JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Den nye Forandring med Ministerne i Frankerig synes tydelig at vise, at Jacobinernes Partie aldeles har Overvægt. Det er dette Partie, som, efter at have udvirket de forrige Ministres Afskedigelse, seer nu 2de af dets Lemmer, nemlig Hr. la Coste og Hr. Dumourier, udnævnte, den første til Søeminister, og den sidste til Minister for de udenlandske Sager. Det er dette Partie, som ei allene drev Ministernes Afskedigelse igiennem, men forfølger endog de for Utroeskab imod Nationen mistænkte med criminel Anklagelse og Arrest. Keiserens Død og den Spanske Statsministers, Greven af Florida Blancas, Fald synes endnu meere at forøge dette Parties Jndflydelse. Men Pengevæsenets vedvarende slette Tilstand, som en tvrig, Jacobiner, den lærde Hr. Condorcet, selv har maattet tilstaae i Nationalforsamlingen, og den høie Kornpriis, som nu efter Nat. Fors. Beslutning skal afhielpes med en hastig Jndførsel af en meget betydelig Qvantitet fremmed Korn, viser, at Frankerig endnu har at kæmpe med store Vanskeligheder; ligesom Urolighederne i Marseille og Arles, samt Tvistigheden imellem de nye kongelige Huustropper og den Parisiske Nationalgarde om den fælleds Vagt paa Slottet til tiendegiver, at Partieaanden endnu er vedvarende. Dog troer man, at Partierne, de være Jacobinere eller Fenilland, endskiønt ueenige i at bestemme Grændserne for Kongens Magt, som hine vil have aldeles indskrænket, men disse noget udvidet, altid skal findes enige i at forsvare den nye Franske Constitution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
J Polen er nu den nye Constitution paa alle Landdagene eenstemmig bleven antaget, en used vanlig Enighed i den Polske Republik, da et saa vigtigt Værks Udførelse tilforn vilde have foraarsaget indvortes Urolighed og Blodsudgydelse. Men den nye Constitution, som er Kongens og Nationens eget Værk, har endnu ingen anden Garantie for sig end Folkets Kierlighed; til Fædernelandet. Hvorledes Polens mægtige Naboer ere tilfreds med denne nye Constitution er endnu ikke tydelig bekiendt. Rusland synes i det mindste ikke at være den gunstig. Churfyrsten af Sachsen har hidtil ikke givet noget afgiørende Svar om Modtagelsen af den tilbudne Thronfølge i Polen. Det skeer vel heller ikke førend de tilgrændsende Magter have samtykket Constitutionen. Til vedvarende Erindring om Constitutionens lykkelige Oprettelse den 3die Mai i sidstafvigte Aar, vil man i Warschau paa samme Dag i dette Aar legge Grundsteen, til en Kirke, der skal kaldes Forsynets Tempel, og tillige flytte Kongens Navn i Almanakken, fra den 8de Maii til ovenmeldte mærkelige Dag. Man har altsaa ingen Grund til at tvivle om Nationens Hengivenhed for Constitutionen, og dens Jver for at beholde og forsvare samme. Men man kan tvivle og Paalidelighed i de Efterretninger, som ikke allene ansætte de 2de bortreiste afskedigede Polske Generaler, Greverne Potocki og Rewusky, i Russisk Krigstieneste, men endog stille allerede en stor Russisk Armee, paa Grændsen af Polen. Om Forbindelsen, imellem den Ormaniske Port og Republiken Polen, hvorom forhen taledes saa meget, høres nu intet, og Fredslutningen imellem Porten og Rusland synes paa Portens Side at giøre denne Forbindelse overflødig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Keiserens Død synes ikke at medføre nogen Forandring i Østerrigs Sindeelag imod Polen. Jmidlertid vedvarer Rigsdagen og fortsættes indtil i October Maaned. Hertil et Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Befordringer. Den 6te Januarii d. A. er Sognepræst Hr. Mathias Lind allernaadigst beskikket at være Sognepræst til Jndvigens Præstegield i Bergens Stift; Herredsfoged Hans Jacob Lindahl forundt Bevilling at være Ober= og Underrets=Procurator i Danmark. Den 13de jusdem er Feldt, præst Hr. Johan Christian Biering beskikket til Sognepræst for Sønderhoe Meenighed paa Fanøe under Riber Stift, residerende Capellan Hr. Severin Møller ligesaa for Brande Meenighed