen den 10de Februar 1834, Kl. 12; 2den Auction paa Nestved Raadstue Mandagen den 24de Februar 1834, Kl. 12; 3die Auction paa det sælgende Sted Mandagen den 10de Marts 1834, Kl. 12; hvilket tiener saavel til Liebhavernes som Panthavernes Efterretning. N. S. Schønheyder. Nestved, den 18de Januar 1834. følge Forlig og derefter passeret Udlæg, bliver, efter Begjæring af Udlægshaveren, det Skoemager Jens Nielsens Enke tilhørende Sted i Nørrefundbye, med tilliggende Have, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 11te Februar, hver Dags Formiddag 25de Kl. 10. 11te Marts, og 3die De 2de første Auctioner holdes paa denne Byes Raadstue, men 3die Auction i selve Stedet. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Procurator Møller, Hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. wolfferdt. Aalborg, den 13de Januar 1834. Efter Begjæring af 3die Panthaver og af flere Creditorer i Kiøbmand MeyerKaufmanns Opbudsboe, bliver Mandagen den 24de Marts førstkommende, i Opbudsboets Gaard, om Middagen Kl. 12, afholdet 4de Auction over Boets faste Eiendomme, nemlig : 1) Kiøbmandsgaarden No. 52, 53 og 54, paa Hjørnet af Frisegaden, 77 Fag, med det deri værende gode Brændeviinsværk paa 10 Tønder, 7 Kakkelovne og en betydelige Grund, med Udkiørsel til Stranden. 2) Huset No. 55 i Badstebroestræde, 6 Fag og 3 Fag Halvtag, med tilhørende Grund. 3) Kornmagazinet No. 63 i samme Stræde, 10 Fag, med tilhørende Grund, grændsende til Stranden. a) Jordlodden Nr. 10, omtrent 12 Tønder Land, af hvilke 10 Tønder Land ere besaaet med Rapsæd, som lover en god Grøde; derpaa er anlagt en Hauge med omtrent 20 unge Frugttræer, og opført et Lysthuus, med Tegltag. 5) En liden Søelod. Eiendommene kan sælges særskildte eller samlede. Conditionerne kan erfares paa mit Contoir Nyekiøbing paa Falster, den 16de Januar 1834. Møller.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
Proclama. ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere 2 alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne BorHuuseier Hans Jørgen Kofoed og ligeledes afdøde Hustrue Kirstine ger og Mikkelsdatter heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at fremkomme med og beviisliggjøre deres havende Krav. Ligeledes er ved samme Proclama den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at godtgiøre deres Arveret og forøvrigt at lagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bye= og Herredsfogedcontoiret i Rønne, den 6te November 1833. af 24 J. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
Alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Else, Lorenz Abroe Predbjørns Enke heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvater, at fremkomme med og beviisliggiere deres havende Krav. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel til at godtgiøre deres Arveret og for iøvrigt at iagt age deres Tarv under Boets Behandling. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Rønne, den 30te November 1833. J. C. Pingel. følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saalydende : Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Silke-, Ulden- og Lærreds kræmmerne Michael Andersen Kerkegaard og Jens Hansen Lund, der have handlet under Firmaet M. A. Kirkegaard & Lund af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos dem, enten paa Firmaet M. A. Kerkegaard & Lund eller paa Michael Andersen Kerkegaad eller Jens Hansen Lund, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 15de Juni 1833.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
Under Vort Kongelige Seigl. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Lassen. Hansen. Ørsted. Bentzen. wilse. Bevilling for Silke-, Ulden- og Lærredskræmmerne Michael Andersen Kerkegaard og Jens Hansen Lund, der have handlet under Firmat M. A. Kerkegaard & Lund, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde deres Creditorer, hvilken Bevilling er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle dem, som maatte formene sig at have Fordring, enten paa Firmaet . A. Kerkegaard & Lund, eller paa Michael Andersen Kerkegaard eller Jens Hansen Lund, personlig, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for og at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 16de Januar 1834. J. J. Lund, M. A. Kerkegaard, boende paa store Kiøbmagergade No. 49.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
J følge Kongelig Bevilling af 5te d. M., som læses inden vedkommende Over og Underret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene at have noget at fordre i Kiøbmand Moses Gottschalcks Opbudsboe her i Nestved, med deres Paastan at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Nestved, den 18de Januar 1834. N. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere allede, som formene at have noget at fordre i afdøde Bødkermester her af Staden Johan Gottlieb Mittelstedt og efterlevende Enke Ane Kirstine, fød Larsen, deres fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til med deres Paastand herom at fremkomme og deres formeentlige Krav inden forbemeldte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 14de Januar 1834. J. B. Olrik. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
Ved Proclama, som under Gaars Dato er læst i den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle De, som maatte have Noget at fordre i fælleds Boet efter afdøde afskediget Capitain af Jnfanteriet Jens Christian v. Søltoft og forhen afgangne Hustrue Christiane, fød Jacobsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for undertegnede Skiftecommission inden Varselstidens Udløb at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes ere ved samme Proclama de ovennævnte Afdødes Arvinger efter Loven indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og forøvrigt varetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands-Overrets= samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 21de Januar 1834. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
Jfølge Kongelig Bevilling af 11te dennes, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret her i Staden, indkaldes herved, sub poena præslusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Jsenkræmmer Hans de Hemmerdt og efterlevende Enkes Madame Giertrud Birgitte de Hemmerdt, fød Ebbesen, deres fælleds Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Undertegnede, der som Executores testamenti behandle Boet, at anmelde og beviisliggjøre. Kiøbenhavn, den 13de Januar 1834. N. P. Steenberg, P. Rohde, Jsenkræmmer, Bogholder, Store Strandstræde No. 87. Store Kongensgade No. 237.
