JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Ved Proclama, som Dags Dato er læst inden Holbek Kjøb steds Bytingsret og snarest mueligt vil vorde læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret, ere alle Desom maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skoemagermester Willars Sørensen heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Holbek Kjøbsteds Skifteret, den 10de October 1836. Lynge.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Ved Proclama som bliver læst i den kongl. Landsoverre samt Hof- og Stadsret ere alle og enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Sognepræst til Liunge og Uggeløse Menigheder i Sjælland Jacob Kiær, nu ligeledes afdøde Enke Else Kiær, fød Lasson, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for os, der som Executores testa ment behandle Boet, inden saadan Tids Forløb, at anmelde og bevise deres Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 7de October 1836. P. Rohde. C. J. Alberg. Bogholder ved Skiftecom.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
forhenværende Premierlieutenant missionen, boende i store af det borgerlige Jnfanterie og Kongensgade Nr. 237. Bagermester, boende i store Kongensgade Nr. 44 litr. B.
Berlingske Tidende, 1836-10-14
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorer.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
imod er forsendelse. en til ede privilster op¬
Berlingske Tidende, 1836-10-15
verfissements. Berlingske politiske ridende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 15de October. hos No 217.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
London, den 7de October. – "Courier, meddeler paa Svejzer-Journalen "Fortællerens" Autoritet den Efterretning, at den brittiske Gesandt i Svejz, Hr. Morrier, havde af sin Regjering faaet det Hverv at tilbyde sin Tjeneste til Mægling i Tvistighederne mellem Frankerig og Svejz, og han haaber at dette Udsoningsforsøg vil lykkes ligesaa godt, som det, der nylig bragtes i Stand mellem Frankerig og de forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Tydskland. Opdragelses-Jnstitutet for græske Drengebørn, der i nogle Aar har bestaaet i München under Herr Perrhasiades, er opløst ved Slutningen af forrige Maaned. Den største Deel af Disciplene er blevet optaget blandt det kongelige Cadetcorps; de meer Uddannede vende tilbage til deres Fædreland.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Paa de preussiske Telegraphlinier stilles alle Telegraphernes Uhre efter Tiden i Berlin, Tegnet, efter hvilket Uhrene paa samtlige Stationer stilles, gjennemløber Rummet fra Berlin til Coblenz, en Vej af 76 Mile, i halvandet Minut.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Til Erindring om Naturforskernes Forsamling i Jena har Hertug Joseph af Sachsen Altenborg stiftet en naturvidenskabelig Præmie for de Studerende ved Universitetet i Jena. Præmien, 40 Mark stor, uddeles hvert andet Aar; de medicinske og philosophiske Faculteter i Jena bestemme Opgaven. Jfølge Tællingen i Aaret 1834, befandt der sig dengang i de preussiske Stater 10,162 Døvstumme, blandt hvilke 2,939 i Alderen fra 5-15 Aar. De bestaaende Døvstumme-Jnstituter koste, foruden de dermed forenede Døvstumme-Lærer-Seminarier, omtrent 18,000 Daler om Aaret.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Rusland. Paa sin sidste Reise skjænkede Keiseren det nylig oprettede Universitet i Kasan særdeles Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Blandt de derværende Studerende ere især mange Jndivider fra de asiatiske Nabo-Folkeslag. J en af Universitetets Sale, hvor det orientalske Museum er opstillet, traf Keiseren ved et der staaende Buddisas, Alter en Lama i sin Præstedragt, som var kommet til Kasan fra Buriaternes fjerne Stepper. Paa et til Keiserens Ære i Kasan givet Bal, vare samtlige Studerende, paa Hs. Majestæts Befaling, tilstede.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Belgien. Løvinden i Hr. Martiins Menageri i Brussel, har nylig kastet fire Unger; men kun for de tvende af disse drager den moderlig Omsorg. Man har derfor betroet de tvende andre til en Hund, og de befinde sig meget godt hos denne Amme.