JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
En Fyrste i det stenige Arabien regierede over 3 Stammer, var selv deres Fader, Præst og Regent. Enhver Stamme arbeidede flittig nogle med at byrke Jorden, andre med deres Hiorder at bevogte, nogle øvede Jagten, andre Handel og fornødne Haandværker, Overflødighed og Eendrægtighed herskede i lige Grad, iblandt Stammerne, Fyrsten var elsket og æret af alle Stammer, og han havde igien sin største Fortrolighed til dem. De ærede alle Religionen, som var meget simpel, og foruden nogle Andagts Øvelser bestod i adskilligenskyldige Leege, og fornemmelig Maadelighed, indbyrdes Kierlighed og Medlidenhed og Redelighed i deres Handel baade indbyrdes og med Fremmedde. Med Tiden bleve deres Religions Øvelser forøgede, man ansaae og Nødvendigheden af adskillige Videnskaber, saasom Astronomie, Phystk, Geometrie, Kyndighed i adskillige Love som burde lagttages baade imellem. dem selv og deres Naboer. Til alle disse Ting at besørge blev ordentlige Præster beskikkede, der baade skulle holde over Religionen, formane til Dyd, vaage over Sæderne; besørge Ungdommens Underviisning og Opdragelse og dømme imellem Familierne. Præsternes Opførsel, billige Domme, og især deres Orakel=Sprog gav dem stor Anseelse blandt Stammerne. De bleve fritagne fra andet Arbeide og fandt ved deres Embede rigelige Udkommer. - Bleve de overfaldne af uroelige eller røveragtige Naboer, strax raadførde Fyrsten og Folket sig med Præsterne, som deres Orakel. Deres Svar var gierne, at de paa et vist Sted skulle overraske Fienden, og da Præsterne ved Spioner havde gemeenlig sikre Underretninger og Fiendens Foretagende, og Stammerne besielede med overordentligt Mod, som Orakelet indgav dem, og med samlede Kræfter, kom de altid tilbage med Seier. Ofte vidste Præsterne i Forveien at sige, naar og hvor Fienden vilde overfalde dem. Alt dette styrkede Folket i deres høie Tanker og Præsternes nøie Omgang med Guderne og i Tillid til deres Orakler. Jntet af Vigtighed blev foretaget enten i Henseende til Statens indvortes Forfatning eller Hangelmed deres Naboer udelt at raadføre sig med Orgkierne, og følge deres Raad. Overtroe, Mod, Tapperhed, indvortes Enighed og borgerlige Dyder blomstrede i Staten. Jngen Fiende torde angribe dem; thi Fyrsten, Præsterne og alle Stammer storde som en ubevægelig Kieppe imod alle deres Fiender, og da de oved Re færdighed baade imellem sig selv indbyrdes og imod deres Naboer, saa vare de ligesaa meget ærede som frygtede af deres Naboer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter hellig tre Kongers Dag. Aftensang. Trinit. K. Hr. Prøvst Clausen. Hr. Bor Høimesse. Michael. K. H. Provst Hasse. (dansk) Hr. Sanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 17de Febr. 17de, bliver een i Aarhuus Hr. 3. Med Jnteressentere i nogen. siden anlagt Tobaks=Fabrig beliggende uden for den yder. strax ved Jndløbet Anen, for med teressenterne nu ere døde, skifter H. Auction paa Stædet til Bortsælgelse med. Fabrique Redskaber, og om antagelig So skeer uden flere Auctioner bortsolgt. Gaard som til deels er nye af Bygning, og ellers i god og vel vedligeholdt Stand bestaaer af 14, Fag Huus til Gaden, 10 Fag Bryggerhuus, 9 Fag Sidehuus til Haugen, 22 Fag Baghuus, alt 2 Etager Muur= og Bindingsværk, samt 17 Fag Halvtag, item Hauge=Plads, og endnu et Huus at tørre Tobaks Blade udi 28 Fag. De betydeligste Fabrique Redskaber, bestaaer i følgende: 1 stor Presse med 12 Pressebretter og Klorger, i dito med 6 Pressebreter, og