JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Da det diplomatiske Corps i Paris paa Nytaarsdagen bragte Kongen den sædvanlige Lykønskning, holdt den østerrigske Gesandt, som sammes Ordfører, følgende fredelige Siel Det diplomatiske Corps, som hvis Organ jeg ved denne Leilighed har den Ære at optræde, griber med Glæde enhver Leilighed, der tilbyder sig, for at bevidne D. M. dets Ærefrygt og Hengivenhed, overeensstemmende med de høi Souverainers Følelser, der repræsenteres af samme. Disse Souverainer, Sire, deele Deres Sindelag, thi ogsaa Deres Øiemed er Fredens Bevarelse, ogsaa Deres Ønsker foren sig, for stedse at sikkre Frankrigs Rolighed, Orden og Velfærd. Tillad os i dette vigtige Tidspunkt, Aarskiftet, at tilføie Bevidnelsen af vor Ærefrygt, Yttringen af det ligesaa grundede som glædelige Haab, at hine vigtige Resultater vil blive opnaaede. Den Enighed, som hersker blandt alle Hof fer, og det Sindelag, der besjæler D. M. personlig, tilbyde i denne Henseende de ønskeligste Garantier. Opfyldt af denne Tillid beder det diplomatiske Corps, at De, Sire, ville modtage Forsikkringen om hiin Tillid tilligemed Bevidnelser, af dets oprigtige Ærefrygt. Til denne høflige Tale svarede Kongen ligesaa høfligt og yttrede blandt andet det Haab, at det nu begyndende Aar end mere vil forøge Enigheden med lem Hofferne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
I det franske Cabinet er den Forandring foregaaet, at Grev d'Argout er bleven Minister for det Jndenlandske iste det for Thiers, som har faaet Departementet for Handelen, og de offentlige Arbeider.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
J en af Chefen for Marschal Gerards Generalstab udstædt Parolbefaling, i hvilken den franske Armee takkes for den Kjækhed og Standhaftighed, hvormed den har udholdStrabadserne under Citadellets Beleiring, hedder det, at Løbegravenes Længde beløb sig til 14000 Mette, at Artillerie har gjort 63000 Skud, og at det franske Tab beløber sig til 108 Mand Døde og 687 Saarede. Af en Artikel i Moniteuren erfares nu med Bestemthed, at Grunden, hvori for Citadellets Besætning føres til Frankrig ikke saameget en den hollandske Konges Vægring ved at rømme Forterne Lille og Liefkenhock, som Besætningens Vægring ved at give sin Æresord paa, ikke at ville tjene mod Frankrig eller sammes Allierede. Man kan derfor, siger hiint Blad, gjerne kalde dem Krigsfanger, med mindre man for dette Tilfælde vil foretrække Ordet Fredsfanger; i al Fald medføre de en Borgen for den forestaaende Udsonning, der kan være saa meget nyttigere, som Underhandlingerne med Holland netop nu staae i Begreb med atter at aabnes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Hvad Regjeringen agter at foretage sig med Hertuginden, af Berry, derom høres endnu Intet, men det lader til, at samme har forandret sin Beslutning at overlade Sagen til Kamrene, thi idet Nouvelliste fremsætter denne forandrede Beslutning som et Rygte, med Tilføiende, at denne Forandring skulde være bevirket ved fremmede Hoffers Forestillinger, indskrænker dette ministerielle Blad sig blot til at gjendrive den sidste Paastand, men ingenlunde Sagen selv. Som Grund til denne Forandring angives, at Dupin og hele hans betydelige Parti skal være imod, at denne Sag overlades Kamrene til Afgiørelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Blandede Efterretninger. Den Plan at faae indrettet en Dampskibsfart imellem England og Ostindien over Alexandrien, som før har været bragt paa Bane, men igjen hensov, er nu atter vakt af sin Qvale, og Handelstanden