Berlingske Tidende, 1834-01-23
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afgangne Hendrine Margrethe Clausen, fød Jbsen, og efterlevende Mand, Bademester heri Staden Thyge Clausen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte-Commission, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav; ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimenderes Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 18de Januar 1834. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Aar 1834. No. 21. Hans Fredagen. den 24 Januar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Strasburg, den 11te Januar. J Forgaars ere Obersterne af den herværende Besætning afreiste til Paris; man forsikkrer at alle Oberster i Frankrige skulle der indfinde sig i Krigsministeriet, til en særegen Raadslagning Som nærmeste Bevæggrund angiver man, at der i deres Nærværelse skal trækkes Lod om, hvilke Regimenter der skulle afløse vore Tropper i Algier; det derværende Armeecorps skal bringes til 70,000 Mand. (?) – Flere Artillerie-Officerer ere her blevne fængslede; de sidde endnu bestandigt i Fængsel; ogsaa i nogle andre Stæder i Frankrige have slige Fængslinger fundet Sted. Artillerie-Officererne ville nemlig ikke taale den af Krigsministeren Marskal Soult forlangte ny Skik, at Marine-Officerer, eller Officerer af en anden Vaabenart, skulle kunne ansættes i deres Regimenter. Hidtil bleve Jugen befordrede i Regimenterne, uden disses egne Officerer, eller ogsaa de ringere Officerer bleve tagne af Artillerie-Skolerne. Det er at ønske, at vort Artillerie – der fremfor enhver anden Vaabenart udmærket sig ved Dannelse, Kundskaber, god Opførsel, men ogsaa ved Liberalitet ikke skal blive altfor meget ægget til Utilfredshed. – Et her udkommen Flyveskrift, betitlet: Hovedaarsagen til den catholske Religions Forfald i Elsass, eller nogle Ord om Misbrug, hos vort høje Clerisie, opvækker megen Opmærksomhed. Dets Tendents er catholskereligiøs; det forlanger i Særdeleshed af Præsterne: Dannelse, Kundskaber, Sædelighed. Vor Biskop bliver der heftigt angrebet, navnligen bebreider man ham Mangel paa den saa nødvendige apostoliske Værdighed; han var fordum Cavallerie-Officeer, og skal endnu stedse, paastaaer hiint Skrift trods sin høje Alder, i en violet Overkjole gallovere over Landeveiene og gjennem Landsbyerne; for nogle Maaneder siden blev han ogsaa formedelst ulovligt Eftertryk indstævnet for den Kongl. Domstoel i Colmar, og dømt til en betydelig Pengebøde. Omendskjøndt dette Flyveskrift allerede i tre Uger har været i Omløb hos os, er der dog ingen Gjendrivelse heraf udkommen, ei heller er der, saavidt man veed, indgivet nogen Jnjurieklage over Forfatteren af samme. – Man forsikkrer tillige, at her existerer fire republicanske Folke-Selskaber, Et for hvert Canton af vor Stad. Som Forstandere for disse nævnes Mænd, der ere almindeligt agtede; man tør vel derfor haabe: at selv den afskyelige Marat ikke vil i disse Foreninger, som i nogle Selskaber af denne Art i Paris, vorde tilbedt som en Folkets Helgen. – J Ministeren for den offentlige Underretning, Hr. Guizots, Tale, hvilken han holdt i Deputeret Kammerets Møde den 6te d. M., har man her med Forundring og Uvillie læst det Sted, hvor han siger: "Frankrige var aldrig friere, end under Restaurationen. Vi Strasburgere vide, hvor urigtig denne Paastand er, uden at vi have nødigt at erindres om det, der foregik i det øvrige Frankrige. – Hr. Scharpff fra Homburg, der var indviklet i Hambacher-Historien, har i Dag igjen forladt os, for at vende tilbage til sit Fæderneland; hans stille, bestedne Væsen, saavelsom hans videnskabelige Stræben, har her forskaffet ham mange Venner.