JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
(Sølvbryllups=Dagen den 30te November.) Pil dig, Borg fra bedre Dage. Givet blevst du Gud i Vold! Derfor dine høie Tage, Under Daners gamle Skjold, Medens, offrede til Døden, Slotte styrted trindt om Øe, Skinner end i Aften-Røden Over Bøg og blanken Søe! End det gamle Brude=Belte Yndig blaaner om dit Liv, Siger: det var Søn af Helte. Som dig fæstede til Viv, Tusindfarvet, skiønt omslynger Blomster=Krandsen dine Haar, Klarlig dig dens Duft forynger J et blidt Sølvbryllups=Aar! Taarnet blevst du over Voven, Fast, med Svar i Skjoldmø=Br. Paa hvad høit der lød i Skoven, Som for Alvor, saa for Lyst; Blev nu hæs din klare Stemme? Blev du døv for Gammens Lyd? Vil i Dag dig selv du glemme: Nægte Svar til Høitids=Fryd? Dem, som dit Sølvbryllup gjorde, Som foryngede din Glands, Saa igien du kom til Orde, Gienfødt under Blomster=Krands, Vil paa Deres du ei svare Renter af din høie Giæld: Ei med Blomst og Klang bevare Deres Gunst for Gissel-Feld Jo, du venlige Kiærminde, Kyst, i fem og tyve Aar, Af en ædel Mand og Kvinde, Ømt i Sommer, som i Vaar, Selv naar Deres Lokker graane, Naar, gid seent! De see dig ei, Dem til Ære vilst du blaane Sødt ved Daners Adel-Veil At de Kiære er ei hjemme! Du forstummer kun af Sorg, Tænker: De kan ei din Stemme Høre til Augusten Borg! Over Bølger som alt isne Blomster sende tørst du ei. Frygter for, de skal henviisne Paa den lange Vinter=Vei. Arme Borg, din Sorg mig tvinger Taaren halvt i Øiet frem; Jeg dig laaner Røst og Vinger, Far i Herrens Navn med dem, Bedre Røst der er i Skoven, Vingerne er og kun smaa; Flagre dog du over Voven Kan med Nyn, og Maalet naae Giør dig klar, det er alt silde. Far kun, som du for mig staaer, Skabt til delig at afbilde Blomstrende Sølvbryllups=Aar: Med Peer Oxes gamle Have Og med Danneskiolds den ny, Svane=Søe og Borge-Grave, Bakke, Bøg og Kirke=Bye, Glem ei dem du skiænked Glæde, Og hvis Skiønsomhed du vandt Naar de alle er tilstæde, Staaer og jeg der midt iblandt. Slaae en Bugt, tag Hjalmars Bøgen, Fuglen med, som sang deri, Snap en Fjer af Kæmpe=Høgen, Mens du iler ham forbi. Minder vaagne skal til Glæde. Naar du for de Ædle staaer, De igien med Stammer spæde Spøge i din Urte-Gaard! Ja, Dem Mindet skal forynge, Saa de føle, Haand i Haand, Rosen=Kiæderne indslynge. Sødt sig i Kiærminde Baand! Gløde skal de Ædles Kinder, Høit det rørte Hjerte slaae, Medens Perle-Dugg nedrinder. Over Blomsten himmelblan, Medens Christian og Lovise Speile sig i Perlen fiin, Medens Alle Herren prise: Hver for Hjelm og Perle sin Ahne Sagas Mester=Værker, Skal De, hvor, i nyfødt Glands, Om de gamle Skjolde=Mærker, Slynger sig en Rosen=Krands; Lydt velsigne den Kiær-Minde, Som skal knytte Old til Old, Fastere hvert Aar forbinde Olden Borg og Danne-Skiold!!N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
J Anledning af Kjøbenhavns Skilderie, No. 90.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Landmandens Kornpriser ere slet ikke i Forhold til de store Skatter og andre Udgifter. Hs. Majestæt har været saa naadig at tillade, at Landmanden maa betale Rug og Byg til Afdrag paa Skatterne, og dette letter for endeel, da Betalingen skeer efter Capitels-Taxten 1820 Febr. Men dog føles Skatternes Byrde betydelig. For 36 Aar siden vare Skatterne til Amtstuen her af Præstegaarden ialt 26 a 28 Rdlr.; da kostede en Tde. Byg 8 a 9 Mk. Nu ere Skatterne meget fordoblede, og nu koster 1 Tde. Byg 12 Mk. Saaledes gaaer det og med Bonden. Man