JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Auction. Efter Begjæring af Hr. Vice-Consul Fabricius, som Commissionair for Capitain A. Glasser, bliver, Torsdagen den 10de December næstkommende, afholdt offentlig Auction i Consul R. Bergens Gaard i Skagen, over 148 større og mindre Foustager Mallaga=Rosiner, 155 Matter med Ditto, 123 større og mindre Kasser Confect Rosiner, 4 Foustager og 32 Matter med Figner, 58 Kasser Citroner og Appelsiner, 41 Krukker Viindruer, 1 FadBomolie, 1 Td. Viin, 1 Foustage Pommerantser, 6 Ditto Potlod, 1 Pakke spanske Løg; Alt ilandbjerget i uhavare ret Tilstand fra den under 7de Dennes her strandede Skonnert Reptunus, af Kjøbenhavn. Naar fornævnt Deel af Ladningen er solgt, forauctionenes den paafølgende Dag Skibets Takkelage og Jnventarium, bestaaende af 22 forskjellige Seil, en stor Jern Ankerkjetting, Ankertoug, Pertline, 3 Skibsankere, staaende og løbende Gods 12 Skibsbaade, Master, Rundholdter m.m. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10. Conditionerne, hvoriblandt at Kjøberne, paa Anfordring, maae stille antagelig Caution, erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes at møde til bestemt Tid og Sted. Skagens Byfoged-Contoir, den 23de November 1833. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Dødsboet efter Justitsraad Hillerup og Frue blive følgende, samme Dødsbo tilhørende, Tiender stillede til en 4de Auction paa Hovedgaarden Børglumkloster Mandagen den 7de December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, nemlig : Matric. Hrtkru. Tiendeyd. Hrtkr. Tdr. Skpr. Tdr. Skpr. Fdkr. Alb. Veiby Sogns Konge Korn- og Qvæg-Tiende . . . . . 11 4 68 - 3 - Ditto Sogns KirkeKorn- og Qvæg-Tiende . . . . . . Furreby Sogns Konge=Korn- og QvægTiende . . . . . Ditto Sogns KirkeKorn- og Qvæg-Tiende . . . . . . Vrendsted Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Kirke-Korn- og QvægTiende . . . . . Thise Sogns KirkeKorn- og Qvæg-Tiende . . . . . . Jngstrup Sogns Kirke=Korn- og QvægTiende . . . . . 60 = 185 5 3 2 Conditionerne ville erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 18de Novbr. 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
J Continiationen af denne Bekjendtgjørelse bemærkes, at absolut Salg finder Sted. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Det Kjøbmand Thomas Nielsens Opbudsbo tilhørende, paa Algadens vestre Side heri Byen beliggende Sted, med Grund og Haugeplads, bliver, efter Skifterettens Begjæring, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, saaledes :
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Onsdagen den 16de December d. A., 30te f. M.,- 13de Januar 1836, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen, men den 3die i Huset selv. Hvilket herved bekjendtgiøres. Hjørring, den 18de Novbr. 1835. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Proces=Uhyret har den 16de November igjen begyndt Sal gen imod Resten af de for April Urolighederne anklagede Personer. Antallet af disse er endnu 78, men af dem hars man kun de 40. Resten, 38, har man, deels aldrig kunnet faae fat paa, deels henhøre nogle af dem til dem, deri satte sig selv i Frihed fra Fængslet i Sant Pelagie. J Pairs=Rettens første Møde forefaldt intet egentligt vigtigt, men det gav dog Formodning om, at denne nye Act af den berygtede Procedure vil blive mindre stormende end denne første var. Qvæstionerne og Rettens Competence og om, hvilke Defensorer de Anklagede egentlig kunne gjøre Fordring, paa, ere imidlertid atter paa Bane. Ved Slutningen af Mødet hørte Retten Grev Portalis's Beretning om den Fieschiske Sag inden lukte Døre, men denne Beretning vil medtage flere Sessioner, og, saalænge Dørene ere lukkede, en Alt, hvad man vil vide om dens Jndhold, kun grundet paa løse Rygter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Hvad der i franske Blade berettes fra Spanien, tjener kun til endmere at forvirre Jdeerne om den egentlige Tilstand der. Vi forbigaae det derfor