JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-06-25
I Henhold til Amtsraadets Tilsagn ved Resolution af 8de Decbr. 1846 bestemte Raadet nu at tilstaae Rødding, Pastorats Fattigvæsen i Salling en Hjælp af Amtsfattigkassen een Gang for alle af 5 Rbd. til Tjenestekarl Niels Nielsens Cuur for Beenbrud. B. Skolevæsens=Sager. Nr. 18 B. - 1848. Fremlagt blev et af Just. Føns udarbeidet Overblik over Skolevæsenets samtlige aarlige Udgivter i Viborg, Amt, hvilket blev gjennemgaaet og af Raadet bestemt til Jndsendelse til Kirke- og Underviisnings Ministeriet i Henhold til dettes Skrivelse af 16de Septbr. 1848. Nr. 1 B. - 1849. Et Spørgsmaal fra Eieren af Karmark Mølle, om han af Mølleskylds Hartkorn skal præstere Kjørsel med Skole tørv, blev besvaret derhen, at Mølleskylds Hartkorn i Henseende til Tørveleverance aldeles betragtes som andet contribuabelt Hartkorn, kun at det ikkun ansættes halvt imod dette, Alt ifølge Cancelliskrivelse 14de Marts 1829. Nr. 5 B. - 1849. Just. Fønss fremlagde Provst Møllers Skolelærer=Hjelpekasse-Regnskab pro 1848, hvorved Jntet er fundet at bemærke, som derefter blev indsendt til Ministeriet for Kirke- og Underviisningsvæsenet. Nr. 8 B. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
En Besværing fra Anders Søeballe over Anskaffelsen, af en Comfur-Indretning til Skolen i Vindum, maatte Raadet efter de specielle Omstændigheder, som af Forstanderskabet ere oplyste, finde ugrundet, da det er forklaret, at denne Anskaffelse har medført mindre Udgivt for Districtet end de Forandringer ved Bygningen, som uden samme vilde have været nødvendige.
Viborger Samler, 1849-06-25
Regnskabs=Sager. Regnskaberne pro 1848 for Fattig- og Skolevæsenet, samt for Communernes Udgivter i Henhold til Frdn. 13de Aug. 1841 § 22 bleve gjennemgaaede og deciderede og blev det overdraget Formanden og Provsten at give Regnskaberne den derefter fornødne Paategning. - Med Hensyn til sidstnævnte Regnskaber fandt Raadet sig foranlediget til at gjøre Forstanderskaberne opmærksomme paa, at under Regnskaberne bør ikke inddrages frivillige Bidrag til eet eller andet særligt Øiemed. C. Veivæsens=Sager. Nr. 46 C. - 1844. Med Hensyn til den faretruende Tilstand, hvori Skjern broe befindes besluttede Raadet at lade samme opføre af Nyt, saasnart Omstændighederne tillade det, men med Hensyn til de nuværende Tidsomstændigheder maatte man ansee Forsøg i den Retning for unyttige. Jmidlertid blev Formanden anmodet om at anstille Undersøgelse og hvad et nyt Aaløbs Gjennemskjæring og Broens Opførelse paa et andet Sted med i det mindste 14 Alen i Seilsaget, kan koste. Nr. 14 C. - 1847.