i samme Stift; Erich Christian Müller forundt Bevilling at være Ober= og Underrets=Procurator i Nørre Jylland. Den 20de gjusdem er Capellan Hr. Peder Jacobsen confirmeret at være Sognepræst for Brændekilde og Bellinge Meenigheder i Fyen; Studiosus Hans Brandt ligesaa at være Capellan pro Persona for Aal Menighed; i Riber Stift; Studiosus Friderich Lund ligesaa til Tønset Præstegield i Aggerhuus Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Den 3die Februarii er Sognepræst Hr. Niels Schyth beskikket at være Sognepræst for Haars lev og Tingellinge Meenigheder i Sielland; Sognepræst Hr. Hans Egede Saabye ligesaa forRachløv Meenighed i Sielland; Residerende Capellan Hr. Jens Groth Krag ligesaa for Junget og Torum Meenigheder i Wiborg Stift; Studiosus Lauriz Baggesen ligesaa at være residerende Capellan i Schive og til Resen Annex; Studiosus Claus Brandt confirmeret at være Capellan pro Persona for Asperup og Roersløw Menigheder i Fyen; Studiosus Jørgen Christopher Strøyberg ligesaa for Sønderbrobye Meenighed i Fyen; Cancellie=Secretair og Copiist Jørgen Mandix at være Registrator i det danske Cancellie. Den 10de gjusdem er Capellan Hr. Christian Frimodt beskikket til Sogneprust for Wallensbech Meenighed i Sielland; Capellan Hr. Holger Kierulf ligesaa for Balling og Wolling, Meenigheder i Wiborg Stift; Studiosus Christian Wad ligesaa at være residerende Capellan for Nørre Sogns Meenighed i Wiborg. Den 17de gjusdem er Feldtpræst Hr. Johan Henrichsen, Fohrmann beskikket at være Sognepræst for Waalse Meenighed paa Falster, residerende Capellan Hr. Jens Kirkebye ligesaa at være Sognepræst paa Anholt under Aarhuus Stift. Fra 22de Februarii d. A. ere Renteskriverne ved det Vestindiske Guineiske Rente og General=Toldkammer Carl Friderich Henningsen, Detlew Koll og Christen Thaarup, allernaadigst udnævnte til virkelige Kammerraader. Den 24de gjusdem Provst Hr. Peder Dybdahl beskikket at være Sognepræst til Lier Præstegield i Aggerhuus Stift; FeldtLazareths Præst Hr. Johannes Bierk ligesaa til Urschougs Præstegield i samme Stift; Candidatus Juris Michael Hansen beskikket at være Copiist i det andet Expeditions=Contoir i det danske Cancellie. Under samme Dato ere Copiisterne i det danske Cancellie; Rasmus Bundesen Brorsen, Peder Muller og Caspar Conrad Rafn beskikkede til Cancellie Secretairer, og Fuldmægtig Peter Rosenvinge Kolderup til Secretair. Den Den 2den Martii er Studiosus Johan Jensen beskikket at være Sognepræst for Wester Marie Sogns Meenighed paa Bornholm; Doctor Philosophie Peter August Wedel ligesaa at være Vice=Pastor for Allesøe og Brobye Meenigheder, i Fyen. Den 9de Martii er Studiosus Andreas Svendsen beskikket at være residerende Capellan i Ebbeltoft; Candidatus Juris Hans Hagerup Falbe beskikket at være Cancellie=Secretair, Capellan Hr. Christopher Meyer beskikket at være Sognepræst til Jelsøe Præstegield i Christiansands Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Af Jversens Fyenske Avertissements Tidende sees, at Oberstlieutenant og Prem. Major von Dorrien af det Fyenske Dragon Regim. er bleven ansat som virkelig Oberstlieutenant ved Husarerne. Sec. Lieutenant v. Flindt ved Bosniakerne er med Prem. Lieutenants Character forflyttet til det Holstenske Rytter Regiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Fridericia, den 4de April. J Martii Maaned ere ingen Skibe passerede igiennem det lille Belte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
J benævnte Maaned ere i Trinitatis Meenighed copulerede 3 Par, Fødte 6, Døde 6. = Michaelis Meenighed ingen Copulerede, men Fødte 1, Døde 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Dødsfald. Ribe den 14de Martii Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Lauriz Christensen, 79 Aar. Aalborg Hr. Major von Leth, Commandant i Fladstrand, 63 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Vibye Præstegaard den 22de Martii Sognepræst Hr. Peder Aabye Müller, 51 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Hornslet Præsteg ard den 23de Martii Sognepræst Hr. Johan Titchen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Frideriksværk den 24de Martii Hs. Excellence Hr. Johan Friderich von Classen, Ridder af Dannebrog og Generalmajor
