JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-10-11
Leiebibliothek i Holbek. Forbindelse med den af mig etablerede Bog, Papiir- og Strængehandel, agter jeg i Slutningen af indeværende Maaned, at aabne et af circa fem tusinde Bind, begaaende Leiebibliothek, i det danske og tydske Sprog; hvilket jeg herved ærbødigst tillader mig foreløbigen at tilkiendegive. Holbek, den 6te October 1834. Chr. Bertelsen. Tiin blaa og guul Caffe 28 a 27 s., dito a 26 s. Pd., fast Melis 27, 26 a 25 sk. Pd., lyst Pudersukker 13, 14 a 15 s. Pd., extra god, ny Congothee 6 Mk. 8 s.a 6 Mk. Pd., stærk, hvid og bruun St. Croix Rom 32 a 28 s. Potten, samt ny islandsk Klipfisk 7 a 6 Mk. Lpd., og hvid, klar Lampetran 22 s. Potten, faaes i No. 2 under Børsen. zon extra god solid Kakkelovn med Tromle er for billig Priis tilkjøbs i store Helliggeiststræde No. 152.
Berlingske Tidende, 1834-10-11
hvis en Familie ønskede 1 a 2 Pigebørn opdraget i Hovedstaden, da kan de J hos en Enke, med en eneste Datter, der frequenterer eet af Stadens bedre Jnstituter, foruden hiemme privat i Sprog, Musik m. m., modtages i Kost og nyde samme Underviisning i Alt hvad der fordres af en velopdragen Pige. For Kost, Reenlighed og Lærdom er Prisen 140 Rbd. aarlig, som erlægges qvartaliter, dog kan det halve modtages i Victualier. For en moderlig blid Behandling samt Opfyldelsen af Ovenanførte, ville flere af Stadens Geistlige ate stere. Billetter, mrkt. N. P., modtages til den 20de d. M. paa dette Blads Contoir, Pilestræde No. 118.
Berlingske Tidende, 1834-10-11
Et ungt dannet Fruentimmer, som besidder Færdighed i alle qvindelige Haandarbeider, samt Sprog, ønsker sig Plads som Kammer= eller Svejomfrue hos et Herskab eller en eenlig Dame. Reflecterende behage at melde sig paa dette Blads Contoir i Billet, mrkt. 11. S. No. 7.
Berlingske Tidende, 1834-10-11
Liste Gulvtæpper. af alle Størrelser forfærdiges efter Bestilling i Prindsensgade ved Adelgaden No. 371, anden Sal. Gamle omslættes og repareres.
Berlingske Tidende, 1834-10-11
Auctioner. Fredagen den 17de October førstkommende i Middagsstunden, bliver paa Sta 2) dens Børs ved Auction bortsolgt: 1) en af Høker Peder Hansen under 19de September 1835 udstædt og den 20de Januar 1834 tinglæst Obligation, stor til Rest 2700 Rbd. Sølv, hvorved er givet 2den Prioritet næstefter 7000 Rbd. Sedler, i Huset No. 271 i store Kongensgade i St. Anne Vester-Qvarteer. 2) en af Urtekræmmer Lauriz Fogtmann her i Staden, under 19de September 1835 udstædt Obligation, stor til Rest 400 Rbd. Sølv. begge Obligationer tilhørende afdøde Mad. Elisabeth Schougaard, og forhen afdøde Mand, Brændeviinsbrænder C. P. Schøngaards fælleds Boe. Obligationerne og Conditionepne ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 26 & 27.
Berlingske Tidende, 1834-10-11
Fredagen den 17de October, Kl. 11, bliver i den kongelige grönlandske Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt et Partie grönlands Tran, bestaaende af: circa 1000 Tdr. lys Sæltran, 2000 – bruun dito, som er beliggende paa Handelens Tranbakker og forevises af Pakhuusforvalter Hilcker.