Viborger Samler, 1849-06-25
Den af Birkedommer Kampmann med tiltagne Skjøns mænd bestemte Erstatning af 65 Rbd. for Jord, afstaaet til Veien fra Vrangstrup til den mindre Landevei til Bøsbroe, blev af Raadet approberet til Udbetaling af Repartitionsfonden. Nr. 50 C. - 1847. Formanden fremlagde en Protest fra endeel Beboere Selde Sogn imod Opførselsen af en Broe paa Biveien Nr. 3 i Selde samt Junget og Thorum Sogne, som formeentlig unødvendig, samt et med Politiemesterens Erklæring indkommet Andragende fra Eieren af Østergaard om Broens Opførelse snarest mueligt som uundværlig, naar Biveien skal kunne befares til og fra Østergaards Mølle. Da Selde Pastorats Forstanderskabs Paastand, om Broens Nødvendighed er aldeles i Strid med det nu indkomne Andragende fra Sognets Beboere og med Thorum Pastorats Forstanderskabs Paastand, overdrog Amtsraadet til Formanden og til de 2de Medlemmer af Amtsraadet, der have hjemme i Salling i Forening med Politimesteren efter Undersøgelse paa Stedet og Conference med Forstanderskaberne at afgjøre definitivt, om en Broe skal opføres eller ikke. Nr 75 C. - 1847. Efter Jndstilling af Veiinspecteuren blev den af ham foreløbig tilladte Anvendelse af 150 Cubikfavne uharpet Gruus til Viborg-Skive-Veien, approberet da harpet Gruus ikke er at erholde i tilbørlig Mængde i passende Afstande. Derimod fandt Raadet at der derfor maa decourteres Entrepreneuren idetmindste 1/2 af hvad der i Overslaget er beregnet for Harpningen. Videre maatte Raadet bifalde Veiinspecteurens Jndstilling af 1ste Juni om Anvendelse som Reservegruus af 22 Cubikfavne, som endnu mangle paa det iøvrigt færdige Stykke af bemeldte Vei og i at Betalingen for disse 22 Favne decourteres i Licitations=Summen, men først erlægges naar Gruset er præsteret. Nr. 155 C. - 1847. Formanden fremlagde en Skrivelse fra Jndenrigsministeriet, dateret 19de Mai 1849, hvorefter Samme vel ikke finder sig beføiet til at paalægge Amtet at udrede Bekostningerne ved Jstandsættelsen af Broerne ved Skaarup, paa Veien mellem Dommerbye og Høislev Sogne, men dog finder det billigt, at det ældre Forhold ikke pludselig forandres og at Amtsrepartitionsfonden derfor overtager Halvdelen af Byrden, hvilket imidlertid henstilles til Amtsraadets Afgjørelse. J denne Anledning bestemte Raadet at tilmelde Forstanderskabet, at naar det har opført den ommeldte Broe eller Steenkister i dens Sted, og indsender Regnskab over Udgivterne, vil Raadet nærmere bestemme, hvor stor Hjælp der kan tilstaaes til sammes Bestridelse for denne Gang og uden Følge for Fremtiden. Nr. 53 C. - 1848. Fremlagt og drøftet bleve de forskjellige Forslage til Forandring i Regulativet for Biveiene for Aarene 1849, 1850 og 1851, hvorefter Tillæg til det sidst udgivne Regulativ blev bestemt til Trykning og Uddeling til Vedkommende. Nr. 66 C. - 1848. Fremlagt blev en Beretning fra Veiinspecteuren, hvorefter han har anvendt skarp Sand paa den mindre Landevei mellem Bøstrup og Snorom til Dæmpning af det fede Leer som er traadt igjennem Dæklaget, hvorved Bekostningerne have udgjort 111 Rbd. Nr. 91 C. - 1848.
