JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Bekjendtgjørelser. Den Svensk Norske Consul i Nørre-Jylland, anmoder de Herrer, som maatte önske at blive ansatte som Vice-Consuler i Ringkjöbing, samt Varde eller Hjerting med District, at henvende sig til ham og ledsage deres Andragender med behørige Attester.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Løverdagen den 28de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, holdes den aarlige Generalforsamling for Jnteressenterne af det forened borgerlige veltænkende Begravelses=Societet, hos undertegnede Formand for Selskabet; til samme Tid antages nye Jnteressenter. Aalborg, den 23de Juli 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Skifte=Jndkaldelse. Palli Hendrichsen. Efter Vedkommendes Begjæring afholdes en Skiftesamling i afdøde Ladefoged Niels Jensen Louisendahl, under Grebskabet Lindenborg, hans Stervbo, hos Kjøbmand M. Galthen i Aalborg, Løverdagen den 4de August næstkommende, Formiddag Kl. 11, hvortil samtlige Vedkommende indvarsles at give Møde i Henhold til Pl. 21de April 1824. Kirstein, Skifteforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Gode Mark-Kartofler faaes hos H. Malmstrøm i Skolegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Godt Propat. rig for 12 s. - 19 Mk. 8 s. - 20 Mk. - 21 Mk. - 24 Mk. 27 Mk. a Riset. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Patent=Papiir faaes til bestemte Fabrik=Priser, Concept. Nr. 1, 15 Mk.; Nr. 2, 13 Mk. Propatria Nr. 1, 5 Rbd.; Nr. 2, 4 Rbd. Bikube Nr. 1, 6 Rbd.; Nr. 2, 28 Mk. pr. Riis. Handlende, som tage 5 a 10 Riis af Gangen, gives altid Rabat. Propatria Nr. 3 ventes med det første. Tyk 6 Punds Cardus, 6 Rbd. 3 Mk. Maculatur 1 Rbd. 4 s. a Riset. Rottbøll Sadolin. Papiir modtages til Liniering, efter ethvert opgivet Schema, og linieres saavel med røde som blaa Streger, samt sorte, indrettet med Hensyn til de nu befalede Journaler og Hovedbøger, til en billig Priis og udføres med Nøiagtighed af Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Tre Underværelser med flere Bekvemmeligheder ere at faae til Leie paa Nørregade hos Skipper Pank.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Et nyt fyrre Skatol med rund Klap er at faae tilkjøbs hos Snedkermester Holms Enke paa Nørregade. En Beboelses=Leilighed, bestaaende af tvende Værelser, med Kjøkken og Spisekammer med øvrige Bekvemmeligheder, samt Have, kan faaes tilleie til Michaeli Flyttetid hos L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Mit paa denne Byes Rygades østre Side beliggende Sted, bestaaende af 9 Fag teglhængt Bindingsværk med murede Vægge, og rummelig Kielder under endeel af samme, saaog Gaardsrum, Hauge med Frugttræer, og Brønd i Gaarden, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar derom accorderes med undertegnede Eier, der for Tiden boer i Vesterklit, Tversted Sogn, eller og med Toldbetjent Chr. Petersen i Hjørring. Det bemærkes: at omtrent Halvdelen af Kjøbesummen kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, deri blive indestaaede. Hjørring, den 16de Juli 1832. Niels Gjønderup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Proclamata. Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Peder Thomsen, Høyrup og efterlevende Enke Kirsten Christensdatter Krogh af Skagen, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Skagens Byfoged Contoir, den 14de Juli 1832. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-23
