JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-03-10
London, den 9de Februar. J nogle af vore Blade berettes, at Tran port=Commissionen har tilkiendegivet vedkommende Skibseiere, at Regieringen for Øieblikket ikke var findet at antage flere Transportfartøier, og at Eierne til de Skibe, især af det mindste Slags, hvis Contracter enten strax eller for største Deelen ere udløbne, have faaet Underretning om at Contracserne ikke vilde blive forlængede. Heraf kunde man slutte, at Expeditionen til det sydlige Spanier, var opgivet for Øieblikket. Jmidlertid troer man i Publikum, at dette ingenlunde er Tilfældet. Vi have ikkun at beklage, at den Expedition som afseilede fra Plymouth, den 15de f. M., ikke har kundet undgaae de Uheld, som i denne Aarstid ere saa hyppige. For nogle Dage siden som et af Transportskibene elbage til Portsmouth, den var bleven adskilt fra de øvrige i en stærk Storm og havde ikkun efterladt 13 Skibe af Convoien samlede; 2 andre Skibe af samme Convoi have seet sig nødsagede at indløbe til Cork ; hele Convoien bestod af 40 Transportskibe under Bedækning af Fregatterne Kiøbe og Jris; den havde omtrent 4300 Mand Landtropper ombord under General Sherbrooks Anførsel. Efter Sigende er den bestemt til at tage Ceuta i Besiddelse. Er dette grundet, saa troe vi ikke, at den Forhaling, som ConvoiensAdsplittelse har foraarsaget, kan give Anledning til nogen Bekymring, da det ikke er at formode, at de spanske Besiddelser paa hiin Side Havet ere udsatte for nogen umiddelbar Fare, og Expeditionen er for liden til at den kunde være af nogen betydelig Nytte i den europæiske Deel af Spanien. Dette er sandelig ikke den rette Tidspunk at udsende vore Flaader uden Nødvendighed for at søge Eventyr, alligevel vilde det være os kjert at erfare, at man havde ladet Transportskibe afgaae til Kysten af Gallizien, for at tage de sidste af vore Vaabenbrødre ombord, der ere blevne tilbage i denne Provinds. Medens mange smigrede sig med det Haab, at Martiniqves næ forestaaende Erobring ved General Provost vilde tiene til nogen Modvægt for vore Ulykker paa Fastlandet af Europa, er denne Forventning ved de seneste Efterretninger bleven tilintetgjort, eller i det mind 1ste betydeligen svækket. Af 3 franske Fregatter, Jris, Venus og Amphitrito, som sidst i September afgik fra Cherbourg med Tropper og Proviant til Martinique, er den sidste ankommen til sin Bestemmelse, uagtet den om Natten seilede tæt forbi 3 af vore Krigskibe, som blokere Øen, og som antog den for et engelsk Fartøi; den fører 44 Kanoner, og havde 200 Mand Tropper og 2000 Fade Proviant, ombord. Underveis havde den taget to engelske Skib, som vare bestemte til St. Croix og St. Kitts; det ene faldt igien i vore Hænder, da det ved en Storm blev skilt fra sin Bedækning; men det andet blev stukket i Brand af de Franske og Mandskabet sendt tilbage til Engelland, paa en amerikansk Brig.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Breve fra Barbados af 24de Decbr., som ere overeensstemmende hermed, lægge endnu til : "To Brigger og to Skonnerter, som fra Frankerig vare bestemte til Martinique, have undgaaet vore Krydsere, uagtet henimod et Dusin af dem have omgivet Øen siden den blev sat i Blokadetilstand. Da General Villaret har faaet en saa betydelig Forstærkning, saa frygterjeg, at det vil blive meget møisommeligt og koste mangen brav Mands Liv, inden vi komme i Besiddelse af Fort BourbonKrigssluppen Achates, som er ankommet hertil fra vore vestindiske Øer, skal have medbragt den Efterretning, at Expeditionen mod Martinique er opgivet. Efter den Tidende, vi have faaet om den franske Undsætning, der har naaet Ørn, vare vi belavede paa denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
