JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
J Fædrelandet Nr. 32 udtales det som et almindeligt Ønske i Told- og Consumtionsvæsenet: At Portconsumtionen bor afskaffes, og den Afgang dette vil foraarsage i Statsindtægterne dækkes paa anden Maade. Idetmindste bør den Forandring giøres, at den hele Consumtion blev godtgjort paa saadanne Varer som gaae til Udlandet, og at det tillodes de Handlende at tage disse, ligesom de fleste toldbare Varer, paa Transit= og Creditoplag. Portconsumtionen er en sand Bom mellem Land og By, og saaledes som den er hos os, en trykkende Uog høist ulige Næringskat paa al Jndustri i Byerne. Endnu vigtigere er den skadelige Indflydelse som Comsumtionsafgiften har paa de lavere Stænders Moralitet. Den Fattige, der har ondt ved at skaffe sig Fødekornet, finder det ubilligt, at han desuden skal betale Formaalingsafgift; han søger da at liste sig ind med sin Meelpose. J Saxkjøbing, en By med 800 Jndv., udgjør Afgiften af Korn i et heelt Aar kun 20 Rbd. Antages nu kun at der fortæres 800 Tdr. Rug, saa vilde Afgiften dog være circa 350 Rbd. J Roeskilde, med 2800 Jndv., er derimod i det sidste Aar betalt i samme Afgift circa 2360 Rbd. Paa første Sted altsaa betales 3 s. og paa sidste 5 Mk. pro persona. - Vi kunne ikke forlade dette Æmne - saaledes slutter denne vigtige og interessante Afhandling - uden at berøre endnu et Ønske, som ofte er bleven fremført, det nemlig: at Hertugdømmerne og Danmark maatte sættes paa een Fod med Hensyn til Tolden. Toldliniens Ophævelse vilde ikke alene fremme Handelen mellem disse, men ogsaa bidrage meget til at hæve den Anthipati som nu ikke sjeldent udtaler sig mellem Beboerne. Hvis det lykkes Regjeringen at faae afskaffet den Toldfrihed som baade enkelte Egne og enkelte Personer nyde i Hertugdømmerne, især i Holsten, saa see vi kun een betydelig hindring for denne Sammensmeltning, nemlig Brændeviinsafgiften. Denne indbringer saa stor en Sum i Danmark, og Paalægget er i sig selv saa hensigtsmæssigt, at vi ikke vove at foreslaae dens Afskaffelse; og at Hertugdommerne skulde finde sig i at paalægge sig denne Byrde, er vel ikke at vente. Vel kunde de faae Godtgjørelse derved, at de directe Skatter bleve formindskede, og for det Hele var Brændeviinsskatten vistnok gavnligere; men Mange vilde lide og endnu flere frygte for at lide derunder, og man maatte derfor vente, at Provindsialstænderne vilde erklære sig derimod. At en patriotisk Følelse og Lyst til at komme i nøiere Forbindelse med Danmark vilde overvinde hine Vanskeligheder, er mere at ønske end at haabe. Men skulde man endnu endog finde, at en fuldkommen Sammensmeltning er undførlig, saa vil de dog en Tilnærmelse skee, naar Tolden nedsattes paa Manufacturvarer, Indførselen af raffinerede Sukkere tillodes, o. s. v., kort sagt, naar Jylland saae den største Deel udstrakte Snighandel ophøre, som nu giør alle Velfindede uvillige mod Hertugdømmerne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Pastor Faber har nylig udgivet et lidet Skrift, under Titeaf: "Neget om Nationalaand og Trykkefrihed, for menige Statsborgere." Blandt de mange Ting, som deri omhandles, er ogsaa følgende om Brændeviinsbrændingen: Brændeviinsbrændingen har saaledes udbredt sig paa Landet i Nørrejylland, at der i adskillige Kjøbstæder Jntet eller saare lidet brændes. Brændeviinsvierne kjøre omkring: med Fandens Nectar og sælge den potteviis. Toldofficianterne kunne ikke udrydde denne Landeplage. Drage de vel imellem hjem med nogle Brændeviinspander, hvoraf adskillige ere med Træring og af sort Gryddeleer, hvad kan det forslaae, naar der i Byer, der har 12 Gaardbeboere, findes 14 Brændeviinsredskaber, En Dragonofficeer og 25 Mand, i hvert Stift kunne alene udrydde denne ægyptiske Plage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Af den nordiske Kirketiende