i Calcutta har i denne Anledning sendt en Agent til England, som driver paa Sagen med megen Jver. En af de vigtigste Hindringer skal ligge i en Parlamentsact fra Georg den 3dies Tid, som forbyder at tage mere end 2 Penny i Porto for ethvert Brev, der med Skibsleilighed befordres til Ostindien, men man tvivler dog ikke om, at Generalpostmesteren, Hertugen af Richmond, enten vil samtykke i Ophævelsen af denne Lov, eller i en Undtagelse for Dampskibe. J saa Fald mennes der, at Sagen vil bringes istand blot ved privat Subscription, uden Understøttelse enten af Regjeringen, eller det ostindiske Compagnie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Reisen til Ostindien omkring Cap, som frem og tilbage nu sædvanlig medtager 10 Maaneder, vil paa denne Maade kunne tilbagelægges i den halve Tid, og det skal ligge i Planen at bestemme Portoen efter Reisens Hurtighed, saaledes at for et Brev, der giør Touren i 70 Dage, skal erlægges 5, i 80 Dage 4 og i 90 Dage 2 Shilling i Porto. Sagens Udførelse lettes betydeligt derved, at der allerede existerer en Damppaketfart mellem England og Malta, fra hvilket Sted Afstanden til Alexandrien kun er 800 engelske Mile. Fordelen af denne Indretning for Handelen er iøinefaldende og heller ikke ubetydelig for Regjeringen, fornemmelig i Krigstider, hvorpaa anføres som Exempel, at i den sidste birmanske Krig udskibedes Krigsfornødenheder af alle Slags til Ostindien med stor Bekostning længe efterat Freden var sluttet, hvilken endnu ikke var eller kunde være bekjendt i England. J Anledning af dette Projekt omtaler Referenten i Neue 3. een Vanskelighed, der ikke nævnes fra England selv, nemlig at Vandet i det røde Hav skal have nen eiendommelig ødelæggende Virkning baade for Træ og Metal, imod hvilken endnu ingen Fernis er opdaget og hvorved følgelig denne allerede kostbare Fart vilde blive endnu kostbarere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Den 29de Decbr. f. A. døde den berømte Boghandler Cotta i Stutgard, 69 Aar gl. Fra en fattig Boghandler svend havde han ved Talenter og Snildhed, under heldige Omstændigheder, tjent sig op til en rig og anseet Mand. Han var, da han døde, Baron, med Tilnavn Cotta von Cottendorff, Vicepræsident i det vyrtembergske Deputeretkammer, bayersk Kammerherre, preussisk Geheimeraad, Ridder af endeel tydske Souverainers Ordener. Foruden hans yderst udbredte Boghandel, og store literaire Foretagender, Tidsskrifters Forlag, m. m., understøttede han ogsaa Kunstflids= og Handelsforetagender; han lod f. Ex. det første Dampskib bygge paa Bodensøen, anvendte Betydeligt paa Faareavlens Forbedring, og bidrog meget til Toldforeningen mellem Vyrstemberg og Bayern.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Kjøbenhavn. Høiesteretsadvokat Høegh Guldberg er beskikket som Actor i Sagen for Høiesteret mod Mag. Lindberg ang. Jndførelsen af Yttringer i en Rodemesters Protocol. Bleckingberskal føre den for Magisteren.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Man taler om, at den homoopathiske Lægemethode skal prøves ved Garnisonshospitalet, og derefter indføres ved Armeen. hele Mandskabet ved de her i Garnisonen liggende Soldater og Underofficerer (formodentlig hele Armeen) have af Hs. Maj. erholdt nye Klædesfrakker til Brug i Tjenesten, en Indretning der ei blot vidner om Kongens allerhøieste Omsorg for Mandskabets Sundhed, men tillige er saare passende for vort kolde og fugtige Klima.