J et Brev fraen Officeer, som er kommet tilbage fra Spanien til Plymouth, hedder det iblandt andet : "Efter at have udstaaet en uhørt Elendighed, ere vi for faa Dage siden ankomne hertil. De vil have hørt meget om dette mykkelige Tog, men De kan aldrig giøre Dem et nøiagtigt Begreb om Armeens Mangel og usle Forfatning; to eller tre Dage maatte vi tilbringe uden Brød og uden anden Føde end raa Rødder; vi maatte ligge under aaben Himmel i de koldeste Nætter, marschere om Natten, naar vi om Dagen havde gjort Holdt en halv Time; kort sagt, vi havde næsten tabt Sands og Samling af Udmattelse og al Slags Elendighed. Ofte vare vi nødsagede til at opbryde Dørre for skaffe os Lye efter en besværlig Marsch, naar vi vare gieanemvaade og i den jammerligste Tilstand. Folket i Corunna viste sig overmaade velsindet imod os, og der var allene der, at vi saae noget til den Enthusiasme, hvorom der tales saameget i Engelland. Skibet Grorge, Capt. Forbes, ankom i disse Dage til Bristol fra Lissabon, hvorfra det var afseilet den 26de f. M. Tropperne under General Makenzie, som vare marscherede fra Portugal for at støde til General Moore, vare ankomne til Lissabon og indskibede paa de Transport- og Handelsfartøier, som ligge der i Havnen. De havde liidt meget, baade formedelst deres hastige Tilbagetog og ved de slette Veie, da Landet var hanske oversvømmet. Vibeklage, at de fleste, om ikke alle Transportskibe, der høre til General Sherbrovks Expedition, have maattet indløbe i adskillige irlandske Havne, især i Cork. Der udrustes nu en Expedition paa 50 til 60,000 Mand. Mange fladbundede Fartøier af en ny Bygningsmaade indrettes til Cavalleriets Transport. 60 smaa Krigsskibe udrustes til en særdeles Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Paris den 24de Februar. Vore Tidender meddele følgende Privatskrivelse fra Sar assaaf 9de Februar: "Siden mit sidste Brev, hvori jeg meldte Dem, at vi skulde beleire Saragossa, have vi leveret Fienden et stort Slag, da han vilde forcere vore Linier og kaste Undsætning ind i Staden. Naa jeg siger Dem, at det 6te Armeecorps var det, saa er det forud at forkynde Seieren; den har ogsaa været fuldstændig. 3 Batailloner, vore brave Husarer og 4 Stykker ridende Artillerie vare tilstrækkelige til at slaae Fienden paa alle Punkter. Han mistede 1500 Mand paa Valpladsen; Resten flygtede til Biergene, og jeg tænker, at han ikke i lang Tid vil faae Lyst til at forurolige os. - Hvad Saragossa angaaer, da ere vi allerede inden for dens Mure, og den vil snart være fuldkommen indtaget. Den 2den d. M. gjorde vi et hidsigt Angre paa en af Forstæderne; den blev indtaget med Bajonetten tilligemed 2 med Skydehuller og Artillerie forsynede Klostre. J øvrigt har Sabragossa Mangel paa Levnetsmidler og Munition. Linietropperne i Staden havde allerede strækket Gevær, hvis Munkene ei commanderede der. J Morgen anlægge vi Batterier mod Abbediet Notre du Pi lar, som Jndbyggerne ansee for indtageligt og betragte som deres Palladium. Jeg tænker dog, at vore Kugler ville naae det. - Vi have ikke Mangel paa noget. Landet er frugtbart og Veiret er som i Maji.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Fra Bayonne meldes, at General Suchets Corps har slaget og adspredt Levningerne af den spanske Armee i Catalonien, erobret 7 Kanoner og gjort mange Fanger. Man troer, at Engelland sætter sine Underhandlere, fine Jntriguer og sit Guld i Bevægelse, for at holde det tyrkiske Rige i en bestandig Revolutionstilstand. Der skal atter være udbrudt nye Uroligheder i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Gottenborg, den 14de Februar. En stærk Storm har nu brudt Jsen i den ydre Skiærgaard og forinden Aften vil man kunne seile ind i Marstrand Havn. Admiral Keatsligger med sin Eskadre i aabent Vande; han har i Dag afsendt en Kutter til England og er i Begreb med selv at afseile til Sundet. De vigtigste med den seent ankomne Post bragte Nyeheder ere:
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Wien, den 25de Februar. De her garnisonerende Grenadeer Divisioner brække i Dag op til Böhmen. De andre Batailloner have Ordre at holde sig marschfærdige til den 4de Marts. En stor Deel Artillerie og Bagage afgaaer særskilt. Endeel Regimenter, som komme fra Ungarn, ventes hertil i disse Dage.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Leipzig, den 27de Febr. Den saachsiske Armee sættes i største Jil i marschfærdig Stand. Dresden skal forsynes med nødvendige Artillerie og en stærk Garnison. Paa Grændserne seer det krigersk ud Slottet i Weissensels skal sættes i Stand, for i Tilfælde af Krig at modtage høie Herskaber; man svæver endnu i Uvished imellem Krig og Fred.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Frankfurt, den 23de Februar. J Schwaben samler sig et betydeligt fransk Troppekorps, stærke Afdelinger marschere daglig igiennem Manheim og tage Veien til Augsburg. J Neuburg ved Donau ere 2 franske Kavallerie=Regimenter indrykkede.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Stockholm, den 24de Februar. Den 15de og 17de i denne Maaned afgik ifølge Hs. Majestæts Befaling et 6 pundigt kiørende Feldtbatterie paa Hav=Jsen fra Grissel hamm til Eckerøe med Kommando, Heste, Ammunition og Tros, efterat Jsen var blevet undersøgt og befundet paa de fleste Steder at være temmelig stærk, dog fandtes adskillige Sprækker og smaae tilfrosne Aabninger, hvor Jsen ikkun havde 3 Tømmers Tykkelse, og blev dette sieldne Foretagende ved Kommandoens Driftighed og Snildhed lykkelig iværksat.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Den 13de dennes er Friherre Baron Cederstrøm i Naade afskediget fra sin Post som Præsident for Krigs=Collegiet.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Torvepriser i Stokholm, den 14de Februar. 1 Tønde Ærter . . 19 Rdlr. 12 s. - Hvede . . 17 = 12 - Rug 1 - Byg 1 - Havre 1 Lpd. Hvedemeel. Rugmeel.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
- Havregryn 1 - Byggryn - Smør 1 - fersk Flesk Abo, den 7de Januar. Circulaire til samtlige Finlands Jndbyggere, givet udi Gouvernements Cancelliet den 11te December 1808.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Da det er kommen til Hs. Keiserlige Majestæts Kundskab af adskillige Uordener, Misbrug og Undertrykkelser have fundet Sted, den almindelige Lov=Forvaltning, derved, at Landets civile Styrelse har været forenet med General Kommanden af Armeen, en Forening, som Krigens Operationer har gjort til en Nødvendighed; men som nu, efterat Landet udi al sin Udstrækning er indtaget, Nationer underlagt Hs. Keiserlige Majestæts Scepter, og Sagerne naaet et mere bestemt Endeligt, bør ophøre; har Hs. Keiserlige Majestæt, betænkt paa at forberede samtlige sine troe Undersaatteres Vel, i Naad villet beskikke en særdeles Bestyrere som lovmæssig kan forvalte alt ved Hielp af en provisorisk Regiering, bestaaende af Landets indfødte due, ligste Mænd, til hvilkes Valg og Udnævnelse, med hvad mere der kan være at regulere, Hs. Keiserlige Majestæt har besluttet, at en almindelig Landdag skal holdes, saasnart det lader sig giøre, og hvortil Tid- og Sted videre skal bestemmes."