Viborger Samler, 1849-06-25
I Anledning af et Andragende fra en Deel Beboere i Asmild Sogn om at den saakaldte Randrup Vase maatte vedligeholdes af Vinkel Sogn, uagtet samme ligger i Asmild Sogn, bestemte Raadet at yttre, at man ikke imod Veianordningernes klare Bud har formaaet at kunne paalægge et Sogn af et fremmed Herred, uagtet det hører til samme Jurisdiction, at gjøre Veiarbeide i et andet Sogn. Jøvrigt kunde Raadet ikke nægte billigheden i at Vinkel Sogn, som saagodt som udelukkende har Brugen af Vasen, ogsaa deeltog i Vedligeholdelsen. Men da det i Politie mesterens Erklæring er sagt, at Vanskeligheden ved Vedligeholdelsen tildeels er foranlediget ved Vands Opstemning til Engvanding, saa formener Raadet at den eller de Eng eiere, som saaledes foranledige Veientz Beskadigelse ogsaa maae bære de Udgivter ved dens Jstandsættelse og ved Forandringer og Forhøielser, som deres EngvandingsAnlæg gjøre nødvendige. Nr. 1 C. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
En Klage fra nogle Beboere i Skjød Sogn over et af Birkedommer Kampmann foretaget Veisyn og de derefter dem dicterede Mulcter fandt Amtsraadet ikke at kunne indlade sig paa, som en Samme uvedkommende Sag. Onsdagen den 13de Juni continuerede Amtsraadets Møde. Samme Medlemmer vare tilstede – foretaget blev, Nr. 3 C. - 1849. Et fornyet Andragende fra Eieren af Løvelbroe Anders Mikkelsen om Fløienes Jstandsættelse for Repartitionsfondens Regning blev fremlagt. Saa mødte og Andrageren personlig for Raadet, og blev man med ham forenet om, at der een Gang for alle tilstaaes ham 40 Rbd. til Arbeidets Udførelse, hvorefter han i alle Henseender i Fremtiden holder. Broen med Fløie vedlige. Arbeidet udføres under Tilsyn af Veiinspecteuren overeensstemmende med Overslaget. Nr. 7 C. - 1849. Et Andragende af Anders Henrichsen i Ryberg om at den mindre Landevei forbi hans Gaard maatte gives en bedre Retning blev bevilget, dog at Arbeidet udføres af Veiinspecteuren paa Ansøgerens egen Bekostning. Nr. 8 & 37 C. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Spørgsmaalet om der tilkommer Udgiveren af Viborg Avis Betaling for Avertissementer og Licitationer over Vedligeholdelses Arbeider paa grundforbedrede mindre Landeveie blev det bestemt at indstille til Jndenrigs-Ministeriets Afgjørelse. Nr. 13 C. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Et Andragende fra Hans Jversen af Hjarbek om Tilladelse til at sætte et Dige imod Landeveien blev bevilget paa de af Veiinspecteuren foreslaaede Betingelser og underhans Tilsyn. Nr. 15 C. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Et Andragende fra Veiopsynsmand Jæger og et Gratiale blev afslaaet. Nr. 18 & 34 C. - 1849. Formanden underrettede Raadet om, at han paa Vei inspecteurens Jndstilling havde bemyndiget denne til at ansætte Jens Wistisen som Planeringsmand paa Viborg Aarhuus=Veien fra Rindsholms Skjæld til Høiberg for 6 Rbd. maanedlig og med een Maaneds Opsigelse, samt Anders Yssing fra Milepælen ved Høiberg til Kongens broe og Henrik Karau paa Veien fra Snorom til Bøsbroe, Sidstnævnte dog kun med 5 Rbd. maanedlig. Nr. 25 C. - 1849. Et Andragende for Forstanderskabet for Thorup og Qvols Sogne om paa Grund af Tidsomstændighederne i Sommer at maatte undlade Grundforbedrings=Arbeide paa Biveiene blev samtykket imod at Veiene holdes i forsvarlig Stand, hvorom Politimesteren underrettes. Nr. 30 C. - 1849. En Regning fra Veiinspecteuren, stor 5 Rbd. 32 s., for Udgivter til Tjenestens Fremme, blev afgivet til Formanden til nærmere Undersøgelse og eventuel Anviisning. Nr. 32 C. - 1849. Fremlagt blev Generalpostdirecteurens Skrivelse af 14de April, betræffende Broepengenes Nedsættelse ved Sallingsund til det Halve af den forhen bestemte Størrelse og Thisted Amts Skrivelse af 24de Mai om at Broepengene ogsaa for Viborg Amts Vedkommende ville blive oppebaarne i Thisted Amt af Færgemand Koustrup. Amtsraadet bestemte at meddele Thisted Amt, at naar der til Samme aflægges Regnskab for Broepengene i det Hele og Viborg Amt derefter erholder det Halve Netto=Beløb tilstillet, vil videre Regnskab for Viborg Amts Vedkommende formeentlig være unødvendigt. Nr. 35 C. - 1849. Fremlagt blev Jndenrigsministeriets Circulair=Skrivelse af 5te Mai 1849 om Maaden hvorpaa Tiende=Retten erstattes af Jord, som til Veiarbeide afgives. Nr. 36 C. - 1849. Formanden underrettede Raadet om, at han havde ladet den østligste Broe paa Dommerbye Vase omsætte efter Veiens hele Brede for en Udgivt af circa 20 Rbd., hvorved Fløimures og Rækværks Vedligeholdelse aldeles spares.