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Conferentsraad Adam Müller, som har været syg siden Geheimeconferentsraad Bornemanns Jubilæum, er nu betydelig i Bedring; derimod er Conferentsraad Peter Møller Directeur i Banken, bleven angreben af et apoplectisk Tilfælde, som, skjøndt det ikke har gjort Ende paa hans Liv, dog synes at være farligt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Den af Hr. Skuespiller Enholm iaftes paa det Kongl. Theater givne Aftenunderholdning var talrigt besøgt. Hr. E. fremsagde selv en Prolog og en Epilog, af F. J. Hansen og modtog i det bifald, Publicum ved denne Leilighed skjænkede ham, et nyt Beviis paa den Yndest, han, som Skuespiller, forlængst har erhvervet sig. Af de tvende ung Kunstnere, Pianisten A. Nathan og Violinisten Sveistrup, vandt den Sidste lydeligt bifald for sit Spil; Begge viste Talent og Færdighed. Kjøbenhavnsposten.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Clarinettisten Schalk, der for flere Aar siden her offentlig lod sig høre paa Bassethorn, er ankommen hertil Staden, og agter at give en Concert. (Samme Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
En agtet og fortrinlig Kunstner, den blinde Pianist Abr. fra Hamborg (Elev af den berømte Pianist Jacques Schmidt, opholder sig for Tiden heri Staden, og har erholdt Kongelig Tilladelse til, i Begyndelsen af næste Maaned, at give en offentlig Concert. (Samme Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Den 4de Januar solgtes ved 5te Auction for 8105 Rbd. r. S., Huset Nr. 224 i Boldhuusgaden, assureret i Brandkassen for 12000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Kjøbenhavns Havnepriser, den 5te Januar. Holst. Hvede 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Sjell. Hvede 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Østers. Rug 5 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Byg, Lrad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, brad. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Ærter 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 60 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Dito 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - Sjell. Ditto 54 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 12 Rbd. - Mk. - s. a 13 Rbd. - Mk. -
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 8de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 4 pCt. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 a 45 1/2 Rbs. Tegn. 1 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 892 a 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 a 81 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/2 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 i Banco. 1 pCt. Ditto Ditto 9 499 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 38199 i r. S. 14 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 6767 1/2 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Hamborg, den 8de Januar. Bourdeaux 1883. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 10 3 s., k. S. 13 Mk. 121 s. Madrid 45 1. Cadix 453/8. Lissabon 433. Amsterdam 2 M. 35, 20, k. S. 35, 5. Kjøbenhavn 212. Spebeies 3 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Blandede Efterretninger. Ved at sammenligne Listen over Døde i Kjøbenhavn for 1832, med de trende foregaaende Aars Lister, vil man finde Forholdet paafaldende gunstigt for det nysafvigte Aar. Dette talte nemlig 10 flere fødte end døde; hvorimod det overstigende Antal af døde i 1831 beløb sig til 51, i 1830 til 1383, og i 1829 til 433. Paa Fødsels= og Pleie=Stiftelsen fødtes i 1831 et Antal af 888 Børn (164 Drenge og 424 Piger), altsaa 56 færre end i Aaret 1831. - J den