erfares, at to fyenske Bønder, den ene af Skaarup, den anden af Høirup Sogn, have i denne Tid været sendt til Hovedstaden for at overrække Hs. M. Kongen en af en stor Deel fyenske Bønder underskrevet allerunderd. Ansøgning om, at det allern, maatte tillades dem at lade deres Børn confirmere efter den gamle Pontoppidans Forklaring. - Ogsaa fortælles deri, at der fra en By i Jylland, Gamle Sole i Øster Snede Sogn, Nørvangs Herred, Veile Amt, har været indgivet en Ansøgning til Cancelliet om det samme, men som var bleven afslaaet. De Christne paa denne Egn og flere Steder i Jylland - hedder det fremdeles: ere nu betænkte paa at lade flere af deres unge Troende danne til Seminarister hos en duelig Skolelærer, og naar de have taget Exammen paa et Seminarium, at bruge dem som private Lærere for deres Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Af Viborg Samler erfares, at Hr. Justitsraad Willemoes og Kammerjunker Bülow allerede i Aaret 1817 havde projecteret et Mindemærke for den lutherske Læres første Forkynder i Danmark: Hans Tausen, men at der dengang ikke blev noget deraf, fordi man for Udleveringen af den Ligsteen hvorpaa han først havde prædiket, da den katholske Geistlighed ikke vilde lade ham komme ind i Kirken, forlangte mere end den hele subskriberede Sum (circa 300 Rbd.) beløb sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Viborg Amt skal nu glædes med Veicorpsets Nærværelse, og skal Jyllands vestre Landevei fra Holstebro forenes med Jyllands østre Landevei over Viborg og Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
J Fredags gjorde en concessioneret Hurtigløber i Hertugdommerne Slesvig og Holsten" I. C. Wiltz, et lidet Løb igjennem Odense Hovedgader, hvilket skulde tilbagelægges i 13 Minutter. Han naaede Maalet henimod 1 Minut for Tiden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Den 24de April solgtes i Kjøbenhavn ved 4de Auction, en Gaard i Sølvgaden, med tilhørende Eddikebrygger=Inventarium, samt en Beholdning af circa 350 Oxhoveder Eddike, for 117705 Rbd. r. S. Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Reisende med Dagvognen. Den 7de Mai, Sadelmagermester H. Meyer til Veile, Pastor Raaschou til Hobro. D. 8de: Hr. van Deurs og Frøken van Deurs fra Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Døde. Jomfru J. M. Quist, 73 Aar; Elisabeth Rødder, 6 Aar; begge i Kbhvn. J. F. v. Staffeldt, Stiftsdamepaa Vallo, 76 Aar, paa Vall.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 4de Mai; L. C. Nielsen f. Aalb. m. Viin og Hor. A. Jensen f. Aalb. m. Muurst. og Kalk. D. 6te: N. Thygesen f. Aalb. m. Kridt. J. F. Feldmann f. Svendborg, best. t. England m. Been. N. H. Mogensen f. Faab., best. til Christiania; P. H. Erichsen f. Middelf., best. t. Skeen; J. Christensen, J. Jespersen, S. Aastildsen og A. Larsen f. Aal. borg, 1ste best. t. Drammen, 2den t. Tønsb., 3die og 4de t. Østerr.; O. Thorgensen f. Ebelt., best. t. Tønsb.; alle m. Korn
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Hals Skibsliste. Udg. D. 5te Mai. A. B. Proth t. Lond. m. Talg. J London t. Lond.; I. Christensen t. Drammen; J. Jespersen, og J. Jensen t. Tønsb.; N. Anthonisen t. Engl.; C. Simon, sen, S. Aastildsen, A. Larsen og H. Clemmensen t. Østerr.; J. Christensen t. Kbh.; alle m. Korn. D. 6te A. S. Clausen til Læss m. Kartofler og Kalk. D. 7de, P. Petersen og H. John, sen t. Østerr.; A. D. Føjen t. Tønsberg; C. Andersen og AfSalvorsen t. Lilles.; S. C. Madsen t. Østerr.; alle m. Korn Aalborg Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Tredie Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Licent. theol. Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Copulerede. D. 6te Mai, Styrmand Morten Sommer og Pigen Maren Larsdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Døbte. D. 3die Mai, Guldsmed Holsts Søn, Niels Peter Holst; Fadd.: Md. Smith, Jfr. Holst, Consul Hansen, Kjøbmændene F. Herskind og C. Hassing, Mægler stoefoed, Factor Borch. - Skomagermester J. Schous Datter, Metine Amalia Schou; Fadd.: Md. Simonsen, Jfr. C. Schou, Toldbetjent Moser, Fuldmægtig Nissen, Skomagermestrene A. Schou, N. Christensen og P. og C. Mørck, Malermester Christensen, Gartner Lyche. - D. 8de : Kjøbmand Fr. Akkermanns Datter, Christiane Elisabeth Birgitte Henrikke Akkermann; Fadd.: Md. Ferslew, Jfr. H. Graah, Capitain, Consul Wigelsen, Overkrigscommissair Qvist, Cancellieraad Strøyberg, Lieutenant, Boghandler, Lundt, Kjøbmændene C. Akkermann, Schjørring, v. Spreckelsen og C. Hassing, H. Hastrup, C. Brecka.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Begravede. D. 8de Mai, Skomager P. Ravn, 62 A. Ved Tallotteriets 1235te Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 89. 46. 82. 53. 4.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Bekjendtgjørelser. Det behagede den gode Gud ved Døden at bortkalde vor elskede Fader, Skomagermester Poul Ravn, i hans 62de Aar, i Søndags Formiddag Kl. 9, efter 2de Aars Svaghed og 1/2 Aars Sygeleie. Hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 4de Mai 1835. R. C. Bang, Th. C. Bang, H. M. Jespersen, Skomagermester. Skomagermester. Hattemagermester.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Følgende nye Skrifter faaes hos Undertegnede: Dansk occonomisk Plantelære af Statsraad Hornemann, 2den Deels 2det Hefte, 7 Mk. Holbergang ved Boye, 3 B., 34 H.; 4 Mk. 4 s. Borgfogdens Bryllup; 3 Mk. Alferne, af Heiberg; 4 Mk. Nye Forskrifter; 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Subscription modtages paa Ursins Dansk Almeenlæsning, Penning=Magazin, Panorama, Universum, som indeholder nøiagtige Afbildninger i Staalstik; Prøveblade forevises. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Undertegnede er flyttet fra forrige, Wandals Gaard og boer nu paa Hjørnet af Vesteraa og Urbansgade, hvorhan fremdeles anbefaler sig med Bagværk, Liqueurer, Punsch, Chocolade, Lemonade &c., samt modtager Bestillinger saavel fra Uden som Indenbyes, forsikrende reel og god Behandling. Aalborg, den 24de April 1833. Schumacher, Conditor. 4 Varme Søbade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Den Wintherske Sobade=Anstalt paa Nytorv kan behagentlig afbenyttes Onsdagen den 6te Mai og fremdeles daglig hele Sommeren, fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 7 som Aftenen. - Badeværelset varmes saalænge Kulden vedvarer. - Bestillinger ønskes at maatte skee Aftenen iforveien. - Subskriptionsplan findes henlagt til Eftersyn i Badeanstalten paa Opsynsmandens Bopæl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
At jeg er flyttet til Skolegaden og nu boer i Underofficeer Birckets Sted, lige for Enden af Svingelen, dette bringes herved til almeen Kundskab. - Jeg anbefaler mig fremdeles med Forfærdigelse af alle muli lige Sorter Blikkenslager=Arbeide til de billigste Priser. A. Lassen, Blikkenslagermester. Ærtestager og Sengehalm kan faaes hos L. Bøggild. Fra 2de Tapet=Fabriker er mig sendt Prøver af Papiir, samt Border fra 4 Mk. til 11 Mk. 8 s. pr. Rulle og sælges til bestemte Fabrik=Priser; saavel Lærredets Stram ning som Papirets Opsætning paatages og leveres efter Tiderne til de billigste Priser. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Nogle Tusinde heelbrændte Muursteen af største Forma kan faaes tilkjøbs, til 8 1/2 Rbd. pr. Tusinde, hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Skipper Søren Willumsen afseiler til Kjøbenhavn midt i næste Uge, og medtager Passagerer og Fragtgods Jagten er beliggende ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Creditorerne i Boerne efter: 1. Den i Mai Maaned 1830 i Meelholt i Kjær Herred afdøde Huusmand Poul Hansens Kone, Maren Jensdatter. 