Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-11
Franklin=Journalen meddeler følgende Beskrivelse over vandtætte Skoe, hvorpaa Opfinderen i de forenede Stater har erholdet et Patent. Saalerne kunne giøres af flettet Hør, Hamp og af den indvendige Deel af Barken paa Lindetræerne; til den øverste Deel kan man bruge ethvert Slags Klæde, og derpaa bliver Skoen foret med Lærred eller Bomuldstøi. Saalerne blive derpaa bestrøgne med en Komposition af Linolie, Kolophonium, hvidt Vitriol, fiin Saugestøv af Egetræe og Terpentinspiritus, saasnart dette tørres, blive Skoene vandtætte. Man læser følgende interessante Skrivelse fra Belgien: En Reisende som kommer fra Frankerige, og som plages af de utallige Tiggere paa hele Routen fra Paris til Brüssel, eller fra Tydskland, hvor paa adskillige Steder, f. Ex. i Eisenach, det samme finder Sted, erfarer med Fornøielse, naar han kommer ind i Belgien, at Tiggerne forsvinde; kun i de Egne som beboes af Wallonerne, skal det forholde sig anderledes, hvilket alene kummer af den større Velstand i Belgien; thi ogsaa der er hvert 100de Menneske Almisselem; men Evnen til at understøtte de Fattige er der større. Jorderne ere herligt dyrkede i dette Land, i nogle belgiske Stæder er Salget af Gadeskarnet tilstrækkeligt til at betale Gadernes Renovation. Hele Landet seer ud som en Have. Denne Mængde af blomstrende Landsbyer og Smaa stæder; disse mange reenlige og store Stæder; disse Fabriker og Boutiker, som sees overalt, og disse Landeveie, som ere opfyldte af Fragtvogne, afgive et sikkert Beviis paa den herskende Rigdom. Vist nok har Adskillelsen fra Holland havt nogle skadelige Virkninger; thi mange Fabriker og Landgodser, tabte derved den udenlandske Afsætning; men Velstanden er især bygget paa den indenlandske Handel det samme er Tilfældet i England. Belgien med sin frugtbare Jordbund underholder 6000 Mennesker paa Qvadratmilen og kan endnu underholde flere, til en saadan Folkemasse udkræves allerede mangfoldige Fabriker. Kun de store Fabriker og de store Jordegodser lede under Spærringen fra Hollands Side, og selv disse begynde nu at komme sig. Antwerpen havde for nogle Maaneder siden et trist Udseende, denne prægtige Stads store Magaziner vare tomme og i dens uhyre Havn bleve kunfaa Skibe seete, men nu oplives Staden, og talrige Skibe, hvoriblandt mange tydske, bedække dens Vande. Den nye Oplivelse af Belgiens, for en Tid lammede Jndustrie giver sig overalt tilkiende Det er paafaldende at see hvor stærkt Kapitalerne strømme til for at hæve Landets endnu ikke rigtig benyttede Erhvervelseskilder. Næsten hver Uge opstaae nye Aktie=Kompagnier, nu for denne og nu for hiin Jndustriegreen. Øllet hører til Landets maadeligste Produktioner, uagtet Kornet er godt og ikke dyrt den aarlige Værdie af Ølbryggeriernes Produktion anslaas til 30 Millioner Franker. Nu er der opstaaet et Societe de brasseries, som vil anlægge en Kapital af 6 Millioner Franker i Bryggerier. Bog- og Papirhandelen ere for det meste Belgien forbundne med hinanden og staae meget tilbage; men nu er der blevet oprettet et Societde Librairie, Imprimerie og Papeterie, hvortil i faa Dage ere subskriberede 409,960 Franker. Man haaber at kunne oplive den udenlandske Handel ved raske og lette Kommunicationsmidler, især ved Jernbaner, hvorfor der ogsaa hersker i Belgien en sand national Begeistring for Landeveie, Jernbaner og s. v. J Henseende til Farten paa de almindelige Chausseer er næsten det Muelige allerede præsteret med Hensyn til Lethed, Hurtighed og Beqvemmelighed. Næsten fra alle Stæder afgaae dagligen Messagerier, hvorved Betalingen er mindre end hvad der fordres for mange agende Poster. Vognene ere stærkt belæssede og kiøre dog overordenligt stærkt. Sandsynligen ville Jernbaner snart blive anlagte imellem alle store Stæder.