Berlingske Tidende, 1834-10-11
Tirsdagen den 21de October 1834, om Middagen Kl. 12, bliver den Gaardmand Lars Christensens Stervbo tilhørende Gaard i Brendbyster, med tilliggende Jorder, af Hartkorn 10 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1/5 Alb., samt den indavlede Sæd, opraabt til absolut Bortsalg ved 4de Auction, som afholdes i bemeldte Gaard. Conditionerne og Adkomst-Documenterne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret, bag Børsen No. 78. Ved 3die Auction er budet 3150 Rbd. Sedler. Kiøbenhavns Amtstue, den 8de October 1834. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Aar 1834. No. 244. af Mandagen. den 13de October. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Verling. ke politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Paris, den 1ste October. – Efterretningen om, at Procuradores-Kamret har forkastet det Guebhardtske Laan, blev først i Dag Kl. 3 meddeelt paa Børsen, og vakte den største Bestyrtelse. Bladene, der udgik i Morges, abnede det endnu ikke. "Journal des Debats- siger, i det den anfører en Tale, Torreno holdt den 24de til Fordeel for det Guebhardtske Laan, at dette Laan, som bekjendt, i Mødet den næste Dag blev anerkjendt som Statsgjæld, lige med de øvrige Laan. Le Temps glæder sig ligeledes over, at Alt er gaaet efter de spanske Ministres Ønske. Striden om den langsomme Meddelelse af en Depesche fra i Forgaars, er denne Morgen blevet fortsat mellem Regjeringens og Oppositionens Blade, disse sidste kunne ikke tilgive Telegraph-Administrationen, at den – som man beskylder den for – har draget nogle Speculanter paa det Guebhardtske Laan en Time for tidlig ind i sin Fortrolighed: en Gunst, der, efter den Vending, Sagerne nu have taget, formodentlig vil ruinere de Begunstigede. Endnu i Moniteuren for i Dag giver Directeuren for Telegraph-Linien, Hr. Alphonse Foy, en Mand, hvis Navn allerede indgyder Tillid, nøiere Forklaring over enhver Punkt, hvoraf skal oplyses, at man ikke har forsømt et eneste Øjeblik. Han bemærker, at formedelst Middagsheden har Telegraph Communicationen varet usædvanlig længe; han forsikkrer tillige, at under den hele Operation har Jngen forladt Oversættelses=Bureauet.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Den i Juli Maaned d. A. sluttede Jndustri-Udstilling i Paris, var den ottende, som fandt Sted i Frankerig, fra den Tid Fran hvis de Neuf Chateau, som i Republikkens sjette Aar var Minister for det Jndre, fik den lykkelige Tanke at bringe saadanne til Udførelse, hvilke under Gen. Chaptals vise Bestyrelse end mere uddannedes. Endskjøndt man var berettiget til at vente meget af denne Udstilling formedelst de store og raske Fremskridt, som den franske Jndustri har gjort, og formedelst den overordentlige Opmuntring, som bliver den til Deel fra de techniske Selskaber, saa blev dog Forventningen langt overgaaet. J 1798 var Udstillernes Antal 111, i 1801 – 220; i 1802540 i 1806 – 1422; i 1819 – 1662; i 18231648 ; i 1827 - 1695, paa Udstillingen i Aar var Antallet fordobblet; ved den første Udstilling var uddeelt 12, ved den anden 77, ved den tredie 93, ved den fjerde 143, ved den femte 318, ved den sjette 458 og ved den syvende 412 Belønninger; i Aar derimod 980, og derhos uden at man har været mindre streng end for ved Uddelingen. Otte og tyve Æreslegions Kors bleve uddeelte, og der ikke allene til Mænd som Cave, Debrosnes, Gui mit, Hartman, Kochlin, Pleyel o. fl., men ogsaa til Opfinderen af den berømte Ploug, hidtilværende Plougkjører, Grange. De Herrer de Moleon, De formeaux og Cochand have paataget sig i et eget Værk at meddele Resultatet, af denne Udstilling, i hvilket ogsaa de nyere og væsentlige Opfindelser skulle oplyses ved Tegninger og udførlige Beskrivelser.