en mindre dito med Tilbehør, hvilke 3de Presser kan presse paa engang 2000 Pund Tobak. Et Engelsk Skiærværk med behørig Presse, hvorudi er 4 Rum og Skruer, samt 21 Can ser med Rammer indrettet at skiære biskop Tobak med, 2de Hollandske Skiærværker at skiære Krøl Tobak med, 1 Karve=Blok med Kniv at skiære 4re skaaren Tobak med, 2de Brokken med tre toebladede Knive at Fabriqvere Suus Tobak med. En Valtse med alt Tilbehør at trykke Papiir med, og en Trykke=Blok, og enbelig, Kiedler, Kar, en Balance, og andre mange til Fabriquens Drifte henhørende Redskaber. Gaarden er saa rummelig og Værket saa ordentlig og Complet indrettet, at derved blev forarbeidet i Aarene 1779 og 7de, hver Aar pr. 160000 Pund alle Slags Tobakker, som og kunne afsættes. Ellers tioner og den Lysthavendes Efterretning, at paa Aarhuus, tet omkring Byen ere beqvemme Jorder til Tobaks Avling, som ang bekommes enten i Leie, eller tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Anchuus, den 22de December 1783.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Paris den 21de December. J Nationalforsamlingen den 18de December, bekiendtgjorde man en Foræring af næsten en Million, som var bleven Nationen tilbudet, men som man ikke kan kalde nogen patriotisk Foræring, da den kommer fra Medlemmerne af Raadet i Genf. Hr. von Volne gjorde ved denne Anledning et Forslag, som kun kan komme fra en Mand, der er vant til at betragte Nationer og deres Forhold til hverandre med meget philosophisk Øine. Han sagde, man maatte, førend man imodtog denne Foræring, først vide, under hvilket Navn den blev tilbudet; at det ikke sømmede den Franske Nations Værdighed, at tage imod den, naar den kom fra Fremmede. Han gav siden at forstaae at det Gensiske Raads Ædelmodighed mod Frankrig kunde have Bevæggrunde, som just ikke vare meget ædelmodige paa Gensernes Side; han gav tilkiende, at denne Foræring kunde have den Hensigt, at befæste Garantien, som var lovet Aristokratiet i Gens, ikke af Frankerig, men af en Minister i Frankrigs Navn. Dette Forslag gjorde stor Jndtryk, og blev udsat, uden man videre undersøgte det. - Man havde været saa uforskammet at udsprede, at mange Millioner af det Kongelige Skatkammer, vare blevne sendte til Keiseren i Wien. Dette ugrundede Sigende gjorde saa stærke Jndtryk paa den Keiserlige Ambassadeur, Grev von Mercy, at han af den Aarsag skrev et Brev, til Grev von Montmorin. Sidstnævnte besvarede dette med følgende Skrivelse, som den Kriserlige Ambassadeur har bekiendtgjort: "Je har bekommet det Brev, som Deres Excellence, har gjort mig den Ære at skrive mig til angaaende Rygtet om de foregivne Subsidier, som af det Franske Hof vare blevne sendte det Wienske, hvilket man havde udspredet blandt Publicum. Jntet er sandelig meere ugrundet, end saadan et Rygte. Jeg kan med største Sandhed deviidne, at siden Kongen behagede, at betroe mig Departementet for de udenlandske Sager, ere ingen saadanne Pengefordringer gjorte af det Wienske Hof paa og, ikke heller have de kunne blive gjorte. Jeg er ligesaa vis paa, at saadant ikke er bleven gjort under min Formands Forvaltning. Forresten, beder jeg Deres Exellence at tillade, at jeg refererer mig til den Skrivelse, som jeg i Julii Maaned dette Aar havde den Ære at tilsende Dem, denne Sag angaaende, og af hvilken, saavelsom af denne, De kan giøre den Brug, som De agter for tienlig. Jeg har den Ære, at være a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Fra Jsle de France ere indløbne Breve af 4de August, som melde, at vor