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Dette vorder herved Eder til almindelig Efterretning bekiendtgjort, ligesom og Hs. Keiserlige Majestæts naadige Brev til mig ifølge hvilket jeg Jøran Magnus Sprengtporten, General af Jnfanteriet, virkelig Kammerherre, Ridder af St. Alexander Nevsky Ordenen, af St. Anna Ordenens første Klasse, Bailli Storkors af Maltheser Ordenen og Ridder af den Kongelige svenske Sværd Orden, nu tiltræder Embedet som General Gouverneur over det forhenværende svensk Finland med alle dets underliggende Provindser og Tilliggende.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
J Hr. Lands=Høvdingens og Ridder v. Trøils Fraværelse, i Lands=Høvdings Embedets Vegne. A. J. Vinter. J. Herlin.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Constantinopel, den 17de Januar. Levningerne af Seimens, som havde forenet sig med Janitscharerne, have opvakt nye Uroligheder. De have, under Paaskud af at deres Sold ei var bleven dem rigtig udbetalt, begivet sig til Tophan- og forlangt den efter Bayractars Død provisorisk udnævnte StorvizirMehemet Alys Afsættelse. Sultanen er bleven nødt til at bevilget denne Fordring. Han har udnævnt Jussuff Pacha, en af de anseeligste Mænd i det ottomanniske Rige, til Storvizir. Denne Mand, der er 72 Aar gammel, er nu Gouverneur i Øvre=Armenien, hvor ham anvender sin hele Tid paa at lade Guldminerne bearbeide. Da han har afslaaet anselige Pachalater, tvivler man meget paa, at han vil modtage en Storvizirs Post. Han er fuldkommen underrettet om sit Fædrelands politiske Forhold med Europa. Han har stedse viist største Beundring for de Franskes Keiser. Under Feldttaget i Egypten, hvor han havde Overcommanden over de tyrkiske Armeer og leed store Uheld, fattede han et høit Begreb om de franske Vaaben; men hans Anseelse hos Sultan Selim var saa stor, at han uagtet sine Nederlag beholdt sin Post og stedse nød den høieste Yndest. Det var ham, der sluttede Freden i El Arisch. Siden han har været Gouverneur i Øvre=Armenien, har han af al Magt lettet Forholdet mellem Persien og Frankerig. Han kiender bedre end nogen anden Maaden at regiere Østerlænderne ved Straffe og Belønninger.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Triest den 11te Februar. Endnu stedse marschere Colonner af franske Tropper, som komme fra Dalmatien, her forbi Staden. Dalmatien selv nyder den fuldkomneste Rolighed. Veien herfra til Fiume, paa hvilken nogle at Kongeriget Jtaliens Postcourerer i afvigte Aar bleve angrebne og udplyndrede, er nu saa sikker, at endog enkelte Reisende kunne passere samme uden Fare. Vor Regiering har ladet Cavallerie- og Jnfanterie=Piketter paa 25 til 30 Mand postere i en vis Afstand fra hinanden, hvilke patrouillere om Natten.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
J forrige Uge er Chefen for de her i Havnen liggende 4 russiske Linieskibe, Commandeur Soltykow, død. Han blev begravet med alle militaire Æresbeviisninger. Baade de russiske Krigskibe her og Venedig provianteres for nogle Maaneder, hvorfor man troer, at de snart skulle afseile til det sorte Hav.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Vittoria, den 11te Februar. Ved Keiserens Afreise blev en Deel af hans Garde forlagt nærmere til Pyrenæerne, og den cantonerer nu i Egnen mellem Jrun og Vittoria. Resten af dette Corps staaer i Valladolid. Marschall Bessieres har igien taget Commandoen over hele Garden.