Viborger Samler, 1849-06-25
Da alle Broerne paa Dommerbye Vase aarlig koste betydeligt og ideligt i Reparation, formeente han, at disse paa samme Maade burde omsættes, hvorved tillige vilde vindes det, at Veiens Grundforbedring kunde skee uafhængigt af dette Arbeide ved Kjørsel paa frossen Bund. Raadet samtykkede i at de af bemeldte Broer, som efter Undersøgelse befindes skrøbelige, omsættes paa samme Maade. Nr. 44 C. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Efter Begjering af Politiemesteren i Salling Herreder, om at maatte antage Sandflugtscommissair Leth til Opsyn ved Vedligeholdelses=Arbeiderne paa de ikke grundforbedrede mindre Landeveie, samtykkede Raadet i, at bemeldte Leth antages til dette Opsyn i indtil 60 Dage med 1 Rbd. daglig i Diæter. Efter Veicomiteens Forslag bestemte Raadet, at derfra 1ste Juli d. A. at regne ikke kan tilstaaes Veiinspecteuren nogen Medhielper til Veiopsynet, eftersom Grundforbedrings=Arbeiderne fra den Dag standse og Vedligeholdelses=Arbeiderne til samme Tid ere endte med Undtagelse af Planering. D. Sager af forskjelligt Jndhold. Nr. 52 D. - 1844. Formanden underrettede Raadet om, at Jndenrigsministeriet ved Resolution af 17de Marts d. A. har approberet de med Branddirecteur Krigsraad Bahnsen, Landsoverretsassessor Herredsfoged Eberlin, Birkedommer Kampmann og Districtsprovst Møller indgaaede Accorder om Fri befordrings Afløsning for respective eet og 3 Aar. Nr. 84 D. - 1847. Fremlagt blev den af Statsraad Holm forfattede Betænkning over adskillige fra Forstanderskabet for Vestervelling og Skjern Sogne indkomne Spørgsmaal, betræffende Oprensningen af Nørreaae. - Da Formanden, som Medlem af Landvæsenscommissionen, aldeles maatte tiltræde hvad Etatsraad Holm i samme Egenskab har yttret og da Amtsraadet heller ikke fandt noget derved at bemærke, blev det bestemt at give Spørgerne Svar overeensstemmende med den fremlagte Betænkning samt ligeledes at tilskrive Aae=Jnspecteuren det Fornødne. Nr. 53 D. - 1848.
Viborger Samler, 1849-06-25
Sagen betræffende en Ordning af Reglerne for Uddelingen af Proprietair Nissens Legat til Heste-Avlens Fremme blev foretaget. – Det blev derefter overdraget Proprietairerne Jensen og Møller at forfatte Udkast til en definitiv Fundats for Legatet. Nr. 54 D. - 1848. Formanden androg for Raadet paa, at de af ham under 4de Octbr. f. A. forskudsviis af Repartitionsfondene anviste 23 Rbd. 53 s. for Omsendelsen af de forsildigt modtagne Regulativer for Valgdistricterne til Rigsdagen maa blive endelig anviste, da han ikke skjønner at Beløbet andetsteds fra kan ventes refunderet. – Denne Begjering fandt Raadet at maatte samtykke. Nr. 62 D. - 1848.
Viborger Samler, 1849-06-25
En Forespørgsel fra Sognefoged Krighaum om Gaardmand Jacob Lauth i Frederikshøi, som den eneste Jordbruger i Sognet der holder Heste, kan tilsiges til offentlige Kjørsler, blev besvaret derhen, at han ikke kan tilsiges til andre Kjørsler end dem hvortil de Beboere, der har Stude i Almindelighed, tilsiges. Nr. 65 D. - 1848. Fremlagt blev Sagen betræffende Oprettelsen af Land poster, hvilken blev overgivet Hofjægermester Lüttichau til Forfattelse af Betænkningen paa Amtsraadets Vegne. Nr. 73 D. - 1848.
