JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
Bekjendtgjørelser. Til Underretning for de Personer, som for Eftertiden agte sig mellem Lolland og Langeland, og ei ønske paa sædvanlig Maade, enten ved Vadning, Bæren eller Udslæbning, paa aaben og haard Kyst at komme til og fra Langeland, bekjendtgjøres herved, at jeg har indrettet det saaledes herved Hjortholm, som det Sted jeg i alle Henseender anseer for det retteste for Farten mellem disse Øer, at en Baad, som kan føre en 12 a 14 Personer, kan lægge til en Broe saaledes, at Personer kunne gaae frit og tørt til og fra denne, op paa Landet. Denne med Landet faste Broe, som er temmelig stor og bekostelig, og som endnu vel ikke er ganske færdig; men dog meget brugelig for Personers større Beqvemmelighed, er vel stilet i det Større, men langt fra at kunne opfylde, hvad saaMange have ønsket, og hidtil forgjeves ventet, nemlig en solid og sikker Jndretning, hvor Udskibning og Transport i det Hele kunde være sikker mellem tvende af Rigets bedre og meere frugtbare Øer, over hvilke, da de ligge midt i Riget, Farten imellem det Schlesvigske og de øvrige Øer er meest naturlig og rigtig. Jeg maa bede Enhver som seer dette og hvad her er gjort, at undskylde, at det er meget langt fra, tilfulde at opfylde Hensigten; thi dertil strækker min Evne ikke; men lever jeg, skal jeg lidt efter lidt virke for at fremme saa meget som muligt, og engang maa dog naaes, hvad Private i Riget saa mange Aar have klaget over, og det offentlige Befordringsvæsen hidtil har vægret sig ved kraftig at virke til Udførelsen af; vi ville nødig paa dette Sted længere ligne et nye lig opdaget og ucultiveret Land. Sluttelig bemærkes, at hvis Nogen agter at benytte denne Fart, er jeg villig til at give Befordring til alle Sider paa Landet mod den almindelige Betaling pr. Mill. Hjortholm den 11te Marts 1838. Hastrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
Huus til Salg eller til Leie. Et Huus beliggende i Saxkjøbings Søndergade falbydes. til Leie eller til Salg til første Mai 1838. Det bestaaer af 7 Fag Forhuus med Portrum til Gaden, indrettet med Stuer, 3 Kamre med Kjøkken og en stor Kjælder, og 8 Fag Baghuus indrettet med Pottemagerovn, samt 4 Fag Halvtagshuus med Svine=Jgel og Stald. Til Stedet er en god Haugeplads m. m. Lysthavende vilde behage at henvende dem til Adressecontoiret, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
Landeiendom tilkjøbs. En i Lollands Sønderherred beliggende Eiendomsgaard, med et Areal af circa 130 Tdr. Land, der staaer for Hartkorn 21 Tdr., er underhaanden at erholde tilkjøbs. Jorderne ere af udmærket god Bonitet og af samme er omtr. 1/2 besaaet med Vintersæd ligesom en forholdsmæssig Deel deraf er vinterpløiet og tjenlig til at besaae med Vaarsæd. Til Gaarden hører fornøden Skov. Af Kiøbesummen kan en Capital af 6000 Rbd. offentlige Midler, forhaabentlig blive indestaaende i Eiendommen. J Mangel af, at Eiendommen kan sælges samlet, vil den kunde deeles i 2de eller flere Deele. Liebhaverne vilde behage enten personlig eller i portofrie Breve at henvende dem til Fuldmægtig Schon i Nakskov, der meddeler nærmere Underretning og er bemyndiget til at afslutte Handelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
Auctioner. Fredagen den 30te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader afdøde Regimenstchirurg Rasmussens Enke her i Byen, ved Auction bortsælge: et Par brune Kjøreheste, en mindre dito, 3 Sæt Seletøier, 1 Koe, 4 Vogne af forskjellig Slags, 2 Kaner, endeel Avlsredskaber, Meubler, m. m.; hvortil Liebhavere indbydes. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 25de Marts Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
Løverdagen den 7de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver i Nyekiøbing Hospital, om antageligt Bud skeer, ved offentlig Auction bortsolgt 60 Tønder Hvede, 135 Tønder Rug, 410 Tønder Byg, 80 Tønder Havre og 60 Tønder graae Erter. Conditionerne erfares hos Forstander Grønbek. Nyekiøbings Auctions=Contoir den 26de Marts 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