erkjender med allerunderdanigste Tak Kongens gode Villie til at ophielpe Landmanden; men Staten udfordrer og nu flere Udgifter, og alle Jndbyggerne bør tage Deel deri. Hvad man skal have hos Kjøbmanden er saare dyrt; thi han maa selv betale dyrt, og desuden Told og Accise. Blot Brændeviin kunde nu sælges meget ringe; men da Accisen er saare betydelig, kan de lave Kornpriser kun lidet hielpe Brændeviinsbrænderen. Folkeløn er vel faldet noget paa et Par Aar, men dog endnu for høi efter Kornpriserne; derfor, naar en Karl eller en Pige ikke kan faae den store Løn, som de vil have, saa lærer han at gjøre Træskoe, sprænge Steen, lægge Broe, være Tækker o. s. v. Han lærer at væve, at sye Skræddersøm, eller søger til Kjøbstaden. Vil man derfor have Tjenestefolk, nødes man til at give dem det samme, ja mere end Bonden, som vel har strængere Arbeide, men der er og mere Friehed og meere Kammeratskab; desuden giver Bonden just ikke stor Pengeløn; derimod Naturalia af alle Slags som ere af betydelig Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Tilforn var det sædvanligt, da Kornpriserne vare høiere, at give en Hugger i Arbeidsløn for en simpel Undervogn 1 Tde. Rug, og Smeden 1 1/2 Tde., naar man selv lagde Alting til; men nu vil de vel have fire, ja femdobbelt. Saaledes og med mange andre Ting. Landmanden indhøster Guds Velsignelse, og at bringe Sæden i Huus koster mange Penge, Mad, Brændeviin, gammel Øl o. s. v. Tærskerne vil nu have hver 15de Skieppe - hvormeget beholder da Bonden tilovers til Skatter og Udgifter, Ja, siger man, Præsterne kunne sagtens godt nære sig. De nye Præster maa betale til Amtsprovsternes Lønning, til Seminariifond, til at kjøbe Præstegaard og Besætning. Gud bedre ham, dersom han ingen Formue selv har - en Haandværksmand er lykkeligere; thi nogle ansee Offer og alle Accidentser for Tiggerie. Tienden er noget af det visse; men inden den indbringer sikkre Jndtægter – de mange, mange Afdrag, og saa Skatter og meget andet. Horats har vel sagt: Hvordan kommer det, at Jngen er fornøiet med sin Stand, Men som Forpagter, Bonde, Præst skal der Klogskab til at slaae sig igjennem med Hæder og Ære, og den Skoemager, Tømmermand o. s. v., som har noget at sætte i sin Haandtering, er mere lykkelig. Disse Tanker fremsættes, siden om flere Ting, der nedtrykker Landmanden og giør ham Livet kunmerligt og bedrøveligt. Everdrup Præstegaard, d. 12 Nov. 1820. Wedel. Erklæring En i Handels- og Jndustrie-Tidenden (8693)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
af en Unavngiven indrykket Efterretning om Faareavlen, har givet en anden Anonym Anledning til, i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn (94) at indføre et Stykke, hvori det hedder, at "Bestyrerne for de militaire Uldmanufacturer ved Usse rød have i Aar erklæret, at de ikke kunde være tjent med Ulden fra de Kongelige Skæferier, men have derimod kjøbt fremmed Uld. Da denne Yttring, naar den forblev imodsagt, maatte lede til den Slutning, – at undertegnede Commission kjøbte den saakaldte Race-Uld i Udlandet, fordi den hjemmeavlede ikke var tjenlig til Fabrication af sine Klæder, – bør man bekjendtgjøre: at Commissionen har siden Marts Maaned dette Aar aldeles ingen fremmed Uld kjøbt til bemeldte Manufacturer; den har derimod i Sommer kjøbt al den Uld, som var avlet paa Grev Lerches Skæfe1 paa Lerchenborg (4000 Pd. vasket), og paa Kammerraad Drewsens Skæferie i Lundtofte (1000 Pd. vasket), efterat disse Partier iforveien vare af Entrepreneuren paa