Viborger Samler, 1849-06-25
Sagen betræffende, hvorvidt Hestehauge Gaard og Gammelhede høre til Kreiberg eller Rødding Sogn blev afgivet til Proprietair Jensen til Affattelsen af Amtsraadets Erklæring. Nr. 5 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
I Anledning af Pastor Stibolts gjentagne Begjæring om Amtsraadets Assistene til at erholde refunderet sit Udlæg for Budsendelser i Sogneforstanderskabets Ærinder, bestemte Raadet at tilkjendegive Andrageren, at naar hans Regnskab efter Frdn. 13de Aug. 1841 § 22 indkommer i befalet Form og paategnet om den befalede Fremlæggelse og Revisions-Bemærkninger, vil Raadet anordningsmæssig decidere Sagen. Nr. 6 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Med Hensyn til den af Forpagteren af Haastrup Teglværk, Gram, indgivne Klage over altfor høi Ansættelse tilFattigbidrag, bestemte Raadet at melde Vedkommende, at Besværingen maa ansees ugrundet. Nr. 8 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
En Protest fra Hvorslev og Gierning Sogneforstanderskab mod at deeltage i Udredelsen af Politie-Assistenternes Lønning i Aarhuus Amt, maatte Raadet finde ikke at kunne give Medhold, hvorfor Sagen efter Andrager nes Forlangende bliver at indsende til Jndenrigsministeriets Resolution, hvorved iøvrigt maatte bemærkes, at Amtsraadets Yttringer i sin Tid vare begrundede paa Politiemesterens Jndstilling. Nr. 9 & 18 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Efter indkommet Klage fra Skolelærer Langberg i Kleitrup over altfor lidet Høitidsoffer af Gaardmand Christen Sørensen i Heiring, Huusmand Niels Westergaard ibid., Tjenestekarl Søren Nielsen af Kleitrup og Kirsten Pedersdatter i Trustrup samt af Gaardmændene Jens Andersen i Skaarup og i Heiring, hvorover vedkommende Forstanderskab har afgivet Erklæring, bestemte Raadet at forelægge Forstanderskabet en Frist af 6 Uger inden hvilken det har enten at indberette at Skolelæreren er fyldestgjort for det paaklagede Offer eller at udtale dets bestemte Mening om hvor stort et Offer enhver af de ommeldte Jndivider bør yde. Nr. 11 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
De af Pastor Visbye forelagte Spørgsmaale betræffende Forstaaelsen af Frdn. 27de Mai 1848, fandt Raadet at maatte besvare saaledes: 1) Af Huusmænd, som saadanne, kan kun forlanges 3 Dage til Communens offentlige Arbeider. Har en Huusmand Hartkorn, da maa han desuden deraf tillige med Sognets øvrige Hartkorns Brugere forholdsviis deeltage i Veiarbeide. At Brevgang nu alene paa hviler Gaardmændene, forsaavidt den forrettes in natura, staaer udtrykkelig i Fordug, 27de Mai 1848 § 1 –, hvorhos samme § bestemmer, at Gaardmændene kunne forlange Brevgang udført ved leiede Folk paa Communens Regning. Nr. 12 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
J Anledning af Skolelærer Brønnums Begjæring om at faae Offeret forhøiet af Gaardfæster Hans Martin Herluf i Borritzøelund bestemte Raadet at Forstanderskabet maae yttre sin bestemte Mening om Størrelsen af det Offer den Paagjældende bør yde, forinden Sagen endelig kan afgjøres.
