Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1738-04-01
Den 30 April behagede det Allernaadigst Begge Deres Kongel. Majestæter, Kongen og Dronningen, samt Hendes Kongel. Høyhed, vor Naadigste Printzese Charlotta Amalia, gelejdede af en anseelig Comitat af Ministrerne og Hoff Etaten, fra det Kongel. Slott Frederichsberg at begive sig til Deres Kongel. Residence, og med Deres Høye og Dyrebare Nærværelse at bivaane Jndvielsens Solenniteten af det, igien udaf sin sørgelige Aske, nu opreiste, og til den Allerhøyestes Ære ny opbygte her lige Guds Tempel, vor Frues Hoved-Kirke udi denne Capitale. Samme høytidelige Act, som den er et udvortes Beviis paa den i Hiertet iboende aandelige Glæde, saa er den iligemaade en meget ældgammel Brug og Skik udi Guds hellige Kirke, der ikke er opkommen udi vore, eller vore Forfædres Tiider, men har været i Agt taget udi den allerførste Christen Kirke, ja endogsaa udi den Jsralitiske Kirke under det gamle Testament. Saa læser vi, at fordum Jfrals Konge, Salomon, udi Overværelse af sine fornemste Undersaattere, ved Bøn og Offer, med stoer Høytidelighed og Glæde indviede det Navn kundige og udi all Verden bekiendte første Jerusalemitanske Tempel, et prægtigt Huus, som Høystbemeldte Herre havde bygt Herrens Ifrals Guds Navn til et Sæde og Bolig, hvilken solenne Jndvielses-Forrettning ogsaa befaldt Gud Herren saa vel, at ikke allene en Skye fra Himmelen, og Herrens Herlighed i Skyen opfyldte dette Guds Tempel, men ogsaa at Gud strax derefter forvissede Salomon om, at han selv udi dette Huus, som han, Hellighedens Kilde, havde helliget, vilde sætte sit Navn ævindeligen, og at hans Øyen og Hierte skulde være der altid. Denne guddommelige Huusholdnings Maade har ikke forandret sig, efterdi vi have Herrens dyre Forsættelse, at han vil komme til os paa det Sted, hvor han har stiftet sit Navns Jhukommelse, og altsaa paa foregaaende Bøn og Formanelser hellige saadan Jndbielse, som og nu her med bemeldte vor Frue Hoved-Kirke fore Da to For April Maaned. Samme Jndvielse, efterat den næste Søndag forud toges. var bleven Kirkens Meenighed tilkiende givet, nemlig, at Kirken den Dag, (omtalte 30 April) skulde indvies, og fra den Dag afGuds Tienesten derudi holdes, tog om Morgenen Klokken halv 9 sin glædelige Begyndelse, ved det at alle Byens Klokker til den Tild formedelst deres Ringen og Kiimen første gang, og Klokken 9 anden gang forkyndede denne Høytidelighed, og omsider Klokken halv 11 tredie gang anmældede det Høye Kongel. Herskabs forønskede Ankomst, som uden for Kirke-Dørren af Biskopper over Sædlands Stift, det gandske Corpus Academicum og vorFrue=Kirkes Præster allerunderdanigst blev imodtaget, hvorefter strax en herlig Instrumental Musique begyndte, som ved holdt, indtil det Høye Kongel. Herskab, af Ministrerne og nye bemeldte Geistlighed samt Professorerne fulgt og ledsaget, var opkommen paa de Kongel. Stoele, og Hans Majestæts Hellige Person havde ladet sig see. Derpaa læsede den yngste Præst af Kiøbenhavns Ministerio, Hr. Mag. Brønlund, i Chor-Dørren, den sædvanlige Kirke-Bøn, efter hvilken blev stunget den Psalme All Verden fryde sig denne Tiid &c.; Hvornest Hans Velærværdighed, Hr. Mag. Kølicken, messede den sædvanlige Bede-Dags Collect, og Bønnen: O Almægtige, Evige Gud, som eene er vor Tilflugt og Styrke &c., og siden reciterede Lectien af Prophetens Hagær 2 Cap. v. 7 10; Hvorefter intoneredes: Kom Gud Skaber, o Hellig Aand, under hvis gudelige Psalmes sidste Vers Stifts-Provsten, Velærværdige Hr. Mads Holm, gik oppaa Prædike-Stoelen, og der holdt en gandske kort og nerveustimations-Tale, som ey varede længere end eet Qvarteer, og hvis Jndhold hensigtede at vise, at, endskiønt Spurren havde sit Huus og Svalen sin Reede, saa havde dog denne Guds Meenighed ikke haft Huus eller Reede, hvor den kunde skyvle sig udi over det, at Guds Huus var bleven lagt udi Aske, det var nu nesten 10 Aar siden, det havde feilet Huus og Reede, men nu blev det ved vores Allernaadigste Konges Hielp og Omsorg igien opreist; Hvorefter Hans Velærværdighed tog Anledning at kal om det første og det sidste Jødiske Tempels Bygning, og bru rede. Aar 1738. fede, at det første Tempels udvortes Herlighed var langt større henseende til Guld og Sølv, til