JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-03
Jfølge passeret Arrest og derpaa følgende Dom og Execution blive tvende det Kongelige Communitet tilhørende, og i Windehelsinge Bye, Kirkehelsinge Sogn, Løve Herred, Holbeks Amt, beliggende 2de Arvefæsteboelstæder, ved Navn Halfdanshuus og Freiashuus, ved 3de offentlige Auctioner samlede bortsolgt. Det ene af disse Boelsteder har et Areal af circa 9 og enhalv Tønde Land, det andet circa 9 1/2 Tdr. Land geometrisk Maal, og ethvert af dem staaer for Hartkorn 1 Tde. 7 Skpr. 3 Fdk. 1/2 Alb. Første Auction afholdes Torsdagen den 12te August førstkommende, anden Auction Torsdagen den 26de August førstkommende, begge i Løve Herreds Tinghuus, hver Dags Eftermiddag Kl. 1 præcise, og 3die Auction, ved hvilken disse Boelstæder paa Communitets Directionens nærmere Approbation ville vorde bortsolgte, afholdes paa Stederne selv Fredagen den 10de Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10. Conditionerne, som paa Auctionsstedet, skal vorde bekiendtgjort, ere forinden til Eftersyn hos Tiørnelunde, den 25de Juli 1819. M. Gotsche, Kammerassessor og Communitetsforvalter. Hovedparcellen af en, med Rentekammer-Tilladelse, udstykket Gaard, beliggende paa Ulstrup Mark i Giørløv Sogn, Løve Herred, tilhørende Boelsmand Hans Pedersen, hvis Hartkorn er 2 Tdr. 2 Skpr. en treqvart Alb., bliver efter Reqvisition fra vedkommende Prioritets- og Udlægshaver, opraabt til Bortsælgelse ved 3de Auctioner, hvoraf den første afholdes i Løve Herreds Tinghuus, Torsdagen den 22de Juli d. A., om Middagen Kl. 12 Slet, den anden Auction, Torsdagen den 55te August, samme Sted og Tid, og den tredie og sidste Auction paa Stedet selv, Torsdagen den 19de f. M., om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. J Stedets Jorder, som ere af god Bonitet, er nedlagt den fornødne Sæd, som staaer i god Vext, og Bygningerne ere for faa Aar siden af nye opførte. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for Prioritets=Haveren i Stedet, i Henhold til Placaten 22de April 1817. Løve Herreds Contoir i Tjørnelund, den 8de Juli 1819. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-03
En i Nestved paa Torvet beliggende, til Giestgiverie, særdeles beqvem, Gaard, som har et godt Brændeviinsværk, er underhaanden at faae til Kiøbs eller i Forpagtning, naar Vedkommende derom behageligst inden 14 Dage henvender dem til Forvalter Rasmussen paa Gaunøe. J Mangel af Afhændelse underhaanden, vil Auction finde Sted efter nærmere Bekiendtgiørelse. Det bemærkes at Stedet strax kan tiltrædes. Grevensvænge Hovedgaard, hvis Marker er inddeelt i 3 Sædekobler og en god Aae Eng, hvilke Jorder staaer for Hartkorn noget over 14 Tønder, og er bekiendtgjort at ville komme til Auction til Bortforpagtning i 4 a 8 Aar, fra 1ste Mai 1820 af at regne, er nu bestemt at bortforpagtes ved Auction paa Nestved Raadhuus, Løverdagen den 7de August 1819, ved 11 Slet Formiddag. Med Forpagtningen følger Sædekorn, en fortrinlig god og complet Besætning af Heste, Vogne, Avlingsredskaber, Køer og Meierieredskaber, Folkesenge o. s. v.; alt efter de nærmere Conditioner, som fra 1ste August kan sees i 3 Hjorter i Kiøbenhavn, paa Postgaarden i Ringsted, paa Viinhuset i Nestved og paa Christianslund ved Gisselfelde. 16 a 20 Tdr. god faae Rug, af den hvide, kan faaes hos Undertegnede, for 7 1/2 Rbd. pr. Tde., i Löbet af August Maaned, naar jeg 8 Dage forud underrettes om hvad Tid den önskes. Cathrineslyst ved Sorøe, den 27de Juli 1819. O. Höyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-03
Hos Undertegnede kan erholdes: bedste Skotsk Hvede, til 15 Rbdlr. Sølv Tønden. Jeg tør med Føie anbefale denne Hvede til Dhrr. Landmænd, som god Saaehvede, da Skotlands Climat og Jordbund, som bekiendt, har meget tilfælleds med Danmark. Callundborg, den 24de Juli 1819. G. H. Fock.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-03