Licitationer. Løverdagen den 4de August næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, foretages offentlig Licitation paa Herredscontoiret paa Aagaard, over 3 Broers Opførselse: en paa Veien ved Manstrup, een paa Veien ved Haurslev Kirke- og een paa Veien fra Tranum til Tranumstrandgaard; ville Broerne blive opraabte til Opførselse enten af Ste eller af Træ, og Arbeidet den Mindstbydende overdrag. efter Amtets nærmere Approbation. Overslag og Conditioner ere forinden til Eftersyn. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 15de Juli 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Portugal. D. Pedros Proclamation til Portugiserne, som skal offentliggjøres saasnart han lander, er nu bekjendt i England og lydet saaledes: Portugisere. Tiden er kommen, at J kunne afryste det tyranniske Aag, der trykker Eder. J Nærværelsen af den Befrielseshær, hvis Overhoved jeg roser mig af at være, tilbyder jeg Eder Fred, Forsoning og Frihed. Kommer, Portugisere af alle Stænder og af alle Meninger, kommer og forsamler Eder under Eders retmæssige Dronning, Donna Marias Fane. Skynder Eder. Jntet Øieblik er at spilde. Forlader Eder paa min Beskyttelse og redder Eders Ære, før det er for sildigt. Værer forsikkrede om at jeg bogstavelig vil opfylde de Løfter, som ere Eder givne i mit Manifest. At befrie Eder fra Undertrykkelsen, at gjenoprette Orden, at opreise igjen min Datters legitime Trone og meddenne tillige det constitutionelle Charte, som jeg har givet og som J med en fri Eed have antaget, disse ere de Grunde, som bevægede mig til at sætte mig i Spidsen for en saa ædel og retfærdig Sag; disse ere mine eneste Hensigter, ligesom min eneste Jnteresse er Eders Ære og Lykke. Og hvad Andet kunde Hovedet for det ophøiede Braganzaske Huus, Eders Kongers retmæssige Arving, der frivillig og for bestandig frasagde sig tvende Kroner, foretage sig eller tilbyde Eder, Portugisere Opfylder Eders Pligt, Erkjender paa ny Eders legitime Souverains og det constitutionelle Chartes uafhængige Rettigheder. Betjener Eder af den Hielp, som jeg tilbyder Eder. Hielp mig at befri Fædrelandet. Viser Verden, at J ikke ere Forrædere og Meen ledere, men loyale og værdige den Frihed, som Chartet tilsikkrer Eder. Lader Eder ikke skuffe af dem, som erklærer en constitutionel Regjering for fjendtlig imod vor hellige Religion; kun Bagvaskere kunne paastaae dette, Folk, som betiene sig af Religionen for at skuffe Eders Tillid og misbruge Eders Tro. Agtelse for og Beskyttelse af Landets Religion skal stedse være en af de Grundsætninger, som min Datters Regjering vil følge. Jngen frygte nogen Privathævn; de Soldater, som følge mig, lyde mine befalinger. Vi love, at Jngen skal miste sit Liv, sine borgerlige Ret ligheder eller sin Eiendom. Hvilke af disse Garantier giver Usurpatorens Regjering Eder Guds Tjenere, Soldater af alle Classer, Portugisere overhovedet, forlader Usurpatoren ufortøvet. Sikkert ønske J ikke ved Haardnakkenhed at opflamme en Borgerkrig i det ulykkelige Portugal, som allerede lider ved saamange Opofrelser. Tænker paa, hvorledes Eders Forfædre ved deres Stræben efter Frihed bleve udødelige. J ville vist ikke tvinge mig til at betjene mig af Magten for at bevirke Eders Befrielse og ville ikke lade den nærværende gunstige Leilighed gaae forbi til at vise Verden, at J endnu stedse fortjene at være et frit Folk. Forbinder Eder derfor med mig til at afryste Tyranniet og istedet for den vilde Despotisme, der nu trykker Eder, at sikkre Eder Fredens, Forsoningens og Frihedens Velsignelser."¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Et Fartøi, som den 18de Juli ankom til Hamborg fra Marseille, har den 6te Juli paa Høiden af Porto mødt en Flaade af imellem 40 og 50 Seilere, som upaatvivlelig var D. Pedros. Den styrede lige af Porto og var dengang omtrent 20 Mile fra Kysten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
J Vender er det endnu ikke ganske roligt. Saaledes er en Afdeling af 20 Soldater, som laae indqvarterede i en Flække, nylig bleven overfalden af en Bande Chouans, som nedsablede dem alle og tillige stak Øinene ud paa Flekkens Maire. En Afdeling Tropper er siden brudt og forat giøre Jagt paa dem og de andre Bander, som endnu drive om i hine Egne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Om en Forandring i Ministeriet høres Jntet og der synes i det Hele for Øieblikket at være en Stilstand i det franske indre Anliggender. Der fortælles, at man ønsker efter Julidagene at bortfjerne Marschall Soult af Ministeriet, fordi han er for lidet royalistisk og tillige fordi det fremmede Magter føle en Slags Skræk ved at see denne