Pagtens Ark, Urim og Thur min, den hellige Olie, den Himmel-faldne Jld og Schichna, hvilket alt feilede i det sidste Tempel, dog var det sidste Tempels Herlighed formedelst Christi Ankomst i Kiødet langt større, hvilke Herligheder de Christne Templer tilsammen havde, saasom vihavde daglig hos os Naadens eller Pagtens Ark, vor Frelsere, J Esum Christum, Urim og Thummim ligeledes, det var Guds reene og sande Ord, den hellie Olie og Jld, det var den værdige Hellig Aand, som opliusede de Troende a. hvilken Sermon, da den med et Fader Vor var bleven besegled, afvexlede med den bekiendte Palme, som blev siungen og spilled: I Jesu Navn skal all vor Gierning skee etc. Under denne Psalme kom Hans Høy ædle Høy ærværdighed Biskopen, Hr. Mag. Hersleb, for Alteret, og de udi Kirken ved denne gudelige Jndvielses Act nærværende Præster af denne Kongel. Residentz Stad, som mellem første og anden gangs Ringen og Kiimen med Klokkerne havde forsamlet sig bag Choret i Kirken, iførde udi deres Messe-Skiorter, omringede Altar=Foden; hvorpaa efterat samme Psalme var til Ende, Hans Høy-ærværdighed Biskoppen intonerede det Veni Sancte Spiritus, imedens denne Latinske Messe varede, faldt alle Præster paa Knæe omkring Alteret, og siden, da Messen var udstungen, fordeelede sig ved begge Sider af Alteret, hvor de, enhver med sin Haand Bibel udi Haanden, bleve staaende. Saa blev siunget det første Vers af Psalmen: Hvor stoer er dog den Glæde etc., og derpaa læsede den øverste Sogne-Præst for vor Frelseres Kirke, Vel-ærværdige Hr. Holm, med tydelig Røst et Stykke af Bibelen, som var 1 Reg. 8. v. 1. til 21 inclus. Derpaa blev anstemmed det andet Vers af bemeldte Palme, og Hans Velfærværdighed, Hr. Mag. Kaasbøll, oplæsede fra det 22de indtil det 57de Vers af allegerre første Kongernes Bog, hvorefter det 3die Vers af denne Psalme blev siunget, og Provsten for Sør Etaten, Hr. Consistorial Raad og Mag. Hvid, reciterede fra det 4 Vers af omtalte Capittet til Enden; og forholdtes det saaledes, indtil alle 6 Vers af oft omtalte Palme vare stungne, og 6 Lectioner. For April Maaned Aar 1738. Lectioner oplæste, (hvoraf de 3 øvrige vare Johan. 10. v. 22 s. 30, som blev recitered af Høylærde og Velærværdige Hr. Professor og Sognepræst Leth; Apocal. 21 v. 9 til Enden, som blev læst af Hans Velærværdighed, Hr. Nicolat Brodersen; Og den heele 122de Psalme, som blev oplæst af Hans Vel-ærværdighed, Hr. Mag. Kolicken.) Siden opførdtes et kort Stykke af Vocal og Jnstrumental Musiqven, hvorefter blev siunget det eene Vers Udsend dit Lys og din Sandhed, &c. Hvornest Hans Høy-ærværdighed Biskoppen vendte sig om for Alteret, og holdt en meget opbyggelig, ziirlig og fyndig Tale over det 5te v. af den 93 Davids Psalme, hvilken varede omtrent halvanden Time, og saaledes helligede Huuset med Ordet og Bønnen. Under denne gudelige Forrettning sadde alle Præster paa deres Stoele; Men, da Bønnen i Sluttningen af Talen begyndtes, hvilken Hans Høyrærværdighed Biskoppen tydelig gav tilkiende, saa omringede Præsterne atter Alter=Foden, og sadde paa Knæe, indtil Bønnen var til Ende med Fader Vor; derpaa blev strax istemt. Ostore Gud, vi love dig a., og blev samme gudelige Psalme saa stærkt med Orgel, Paucker, Basuner og Jnstrumenter udført, som skee kunde, imedens at alle Præster bleve staaende omkring Alteret; Jmidlertid denne Pfalme varede, kimedes med alle Klokker baade i vor Frue- og alle Byens Kirker. Dernest messede velbemeldte Biskop den Collect for Ordet, og den for Hans Majestæt, Kongen, og derefter Velsignelsen, hvorpaa pro Exitu blev hørt et kort Stykke af Vocal- og Instrumental-Musique, og for bemeldte Hr. Mag. Brønlund læsede atter i Chor=Dørren, og endeligen til Sluttning af denne hellige og glædelige Jndvielses Act musiceredes, indtil Hans Kongel Majest. tilligemed det Høye Kongel. Herskab, paa samme Maade som ved Deres Høye Ankomst ledsaget, fra Kirken havde begivet sig udi Deres prægtige Staats=Carosser, og hen til det Kongel. Slott Rosenborg, hvor det Allernaadigst behagede Deres Kongel. Majestæter tilligemed Hendes Kongel. Høyhed Printzesen CharlodAmalia, at holde Middags=Taffel, og siden at begive sig til be Kongel. Slott Frederichsberg igien Efterat nu forbemeldte hellige Act var forbi blev st be ige Taarne.