Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
11. Jagttagelser ved de anstillede Forsøg, Man har gjort Forsøg med denne Rødningsmaade, saavel med forskellige Qvantiteter af Hamp, som og forandret Temperaturen af Sæbevandet, og stedse meget nøie iagttaget Hampens Tilstand under Fremgangen af hver Operation, som man baade har forlænget og forkorFor at forvisse sig om1) Hvilken der er den tilbørlige Varmegrad for Sæbe vandet naar Hampen skal nedlægges deri. 2) Den nødvendige Tid for en fuldkommen Rødning i Forhold til den bestemte Varmegrad. 3) Om Vægten af den grønne Sæbe, som uomgiengelig fordres til en vis Vægt af Hampen i Bundter, forinden den nedlægges i Badet med videre. En Mængde Forsøg, foretagne i Maanederne nivose, pluviose & ventose, (Jan. Febr. og Marts, have givet til Udfald: 1) Det af Mons. Bralle angivne Forhold af den grønne Sæbe til Vægten af Hampen og Vandet er befundet at svare fuldkommen til en god Rødning. 2) At Hampens Rødning gaaer deshastigere for sig jo mere Vandets Temperatur nærmer sig til Kogegraden i det Øieblik at Hampen nedlægges deri. 3) Dersom man lader Hampen blive længere end 2 Timer i Vandet, som er den af Mons. Bralle bestemte Tid for Rodningen, da vil vel Skjæverne skille sig ligesaalet fra Hampen; men denne vil derimod bekomme et mørkere Udseende og tabe endeel af sin Styrke. 4) Dersom man vilde nedlægge Hampen kold i Sæbe vandet og opvarme det da tilsammen, vil Rødningen ikke blive saa fuldkommen, hvilken Grad af Temperatur man endog varmede det til, og hvorlænge man lod den, nemlig Hampem, blive i Vandet. 5) At det er bedre at sætte Hampknipperne op og ned i i Sæbevandet, end at lægge dem horizontal eller fladt over hinanden. 111. Bemærkninger over den Nytte og Fordeel som denne Opdagelse lover. Der har kun været 2 Maader som almindelig har været til Hampens Rødning. Den første har bestaaet i, at udbrede Hampen paa Græsset eller Marken og at vende den 2 eller 3 Gange om Ugen, indtil at Luften, Duggen, Regnen o. s. v. sat har beqvemgjort den til at Skiæverne skille sig fra Ta verne, dette er meer eller mindre langvarigt efter Vel rets eller Luftens Beskaffenhed, og i visse Lande er det kun efter 40 Dages Forløb at man kan opnaae dette Maal. Den anden Maade bestaaer i at nedsænke Hampknipperne i Floder, Bekke, Grave eller Vandpytter, og lade den blive deri 8, 14, 20 ja 30 Dage efter Vandets eller Luftens Temperatur. Enhver af disse Maader tilveiebringer ofte en ufuldstændig Rødning og alletider den ene ulige mod den anden. Ved at følge den første er Hampeavleren udsadt for at see en betydelig Deel af hans Høst adsplittet ved Storminden eller fordærvet af vedvarende Regn; dersom han antager den anden Fremgangsmaade er han udsat for at miste meget af sin Hamp ved mueligt indfaldende Vandskyllinger, eller naar han lægger Hampen i stillestaaende Vand, at Mudder o. d. l. hefter sig paa den, hvorved den meget forringes. Ved den første maade at rødne Hampen paa Marken, er man udsat for at tabe meget ved Regn og Blæst, og saa videre til et betydeligt Tab for Landet og Søeetaten, og man veed det er Regel for den franske Søectat at der til samme ikke maae leveres anden Slags end den Hamp, som man beviser, at have været rødnet paa Marken. Monsteur Bralles Rødningsmaade udkræver allene en høi Kaaberkiedel, som kan sættes paa en liden muret Ovn, og denne Fremgangsmaade bør af forskellige Aarsager foretrækkes de formeldte forhen brugte. 1) Fordi man kan rødne hele Aaret igiennem, undtagen naar der indfalder stærk Frost, for den større Vandskelighed, som det da har at tørre Hampen; men dersom man vil skjætte den fugtig, er Frosten endda ingen Hinder, det gielder da allene om at forebygge at Taverne ikke fryse medens de ere fugtige. 2) Da Rødningen ikke medtager mere en 2 Timer, saa vindes megen Tid, som for Jordbrugere til alle Tider er vigtigt, men allermeest i Høstens Tid. 3) Arbeiderne have intet at frygte for deres Sundhed, det er nok at der er godt Træk hvor Kiedelen sin og at Dampen kan drive ud medens man ned. Winther, optager Hampknipperne af Kiedlen; og vil under terne, som udlægges paa Marken, udbyende af Naad gen slem Lugt. vebr. næste Aar. Enhver veed at naar man rødner H Gavn for Stervvanlige Maade i Vand, da udbrede Svaghed ei kan eller ger den op af Vandet og skyller digere end til bemeldte som bliver utaalelig, især naar i Anledning berammet en Veir. Dette gaaer saavidt udi Stoering Præstegaard d. ne Stank for at foranledigede om Formiddagen Kl. 10, Departementet Somme oriterede Creditorers Møde for Hamp avles, gives Aarhuus, den 29de Augni 1808. Vandet, hvor Hamper Petersen, ges at vande Kreatur. Skifteforvalter. samme. hund, lidet hvid under Halsen, med d besadt med Pigge og en Messingring i, er paa Veien imellem Aarhuus og Beser bortkommen, Adressecontoiret i Aarhuus derom, kan vente en passende hvem som kan give Oplysning om den, og underretter Douceur.