gamle Krigsmand i Ministeriet. Om det nærværende Kammer skal opløses eller ikke, synes ogsaa at være et Spørgsmaal. En af Ministrene skal i denne Anledning have raadført sig med en Deputeret af det ministerielle Partii, som ikke vilde finde dette tilraadeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Jmellem Kongen og Fyrst Talleyrand skal nogen Uenighed finde Sted, fordi den Sidste er aldeles billiger den nuværende Fremgangsmaade. Hvorfor - skal Kongen have spurgt ham, billigede De den da, medens De var i London, Fordi jeg dengang dømte efter Breve, men nu efter mine egne Øine. Har De talt med min Søn, Talleyrand; Jkke under fire Øine. Kongen: De er meget forsigtig. Talleyrand: Dersom jeg var forsigtig, saa var jeg ikke Gesandt i England. Kort efter reiste Talleyrand til Badet og det hedder, at han virkelig skal have begjært at blive entlediget fra sin Post som Gesandt i England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Den tydske Forbundsdags seneste Beslutning er nu bleven fuldstændig bekjendt i Paris, hvor den naturligviis ikke vækker liden Opmærksomhed. Journal des Debats udtrykker sig med megen Tilbageholdenhed og siger, at Mangfoldigheden og Vigtigheden af de deri behandlede Spørgsmaale ikke tillader strax at yttre nogen afgiørende Mening om sammes Jndhold. Messager tager derimod Munden fuld og forsikkrer, at den indeholder tilstrækkelig Stof til mere end 10 Revolutioner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Mexico. Anliggenderne i dette Land synes at tage en ganske anden Vending, end man for nogen Tid siden skulde formodet. Over New=Orleans er nemlig den Efterretning indløben, at General Calderon den 12te Mai har ophævet Beleiringen af Veracruz og er marscheret ind i Landet. Dette Factum har den i Tampico commanderende General Montezuma officielt bekjendtgjort ved en Proclamation af 22de f. M. Om denne Beslutning er foranlediget ved Mangel paa Proviant, eller derved, at Misfornøielsen med Regjeringen og altsaa tillige St. Annas Parti har udbredt, sig videre, er endnu ikke ganske klart, dog synes det sidste at være Aarsagen, da Jalapa, Peubla og flere Stæder nævnes, som have erklæret sig for St. Anna, og selv Staden, Mexico skal efter Rygtet være ham gunstig. Han har strax afsendt et Detaschement af 200 Mand Cavalleri for at observere General Calderons Rettrade og stod i Begreb med at følge efter og marschere lige mod Mexico med sin Hær, der bestod af 1200 Mand disciplinerede Tropper foruden en Deel Recruter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Blandede Efterretninger. J Jrland skal der herske et sandt Rædselsystem. Jndvannerne udplyndres om Natten, og ved høilys Dag overfaldes Protestanterne, naar de ubevogtede forrette deres Gudstieneste. Midt imellem store Folkehobe myrdes Mennesker, og Folket er saa forkuet, at det ikke vover at anklage den, der begik Forbrydelsen. Denne ulykkelige Forfatning griber bestandigt videre om sig, da Regjeringen endnu ikke har gjort noget Skridt, for at standse den. Adelen og Øvrigheden have gjort Alt hvad Loven tillod; de have nu erklæret Lordlieutenanten, at de umuligt længere kunne føre Roligheden tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
I Grevskabet Cork i Jrland er nylig bleven holdt en Folkeforsamlig, der bivaanedes af 100000 Mennesker, og hvorved der var stillet 3 tomme Liigkister til Skue, med den Erklæring: at de vare bestemte for dem, der betalte Den Told-Controlleur Reinhard i Malm, som blev et Offer for en Niddings Haand, døde ikke strax; Læger bleve strax tilkaldte; men uagtet deres Duelighed og Omsorg døde han den 5te Juli om Morgenen Kl. 5. Man har Grund til at troe, at hans Banemand ikke var ene; men ledsaget af en Anden; den ene har pikket paa Vinduet, den anden gjort Skuddet. Morderen er ikke opdaget, dog har man ved nogle mistænkelige Omstændigheder havt Anledning til at anholde og fængsle en Færgemand i Landskrone, som ellers har udviist strafbart Forhold mod den Afdøde. Hvo som ikke vil sætte sit Liv i Fare - hedder det i et Hamborgerblad - han bade sig ikke i Strømmen. Flere Ynglinger og Drenge ere i denne Tid umiddelbart derefter blevne syge og døde kort derpaa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