fra Kjøbenhavns Politikammer under 31te Debr.. 1832. udstædte Fortegnelse, angives de Svagheder og Tilfælde, hvoraf de i Kjøbenhavn fra den 21de Debr. 1831 til den 21de Debr. 1832 Begravne, efter Anmeldelserne befindes at være bortdøde, paa følgende Maade: Aareknude 1, Afsindighed (urolige Tanker) 5, Alderdom 345, Barselseng, 95, Beenskade 2, Beenedder 3, Betændelsesfeber Inflamation) 54, Blodbrækning 1, Blodstyrtning 14, Brok 10, Brystkrampe (Asthma) 52, Brystsyge (Lungesyge) 508, Brækning 3, Bylder 5, Cacherie 30, Diarthoe 17. Drik 12, Druknede 38, Dræbt sig selv 24, Dødfødte 189, Falden, til Døde 5, Feber (hidsig Feber, Forkjølelse, Flodfeber) 63, Forhærdelse i Underlivet 4, Forraadnelsesfeber 5. Forstoppelse, (Obstruction) 7, Fundne døde 10, Galdefeber 3, Gigt (Værk, tør Værk, 10, Guulsoet (Leversyge) 19, Halssyge 6, Hastig døde 3, Henrettet 1, Hjernebetændelse 30, Hoste 10, Hæmortholder 1. Jndvortes Svaghed 39, Kighoste 40, Kirtel svaghed 74, Koldbrand 11, Koldfeber 7, Kopper 3, Krampe 1403, Kræft 27, Langvarig Svaghed 20, Mavekrampe 4, Melkefeber 1, Miltsyge 4, Miserere 1, Moersyge 2, Nervefeber 50, Nervesygdom 35, Nyfødte 76, Orm 3, Rosen feber 2, Skarlagensfeber 11, Skjørbug 3, Slag (Krampeslag) 152, Slagflod (Apoplexie) 81, Slimfeber 5, Steen 6 Stikflod 2, Sting (Pleuris, Sidesting, Hold) 2, Strubeho1ste 26, Svindsot (Tæring, tærende Syge, 278, Tarmeslyngning 7, Trødske 18, Typhusfeber 134, Tænder 53, Udslet 4, Ulykkelig Hændelse 19, Urin=Standsning 1, Vand i Brystet 2, Vand i Hovedet 16, Vattersot 167, Venerisk Syge 1, Uanmeldt Sygdom 14. - Jalt 3389, hvorimod de Fødtes Antal var 3399. Kjøbenhavnsposten.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
det Dr. Selander fra Trougthon, som Anerkjendelse af hans, i afvigte Sommer med flere Passage-Jnstrumenter paa det altonaer Observatorium anstillede Jagttagelser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Af den topografiske Beskrivelse over Holbek Amt, ved Professor J. H. Larsen, er 1ste Bind (16 Ark, udkommen og koster 8 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Til Læseselskabet for fremmed juridisk Literatur i Kbhvn, har et saa tilstrækkeligt Antal meldt sig, at Selskabet nu træder i Virksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Jfølge den ditmarsker Tidende hersker i Kirkesognet Nordhastedt en pidemisk-contagiøs Halsbetændelse, hvoraf 72 Børn ere syge. Skolen er lukket og der ere trufne mange hensigtsmæssige Forholdsregler imod Sygdommens Udbredelse, Formedelst Kopperne er i Marne endnu stedse spærret i Huse og paa Landet i Nærheden 4 Huse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
J Ribe Byes tvende Kirkesogne ere, i afvigte Aar 1832, ægteviede 23 Par. Fødte af begge Kjøn 65. Døde af begge Kjøn 117 (deriblandt formentlig 20 af Tyrhus, Altsaa er i Aarets Løb, 52 flere døde end fødte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
I Horsens ere i 1832 copulerede 26 Par. Fødte af Mandkjøn 58, af Qvindekjøn 68, tilsammen 126. Død, af Mandkjøn 47, af Qvindekjøn 64, tilsammen 111 Altsaa 15 flere Fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
J Politievennen menes, at da det for nogen Tid siden omtalte Nysølv har fundet en saa betydelig Afsætning, at dersom denne fremdeles vedbliver saaledes, vil den fortrængBrugen af virkeligt Sølv, saa burde der, for at skaffe vore egne Sølvarbeidere Fortjenesten, lægges meget høi Jndførselstold paa Arbeider af dette Metal, der vare forfærdigede udenlands.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Foruden et af Skibsbygmester H. P. Marcher i Nexø 1832 bygget Skib, paa over 40 Læster, har denne dristig, Mand, der selv har lært sig Skibsbyggeriet, i sin Ungdom var han Hjulmand) bygget 5 Jagter, foruden flere Fisker. qvaser, fra 7 til 10 Læster, der alle ere gode Seilere, og gjøre ham megen Ære.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