Usserød, Klædefabricant Weil bach, befunden fuldkommen at kunne bruges i den fine sachsiske Ulds Sted. Og de Uldprøver, der til samme Tid forevistes fra det Kongelige Skæferie paa Esrom, ere i Fiinhed og Elasticitet befundne aldeles ligesaa gode som hine; men da denne Uld endnu ikke var vasket, blev det uafgjort hvormeget man deraf kunde modtage. Om Værdien af den danske Race-Uld, naar Skæferierne behandles med Sagkundskab, saaledes som de ovennævnte, er der iøvrigt hos competeente Dommere kun en Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Commissionen for de Kongelige militaire Uld Manufacturer, den 24 Nov. 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Indenlandske Efterretninger. Nyborg, den 28de October 1820. Hendes Majestæt vor høitelskede Dronnings Fødselsdag blev her høitideligholde paa en for Nyborg Huusarme hvist glædelig Maade. Den 3die dennes opførtes paa det i Postgaarden værende Theater, af endeel af det forrige dramatiske Selskabs Medlemmer, Jndianerne i Engelland til Bedste for denne Byes huusarme Familier. For 145 Billetter indkom 113 Rbd. 2 Mk.; 11 1/2 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 2 Tdr. Ærter, 15 Tdr. Kartofler og 36 Rugbrød, som efter at Omkostningerne, nogle og Tyve Rbdlr., vare fradragne, uddeeltes idag til nogle og firsindstyve fattige Enker og trængende Familier. Et imorgen paa Postgaarden bestemt Bal er bleven afsagt af Mangel paa Musici. Beklageligt er det, at en Bye som Nyborg maa savne en Stadsmusikant, og ved hver Leilighed, hvor der udfordres Musik, tage tiltakke med Bierfiedlere fra Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Aalborg, den 28 Novbr. Efter Forlydende, er nylig strandet paa nordost Nakke af Skagens Rev et svensk Skib, kommende fra Bremen med endeel kostbare Vare inde, saasom Vine, Tobaksblade, Sukker, Kaffebønner, Jndigo, Risengryn, Specerier, men forresten baglastet. Skibet strandede i et haardt Veir og det var med stor Livsfare at Folkene bleve reddede. Jkkun lidet af Ladningen skal være bjerget, og dette endda havareret, da Skibet, stod i Brændingerne, og kom snart ganske under Vand. Øster-Hornum Præstegaard, den 19 Novbr. 1820. Torsdagen den 16de Novbr. om Aftenen Kl. 6-7 afbrændte ved ulykkelig Jldsvaade et Fæstehuus i Øster=Hornum Bye. Jlden greb saa hastig om sig, at den ulykkelige Familie fik aldeles Jntet reddet. Konen med Børn og en 80 Aars gammel Moder maatte over Hals og Hoved flye de vasende Luer. Manden, som tjente udenfor Sognet, finder Dagen efter, til sin store Sorg, Alt i Ruiner og sin jamrende, huusvilde Familie paa den rygende Tomte. Da det blæste stærkt, saa var det en Lykke, at Vinden har fra Byen, der ellers havde været udsat for stor Fare. Kun med stor Anstrængelse blev det nærmest staaende Huus reddet. Det afbrændte Huus var destoværre ikke assureret. Randers. Gierningsmanden til et Mord, som for 20 Aar siden blev begaaet paa en gammel Kone Maren Bonde i Kastberg, er Herredsfogden Hr. Krigsraad Schiøt i Mariager, i denne Tid paa Vei til at opdage; dog kan endnu Jntet tilforladeligt desangaaende meddeles. Den for 20 Aar siden myrdede Kone, levede i Kastberg, af at udskjænke Brændeviin og var i Rygte for at være meget formuende. Morderne, thi udentvivl har der været flere, bankede en Aftenstund, sildig paa hendes Dør, og da hun lukkede dem op, dræbte de hende med en Steen, hvormed de havde banket hende saaledes i Hovedet, at hele Hjerneskallen var knust. Saaledes fandtes hun næste Morgen liggende i sit Fremmers