Fregatte Thee tis er, under Hr. Mannemaras Commando, kommen til de Malabariske Kyster, Paa samme befandt sig de Ambassadeurer fra TippoSaib, som han havde sendt til vort Hof. To af disse Ambassadeurer bleve af Tippo dømte til Døden, fordi de havde tilegnet sig Foræringer, som vor Monark havde bestemt for TippoSalb. Da Hr. Macnemara fik Andience hos ham, kom han ham med sin Hofstat og Arme i Møde. Han spurgte de Franske Officerer, hvorledes man i Frankrig straffede dem, som forføre en Souverains Tropper. Man svarede ham, at man straffede dem med Døden. Stax befalede han, at en Engelsk Officeer som var bleven beskyldt for denne Forbrydelse, skul trædes død af Elephanterne. Straffen blev og Fuldbyrdet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Warschau, den 22de December, De tvende sidste Rigsdags Sessioner have væ get meget interessante. Den til Rigsdagen overleverede Plan til den nye Regieringsform blev oplæst og fandt almindelig bifald, undtagen hos Landbudet af Siradien, hvis Stemme man dog strax vidste at forandre. En af den nye Constitutions Hovedpunkter vil blive denne, at Pohlen skal være et Valgrige hvorfra dog fremmede Fyrster skulle være udelukkede, og altsaa bortfalder herved alle de Hensigter, som man har paadigtet meere end et stort Huus i Tydskland. Dette vilde og kun give Anledning til en Krig, hvis Ende ikke var at forudsee; thi det Wienske Hof erklærede allerede for nogen Tiid siden, at det af alle Kræfter vilde sætte sig imod, at en fremmed Fyrste besteg den Pohlske Throne. J Morgen gaar en Russisk Capitain herfra til Jassy med en anseelig Transport af Guld, hvilket er et nyt Beviis paa at Rusland ikke mangler Penge. - Efter Breve fra Constantinopel af 1ste November har Sultanen og hans Minister viist den Russiske Gesandt mange Høfligheder ved hans Løsgivelse, og der forsikres, at man har bevidnet ham Storherrens oprigtige Attraa til at slutte Fred med det Russiske Monarchie. Det er ubeskriveligt, hvor nedslaaet Porten og Serallet ere, og dette skal reise sig af hiint sørgelige Skilderie, som Abdy Pacha og siden Storvisiren have sendt til Constantinopel over den jammerlige Tilstand ved deres Tropper, som aldeles vegre sig ved at marchere og sægte, saavelsom over den store Mangel paa alt, hvad de behøvede, for at imodstaae de Østerrigske og Russiske Vantroende, der ere dem saa meget overlegne. Vist er det, at den uforlignelige Joseph og Catharina have nedsat den høie Port til en saa ydmygende Forfatning, at den vil anvende alt, for at faae Fred. General Karaiczay, der er ankommen til Lemberg, skal i Gallicien commandere en Armee af 70000 Mand. - Sidstafaigte Søndag havde Marquis Lucchesini en Conference med Deputationen for de udenlandske Anliggender, hvori han bekiendtgjorte et Udtog af sine Depecher fra Berlin, som han lod protocollere, og indeholdt, at den Russiske Minister, Grev von Resselrode, sammesteds har ladet erklære, at han i Følge en Depeche fra den Russiske Keiserl. Gesandt i Warskan havde intet imod Fuldbyrdelsen af den Alliance, som det Berlinske Hof havde foreslaaet Republiken. Da den Preussiske Gesandt, Lucchesini, efter sluttet Middagsmaaltid tog Afskeed med Hs. Excellence den Russiske Ambassadeur, takkede han samme i sit Hoffes Navn for denne Erklæring. - Man har her meget gode Efterretninger om de Tyrkiske Commissariers Ankomst til Jassy, for at træde i Underhandling med Fyrst Potemkin. Der tales ligeledes om en Defensiv=Alliance, som skal være sluttet imellem en mægtigere Magt og Porten. I