Berlingske Tidende, 1836-01-09
Fremdeles vare Concepterne indløbne til de Betænkninger, der skulle afgives til Hs. Majestæt Kongen om Lovudkastet til Skadeserstatning for Vejanlæg, og om Forslaget angaaende Tyendeforordningen, der skulde udstedes. Til Dagsordenen hørte Forelæsningen af Betænkningen over det forelagte Lovudkast om Skibsbyggeri. Efterat det var skeet af Hr. Etatsraad Donner, begyndte en Discussion om dens Affattelse, som en Følge heraf besluttede Forsamlingen en Forandring deraf og dens Secretariat fik dette Hverv. Efter Dagsordenen fulgte Forudberaadslaaningen om Lovudkastet angaaende en forandret Bestemmelse over Børnenes Hjemstavnsrettigheder. Den Kongelige Hr. Commissarius oplyste det Væsentlige i samme ved adskillige Anmærkninger. Lovudkastet fastsætter herefter Følgende: §. 1. De Forældrene og Stedforældrene ved Fødselen tilkomne eller af dem ved uafbrudt Ophold af lovmæssig Vedvaren i en Menighed erhvervede Hjemstavnsrettigheder komme kun Børnene saa længe til Gode, indtil de have greben en egen Stand som Tjenestetyende eller paa anden Maade; de opdrages nu enten hos Forældrene selv, eller opholde sig i Skoler eller paa Universiteter, eller ere i Lære. §. 2. J intet Tilfælde skulle Forældrenes eller Stedforældrenes Rettigheder tilstaaes Børnene længer indtil det fuldendte attende Aar. §. 3. Have de i Tilfælde af at forarme ikke ved uafbrudt Ophold i den lovmæssige Tid erhvervet sig Hjemstavns rettigheder i en Menighed, saa er da Fødselshiemmet, forpligtet til deres Forsørgelse. §. 4. De samme Bestemmelser finde ogsaa Anvendelse paa de udenfor Ægteskab avlede Børn, der indtil de selv gribe en egen Stand eller til deres fyldte attende Aar deele deres Moders Rettigheder. Committeens Betænkning herover blev foredraget af Hr. Grev v. Reventlow Criminil. Den androg paa, at Provindsial-Stændernes Forsamling maatte tilraade Hs. Majestæt Kongen Udfærdigelsen af den forelagte Lov. J den derpaa fulgte foreløbige Berraadslaaning bleve fra forskjellige Sider Amendements foreslaaede, blandt andre eet af Hr. v. Halem og fire af Hr. Kammerjunker v. Neergaard. Mod disse sidste bleve fra flere Sider gjorte Jndsigelser. Ved den derpaa foretagne Afstemning bestemte Forsamlingens Fleerhed sig for Lovudkastets uforandrede Bibeholdelse og afviiste saaledes alle Amendements, hvorpaa, efter Præsidiets Andragende, Forsamlingen overdrog Committeen at affatte den hidrørende Betænkning til Hs. Majestæt Kongen. Herpaa fulgte Udviklingen af Hr. v. Halems Proposition om Ophævelsen af de annecteerte Soldaters Sistering paa de aarlige Militairsessioner, som indeholdt, at Forsamlingen skulde beslutte følgende Petition: at den Skik maatte vorde ophævet ved Rekrutteringens aarlige Sessioner og saa at indkalde de til Tillægsbataillonerne hørende Mandskaber til blot Melding, og at i Stedet for dette skulde Oplysningerne af de ved Sessionerne tilstedeværende Stedsøvrigheder erklæres for tilstrækkelige. Flere Tilforordnede understøttede denne Motion. Efterat der paa den anden Side ogsaa vare gjorte nogle bemærkninger for den hidtidige Jndretning, valgte Forsamlingen til Prøvelse og Skjøn over Propositionen Dhrr. Gr. v. Reventlow Criminil, Hr. Sognefoged Dührsen og Hr. Proponenten. (Mangel paa Plads tillader Red. først næste Gang at med dele Jndholdet af Jtzehoer-Stænder-Tidendens Nr. 23.)