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Berlin, den 16de Januar. Det er ubegribeligt, hvorledes de meest absurde Efterretninger finde Tiltroe, og vandre fra Mund til Mund, fra Blad til Blad. Kan end ikke Preussen glæde sig over den Tydske Nationaltidendes besynderlige Gunst – og maaskee af meget naturlige Grunde – skulde dog Nyhedsmedene af Berliner-Efterretninger i dette Blad, erhverve sig bedre Local- og Personal-Kundskab, og ikke gjøre Meddelelser, som de af 30te December f. A. Den tverydige Roes over Preussen, der udtales i samme, maae vi frabede os, og af de fortalte Kjendsgierninger er Jntet sandt. Vi kunne forsikkre: at der her aldrig er bleven tænkt paa en saadan Presse-Domstol, hvorom Nationaltidenden for tæller; og den formeentlige Sammensætning af samme, saaledes som denne er angivet, synes ikke at være Andet end en Mystil fication af nogle blandt de nævnte, hvilke man vel ikke uden Hensigt har sammenbragt med saa udmærkede Navne, som Hr. von Savignis. Saadanne Meddelelser ere Phantasier af uroelige Hoveder, der gjerne vilde regjere Staterne efter deres, ofte fuldkomment forkeerte Sind; og da Sligt, til Nationernes Vel, vorder dem nægtet, saa besætte de, i det Mindste i de offentlig Blade, Statens Embeder!
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Nyere Efterretninger fra Nancy stadfæste, hvad der tidligere i disse Blade er meddeelt om de Tydske patriotiske Foreninger i Paris. Med Begjærlighed synes disse saakaldte politiske Flygtninge i Nancy at bestræbe sig for, at slutte Fred med vedkommende Regjeringer, da det gaaer dem saa slet i Frankrige, at en Tilbagekomst til Tydskland synes dem af alle Omstændigheder at være den meest ønskelige. Maatte dog Hine, der drømme om et Paradiis i Frankrige, i hvilket Enhver med ultraliberale Følelser let kan hensætte sig, lægge sig dette paa Hjertet, Minister Ancillons Sygdom er ikke saa ubetydelig, som den i Begyndelsen syntes at være; den forøges daglig og har antaget en alvorlig Charakteer. Ministeren lider af et Saar i Rygraden; man haaber Alt af vor udmærkede Chirurg Prof. Dieffenbacks udmærkede Duelighed, for at frelse en af Landet saa almindeligen agtet Statsmands, som Ancillons, Liv. Jmidlertid er det ingenlunde vort Cabinets Hensigt, at hindre de Wienske Conferentsers Fremgang. Grev Alvensleben er, som for meldt, allerede interimistisk i Ancillons Sted reist til Wien og ankommen didhen.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Lægerne i vor Stad have allerede i et Tidsrum af to Aar leget i vedvarende Feide angaaende Cholera. Disse Stridigheder have siden efterhaanden stedse fundet Næringsstof, tidligere gave Spærrings-Forholdsreglerne Oppositionen Anledning til at angribe Medicinal-Præsident Rust, derefter Homsopathien, for- og imod hvilken saa meget Umodent og Uværdigt blev talet, og i nærværende Tid har atter en Feide med Apothekerne givet Signal til ny Larm. Den herværende Prof. Med. Kraniefeld har nemlig i et særeget Skrift søgt at fremstille Pharmacenternes hidtil Sted findende Dannelse som utilstrækkelig for Lægens samvittighedsfulde Understyttelse, og af Regjeringen forlangt Oprettelsen af et pharmacentisk Jnstitut, hvor der skal sørges for duelige Apothekeres Forberedelse under Lægens Opsyn. Dette Forlangende har ustridigen nogle meget gyldige Grunde, og vi begribe ikke hvorledes nogle Læger have kunne gjøre fælleds Sag med nogle Apothekere, der skrive imod Prof. Kraniefeld, thi hans grundede Besværinger stemme jo overeens med deres Jnteresse. Den tilfældige Omstændighed, at den meget agtværdige Mediciner Prof. Kranichfeld er en meget andfrygtig Mand, og daarligen) regnes til de saakaldte Pietister er denne Sag jo aldeles vedkommende, og burde her vel aldeles ikke komme i Betragtning! Planen til Krudtmøllernes Forlæggelse herfra til Spandan paastyndes med Jver.