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Spanien. (Over Paris, den 29de September.) General van Halen har for nogen Tid siden fra Barcelona udstedt en Forestilling til Dronning-Regentinden, der er overleveret hende ved General-Capitain Llander. Han besværer sig nemlig over Ministrenes Machinationer mød hans Person, og erklærer, kun at være kommet til Spanien efter en Forsikkring, Martine, de la Rosa havde givet hans Moder, at han uden nogensomhelst Fare kunde opholde sig i sit Fødeland. J Tillid til dette Løvte, og besjælet af den faste Beslutning, ej meer at indlade sig i noget politiske Forhold, havde han hos Hs. M. Kongen af Bel gjen forskaffet sig Permission paa et Aar, for at omfavne sine Slægtninge for sidste Gang, og for at ordne sine Familie-Anliggender. J sin Egenskab som belgisk General-Lieutenant forsynet med et Pas, der var viseret af den spanske Gesandt i Paris og af alle competente Øvrigheder i Spanien, indtraf han den 23de Juni i Madrid. Her havde han tilbragt en Maaned i den største Stilhed, og kun beskjæftiget sig med at pleie sin Moder og Søster, der begge vare angrebne af Cholera, da han pludselig om Morgenen Kl. 2 blev hentet ud af Sengen ved nogle Bevæbnede, og ført i Fængsel; Alt i Dronningens Navn, Sidenefter udgik der samme Dag, Cortes blev aabnet, en Circulaire, af det Jndhold, at General van Halen, General-Capitain Palafor og flere Andre vare blevne fængslede som Deeltagere i en frygtelig Sammensværgelse, hvis Traade og Beviser Ministrene paastode at have i Hænde. Jkkedestomindre havde man efter ni Dages Fængsling, uden Forhør, uden Gjennemsyn af hans Papirer, uden Vidnendsagn og uden Proces, tilstillet ham en anden befaling, ligeledes i Drønningens Navn, ifølge hvilken han strax skulde forlade Madrid og Spanien. Alle hans Protestationer, saavelsom hans Erklæring, at han manglede Midler, frugtede Jntet, idet Ministrene tvang ham til Afreise. Ankommet til Barcelona, protesterer Generalen mod denne voldsomme Behandling, og fordrer, som Spanier og som en venskabelig Magts General, Opreisning. Da hans Samvittighed Jntet bebreider ham, erklærer han sig beredt til at stille sig som Fange hvorsomhelst, for at han højtideligt og offentligt kan dømmes efter Lovene; hvis det gjøres fornødent, vil han endog frasige sig sin Rangs Prærogativer. Det spanske Ministerium har imidlertid intet Hensyn taget til denne Protestation, og har endogsaa misbilliget Øvrighedens eftergivende Opførsel i Barcelona.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Alicante. J Følge en af Lægerne i Forening afgiven Erklæring om Choleraens Udbrud her, har Sundheds-Administrationen. hævet Spærringen, og atter aabnet den fri Samfærsel. Denne Sygdom har iøvrigt hidtil gaaet sin Gang fremad, dog uden i Almindelighed at være aldeles voldsom i sine Angreb, hvorfor ogsaa de fleste Tilfælde igjen helbredes. Ogsaa paa eensomt beliggende Landsteder, hvilke mange Familier have taget deres Tilflugt til, har Sygdommen viist sig, uagtet man havde anvendt de strængeste Forholdsregler for at forhindre alt Samqnem med Folk udenfra: Beviis nok for at der ikke gives nogen Slagdom, der kan standse dette Ondes Fremskridt. Adskillige Byer og Godser i denne Provinds ville med det første vorde erklærede friske. Øvrighederne udstæde ej længer Bekjendtgjørelser, om de af Cholera Angrebne og Døde; og det er altsaa kun underhaanden vi have erfaret, at der siden Sygdommens Udbrud den 22de August, indtil den 8de September, ere her i Byen, ved en Befolkning af 20,000 Menneske, 420 døde.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