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Jtalien. Rom, den 24de Septbr. Her er atter blevet gjort det Forslag, at stille Municipalitets-Forvaltningen under Senatet og kun at overlade Domstolenes øverste Styrelse til Ministeriet. J Modsætning til sine Forgjængere er Paven meget stemt for dette Forslag. Herr Thiers's Ankomst hertil vakte stor Opsigt, da de nye Minister=Udnævnelser i Paris neppe endnu vare bekjendte her. Jndtil i Dag har Herr Thiers beskjeftiget sig med at betragte den sjunkne romerske Storheds Ruiner, og maaskee har han knyttet mangen philosophisk Betragtning hertil. Han lader dog heller ikke Kunsten, Roms evige Blomster, ubemærket.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Jfølge Breve fra Ancona, er Cholera mærkelig i Aftagende der; man paastaaer, at den i den første Bestyrtelse opstillede Cordon, der ikke lod Nogen komme ud eller ind, har foraarsaget at mange Fattige ere sultede ihiel i den overraskede, kun slet med Levnetsmidler forsynede Stad. Antallet paa de af Cholera Angrebne, fra den 13de August til den 21de d. M., udgjør 1504, af hvilke de 687 ere døde og 694 ere komne sig igjen. 122 ligge endnu under Behandling.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Tyrkiet. Constantinopel, den 15de September. – Den frie Fart gjennem Dardanellerne og Bosphorus danner Hovedgjenstanden for de næste diplomatiske Forhandlinger. Herved vil en Udvei være vanskelig at finde, thi hvis England forlanger, at Rusland skal opgive de med Tyrkiet stipulerede Fortrin fremfor andre Nationer, da vil hiin Stat maaskee lade Sagen komme til det Yderste, heller end give Slip paa sine velerhvervede Rettigheder. Skulde Storbrittanien derimod fordre at Gjennemfarten uden Jndskrænkning skal aabnes for alle Nationers Krigskibe, saa vilde Porten see sig nødt til, med al mulig Energi at tilbagevise en Anmodning, hvorved den, berøvet sit bedste Bolværk, maatte blive en Bolt for alle de europæiske Magters Luner Men om ogsaa dette Punkt blev jevnet, vilde der dog snart reise sig nye Vanskeligheder, der formedelst den af Rusland indtagne Stilling mod Orienten ere uundgaaelige, hvortil især høre de kaukasiske Landes Forhold, Herredømmet paa det caspiske Hav o. s. v.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
J sin Konges Navn overrakte Admiral Roussin nylig Sultanen en værdifuld Foræring, som Sultanen modtog paa det huldrigste. Gesandten, Gesandtskabs-Secretairen og det franske Gesandtskabs første Tolk bleve beærede med Rischanen", en tyrkisk Orden.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
For nogle Dage siden indtraf her et Tilfælde, der gav et tydeligt Beviis paa Ulemaernes Opposition mod de af Sultanen sidst trufne ubesindige Reformer. En af hiin Stand anseeteste og frommeste Medlemmer fremstillede sig nemlig ganske uventet forAppellations-Tribunalet, hvor Sultanens Portrait, ifølge hans egen Befaling, er ophængt, og erklærede Udstillingen af dette billede, hvilket, som bekjendt, strider mod de tyrkiske Skikke og mod Koranens Forskrivter, for et Sacrilegium og en forbandet Jndretning. Hans hellige Jver standsedes med Møje af Ministren for det Jndre, og først efterat hans Declamationer havde gjort et dybt Jndtryk paa Tilhørerne. Destomere vakte det Opsigt, at Mandens dristige Tale ikke straffedes. Man troer at Sultanen, nærer den Hensigt, om kort Tid at lade Ulemaernes hele Corps føle Vægten af sin længe tilbageholdte Vrede; et Angreb paa deres Magt og Privilegier, vil maaskee nu, da deres fornemste Støtte, Janitscharerne, er styrtet, faae et heldigt Udfald, og det saa meget mere, som deres slette Sæder, især i Constantinopel, have berøvet dem deres tidligere Popularitet. Et Forsøg paa at forgive Sultanen, der skal have fundet Sted for nogen Tid siden, synes ogsaa "Morning-Chronicles" Correspondent at tilskrive Ulemaernes Hævngjerrighed, om hvilke det i det mindste er vist, at de ikke have