Viborger Samler, 1849-06-25
Torsdagen den 14de Juni contimierede Amtsraads mødet. Samme Medlemmer vare tilstede som foregaaende Dag med Undtagelse af Etatsraad Holm og Proprietair Jensen. Foretaget blev, Efter at Amtsraadet var bleven underrettet af Formanden om den af ham til Betryggelse for de offentlige Kasser og Midlers betimelige Bortskaffelse m.v. foreløbig trufne Estaffette=Indretning og efter et senere derom indkommet skriftligt Andragende, bestemte Raadet, at den ommeldte Jndretning kan vedblive, saafremt Viborg Commune eller dens Handlende vil udrede den ene 3die Deel af Udgivten, hvorefter de øvrige 2 Dele kunne udredes af Repartitionsfonden. Saafremt Viborg Communalbestyrelse eller dens Handlende ikke ville indgaae herpaa, bestemte Raadet, at der alligevel af Vedkommende afsendes til Amtet Estafetter, naar overordentlige Tilfælde gjøre saadant fornødent, og at disse da betales af Repartitonsfonden. Nr. 23 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Med Hensyn til den paatænkte Fastsættelse af en Gjen nemsnitspriis for Afløsning af Huusmænds og Indersters Pligtarbeide har Jndenrigsministeriet æstet Raadets Betænkning om: 1) Hvilken Dagløn i Landets forskjellige Communer i Gjennemsnit har været given til en almindelig Dagleier paa egen Kost og med egne Redskaber i de sidste 30 Aar og i de sidste 10 Aar, og hvor høit for begge Tidsperioder Kost og Redskaber maae anslaaes, hvor Arbeidet maatte være ydet paa Arbeidshaverens Kost og med hans Redskaber; og Hvilken Gjennemsnitspriis i Handel og Vandel i de sidste 30 og i de sidste 10 Aar et almindeligt Selveierhuus har havt med det almindelige Jordtilliggende af omtrent 3 Tønder Land Middeljord (1 1/2 Td. Land boniteret Jord til Taxten 24).J denne Anledning bestemte Raadet at yttre: ad 1) at Gjennemsnits Daglønnen heri Amtet paa egen Kost og med eller uden egne Redskaber for de sidstforløbne 20 Aar maae anslaaes til 32 s. i de 8 Maaneder af Aaret og til 24 s. i de øvrige 4 Maaneder, – af hvilke 16 s. maa regnes for Kost og Redskaber, hvilke sidstes Brug dog vanskelig kunne ansættes til nogen qvota Deel af Daglønnen, da de i Reglen regnes for Intet. J de sidste 10 Aar maa Gjennemsnits Daglønnen ansættes til respective 36 s. og 28 s., hvorhos Kosten maa ansættes ligeledes til 16 s. i denne Periode. ad 2) Gjennemsnits=Prisen paa et sligt Huus i de sidste 20 Aar maa anslaaes til 300 Rbd. og i de sidste 10 Aar til 450 Rbd.
Viborger Samler, 1849-06-25
Da Amtsraadets fleste Medlemmer ikke have havt Ophold i Amtet synderlig længer tilbage i Tiden end 20 Aar, kunde de ikke med Bestemthed yttre sig om en ældre Periode, hvorhos bemærkes, at Hofjægermester Lüttichau om Punctet Nr. 2 ikke afgav noget Votum. Nr. 13 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Efter Jndstilling fra Forstanderskabet for Dollerup Pastorat om at Dollerup Sogn særskilt maatte lade udføre ved leiede Folk de Gaardmændene alene efter Frdn. 27de Mai 1848 paahvilende Communens oner bevilgede Amtsraadet dette, hvorhos man med Hensyn til Ligningen af Natural=Arbeide maatte overlade Forstanderskabet at repartere samme i passende Forhold. Nr. 14 D. - 1849. I Anledning af Skolelærer Nielsens Andragende om at Madame Hamann i Vindum aldeles intet Høitidsoffer giver ham, bestemte Raadet hendes Offer til 4 s. til hver af de store Høitider. Nr. 16 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
