JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Den bekiendte Fru v. Kradener har siden nogen Tid paa Grændserne af Storhertugdommet Baden, paa den saakaldte Hørnlein, bestræbt sig for med utrættelig Jver, at fortsætte sine daglige geligiøse Øvelser, og derfor ikke gjort liden Opsigt, der i Egnen, især da hun nyligen en Søndag, paa en liden Høi, under fri Himmel, begyndte at holde sine Andagtsøvelser, og hun derved fra forskillige Egne i Schweitz, Elsas og Tydskland, havde trukket Mennesker af alle Stænder og Religionspartier til sig. Der indfandt sig her henved tusinde Personer. Den storhert. Badenske Regjering har imidlertid ved en Forordning søgt at sætte Skranker for dette ny religiøse Uvæsen, og der blev fra Ministeriet for det Jndre tilskrevet alle geistlige og verdslige Foresatte, at lade kundgjøre i alle Sogne, at det fra nu af, forbydes enhver i Fremtiden at overvære denne nu alt for gudfrygtige Kones Bedetimer, og at tilbagevise endog fremmede Pillegrime, der til den Ende endnu maatte indfinde sig der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
En Tydsker, ved Navn Michel Bant, der boede i Nærheden af York, havde den Grundsætning, aldrig at give rede Penge ud, naar han ved Gjentjeneste eller Ombytning kunde erholde noget. Vilde man ikke betale ham hans Producter, saa søgte han at tilbytte sig noget. Saaledes samlede han en Formue af 230,000 Dollars, hvilke fandtes ved hans Død. Han havde hængt sig af fortvivlelse over, at han for et Partie Kleverfrø ne 500 Dollars mindre end der allerede var ham budet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maskes saale Trettende Aargang. No. 68. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Af alle disse Beviisgrunde, mine smukke Veninder, er Tøflens Souverainitet, som jeg haaber, sat i det klareste Lys. Naar der derfor sagdes til Eva, og det endnu gientages af hendes Døttre, han skal være Din Herre, saa maa dette ikke tages ligefrem efter Bogstaverne. Vor Tjenestepige, vor Tjener siger jo ogsaa hundrede Gange om Dagen: "Hvad befaler Herren!" men man maatte kun kjende lidet til vore Dages Tyende, dersom man vilde antage dette for andet end børlig Skjærds, thi hver Mand veed, at baade Tiener og Pige, nu til Dags, er sin Herres Herre, og at de befale over ham, ikke han over dem. Men Qvindeklogskaben fordrer naturligviis, at vi ikke lade os mække noget hermed, og jo større Nathus den kjere Ægtefælle er, desto mere maae vi i Selskaber lade, som om vi erkiendte hiint Bud, og ved Udtryk, som min Mand vil ikke tillade det, min Mand er ikke for det o. s. v., søge at skjule, at han staaer under Tøflen. Hvor latterligt er det ikke, naar visse Mænd, i det de bøie deres Nakke under vort Ang, uophørligen pukke paa deres saakaldte Overherredømme! Jeg spørger: hvad have J Skabningens indbildte Herrer da forud for os, uden eders raa Legemskraft? Dersom dette skulde være et Beviis paa, at nogen er Skabningens Herre, hvor dybt stod da Mennesket under Elephanten, Hvorsnart vilde da Bjørnen blive Herre over Bjørnetrækkeren og Hesten over Rytteren, - en J maa vide, J Skabningens Herrer, at det er Os, som den algode Natur har givet Fortrin af en alting beseirende Skjønhed, af den snue, letnem mede Forstand, ja endog af Characteerstyrke, som J er saa stolte af. Hver Gang det gielder om en alvorlig Kamp for Huusregimentens Forsvar: hvo vil da seire - Qvinden. Da for ikke længe siden Lavalette var paa Veie at reise fra Paris til Paradis, - hvo var det da, der vid Snildhed, optrak Broen til Evigheden, og førte ham, fra et mørkt Fængsel, gjennem Vægtere, Sluttere, Politie og Gens armer, til Frihedens Land - til America, en Qvinde. Ja, hører det, J Daarer. - Os har Naturen stemplet til Skabningens Herrer. Saalænge Verden staaer har Qvinden, ved en hemmelig, men desto stærkere Troldom, hersket over eder. J allene ere Undersaatterne, J allene Qvindernes Spilleværk, og Aber Men, jeg mærker, jeg begynder at blive hidsig, og det skader den Sanddruhed, som en saa vigtig og alvorlig philosophisk Undersøgelse kræver. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Indenlandske Efterretninger. Det Øverste af Frue Kirketaarn er nu færdigt; men dette Taarn, som tilforn kurisede over alle fine Søstre, og mod hvilket det ligeoverfor staaende St. Petri Kirketaarn var et Barn, er nu imod samme, hvad dette tilforn har været imod Frue Taarn. Dette er, fra det høieste, næsten blevet til det laveste Taarn i Kjøbenhavn, og tjener til et talende billede paa det Omskiftelige i al jordisk Høihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Den berømte Prof. C. M. Arndt, Forfatter til Geist der Zeit o. s. v., har i denne Tid opholdt sig i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Mariboe, den 19de August. Torsdagen den 29de August, om Formiddagen Klokken 10, bliver, ved Hans Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen, den allernaadigst udnævnte Catechet ved Nykjøbing Borgerskole paa Falster, Hr. Candidat Fog, indviet, i Mariboe Domkirke, til det offentlige Lære-Embede. - Den 14de August, imellem Klokken 4 og 5 om Morgenen, afbrændte 2de Huse i Øster-Radsted, under Grevskabet Hardenberg. Til al Lykke blev endeel af Boeskabet reddet og intet Menneske kom til Skade. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
forrige Uge indtraf her i Mariboe den sørgelige Hændelse, at en Gaardskarl, navnlig Jens Edvardsen, styrtede, i en beruset Tilstand, ned igjennem et Høestænge, og forslog sig saaledes, at han døde nogle Dage efter. - Atter den 15de dennes havde vi her en kort, men meget stærk Torden, med Storm og Regnskyl. J Gaar, den 18de, var Veiret saare skjønt og yndigt, men om Aftenen, imellem Klokken 9 og 10, brast med eet, under Vindstille, en Regnskye, der nedskyllede Vandet hen ad Jorden. - Man har nu begyndt paa fine Steder at afmeie Rugen. - Hist og her ligger Kornet elendigen nedslaaet paa Marken. Til Udførsel er i denne Tid Hvede solgt for 30 Rbd. Tønden. Byg er næsten ikke at faae. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Nakskov, den 13de August. Ved Nakskovs Toldsted er fra den 1ste til den 13de August følgende Skiscapitainer ind- og udclareret. Berg fra Kjøbenhavn med Stykgods, C. Thomsen fra Kjøbenhavn med Stykgods, L. Smidt fra Kjøbenhavn med Stykgods, L. Andersen fra Svendborg, med røget Flæsk, J. Friis fra Aarhuus med Stykgods, J. Diderichsen fra Rostock med Salt og Leertøi, alle hjemmehørende i Nakskov. - Jens Brandt af Marstall fra Flensborg med Brændeviin. En Baad med Jydepotter fra Colding. J. Clausen til Helsingøer med Hvede, Meel og Gryn. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Det Kongelige Skuespillerselskab fra Kjøbenhavn, der under dets Ophold i Nakskov, bestandigen spillede for fuldt Huus, har nu forladt Stiftet, med Almeenhedens Ønske, at dette ærede Selskab snart igjen vil glæde os med dets ligesaa skjønne som vel udførte Forestillinger. - J denne Tid har Hr. Kjøbmand C. R. Lønborg i Kjøbenhavn kjøbt Gaarden No. 305 i Søndergaden af Kjøbmands Enken Madame S. C. Midlerkamp for den Summa 7000 Rbdlr. N. V. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Odense, den 20de August. Udtog af en Skrivelse fra Hr. Apotheker Rieffesthal i Nyborg 18 August: "Af Deres Avis No. 108 seer jeg, at i det Holstenske døe mange Køer af Blodpis, og at hvem som veed Raad, anmodes at melde det. Denne Syge findes ogsaa ofte her i Landet i Skovegnen, og paa denne Byes Græsgang tabtes tilforn derved saa meget Qvæg, at man kom overeens indbyrdes at oprette et Assurance-Selskab, som ved Sammenskud betaler hvert Hoved som døer. Da dette Selskab stiftedes gjorde jeg det opmærksom paa, at af denne Syge sielden noget Hoved vilde tabes, naar man betids vilde anvende følgende Mid deel, som jeg alt længe før havde anmeldt i Aviser; og nu døer her, ved Brug deraf, sielden noget Høved af denne Sygdom, og ikke uden sielden angrides deraf. - Raad mod Blodpis hos Hornqvæg saavel om Sommeren som Vinteren at bruge, er følgende: Galable fra Aleppo 8 Lød fiin knuses, og kaages med 6 Potter Vand, indtil der ikkun kan frasies 3 Potter; heraf indgives Qvæget 3 Pægle hver 4 Time, behøves meer, kan Galæblene atter udkaages, og end 2 Lod tilsættes, Qvæget indtages paa Stald, gives, at æde, eller, om det ikke tykker Drøv, da indgives det Meel og Vand, som Næringsmiddel, oftest, især naar det betids bruges, skeer Hjelp inden 2 Dage, og da udlades det paa Græs igien. Denne Syge træffer meest det Qvæg, som der er groet over Øine paa en Hinde, som ved Hielp af Syrnaal og Traad aftages. Skovløg, hvor samme findes iblandt Græsset, beskyldes ellers ogsaa for at være Aarsag til Qvægets Blodpiisning. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
J Nat mistede Odense ved Døden en i sit Fag sielden Mand, Hauge-Jnspecteur Müller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Om hans theoretiske og practiske Kundskaber, gode Smag og heldige Jdeer til at benytte ethvert Terrain til Localets Forskjønnelse ved Naturens Tilhielpkommelse, vidne de mange heldige Hange Anlæg der findes af ham her i Landet. Han var derhos en meget dannet Mand, og hans gode Character havde erhvervet ham almindelig Agtelse og Kierlighed. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Odense, den 20de August. Ved en lykkelig Bommert i Kataloget over afdøde Christensens Bibliothek i Kjøbenhavn, er Fyens Stiftsbibliothek, kommet i Besiddelse af de lærde Efterretninger fra 1720 til 1788 for 40 Rbd., en Priis, som, naar denne kostelige Svite ikke havde været anført som ukomplet paa 3 forskjellige Steder i Kataloget, vist nok var gaaet i det dobbelte. - (Jndsendt.)De i senere Tid hyppigen omtalte Skypomper, eller som de maaskee rigtigere kaldes Vindhvirvler, giver Jndsenderen Anledning til at beskrive et Luftsyn af samme Art, som han i September 1811 paa en Reise i Jydland faae to Mile sydostlig fra Ringkjøbing. J en tordensvanger Luft faaes tvende sorte Skyer at drives af Luftstrømmen imod hinanden; da de vare stødte sammen, begyndte en derfra nedgaaende Spids at danne sig, som af den deri indsluttede Vind blev dreven længere og længere ned, indtil den var omtrent en 20 Alen fra Jorden, da Vinden, der var ilet forud, begyndte at adsplitte Grønsværen paa Marken, hvorfra der opgik ligesom en Røg eller Støvstøtte imod Sky spidsen. Denne Vindhvirvel gik langsomt i en Retning mod Vesten, og Jndsenderen, nysgierrig for at betragte den nærved, fulgte den i nogle 100 Skridts Afstand. J Løbet stødte den paa Hjørnet af en Lade og adsplittede hele Taget. Endelig kom et stærkt Tordenskrald i Skyen, hvorved Vind hvirvelen hørte op, men af Skyspidsen, hvoraf hidtil ikke en Draabe Vand var nedfalden, styrtede paa engang et hæftigt Skyl, som snarere lignede et Vandfald end Reen. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