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Madrid, den 11te Februar. Den største Rolighed hersker nu i hele Gallicien, hvor Hertuger, af Elchingen er Gouverneur. Man kan neppe giøre sig et Begreb om den Mængde Bagage, Munition og Liig, som Fienden har efterladt paa en Vei af 60 Mile. Øvrigheden anvender de bedste Midler til at forebygge smitsomme Sygdomme. Naar Soldaten kommer i Qvarteer, er det første, han foretager sig, at bortskaffe de døde Kroppe, det endnu findes i Laderne, ja i Husene selv. Man sagde, at la Romana havde trukket sig til Orense med en Haandfuld Folk. Divisionen Marchand har begivet sig til denne Punkt, men har er truffet nogen.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Der existerer nu kun meget smaa Jnsurgent=Bander, som bestaae af de sletteste Mennesker. Der oprettes bevægelige Colonner, for at udrydde dem. Vor Monarks Omhu er henvendt paa alle Gienstande. Medens Hs. Maj. selv besøger Hospitalerne, bereiser en spansk Oberst Linien, fra Bayonne til Periqueur, for at skaffe de Spaniere, som ere gjorte til Krigsfanger, Understøttelse. De faae dobbelt Krigsfange=Sold. velsigne den gode Monark og brænde af Begiærlighed efter at tiene under hans Faner.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Den Kgl. danske Gesandt Hr. v. Bourke, er den 31te Januar, kommen tilbage hertil.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Det spanske Generalitets Uniform skal herefter være aldeles liig den franske. Det spanske Vaaben skal bestaae af 6 Felt, der forestille Castilien, Leon, Arragonien, Navarra, Granada og Indien. Den keiserlige Ørn skal svæve over det Hele.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Wien den 22de Februar. Hs. Maj. Keiserens yngste Søn Erkehertug Johan Nepomuck er ved Døden afgaaet den 19de d. M. Han var fød den 29de August 1805 og havde fra Fødselen af bestandig været svagelig. Landværns=Bataillonerne formes nu med Regimenterne; dog bliver Staden Wiens første Bataillon og Provindsial=Hovedstæder, nes første Batailloner indtil videre tilbage, men de maae forrette Garnisons- og Transport-Tienesten i Forening med Borgercorpserne, Dette skeer, fordi Mandskabet af de første Batailloner for det meste bestaaer af Folk af de første Borgerklasser, som ei vel kunne undværes fra deres borgerlige Forretninger.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Frankfurt, den 23de Februar. Af de kgl. westphalske Tropper ere hidtil kun 2 Infanterie=Regimenter og et Jægercorps, tilsammen 4600 Mand, passerede herigiennem til Maynz, men Resten skal snart følge, Af de førstl. anhalske Contingentstropper er en Bataillon paa 500 Mand passeret herigiennem til Maynz. Man hører, at 30000 Mand atter skulle marschere til Spanien. Da dette Land imidlertid er nesten fuldkommen erobret og de engelske Armeer have rømmer der med saa stort Tab, troer man, at denne nu Armee blot er bestemt til at besætte Kysterne og sikkre Landet for nye engelske Angreb.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Stuttgardt, den 23de Februar. Den 1ste Colonne af General Ondinots Corps ankom den 19de de M. til Kanstatt og fortsatte næste Dag sin Marsch over Eftingen, Den 2den Colonne ankom den 20de til Kanstatt. Samme Dag tog Hs. Maj. Kongen denne Colonne i Øiesyn; den udførte adskillige skiønne Evolutioner. De øvrige Colonner af General Ondinots Corposkulle ligeledes marschere over Kanstatt.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