I Anledning af et indkommet Andragende fra Landsoverretsassessor Herredsfoged Eberlin om at maatte beregne sig Stadepenge af Markederne ved Aabroe, bestemte Raadet at indstille, at der tilstaaes ham samme Stade penge som de andre Politiemestere i Amtets Jurisdictioner. Nr. 20 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Efter Justitsministeriets Opfordring til at afgive Erklæring om hvorvidt Arresthuusleien kunde være at forhøie paa Grund af de indtraadte Reformer ved Arrestvæsenet, bestemte Raadet at yttre, at den af Viborg Communalbestyrelse foreslaaede Forhøielse fra 6 1/2 s. til 8 s. daglig, synes passende. en Nr. 21 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
I Anledning af en indkommen Besværing fra Skolelærer Laursen i Romlund over for lidet Høitidsoffer af Væver J. Klysner i Fiske bestemte Raadet hans og Kones Offer til 3 s. for hver til hver af de store Høitider. Nr. 22 D. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
I Anledning af et indkommet Andragende fra Langaae Pastorats Forstanderskab om at det Huusmændene og Gaardmændene i Forening og efter Omgang hidtil paaliggende Pligtarbeide, forsaavidt Langaae og Thorup Sogne, vedkommer, fremdeles maa udredes paa samme Maade, som hidtil, bestemte Raadet at svare, at forsaavidt alle Vedkommende deri ere enige, finder Amtsraadet ikke at kunne modsætte sig det attraaede Arrangement. Nr. 7 1. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Et Andragende fra Beboerne i Feldingberg Sogn om at maatte møde til Session i Skive istedetfor i Viborg blev af Raadet anbefalet. Nr. 224 s. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
En Begjæring fra Aalborg Amt om at erholde refunderet af Viborg Amt Omkostningerne paa en syg Matros's Cuur m.v. i Aalborg civile Sygehuus, maatte Raadet formene ikke at kunne samtykke, da bemeldte Matros efter det i Sagen oplyste allerede var modtaget til Krigstjeneste, forinden han blev syg, og altsaa for denne Sygdom er Viborg Amt uvedkommende. Nr. 32 C. - 1847. I Anledning at et indkommet Andragende fra en Gjordemoder om at maatte som Ret tilstaaes Vinterfoder til en Koe, bestemte Raadet at svare, at da en slig Ret specielt for hende ikke er oplyst at existere, maatte hun formeentlig nøies med den hende hidtil tilstaaede Græsning til en Koe indtil den almindelige Sag om Vinterfodring, til Gjordemødrenes Koer har fundet sin Afgjørelse. Nr. 46 C. - 1848.
Viborger Samler, 1849-06-25
I Anledning af et Andragende fra Gjordemoder Else Johanne Christensdatter af Vindum om Entledigelse bestemte Raadet at indstille hende til en aarlig Pension af 10 Rbd. af Repartitionsfonden. - Forsaavidt der under denne Sag tillige er Spørgsmaal om at henlægge Asmild og Tapdrup samt Vinkel Sogne under et nyt oprettende District i Viborg, da maatte Raadet tiltræde Stiftsphysici Mening om Hensigtsmæssigheden af, at det kunde være af Jnteresse for bemeldte Sogne efter deres Beliggenhed at benytte en ny ansættende practiserende Gjordemoder i Viborg, som imod et aarligt Honorar af circa 20 Rbd. kunde forpligtes til i Forbindelse med sin Praxis i Viborg at betjene Vedkommende i berørte Sogne, men at disse forøvrigt maatte forblive i deres hidtilværende Forbiadelse med Hoveddistrictet. Nr. 86 C. - 1848.
Viborger Samler, 1849-06-25
J Anledning af Cancelliets Circulaire af 9de Marts 1848, betræffende smitsom Sygdoms Udbredelse ved syge Tyendes Flytning bestemte Raadet at yttre, at det anseer det rigtigt, at intet sygt Tyende flyttes, forinden Huusbonden har erholdt Samtykke dertil af Forstanderskabets Formand; men at det maae beroe paa Formanden hvorvidt han forinden Samtykket meddeles, vil fordre Lægens Undersøgelse, hvorhos Provst Møller formeente, at Frdn. 14de Decbr. 1810 § 15 a 20 maatte være at indskjærpe. Endvidere maatte Raadet være af den Formening, at hvor Lægen een Gang er tilkaldt, der maa ogsaa Lægens Samtykke være Betingelsen for den Syges Flytning. Nr. 14 O. - 1849.