været frie for Deelagtighed i den nylig opdagede Sammensværgelse blandt Militairet. – Times's Correspondent melder, at Porten har opdaget et Complot, hvis Øjemeed var en almindelig og samtidig Jnsurgering af de tyrkiske Provinder paa den sydlige Donaubred. Bekjendelserne af de i Complottet indviklede Bulgarer og Grækere, der ere bragte til Constantinopel, lægge for Dagen, at de Uroligheder, der nylig ere udbrudte i Sophia, Scherken og Betoska, kun vare Forløberne for den Storm, der skulde bryde løs kort før Silistrias Rømning af de russiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Den 12te September blev den midlertidige engelske Gesandt, Herr Urquhart, forestillet den tyrkiske Jndenrigsminister.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Jndenlandske Efterretninger. Helsingør, den 12te Octbr. – Den 10de have 31, og den 11te 45 Skibe clareret Øresunds Told, J Ugen fra 1ste til 4de Octbr. – hver Dags Eftermiddag Kl. 3 – er Øresunds Told bleven clareret af 239 Skibe, nemlig 61 kommende fra Nordsøen og 178 fra Østersøen. Lastede vare 223, bal lastede 26 og af disse kun 2 (fra Kjøbenhavn til Kallundborg) sydfra, 35 Skibe indehavde Sæd, 66 Tømmer og Trælast, 7 Kul, 4 Salt, 5 Jern, 10 Hør, 11 Hamp, 10 Hørfrø, 9 Rapsæd, 6 Talg, 9 Tjære. Fra Kjøbenhavn udgik til Jsland 1 Skib og hjemkom derimod 7, saavelsom i fra Grønland. Med Meel til England passerede 1 Skib fra Kjøbenhavn og et ligeledes fra Danzig, Hørsens, den 11te October. Paa vort Michaels marked var Omsætningen af Heste ikke ubetydelig: for unge Heste 70 til 80 Rbd. og enkelte med 100 Rbd. Stykket. Stude kostede fra 40 til 60 Rbd. og enkelte Par 55 Rbd., Køer fra 18, 20 til 25 Rbd., Stykket. Hørlærred kostede 20 til 24 s. og Blaarlærred 16 til 18 sk. Alen. Korn- og Smørpriserne vare som paa de sædvanlige Torvedage. - En Bonde, der paa første Markedsdag med megen Behændighed havde fra en Anden tillistet sig af dennes Frakkelomme en Tegnebog, hvori skal have været circa 1000 Rbd., blev arresteret. Tegnebogen bragtes tilveje – men Pengene vare borte.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Skibet "Archimedes, Cpt. Winsor, kommende fra Petersborg, er den 30te Septbr. indtruffen til Helsingøers Havn, efterat det nogle Dage iforveien ved Falsterbo har havt det Uheld at blive truffet af Lynild, der var faret langs ned af Masten og havde antændt Ladningen. Med den største Aandsnærværelse havde Mandskabet brudt Dækket op, kastet 400. Bundter af den brændende Hamp overbord og derved reddet Skibet.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Onsdagen den 28de Septbr. blev en allerede i flere Dage savnet og efterlyst Aftægtskone, Else Laursdatter, af Fjaltring Sogn, ved Lemvig, fundet død i en Aar, der flyder igjennem Sognet. Da Liget var nedfænket i Aaen med Steen, af hvilke to med et Toug vare bundne til Overkroppen og een ved Fødderne, og det desuden har Tegn til ydre Vold, formodedes strax en begaaet Misgierning; og Mistanken faldt paa den Myrdedes Søn. Denne, Huusmand Laurs Paulsen i Fjaltring Sogn, 30 Aar gl., hos hvem Moderen (en Kone paa 60 Aar) var til Huse, forsøgte vel at undvige; men blev paagreben og arresteret, Mellem Moder og Søn havde altid hersket slet Forstaaelse; de skjændtes daglig, og Skjænderiet udartede ofte til Haandgribeligheder. Begge bare et unaturligt Had til hinanden. Allerede i det første Forhør tilstod Morderen Forbrydelsen, og forklarede: at han en Dag, for omtrent tre Uger siden, var bleven høist opbragt over Moderens bittre Udtryk og haarde Ord, og at han havde lagt saa voldsom Haand paa hende, at hun var falden om og besvimet; hvorpaa han, uagtet han bemærkede Livstegn, hos hende, lagde en Strikke om hendes Hals, og derved deels slæbte, deels har hende fra Stuen udi i Laden, hvor hun døde. Dette foregik om Dagen. Natten derefter trillede han Liget paa en Græsbaare, ned til Aaen, hvor han nedsænkede det, efterat han om Dagen havde hentet de dertil fornødne Steen ved Havet, og henbaaret dem til det udseete Sted.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