En Sluse=Jnspecteur Blank ved Danzig, længe hæderlig bekjendt for sine hydrauliske Kundskaber, har paataget sig at bringe et Skib paa 400 Læster, der nu i 27 Aar har været nedsænket paa Havets Grund, igjen for Dagens Lys.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Kjøbenhavn. Jfølge Privatbreve fra Lübeck hersker Cholera der temmelig heftigt. Reisende udsige, at der den 16de Julii bleve begravede 60 Liig, og at der i Lübeck hersker en langt sørgeligere Stemning over denne Sygdoms Virkninger, end i Hamborg, hvor den ogsaa vedbliver dagligen at bortrive sine Offere. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Efter Forlydende agter Hr. Cancellieraad J. C. v. Westen, saafremt han dertil maatte erholde Bevilling at overdrage Bestyrelsen af det i en Række af Aar bestaaende lærde Jnstitut til tvende af Jnstitutets fleeraarige Lærere, Dhrr. Borgen og Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
J Tirsdags ankom nordfra og gik tilankers i Renden det Kgl. svenske Cadetskib, Fregatten Chapman, som har været paa et Krydstog i Nordsøen; der er nogle og tyve Cadetter ombord.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
J Onsdags Eftermiddags udbrød Jld paa Christianshavn, i en Hestestald nærved Kvæsthuset; efter henimod en Times Forløb blev der afkimet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Kjøbenhavns Torvepriser, den 20de Juli. Rug, Td. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 7 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 10 Rbd. - Mk. - s. Byg, Bradet Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, bradet, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. 2 s. Ærter, Td. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 2 s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 10 s. a - Rbd. 1 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Vexel=Cours. Hamborg 2 M. - a vista 213. Kiøbenhavn, den 20de Juli. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 132 a 133 R. i Sedler Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 a 45 Rbs. Tegn. 3 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90401 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 85 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 106 1/2 a 107 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 97 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 99 a 100 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 65 3/4 a 66 L. St. Hamborg, den 20de Juli. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 12 s., k. S. 13 Mk. 13 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 43 3/4. Amsterdam 2 M. 35, 45, k. S. 35, 25. Kjøbenhavn 210 1/2. Species 3/4 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Odense, den 20de Juli. Hr. Skuespiller Kirchheiner er idag kommen hertil, og agter paa Onsdag at give en musikalsk, declamatorisk Aftenunderholdning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Maribo. Den 7de Dennes afbrændte et Sted i Sørup, under Grevskabet Knuhtenborg. Beboeren, Anders Due, fik det Meste af sit Gods reddet. - Samme Dag saaes ogsaa Jldløs øster paa Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
J Natten til den 13de Dennes lynede og tordnede det stærkt over hele Landet. Om Morgenen slog Lynilden ned paa en af Ulrichsdals Marker og dræbte en Tyr og en Ko.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Landmændenes Udsigter til en fortrinlig Høst ere nu de bedste. Jngen Kornsort staaer maadeligt, men derimod paa de fleste Steder ualmindelig godt Man taler om, at det er under Ventilation, at see et Arbeidshuus for hele Landet opført og indrettet her i Maribo.