De 4 franske Kyrasseerregimenter, som have ligget i Førstendom met Bayreuth, have begivet sig paa Marschen til Augsburg.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Amsterdam, den 28de Februar. Da Kongen stedse vil have Marschallerne Dumonceau og de Winter hos sig, han har i den førstes Sted ansat Generallieutenant Bruce som Chef i Kystdistricterne og i den sidstes Sted Contre=AdmiralBlons van Treslong som Chef for Escadren i Texel. Hs. Maj. har tillige befalet, at Marschallerne skulle have Sæde i Statsraadet middelbar efter Ministrene. 900 Portugisere, som ledsagedes af en engelsk Fregat, hare forsøgtet Angreb paa Cayenne; men den franske Fregat Topase og Gouverneuren Victor Huges have drevet dem tilbage. Ved den fanatiske frugtesløse Modstand, som Saragossa giør, maae Gade for Gade undermineres.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Kiøbenhavn, den 10de Marts. Under 24de Febr. er udkommen et Anhang til Krigsartikelsbrever, for Landtienesten ved Søe-Etaten, betræffende Søe=Krigs=Procureurens Salarium udi Sager over opbragte Skibe.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Det var ikke en Fortegnelse over Medlemmer af Fuldmægtig Andersen, som i flere offentlige Tidender har været anmeldt at være fremlagt Landhuusholdnings=Selskabets Møde den 1ste Marts, men en Fortegnelse over Selskabets Modelsamling der blev fremlagt.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Den 6te Marts ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiødede: Justitsraad H. Frischs Gaard No. 88 paa Nyetorv til Kiøbmand F. Bertelsen for 56000 Rdlr. Sammes Gaard Nr. 88 i Knabrostræde til samme for 8000 Rdlr. Amts Chirurgus J. N. Schwarhachers Huus No. 51 paa Hiørnet af St. Jørgensgade og store Kirkestræde til borgerlig Artillerist og Øltapper L. Larsen for 97000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Den 7de Marts blev ved Auction paa Børsen solgt en Tyvendede, i Kaperchaluppen, Aurora kaldet, drægtig 11 Commercelæster, for 83 Rdlr. - Den 8de, ligeledes Kaperbaaden Haabet til SkibsCapitain H. H. Rønne for 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Fra den 30te Julii til den 3die Septbr. 1808 ere her i Staden, copulerede 40 Par, fødte Drenge 150, Piger 120, tilsammen 270; døde af Mænd 93, Qvinder 50, Drenge 77, Piger 53. tilsammen 273, ere altsaa 3 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 12; Barselseng 1, Betændelsesfeber 3, Blodstyrtning 2; Brok 2; Brystsyge 55, Durkløb 3, Dødfød 2; Feber 10; Flod 1; Forraadnelsesfeber 16 Forstoppelse 1; Galdefeber 2, Gigt 1; Guulsoet 1; Halssyge 1, Hastig død 2; Jndvortes Svaghed 1, Kopper 4; Krampe 4; Kræf1; Mavepine 1; Moersyge 1, Nervefeber 16; Nervesyge 7 Nyeføed 13; Orm 1; Slag 38; Slagflod 5, Steen 1; Sting 1 Svindsot 28 ; Trødske 5, Tænder 15, Vattersot 14; Uanmeldte Sygdomme 2.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Udi Frederiks Hospital ere i samme Tid af Patienter indkomme 208, udgaaede 187 og døde 27. Theatret.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
De til Opførelse i næste Uge bestemte Stykker ere: Mandag: Spradebassen, Comm. i 1 Act, oversat af fransk, og den gl. Borg, Syngestykke i 1 Act, Musikken af Della Maria; Entree.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Tirsdag: Veiviserne, og LagerthaTorsdag Jægerne, Com. i 5 Acter af Jffland; Entree, Fredag: Bagtalelsens Skole, Comi 5 Acter af Sheridan, Entree.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Løverdag: Herman v. Una. Beeneste for de Brandlidte i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