her og meddele kun, at et Maneuvre, ved hvilket Cordova tilsigtede sin Hærs Forre ning med det engelske Hjælpecorps under Oberst Evans, er mislykket. Om den Forvirring, som hersker paa mange Puncter, kan man gjøre sig et Begreb, naar man erfarer, at der i Catalonien befindes 50,000 for Dronningens Sag bevæbnede Mænd, uden at man af denne Masse har været istand til at organisere noget betydeligt Corps at sætte imod Carlisterne. - Det er i det Hele en sørgelig Overbeviisning, som maa have paatrængt sig Enhver, der med Opmærksomhed har fulgt Begivenhederne paa Halvøen, at alle de af Regjeringen i Madrid hidtil anvendte Midler have været frugtesløse og at Carlisterne have draget Fordeel af det nølende System, Regjeringen har holdt sig til. Man kan derfor ikke andet end give de franske Blade fuldkommen Ret, naar de finde, at det er paa den høie Tid, at den spanske Patriotisme udvikler den krigerske Energi og giør de Anstrængelser, som man saalænge har omtalt med saamegen Bram England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
En til Bladet Times indsendt Artikel paastaaer, at den russiske Regjering med største Omhu lader de polske Flygtninge, som opholde sig i England, iagttage ved Spioner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Jmidlertid ere de Exempler, som Artiklen indeholder, just ikke meget skikkede til at bevise den gjorte Paastand. - Morning Chronicie har en Skrivelse fra Petersborg, efter hvilken det lader til, at Lord Durham, ifølge hans Personlighed, ikke er meget velkommen ved det russiske Hof. Grækenland, bliver den første Gienstand for hans Underhandlinger, men man veed allerede, at han under sit Ophold der har givet Grev Armansperg adskillige politiske Raad, med Hensyn til de Diplomater, han skal betjene sig af, som ikke have behaget det russiske Cabinet. Persien bliver den anden Gjenstand for Underhandlinger; den russiske Minister i Teheran skal vel være instrueret om at handle ganske i Overeensstemmelse med den brittiske Resident, men det er derfor ikke umuligt, at de mange andre russiske Agenter, som ere i Virksomhed rundt omkring i Persien, kunne handle i en ganske landen Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Østerrig. De 2 forestaaende Reductioner i Armeen og Statsgjælden here Hovedgjenstandene for Regjeringens Virksomhed. Reductionen i Armeen vil først træffe Landeværnet, som for Størstedelen bestaaer af Gifte, der altsaa meest trænge til Permission eller Afsked. Til Foraaret vil Reductionen endnu blive fuldstændigere. Efter Forlydende beskjæftiger Hofkrigsraadet sig ogsaa med et Andragende om Forkortelse af Tjenestetiden og Udstrækning af Værnepligten til flere Classer, af Statsborgerne. Ved Reductionen af pCt's Gjælden vil man gaae tilværks med den største Forsigtighed, for ikke at foranledige en Finantskriis, der kunde have farlige Følger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Den ungarske Landag vil nu om nogle Maaneder ende sine Forhandlinger. J 3 Aar har den været samlet, men ogsaa i den har Tidsaanden gjort sig gjældende. Med Facta vil den kunne møde enhver Spot, man kan ville tillade, sig over dens Langsomhed. Den har hele Tiden igjennem lagt den Tendents for Dagen, at formilde Bondens Lod og bringe den i Harmoni med Nutidens Fordringer. Det har været en Hovedqvæstion, om Adelen skulde vedblilve at nyde Skattefrihed for de Grundstykker, den besidder, forsaavidt de kunne regnes til det egentlige Bøndergods, og Bønderne altsaa betynges med en saameget større Skattebyrde. Denne Sag har hidtil altid mødt en stærk Opposition og dens Afgjørelse været opsat fra en Landag til en anden, men dennegang erklærede de fleste Stemmer og fortrinsviis Adelens sig for, at denne Skattefrihed strax skulde ophøre. Det bliver en betydelig Lettelse for Bondestanden; thi Adelen er i Besiddelse af omtrent 1/2 af alt Bøndergodset, der saaledes hidtil har været skattefrit. Man giør sig overhovedet i Udlandet et urigtigt Begreb om Forholdene