Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-12-03
At der (som efter Politievennen og de Altonaer Varelister berettes i Jversens Avis Nr. 140) fra Faaborg skal være udskibet 600 Tdr. Smør til Stettin, er aabenbare Digt, hvorfor jeg paa mine og andre Medhandlendes Vegne, naar det kan overbevises os at have sendt en Td. eller en Halvotting Smør til Stettin, tør love Opgiveren 50 ja om det var 100 Rd., da Jngen saalænge jeg har handlet, her har havt Handel paa Stettin, men om der fra vores i Nærheden beliggende Smughandler Sted er skulle været bleven udført, og Faaborg brugt til Skierm bret, kan viikke indestaae for, da det fordømte Smuglerie paa vores Egn tager dagligen til, og griber saaledes og sig, at vi i dette Efteraar ikke have kunne faae det Fornødne, ja næsten tør jeg sige, ikke har faaet til Byen af Londportene 100 Td. Byg og 30 Tdr. Rug! - men for ei at blive sat i Mangel, har ved Korrespendene maatte kiøbe af Kiøbmænd i Kallundborg og Korsøer vores Malt og Byg, og af det Slags Korn er her fra Byen, ei udført i Tønde til noget Sted; men dagligen kan erfares fra vores omliggende Strandkyster, at det bliver bragt dertil, og hvor det siden bliver af, eller hvad disse Beboere forbruge det til veed jeg ikke. Jngen fortænke os i, at vi som Kiøbmænd, der ikke have andet at leve af end Handel, kunne føle herved og at det falder os tungt, paa anden Haand at kiøbe vort Korn til fornøden, Brug, og dertil bruge vore Fartøier, i Steden for at kunne tiene en Fragt, ved at bortføre vores egne Produkter til lovlige Steder, fremfor andre Uberettigede, som have deels deres Jorddyrkning og deels deres Fiskerie at oppasse. S. H. Ploug med flere Medhandlende. Nok et par Ord til ydermere Bergeligelse. for min Klagende Embeds=Broder. Det bliver vist ligesaa Vanskelig for Dem Hr. Juell at bevise, at den største deel af Landets Skolestuer ere slet vedligeholde, som det skulle blive let for mig at bevise, at den største deel af Lærerne ikke ere som de burde og kunde være. – Laae Aarsagen til Skolevæsenets slette Forfatning i Skolestuernes Usle Tilstand, saa bler vist denne en vigtig Gienstand for vor vise og veltænkende Regierings Omhue; Thi Regieringen arbeider jo med Iver paa at forbedre Skolevæsenet! - Men gaaer ikke dens Bestræbelser ud paa at danne oplyste, duelige og retskafne Lærere, som er det vigtigste. Skrives der noget og Skolevæsenet saa finder man neppe en Side om Skolestuens Vedligeholdelse, naar man derimod finder en heel Bog om Skolelæreres Dannelse. - Og Erfaring lærer at hvor der er en duelig og nidkjær Lærer, der er ogsaa en vel vedligeholdte Skole. Og der klages ei heller over, at Børnene for somme Skolen - Thi behandler Læreren dem som han bør med Upartiskhed Kierlighed og Sagtmodighed, er han nidkier i at undervise dem, saa lade de sig neppe med det Gode holde fra Skolen, Saaledes er det i min Skole, men da de ikke vil tage den til Exempel, saa vil jeg nævne Dragon=Skolen i Odense, Skolerne paa Brabetrolleborg og Qverndrup og flere der hører man ikke klage over Forsømmelse, men der er ogsaa retskafne Lærere. - Endelig vil jeg give Dem et Raad: Læs, Studeer Rists Anviisning for Skolelærere, og følg den og De skal ikke faae Aarsag til at klage over Deres Skolebørn; Læs Salmanns Himmelen paa Jorden, og ret Dem derefter, da skal De blive tilfreds med Verden, og Dem selv. Rasmussen, Degn og Skolelærer i Herringe.