J Aaret 1832 ere i Slagelse copulerede 32 Par, fødte af Mandkjøn 38 Børn, af Qvindekjøn 48, ialt 86; døde af Mandkjøn 68, af Qvindekjøn 62, ialt 130; altsaa 44 flere Døde end Fødte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Den for Jldspaasættelse i Nye arresterede Person er Ungkarl, Gaardmand Rasmus Sørensen. Han skal allerede have tilstaaet Forbrydelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
J Anledning af en Skifte=Decission, hvorved Pastor Steenfeldt i Fyen dømtes til at gjøre Eed for Rigtigheden, af en i hans Søns Bo anmeldt Fordring, var i denne Avis af 29de December f. A. yttret, at Jdømte formodentligen ikke har villet aflægge Eden fordi Sagen appeleredes. Ved denne Yttring har man troet, at Skygge var kastet paa Vedkommendes Karakteer, men denne Anskuelse er aldeles vrang: thi dømmes en Mand i Eed, og han er istand til med største Samvittighedsfuldhed at aflægge denne, da kan han, netop fordi han har en retfærdig Sag, som ærekjær Mand undslaae sig for Eeden, i Haab om at vorde tilkjendt Sit i en anden Jnstance uden Eeds Aflæggelse og saaledes vælte al Mistanke fra sig. Fra sikker Haander os om Sagen endvidere berettet, at Skifteretten havde tilkjendt Pastoren Ret som simpel Creditor, men ikke som Panthaver, og paa Grund heraf saae han sig nødsaget til at appelere. Hof= og Statsrettens Dom, hvorved han tilkjendtes Panterettighed, imod Eds Aflæggelse, har han derimod ikke appeleret, men der skeete Appel ved hans Modparters Side. Ved Høiesteret stadfæstedes Dommen og Eeden har Pastor Steenfeldt aldrig nægtet at aflægge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
J Aarhuus Avis læses følgende Avertissement: "Maatrykkes. Fleischer. - Formedelst et voldsomt Overfald, Proprietair Conradsen den 15de Decbr. f. A. har midt paa Gaden ved høi lys Dag begaaet paa mig, har jeg været nødsaget til at anlægge privat Søgsmaal ved Aalborg Politieret. Paa det man selv kan sættes istand til at dømme om, hvorvidt jeg i en Alder af henved 65 Aar, og hørende til en Stand, ikke ringeagtet i Staten, end ikke ved Overlitelse har foraarsaget denne Handling eller deeltaget i Slagsmaal er dl., ønsker jeg at lade trykke hele Sagens Akt, der med mine særskildte bemærkninger derover, samt over didhørende Lovgivning og Politiendøvelse, ikke skal komme Subskribenterne dyrere end 1 Rbd. Saasnart et Antal af 100 har meldt sig og min svækkede Helbred tillader det, skal Trykningen begynde, og til de Herrer, som maatte behage at tilstille mig Beløbet prænumerando, skal Arkene særskilt vorde sendte, saasnart de blive færdige i Trykkeriet. - Aalborg, den 7de Januar 1833. P. D. Faber.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
J Nørager, 2 Miil Nordvest for Hobro, har i disse Dage tildraget sig en høist sørgelig Begivenhed. Tvende Børn skreed paa Jis paa Gadekjæret, og slap igjennem; Moderen styrtede ud, for at redde dem, men deelte deres Skjæbne; en ældre Søn og Faderen, der vilde frelse hende og dem, kom ogsaa i Livsfare; men bleve lykkeligviis bjergede. Moderen og de to Smaa druknede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