2. Den i Januar Maaned indeværende Aar af døde Aftægtskone, Zidsel Sørensdatter af Nørre-Saltum i Hvetbo Herred. 3. Den i Marts Maaned indeværende Aar af døde Ungkarl Peder Larsen i Ingstrup Hvetbo Herred. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil de Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes at melde sig og legitimere deres Arveret, med Varsel efter Loven. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 4de Mai 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Ved Proclama, som vil vorde læst inden vedkommenden Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne constitueret Strandtoldbetjent Stie Jørgen Mygind af Nørklit, indkaldten med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 6te Mai 1835. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Efter Begjering af Forvalter Hasselbalch paa S. T. Madame Hastrup til Lundergaard og Sønder=Elkjer, hendes Vegne bliver, Mandagen den 27de Mai d. A., Formiddag Kl. 9, ved Sognefoged Jesper Jacobsens Bopæl i Hune Sogn, afholdt offentlig Licitation over Udførelsen af en betydelig Deel Grøft= eller Kanalgraver-Arbeide, som ved Hjørring Amts Landvæsenscommissions Kiendelse af 15de Juni 1833 er anseet fornødent til skadeligt Vands Afledning fra Hune Sogns Tøkvemose. - Conditionerne til Licitationen, tilligemed Gjenpart af Lanvæsenscommissions=Kiendelsen, der vil blive fremlagt ved Licitationen, ere forinden henliggende til Eftersyn her paa Contoiret, hos Severin Hasselbalch paa Vestrupgaard og hos Sognefoged Jesper Jacobsen i Hune. Jdet Foranforte bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, gives herved tillige samtlige Lodtagere i Hune Sogns Tørvemose, saavelsom enhver Anden, hvem berørte Kiendelse angaaer, saadan Foranstaltning tilkjende, for at hver især kan have Leilighed til at iagttage sit Tarv. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 4de Mai 1835. Lange. lum Herred. - Overslags=Summen er 81 Rbd. Sedler, og Conditioner og Overslag ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved, til Liebhaberes Efterretning, bekjendtgjøres. Hobro, den 7de Mai 1835. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Ifølge Bestemmelse i Boet efter afgangne constitueret Strandtoldbetjent Stie Jørgen Mygind af Nørklitbliver den bemeldte Bo tilhørende Gaard, beliggende i Nørklit, Lild Sogn, Vester=Han=Herred og Thisted Amt, med Tilliggende, af Hartkorn 1 Tønde 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 9de Juni 2den Auction Tirsdagen den 23de Juni og 3die Auction Tirsdagen den 7de Juli førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere, ifølge Placaten 22de April Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 6te Mai 1835. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring, stilles det Kjøbmand Hans Winther tilhørende, paa Thisted Kjøbstads Søndergade, under Brand=Nr. 175 Litra B og Matr. Nr. 137 Litra E, beliggende Sted, med Grund, Gaardsrum og Haveplads, til 3de Auctioner, som afholdes Løverdagen den 13de og 27de Juni samt 11te Juli førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3, de 2de Første paa Thisted Raadstue og Sidste, hvorved absolut Salg agtes, i selve Stedet. Lysthavende indbydes; og tjener denne Bekjendtgjørelse tillige Panthaverne til Efterretning, efter Pl. 22de April Thisted, den 6te Mai 1835. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for April Maaned 1835. Hvorfra. Porte Til Hvem. Fredericia. Rebslagersvend Alexander Schebye i Aalb. 12 Helsingøer. Blomsterhandlerne Haute & Diegel i Dito. i Kbhvn. C. Semb, ombord i Sluppen Marie Louise af Norge p. t. i Aalborg. Hattemagersvend F. C. L. Petersen i Dito. 2) Kjøbmand Raphal Cohen i Ditto. Skipper Jens E. Hansen, Adr. Toldkammeret i Dito.