dette Øieblik faaer man den Efterretning, at Hr. von Thugut er ankommen til Bucharest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Wien, den 23de December. J denne Uge kom en Coureer fra Belgrad, og medbragte Freds= og Vaabenstilstands ForSlage, som den til Belgrad ankomne Tefterdan, har forelagt Feldtmarskal Laudon. Vaabenstilstanden stal vedvare i 6 Maaneder, dersom Freden ikke før skulle komme i Stand, og Freds forslagene skulle være gode og billigere, end forhen. Den 11te hujus havde ommeldte Tefterdar Andience hos Feldtmarskallen. J denne overleverte han sine skriftlige Ordrer, hvilke strax bleve sendte dertil. Den Tyrkiske Befuldmægtigede venter nu i Belgrad paa Svar tilbage, hvilket og allerede er afgaaet herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Landon har forladt Semlin den 14de December, og er nu underveis til Wien. Han re ser strax, uden at lade sig offentligen see, til sit Landgods Hadersdorff. - Feldtmarskal, Grev von Pellegrini, er kommen tilbage fra Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
- Det bekræftes, at der i Gallicien skal blive oprettet 2 Frikorps. Ritmester Eberlin opretter det eene, hvilket skal blive 800 Mand stærkt. Af de K. K. Stutterier i Ungarn og Gallicien blive alle til Krigstieneste duelige Heste udtagne, for at forstærke Dragonregimenterne med samme. Begge Keiserhofferne har ladet Republiken Polen spørge, hvortil der sig tedes med dens nærværende Krigsudrustninger: Den forhenværende Russiske Gesandt ved Porten, Hr. von Bulgakow, er ankommen fra Triest hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Af en Skrivelse fra Haag, den 26 Decbr. Siden den Tid Brussel blev indtaget og Namur forladt, betragte vi her den store Revolution i de Belgiske Provindser som fuldendet; men vore Souverainer ere endnu langt fra at give samme den Sauction, som endnu behøves til Fuldbyrdelsen, ved at erkiende deres Uafhængenhed, hvilket er paa nærværende Tiid Gienstanden for deres Underhandlinger ved de venskabelige og beskyttende Hoffer, imedens man arbeidede paa, at befæste indvortes denne Revolution ved en nøiere Confoederation imellem Provindserne og en blot republikansk Constitution. Troe ikke, at Spørsmaalet er, eller kan blive om, at giøre dem til en frie Republik med vores, ved at indlemme de nu frie værende Provindser i vor Confoederation. Den gives alt for mange og næsten uovervindelige Hindringer ved en saadan Forening, at man blot kunde tænke derpaa; men den udmærkede Jnteresse og den meere eller mindre umiddelbare Beskyttelse, som vor Republik synes at give hiin, kan tildeels komme af, at Nederlandenes forrige Souveraine tog vore forviiste eller udvandrende. Patrioter i sin Skyts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning. (See forrige Avis Nr. 2.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Den ældste og forstandigste af Stammerne var altid deres Fyrste, tillige ypperste Præst, og havde stor Jndflydelse paa Oraklernes Svar. Præsterne vare hans fornemste Raadgivere Statens Vel var Øiemmedet af deres Bestræbelser, ligesom den var og Kilden til deres eget Vel. Præsternes store Mængde, der levede paa Stammernes Bekostning, var vel en stor Byrde, men deels den virkelige, deels den indbildte Nytte, de gjorde Staten, lod dem ikke føle denne Byrde, da den ganske Stat var lige saa formuende, som vindskibelig og tarvelig. Jmidlertid hender det, at een af deres Fyrster naaede en usædvanlig høi Alder. Hans unge Fyrstinde fattede Fortrolighed til en ung stolt Person ved Navn Barvind, som under Skin af at gaae den gamle Fyrste til haande tildrog sig at Regieringen, udelukte alle Fyrstens forrige Raadgivere, saa at ingen fik nu ringeste Adgang til Fyrsten uden Barvind og hans Familie. Alle befalinger vare avlede i Barvinds Hoved. End ikke den ældste næst Fyrsten, der altid for hen havde været som Fyrstens høire Haand, havde ringeste Adgang til Fyrstens Person.