eller forstue. Morderne havde imidlertid randsaget efter Pengene, men ingen funden; thi netop Dagen iforveien har de Kgnen været i Randers og betalt sin Brændeviinsleverandeur et Par Hundrede Daler. Dengang kunde, uagtet de anstillede Undersøgelser, Jntet opdages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Viborg, den 26 Novbr. I Gaar bleve i Domkirken af Hs. H. Hr. Biskop Dr. Bloch, Commandeur af Dannebrog, følgende Candidater indviede til det hellige Lære-Embede: Hr. Peter Tetens til Sognepræst for Nibe og Voxlev Menigheder; Hr. Christian Kjølmen Bagger til Sognepræst for Ulstrup og Gundested Menigheder; Hr. Niels Christian Brock til Capellan pr. pers. hos Hs. H. Hr. Amtsprovst Stochholm. - Hr. Pastor Friis intimerede og udviklede i Anledning af Rom. 13, 12: "De Grunde, hvorpaa vi støtte vort Haab, at Jesu Religions høie Værd alt mere og meere vil vorde erkjendt." - Hr. Biskoppen talede over Math. 5, 1416: "Om den christelige Oplysning, som Religionslæreren bør fremme i sin Menighed." Hr. Pastor Tetens prædikede over Rom. 5, 8-10 incl. og viste: "Hvorlunde Guds Kierlighed til Mennesket haver aabenbaret sig ved Christi Død." Dette belyst ved Betragtningen af: 1) Offerets Kostbarhed for Gud, der gav. 2) Gavens Værd for Menneskeheden, der modtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
J Viborger Samler af 27 Novbr. læses følgende: (Jndsendt.) Mange ere af den Formening: "at jo længere fra Hovedstaden, desto mere staaer Underviisningen i Almueskoler tilbage." Som et Beviis herimod kan imidlertid tiene, at den Lancasterske Methode allerede er indført og daglig benyttes med bedste Held i Lindahlsminde Skole udi Vestervig Sogn under Thisted Amt. Nyligen har Aalborg Stifts Biskop paa en Visitatsreise - uventet - været i denne Skole, og yttrede han da sin særdeles Tilfredshed, saavel med Methodens heldige Udførelse som med dens Virkning til almeen Oplysnings Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Degnen Østergaard i Sæbye erklærer nu Bekjendtgjørelsen om, at han skulde have udfundet Cirkelens Qvadratur, for et løgnagtigt Niddingsværk. - Den Kjøbenhavnske Opdager lod heller aldrig noget høre fra sig siden om denne interessante Gienstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Jtzehoe, d. 21 November. Den nye Reisevogn, som for nærværende Tid følger den Kjøbenhavnske Pakkepost paa sin Route herigjennem, har, formedelst dens særdeles hensigtsmæssige Jndretning, tiltrukket sig almindelig Opmærksomhed. De Reisende forefinde i den Sæder, som hænge i Fjedre, beqvemme Trin for at stige ud og ind, Vinduer som kunne optrækkes og nedlades, Beskyttelse mod Veirliget, og Plads for deres Tøi, hvor det bevares mod Regn. Det geraader sikkerlig den Kongel. General-Postdirection til megen Ære, for den ubetydelige Forhøielse af 10 Rbsl. pr. Miil, i saa høi en Grad at have før get for de Reisendes Beqvemmelighed, saa meget mere, da de sandede Veie her ikke tillade Brugen af Vogne som de franske Diligencer eller de engelske Mail coaches. Efter en Reisendes Forsikkring har denne Vogn ogsaa fundet bifald hos de andre Posterpeditioner i Hamborg. Til sikker Transport af de med Pakkeposten forsendende Sager har her ligeledes været en Vogn med Dæksel, efter hvilken der, som det hedder, paa alle Stationer skal anskaffes lignende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Blandede Efterretninger. Kosciusko vilde engang sende nogle Flasker god Viin til en Præst ved Solothurn; men da han tvivlede om, at hans