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Odense. Skipper J. Hansen af Odense Fjord, i Dito. 12 Randers. Pigen Ane Ellerup paa Blegkildgaard. Mathis Sørensen paa Gommes Mark. J Ribe. Slagelse. Christen Byrgesen paa Tylstrupgaard i Alstrup Sogn. Skipper Niels Nielsen af Svendb., i Aalb. 1 Svendb. Peder Christensen Eistrup i Jylland. 2 Veile. Aalborg Postkontor, den 6te Maj 1833. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Stadsøvrigheden i Stuttgard har ladet Kongen af Würitemberg tilstille en Adresse, hvori den bevidner ham sin Deeltagelse med den heldige Opdagelse af Lieutenant Koseris's og hans Medskyldiges forbryderske Planer. Hele Adressen aander Hengivenhed og Troskab for Landsfaderen. Efter Bladet den tyske Coureer, skal Kongen ikke alene have skjenket Lieutenant Koseriz og Sergeant Lehr Liv og Frihed, men ogsaa desuden have ladet den Første udbetale Reisepenge til America af sin Chatolkasse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Man er i Frankfurt ikke tilfreds med den Bestemmelse af Forbundsdagen, som synes at gjøre Opholdet af Forbundstropper paa Frankfurts Grund permanent. Øvrigheden i Frankfurt gjør alt, hvad den kan, for at godtgjøre, at den selv er istand til at opretholde den offentlige Rolighed og derved blive de ubudne Gjester qvit. Omendskjøndt 1000 Mand fremmede Tropper sætte en betydelig Sum Penge i Omløb, som komme Jndvaanerne tilgode, synes Senatet, dog ikke gjerne at see, at en Garnison af Forbundstropper, fæster Rod paa dets Gebeet. Jøvrigt er det troligt, at de europæiske og isærdeleshed Tysklands politiske Forhold maa tage en aldeles fredelig Vending, forinden det tyske Forbund vil lade sig bestemme til igjen at fjerne de Forbundstropper, som befinde sig i Staden Frankfurt og i Omegnen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Blandede Efterretninger. J Paris gik det Rygte, at Hoffet havde sendt en hemmelig Envoye til London, og derfra videre til Lissabon, for at fornye Underhandlingerne om den projecterede Formæling mellem Donna Maria og Hertugen af Nemours. Envoyder, skal være forsynet med Creditbreve til et Beløb af 1 Mill. Fr. Kongen af Bayern har den 16de April hos Pater=Franciskanerne i München skriftet og modtaget Alterens Sacramente, og derpaa i hele sin Hofstats Overværelse og for Publicums Øine vadsket Fødderne paa 12 fattige Oldinger paa en i Sandhed rørende Maade. Ved Maaltidet, som disse gamle Mænd derpaa nøde i det kgl. Pallads, opvartede alene Kongen og hans Broder Prinds Carl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Fra Zürich skrives. Tidendernes Jndflydelse tiltager stedse selv de Obscure, der grues ved den periodiske Presses Jndvirkning paa Folket, see sig nødsagede til at grunde Tidender, for at bibringe Folket deres Anskuelser. De franske Journaler opregne for Pairerne, hvormange af dem der ere blevne syge ved tidligere Processer, true dem med Biographier og Emeuter og forsikkre dem, at, dersom de ikke omkomme ved sidstnævnte, saa vil sikkert Uddunstningerne af den nymalede Retssal føre dem en Appoplexi paa Halsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Jfølge Loven mod Associationer er i Paris det derværende Selskab for Civilisation, der holdt offentlige Forelæsninger, blevet ophævet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Tre Flygtninge blandt de lyenske Anklagede have i en Skrivelse til Pairskammer=Præsidenten underrettet ham om at de ere komne til Paris og beredte til at lade sig fængsle To Dommere ved Tribunalet i Pun, der vare anklagede for at have fremmet og underskrevet den bekjendte Subskription til Bestridelsen af Nationals Pengebøder, ere af Pariser=Kassationsretten dømte til hver især at erholde en Næse i Forening med et temporairt Afdrag af deres Gage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