J disse Dage (de sidste af September Maaned 1836) kom en dybt bedrøvet Gaardmandskone til sin Sognepræst og klagede for ham sin Nød over, at man havde beskyldt hende, hendes Mand og deres tre ældste Børn for Hexeri. Anledningen dertil var allerede tre Aar gammel. En Enkekone, som besidder en Udflyttergaard, hvis Mark støder til deres, mistede dengang en ung Hest, der i nogen Tid havde været syg. Først havde hun kaldt en Dyrlæge; men da han ei strax kunde opdage Sygdommen og curere den, forlod hun ham og lod hente en flere Mile borte boende klog Mand, der ogsaa blev brugt til syge Mennesker, naar man havde Formodning om, at der var Hexeri med i Spillet. Naturligviis forsikkrede denne strax, at Hesten var forgjort, men han forstod nok hvorledes de skulde bære dem ad, for at opdage Heren. Denne vilde være den Første, der kom til det syge Dyr, naar han havde forladt det. "Nuskulde vi være saa ulykkelige, vedblev Konen sin Fortælling, at min Mand var den Første, der kom i Nærheden af Hesten. For at indkræve Penge til Skolevæsenet gik han til Enkekonens Gaard, og idet han gaaer over Marken, bliver han Hesten vaer, og gaaer hen og betragter den. Da Vagten, der var paa Udkik, nu seer ham, er man strax fuldt og fast overbeviist om, at han er den Skyldige. Siden er man endog gaaet saavidt at beskylde ham, mig og vore tre ældste Børn for at vi allesammen ere Here og Skyld i alle de Ulykker, der i mange Aar ere mødte i Enkekonens Gaard le Kjøbenhavn, den 15de October.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at skjænke Hr. Fuchs, Directeur for det lithographiske Jnstitut i Hamborg, en Guldmedaille med Allerhøistsammes Brystbillede, for et af ham allerunderdanigst indsendt Panorama af den høire Elbbred fra Hamborg til Blankenese.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Den 13de Octbr. afgik her fra Rheden til Londen det kongelige engelske Dampskib.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Som bekjendt bleve nylig to engelske Matroser, som i Hækkejollen havde forladt det den 22de f. M., paa 55, Br. og 50 L., sjunkne Skib "William & Henry af Fiskere indbragte til Hjerting. Nu er ogsaa Skibets øvrige Besætning, Cpt. Fr. Fannston ser Mand, den 4de De, landet med Storbaaden paa Øen Sylt.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Fortsættelse af den jydske Stænderforsamlings Forhandlinger. Nr. 56. "Sagen angaaende Agent Nielsens Proposition om Ophævelse af Frang. 19de Marts 1817 om Skibsjournaler og Logbøger. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At Befalingen om en Logbogs og en Journals Holdelse maa indskrænkes til den sidstnævnte, der føres af Skipperen; at de i § 4 befalede Paategninger af Consulerne kun bør finde Sted, hvor Skade paa Reisen, indtreffer, og hvorom Haveri=Protest nedlægges; at de i Forordningen bestemte Gebyhrer maae nedsættes; at den sidste Passus i Forordningens § 4 maa bortfalde.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Nr. 57. Sagen angaaende Auditeur Roulunds Petition om Offentlighed af Stændernes Forhandlinger.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Nr. 58. Fortsættelse af samme Sag. Nr. 59. Slutning af samme Sag. Forsamlingen fandt det ikke passende for Tiden at fremkomme med et Andragende og fuldkommen Offentlighed, men indstillede derimod allerunderdanigst: At Deres Majestæt allernaadigst vil tillade, at Ta lernes Navne maae blive indførte i Stænder-Tidenden, uden Hensyn til om de stille Amendements. Nr. 60, 61, 62 og 63. Begyndelse, Fortsættelse og Slutning af "Sagen angaaende forskjellige Andragender om Forandring i den gjeldende Fattiglovgivning. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At en Tvangsarbeids-Anstalt maatte indrettes i NørreJylland for hundrede Personer, helst i Viborg; at Kjøbstæderne maatte udrede 1/3 Deel og Landet 1/2 Dele af samtlige Omkostninger; at Plac. af 14de Decbr. 