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Det skeede paa deres fornemste aarlige Fest, som var deres nye Aars Dag, hvor de raadførde sig med det fornemste Orakel om Kongens og Statens Vel, at der blev svaret: Ville de forekomme Statens ganske Undergang, saa maatte de vælge en Konge af den Barvindige Familie. Strax udkom en Forordning fra Fyrsten, at som Orakelet havde underrettet dem og Himmeløns Villie, saa skulle nu efter hans Død en Barvind udvælges til deres Fyrste, som og skeede. Nu blev da denne Familie udmerket med Navn af den Barvindige Stamme. Den paastod nu Rang og Sæde over alle andre Stammer. Der blev nu Fabrikeret mange unødvendige Embeder, som de aldrig tilforn havde vidst af og alle besatte med Barvinder. Jsær bleve mange geistlige Embeder opfundne, med Bar vinder besatte og med rige Jndkomster forsynede. Religionen blev nu ganske omstøbt. Alt viiste Pragt og Herlighed, og for at forblinde den gemeene Mand blev den i Fabler og Overtroe saa indsvøbt, at den var nu ganske ukiendelig og saa ulig sin første Udspring, at mange fornuftige bluedes ved at være dens Tilhængere; men dens mindste Tvivl hos Almuen blev ved et Orakel Sprog adspredet og hos de fornuftige med Baal og Brand. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Bekiendtgiørelser. Da endeel af reserve Mandskabet fra de mig anfortroede Haureballegaards og Stiernholms Amter opholde sig uden for samme, og man for endeel ikke veed deres egentlige OpholdsSteder, saa foruden andre føiede Foranstaltninger, maae jeg tienstligst anmode de Herrer, Geistlige, i hvis Sogne Bønder=Karle fra benævnte Amter befindes, som ikke ere forsynede med dertil udfordrende Beviser, at de behagelig ville derom give mig Efterretning, og imidlertid erindre Karlene og enten strax at indfinde sig udi deres Lægder, eller til Fraværelse, erhverve Forordningsmæssig Tilladelse. Aarhuus, den 31te December 1789. O. H. Guldberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
Paa Adresse=Contoiret i Fridericia anvises Condition til en Karl af god Opførsel, som forstaaer at passe en Hauge og tillige at skyde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-15
hermed bekiendtgiøres det ærede Publicum, at hos mig undertegnede faaes tilkjøbs et meget godt smukt og vel indrettet Pantelon, 3 Chorig, eller hver Tone bestaaende af 3 Strænger, tillige med staaende Foed, alt sammen net, smuk og paa det beste indrettet, og forarbeidet; er af det store Ci Bassen til den 3 strægede Fi Discanten. Liebhaberne vilde behageligst tage dette Jnstrument i Øiesyn hos mig, hvor Prisen tillige kan erfares, og haaber jeg samme skal finde Biefald hos Elskere af Musiken. Fridericia, den 14de Januarii 1790. Diet. Hautboist. Torsdagen den 11te Februarii 1790, bliver een i Aarhuus Hr. Andreas Kaarsberg og Med=Jnteressentere i en af dem for faa Aar siden anlagt Tobaks=Fabrique tilhørende Gaard. beliggende uden for den yderste Minde=Port strax ved Jndløbet i Aaen, formedelst 3de af Jnteressenterne nu ere døde, stillet til offentlig Auction paa Stædet til Bortsælgelse med alle Fabrique Redskaber, og om antagelig Bud, skeer