J indeværende Aar har Hr. M. Hagerup, Lærer i det franske Sprog ved Generalqvarteermester=Staben, Søekadet Akademiet, det militaire Jnstitut o. fl., udgivet et trykt Skrift, som fører den Titel: "Øvelses=Bog over det franske Sprog", hvis Forerindring, Side R. Kl, findes et Sted, hvoraf man med Grund maatte formode, at Hr. Hagerup har villet beskylde mig for eller har villet opvække Mistanke om: at jeg skulde være Forfatteren til Skriftet: "Seeland im Sommer 1807, hvilket SkrifHr. Hagerup selv retteligen kalder et Skamskrift. Som Kongel. Embedsmand, og som ærekjær dansk Statsborger, var det min Pligt at paatale disse Hr. Hagerups Udladelser. Ved en Notarialreqvisition af 18de f. M. har jeg derfor, til offentlig Bekjendtgjørelse, æske hans Erklæring over samme, hvilken han ogsaa har afgivet, og hvis endelige Resultat Hr. Hagerup har udtrykt med følgende Ord: at der saaledes ligesaalidet a priori kan ligge der (i det paa ankede Sted), "som jeg in facto har villet legge deri nogen Mening, der kunde sigte til den beskyldning, Kapitain Lindensels ønsker at fralegge sig : en Erklæring jeg skylder ham og min egen Bevidsthed. Den hele Notarialforretning skal vorde indført i et lidet Skriftder nu er under Trykken, og mine Medborgere ville da end mere vorde overbeviste om, at jeg aldrig har kunne nedlade mig til, i nogen optænkelig Maade, at tage Deel i et Skrift, som Hr. Hagerup, ved at nævne det offentligt, har fremtrukket af Forglemmelsens Mørke hvori fortjent Foragt for længe siden havde nedsænket det - et Skriftder brændemærker dets Forfatter som en nedrig, feig Pasqvillant, og skader Enhver, som middel, eller umiddelbart bidrager til at gjøre det end mere bekjendt. Kjøbenhavn, den 7 Marts 1809. J. B. Lindensels, Capitain og Compagnie Chef ved den Kongel. danske Artillerie=Bataillon.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
(Fortsæresse af Art. Kbhvn i Tilægge.)
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Cormedelst Forandring af Boepæl agter General=Lieutenant Bar 2) densleth at sælge eller bortleie sin iboende anseelige Gaard i Horsens Søndergade. Den bestaaer af 13 Fag 2 Etages Grundmuur til Gaden, og af en 13 Fag 2 Etages Sidebygning af Egebindingsværk, udi hvilke endeel beqvemme gibsede og tapiserede Værelser, Kiøkken med Sparovn, Bryggers med Pompe og 2de store Kieldere, hvoraf den ene brandfrie; dernæst et stort Gaardsrum med Pompe gode Udhuse af 35 Fag Egebindingsværk, med Stalderum til 24 Heste, Stald, Geschire, Foeder- og Rytterkammere, en Loe, Vognremise, Brændekammer, Rullestue, 2 Locums, Haugekammer, og en liden Hauge med udsøgte Frugttræer ; samt gode Lofte til Magaziner og Jndavling. Ligeledes agter Eieren at sælge eller bortleie 2de Gaards=Avl i Byens Marker, som indeholde 1 Tønde Hartkorn, hvori kan faaes 10 1/2 Tønde Korn, og indavles 3de store Borgerlæs Høe aarlig. Kløver er saaet i 9 Skpr. Land, og i Efteraaret blev lagt 17 Skpr. Rug. Saavel Gaard som Jord kan tiltrædes til 1ste Maji og før om forlanges; alt paa billige Vilkaar, naar derom accorderes, enten med Commandeur Løwenørn i Kiøbenhavn, eller med Ritmester Bardensleth i Odense, eller med Eieren selv i Horsens.
Berlingske Tidende, 1809-03-10
Jaa gammel Holm i Søe-Etatens Commissariats Contoir, erholdes Fortegnelse over en Samling Mynter og Medailler, som Hendes Naade sal. Frue Grevinde Georgine Moltke, fød Buchwald, har givet som Bidrag til en nye Flaade, og som efter nærmere Orkiendtgiørelse vil blive solgt ved offentlig Auction.