Hos Guldsmed Ringberg i Slagelse, bekommes smaae Sølv Fugle for 1 Rbd. Stykket, til forestaaende Fugleskydning. reen og frie for Heire og God Sæderug, Kinte, og avlet i landede Jorder, kan fra den 1ste August faaes paa Store Antvorskov ved Slagelse, hvor Prøve strax forevises.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-03
Hvor tvende Værelser til Gaden, Kiøkken og Spisekammer, samt et Sovekammer, paa een af Byens reelleste Gader, kan bekommes til Leie til førstkommende Flyttetid, det er godt indrettet, især for en Handlende. Nærmere Anviisning giver Avis-Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den uden, og indenlandske Historie. a vigtigste Nyeheder. naar Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen den August 1819 1 5 Aarg.) Løverdagen den 7. August 1819. 5te Aa Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Nordpols-Reiser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Capitain Ross, som reiste til Nordpolen forrige Aar, saae sig nødt til, imod de ham givne Forholdsregler, at opholde sig langt mere ved Kysterne end i Midten af Baffinsbugten. Vandets Dybde er nemlig ved de første langt større, hvorfore der er mere bøi Søe, eller Jsen er meere i Bevægelse, istedetfor at den i Midten af Bugten, sammenhober og opdynger sig til Bierge. Paa den østlige, eller den Grønlandske Kyst, strakte Dybden sig til 455 Favne, og i Midten kun til 100; men paa Vestkysten var tildeels endnu ingen Grund at finde med et Lod af 1005 Favnes Længde. Eensformigheden i denne Erfaring lærer: at man ikke af Vandets Dybhed kan slutte sig til, at det er sandsynligt, at der maae være en Giennemfart; de Norske og andre Kyster udvise det samme. Forresten ere Sønderingerne en meget roesværdig Deel af hvad der er udrettet paa denne Reise, hvorfore man er Capitain Ros selv megen Tak skyldig, som har beviist, at man ved behørig Omhyggelighed kan ligesaa godt naae Grunden ved 1000 Favne, som ellers ved 100. De Substancer, som findes paa Bunden af Havet, blive sikkrere optagne, ved et Jnstrument af hans egen Opfindelse, end det kan skee ved det sædvanlige Sænkeblye paa en Tiendedeel af samme Dybde, ja han formaaer endog ved en Jndretning ved dette Jnstrument, at forskaffe sig Kundskab om Temperaturens Grad i denne Havets Dybde. Uagtet Grunden af Havet, synes at hæve sig i Midten af Bugten, saa er det dog ved Capitain Rosses Reise blevet fuldkomment afgjort, at James-Øen, som paa de fleste Kaarter hidindtil indtog et saa stort Rum i Midten af Bugten, er ikke til. De hidindtil saa urigtig ansatte Længde Punkter paa Vestkysten, har i dette Stykke foranlediget Vildfarelser ved at sammenblande det ene med det andet, og følgelig faaer Bugten en langt smallere Skikkelse. Det er blevet foreslaget, at kalde den nordlige Deel af Bugten, som de Engelske Søe farere naaede den 20de August, efter ham: Ross Bugten, en Udmærkelse, som han meget godt har fortient.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Der læses i et Engelsk Blad, det er bekiendt, at en Jordomseiling er bleven udført ved Otto von Kotzebue, paa Grev Romanzovs Bekostning. For nærværende Tid udruster denne ædle Videnskabs Befordrer to nye Foretagender. Det ene har til Formaal, en Reise fra Asien til Amerika tvers over de faste Jismarker, nordlig for Tschuktschernes Land. Den anden skal seile opad en af de Floder, som i det nordvestlige, eller Russiske Amerika udgyder sig i Havet, og skal saaledes trænge frem til den ubekiendte Deel af Jorden imellem Cooks Jiscap og Mackensee-Floden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Det hedder i en Skrivelse fra Ems under 17de Juli, At ifølge Skibs-Efterretninger, skulle ogsaa Jismarker have viist sig i Nordsøen, som drive omkring i en anseelig Størrelse. Da Polariisen siden Aarene 1817 og 1818, skal ogsaa ved Kysten af Grønland &c. have sat sig i Bevægelse, og man selv i Vestindien skal have seet saadanne drivende Jismarker, saa er det ikke usandsynligt, at saadanne ogsaa ere blevne seete i Nordsøen. Skulde der eengang