uden flere Auctioner bortsolgt. Gaarden som til deels er nye af Bygning, og ellers i god og vel vedligeholdt Stand bestaaer af 14 Fag Huus til Gaden, 10 Fag Bryggerhuus, 9 Fag Sidehuus til Haugen, 22 Fag Baghuus, alt 2 Etager Muur= og Bindingsværk, samt 17 Fag Halvtag, item Hauge=Plads, og endnu et Huus at tørre Tobaks Blade udi 28 Fag. De betydeligste Fabrique Redskaber, bestaaer i følgende: 1 stor Presse med 12 Pressebretter og Klotzer, 1 dito med 6 Pressebretter, og en mindre dito med Tilbehør, hvilke 3de Presser kan presse paa engang 2000 Pund Tobak. Et Engelsk Skiærværk med behørig Presse, hvorudi er 4 Rum og Skruer, samt 21 Casser med Rammer indrettet at skiære biskop Tobak med, 2de Hollandske Skiærværker at skiære Krøl Tobak med, 1 Karve=Blok med Kniv at skiære 4re skaaren Tobak med, 2de Blokker med tre toebladede Knive at Fabriqvere SnusTobak med. En Valtse med alt Tilbehør at trykke Papiir med, og en Trykke=Blok, og endelig, Kiedler, Kar, en Ballance, og andre mange til Fabriqvens Drift henhørende Redskaber. Gaarden er saa rummelig og Værket, saa ordentlig og Complet indrettet, at derved blev forarbeidet i Aarene 1779 og 1780, hver Aar pr. 160000 Pund af alle Slags Tobakker, som og kunne afsættes. Ellers tiener til de Lysthavendes Efterretning, at paa Aarhuus Mark, tet omkring Byen ere beqvemme Jorder til Tobaks Avling, som kan bekommes enten i Leie eller tilkjøbs. Aarhuus, den 22de December 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
Stokholm, den 29de December. Kongen har i en offentlig Bekiendtgiørelse, som han den 1ste November udstædte i Borgo om Oprettelsen af et nyt Regiment af 1800 Mand tillige erklæret, at Hs. Majestæt 1 tilkommende Feldtog vil atter stille sig i Spidsen af sin Armee. Samme skal, som man nu allerede vil vide, blive aabnet i Savolax, for derfra at trænge ind i det fiendtlige Land. - Hos os er Veiret saa mildt, som det var Foraar. For vore Transporter til Finland er dette milde Veir en stor Fordeel, da samme, ved det Søen er aaben, kunne skee til Skibs. Vor Flaade bliver formeret med 4 Linieskibe, som alle ligge færd ge i Carelscrona. To andre store Skibe, som have tient det Ostindiske Compagnie, blive ligeledes udrustede i Gothenborg til Krig, og skulle tillige med de øvrige Skibe i denne Havn krydge i Cattegattet for at beskytte Handelen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
Haag, den 2den Januarii. Man har en tilforladelig Efterretning om, at Namur, Hennegau, Cambresis og Mecheln have formelig forenet sig med Provindserne Brahant og Flandern; at Staterne af Limburg vil de den 31te December forrige Aar forsamlet sig i samme Hensigt, og at der daglig blev ventet Deputerte fra det Østerrigske Geldern med selvsamme Fuldmagt. De Brabantske Staters hele Forsamling vil den 7de Januarii holde Møde i Brussel. Videre meldes, at ved bemeldte Stater skal ingen Statholder antages eller vælges, men den souveraine Magt have sit Sæde i de almindelige Stænders eller Generalstaternes Forsamling. Capitulationen, hvorefter de Keiserlige have overgivet Fortet Lille til Patrioterne, bestaaer af 6 Artikler, og indeholder intet mærkværdigt, uden at Garnisonen betinges i 4de Artikel, en fri Ledsagelse til Luxemborg, og at Officererne skulle meddeles Passer til at begive sig hvorhen de vilde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