J Valencia har Sygdommen siden September Maaneds Begyndelse været i Aftagende. Man regner de Dødes Antal der til 3786. Ogsaa i Carthagena haabede man at vorde snart aldeles fri for den. De sammesteds Bortrykkede anslaaes til 650 Personer, men man maa ogsaa regne, at en overordentlig Mængde af Jndbyggere have forladt Byen, og spreder sig omkring paa Landet.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Rusland. Libau, den 26de September. – J Følge en ny Anordning skal paa ethvert Skib, som indkommer fra Udlandet uden Sundhedspas, Mandskabet først undersøges af Kredslægen, inden det tør lægge ind til Toldboden.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Tydskland. Bremen, den 6te October. – Choleraen vedvarer her, skjøndt fremdeles i den samme ringe Grad, som fra Begyndelsen af. Jndtil i Gaar skal være gjort 118 Anmeldelser, og iblandt disse vare 52 Dødsfald. Man har hidtil indskrænket sig til nogle saa Foranstaltninger, der sigte til at forskaffe den Fattige større Reenlighed og sundere Føde, ligesom ogsaa hidtil de Syge bragtes til Stadens almindelige Sygehuus. J Militair=Kasernerne er endnu Alt frisk, i Fattighuset derimod har viist sig nogle Tilfælde. J Bremerhaven og Wegesack vise sig endnu ikke Tegn til Sygdommen.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Sverrig. Gothenborg, den 2den October. J de sidste fjorten Dage er ikke foregaaet noget mærkeligt i den offentlige Sundhedstilstand; dog kan Choleraen ei endnu ansees at være aldeles ophørt, men de deraf Angrebnes Tal bliver bestandigt mindre, og i de sidste syv Dogn ere ikkun fire Dødsfald indmeldte til Landshøvdingen.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Da Sygdommen i Stokholm synes at ville snart ophøre, og den i det Hele, efter Lægernes eenstemmige Erklæring, har været der af en langt mildere Natur end her, saa har af danske Læger, foruden de for omtrent tre Uger allerede did reiste fire, ikkun endnu Hr. Cand. Jacobsen begivet sig derhen. J Forgaars er Hr. Veith lykkeligt kommen tilbage fra sin møisommelige og farefulde Station i Skjærgaarden. Vi vide, at hans Forhold der varmt paaskjønnes.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Norge. Christiania, den 4de October. – Under 24de f. M. har Hs. M. Kongen bestemt, at Professor G. F. Lund og Fuldmægtig i Finants=Departementet, A. Spenning skulle sammentræde i Commission, for at gjennemgaae de i Rigs-Archivet opbevarede Archiv=Sager og derefter indkomme med Beretning om hvilke Archiv-Sager Commissionen formener at burde opbevares, og hvilke der som Maculatur kunde bortsælges eller tilintetgjøres. Commissionen er bemyndiget til indtil Videre at antage en Assistent med et maanedligt Honorar af 15 Spd. I Anledning af Cholera-Sygdommens Udbrud i Fahrsund har Hs. M. Kongen naadigst behaget, af Høistsammes egne Midler, at skienke en Gave af 200 Spd. til Fattige i Fahrsund og sammes Omegn, hvilke ved Sygdommens Fremskridt maatte blive meest udsatte for øjeblikkelig Nød. Bemeldte Kongl. Gave er strax tilstillet Amtmanden over Lister og Mandals Amt for at foranstaltes uddeelt paa den med Hs. Majestæts velgjørende Hensigt meest overeensstemmende Maade.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Statsraad Fasting, som nu er kommen tilbage fra Stokholm, har igjen overtaget Bestyrelsen af Marine Departementet.