nærme sig en saadan Mile lang og bred Jismark til vore Øer, saa vilde dette ved være et interressant Syn at see den; ren om ogsaa en saadan Jismasse i Nærheden af 2 maatte formedelst sin Dybde, da de svømme over 100 Fod over Vandet, sætte sig fast nogle Søemile fra de Ostfriesiske Øer, saa vilde de dog i denne Frastand, især ved Nordenvinde, blæse meget koldt, og det vilde have skadelige Følger for vort Clima, eftersom flere Aar vilde gaae hen, førend en saadan uhyre Jismasse kunde smelte og opløse sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Den Engelske Journal Times indeholder følgende, om Spaniens nærværende politiske Forhold: den nu afsatte Minister Hr. v. Cafa Yrujo, var blot bleven hævet ved den nuværende Russiske Ministers i Madrid, Admiral Tatischefs Jndflydelse, som er meget yndet af Kongen af Spanien; han var ikke gunstig findet mod et Forbund med England, og mod den Engelske Gesandt Sir Wellesley, at denne Minister nu er styrtet, er det første Beviis paa, at Ruslands Jndflydelse paa Hoffet i Madrid er i Aftagende, og den første Belønning, for den Beredvillighed hvormed det Engelske Ministerium tager Partie mod de Sydamerikanske Jnsurgentere. Men uforklarligt er det, hvorfor Krigsministeren Hr. Egnia fik sin Afsked; thi han var Yrujos Fiende, og Englænderne hengiven. Hr. Lozano de Tørres, triumpherer allene over alle sine Fiender, han er en ivrig Ven af Jnqvisitionen, og haaber at faae Kardinalhatten, og maae betragtes, som den fortreffeligste Repræsentant for det gamle Spanien. Angaaende Spaniens Forhold til Nordamerika og England, hedder det: at man for nærværende Tid ikke har saa megen Jnteresse i Frankerige, for dette Riges Vel, som tilforn, da den sidste Krig har oprettet Pyreneerne paa nye, og England har tvunget Spanien til for bestandigt, at frasige sig den Familie-Tractat, som bandt de Bourbonske Hoffer til hinanden; ikke heller anseer man den nærværende Franske Gesandt i Madrid, Prindsen af Montmoreney, for at være skikket til at knytte de gamle Familiebaand paa nye, da han antages for at være mere tienlig til, at spille en Grand d'Espagnes=Rolle, end til at fremtræde som en constitutionel Fransk Konges Gesandt. – Na fremstilles i dette Stykke i Journalen Times, de allerede forhen i dette Blad udviklede politiske Forhold imellem Spanien, England og Nordamerika, om Florida og Cuba, med den Slutnings Bemærkning: at denne Strid om disse Provindsers Uafhængighed, maae nu faae hvilket Udfald det saaskal være, saa kan det dog kun føre til at bevirke, at det Spanske Sydamerika opnaaer hurtigere sin Uafhængighed, end det ellers vilde have været Tilfældet. Spaniens Vægring i Henseende til Floridaernes Aftrædelse, vil bevæge de Nordamerikanske Friestater til, at løsgiøre sig fra den paatagne Forpligtelse, ikke at ville erkiende de nye Republiker, og England vil af en naturlig Kappelyst, ikke blive tilbage. Ved alle disse Omstændigheder kan den Basis, hvorpaa man i Aachen har villet bygge den almindelige Fred, let faae et mægtigt Stød, Continental Jnterresserne, ere saa nøie forbundne med Søeinterresserne, at ikke en Kanon kan affyres i den nye Verden, uden at dens Gienlyd høres i den gamle. Om Mediationer ville kunne udrette noget der, da de ikke have udrettet noget selv hos Magter af den anden Rang, er et stort Spørgsmaal, og heele denne Gienstand fortiener enhver Statsmands fulde Opmærksomhed, i en Tidspunkt, hvori Gemytterne ere overalt i en Spænding, og hvori Følgerne af en nye Krig ikke ville være at beregne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Der skrives fra Jassy, Moldaus Hovedstad, under 24de Juni, Alle veltænkende Folk leve her i en stor Uroe. Den 20de om Middagen samlede sig en Hoben Mennesker, omtrent 4 til 500 Personer, de begave sig til Metropoliten og derpaa til den Østerrigske Agent Hr. v. Raab, og tvang dem til at giøre Fyrsten Forestillinger angaaende de nyelig skiærpede Pestforordninger. Den Troe var bleven