Tiener vilde udrette dette Ærinde med den største Redelighed, saa paatog Zeltners Søn sig Commissionen, og fik Tilladelse at bruge Kosciusko's sædvanlige Ridehest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Ved Tilbagekomsten erklærede den unge Zeltner ganske frimodig, at han ikke oftere vilde betjene sig af Generalens Hest, uden han tillige fik hans Pengepung med. Af Omhyggelighed erkyndigede Kosciusko sig om Aarsagen, og fik til Svar: "Naar paa Gaden en Fattig tager Hatten af for at bede om Almisse, bliver Hesten uvilkaarlig staaende, og vil ikke gaae af Stedet, førend man har givet den Fattige noget - og da jeg ikke havde en Skilling hos mig, saa maatte jeg tilsidst for et Syns Skyld lade som at jeg gav den Fattige noget, for blot at tilfredsstille Hesten."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Da Klagerne over Barbareskernes Sørøverier endnu ikke synes at være kommen noksom paa Bane for Europas Tribunal, fordi der kun fra vor Side blev anbragt Bevismiddel, men for at fremstille sig meere som Modpartiets Sagfører, der vilde bringe hele Sagen til mindelig Afgjørelse, har F. W. Wittich i den Anledning udgivet "einige Briefe uber die Seerauberen der Babaresken", hvori han historisk beviser, at visse gamle FolkeSlags, f. Ex. Phoenicierne for Homers Tider, og Normannerne i Aarhundredet efter Carl den Stores Død, har bragt dem til denne besynderlige Forretning, der siden var bleven en Gjenstand, for deres Speculation. At endnu i de europæiske Vande drives Sørøverie, tilskriver han Europas og Malteserriddernes falske Politik, der vare forpligtede til at føre en evig Krig mod de Vantro. Ved Spaniernes og Jtalienernes Havnespærring bleve Nationerne fattige, deres Land udyrket, deres Characteer raa og deres Jndsigter indskrænkede, fordi man ret forsætligen havde betaget dem enhver Leilighed til Civilisering og selv til at faae Kundskab om fremmede Jndretninger, bedre Love og Sæder; thi, efter hans Mening, unddrager den, der fratager, saaledes som Europæerne have gjort det i Henseende til Barbareskerne, fri Skibsfart og Handel, Nationen det virksomste Middel til at nærme sig sin voxende Befolkning og forøge sin Rigdom, den skiller den ved sine vigtigste naturligste Rettigheder, hvoraf ogsaa Nationernes Had mod Britannien lader sig forklare. Efterat Forf. har foreslaaet nogle Midler, f. Ex. Aabningen af Handelsforbindelser med samme og af Havnene, en fra Frankrigs, Ruslands, Østerrigs og Spaniens Side befuldmægtiget Generalconsul Afsendelse til Algier, der kunde afgjøre giensidig Uret og Tvist, slutter han med det sikkerlig meget menneskekjerlige Ønske: Maatte man dog ved hensigtsmæssige Midler afhielpe et Onde, der ikke lidet vanærer vor europæiske Politik og vor saa forroste Menneskelighed. Jkke langt fra Polozk, paa Grændsen af Livland, levede endnu 1796 en Russer, der havde været med i 30 Aarskrigen. Han var født under Peter den Stores Bedstefader, og havde seet Rusland blomstre under elleve Regenter. J Slaget ved Pultava var han 86 Aar gammel. J sit 93de Aar giftede han sig tredie Gang, og avlede i sit 100de Aar et Barn. Med den sidste Kone levede han 50 Aar i et fornøiet Ægteskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Denne Patriarchs Familie bestaar af 138 Efterkommere. Hans ældste Sønnesøn var i benævnte Aar 95 Aar, en anden 93, de yngste Sønner 86 og 62. Alle boede, sammen i ti Huse, og den Gamle var endnu i sit 163de Aar frisk og sund. (Europ. Gesch. Cour. 1807.