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Bekiendtgiørelser. Hos Jfrael Carl Wulff boende i Princesinde=Gaden, . er at bekomme gode fine gule Nankiner, god grøn Haysan=Compay=Thee, god Congo=Thee, hvoraf i Forveien kan bekommes Prøver, og sælges alt for billig Priis. 2 Anledning af det Kongelige Danske Can 2 cellies Skrivelse dateret 18de Februar. d. A. bliver efter videre høie Foranstaltning, følgende, Ribe Domkirke tilhørende Konge=KornTiender, i Lundenes og Beuslinge Amter, stillede til offentlig Auction for om antagelig Bud skeer, at bortsælges, paa efterskrevne Tider og Stæder, saasom: 1) Konge=Korn=Tienden af Antzagger Sogn, i Øster=Herred, Lundenes Amt ved Warde, Løverdagen den 28de April nestkommende, i Herredets Tingstue i Sækbek. Tienden staaer for Hartkorn 20 Tønder og Sognet er contribuerende Hartkorn 184 Tdr. ungefehr. 2) Konge=Korn=Tienden af Aulum Sogn i Hammerumherred bemeldte Amt, ved Holstebroe Tirsdagen den 1ste Mait nestefter, i afgangne Jens Kølles forhen iboende Gaard i Aschou, Nør Omme Sogn. Aulum Sogns Tiende, staaer for Hartkorn 20 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 1 1/2 Alb., og Sognet er over 230 Tdr. contribaable Hartkorn. Samt 3) Konge=Korn=Tienden af Nør Omme Sogn i Hind=Herred Beuflinge Amt, ved bemeldte Holstebroe beliggende, udi fornevnte Gaard i Aschou samme Dag. Tienden staaer for Hartkorn 11 Tdr., og Sognet er contribuerende Hartkorn ungefehr 113 Tønder. Hver Dag og Sted, foretages Auctionen om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvortil de Lysthavende sig behagelig ville indfinde, da Auctionen paa nærmere Approbation, vorder foretaget, efter de paa Auctions=Stederne bekiendtgiørende Conditioner, som ellers forud kan faaes til Eftersyn hos Herreds=Fogden i ethvert vedkommende Herred, som Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Nor et ungt Menneske som haver været til Con 2 firmation, og kan læse og skrive godt, og saavel og samme samt hans øvrige Forhold kan forevise godt Skudsmaal, kan anvises nu til førstkommende Paaske en Condition, naar han melder sig her paa Adresse=Contoiret i Fridericia. Vedkommende, som er en eenlig Mand, og forlanger ei videre end daglig Opvartning, vil giøre sig en Fornøielse af gratis at undervise ham, saavel i Sprog, som i andet til de smukke Vedenskaber henhørende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Jos Kiøbmand Matthiesen her i Staden er at faae tilkjøbs gode Sette Kartofler og Pennestere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Negerhandelens Ophævelse i de Danske Vestindiske Colonier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Den i Forordningerne af 9 April 1764 og 12 Mai 1777, hvilke i Henseende til Negerhandelen herved for Resten hæves, bestemte Afgivt ved Slavers Jndførsel, ville Vi allernaadigst ganske eftergive for de Negerinder, som herefter indføres; hvorimod af de Sukkre, som for indførte Negre eller Negerinder udføres til fremmede Steder, erlegges i udgaaende Told 1/2 Procent meer, end der nu er paabudet. Videre ville Vi, i Hensigt til det rette Forhold mellem Kiønnene, fra Begyndelsen af Aaret 1795 og for den følgende Tid eftergive Kop skatten af de Neger=Qvinder eller Piger, som arbeide paa Plantagerne, og ikke ere Huus Negerinder, hvorimod fra samme Tid at regne denne Afgivt erlægges dobbelt af alle Plantage Mands Negre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Udførsel af Neger og Negerinder fra Vore Vestindiske Øer forbydes fra nu af paa det strængeste, og undtages fra dette Forbud allene de, som Lovene byde at udgaae, samt de, hvilke Vor General=Gouverneur og Regiering paa de Vestindiske Øer i meget enkelte Tilfælde efter Omstændighederne maatte troe sig beføiet til at lade udgaae. Hvorefter alle og enhver kunne vide sig at rette og forholde. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residents=Stad, Kiøbenhavn den 16 Martii 1792. Under Vor Kongelige Haand og Segl. (L. S.) Christian R. Scheel. Hagerup. Trant. Rosenstand Goiske. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Storbrittannien har erholdet behagelige Efterretninger og fine Vaabens Fremgang imod Tippo Saib i Ostindien. Tippo Saib, denne Englands og alle Europæers svorne Fiende, har vildet følgersin afdøde Faders, Hyder Alys, Plan, der bestod i at giøre sig først til Herre over Kysterne, dernæst angribe Englændernes Besiddelser, i Bengalen, da, naar disse vare erobrede, det vilde være en le Sag at rive de øvrige Europæiske Nationers ostindiske Eiendomme til sig. Af Misundelse over Englands store Handel og Eiedomme i Ostindien, har Frankerig oppustet saavel Fadernes, som Sønnens Had til England, og gjort betydelig Understyttelse i Krigen i sær til den første. Det synes ikke at England vil nedlegge sine sejerrige Vaaben, førend Tippos hele Rige, er indtaget, som efter saa mange Landes og Fæstningers Forliis, er nu næsten indskrænket til Residensstadensstaden Seringapatam allene, hvilken rimelig allerede er beleiret; men Tippo vil forsvare sig til det yderste. Skulde kun Europæerne ikke i Fremtiden faae en farligere Fiende i Englands nærværende Bundsforvandte, Maratterne, end de have havt i Hyder Aly og hans Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Lord Macartney, som tilforn har været Gouverneur i Madras, relser i denne Maaned som Storbrittannisk Ambassadeur til China for at oprette en Handels Traktat, med dette Rige. Chinesernes Venskab og Handelsforbindelse søges nu ivrigere af Europæerne end tilforn. Jmellem Spanien og China er nyelig sluttet en Handels traktat, som skal være meget gunstig for det Spanske Compagnie, der fører Handelen paa de Philippinske Øer. Ligeledes er Handelen, imellem Rusland og China paa nye bleven aabnet, saa at man i Rusland nu ikke behøver at lade Chinesiske Vare indføre fra Europæiske Stæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Foruden den bestemte 1/2 Million Pund Sterling, som til hvert Qvartal udbetales af det Engelske Skatkammer til National=Gieldens Formindskelse, er i afvigte Qvartal til samme Brug udbetalede 400000 Pd. Sterl., hvilket er Beviis paa de Engelske Finantsers blomstrende Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Englands nye Anlæg paa Batanybay love formedelst Climatets Godhed og Jordens Frugtbarhed en lykkelig Fremgang, og blive i Tiden vigtige for dets asiatiske Handel og Skibsfart, men derimod skadelige for Holland og Spanien. Hr. Wilberforces Forslag og Slavehandelens Ophævelse, hvilket skulde tages i Overveielse i Underhuset den 2den April, synes efter forløbende Omstændigheder at vilde finde stærk Modstand, og endnu neppe drives igiennem. Da Sukkerets høie Priis befrygtes at vilde formindske Theens Afsættelse, til Skade for Handelen, foreslaaes Jndførsel af Ostindisk Sukker, men baade imod dette, og hiint, stride Kiøbmænd og Vestindiske Plantere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Sverrigs Konge døde den 29de Martii, efterat have udstaaer med stor Standhaftighed 12 Dages Smerte af det Saar, som paa en lumst og forrædersk Maade blev ham tilføiet. Kronprindsen, Gustav Adolph. blev strax derpaa udraabt til Konge; men da han endnu ikke er 18 Aar gammel, og altsaa efter den Svenske Constitution ikke kan føre Regieringen, har den afdøde Konge i sit Testamment udnævnt sin ældre Broder, Hertug Carl af Sødermandland, uden noget ham adjungeret Conseil, til Regent, indtil den unge Konge opnaaer benævnte Alder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J Konge Carl den 11tes Mindreaarighed skulde efter Faderens Testamment, Enkedronningen, Kongens Farbroder som Generalissimus, Rigsdrosten, Rigeadmiralen, Rigscancelleren og Rigskatmesteren forestaae Regieringen. Men Stænderne erklærede strax, at Testammentet skulde