I Dagen læses følgende: Som en Følge af en Deel Forsøg, jeg har gjort, for at kjende Aarsagen til Vandets hastige Bedærvelse efter nogle Ugers Opbevaring især om Sommeren, er jeg bleven ledet til det Resultat: At den atmosphæriske Luft, som Vandet har indsuget, er Aarsag i, at det forraadner, naar denne ikke kan fornyes. Dette bliver mere indlysende, naar man betragter, hvad der foregaaer ved naturligt indende Vand, hvilket, som bekjendt, aldrig bedærves, og det fordi en vedvarende Ombytning af Vandets Overflade stedse finder Sted som følge af, at Atmosphæren, afkjøler samme, hvorved dens specisike Tyngde forøges, og altsaa nødsages til at synke, og ombyttes saaledes med et andet Lag; derved bliver Luften stedse fornyet, og Vandet beholder dets engang havte Egenskab. - Men denne naturlige Mecanisme ophører, saasnart Vandets Løb standses, og Vandet bedærves da meere eller mindre hastigt, alt efter dets chemiske Bestanddeel, hvorved bemærkes, at Vandet, som indeholder Kalk, modstaaer længere Forraadnelse. Efter at have fattet ovenstaaende Overbeviisning, blev det mig let at udfinde Maaden at fratage det opbevarede Vand sin modbydelige Lugt og Smag, ved nemlig at sætte Vandet i en stærk Bevægelse, hvorved den bedærvede Luft bortdunster, og nomvexlet med en renere Luft. Naar man f. Ex. har en Foustage Vand, som fra først af har været godt drikkeligt, men som ved Opbevaring er bleven bedærvet, saa behøver man kun at aftappe den Deel deraf, man vil bruge, i et fladt og aabent Kar, og vel at omrøre samme med en sædvanlig Riis=Kost; efterat have foretaget denne Omrøren i nogle Minutter, og dernæst ladet det saaledes behandlede Vand hvile i nogle Timer, vil man finde det uden Lugt og Smag, og følgelig sundt til Menneskets Brug. Man kan endog forhindre, at det Vand, som opbevares, gaaer i Forraadnelse, ved nemlig omtrent hver 5te Dag vel at om røre det som ovenfor er beskrevet. Da denne lette og overalt anvendelige Maade, hvorpaa man uden mindste Bekostning igjen kan gjøre bedærvet Vand drikkeligt, især er nyttig for Søfarende, der ei ere forsynede med kostbare Luftstryger=Pumper, eller med vel tillukkede Jern=Kasser, hvori Vandet temmelig længe kan bevares, saa er det mig en Glæde at bekjendtgjøre samme. Jeg troer ogsaa ved denne Leilighed, at burde bemærke den iøvrigt bekjendte Sætning, at Vand, som er blevet bedærvet, kan i tæt sluttede Flasker eller Jern Kasser, af sig selv igjen blive drikkeligt, naar dette med Tiden har opnaaet den høieste Grad af Forraadnelse, paa Grund af at et Bundfald af den organiske Deel da finder Sted, og da forraadnes Vandet ikke oftere, saafremt det ikke paany gjennemtrænges af den atmosphæriske Luft. Det vilde glæde mig om Udgiverne af de forskjellige Aviser vilde optage Ovenstaaende i deres Blade, for at sammes Jndhold, saameget muligt, kan komme til Almeen=Kundskab. Kjøbenhavn den 18de Decbr. 1832. L. le N. de Bretteville, Kammerjunker, og Major ved det 3die jydske Jnfanteri-Regiment.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Jule= og Nytaars=Øeviser. Af et Selskabt. (af Kjøbenhenhavns=Posten.)(Med et Nürnberger=Uhr.) Wet siger Ingenting, om Uhret staaer : Hos Dem, veed dog Enhver at Tiden gaaer. Svar: (Med et Fyrstaal.) Jeg takker Dem for Lignelsen med Steen og Gnist og Baal: Thi følger her mit Hjerte i dette Stykke Staal. (Med en Bugge.)J Julen er vi alle Børn min Smukke! De bringer Barnet med - jeg bringer Vugge. (Med en Trompet.)Med Attributer møder Enhver: Behager min Herre Trompeten her(Med en Alen af Baand.) En Alen Baand til Dem jeg har: De mig tilmaale skal min Lykke! Jeg ønsker tidt: Gud gike, vi var To Alen af det samme Stykke! Svar: (Med et Uhrbaand.)Med samme Maal, man maaler, man maales skal, min VenEn Alen Baand De sendte - en Alen Baand igjen! (Med en Naalepude.) Det var til Overflod bestemt, At Naalepuden De begjærte: De kan jo bruge ganske nemt De unge Cavalerers Hjerte. (Med et Foutteral til Strikkepinde.) Mit Hjerte for længe siden De stial: Her følger til Hjertet et Foutteral. Svar: (Med et Cigarfoutteral.) Adresse: Hermed. Paa Hjørnet. 