Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-07
Nyeste Post-Efterretninger. Tumulten i Nederlandene er bleven dæmpet; thi en Revolution kan man ikke kalde den, eftersom den ikke har været rettet imod Kongen og den Kongelige Familie eller har en Løsrivelse fra hans Magt. til Formaal. Almuen har vist nok ved denne Leilighed giort sig skyldig i frygtelige Excesser, Grunden større end de, som bleve begaaede i Paris, da der bleve dog ingen Huse afbrændte og Pobelen søgte ikke der at befrie Forbryderne af deres Fængsler, hvorved Alles Vel blev udsat forFare; men den har dog sikkert kun været Redskabet fra et mægtigt Partie af de høiere Stænder, som lod Masken springe, og som da dette var skeet selv bestræbte sig for at holde Pøbelen i Tømme. Det syntes at lykkes for dette Partie at sætte sine Hensigter igiennem, med mindre Regieringen formaaer med væbnet Magt at underkue det, hvortil Tilberedelser ere gjorte. Hvilke disse Hensigter ere er endnu ikke blevet aabenbaret; thi det er traadt i Underhandlinger med Regieringen; men formodentlig gaaer Planen ud paa at ophæve Forbindelsen imellem Belgien og Holland og at forskaffe hvert Land sin egen repræsentative Forfatning. Af det som er bekiendtgjort giver sig kun tilkiende Belgiernes Animositet imod Hollænderne, et Fiendskab imellem begge Nationer, som gaaer langt tilbage i Historien, og er grundet i Republiken Hollands Opkomst og Løsrivelse fra de øvrige Provinser, dengang Hollænderne gik over til den reformeerte Religion, og ligeledes i at Republiken Holland siden betiente sig af sin Magt for at faae Scheldefloden, spærret ved den Vestphalske Fred, og derved ruinerede Antwerpens Velstand til Fordeel for Amsterdam, hvilket frembragte et indgroet Had i Belgiernes Hierte imod Hollænderne. Antwerpen har imidlertid forholdt sig rolig ved denne Catastrophe, da Scheldefloden er siden Belgiens Erobring af de Franske bleven aabnet og dens Handel er bleven paanye oplivet. - Alle Nederlændernes Besværinger have kun yttret sig som en almindelig Misfornøielse med det nærværende Ministerium. Man læser et langt og lidenskabeligt Brev til Kongen af Nederlandene fra den bekiendte forviiste Hr. de Potter, som indeholder ikke andet end beskyldninger imod Ministrene. - Et sikkert Beviis paa at Tumulten er et Udbrud af det nationale Had, kan sees deraf, at det seirende Partie har skaffet sig en trefarvet Nationalfane, som er rød, sort og guul, og som nu vaier fra Raadhuset i Brüssel og bæres af Borgercompagnierne. Alle Mennesker i Brussel bære ogsaa Kokarder af samme Farver, og Orangekokarden er forsvunden undtagen iblandt disse tre Farver; men den er nu ikke længere en Families men Folkets Farve; thi den sorte Farvbetegner det belgiske Folk, Orangefarven den regierende Familie og rødt betegner Holland. – Vilman omtrent giøre sig et Begreb om hvad det seirende Partie vil, saa maae man læse følgende Stykke i dets Blad Ceurier des Paibas: Frihed! Orden! Liighed, Maltskatten, Communepaalæg get i Brüssel er forsvunden, en materiel og local Satisfaction; men endnu er det nødvendigt at det bliver med Standhaftighed lagt for Dagen at man vil med Frihed i Alting og for alle tillige tilveiebringe Orden og Sikkerhed, som giør Friheden elsket, at man vil Enighed imellem alle gode Borgere, for at befordre det almindelige Vel; denne Villie er hellig; lader os holde fast ved den som ved en Eed. Hr. van Maanen (Justitsministeren, hvis Palads man opbrændte) maae bortfiernes fra alle offentlige Embeder; thi med denne Mand kan aldrig Rolighed og Sikkerhed være forbunden. De Personer, som kun vare hans Redskaber, maae bortfiernes tilligemed ham. Ministerens Ansvarlighed maae hurtigen organiseres ved en Lov, hvor det Onde kan ustraffet begaaes bliver Chartet kun til en Løgn og Friheden til et tomt Ord. ville henvende vore Øine til Thronen som Borgere, der ere deres Fædreneland hengivne, uden hvilken den nationale Uafhængighed er bestandig udsat forFare. Vi forlange med Tillid, med Ærbødighed men ogsaa med Fasthed at Kongen handler i Overeensstemmelse med os; thi det vil ogsaa Grundloven. Denne Artikel tilligemed et offentligt Opraab til Borgergarden circulerede i mange Aftryk J Bladet selv besværges Jndvaanerne til at anvende deres Jndflydelse paa den arbeidende Classe, for hurtig at formaae den til at vende tilbage til deres Arbeide. Den 31te August besluttede en talrig Borgerforsamling af alle Stænder at afsende en Deputation til Kongen, bestaaende af 4 Personer, en Greve, en Baron, en Advocat og en Kiøbmand.