indtil videre ansees som uopbrudt. Jmidlertid blev det Enkedronningen overdraget at føre Ordet i det kongelige Raad indtil næste Rigsdag, hvor der blev besluttet: at Enkedronningen, Drosten, Marsken, Admiralen, Cancelleren og Skatmesteren, skulde føre Regieringen og Formynderskabet med de øvrige Rigers Raaders Samtykke, og skulde Hs. Majestæt have 2 Stemmer i Raadslagene, men ingen Fyrste antages i ovenmeldte 5 høie Embeder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Efter Konge Carl den 11tes Testament skulde hans Søn, Carl den 12te i nogen Tid være under Formynderskab, hvilket skulde forvaltes af Enkedronningen, som havde 2 Stemmer og 5 kongelige Raadsherrer, men i udenlandske Sager blev det heele Raad sammenkaldet. Dette Formynderskab varede ikkun fra Carl den 11tes Død den 5te April 1697 til den 9de Novbr. i samme Aar, da man paa Rigsdagen erklærede Kongen, som endnu ikkun var 15 Aar gammel, for myndig, og bekiendtgjorde, at Aarsagerne, hvorfor man afveeg fra Testammenter, vare den unge Konges høie Forstand, kongelige Dyder og Gaver, som vidt overgik hans Alder. - Den nu afdødes Testamment er altsaa i Henseende til Formynderskabets Førelse forskilligt fra de anførte 2de andre, men man erindre, at Regieringsformen under ham blev forandret, og Rigs raaderne afskaffede. - Man skriver nu i offentlige Tidender, at den afdøde Konges Forslag have paa Rigsdagen fundet stor Modsigelse af Adelen, som vidste ikke allene at bringe mange geistlige og borgerlige Deputerede, men endog den heele Bondestand, paa sin Side: at paa de 3 Punkter 1) om et Laan af 10 Millioner, 2) om en aarlig Sølvskat af 1100000 Lod in natura, og 3) om den kongelige private Gields Afbetaling, blev ikkun tilstaaet et Laan af 3 Millioner: at Forslaget om at Sikkerheds Aften skulde erklæres for en Rigsgrundlov, dristede Landmarschallen sig ikke til at fremføre for Rigsstænderne, og at der allerede, førend Rigsdagen endtes, begyndte at skee betænkelige Bevægelser, i Hovedstaden, hvorover Hs. Majestæt saa hastig sluttede Rigsdagen, og endnu førend Rigsdags=Beslutningerne vare underskrevne, vendte tilbage til Stokholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Tydskland. Den nye Regent i de Østerrigske Arvelande synes at vilde træde i sin Fabroders Keifer Joseph den 2dens Fodspor, og selv med egne Øine undersøge de offentlige Indretninger. Ved Hofhuusholdningen i Wien, som under den sidst afdøde Keiser Leopold skal have kostet 3 Millioner Gylden, giøres adskillige Jndskrænkninger til Udgivternes Formindskelse. Den Jtalienske Trup Operister og Dandsere, som aarligen kostede 300000 Gylden, har faaet Afskeed. Derimod har Hs. Majestæt skienket 50000 Gylden til Bønderne i en Egn, som havde lidt Skade af Oversvømmelse, og tilladt Hofkammeret at anvende aarligen 12000 Gylden til nødlidende Embedsmænds Understyttelse. Men Hs. Majestæts Helbred skal være maadelig, og der siges, at han i Maii Maaned vil giøre en Reise til Pisa, for at beriene sig af denne Stads Bade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Ligeledes gaaer Rygtet, at Storhertugen af Toscana kommer til Wien, og bliver der, for herefter at tage Deel i Regieringssagerne; hvorimod Regieringen i de Toscanske Lande bliver overdraget til Erkehertugen, som er PalatinUngarn. Om fleere Østerrigske Troppers Marsch til Rhinstrømmen og de Franske Grændser meldes intet hidindtil. Ratifikationerne af Alliance=Traktaten imellem Østerrig og Preussen ere allerede udvexlede, og man troer, at den imellem Østerrig og Rusland udløbne Alliance snart igjen bliver fornyet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Af de 3 geistlige Churfyrster skal Hs. Majestæt allerede have Forsikring om deres Stemmer til forestaaende Keiservalg; ligesaa vis skal den Brandenburgske og Sachsiske Stemme være, og da man heller ikke tvivler om den Pfalsiske og Hannoverske, faaer Valget et ganske eenstemmigt Udfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Rusland er paa den Asiatiske