i Ungarn, naar man anseer Bonden der som en Tin, og ikke som en Person, fordi denne Stand ingen Repræsentant har paa Landdagen. Bonden har i den offentlig Mening en mægtig Deputeret, thi ogsaa i Ungarn hav Landets Stormænd naaet et saadant Standpunct af Dannelse og Humanitet, at de, baade fra Ærens og Moralens Side, ansee det for deres Pligt, at gjøre, hvad det staaer i deres Magt, for at lette Bondens Vilkaar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Stændertidenden Nr. 8 indeholder Forhandlingerne i det 10de Møde den 30te Octbr. Til Dagens Orden hørte den foreløbige Raadslagning over Forslaget: om Tilladelse for Skibsbyggerne i Stæderne og laugsberettigede Flækker, at betjene sig ved deres Skibsbyggeri af hvilkesomhelst Arbeidere de ville, uden at være bundne til Laugene. Den kgl. Commissair udviklede Motiverne og Anledningen til Forslaget. Endskjøndt Skibsbyggeriet i Stæder og Flækker var en fri Næringsvei, saa vare Skibsbyggerne under Udøvelsen inddirecte indskrænkede ved Laugsvæsenet, idet de ikke kunde undvære Hjælp af laugsbundne Haandværkere, især Smede, Blokkedreiere og Snedkere. J mange Tilfælde havde det allerede medført Ubeqvemmeligheder, som ved landsfaderlige Undtagelser var afhjulpen. Efter Beskaffenheden af de Arbeider, der udfordres, maatte Haandværkerne være særdeles indshvede, og den saa nødvendige Nøiagtighed og Soliditet kunde er oventes, naar Skibsbygmesteren ei havde Opsigt med og anviist de enkelte Professionister. Er man bunden til Laug, vilde sielden øvede og kyndige, endnu sjeldnere føielige Arbeidere kunne lerholdes. Nogle af Localautoriteterne have i Hensyn paa Laugs interessen erklæret sig for Vedholdelsen af de bestaaende Jndskrænkninger; men de øvrige og med dem Overøvrighederne havde tilraadet Forslaget, ja endog indstændigt anbefalet det. Den nedsatte Committees Ordfører, Etatsr. Donner, foredrog Committeens Betænkning, hvori yttredes, at Andragendet opløste sig i 2 Spørgsmaale, det første, hvad der kunde være ønskeligt for Skibsbyggere, det andet, hvad der skyldtes Laugene, som kunde støtte sig paa bestemte Rettigheder og hvis Medlemmers Tal langt overgik Skibsbyggernes; førend den Gienstand, om Laugene skulde vedblive eller fuldkommen Næringsfrihed finde Sted, var afgjort, agtede Committeen det for ligesaa vigtigt, som nødvendigt, ikke paa nogen Maade at gjøre Indgreb i Laugenes bestaaende Rettigheder. Efter Discussioner over Emnet og der bunder givne Oplysninger, blev Sagens endelige Afgjørelse bestemt til Dagsorden. - Derpaa motiverede Kammerjunker v. Neergaard sin Proposition i Henseende til en almindelig Lovbog, Sagen blev discuteret, en Committees Nedsættelse besluttet og som Medlemmer af samme valgte: Proponenten, Etatsr. Fald og Overretsadvocat Lock.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Blandede Efterretninger. J Kopposten læses Fredagen d. 20de Novbr. sidstleden, Paik jeg i Land om Eftermiddagen og formedelst Postens sildige Ankomst, hvis Besvarelse jeg gjerne vilde have expederet med det Samme, da jeg muligen kunde komme til at seile og Løverdagen, forblev jeg i Land til om Aftenen Kl. over 11. Jeg gik da til Toldboden, hvor 2de af mine Folk ventede mig. Jeg gik til Skildvagten, spurgte efter Hr. Lieutenanten, men blev svaret, at ham kunde jeg ikke komme til at tale med, da det var ham forbudet at lade ham kalde, jeg sagde ham, det var mig meget om at gjøre og at han ialtfald maatte skaffe mig en Underofficeer i Tale, som kunde melde mig; men dertil svarede han, at han ikke vidste, om der var nogen, men, naar jeg endelig vilde, saa kunde jeg jo gaae ind i Vagten: den fandt jeg nok Lieutenanten. Jeg gik altsaa ind i Gangen og bankede et Par Gange paa; nu kom Hr. Lieutenanten (v. Warburg), hvem jeg hilsede og bad meget hoslig om Tilladelse til, med mine Folk at maatte gaae ombord, men fik til Svar: "Nei, hvorpaa jeg gientog min Begiæring for mine Folk alene, paa Grund af, at jeg ikke havde andre end en syg Mand