J Aarhuus Avis af 20de August, læses følgende, med Overskrift: "Roesværdig Flid. J Thranberghuset 1/4 Miil fra Viborg, boer ta gamle Folk. - Til Huset er et Par Tdr. Land, slet Jord, som desuden er kun den vestlige Side af en Banke. - Paa denne Banke, og hvad de avle derpaa, holde disse gamle Folk een Ko og nogle Faar, skjøndt andre ikke kunne holde nogen Ko paa dobbelt saa megen Joro. - Aarsagen lii denne Velsignelse er formodentlig: at den paa hærdede Olding, der ikke kan arbeide for nogen Gaardmand for at faae sin Mark pløiet, med Spaden i Haanden gjør Hestens og Plovens Tieneste, og harver sit Kornned med en lille Harve som han selv trækker. - Saaledes ernærer denne stræbsomme Gamle sig og Kone, ved roesværdig Flid, og skal dertil meget understøtte en Søn, som er i Hs. Majestæts Tieneste. - Gud give mange af vore Dagdrivere vilde følge hans Exempel! og vi skulle, med Tiden, ikke finde saa mange frugtbare Egne ligge øde i vort gode Fædreland, som Ufliid finder saa mange Grunde for at være ubrugbare. - Bache, Skolelærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
J Viborger Samler af 17 August læses følgende: Puppen eller Larven til den saakaldede Oldenborre (et vinget Jnsect) anretter i denne Sommer betydelig Skade paa Markerne i Lindum og Bigum Sogne og maaskee flere Steder her i Amtet. Disse Larver, der næsten er undergaaet deres Forvandling, opholder sig i Jordskorpen og afgaver Roden saavel af Sæden som Græsset, som derefter bortvisner og hentørres. De anretter den største Ødelæggelse paa høitliggende og sandige Jorder i Nærheden af Skovene og hvor hele Strækninger ganske er ødelagt. - Kunde Nogen opgive et tilforladeligt Middel til at udrydde og ødelægge dette Utøi og opgive samme i denne Avis, ville Vedkommende derfor være meget forbunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Kjøbenhavns Børs den 23 August. Cours. Hamb. 2 M. 702, a vista 710. Amsterdam 2 M. 650, a vista,. London 2 M. 31 3/4 Rbdlr. Spec. 710. - Specier solgtes til 42 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 a 93 3/4 pr. 100; Oblig. 81. Norske Sedler 42 a 42 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 4 s.a 10 Mk. 6 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Norske Efterretninger. Den Norske Rigstidende af 14de August leverer en Skrivelse fra Stockholm af 30te Juli, hvis Jndhold er følgende: "J et Extra Ordens Capicul, holdt paa Haga Løverdagen den 27de Juli, behagede det Hans Kongl. Majestæt i Naade at udnævne til Commandeur med det store Kors af Sværd ordenen: General-Lieutenant og Commandeur af samme Orden, C. D. A. von Ahrenfeldt, til Commandeur af Sværdordenen: General-Major og Ridder af samme Orden, A. R. von Meyer; til Riddere, af Sværdordenen: Adjutant hos H. K. H. Kronprindsen, Friherre Ferdinand Wedel-Jarlsberg, Major i den Norske Stab Kaltenborn, Oberst Tideman, Major Fleischer, Major Krog, Major Birch, til Commandeur af Nordstjerne-Ordenen; Stiftamtmand i Bergens Stift og Ridder af samme Orden, Vilhelm Friman Koren Christie, og den Keiserl. Østerrigske Geheimeraad og Ridder Gentz; til geistlig Commandeur af Nordstjerne Ordenen, Biskop i Bergens Stift og Medlem af samme Orden, Johan Nordahl Brun, til Riddere, af Nordstierne-Ordenen, forhenværende Statsraad Casten Anker, Sorenskriver Weideman, Professor Lange, General-Auditeur Bergh, til Riddere af Wasa-Ordenen, Stadshauptmand Weybye i Trondhjem, Assessor Henckel paa Kongsberg, Directeur P. Steenstrup ved Kongsbergs Bergværk og Gevær=Fabrik, Professor Maschmann, Secretair Sø deman ved Trondhjems Litteratur-Selskab, Administrator Lerche ved Walløe Saltverk, Veimester Steen og Commerceraad Brock i Frederikstad, til geistligt Medlem af Wasa Ordenen, Pastor Norman til Thranøe i Nordlands Stift. - - Nu forlægges ogsaa her Kirkegaarden uden for Staden til Egnen af Hage. De nødvendige Pengesummer til Begravelses Pladsernis Jndretning og Forskjønnelse bringes sammen ved Subscriptioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Over-Statholderen Grev Carl Mørner erhverver sig ved denne gavnlige Indretning en ny Fortjeneste af vor Residents.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Nogle Træk af Fru Professorinde, Henriette Hendel Schutz's Levnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Denne berømte Konstnerinde, som i to Aarti har gjort Tydskland saa stor Ære, er født i Døben i det nuværende Kongerige Sachsen, og blev fra sin spædeste Ungdom dannet for den fremstillende Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