almindelig, at disse Forordninger hørte til Fyrstens Finance-Speculationer, eftersom man ikke mærkede til nogen Pest og da Fyrstens Regieringstid nærmer sig til sin Ende. Fyrsten kom nu selv frem og vilde retfærdiggjøre de tagne Forholdsregler; men Forsamlingen skreeg, Der er ingen Pest, vi have ingen Handel, vi blive alle ødelagde. Fyrsten gik derpaa tilbage til sit Palais, Folket vilde trænge ind efter ham; nu skiød hans Arnautiske Livvagt løs paa Mængden, hvorved 24 Personer bleve saarede og dræbte, af hvilke nogle hørte til de fornemste Familier. Oprørerne adspredte sig; men Nattens Komme, og Arnanternes ringe Antal forhindrede Regieringen fra at foretage noget videre. Jmidlertid voxede Oprørernes Antal til den følgende Dag; Bønderne fra Omegnen, som bleve opfordrede dertil af Bojarerne, kom ind i Byen og Fyrsten blev ordentlig beleiret. Mangel paa Levnetsmidler nødte ham til, Natten imellem den 23de og 24de Juni, at liste sig hemmelig bort med 63 Arnanter, og at kaste sig ind i det befæstede Kloster Niabatzina, som ligger noget fra Jassy. Opstanden varer imidlertid ved, alle Anstalterne mod Pesten ere ophævede; Stadens Aga er afsat, og man kan ikke forudsee hvorledes det hele vil ende sig; nogle have endog Mistanke om en fremmed Jndflydelse herved. – Beyen af Tunis havde afsendt Tropper mod de oprøriske Arabere paa Grændsen mod Tripolis; længe giorde de Modstand mod disses Anfører Solimann Kiaya; men da de erfarede, at flere Tropper kom til, beqvemmede de sig endelig til at underhandle, da der nu kom Pest i den Tunesiske Leir, og Beyen gav sin Kiana Ordre til at skynde sig med at komme tilbage, saa gjorde han Fred med dem imod en Contribution af 1500 Kammeler, 500 Heste og 20000 Faar. Armeen er kommen tilbage til Tu J Ostindien vedvarer Krigen med de in nis. denlandske Stammer; Englænderne have erobret Fortet Nava, hvorved 346 Jndiske Soldater, maatte springe over Klingen; ved en anden Fægtning havde 200 Jnsurgentere den samme Skiebne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
J et Slotstaarn ved Dresden er opdaget en Skat, bestaaende af Smykker og Mynter, som anslaaes til 8000 Rdlr., og skal, efter Formodning, have lagt der forborgen i 60 Aar. - Kongen af Nederlandene indfører store Besparelser i sit Rige, alt Linie-Jnfanterie er afskaffet, og man behielper sig allene med Landeværn, som ikke lønnes. Ligeledes i det Civile ere foretagne betydelige Jndskrænkelser, og mange Embeder ere blevne forbundne med hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Nyeste Post-Efterretninger. Den udenlandske Post har ikke medbragt nogen vigtigere Efterretning i Dag end den, at der er opdaget en Sammenrottelse iblandt den Spanske Armee i Cadix, som har opvakt den største Bestyrtelse i Madrid, og hvorom Regieringen har bekiendtgjort følgende den 14de Julii, Overgeneralen Greven af Abisbal, havde faaet Efterretninger om Tilværelsen af en Sammenrottelse, og greb strax til Midler for at qvæle den i sin Begyndelse. Han afreiste om Natten imellem den 7de og 8de Juli fra Cadix, og samlede 4000 Mand paa Jsle de Leon og Puerto Real, med disse omringede han Leiren de la Vittoria i Punto St. Maria, som bestod af 7000 Mand Jnfanterie, Rytterie og Artillerie, og nødte dem til at nedlægge Vaabnene, han arresterede og afsatte Officererne, og forlagde Regimenterne i Andalusiens Stæder; alt dette gik for sig uden Uorden og Blodsudgydelse; 123 Officerer ere arresterede, hvoriblandt 5 Oberster, deres Navne anføres i Manifestet). Kongen har skiænket Greve Abisbal Storkorset af Carl den 3dies Orden, og udnævnt Feldmarskal Sarsfield, som understøttede ham, til General-Lieutenant. (Andre Franske Beretninger tilføie, at man ikke egentlig veed, hvorledes det seer nu ud i Cadix, og at det vilde være uforsigtigt, at spørge derom. Moniteuren melder: at den Spanske Gesandt i Paris, har faaet en overordentlig Coureer med den Efterretning, at et Orlogskib, to Fregatter og fleere smaae Fartøier, ere afseilede den 11te Juli fra Endix, med 4000 Mand ombord, for at understøtte General Morillo. Man troer, at Regieringen har ladet dem saa gesvindt afseile, for at skille sig ved dem. – Det Engelske Blad Coureren fortæller: at Ministeren Don Onis, er blevet arresteret ved sin Ankomst til Valladolid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