Side bleven skildt ved en urolig og ildesindet Naboe, da Porten har ladet henrette Paschaen i Akiska paa Grændsen af Georgien. Denne Pascha havde, førend den sidste Krig udbrød imellem Rusland, og Porten, ei allenene ophidset Lesgerne og andre røverske Nationer i Asien til at plyndre og ødelegge de tilgrændsende Russiske Lande, men endog forsynet disse Folk med Vaaben. Russerne indgav ofte Klager over ham i Constantinopel, men altid uden Virkning, da han ved modsatte Beretninger forstod at velte Skylden til de af Tartarerne udøvede Fiendtligheder paa Russerne selv. Neppe var nu den Efterretning at Freden, var undertegnet, kommen til Constantinopel, før der blev givet Ordre til at slaae Hovedet af ham, og hans Efterfølger fik befaling, ikke at foretage det Ringeste, som kunde forstyrre Russernes Rolighed og Sikkerhed fra Cuban af. Saa frygtsomme for at give Anledning til Stridighed med Russerne har den sidste Krig gjort Tyrkerne. At den indbyrdes Handel imellem Rusland og China ved nye Underhandlinger er bleven bragt i Stand igien, er allerede forhen erindret som en lykkelig og fordeelagtig Omstændighed for Rusland. Om Kongen af Sverrigs Død vil forandre Keiserindens Sindeelag imod de Franske Emigrantere, kan endnu ikke vides.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Jngen Beskieftigelse vilde være mig behageligere, end omstændeligen og med den Flid baade Materiens Vigtighed fortiener, og Enhver der skriver offentlig, desuden skylder Publico, at foredrage mine ringe Tanker over den hensigtsmessigste og almeennyttigste Oplysning for Ungdommen. Men hertil er min Tid alt for indskrænket. Maaskee burde denne Reflexion ogsaa have afholdt mig fra et Løvte, jeg har maattet give en Ven om (endog inden en bestemt Tid) at samle, saa godt jeg under en Mængde daglige og uopsettelige Forretninger er i Stand til, nogle Tanker over en vis Deel af den Oplysning, som jeg troer vilde endnu være nyttig for Ungdommen. Ganske vist havde jeg undslaaet mig herfor, hvis enten Magelighed eller Roes var mig kierere end min Vens og min Gavnelysts Tilfredsstillelse. Nu har jeg kun at vælge imellem de to Ting: enten at bryde et Løvte, eller at opfylde det paa en Maade, som Undskyldning maae giøres for, og jeg har valgt det sidste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J mange Tilfælde vilde de, der uden den fornødne Forberedelse studerede paa egen Haand i Lovene, endog baade selv have - og foraarsage sine Medborgere - meget meere Skade end Gavn. Jkke engang de aarlig udkommende nye Anordninger lærer Borgeren at kiende nok; deels har han ei Tid fra sine mangfoldige og nødvendige Kalds Sysler at bivaane hver Anordnings Bekiendtgiørelse; deels forstaae mange ei hvad de endog høre oplæse, med mindre det ved Omskrivning eller Exempler forklares dem; deels er den gamle Bekiendtgiørelses Maade for Retterne neppe i vore Tider hensigtsmessig nok. Jeg troer, dette er allerede nok til at vise at det under nærværende Omstændigheder ikke engang er Borgeren i Almindelighed mueligt at faae den Kundskab, han behører, om Love og Anordninger; men at den almindelige Uvidenhed herom virkelig hos mange bør kaldes nover vindelig. Og er dette saa, bliver det øiensynlig nyttigt, om ikke fornødent, at udfinde Midler, ved hvilke Borgeren kan erhverve hiin Oplysning, og jo meere disse Midler ere af den Beskaffenhed at de endog kunne betrygge Staten selv om Hensigtens Opnaaelse, desto nyttigere blive de at ansee. (Resten følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Befordringer. Den 15de Februarii sidstleden er Frederich, Møller allernaadigst beskikket til at være Transport=Forvalter ved Assens Færgested i Fyen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J Warde Kiøbsted ere i afvigte Januarii, Februarii og Martii Maaneder ægteviede 3 Par, fødte af Mandkiøn 7, af Qvindekiøn 4, tilsammen 11, døde af Mandkiøn 3, af Qvinde kiøn 3, tilsammen 6. Jblandt de Fødte ere 2 Par Tvillinger; iblandt de døde en Mand 92 Aar gammel.