J November 1803 gav endeligen Konstner inden i Frankfurt am Mein første Gang en offentlig mimisk Forestilling, ved hvilken Leilighed hendes Mand udgav en lærd Afhandling om Pantomimik. Udskriveligt var det Jndtryk, som dette nye Konstsyn gjorde, hvis Roes siden saavel i, som uden for Tydskland, udbredte sig i alle Tid Skrifter og utallige Afhandlinger, næsten i alle enropæiske Sprog; og i en for Konsterne og Videnskaberne saa ublid Tidspunkt, bragte Konstnerindens Navn til en sjelden Pynt af Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Fra Wien skrives, at den der oprettede nye Nationalbank er et Beviis paa, hvor vanskeligt det i nærværende Øieblik er i europæiske Stater, at afhielpe Onder, der ere mange Aar gamle. De første to Dage, da denne Bank blev aabnet, affærdigede man enhver saa hurtigen, som mueligt, og modtog af dem, der bragte store, ja uhyre Summer i Papirpenge, disse i forseglede Pakker, og tilveiede dem Beløbet i Sølv. Men man saae sig snart igjen nødsaget til at tælle, og nu var det ikke mere mueligt at forsyne Alle, der blev bekjendtgjort den 6te Juli, at kunde, der ikke bragte over 7000 Fl., kunde faae dem vexlede, men at de, som havde større Summer, maatte melde det skriftligen, da de saa kunde faae dem anviste næste Dag. J Begyndelsen gik det fortræffeligt, men snart fandt mange paa, at deele større Summer i mindre af 7000 Fl., og disse sendte nu, istedet for een, tyve Personer til Banken. Derved blev Tilløbet saa frygteligt, at Folk endog om Natten samledes uden for Banken, efterhaanden fyldte Gaden og kom i Strid med Vagten. En Husar blev kastet af Hesten, et Par Mandspersoner bleve ved Overkjørsel beskadigede, og en Kone fik i Trængselen Armenbrækket. For at afværge dette Tilløb blev den 1ste August bekjendtgjort, at Alle skulde fra nu af melde sig skriftligen, da frauge til Uge enhver skulde blive forsynet. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Efter en Bekjendtgjørelse fra den provisoriske Direction af 1ste Aucust beløb de indtil den Tid hævede Actier sig til 1909.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
J Leipzig er Mad. Catalani, hvis SølvConer allevegne, hvor hun kom, hidtil maatte, som billigt, betales med Sølv, bleven temmelig koldt modtagen, og hun reiste derfor ogsaa strax bort derfra, efter at hun havde givet en Concert, som ikke meget besøgtes. - Tydske Blade erklære hende for Jtaliens, og Fru Milder for Tydsklands første Sangerinde, og, paa det ingen af dem skal blive for stolt af deres Stemme, sætte de den endnu Schmelling Mara imellem begge. - Overalt hører det nu ogsaa i andre Henseender til vor Tidsalders Overdrivelsessyge, saavel i at ophøie som at fordømme, at afsige superlative Domme. Hvad mon Efterverdenen engang vil sige til disse Domme Mueligen vil mangen En, der nu regnes blandt de første, for dens retfærdige Domstoel blive henregnet blandt de sidste, og omvendt, mangen En, der nu regnes blandt de sidste, i sin Tid tælles blandt de første J London er udkommen en eskimoisk Oversættelse af det nye Testamente, trykt paa Bibelselskabets Bekostning, til Brug for christne Eskimoer paa Labrador Kysten. Denne Oversættelse beviser det store Slægtskab, der er imellem det Grønlandske og Eskimpiske. Opløsning paa Gaaden i No. 66. Bellerophon (see Mythologien). Samme Navn havde og Skibet, som bragte Bonaparte til St. Helena. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. af RostocoTrettende Aargang. No. 69. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-27