ombord; det havde været Sneefog, Regn og Blæst hele Aftenen og jeg kunde meget let risikere at miste Fartøiet, som var en Mands hele Eiendom, og ei at liden Værd; men fik til Svar, Aal Veiret er saaman ikke saa haardt, og til i Morgen ligger Deres Fartøi nok, for føi Dem strax bort med Deres Folk og gaae op i Byen. Jeg blev saaledes, uden at Hr. Lieutenanten videre vilde høre paa min gjentagne Begjæring, tilligemed mine Folk, laget ud af Toldboden. I Gjennemgangen ved Toldbod porten vilde jeg gjerne have talt med den vagthavende Toldbetjent, som stod der; men ogsaa dette blev mig nægtet med de Ord: "Der har De intet at tale, Gaae!" - Da den paa Toldboden vagthavende Lieutenants Jnstrux lyder, at han maa give Tilladelse til at gaae i Lan og ombord efter Omstændighederne, synes det mig, at denne Post ikkun burde betroes en Mand, som kan skjønne, hvorvidt slig Tilladelse bor gives eller ikke. At i en Tilfælde, som det nærværende, en Mand skal, ved en Officeers onde Lune, være udsat for at miste en Sum af circa 8000 Rbd., er vistnok urigtigt. - Kjøbenhavn, den 22de November 1835. Niels Asp. Skipper og Borger i Nykjøbing paa Morsø, førende Jagten Johanne Cathrine, liggende paa Kjøbenhavns Rhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Resultatet af den fra 6te til 13de November afholdte mundtlige juridiske Exammen for Ustuderede var : 14 Beqvem og 8 Ei ubeqvem. Beqvem fik A. Bentzen, H. F. C. Buchholtz, C. T. Henrichsen, J. P. Hoff, L. A. Lund, J. P. Møller, N. A. Møller, P. Møller, P. J. Poulsen, P. E. Ravn, C. L. Scharling, L. P. Sørensen, H. P. Teilmann, og W. Tichsen. Ei ubeqvem: N. B. Bjerling, A. H. Glerup, I. C. Jørgensen, C. S. Luplau, A. V. Neess, O. C. L. Ottesen, W. H. H. Prom og C. F. J. Risom.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
I Henhold til de i dette Blad Nr. 147 fremsatte Spørgsmaal og den sildigere (i Nr. 178) gjorte Opfordring til lade vi os her, efter en os tilhændekommen Meddelelse, at hidsætte et Par Exempler paa de deri berørte Amtmands Decreter og Foranstaltninger i et af Hertugdømme ne. .
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
en Menighed skulde bygges et Fattighuus. Paa Spørgsmaal af Forstanderne, paa hvilken Maade Bygningsomkostningerne skulle tilveiebringes, erklærede Amtmanden: at de skulde reparteres paa Grundeierne. (Hvilket jo vel ogsaa var det rette.) Men, da de større Grundeiere, der vilde komme til at betale de største Bidrag dertil, ei vare tilfredse dermed, saa decreterede Amtmanden siden, paa deres Forlangende; at Bygningsomkostningerne skulle udredes af Fattigkassen, - hvilket og skete. - En Mand blev bestiaalen, - og udvirkede hos Amtmanden befaling til Stedets Sognefoged, med 2de Mænd, at de skulde visitere. Det Stiaalne blev fundet og Tyvene vedgik deres Gierning. - Paa Sognefogdens Jndberetning desangaaende til Amtmanden, bleve Ty venne indstævnede at møde paa Amtshuset; men, - de fandt for godt at blive hjemme og mødte ikke, - og derved lod Amtmanden det ogsaa beroe, -to hvilket nu er flere Aar siden. Den Bestiaalne fik altsaa ingen Erstatning for det ham Frastiaalne, men blot Uleiligheder og Bekostninger med Visiteringen, - hvoraf Tyvene naturligviis kunde lee. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
I Kbhvn. ere Kornvarerne heelt igjennem snarere flauere end stivere. Der kommer i den senere Tid mere dertil, og Udførsel til fremmede Steder er høist ubetydelig. Priserne kunne noteres saaledes: Hvede, 4 Rbd. 18 s. a 5, Rbd. 16 s. Rug, 4 Rbd. a 18 s.; Ditto, østersøisk, utorret, 6 Mk. 6 s. a 8 s. Bco. Byg, 2 radet, 3 Rbd. 16 s. a 48 s.; Ditto, 6 rader, 3 Rbd. 32 s. a 18 s. Havre, gammel, 2 Rbd. 16 s. a 40 s.; Ditto, ny, 2 Rbd. 8 s.,a 16 s. Ærter, nye, 3 Rbd. 80 s. a 5 Rbd. 16 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Raps i Partier er, saavidt os bekjendt, ikke omsat i den senere Tid; smaa Rester betales omtrent med 12 1/2 Rbd. pr. Tde. (Handelstd.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