1810 ikke anvendes paa Transporten af Almisselemmer til og fra Arbejdsanstalten, men at denne foranstaltes af Fattigcommissionen; at Underbestyrelsen maatte overdrages til Borgere i Viborg, der muligen frivilligt tilbyde sig, men at Stiftelsen i modsat Fald maatte sættes under en lønnet Jnspection; at det maatte bestemmes i det forventede Reglement for en saadan eller for slige Anstalter, hvor meget Arbejde, hvert Lem skal forrette for Føden, og hvad Vederlag der skal gives for det, der arbejdes over dette Qvantum, at Børn, der fødes paa Reiser af bosiddende Forældre ansees som fødte paa disses Hjemsted; at uægte Børn, der fødes af andre end Omløbere, betragtes som fødte der, hvor Moderen havde fast Tjeneste eller Ophold førend hendes Tilstand foranledigede hende til at forlade Stedet; at Børn, ægte eller uægte, der fødes af Omvandrere, uden Hjemsted, maae betragtes som fødte der, hvor Moderen er forsørgelseberettiget naar hun føder; at Reglementet for Fattigvæsenet af 5te Juli 1803 maa underkastes en almindelig Revision.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
"Sagen angaaende Justitsraad Fjeldstrups Andragende, betreffende den Omstreifen, der finder Sted i Jylland, in Specie af Natmændsfolk. Nr. 64. Fortsættelse af sidstnævnte Sag. Nr. 65. Slutning af samme Sag. Spørgsmaalet om en Petition skulde indgives i denne Sag besvaredes benægtende.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Sagen angaaende Forandring i Bestemmelserne. om Kreaturers Optagelse.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Nr. 66. Fortsættelse af sidstnævnte Sag. Nr. 67. Slutning af samme Sag. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: Om det ikke, forsaavidt en Forandring af de i Frang, 9de Juli 1817 bestemte Optagelsespenge maatte findes tilraadelig, da tillige vilde være hensigtsmæssigt, paa ny at lade demanere den øvrige Deel af denne Forordning, for at Landmanden saaledes samlet kunde have de om Kreaturers Optagelse gjældende Lovbestemmelser, og om dette da ikke der paa en anden tydeligere Maade, end ved den anden § i Frong. 9de Juli 1817 skeet er, kunde tilkjendegives, at § 32 Nr. 3 i Frdn. 29de October 1794 er aldeles ophævet; at forsaavidt Deres Majestæt aldeles maatte bifalde de Jndstillinger, der ere overeenstemmende i Østifternes og nærværende Forsamlings Petitioner, da en Lov af lige Jndhold allernaadigst maatte udgives, uden forinden at forelægges Provindsialstændernes Forsamlinger. "Sagen angaaende Ole Kirks Forslag til Forandringer i Skolevæsenet og Skoleunderviisningen, paa Landet. Nr. 68. Slutning af denne Sag. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At det maatte undersøges, om ikke de ældre Skoleplaner, for Jyllands Hedeegne kunde følges igjen, og een fast Skolelærer ansættes for hvert Pastorat, samt flere Vinterlærere; at kun den Udeblivelse fra Skolen, der har sin Grund i Uvillie eller Ligegyldighed, maatte belægges med Straf, at de Børn eller Tyende, der undervises af Faderen, Huusbonden eller en anden Mand, efter eget Valg, maatte fritages for Forpligtelsen at søge Almueskolerne; at Foraars ferierne maatte udvides til fire Uger, at Skolelærerne ikke maatte være bundne til den indbyrdes Underviisningsmethode, saalænge Skolecommissionen ikke finder at Børnene staae tilbage af denne Grund. "Sagen angaaende Ole Kirks Proposition om Udvidelse og Forandring i Udskrivningsvæsenet. Nr. 69. Fortsættelse af samme Sag. Nr. 70. Slutning af samme Sag. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At Deres Majestæt ved en af Militaire og Civile sammensat, Commission allernaadigst vilde lade undersøge, om der med Hensyn til den militaire Tjeneste og navn g til Garnisonstjenesten kunde treffes saadanne Foranstaltninger, at de Betænkeligheder kunde bortfalde, som nu frembyde sig ved Jndførelsen af en almindelig Værnepligt; samt at Resultatet af denne Undersøgelse maatte meddeles Provindsialstænderne, for at de derefter kunde tage Spørgsmaalet om almindelig Værnepligt under nærmere Overveielse.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Nr. 71. "Sagen angaaende Ligninger af de med Stænderforsamlingen og de forudgaaende Valghandlinger forbundne Omkostninger. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At, med Hensyn til Valgomkostningerne for Kjøbstædernes Valgelasse, enhver Kjøbstads Kæmnerkasse umiddelbart afholder Omkostningerne ved Valgdirecteurernes Reise til og deres Diæter under Opholdet i Byen; at Valgomkostningerne for Landet fordeles under Eet med den Andeel af de øvrige Omkostninger, som falde paa samme Valgclasse; at alle de Omkostninger, der ej hidrøre fra Valgene, bæres af Kjøbstædernes, Sædegaardsejernes og de mindre Landeiendomsbesidderes Valglasser efter et bestemt Forhold, at de Udgivter, der foruden Valgomkostningerne falde paa Kjøbstædernes Valgelasse, fordeles mellem disse efter deres Folkemængde; at det Samme skeer med Hensyn til Sædegaardsejerne og de mindre Landeiendomsbesiddere, dog saaledes, at Fordelingen blandt de første skeer i Forhold til det Gaarden tillagte frie eller ufrie Hovedgaardstaxt Hartkorn, samt at Fordelingen med Hensyn til de sidste skeer paa det Hartkorn, der bliver tilbage efter Fradrag af Kjøbstædjordernes og det frie og ufrie Hovedgaardstaxters Hartkorn; at endelig Skov- og Mølleskylds Hartkorn bliver at regne halvt mod Agers og Engs Hartkorn. Nr. 72. "Sagen angaaende Andragenderne, betreffende de Amtsforvalterne tillagte Skriverpenge. Nr. 73. Slutning af samme Sag. Spørgsmaalet, om der i denne Sag skulde indgives nogen Petition, besvaredes benægtende af Forsamlingen.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Sagen angaaende Andragenderne, betreffende Veivæsenet. Nr. 74 og 75. Fortsættelse af sidstnævnte Sag. Nr. 76. Slutning af samme Sag.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Nr. 77. Fortsættelse af sidstnævnte Sag. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At et nyt Lovudkast til en almindelig Vejanordning maatte udarbeides og forelægges Stænderne, og at der ved sammes Udarbeidelse maa tages Hensyn til de i selve Andragendet yttrede Principer.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
Sagen angaaende Proprietair Høyers Proposition om, at der maatte sættes Grændser for, ved Fæste, Forpagtning eller Leie at etablere Familier i nys opbyggede Huse. Nr. 78. Slutning af samme Sag. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At det maatte tilkjendegives vedkommende Amtmænd, at forsaavidt der, især i Jyllands Hedeegne, findes Districter, hvor det maatte ansees fornødent at treffe Foranstaltninger til at forhindre flere Huusmænds familiers Bosættelse i jordløse Huse, derom maatte skee Jndberetning til Cancelliet, samt at dette Collegium maatte bemyndiges til, i saadanne særdeles Tilfælde at lade bekjendtgjøre i de respective Districter, at Enhver, som paa sin egen eller Andres Jord vil opføre noget saadant Huus, har at henvende sig til Fattigcommissionen og erhverve sammes Bestemmelse om Opførelsen kan tillades eller ej, og i Nægtelses Tilfælde, hvis han dermed maatte være misfornøiet, at andrage Sagen for Amtsfattigdirectionen, samt paa lige Maade, naar Directionens Resolution maatte gaae ham imod, for Cancelliet, ved hvis Resolution det bør have sit Forblivende; ligesom og Fattigvæsenet, naar dette maatte finde sig misfornøjet med Directionens Resolution, maatte kunne andrage Sagen for Cancelliet, hvilket dog formeentlig burde skee inden fire Uger fra den Tid Resolutionen var kommet Fattigcommissionen, ihænde, og endelig at Amtscommuneraadet, hvis en saadan Autoritet ved den forventende nye Communelov for Landet maatte blive indført, da maatte vorde Amtsfattigdirectionen substitueret. "Sagen betreffende Udkastet til en Anordning. angaaende Kjøbstædernes oeconomiske Bestyrelse, Kjøbenhavn dog herfra undtagen." Nr. 79 og 80. Fortsættelse af sidstnævnte Sag.
Berlingske Tidende, 1836-10-15
(Fortsættelse.) Fra det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancelli er den 24de September udkommet følgende Patent, hvorved en af den tydske Forbundsforsamling tagen Beslutning angaaende Afstraffelsen af Forbrydelser imod det tydske Forbund og Udleveringen af politiske Forbrydere bringes til offentlig Kundskab for Hertugdømmet Holsteen.