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Jstedetfor Statsraad Motzfeldt, der nu afreiser til Stokholm, vil Statsraad Krog overtage Bestyrelsen af Revisions-Departementet, indtil Statsraad Sibbern kommer tilbage.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Kjøbenhavn, den 13de October. Den 12te Februar d. A. er en Handels-Convention afsluttet mellem Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge og Hans Majestæt Kejseren af Østerrig, Konge af Ungarn og Bøhmen. Befuldmægtigede vare fra Dansk Side Hs. Excellence, Hr. GeheimeStatsminister Krabbe-Carisius, Chef for Departementet for de udenlandske Sager, Storkors af Danebroge og Danebrogs mand ofv., og fra Østerrigsk Side: Hr. Kammerherre v. Langenau, Hs. Keiserlig Kongelig Apostoliske Majestæts Chargedaffaires ved det Danske Hof, Commandeur og Ridder af flere Ordener osv. Conventionen er grundet paa et fuldkomment Resprocitets System: de Danske Fartøier, som ankomme til de Østerrigske Staters Havne med Ladning eller med Ballast, skulle nyde de samme Forrettigheder, som de indenlandske Skibe, og skal den samme Fordeel tilstaaes de Osterrigske Fartøier, som ankomme til de Danske Staters Havne med Ladninger eller med Ballast, dog med Undtagelse af de Danske Colonier, Grønland, Jsland og Færøerne. Jmidlertid skulle dog alle de Handels- og Skibsfarts-Fordele, som for Fremtiden maatte tilstaaes nogen anden Nation i de Danske Colonier eller paa Færøerne, ligeledes indrømmes de Østerrigske Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Af den Cancelliet tilstillede Beretning om de paa Færøerne i Aaret 1833 Ægteviede, Fødte og Døde meddele vi Følgende Ægteviede ere 42 Par; Fødte 162, nemlig 85 af Mandkjønnet og 77 af Qvindekjønnet, hvoriblandt 3 uægte Børn og 7 dødfødte. De Dødes Antal var 62, hvoraf 27 af Mandkjøn og 35 af Qvindekjøn. Populationen har altsaa i dette Aar faaet en Tilvext af 100 Jndividner. Siden 1829 er Folkemængden voxet med 451 Sjæle. De Døde ere bortgaaede i følgende Alder: 3 Aar og derunder 17, imellem 10 og 20 Aar 1, imellem 20 – 30 Aar 6, imellem 30 – 40 Aar 5, imellem 40 50 Aar 1, imellem 50 – 60 Aar 4; imellem 60 – 70 Aar 7, imellem 70 – 80 Aar 7, imellem 80 – 90 Aar 13.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
J Alderen mellem 3 og 10 Aar findes intet Dødsfald. En har opnaaet en Alder af over 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
I Ugen fra den 4de til den 11te October ere her i Staden ægteviede 10 Par, fødte ere 77, deraf 38 Drenge og 39 Piger; døde ere 81, deraf 27 Mænd, 10 Qvinder, 19 Drenge og 25 Piger. Saaledes ere 4 flere døde end fødte. De angivne 81 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 3, Betændelsesfeber 4, Brystsyge 5, Dræbt, sig selv 1, Dedfød 6, hidsig Feber 1, Forraadnelsesfeber 9, Hoste 1, indvortes Svaghed 3, Kighoste 1, Kirtelsvaghed 1, Krampe, 16, Rervefeber 1, Skarlagensfeber 6, Slag 2, Steen 1, Svindsot 5, Trødske 1, Tænder 1, Vattersot 6, uanmeldte Sygdomme 7.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
J det i Løverdags udkomne Rummer 980 af Politievennen offentliggjøres, i den Formening at Bladets udelukkende Øjemeed ikke er, eller bør være, at fremstille Mangler og Svagheder til Rettelse, men ogsaa at anbefale ædle Handlinger til Exempel den sjeldne Velgiørenhed, som en Detaillehandler paa Østergade i en Række af Aar har lagt for Dagen. Han og hans ligesaa velsindede Hustru have ikke allene rundeligen understøttet trængende Medmennesker; men endog i deres Huus opdraget flere trængende Børn, saavidt vides ti i Tallet, og af dem endda kun nogle Beslægtede. De have derhos ikke ladet det