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Endnu ere Efterretningerne om det uhyre Mennesketab, som de spanske Colonier lede under Revolutionen, ikke fuldstændige nok, for at give en almindelig Skildring deraf. Følgende ere efter sikkre spanske Beretninger, autentiske. J Aaret 1809 talte Provindsen Caracas 420,000 Jndbyggere, en 336000; Staden selv i Aaret 1810, 31,313 Jndb., i 1816 kun 21,408. J Aaret 1810 havde Staden Calabrosa 3793 Sjele, i Aaret 1816 kun 1816; Margarita havde 5000; Barcellonas District 12,000; Cumana 15,000 Barnias 12,000; Macaraybo 6000; Cord 4000; de her nævnte Stæder have siden 1810 allene mistet 220,000 Beboere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Den Opfindelse, ved Hielp af et Jnstrument, om Natten at bestemme hvor en Jldebrand er opkommen, som en ung Franskmand har villet tilegne sig, har allerede over for 20 Aar siden været opfunden af Kammerherre og Gener. Adjut. G. W. O. v. Rees, som havde erholdt en Medaille derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
J Madras har den 8de Maj raset en saa heftig Storm, at alle Skibe i Havnen og i Nærheden ere forgaaede, og næsten Tusinde Mennesker ere omkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Jndsendt fra Etatsraad Professor Bang. Fra Pressen er udkommen en ny Udgave i det latinske Sprog med Titel: Loci biblici electi in carmina hexametra versi ad usum in scholis latinis accommodati et a Consistorio Hauniensi commendati, med hosføiet Tilskrift til Lærerne i de latinske Skoler. De Grunde, hvorved man kan indsee og overbevises om, hvormeget dette Skrift kan nytte dem, som ved Christi Evangelium ere underviste og confirmerede til at gientage den erlangne Kundskab og indprænte den saavel i Hukommelse som Hjerte, fremstilles ved Skriftets følgende Egenskaber: I. Er det i Sandhed og Myndighed fortrinligt fremfor andre, eftersom det er sammensat alene af Guds Ord, hvilken Beskaffenhed gjør Lærdommens Nytte desto vissere, og derfor des meere opfordrer, driver, ja forbinder til at troe, lære og bruge den. Det Modsatte gielder om de menneskelige Religions Skrifter, hvori den guddommelige Sæd er blandet med meget fremmed, som hverken har Kraft til at overbevise eller befale, og altsaa giver en mindre sikker og mindre troværdig Veiledning. 2. Det er fuldstændigt i Henseende til Lærdommene, og af passende Korthed, da det indeholder alle de væsentlige Stykker af den guddommelige Religion, som ere givne fra Verdens Begyndelse, og det i saa kort Foredrag, at baade Lærdommene selv saavel som deres hele og fuldkomne Sammenhæng destobedre kan oversees, bemærkes og ved en let Gjentagelse bevares i Hukommelsen. 3. Er fremsat i en ret og synlig Orden, saaledes, at de lignende Lærdomme ere forbundne med hinanden og fremstillede i saadan følgerad, at de foregaaende veilede og forberede Forstand og Hjerte til at fatte og retagte de følgende. 4. Det er let at fatte og forstaae; thi de Ord, som det indeholder, ere guddommelige, og som David siger: give Lys paa Veien. Jo meere Lyst og oprigtig Tro man har til dem, jo lettere og rigtigere forstaaer man dem. Men at den latinske Oversættelse ogsaa er klar og aldeles overenstemmende med Texten, det vil ingen retskaffen og kyndig Mand kunde nægte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