De Parisiske Blade melde bestemt: at Kongen af Würtemberg er paa sin Reise bleven i Schwalbach overfaldet i sine Værelser af 4 masterede Mænd, som have truet ham med, at naar han i Fremtiden ikke udviser mere god Villie og Retfærdighed, saa vil han komme til at falde som et Offer for Nationernes hellige Sag (Tydske Blade have allerede mumlet noget dunkelt om en saadan Begivenhed. Det er derfore paa Tiden at Regenterne begynde at bruge Alvor. Den 19de Juli ere to Præster arresterede i det Nassauiske og bragte til Wiesbaden, som skulle have været Medvidere i Lønings Mordforsøg paa Præsidenten Hr. Jbell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
De Forholdsregler, som den Preussiske Regiering antager blive stedse alvorligere, flere Personer ere blevne arresterede i Rhinprovindserne; i Cølln er Hr. Mublenfels, Substitut hos den Kongelige Procureur, bleven heftet og bragt til Berlin; den Preussiske Regiering skal være i Besiddelse af meget sikkre og vigtige Efterretninger om et udbredet Complot. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Ogsaa i det nordlige Frankerige har man søgt at sætte Gemytterne i Bevægelse ved at udbrede falske Proclamationer fra Bonaparte, hvori han lover at vilde snart komme tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
J England blive Urostifterne stedse farligere; i Stockport er Constablen Will. Birch, som skulde bortføre den arresterede Præst Harrison til Chester, bleven dødelig saaret af et Pistolskud; Lord Sid mouth har udsat en Belønning af 300 Pund Sterling paa Opdagelsen af Gierningsmanden. Harrison selv er løsladt mod Caution. Fom Anklager ere indleverede mod Boghandleren Wroe i Manchester, fordi han har udbredet Oprørskrifter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Atter ere nye Folkeforsamlinger udskrevne i Manufacturstæderne, og Hunt er indbuden til at begive sig til Manchester. Alle seenere indløbne Efterretninger bekræfte, at de Forsigtigheds-Regler, som Regieringen havde taget paa Folkeforsamlingsdagen paa Smithfields, vare overmaade betydelige; den vilde lade Almuen udtale sig, og tillige vise den sin Overmagt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Storhertugen af Baden har den 21de Juli tilsendt sine Stænders Forsamling et Reskript, hvori han tilmelder dem: at han seer sig ved Omstændighederne foranlediget til at prorog ere deres Møder fra den 28de Juli af til næste Foraar, selv ifald de ikke kunne faae Forhandlingerne om Financeloven bragt til Ende, som han dog opmuntrer dem til at skynde sig med saameget som mueligt. Begge Kamre have sendt en Deputation til Storhertugen; han tilkiendegav det Første sin Tilfredshed med dets Forhold, men til det andet Kammers Deputation, som overleverede ham 3 Takaddresser sagde han, at det var ham behageligt, dog eengang, at have truffet paa noget, hvormed det andet Kammer kunde være tilfreds. Alle hans tidligere Foretagender havde kun foranlediget ubehagelige Undersøgelser og anstændige Discussioner, selv hans Familie angaaende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Nye Konst Mærkværdigheder. J Mai Maaned d. A. blev det Monument opstillet i St. Peders Kirken, som Prinds Regenten af England har ladet udføre til Ære for de sidste Stuarts ved Marquis Canopa, det skal have kostet 2000 Guineer. Det hele Værk er et Basrelief af hvidt carrarisk Marmor, 27 Palmer høit, som forestiller et Slags Pyramide, (man kan i det mindste ikke vel benævne det anderledes) men, som istedetfor at ende med en Spidse, hæver sig i en Græsk eller Romersk Sarcophag, som er prydet med 3 Krandse, en Æggestok og et Slags