Viborger Samler, 1846-10-31
Det af Prof. Larsen oplæste Andragende om Ophævelse af den patrimonielle Jurisdiction &c. (see forrige Nr.) blev Gjenstand for en kort Discussion, hvori Biskop T. Müller yttrede sig imod Grevernes, Friherrernes og de Adeliges jus proponendi (i Virkeligheden næsten det Samme som jus vocandi) til geistlige Embeder. Til Comitee valgtes Prof. Larsen, Kammerherre Skeel, Justr. With, Landsovrpr. Jespersen og Godseier Nyholm. - Derefter oplæste Landsovrpr. Jespersen det af ham indgivne Andragende ang. et paa omhyggelige locale Undersøgelser bygget Lovudkast til en fuldstændig Emancipation af de Ufrie i de dansk-vestindiske Colonier. Under Discussionerne erklærede Alle sig for det Ønskelige i Negerslaver nes Emancipation; derimod vare de ikke enige i, om Stænderne paa Folkets Vegne turde erklære dette redebon til at opfylde den pecuniaire Betingelse, Erstatningen til Plantageierne, der af Roeskilde Forsamling var anslaaet til circa 2 Millioner Rbd. Gaardeler Lydersens Mening desanbelangende var følgende: Negernes Frigivelse paa de vestindiske Øer er vistnok et Ønske, som deles over det hele Land; men det Spørgsmaal, hvorom Meningerne deele sig, er, hvorledes den kan lade sig gjøre. Den blotte Lyd af 2 Millioner maa jo være meget af strækkende for de skatteydende Borgere, som allerede have saamange Byrder, og jeg maa i saa Henseende være enig med den høitagtede kgl. Commissarius, hvis tydelige og oplysende Foredrag har glædet mig meget. Vi have af ham erfaret, at Regjeringen vil tage Sagen under Overveielse, og der kan for den jydske Forsamling vistnok være mange herlige Ting at beskjeftige sig med, uden at den behøver at spilde sin Tid med hvad der foregaaer paa den anden Side af Jordkloden. – Justitsraad With meente, at det var billigt og retfærdigt, at Plantageeierne selv deeltoge i Bekostningerne ved Emancipationen, da de dog, ifald denne ikke fandt Sted, snart eller seent vilde blive slaaede ihiel af de Sorte. - Cancellieraad Jngerslev forargedes saare over denne Yttring, hvilken han ansaae for en upassende Spøg og af den Beskaffenhed, at Forsamlingen ikke burde finde sig i Sligt. Men Justitsraad With erklærede, at hvad han havde sagt var hans ramme Alvor thi det laa ganske i Sagens Natur, at naar Negerne paa de andre Øer vare frie, saa vilde Trangen til Frihed paa de danske Øer blive særdeles stor, og naar da først Flammen ved en ubetydelig Omstændighed var tændt, vidste man fra St. Domingos Exempel, hvad Planterne kunde vente sig. De kunde da ret vel være tjente med den rolige Besiddelse, salv om de skulde deeltage i Bekostningen. En Comitte nedsattes, der kom til at bestaae af Landsoverrpr. Jespersen, Kammerh. Krieger og Propr. Weinschenk. – Desuden nedsattes Comiteer i følgende Sager, Proc. Jespersens Andragende, at Forsamlingen skulde indgaae med en allerunderdanigst Petition til Hs. M. Kongen om, at Organisationen af Lands-Overretten i Viborg forandres derhen, at 5 Tilforordnede votere i enhver Retssag, at det samme Antal bør være tilstede ved Rettens Holdelse, og at der, for at opnaae dette, beskikkes et passende Antal Assessorer. (Jespersen, Rummelhoff, Fleischer). Kbm. Ree's Andr. om Oprettelsen af et videnskabeligt theoretisk og praktisk Agerdyrknings-Jnstitut ved Sorø Akademie. (Ree, Fielstrup, Weinschenk). - Overkrigscommissair Holst Andr. om Ophævelsen af Portconsumtionen og Formalingsafgiften. (Holst, Estrup, Kbm. Müller).