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Aarhuus. Ogsaa det Kgl. danske Theaters udmærkede Komiker Hr. Rosenkilde vil om kort Tid indtræffe hertil, for paa Theatrene i Aarhuus, Randers, Viborg og Aalborg at give Caracteerfremstillinger af hans meest udmærkede Roller o. s. v. Man kan vente ham her i Markedstiden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Jfølge Fleres Anmodning vil Hr. Jnstructeur Nielsen paa sin Tilbagereise give her endnu en declamatorisk Aftenunderholdning næstkommende Fredag Aften. Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Den 21de D. blev en af vor Byes ældste Embedsmænd, den lærde Skoles mangeaarige, fortjente Rector, Professor Laurits Severin Lund, bragt til sit sidste Hvilested, baaret af kjærlige og taknemmelige Hænder. Nogle Embedsmænd og Borgere, der havde været Disciple af den Hedengangne, toge Liget ud af Huset og overleverede det til en Deel unge Studerende, som bare det til Indgangen af Hospitals Kirkegaarden, hvor de Ældre igjen modtoge det og nedsænkede det i Jordens Skjød. En talrig Skare, saavel af Jndbudne som Uindbudne, fulgte. Ved Graven holdt Hs. Høiærværdighed, Hr. Amtsprovst Ridder Kruse en kort Tale, hvori han skildrede den hedengangne Hædersmands stille, bramfri Liv, der indtil den sidste Stund var helliget Videnskaberne og hans, engang saa lykkelige, Familiekreds. Laurits Severin Lund var født paa Bornholm, den 1ste Jan. 1754; blev dimitteret fra Herlufsholms Skole, hvor han senere, 1781, blev beskikket som Hører, og under sit Ophold der tog Magistergraden ved Kjøbenhavns Universitet. 1791 blev han kaldet til Conrector ved den lærde Skole i Randers, og indlod sig her samme Aar i Ægteskab med Ulriche Christiane Wedege, der med 7 Børn (1 er død) overlever ham. 1806 blev han Rector ved bemeldte Skole, og 1815 meddeelt Professors Rang. Den 9de October 1830 blev han, efter over 51 Aars utrættelig Embedsvirksomhed, allernaadigst entlediget med Pension, og den 10de Juli d. A. afgik han, efter faa Dages Sygdom, ved Døden. J sin Embedstid, som Skolens Rector, dimitterede han 83 Disciple til Universitetet. Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Ved Fjordbredden ved Sennels er forgangen Dag fundet et inddrevet dødt Legeme, som af Forældrene blev erkjendt for at være Liget af den saalænge savnede Anders Sighøys vanvittige Søn i Vang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Forleden Dag druknede et Barn i Snedsted, som med sin Haars Søster ville gaae ud til deres Moder i en Tørvemose, men faldt underveis i en Skudtørvgrav, hvoraf Søsteren ikke havde Kræfter nok til at drage det op¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Blandede Efterretninger. Jfølge officiel Meddelelse har Generaldirectoratet for Marinen i Amsterdam, paa Efterretningen om Cholergens Udbrud i Holsteen og Slesvig, samt om Sundhedens betænkelige Tilstand i Hamborg og Omegn, under 30te Juni anordnet, at Skibe, som komme fra Elben, Hamborg indbegrebet, samt de fra den holsteenske Kanal og Kysten mellem Eideren og Elben, Tønningen iberegnet, skulle ansees at komme fra mistænkte Steder, og saaledes underkastes en Quarantaine af 7 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
J Viborg blev Hr. Jnstructeur Nielsen ogsaa fremkaldt efter Declamatoriet og hilset med stormende bifald. Hs. M. Kongen har benaadet Kirkesanger og Skolelærer Kirkebye i Nordby paa Fanø med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Ved Callundborg har nu dannet sig en Forening, som ved Actier anskaffer en Fuldblodshingst for Holbek Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Hs. D. Hertugen af Augustenborg har lovet at overtage Jndkjøbet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