De som have Noget at fordre i Boet efter den afdøde Enke Ane Catrine Olsdatter og forhen afdøde Mand Aftægtsmand Peder Sørensen i Reersnæs, under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig som committeret Skifteforvalter. Knuthenborg den 21de Martii 1838. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-27
Creditorerne i Stervboerne efter Sognedegn Frederik Pedersens Enke Jacobine Christine født Krog og efter Tjenestekarl Jens Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Stubbekjøbings Byefoged-Comptoir den 24de Marts 1838. Buntzen, const. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Lollands Falsters Sit. Tidende. No. 37. Fredagen den 30 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Udenlandske Nyheder. England. Atter er en meget vigtig Sag bleven debatteret i Parlamentet, og forkastet, nemlig Ophævelsen af Forbuddet mod Kornindførselen. Hr. C. P. Villiers fremkom med det Andragende, at Huset skulde danne sig til en Committee, derskulde undersøge Virkningen af de bestaaende Korn love. J sin Tale, hvormed han motiverede dette Forslag, gjorde han opmærksom paa, at Forbuddet mod Kornindførselen paalagde hele Englands Borgerklasse en Skat af henved 15 Mill. Pd. Sterl., som ikke kom den egentlige Bondestand tilgode, men ene Besidderne af de større Landeiendomme, den høiere Adel. Ligesom Proponentens Tale var mat og langtrukken, saaledes var det og Tilfældet med den Tale, hvormed Hr. Molesworth understøttede Forslaget, og efter en ubetydelig intetsigende Discussion blev derfor Forslaget forkastet med en Majoritet af 205 Stemmer mod 95. Hermed er Sagen dog ikke tilende, men Journalerne have med Jver taget sig af den, og derved tillige viist, hvor fordærveligt det er for et Lands Almeenvel, at en Stand begunstiges paa de andres Bekostning, og hvor urigtigt det er, at overdrage de adelige GrundEiere nogen Overvægt paa Lovgivningen, og henvise i saa Henseende til Fastlandet, hvor dette System intetsteds har fremkaldt heldige Resultater. J Canada vedblive Urolighederne endnu, og 800 velbevæbnede Jnsurgenter staae under Anførsel af en Hr. MClond, der skildres som en meget virksom Officeer. Lord Brougham er af de theologiske Studenter ved Universitetet i Aberdeen valgt til Lord Rector, et Valg, han dog ene skylder den Uenighed, som fandt Sted mellem Torierne, da nogle ønskede Lord Lyndhurst, andre Hr. Colquhoun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Frankrig. Som i forrige Nberettet, var det Spørgsmaalet om de hemmelige Fonds, der satte Deputeret Kammeret i Bevægelse, og i Discussionerne om denne Sag ere Ministrene blevne ilde medtagne af næsten alle Ordførerne for de forskjellige Partier. Snart var det med grundig Alvorlighed som i Teulons og Odilon Barrots Tale at man viste hvorledes Ministrene ikke kunne fortjene Tillid, og hvorledes de stedse forhøiede Fordringer til Bestridelsen af hemmelige Udgifter tydede hen paa et skjult Onde i Staten, som Ministrene ikke formaaede at helbrede, snart var det med bidende Sarcasmer, som i Grev Jaubers Tale at man gjennemgik de sidste Aars Begivenheder for derved at faae Leilighed til at sige Ministrene, at man ingen Tillid havde til dem, og at man kun afden Grund ikke stemte imod dem, fordi man ansaae Fordringen som en Nødvendighed for Regjeringen. Meest Opsigt vakte Gisquets Tale, den han begyndte med at udtale sig mod dem, derhavde dadlet ham for de Oplysninger, han havde meddeelt Kammeret, og meente han derhos, at da Regjeringen i langt vanskeligere Aar ikke havde fordret saa stor en Sum, som nu, da Frankrigs Rolighed var sikkret, burde den heller ikke tilstaaes. Grev Montalivet, der traadte op efter Gisquet, begyndte sit Foredrag med et plumt Udfald imod denne, i det han nemlig yttrede, at den, der tidligere havde været Politiepræfect, og selv deeltaget i Uddeelingen af de hemmelig Fonds, burde iagttage en streng Taushed, da der kun derved gaves Sikkerhed for mange Familiers Rolighed. Flere Stemmer i Kammeret afbrøde imidlertid Taleren med, at der ikke i Kammeret gaves Politiepræfecter, men kuns Deputerede fra Folket. Efterat Montalivet ved Sygdom var bleven hindret i at fuldende sit Foredrag, og Grev Mole samt Barthe havde talt for, og Guizot mod Forslaget; blev Ministrenes Fordring bevilget med 249 Stemmer mod 133.