Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-03
Udi min forrige Anviisning har jeg og erindret de tørrede Krebse til Krebse=Smør (Krebsbutter), men dette Pulver har ikke holdt sig længe, paa et andet Sted, har man afkaagt Krebsene med Salt, og det heder, at de paa den Maade bedre kan conserveres. Nu er altsaa nok talt om det nyttige Brug af den almindelige Urters Tørrelse, og jeg Ønsker, at samme maatte blive almindelig. Nu vil jeg begive mig til Tørringen selv. Disse præparede Urter ere gode. Endeel af dem bedre, end naar de ere raae, som hakket Suurkaal, og hakkede R 280 R. R. Suure=Beeder a. andre ere ikke slettere, og ingen meget slettere. Jeg har udi denne Vinter uddeelt alene til St. Petersborg henimod 1000 Karduser, bestaaende af 100 Sorter, som uden og Jndenlandske Ministre, har brugt paa deres Borde, samt spiist dem med bifald. Jsærdeleshed var Hr. Statz=Raad Stalin Aarsag til denne almindelige bifald, hvilken Herre af en ædelmodig Iver ligefra Begyndelsen af har understøttet og befordret dette Verk, og udi hans Kiøkken vare de beste Forsøg her udi bleven anstillede. Jeg erklærer endog selv, at den Underretning som jeg her vil meddele, endnu ikke er fuldkommen, da der, saa ofte jeg endnu omgaaes med disse Ting, vise sig alletider nye Fordeele og bedre Haandgreb. Og hvor mange andre vil vel ikke tillige med mig opfinde Forbedringer, det er jo nu kuns halvandet Aar siden, jeg først har begyndt med de Efterretninger, at man udi Engeland har søgt at indføre de tydske Syrer paa Floden, som Middel imod Skiørbug, og at vores Flode i Archipelago, har ikke kundet bekomme deres hakkede Suurkaal. Første Hovedstykke. om Urters og Rødders almindelige Tørring. Det bestaaer der udi, at hverken de flydende eller faste Dele bliver fordærvede, enten ved at forbrænde eller raadne, men at de erholdes udi deres naturlige Tilstand, og at alene de vandagtige Dele kan uddunste af Urten. Og just derved beholder den sin Farve, Smag, Kræfter og Fiinhed, ja den holner ved Kaagningen lætteligen og fuldkommen ud igien, da de af den, uddrevne vandagtige Dele, des lættere igien kan indtræde udi deres gamle uforstyrrede smaae Rør, Derfore ligesom en Urt bestaaer af vandagtige og utætte, R 281 Jer eller harpixagtig, olieagtige, slimige eller melagtige Dele, saa mister den ved Tørringen meere eller mindre af sin Vægt, og Pundet tørres ind til 4 3 21 og et halv Lod, det sidste skeer ved Agurker. Andet Hovedstykke. De adskillige Maader at tørre paa Jngen Maade at tørre Urter paa, er ubeqvemmere, end den meest brugelige, i Skyggen og i Luften: Værterne tørres langsom, udfordre et stort Rum og meget Arbeide, udi vaadt Veyrligt blive de immer igien fugtige, samt miste meget af deres Farve, Smag, og Kræfter, som oftest alt formeget. Tørringen i Bagerovne, skeer enten naar Brødet er taget der udaf, eller Ovnen bliver gjort varm alene for det samme. Men det er og en besværlig Tørring: man kan ikke beqvemmeligen vende Urterne, ikke efter see dem, og et lidet Qvantitet kan tørres paa engang; og naar man heeder Ovnen alene for det samme, saa træffer man aldrig den rette Heede. Udi det første Tilfælde blive Urterne ikke alle tørre paa engang, og udi det sidste skeer ofte det samme, eller de forbrændes. Dette har hidindtil været den almindeligste Maade at tørre paa, og derfor kan man ikke forundre sig over, at en almindelig Tørring, i det mindste i store Qvantiteter ikke er gaaet for sig. At hænge Urterne udi Bundter op i Stuen, er at fordærve dem med Støv, Flueskarn, døde Fluer, Æder kopper, og Spindelvæv; at lægge dem paa Fyhrstedet, hvor Jlden har brændt, er ikke alleneste ubeqvemt i Kiøkkenet, men Fyrstedet er ikke allesteder lige varmt, og paa det Sted hvor Jlden har brændt er det for varmt; oven paa en Ovn tørres Urterne meget vel, naar man har lidet at tørre, man maae da tørre hvor Urterne ikke kan groe ud, skyde Spirer, eller forbrænde, samt ligge saalænge, til de ere tørrede. J Besynderlighed er den Russiske sæd Nr. 282 Nr. vanlige halve Ovn (Leschanka) beqvem dertil, samt Rørene udi Drive=Husene. Hvem der vil tørre et stort Qvantum, skal dertil bygge sig en Ovn, forsynet med Horizontale Trækhuller, af Teglsteen, ongefær 3 Rhinlandske Fod høy.