2den Sal -Et Hjerte i Foutteral.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Døde. Krigs=Assessor C. Sørensen; Captain C. F. J. v. Carl. sen, Frøken A. A. Schindel; Enken H. S. Lund, f. Holmberg, 66 Aar; alle i Kbhvn. Jfr. J. M. Halskou, 2 Aar, til Skjerebrogaard. Gaardmand A. Pedersen, 67 Aar, til Halagergaard. - Mad. M. S. J. Burmeister, f. Davids, 37 Aar, i Vandsbek.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Aalborg Torvepriser, den 12te Januar. Oxekjød 3 a 5 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør, 17 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 7 s.; Kartofler 10 sk. Skjeppen. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Aalborg Kirker. Søndagen efter Helligtrekonger prædiker til Høimesse. i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Copulerede. Den 6te Januar: Skomagersvend A. J. Ferk og Pigen Talke M. Ørvad.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Begravet. Den 24de December: Kjøbmand og eligeNr. 118.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Bekjendtgjørelser. Gaarden Nr. 269 i Jomfru=Annegade, en af de største og meest fordeelagtig beliggende Handels=Gaarde her i Byen, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget favorable Vilkaar. J Mangel af Salg kan samme erholdes til Leie, samlet eller stykkeviis, for en Deel strax at tiltræde, og det Hele, til næstkommende Paaske Flyttetid. Om Kjøb eller Leie kan, saavel om sidste som første, accorderes billig med Undertegnede. Aalborg, den 11te Januar 1833. N. Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Af Hr. Libums Avertissement i denne Avis Nr. 2 maa Enhver kunne antage, at Jagten paa Ferslev Mark og i Ferslev Sogn var underlagt hans Opsyn, men da dette ikke ler Tilfældet, saa udlover jeg en passende Douceur til den der vil opbringe til mig den selvgjorte Opsynsmand Hr. Libum selv, eller enhver Anden, naar de paa nævnte Jagt antræffes, for at de som uberettigede lovmæssigen kunne vorde straffede. Aalborg, den 10de Januar 1833. W. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Fiin Rakitsker=Hør af bedste Slags, heglet og heglet, faaes til billigste Priis hos Magnus Akkerman.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Frederikshavnske Østers. sælges i hundrede- og stykkeviis paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Fineste Vanille, & Krydder=Chocolade af udmærket god Qvalitet sælges billig hos Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-12
Bidrag til Kundskab om de danske Provindsers nærværende Tilstand i bekonomisk Henseende, foranstaltet, efter Kongelig befaling, af Landhuusholdningsselskabet ved Overkrigscommissair C. Christensen. Syvende Stykke, Aalborg Amt 1833. Koster 4 Mk. indheftet hos Rothbøll Sadolin, Fra Pressen er udkommet: Tjenestekarlen, som han bor være, eller Veiledning for unge Bønderkarle til troligen at opfylde deres Pligter og forskaffe sig deres Husbonders Agtelse 84 Tillid. C. Dalgas, Landvæsens-Commissair, faaes her paa Adressekontoiret og paa mine sædvanlige Kommissionssteder, i Aalborg hos der. Jacob H. Lundt og Rottbøll Sadolin, for 12 Rbs. indheftet. Odense, den 29de October 1832. S. Hempel.