blive ved den blotte Opdragelse, men ogsaa sørget for at bringe dem i Levevei. Gid dette sjeldne Beviis paa sand Velgjørenhed maa vorde Opmuntring for mange Andre! – De Ædles Navn angives ikke; men de, som det interesserer at vide, vil hos Politievennens Udgiver, Hr. Major Christensen derom erholde Underretning J Gaar Morges Kl. 6 1/2 ankom hertil fra Stokholm det Kongelige engelske Dampskib. The Ligthing. Den Kongelige Svenske Minister ved det Danske Hof, Hr. Kammerherre von Hochschild er med Familie ankommet med dette Dampskib, der er lagt under Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Familien Riquebourg, og Balletten Ring.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
J Morgen: Den forlorne Søn, Skuespil i een Act af Scribe og Camille, oversat af Hr. H. P. Holst, og Ungdom og Galskab eller List over List, Syngestykke i to Acter, omarbeidet og localiseret efter Bouillys Original: Une Folie, ved N. T. Bruun, Musikken, af Du Puy. Onsdagen, den 15de Niels Ebbesen og en Prolog. Torsdagen, den 16de: Figaros Givtermaal. Fredagen, den 17de Solicitanten og den politiske Kandestøber. Løverdagen, den 18de: Donna Diana. Løverdagen, den 18de: Donna Diana.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Kjøbenhavn, den 13de October. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 4 3/5 ankomne Tidender, meddele vi Følgende: Man læser i Sun.: Briggen Ranger, der for kort siden er kommet fra Gumbia-Floden til Milfold, bringen Efterretning om en ny Forhaanelse af det brittiske Flag ved Commandanten af en fransk Brig, der den 19de Juli havde taget Cutteren Jndustrie, tilhørende Kjøbmand Harrison i London, og som laae for Anker paa Rheden; Mandskabet blev taget til Fange og sendt til Gorge, og tillige en Officeer med otte Mand detaschert, for ligeledes at bringe-Jndustrie, derhen. Sikker Efterretning er nu ankommet om Hertugen af Braganza, Don Pedros af flere Blade tidligere urigtigt angivne Død: den indtraf den 24de Septbr. Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen. Efterretningen ankom til Falmouth med Dampskibet African", der den 27de f. M. forlod Lissabon; her herskede almindelig Bestyrtelse, dog uden at Roligheden forstyrredes. Paa Keiserens Dødsdag udkom et overordentligt Tillæg til Hoftidenden, der indeholdt Dronningens Decret med Hensyn til de nye Ministres Udnævnelse. De ere følgende: Hertugen af Palmella: Conseilets Præsident. Hertugen af Terceira, Krigsminister. Greven af Villa-Real, Minister for det Udenlandske.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Biskoppen af Combra, Fray Francisco de Sam Luiz: Minister for det Jndre. D. Barreto Ferraz: Justits Minister. D. Agostinho Jose Freire: Marine-Minister. D. Jose da Silva Carvalho bliver, til Landets og Dronningens Lykke, paa sin Plads som Finants=Rinister. Statsraad Trigozo er udnævnt til Pair-Kammerets Vice-Præsident. Det synes ej, at nogen Ophøielse vil vorde Marqu af Saldanha til Deel. 2500 spanske Jnsurgenter angrebe den 26de f. M. Elisondos Garnison. Carlisterne tvinge Omegnens Land folk til at opkaste Skandserne om Staden. Den 24de gjorde Zumalacarrequi med fire Batailloner og med sit hele Cavallerie et forgiæves Angreb paa Estella. Christinerne pønse paa et nyt Jndfald i Bastan-Dalen, for at undsætte Elisondo. For Resten er de kæmpende Parters Stilling endnu bestandig den samme. Don Carlos strider bestandig med Mangel paa Vaaben, Munition og Penge, og Christinerne ere ikke mindre end Carlisterne i Angst for Cholera, der fra alle Sider rykker dem nær, og truer med, upartisk at behandle begge krigsførende Parter.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