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Jtalien. De saa længe belovede Actstykker i de kölnske Anliggender ere nu tilligemed det romerske Hofs Modbemærkninger mod det preussiske Statsskrift, publicerede, og saaledes er for første Gang en politisk Underhandling fuldstændigen forelagt Publicum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Hannover. Talen hvormed den Deputerede for Staden Göttingen, Justitsraad Hugo, nedlagde sin Protest mod Stænderforsamlingens Competence, var omtrent af følgende Jndhold: Han var ingen Liberal fra 1830 eller 1832, men en Mand, der holdt med hvad der var Ret, og dermed vilde han stedse holde; derfor maatte han strax erklære, at han ingenlunde var kommen her for at raadslaae om Udkastet til Forfatningen, men erklærede meget mere, at han strax vilde forlade Kammeret, naar man begyndte at raadslaae om hiint Udkast. Overhovedet vare de Tilstedeværende i en stor Vildfarelse naar de ansaae dem for Stænder, thi der gaves ingen andre Stænder end dem efter Grundloven af 1833, der endnu retmæssigen bestod. De Tilstedeværende vare kun Deputerede fra Landet, og kunde som saadanne vel forsvare dets Rettigheder. Kun dette passede sig for Forsamlingen, og han spurgte dem derfor aldeles ligefrem, om de vilde indskrænke sig til et negativt Forsvar, ved en Protest og Reservation, i det de erklærede dem in competente til noget andet, eller de vilde skride til noget Positivt, og der maatte da raadslaaes om hvad der var det hensigtsmæssigste. Efter denne Tale, der blev billiget af de fleste af Oppositionen, forlod Hugo Forsamlingen. Da Kongen ikke har anseet sig bundet ved Loven af 1833, fordi han ikke som Agnat havde antaget den, skal det første Kammer have besluttet at fordre samtlige Agnaters Samtykke til den nye Grundlov, førend den endelig antages, et Samtykke, der sikkert vil være vanskeligt at erholde. Det andet Kammer har maattet opsætte at votere over flere Lovforslag, fordi der manglede det tilstrækkelige Antal Medlemmer, og man taler derfor meget om at det skal opløses.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Fædrelandet. Under en i denne Tid i Kjøbenhavn foretagen Arrestforretning, er det af Kongens Foged, Justitsraad Spandet, ved Kiendelse afgjort, at Undersøgelse hos Reqvisitus og forstukne Sager, ikke kan strække sig til dennes Person. En 70-aarig Capitain havde nemlig giftet sig med en meget ældre og formuende Enke, hvilken Omstændighed fremkaldte det allerede forlængst svundne Haab hos Capitainens Creditorer. En af disse meldte sig med en Fordring af 60000 Rbd. S. og T., og var ved sin Sagfører saa nærgaaende at forlange Randsag, ningen efter Penge og Pengepapirer udvidet endog til Fruens egen Person, der var mistænkt for, under Forretningen at have sat sig i Besiddelse af disse. Dette nægtede Fogden og Capitainen blev arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
En praktisk Landmand yttrer sig i Kbhpst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