udtakket Gesims. En Dorgaaer dybt ind i Pyramiden, og paa begge Dørsto perne deraf staae lige over for hinanden, de kun alt for hyppigen anbragte Dødens Genier, med Benene korsviis over hinanden og med omvendte Fakler; de see ud, som Pasquino udtrykker sig som de vare satte af Prinds=Regenten, som Vægtere, for at Prætendenterne, som han har manet derind med mange Omkostninger, ikke igien kunne komme ud. Over Døren til Graven, i en Høide af Totrediedele af det Hele udgaaer en Liste, hvorpaa de tre Buster Jacobs 111, og hans Sønner staae. Jndskriften lyder saaledes: Jacob 11. Jacob 1, magn. Brit. Regis silio, Carole Eduardo & Henrico Decano Patrum Cardinalium, Jacob III. filiis, Regiestiris Stuardige Postremis. Anno 1819. Længere nede: Beati mertui, qui in Domino moriuntur. Dette Mindemærke staaer mellem begge Støtterne af de første Pilaster i St. Peders Kirken, foran Battisteries Capel, det er mere indeklemt end oprettet med den paa samme Basis. Det hører efter Publikums almindelige Dom til Canovas mindre heldige Arbeider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Beltpassage. Fra den 1ste til den 4de August ere udreiste. Til Sielland. Herredsfoged Freisted. Mad. Martini. Cand. jur. Jørgensen. Mad. Erichsen, med Datter. Maler Poulsen. Mad. Knudsen. Frøken Puhl med 2 Jfr. Lieut. A. v. Scheel. Disciplerne Christensen og Lausen. Garver Jensen. Major v. Kall. M. L. og P. J. Kall. Lieut. P. Rasmussen. Til Fyen. Doctor Garleib med Frue. Cancellist Brodersen. Etatsraad Hansen med Kudsk. Generalmajor v. Castonier med Tiener og Kudsk. Greve v. Bernstorff med Familie og Følge. Forvalter Knudsen. Gartner Bruun. Cand. Theol. Olsen. Garver Jensen og Kone. Capt. Klaumann. Piqueur Møller. Jfr. Gittermann. Student Brorsen. Discipel Chr. Paludan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Jndenlandske Efterretninger. Under 9de d. M. er emaneret en Cancellie-Placat, saa lydende:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Hs. Majestæt Kongen har under 7de d. M. behaget allernaadigst at resolvere: at Bestemmelserne i Placaterne af 26de April 1814, 4de September 1815 og 26de Mai 1818, allernaadigst maae udvides til de Stykkudske, der have tjent i 6 Aar, og i Følge deraf overgaae til Reserve Classen, saaledes, at den dem paaliggende Værnepligt, naar de opholde sig i Kiøbstæd, ligesaalidet bør være dem, som det til Forstærknings-Bataillonerne hørende Mandskab, til Hinder i at drive den Profession og Næringsvei, hvortil de øvrige efter Anordningerne maatte være berettigede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
Torsdagen den 29de Juli og Fredagen den 30te Julii foretog det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab dets sædvanlige aarlige Fugleskydning. Hs. Majestæt benaadede Selskabet med sin allerhøieste Nærværelse, ogsaa glædedes Selskabet ved Hs. Høihed Prinds Frederich Ferdinands Tilstædeværelse. Hs. Kongelige Majestæt saavelsom Hs. Høihed Prindsen behagede selv at skyde til Fuglen. Første Dag blev Ringen nedskudt af Hr. Uhrmager Halgreen for sig selv, Gevinsten en Sølv Flødekande, indvendig forgyldt. Hovedet blev nedskudt ved Hr. Major Scheel, Ridder af Dannebrogen, for sig selv, Gevinsten en Sølv Kaffekande. Anden Dag venstre Vinge nedskudt af Hr. Viinhandler Schou for Hs. høifyrstelige Durchlautighed Prinds Carl af Hessen, Gevinsten en Sølv Sukkervase. Høire Vinge nedskudt ved Hr. Grosserer Monderlod for Hr. Justitsraad Feddersen, Gevinsten en Sølv Sukker vase, indvendig forgyldt. Rumpen nedskudt at Hr. Uhrmager Halgreen for Hr. Etatsraad Stendrup, Gevinsten en Sølv Theepotte. Kongepladen blev derpaa nedskudt ved Hr. Justitsraad Jacobsen for Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Wilhelmine Marie af Danmark, Gevinsten 6 Sølv Taffelstager, som Hs. Kongelige Høihed behagede naadigst at modtage, og blev Høistsamme for dette Aar altsaa Selskabets høie Foresatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-07
(Statstid.)