Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-14
Nyelig er vor Litteratur bleven beriget med et interessant Grundris til Roeskilde Domkirkes og dens Monumenters Historie og beskrivelse ved Hr. Overlærer H. Behrmann, der vækker Ønsket om, at Vi ogsaa fra en duelig Haand engang maatte see en Beskrivelse over vor skiønne Odense St. Knuds Kirke, der var det vel saa meget værd som Aarhuus forfaldne Domkirke. Man seer ellers af en Fortegnelse over en Deel af Roeskilde Kirkens Oldsager, hvorover blev holdt Auction 1806, at Fanden ogsaa spillede en Rolle i det nedbrudte St. Birgittes Kapel. Han var malet paa Hvælvingen med et Skrivertøi i den ene Haand og i den anden et Kalveskind, som de Gamle sige, men heller en Pergammentsrolle, paa hvis ene Ende han stod med Fødderne, imedens han med Tænderne sled i den anden; nedenfor stod. Seribo tardantes et vang opuende vagantes Jeg skriver Nølepederne op og Sladderhankene. Et sligt Skilderie kunde maaskee endnu ikke synes overflødigt i mangen en Kirke. Følgende Mærkeligheder, kunne fremdeles afgive en Prøve paa dette Skrivts Jndhold: En Gravskrivt, som endnu for halvandet Aarhundrede siden stod paa en Steen af Marmor inden fordet gamle Kapitelsdør, beviser, hvilken Myndighed Geistligheden allerede havde naaet under Kong Niels, da den paa et offentligt Monument turde sige, at Kong Nielses Raad, Helgi, havde beviist Kirken mange Tienester og afkastet det kongelige Aag, som andre havde paabyrdet samme. Stenen gjemmes nu paa runde Taarn i Kiøbenhavn. - Tæt ved det søndre Taarn er Kirkens Uhrværk over Omgangen. Paa Omgangen selv, saa at det kan sees fra Kirken, er anbragt et mechanisk Spilleværk. Her staaer nemlig en Mand, Peder Døve, og et Fruentimmer, Kirsten Kimes, som hver har en Klokke foran sig. Ved Siden af den rider Sanct Georg paa sin Graaskimmel, som har en Drage under Fødderne. Disse Figurer staae ved Lænker i Forbindelse med Slag uhret, saa at Madammen slaaer Qvartererne, hvorved Manden forholder sig ganske rolig. Men naar han slaaer Fuldslagene paa sin Klokke, saa ryster hun med Hovedet ved hvert Slag han slaaer. Tillige begynder den hellige Georg at galoppere og hans Skimmel tramper saa ubarmhiertig paa den stakkels Drage, at denne giver et heftigt Skrig fra sig. Da dette interesserede Meenigheden mere end Præstens Tale, saa blev det Provst Kruse 1718, tilladt at lade Lænken, som satte Hesten og hans Rytter i Bevægelse, tage bort, saa at disse nu ikke bevæge sig mere. Det er forfærdiget under Christian V. For at svare saameget mueligt af det saa kostbare Haugefrøe, forestaaes i Wiborger Avis at radsaae de fleste Fiøeforsorter hvilken Udsagningsmaade mangen engelsk Landmand benytter ved alle Kornsorteer. Herved besvares vist trefferdedele af Frøet, og alle Rodvexter blive meget fuldkomnere fordi de intetsteds staae hinanden fornær. Ei heller er denne Dyrkningsmaade saa besværlig, som mange indbilde sig. En Stok af samme Længde, som Haugebeddenes Bredde, forsynet med korte Tænder i passende Afstand, kan bruges til Hullernes Afsætning, der siden af et Par Børn, som følge efter, forsynes hver med det nødvendige Frøe. Og den Hauge er ikke stor, hvor der paa denne Maade kan besvares 20 a 30 Rbdlr. De bedste Kaalplandter erholdes ved at udsaae overmaade tyndt af Haanden Kaalfrøesorterne, oven paa de radsaaed og tilharvede Bedde, hvorefter disse oversaaede Frøe atter nedharves med en let Rive.