5. Det er fremsat i det latinske Sprog, hvilket ikke kan andet end være mest passende for Disciplene i latinske Skoler, og det samme gielder om den poetiske Form, baade fordi denne ved Loven er befalet og den blander det Nyttige med det Behagelige. 6. Den er aldeles anvendelig til Brug, eftersom de lige Lærdomme ere anførte under een passende Titel, og enhver Titel er i Registeret bemærket ved sit Tal, hvorved man strax veiledes til at finde det, man ønsker. Jeg indseer ikke, at man kunde forlange flere Egenskaber til at befordre Skriftets Øiemed. Lærere, Til disse Grunde opfordrer jeg Eders Agtsomhed, Overveielse og redelige Bedømmelse, og bør da ikke tvivle paa den deraf flydende Overbeviisning hos Eder. - Lærere, det er Eders Kald at sørge for de Unges Studeringer; men hvilket iblandt dem er vigtigere end Religions læren, og hvilket skulde da ligge Eder mere paa Hjertet end sammes mest udsøgte Læremaade; men hvilken kan være fuldkomnere, nemlig: sandere, stærkere, klarere og mere sikker, end den, som skeer ved Guds egne rene Ord. Den Lærer, som agter, bruger og indprænter denne, sørger bedst for sig selv og sine Disciple, ja for mange Andre, eftersom den beqvemmeste Vei til at udbrede og bevare den for alle nyttige Lærdom, maa gaae igjennem Skolerne, fornemmelig de offentlige. Uden dette Middel vil saadan Lærdoms Agtelse og Brug ikkun lidet udbredes og snart tabes, hvilket den sande Religions Ven ikke kan ønske. Jeg maa herved erindre, at ingen saadan Religionsbog er authoriseret for Skolerne, skjøndt Mange ere i den urigtige Mening, at Krogh Meiers Lærebog, formedelst sammes Titel, skulde være det. Dette kan altsaa ikke være til Hinder for, at indføre mit Skrift, naar man finder mine anførte Grunde tilstrækkelige. Skriftet er at faae tilkjøbs for 3 Mk. N. V. i No. 33 i store Kannikestræde, hvor man og endnu kan faae Exemplarer af dette Skrift, forbunden med det danske Sprog, for 1 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
(Jndsendt.) Paa en Tid, da vor allernaadigste Regjering har gjort saa meget for at lette Landmandens Kaar, med Hensyn til Skattegodtgjørelserne, Communeafgivternes Bestemthed og Jndskrænkning, og med det vist nok i flere Egne haardt trykkende Veiarbeide, maatte det end være tilladt at frembære det Ønske, at mindre Gjenstande allernaadigst maatte komme i Betragtning, til hvilke man kan regne de høie Bompenge, eftersom den Landmand, der boer langt fra Hovedstaden, neppe har Vognleien betalt ved at bringe sine Kornvarer til Torv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Efter Fleres Anmodning agter Undertegnede i Begyndelsen af det nye Aar at udgive et Skrift, under Navn af Diætetik for Damer, eller Veiledning til at vedligeholde, udvikle og fuldkommengjøre den qvindelige Skjønhed, meddeelt af berømte Forfattere. Dette Skrift, som skal indeholde: 1) Om Luften, 2) Klædedragten, 3) Spise og Drikke, 4) Bevægelse og Rolighed, 5) Søvnen, 6) Sielen, 7) Kjønsdriften, 8) Huden, 9) Ansigtet, 10) Øinene, 11) Tænderne, 12) Haarværten, - vil udkomme Arkeviis og tilbringes Subscribenterne for 16 s. Arket, saasnart et tilstrækkeligt Antal have tegnet sig. Subscriptionen modtages hos de Herrer Boghandlere Steen, Østergaden No. 62; Reitzel, store Kjøbmagergaden No. 1, og Hegelund, paa Børsen. Kjøbenhavn, den 1ste December 1820. C. F. Simonsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Kjøbenhavns Børs d. I. December. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Oblig. 67. a 67 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 81 Rbdl. r. S., eller 104 1/2 Rbdl. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanks. 16 1/4 a 16 1/2. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-06
Nyeste.