En Ordonants, dateret Fontainebleau den 30te September, ophøjer General Aymard, der under April Urolighederne commanderede i Lyon, til Pair af Frankerig. En Telegrap Depesche har meldt, at Elisondo er den 28de blevet undsat ved General Cordova. En Vaabentransport indtraf samme Dag der. Don Carlos opholder sig i Es nos. Curvillas har, forfulgt af General Manso, trukket sig tilbage til Navarra.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Fra Leipzig meldes af 5te October. J Eftermiddag Kl. 4 besteg Luftskipperen, Hr. Reichard, med sin sytteenaarige Datter den ziirlige Gondel, som en stor, ej ganske fyldt Ballon, idet den langsomt svævede op i Luften, bortførte for vores Dine under en talrig Forsamlings jublende Tilraab. Himlen var klar og Veiret stille. Ballonen tog sin Retning mod Wachau eller Mark Kleeberg, og svævede nogen Tid over Valpladsen ved Leipzig. Slutningen af denne skjønne Luftfart har svaret til vores Forventninger. Kl. 6 dalede Fader og Datter lykkeligt ned ved Mølbis, S. O. for Leipzig.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Memorial des Pyrændes af 27de f. M. melder fra Grændsen, at General Manso skal til General Minas Ankomst provisorisk føre Commandoen. En temmelig stærk Jnsurgent-Colonne under Guibelalde var rykket frem til Ernani- og man var ikke uden Bekymring for Jrun. Rodil var i Be runda, hvor han lod opkaste Fæstningsværker. - Videre: Jnsurgenterne holde St Sebastian som beleiret og forhindre al Tilførsel fra Landsiden; det er lykkedes dem at afskjære Canalerne, som bringe Vandet til Stadens Brønde, hvilket – som begribeligt – ved den store Hede er en vinlig Mangel for Jndvaanerne, som nu maa chemisk rense Søvandet. El Pastor havde forsøgt flere Udfald, men havde ved samme forgjeves gjennemstreifet Landet, uden nogetsteds at træffe paa hine besværlige Naboer, som, advarede af deres Spioner, havde trukket sig, temmelig nær derved, tilbage i Bjergene, og neppe er han atter bag sine Forskandsninger, førend de paa ny streise tæt ved Staden. National yttrer sig paa følgende Maade om General Mina Med dyb Smerte erfare vi, at General Minas sørgelige Sundhedstilstand neppe vil lade ham tiltræde den Post, hvortil hans Fædrelands Vel og hans egne politiske Anskuelsers Jnteresse, kalde ham. Den spanske Consul i Bayonne, der bragte ham Udnævnelsen, og fandt ham liggende i Sengen, skriver: Mina modtog Efterretningen med en Mands Ligegyldighed, der staaer i Begreb med at ligge under for sine Smerter. Han gjorde nogle bemærkninger over det Uhensigtsmæssige i, at adskille Commandoen i tvende Dele, og han dadlede Rodil, fordi denne, stødt, havde forladt Armeen, for en ny Chef var ankommet; endelig forbeholdt han sig nogle Dages Betænkningstid, for at fatte en Beslutning.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
J Lowitz ved Leobschultz i Schlesien er den 23de f. M. om Aftenen 40 Bøndergaarde, hvorhos 36 med Korn fyldte Lader afbrændte. Fem Mennesker mistede Livet.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
J Rochlitz, i Kongeriget Sachsen, ere den 30te f. M. atten Huse afbrændte, og for at slukke maatte endnu ni andre Huse nedrives.
Berlingske Tidende, 1834-10-13
Den store Marienborger Skov i Liefland er for største Delen, næsten i dens hele Udstrækning langs med den Pleskauske Grændse ned til Mahlup, bleven et Rov for Luerne, og efter fire Ugers Forløb er det endnu ikke lykkedes at standse Jlden, omendskjendt flere hundrede Bønder i fulde tre Uger have været beskjæftigede med at slukke.