I Ugen fra 14de til 21de D. ere i Kbh. 13 flere døde end fødte. Af Kopper døde 25.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Under Dags Dato er hidtilværende Kirkesanger og Skolelærer i Nørhaa, Lars Ammisbøl Jespersen (Seminarist fra Aar 1818), kaldet til Skolelærer i Sjørring og Kirkesanger for Sjørring og Thoersted Menigheder i Hundborg Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars Sindsvaghed og det sidste halve Aars gaarde Lidelser henslumrede igaar Nat, blid og rolig, forhenværende Slagtermester K. I. Cohn, i sin Alders 50 Aar. J en Række af 20 Aar har jeg været Husets Bestyreride og i denne Tid gaaet mange Afværlinger igjennem, hvoraf de sidste 3 Aar have været tunge og byrdefulde for mig, da jeg som eenligt Fruentimmer maatte sørge for Livets Ophold og seer nu en mørk Fremtid imode. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 25de November 1835. Ane Willenbruck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Førstkommende Søndag, den 6te Decbr., Kl. 7 Aften, bliver Assemblee og Bal i Selskabet Enigheden. Aalborg, den 30te Novbr. 1835. Directionen. Omtrent 2500 Rbd. Sølv, forskjellige denne Byes offentlige Stiftelser tilhørende, ere strax at erholde tillaans, mod anodrnet og ellers antagelig Sikkerhed. Man henvender sig til undertegnede Borgmester. Aalborg, den 30te Novbr. 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Kæmner= og Indqvarterings-Regnskabet for Aaret 1834, ligger fra idag af i 3 Uger til Eftersyn paa Skattestuen, i Raadhuus=Bygningen, hver Dags Formiddag fra Klokken 10 til Klokken 12. Aalborg Raadstue, den 30te November 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Fra den 1ste December vil mine Ølpriser blive saaledes: Nr. 1 pr. Tønde 10 Rbd. - Mk. Niels Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Londonsk Porter faaes hos Sörensen i Frederikshavn. Nrydder=Gaar=Olie, til at bevirke Haarets Væxt. Af denne for sin udmærket gode og ufeilbarlige Virkning til Haarets Væxt og Forskjønnelse saa almindelig anerkjendte og af endeel af Tysklands, Ruslands Hollands og Baierns - i udenlandske Blade saa ofte navngivne - udmærkede Chemikere og Læger undersøgte og anbefalede Haarolie, af Hr. Carl Meyers Fabrik i Freyburg i Sachsen, have Undertegnede af Dhrr. Rump Hundt i Hamborg - som for hele det nordlige Tyst land have Hovedoplaget, - erholdt Ene=Udsalget for hele Jylland. For at sikkre sig mod sit Fabrikats Forfalskning har Hr. C. Meyer forsynet hver Flaske med sin Segl, og medfølger en Anviisning til sammes rigtig Brug, som ligeledes er forsynet med hans Fabrikstempel, saavelsom et Aftryk af endeel nyere Attester, med den freyburgske Notarialpaategning om sammes Rigtighed, hvori Dhrr. Proprietair Timper i Celle, M. Levin thal i Berlin, A. v. Hartenberg i Petersborg og Secretair Müller i Neustadel bevidne (under October forrige og Marts og April dette Aar), at de, efter at have været skaldede 15 og flere Aar, efter Brugen af denne Krydder=Haar=Olie, ikke alene igjen have erholdt en kraftig Haarvært, men endog et skjønnere Haar, end tilforn, og tilføie de, at de ansee det for en Pligt imod deres Medmennesker at offentliggjøre dette, idet de ikke tvivle paa, at jo Enhver, som giør Brug deraf, vil finde sine Forventninger overtrufne og skjænke Opfinderen sin hjerteligste Tak. Den overlades Kjøberne for den ved Hovedoplaget fastsatte Priis, med Tillæg af Told og andre Udgifter, nemlig: 10 Rbmk. pr. Flaske. Til Beqvemmelighed for de muligen i en længere Afstand boende Kjøbere have vi venskabeligen anmodet nedennævnte Herrer om, for os herpaa at modtage og ved hver Maaneds Udgang at underrette os om de indløbne Bestillinger, som da snarest muligt ville blive udførte. Horsens, den 15de Septbr. 1835. H. v. Essen & Comp. Smedegaden Nr. 313. J Kolding Hr. R. Frederiksen, i Fredericia Hr. H. Glückstadt, i Veile Hr. Boesen, i Aarhuus Hr. M. Lazarus, i Randers Hr. W. Simon. i Viborg Hr. D. Phillipson og i Aalborg Hr. I. Phillipson.