Fra det Brandenborgske, den 5te Jan. Ved det Kongelige Over=Krigs Collegium i Berlin arbeides der nu igien saa stærkt, at mange Nætter maae tages med til Hielp. Efter al Formodning ere store Ting i Værk, som det forestaaende Foraar vil give nærmere Oplysning om.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
Kiøbenhavn, den 15de Januar. J Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Resolution af 8de Januarii dette Aar, skal efterskrevne Regimenters Navne saaledes forandres: at det Jydske Jnfanterieregiment herefter skal føre Navn af det Fyenske Jnfanterieregiment; det Aarhuusiske Regiment af det 1ste Jydske Jnfanterieregiment; det Riberske Regiment af det 2det Jydske Jnfanterieregiment, og det Aalborgske Regiment af det 3die Jydske Jnfanterieregiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
Fridericia, den 22de Januar. Hs. Høivelbaarnhed Hr. Conferenceraad og Ridder de Hoffmann, Amtmand udi Colding huus Amt, har af Landhuusholdnings Selskabet faaet, som et Agtelses Tegn den store Guld Medaille for hans Bidrag til Fælledskabets Ophævelse, Bondens Opkomst og andre nyttige Tings Fremme i Amtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
J Christiania udi Norge, skal en Specie Bank oprettes, og siges Hr. Etatsraad Ancher i denne Henseende at være reist til Kiøbenhavn, for derom med Høie Vedkommende at conferere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning, (See forrige Aviser Nr. 2 og 3.) Misundelse paa de Mingeres Side, Hovmod og Overdaadighed paa den anden, begyndte alt mere og meere at tage Overhaand. Naboerne som merkede, at den gamle Endrægtighed tilligemed Redelighed og Retsindighed, der gjorde denne Stat saa uovervindelig, saa æret og frygtet af alle, var svækket, da de ofte maatte taale de stolte Barvinder, at jage paa deres Grund, begyndte at pønse paa Krig, imod Staten. Blant andre Privilegier, som Barvinderne vare forundte, var og denne: at de maatte ride paa Heste i Krigen. Denne Forandring svækkede meget Armeen, den kunde nu ikke staae imod det Fiendtlige Infanterie, der som en Romersk Legion var sluttet ligesom et Legeme. Barvinderne toge Flugten, blottede saaledes Flankerne af Armeen, som blev totaltter slagen. Denne Seier gjorde samme Opsigt i Arabien, som Thebanernes fordum over Spartanerne ved Leuctra, og Staten blev ligesaa nedslagen som Romerne fordum ved Cannas. Barvinderne isteden for at blues ved deres Flugt forestillede Fyrsten, at Præsterne ved deres falske Orakler havde bedraget dem: thi stolende derpaa havde de i en De siler angrebet Fienden, som ellers kunde skeet med større Fordeel paa fri Mark. Da ingen anden end Barvinderne havde Adgang til Fyrsten, saa blev han og bestandig i denne Vildfarelse, og fattede stor Avind til de ypperste Præster, som styrede Oraklerne. For at styrke Fyrsten saa meget meere i denne Vildfarelse, lode de udgrave i deres Skiolde dem selv ridende over en Mængde dræbte Fiender. Lad være de ypperste Præster vare Barvinder, og som Barvinder havde indført Vankundighed, og Hovmod iblandt de ypperste Præster, saa begyndte fra nu af Had Misundelse og Efterstræbelse, at fæste Rod mellem de Geistlige og Verdslige Barvinder. Denne Stamme begyndte nu at deele sig i 2 Classer, de kaldte sig Aristoter og de fornemste Aristocrater. Ofte var disse Aristocraters Myndighed saa stor, helst da de ringeste Stammer vare deres Slaver, at Fyrsten selv var glad ved at sætte de ypperste Præster som en Dæmning imod deres tilvoxende Magt. Han søgte derfor at vedlig geholde den Uenigheds Aand, der svevede imellem de verdlige og geistlige Aristocrater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-22
(Fortsættelsen følger.)