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Man vil vide, at vor Gesandts Jnstructioner til Wiener Congressen sigte til at tilfredsstille Gemytterne i Tydskland angaaende mange materielle Jndretninger; i Særdeleshed har Kronprindsens Jndflydelse efter Forlydende været virksom. Som de Hovedpunkter, der efter Preussisk Tilskyndelse skulde komme paa Bane i Wien, nævner man: 1) Forholdsregler til at lette Handel og Vandel gjennem hele Tydskland, hvortil Toldforeningen skal være Grundvold; 2) en Betryggelse af aandig Eiendom ved al Eftertryks og Efterstiks fuldkomne Afskaffelse; 3) Jndførelse af en almindelig Skille og mindre Courant=Mynt; hvis Værd skal fast bestemmes. Dertil kommer sandsynligen ogsaa Censuren for Forbundstrykningen i de enkelte Stater, ogsaa skal en Forbunds-Censur indføres af det Slags, at det skal drage samme Følge efter sig naar Trykningen vægres i den ene Stat, som naar den formenes i en anden Forbundstat.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Augsburg, den 14de Januar. Allgemeine Zeitung indeholder – med Hensyn til den af samme meddeelte siden i Østerrigske Jagttager gjendrevne)
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Skrivelse fra Wien af 30te f. M. – et nyere Brev af 7de, hvor det hedder: Vel er det bekjendt (og ligeledes nyligen flere Gange udtrykkeligen erklæret i Osterrigske Jagttager), at det Østerrigske Cabinet regner Opretholdelsen af det Ottomanniske Rige blandt de vigtigste Gjenstande for dets politiske Combinationer; ogsaa har denne Anskuelse maaskee ikke været uden Jndflydelse paa den, for kort Tid siden fulgte, Tilbagekaldelse af de Franske og Engelske Flaader fra Archipelet. Men den Efterretning fra Deres Correspondent: at der i den sidste Tid var bleven afsluttet en særegen Tractat til Garantie for det Tyrkiske Riges Jntegritet, er, ifølge de troværdigste Forsikkringer, fuldkommen ugrundet; Brevets Forfatter synes herved ganske at have haft for Øie Traditioner og Forhandlinger, der gaae flere Maaneder tilbage.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Fra Schweiz, den 14de Januar. J Canton Waadt skulle atter Uordener være forefaldne formedelst Optøjer af Sekt Tilhængere. J Natten mellem den 30te og 31te December f. A. forsamledes omtrent 100 bevæbnede og maskerede Mænd paa Slotspladsen i Romainmotier, droge derfra til Præsteboligen, hvor Præsten Crinsoz boede, omringede den, trængte ind i samme og begik afskyelige; adlinger. Hoveddøren blev opbrudt, og Steen Portalet tildeels nedrevet. En Flint bleve affyret udenfra; Kuglen søndersloge Rude og trængte ind i et Skab, der indeholdt Archivet. En Kreds af Vagtposter, hvormed Præstegaarden var bleven omgivet, skaffede Ophavsmændene til Odelæggelsen den fornødne Sikkerhed. Hr. Crinfor, der tidligt nok var bleven advaret, var flygtet med hele sin Familie.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Jndenlandske Efterretninger. J Odense døde Løverdagen den 18de Januar Doctor Theol. Frederik Plum, Biskop over Fyens Stift, Commandeur af Dannebrogen, en lærd, retsindig og gavnligen virksom Mand, i en Alder af 72 1/2 Aar. Han blev Biskop over Fyens Stift, 1812, efterat have været Stiftsprovst i Sielland og Sognepræst til vor Frue Kirke i Kjøbenhavn, i hvilket Embede den ærværdige Olding, Professor Clausen, endnu er hans Eftermand. Hvad Stiftet, Fæddernelandet og Verden tabte i ham, – siges i hans sandre Minde af Hr. Cancellieraad Hempel i Fyens Stiftsavis, – hvad han har virket for Videnskabelighed, Almeenoplysning og Christendom, er Mere, end Udgiveren, der stod i saa mangeaarig og mangehaande kjer Forbindelse med den Forevigede, for Øjeblikket vilde være i Stand til at tolke; det vil en skjønsom Efterslægt først tilfulde vurdere. Mange af hans Venner og Aandsbeslægtede ere forudgangne; men for de Efterlevende vil det være trøsteligt at erfare, at han bevarede sin Aandskraft usløvet og fortsatte sit hæderlige Dagværk lige til den sidste Stund, da Livets Lampe udsluktes, og han roligt og ubemærkt, men længe forberedt, henslumrede. Det var en blid Overgang til en høiere Virkekreds, hvorved Sandhedens redelige Forsker, Humanitets og Oplysnings, utrættelige Talsmand og Christendommens varme Forkynder ligesom trykte Stemplet paa sin fuldbragte Vandel. Ved denne herlige, opløftende Sindsroe viste han, hvorledes den sande Christen bør gaae Opløsningen af det Forgængelige imode, og idet vi lyse Fred over den Alderstegnes Hvilested, velsigne vi hans Minde, og bede, at vor Død maatte vorde som hans Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 5 1/2.