Om Tøffeltaktiken, eller om Konsten at underkue Mænd. Si(Fortsættelse; see forr. No.)At herske er født, mine Veninder, og vi ville nyde denne Sødhed i sin hele Fylde. Ligesom stiaalne Vande, som Kong Salomon siger, ere søde, netop fordi de ere stiaalne, saaledes er vort Herredømme sødt, netop fordi det, som Jesuiternes, virker lønligen. Det maa derfor være vort Øie mærke, stedse at bestyrke Mandfolkene i den Jnd bildning, at de herske over os, for desto sikkrere at holde dem under Tøflen. Lad Elephanten, Came len og Dromedaren længe nok være stolte af deres Storhed og Styrke; den lille Dreng, der siddet paa deres Ryg eller Hals, er dog den, der fører Regimentet, og kun ved at løbe løbsk eller paa andre Maader at blive balstyrrige, udsætte de deres lille spæde Behersker for den Fare at falde af. Naturen har vidst at holde en passende Ligevægt mellem Skabningens Kræfter, ved at give den ene i Forstandsoverlegenhed, hvad den gav den Anden i Legemskraftsoverlegenhed. Vi Fruentimmer ere svagere og spædere af Legemskraft end Mændene; men desto stærkere ere vi derimod i Snildhed og Finhed. Hvor mangen lille bitte Pusling af en Kone regierer derfor ikke en Goliath? Hvor ofte see vi ikke Karle, der besidde Kræfter som en Bjørn, og, liig Kong August af Polen, kunne brække en Hestesko som en Kommenskringel, ofte hjemme i deres Huus lade sig karnøgle af en spædlemmet, neppe to Alen lang Huusfrue, uden at de tør vove at knye, Helte med Knebelsbart, hvis blotte Aasyn indtager Skræk, og hvis Stemme lyder som en Torden, ere ofte sande Cusoner, naar det kommer an paa at udholde en Dyst med deres Allerkjereste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-27
Jeg vil bestræbe mig for, mine smukke Veninder, at udvikle for Dem, i de øvrige Dele af min Forelæsning, Grundtrækkene af en viis Qvinderegjering, og da jeg tør forudsætte, at en for Deel af vort Kjøn er tjent dermed, saa vil jeg i sin Tid udgive denne Lære i Trykken, under Titel af: Tøffeltaktikens Theorie, eller Konsten at underkue og beherske Mænd, paa det den kan indføres som en Fruentimmercatechismus i ethvert velindrettet Huus, og i Fremtiden lægges til Grund ved Pigeopdragelsen i de saakaldte Døttreskoler. En det mig mueligt, saa skal jeg stræbe at formaae er eller anden Digter til at versificere den for mig, hvorved jeg da haaber at forøge dens Brugbarhed, i en Tidsalder, hvor Alt hvad der skal giøre Jndtryk, maa være paa Vers, og det Hippocreniske Vander nu næsten blevet en ligesaa nødvendig Drik, som Kommen= og Magenaquavit, eller, som de Lærde kalde den, Aqua vitæ. Jeg haaber imidlertid, at jeg ikke af denne Aarsag vil blive udraabt for at ville stifte Mytterie; thi jeg har kun den redelige Hensigt, at gjøre mine nerfarne Tilhørerinder bekiendte med de Konstreb, hvorved de kunne hævde en Forrettighed, der med Rette tilkommer dem, men som Mandfolkene saa gjerne ville giøre dem stridig. Altsaa til Sagen. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-27
Enhver, der vil beseire eller overvinde en Anden, maa først undersøge, hvorledes hans Vaaden forholde sig til dennes. Han gjøre sig tillige bekjendt med Modstanderens svage Sider, og derefter bestemme han Angrebsmaaden. Lader os derfor, fremfor Alt, holde en Vaahenmønstring, det er, undersøge, hvilke Vaaben Naturen har givet os, og hvorledes de forholde sig til Mændenes. Denne Undersøgelse leder os til følgende Resultater. Naturen gav den ene Deel af vore Kjøn hine lavere Angrebs- og Forsvarsredskaber, hvormed den ogsaa har forsynet visse Dyr, nemligen skarpe Negle (ligesom Høgene, skarpe Tænder (ligesom Katten) og en spidsig Tunge (ligesom Slangen).