J Fængslerne i Oschatz (i Sachsen, sidder en Bande af Mordere, Røvere og Tyve, bestaaende af 96 Personer, hvoriblandt 29 Fruentimmer. Dommen over dem faldt den 16de og 17de Marts, 4 dømtes til at radbrækkes, 2 til Døden ved Sværdet; af de Øvrige dømtes 3 til Tugthuusarbeide i 60 (!) Aar, 7 i 8 Aar o. s. fr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Jndvandringen til de forenede Stater har ogsaa i afvigte Aar været saare betydelig, nemlig 75,179 Hoveder, for Størstedelen Tyskere. Jndvandringen fra Storbrittannien, til Canada har heller ikke været liden, men turde let beløbe sig til henimod 50000 Mennesker. Qviksølv=Deutoryd, eller det saakaldte røde Qviksølv=Præcipitat er et fortrinligt Middel til at bortskaffe den Skimmel, som hyppig samler sig i Blækhuse, da denne Substants ikke alene fordriver den Skimmel, som er tilstede, men ogsaa vedvarende forhindrer, at den viser sig paany Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Blandede Efterretninger. J Jndbydelsen til Bidrag til Mindemærket over Hans Tausen, findes følgende Afrids over en Deel af hans Liv J Aaret 1524 blev Hans Tausen som Ordenscapellan af Johanniter= eller Korsbrødre=Ordenen, fra det store Anderskov (Antvorskov) Kloster i Sjælland forsat til Korsbrødre=Klosteret i Viborg, fordi han først lonligen og siden aabenbare i en Prædiken i Anderskov Klosterkirke havde foredraget evangelisk Christendoms Lærdomme, hvis Sandhed, han paa en Udenlandsreise var ved Luther og Melanchton bragt til at erkjende, og ved egen fortsat Forsken i GudsOrd bestyrkede sin Overbeviisning om. I Viborg blev han sat under Priorens Opsyn; men, da han desuagtet ei heller aflod i dette Kloster at lære og prædike den af ham erkjendte Sandhed, maatte han allerede i 1525 vandre i Fængsel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-11
Fra Fangetaarnets Lufthuller vedblev den uforfærdede Mands Prædiken og Tale at lyde, og mange bleve vundne for Evangeliets Lys, saa at Magistraten med endeel af Borgerskabet ikke blot bad om hans Løsladelse, der dog afsloges af Stiftets catholske Biskop Jørgen Friis, men endog ved Afsendinge henvendte sig for ham til Kong Frederik den Første, som ogsaa ved et fra Aalborg i 1526 udstædt Beskiermelsesbrevtog Mester Hans Tausen, i Beskyttelse, gjorde ham til sin Capellan, tillod ham dog at forblive og prædike i Viborg, og bød strængeligen Borgmestere, Raad og Menighed, at beskjærme ham mod Alle, som vilde overfalde ham med Vold og Magt." Tausen blev nu løsladt af Fængslet, men Biskoppen forbod ham at prædike i nogen af Stiftets Kirker. Da var det, at den fra Kirkerne udelukkede Tausen holdt Prædiken under Guds frie Himmel fra en Ligsteen paa Kirkegaarden. Aaret, i hvilket dette skeete, synes vanskeligt at angive, men Sagnet har lige ind til vore Dage, baade nævnet Graabrødre, eller den senere saakaldte Norresognskirkegaard som Stedet, og tillige betegnet den Steen, paa hvilken Prædikanten stod. Fra Kirkegaarden kom Prædikanten med sine Tilhørere igjen i Kirken ved Borgerskabet, der med Magistratens Samtykke, uagtet alle Biskoppens Forbud, indrømmede ham St. Hans Kirken, hvor Tausen nu holdt fuldstændig evangelisk Gudstjeneste. Biskop Friis, der hverken ved gode Ord eller Trudsler var istand til at hindre disse Gudstjenester, gjorde Mine til at ville bruge væbnet Magt, men Viborgs Borgere udførte Kongens Befaling, spærrede de til Kirken førende Gader med Jernkjeder, og mødte til Gudstjenesten, iførte Vaaben og Værge og rede til Forsvar. Tausen prædikede og forblev i Viborg, indtil 1529, da han kaldtes til Sognepræst ved Nicolaikirken i Kjøbenhavn. Det Øvrige af hans Liv og hiin Sandhedskamps Historie hører ei herhid, dog være endnu tilføiet, at Tausen deeltog i Kampen indtil Enden, saae den levangeliske Kirkes Seier i Dannerkongens Lande, og døde 1561 som Biskop i Ribe. (Hans Tausen ligger begraven i Ribe Domkirke, under en hvid Gravsteen, midt i Kirken.)