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Spanien. Madrid, den 7de Januar. Stor Vigtighed tillægges det Skridt, som Generalcapitainen i Catalonien har gjort, intet er endnu afgjort derom, og alle Partier haabe, at vinde ved Menisteriets Forvirring. Llander fordrer med Moderation men med Energie: Fuldbyrdelsen af Decretet den 3de Mai 181 3/4, som udstedtes af Ferdinand VII., ved hans Tilbagekomst fra Valencay, og, som en Følge deraf, National en hurtig Sammenkaldelse af Cortes por Estamentos.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Paris, den 15de Januar. National forsikkrer, at en Coureer – som er ankommen til det Spanske herværende Gesandtskab, og forlød Madrid den 6te Januar, – berettede, at denne Hovedstad var i heftig Bevægelse formedelst Urolighederne i Catalonien, og at den Franske Minister, Grev Payneval, som Dronningen af Spanien raadspurgte, havde yttret den Mening, at de Misfornøiede skulde behandles som Rebeller. Man havde ogsaa i Sinde, at kalde Frankrige til Bistand; denne Plan blev samtykket af Ministeriet men forkastet af Regjeringsraadet.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
London, den 17de Januar. Rygtet om et Ministerskifte – især om Grev Greys Resignation har viist sig at være aldeles ugrundet.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Rygterne om vore Forhold til Rusland lyde fredelige. J Londons bedste Kredse troes, at vi, dersom vi blandede os i Portugals Anliggender, Jntet vilde have at frygte fra Ruslands, ligesaalidet som fra Østerriges og fra Preussens, Side.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Kjøbenhavn, den 24de Januar. J Gaar Middags døde, uden foregaaende Sygeleie, meget pludselig, paa Cancelliet, Conferentsraad Peter Johan Monrad, første Deputeret i det Kongelige Danske Cancellie, Commandeur af Danebrogen a., født i Christiania; 75 1/2 Aar, gammel.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Theatret. Løverdagen den 25de Januar, Kl. 6: Dronning Margareta, original Tragvedie i 5 Acter af Hr. Professor og Ridder Oehlenschlager. De til Stykket hørende Musiknumere componerede af Hr. A. P. Berggreen. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/4. Maanedsdagen efter at have mistet en kjær Søn, fristede jeg den tunge Skjebne at berøves min elskede Mand, Cancellieraad Rasmus Palludan, Hospitalsforstander og Ridder af Dannebrogen; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres. Slagelse, den 19de Januar 1834. Annette Palludan, født Winde.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
For fraværende Slægt og Venner bekiendtgiøres sørgeligst, at min elskelige og uforglemmelige Kone, Sophie Catharina, født Muller, i sit 30te Aar, ved Døden afgik den 16de dennes, om Morgenen Kl. 6, efterat hun 9 Dage i Forveien blev forløst med en Søn. Sæbyegaard, den 21de Januar 1834. C. W. Christensen, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
Literatur. paa Bladet Dagen modtages Subscription fra Aarets Begyndelse, i Stormgaden No. 204, 2den Sal, hvor de fra 1ste Januar udkomne Nummere kan erholdes. J Provindserne mod tages Subscription paa alle Post-Contoirer.
Berlingske Tidende, 1834-01-24
AVERTISSEMENT. en Præstegaard, ikke langt fra Kiøbenhavn, kunne to smukke og gode Værelser overlades til en eenlig Person. Det nærmere erfares paa denne Tidendes Contor,