J Anledning af at den kongelige Commission, der for en rum Tid siden blev nedsat for at udarbeide en Plan til en ny Straffeanstalt, der skal opføres i Kjøbenhavn, formodentlig nu snart vil være betænkt paa at ende sine Forhandlinger, gjør Fædrelandet opmærksom paa de forskjellige Straffesyste mer, der i den senere Tid ere blevne prøvede i andre Lande, samt hvor nødvendigt det er, at Fængslernes Bygning retter sig efter det System, der bliver antaget, og at dette maa følges overalt i Landet for at fremkalde den fornødne Eenhed i Straffemaaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Da det nu derhos er bekjendt, at intet i saa høi Grad trænger til Reform hos os, som vore Fængsler, og Grundforbedringer ved disse, paa Grund af de betydelige pecuniaire Midler, som hertil udfordres, ikke letteligen lade sig foretage; saa ønsker Forfatteren, Prof. David, at den Plan som ovennævnte Commission maatte faae færdig, maa blive offentliggjort, for at Regjeringen i denne vigtige Sag kan drage Nytte af al den Jntelligents og Erfaring, som haves her i Landet. Dette Ønske deele vi ganske, men frygte dog for, at vi komme til at henregne det blandt de mange andre uopfyldte Ønsker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Fra Hamborg meldes i Allg. Zeit." "Actionairerne af den altona hamborgelübeckske Jernbane have nu Haab om at erholde Tilladelse af den danske Regjering til at iværksætte deres Foretagende; thi da de ville indskrænke sig til Persons transporten, saa bortfalder nu ganske den Hoved vanskelighed, der var ved deres første Forslag, nemlig Skadeserstatning for Sundtold af Varer; hvis de tidligere havde besluttet sig dertil, vilde Underhandlingerne maaskee for længe siden være tilendebragte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Nykjøbing. J Tirsdags havde vi her en lige saa sjelden som smuk Borgerfest, i det den almeenagtede Olding, Kjøbmand Erik Christian Birchholm feirede sit Borgerskabs 50-aarige Jubilæum. J denne Anledning var paa Gjæstgivergaarden arrangeret en Diner hvortil Jubeloldingen og hans Svigersøn, Stiftamtmanden Hr. Kammerherre v. Jessen og Borgemesteren Hr. Justitsraad Møller vare indbudne ved en Deputation af Borgerskabet, og som bivaanedes af en talrig Forsamling af Embedsmænd og Borgere. Efterat Hr. Stiftamtmanden ved Bordet havde udbragt en Skaal for Jubeloldingen, overrakte Hr. Justitsraad Møller, i Borgernes Navn ham en Sølv=Pokal, paa hvis ene Side staaer hans Navn og Festens Dato og Aarstal, og paa den anden den 27de Marts 1788, erindret af Medborgere." Flere andre, for Festen og Forsamlingen passende Skaaler, udbragtes, saasom for den nye Communal-Forfatning og Commune Bestyrelsen, for vor virksomme Havne commission, for Bestyrelsen af Tvangsarbeids-Anstalten og Haandgierningsskolen m. fl. Festen endtes ved en Skaal af Hs. Høiærværdighed Hr. Provst Svitzer for den rolige og hæderlige Alderdom", og enhver af disse Skaaler indlededes ved nogle for Gjenstanden passende Ord. Foruden andre Sange, blev ogsaa nedenstaaende til Dagens Høitid digtede Sang afjungen. Kjøbmand Birchholm har opnaaet den ikke almindelige Lykke, i sin høie Alderdom af 71 Aar, frisk paa Sjæl og Legeme, at kunne virke til Gavn baade for sig selv og det Almindelige, da han endnu stedse med samme Orden og Punktlighed forestaaer Kæmneriets Forretninger, dem han har tilbudet sig fremdeles at ville udføre indtil Kæmneren ifølge den nye CommunalForfatning vorder udnævnt, og skeer dette i Aar, er det først efter 22 Aars troe Tjeneste, at han finder Hvile fra sit Arbeide. Mel. Der er et Land, dets Sted er høit mod Norden. Ver er et Navn, som herligt er at bære For Den, der virket har til Brødres Gavn, For Den, der virket har sin Stand til Ære, Og Jubelolding er det skjønne Navn. J sand Begeistring vore Hjerter lue, Naar dette Navns Betydning vi forstaae, En Jubelolding er det her vi skue: Halvhundred Aar som Borger vi ham saae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