J Neustadt i Holsten foretages for første Gang Væddeløb den 7de og 8de August, under Hertugen af Angustenborgs specielle Tilsyn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Fra den 23de til den 29de Juni incl. ere 30 Skibe, ladede med Korn, passerede gjennem Øresund; af disse vare 4 bestemte til hollandske, 4 til belgiske, 8 til franske og 8 til svenske og norske Havne; 1 var bestemt til en brittisk Havn (Harwich); de øvriges Bestemmelse var ubekjendt. Man seer nu - virkelig imod Forventning at det var Alvor af Udgiveren (?) eller Udgiverne af Den danske Til at udsætte et Oxehoved, for deri at indsamle Ti drag. Redacteuren har bekjendtgjort: at dette Oxehoved - selv, deels fra ham og hans Regjering, for atter at bringe Spørgsmaalet tilbage til dets rette Standpunkt." Efterat General Goblet derpaa har refereret sig til sine Noter af 1ste og 8de Juni, i hvilken sidste det udtrykkelig hedder. Tractaten af 15de November er bleven Belgiernes Ret og det er Regjeringens Pligt at opretholde samme, vedbliver han saaledes: "D. Excell. Svar af 11te Juni paa begge hine Noter billiger den Vei, som H. M. Kongen over Belgierne fandt sig berettiget til at betræde ifølge den Sanction, som de som Hoffer tildeelte hiin Tractat. Jdet Confer, gjorde forskjellige Skridt hos Haager-Cabinettet for, efter fuldbyrdet gjensidig Rømning af Gebetet, at kunne indlede venskabelige Underhandlinger om Modificationen af de Artikler, angaaende hvilke der endnu finde Vanskeligheder Sted, erkjendte den tillige Belgiens Ret til fremfor Alt at fordre Gebetets Rømning. Efter en saa bestemt Handling, har Undertegnede ikke uden Forundring kunne see Conferentsen opkaste Tvivl om de af den selv erkjendte Rettigheder og under saadanne Omstændigheder kan han ikke undlade at gjentage den formelige Erklæring, at hans Souverain førden giensidige Rømning af Gebetet aldrig vil samtykke i nogensomhelst Underhandling om de blandt de 24 Artikler, ved hvilke en saadan endnu maatte være anvendelig. Henholdende sig med Hensyn paa alle andre Punkter til sin Note af 29de Juni, troer han at maatte tilkjendegive D. Excell. at han vil være nødsaget til at afvise ethvert Forslag, som maatte være stridende imod den nys anførte Beslutning. Skulde endog Belgien og dets Konge udsætte sig for den uvisse Fremtids Hændelser, vil de dog ikke ansee det for muligt, at Europas 5 store Magter skulde bryde deres Løfte. De Bestemmelser, hvis Fuldbyrdelse Undertegnede forlanger, ere ikke tilstaaede, men paalagte Belgien af disse Magter selv, og det skulde være dem, som nu ophøre med at erkjende deres Gyldighed. Langt fra sig bortviser det en slig Tanke, hvis virkelige Udførelse sikkert vilde have de førgeligste Følger for hele Europas Rolighed. Denne Note, som upaatvivlelig er den alvorligste, som Kong Leopold hidtil har tilstillet Conf., synes at maatte føre til et eller andet Resultat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Blandede Efterretninger. Et engelsk Blad sammenligner Englands nærværende Stilling i den belgiskehollandske Sag med Ens, der har været saa uheldig at faae sin Finger i Klemme og ikke tor trække den ud igien, af Frygt for, at Huden skal blive hængende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
J Berlin tales for Øieblikket om en Mariage imellem den tilkommende græske Konge Prinds Otto af Bayern og den russiske Keisers ældste Datter, Storfyrstinde Marie, som nu er 13 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Eieren af et berømt Menagerie i Dublin Hr. Martin pleiede stundom at legge med en tam Tigerinde, som lød Navnet Henriette. Men den 17de Junii blev ved en lignende Leilighed Mamsel Henriette bister og rev sin Herre, ihiel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Et af Tallerands nyeste vittige Jndfald skal være følgende, men som ikke kan oversættes paa Dansk. Woher, spurgte En, komme es, das die Julymunden nicht heilen; Wie, svarede Talleyrand, sollen sie heilen konnen, venne man jeden Monat das Pflaster wieder aufreist.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Cholera har nu ogsaa yttret sig i Haag, hvor 15 Personer omtales at være angrebne. J Paris har Mad. Adel alde havt et Anfald af Sygdommen, men lykkelig overstaaet samme. Efterretninger fra America stadfæste dens Udbrud der. J Quebek skal den have bortrykket omtrent 1000 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Den berømte Naturhistoriker Hofr. Oken vil udgive en Naturhistorie for alle Stænder, i 6 Bind, med Atlas tilDen 44de Fyrst Reus af den yngre Linie er den 3die Dennes ved Døden afgaaet i en Alder af 80 Aar.