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Stolesæder lakeres for billig Priis af D. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre Boet efter afgangne Huusmandsenke Karen Niels datter af Kliim og hendes forhen afdøde Mand, John Nielsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordriger. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 14de November 1835. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Torsdagen den 3die December førstkommende bliver, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen her i Byen afholdt, Licitation over Leverancen af 23 Stykker Vand=Tønder, med Sluffer, til Brug ved denne Byes Brand=Væsen, Det anmærkes, at Modellen, til hvilken de aldeles skulle svare, staaer til Eftersyn hos Over=Brand=Jnspecteuren. Aalborg, den 24de November 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Torsdagen den 3die December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, paa Raad uen her i Byen, af holdt Licitation over Leverance af Talglys til samtlige offentlige Indretninger i Løbet af Vinteren. Aalborg, den 27de Novbr. 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Efter Begjæring af Forstanderen ved Aalborg Hospital, paa Stiftelsens Vegne, og ifølge passeret Udlæg, bliver den Farver Jacob Jepsen tilhørende Gaard, Nr. 55 paa Vestergade heri Byen, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Aalborg Raadstue, Mandagen den 21de Decbr. d. A., Mandagen den 4de Jan. 1836, Mandagen den 18de Jan. 1836, hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres paa den ved Pl. 22de April 1817 foreskrevne Maade. Af Kjøbesummen kan indtil 1000 Rbd. Sølv forblive indestaaende i Eiendommen. Aalborg, den 27de November 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Auction. Efter Begjæring af Hr. Vice-Consul Fabricius, som Commissionair for Capitain A. Glasser, bliver, Torsdagen den 10de December næstkommende, afholdt offentlig Auction i Consul R. Bergens Gaard i Skagen, over 148 større og mindre Foustager Mallaga=Rosiner, 155 Matter med Ditto, 123 større og mindre Kasser Confect Rosiner, 4 Foustager og 32 Matter med Figner, 58 Kasser Citroner og Appelsiner, 41 Krukker Viindruer, 1 FadBommolie, 1 Td. Viin, 1 Foustage Pommerantser, 6 Ditto Potlod, 1 Pakke spanske Løg, Alt ilandbjerget i uhavareret Tilstand fra den under 7de Dennes her strandede Skonnert Neptunus, af Kjøbenhavn. Naar fornævnte Deel af Ladningen er solgt, forauctionenes den paafølgende Dag Skibets Takkelage og Jnventarium, bestaaende af 22 forskjellige Seil, en stor Jern Ankerkjetting, Ankertoug, Pertline, 3 Skibsankere, staaende og løbende Gods, 2 Skibsbaade, Master, Rundholdter m.m. Auctionen. begynder og Formiddagen Kl. 10. Conditionerne, hvoriblandt at Kjøberne, paa Anfordring. maae stille antagelig Caution, erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes at møde til bestemt Tid og Sted. Skagens Byfoged-Contoir, den 23de November 1833. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-30
Ifølge Bestemmelse i Boet efter Huusmand Niels Jensen Thoudahls afdøde Hustru, Sidsel Andersdatter, af Øsløs, bliver det bemeldte Bo tilhørende Huus i Øsløs By og Sogn, Vester=Hanherred og Thisted Amt, med Tilliggende, af Hartkorn 2 Fdkr., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 15de Decbr. d. A., 2den - 29de f. M. og 3die 12te Januar 1836, hver Gang om Middagen Kl. 12. De 2 første Auctioner, afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i selve Huset. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere, ifølge Pl. 22de April Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 11te Novbr. 1835. Avistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-01
Bebatter i Forsamlinger og offentlige Blade. Seyd ihr nicht wie die Weiber, die bestandigZurick nur kommen auf ihr erstes Wort, Wenn man Vernuft gesprochen stundenlang: Schiller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-01
J af Tallotteriets Ophævelse.