En Sømand flink han var i Ungdoms Alder, Og stedse kjær ham bliver salten Vand; Men stærkest Drivten ham til Stranden kalder, Naar med sin Slup han Møller vente kan. Trofast i Sind paa Landet som paa Vandet, Blev ham betroet et vigtigt Borgerkald; Og alle hans Medborgere har sandet: Blandt Byens Ædle Birkholm nævnes skal. Og derfor Borgere sig her i Klynge Forsamlet har paa denne Glædesfest, Og derfor Alle nu begeistret synge Af fulde Bryst for Dig, vor ædle Gjæst Modtag vor Hylding, lad den stedse være Et kjært Beviis paa vor Erkjendtlighed! Du Jubelolding bleven er med Ære, Og Du fortjener vores Kjærlighed! Som vi erfare, er Budet paa Kammerraad Lun dahls Boes Gaard i Mariboe ikke approberet, hvorfor en ny Auction over Eiendommen er berammet. Beltpassage. Transporten mellem Gaabense og Vordingborg skeer endnu ved Jisbaade, og vanskeliggjøres meget ved Drivisen, som dagligen skjærer Farvandet, Landisen ligger endnu 1/4 Miil ud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Handelsefterretning. Jfølge en i disse Dage af Hr. Assurancemægler Edv. Hvidt udgiven Fortegnelse over de i Kbhvn, hjemmehørende Skibe, med Tilføiende af disses Kiendingsflags Nummer, beløber deres Antal sig til 219 med en Drægtighed af 12,074 1/2 Com. Læster, deraf ere 12 Skibe til en Drægtighed af 925 Com. Læster byggede i Aaret 1837. Af hine 219 Skibe er 20 af over 100 Com. Læster, 61 mellem 60 og 99 1/2 Com. Læst, 82 mellem 30 og 59 1/2 Com. Læst., 50 mellem 10 og 29 1/2 Com. Læst, og 6 under 10 Com. Læst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
(Alle inclus.) Blandt de private Rhederier ere Dhrr. Jacob Holm & Sønner og Hr. M. W. Sasse langt overveiende, idet Førstnævntereie 15 Skibe af i Alt 1,204 1/2 Com. Læst, og Sidstnævnte 20 Skibe af i Alt 1,065 1/2, hvorimod det næste i Størrelse kun har Skibe til en sammenlagt Drægtighed af 455 Com. Læster. Den kongl. Grønlandske og Færøiske Handel eier 9 Skibe (hvoraf 5 over 100 Com. Læst, hvert) af 877 Com. Læster, Kbhvn. har for Tiden kun 2 Dampskibe, Frederik den Sjette af 85, og Dania af 37 Com. Læster. Den ommeldte Fortegnelse sælges paa Skipperlaugshuset for 16 Omsætningen i Kornvarer har i de sidste Dage været mere levende. – Rug og Byg søges. - Hvede er snarere lidet høiere. – Havre staaer omtrent paa det tidligere Punkt. De senest betalte Priser, forsaavidt de ere komne til vor Kundskab, ere: Hvede, 125 130 Pd. holl., her 5 Rbd. 48 s. 6 Rbd. 24 s.; dito, 125127 Pd., ombord i Provindserne 5 Rbd.; Rug 120 Pd. dito dito 4 Rbd. 4048 s.; Byg, 110 Pd. dito dito 3 Rbd. 1624 s.; Havre 77 78 Pd., dito dito 2 Rbd. 21-22 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Lovgivning. Ved en under 9de de, udfærdiget Rentekammerplacat har Regjeringen, som man kunde vente, hyldet det Princip, at den ikke ved noget positivt Skridt vil fremkalde Hoveriets Ophævelse, men overlade dette ene til at skee ved mindelige Overeenskomster mellem Jorddrotter og Fæstebønder. Da det imidlertid ansees som ønskeligt, at Hoveriet ophæves, er det bestemt at ingen hoverifri Gaard nogensinde maa paalægges denne Byrde enten ganske eller for en Deel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Literair Nyhed. J Anledning af Hr. Pastor Giessings Subskriptionsindbydelse paa det i vort f. Mannoncerede Værk meddeler Kbhpst, hvad en bekjendt geistlig Forfatter i et Brev om samme Værk har yttret: "Jeg tvivler ikke om, at alle frisindede Mænd i Landet, som interessere sig for Kirkens Anliggender, ville med Jnteresse modtage og med Glæde læse det bebudede Skrift, som vel nærmest vil tiltale geistlige Mænd, men dog ogsaa er beregnet paa Læsere uden for den geistlige Stand. Forfatterens Dygtighed til at skrive er bekjendt af flere tidligere Arbeider i Dansk Ugeskrift og i Maanedskrift for Litteratur, og navnligen viser den i Subskriptionsplanen omtalte Afhandling i sidstnævnte Tidsskrift, hvorledes Forfatteren i høi Grad forener med ædel Frimodighed en sjelden Takt for en passende Fremstilling. Jeg har læst en stor Deel af Manuskriptet med megen Fornøielse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Ved Tallotteriets 1285de Trækning i Wandsbeck udkom: Reisende fra den 21de til den 28de Marts 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Mad. Christensen. Med Personposten: Hr. Bartolin=Eichel; Kjøbmand Harboe. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten, Toldkasserer Winding; Mægler Holm; Jomfru Bølle. Med Pakkeposten, Kjøbmand Hansen; Doctor Poulsen; Forpagter Rasmussen. Udenfor Posterne: Kammerjunker Classen; Mad. Brude; Hr. Simonsen; Dyrlæge Tingsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Bekjendtgjørelser. Subscription. paa Lollands=Falsters Stiftstidende. til førstkommende April Qvartal, modtages paa samtlige kgl. Postcontoirer, samt hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, som udgaaer 3de Gange ugentlig, er – forsaavidt det forsendes med Posterne – for Abonnenterne i Stiftet 1 Rbd. 4 s. Sølv, og for Abonnenterne udenfor Stiftet, 1 Rbd. 7 s. Sølv qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Tirsdagen den 3die April førstkommende Eftermiddag Kl. 6, afholder Filialselskabet for Trykkefrihedens rette Brug for Nykjøbing og Omegn, sin ordinaire Generalforsamling paa Gjestgivergaarden i Nykjøbing, hvor da iblandt andet vil blive foretaget Valg saavel paa Repræsentanter i Kiøbenhavn for vort Filialselskab, som for Selskabet selv. Ligeledes anmodes Dhrr., der ikke høre til Filialselskabet, men agte at stemme med det paa Repræsentanter i Kiøbenhavn om forinden at indsende deres skriftlige Stemmesedler. Nykjøbing den 29de Marts 1838. Svitzer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Tvende Møllestene 6 Spand store ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. Fjerding godt Ævre=Smør til 24 s. Pd. er at faae tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
under Grevskabet Christiansholms Overformynderie kunne strax erholdes til Laans 305 Rbd. 64 s. S. og T. mod anordningsmæssig Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Auction. Løverdagen den 7de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver i Nyekiøbing Hospital, om antageligt Bud skeer, ved offentlig Auction bortsolgt 60 Tønder Hvede, 135 Tønder Rug, 410 Tønder Byg, 80 Tønder Havre og 60 Tønder graae Erter. Conditionerne erfares hos Forstander Grønbek. Nyekiøbings Auctions-Contoir den 26de Marts 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
De som have Noget at fordre i Boet efter den afdøde Enke Ane Catrine Olsdatter og forhen afdøde Mand Aftægtsmand Peder Sørensen i Reersnæs, under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig som committeret Skifteforvalter. Knuthenborg den 21de Martii 1838. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-30
Creditorerne i Stervboerne efter Sognedegn Frederik Pedersens Enke Jacobine Christine født Krog og efter Tjenestekarl Jens Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Stubbekjøbings Byefoged-Comptoir den 24de Marts 1838. Buntzen, const. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Lollands Falsters Trende. Bir No. 38. Søndagen den 1 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Udenlandske Nyheder. England. Det er ikke blot i Parlamentet, men og i Journalerne at det nuværende Ministerium angribes, og the Spectator mener, at det om faa Maaneder nødvendigen maa give Plads for et Tory=Ministerium under Robert Peel. Man har imidlertid undgaaet noget Hovedangreb fordi Torierne frygte for Lord Durham, der er meget agtet af Dronningen, og med hvis politiske Anskuelser, man ikke er rigtig bekjendt, men naar han om føie Tid er taget til Canada, venter man, at Lord Melbournes Ministeriums Skjæbne vil blive afgjort. Underhandlingerne mellem Spanien og England angaaende den engelske Hielpelegion vil med det første komme til Omtale i Parlamentet, da Elliot, der afsluttede den bekiendte Convention med den spanske Kronprætendent, har, efter General Evans Opfordring, lovet at give de til denne Sag fornødne Oplysninger. J Repræsentanthuset i de nordamerikanske Fristater er Spørgsmaalet om Neutraliteten i de canadiske Uroligheder, kommen til Omtale, og flere af de nordlige Staters Repræsentanter have udtalt sig stærkt imod den, da imidlertid alle de sydlige Stater ere stemte for en stræng Neutralitet, venter man og den vil blive iagttaget.