Berlingske Tidende, 1755-09-01
En meget habil Fransk Minister Grev d'Estrades bekræfter det samme hvad jeg her har forebragt, iblant de Ting han anfører imod Kong Carl den 2dens Commissarier 1662, hvor han med disse Ord forklarer sig, at Pentagont, et andet Sted paa det faste Land, er det første af Acadien. Concessions=Acterne over denne Sag ere gandske tydelige. Den ældste er fra Kong Jacob den første af Engelland 1621. Grendserne af Nye Skotland eller Acadien ere derudi tydelig nok beskrevne, og af de selvsamme bliver det forklaret at de strekke sig indtil den Flod St. Laurent. Man kand just ikke sige, at dette Patent udtrykkelig er gjort for de nærværende Stridigheder. De kunde og derved ikke for deres Sag vinde noget. De gamle Franske Acter bruge de samme Ord. Kong Ludvigs den 13des aabne Breve til Hr. von Razilly for 1633, at tage det i Besiddelse, giver det gandske Land imod Sønden ved Floden St. Laurent, det Navn Acadien, og den Commission, som den 30 Jan. 1654. blev givet det Compagnie des Peches=Sedentaires fra Frankerige, siger udtrykkelig, at Acadien imod Norden har til Grense den Flod Laurent, og mod Vesten den Flod Kinibeck. Ludvigs den 14des Commission som 1647, til Daunay blev holdet, beskikkede ham til Gouverneur og General-Lieutenant i alle Landene, Ge beterne, Kysterne og Grenserne af Acadien, fra den Flod St. Laurent indtil Virginien. De see altsaa min Herre, at de Gamle Grenser paa begge Sider ved Kongelig Anseelse ere blevne fastsatte, har man herefter endnu andre Beviis nødig, saa kand Engellænderne forelegge dem det Ces sions Jnstrument af 17 Febr. 1668, i Kraft heraf er dette foranførte Land med disse Ord givet Frankerig tilbage: Al det Land som bær Navn af Acadien, og ligger i Syd=America, som den Allerchristeligste Konge forhen har havt, nemlig de Festninger, Pentaget, St. Jean, Port-Royal, 72. September Maaneds Stats-Tidender for Aar 1755. la Heve, og Cap de Sable, som Fransoserne har havt, for Engellænderne har erobret dem. Af dette Jnstrument, og af det som i følge deraf skeede, seer man klarlig, at den Tid Afstaaelsen er skeet til Frankerig, har de Franske stedse paastaaet, at disse Steder Pentagoet, St. Jean og Port Royal skulle indbegribes med i Acadien. Saa snart der nu skulle skee en Tilbagelevering heraf til Engellenderne, sige de at disse Steder ikke høre dertil, men det kommer her an paa Ret og Retfærdighed, og ingenlunde paa det Spørsmaal. Om Engellenderne kunde være at beklage, dersom de have mist en Deel af det de besidde. Fransoserne selv har, fra den Tid Tractaten til Utrecht blev oprettet, ikke indskrænket Acadien i de Gren ser, som i deres Brev blive fastsatte. Dette sees tydelig nok af Frankerigs Forslage af 10 Jun. 1712. formedelst hvilke de tilbyde sig at afstaae den Fæstning Plaisance og andre adskillige Steder, ifald Dronning Anna derudi ville bevilge at levere Acadien tilbage igien, hvoraf den Flod St. George herefter skulle være Grenseskiel. Denne Flod St. Georg er paa det faste Land af America lidet hen imod Sønden ved den Flod Pen taget eller Penobscot, og saadant et Forslag havde været latterlig, dersom Acadien skulle være indgrenset i en liden Deel af den halve Øe. Jeg maae tilstaae dem det min Herre, at de mange og anseelige Grunde, som til Fordeel for det Engelske Systemate ere foreenede, har temmelig røret mig, jeg beholder mig det allene endnu at give dem en vidtløftigere Oplysning, naar jeg først faaer at see, om man kand finde et eneste Stykke, som kand være det Franske Systema fordeelagtig. Have de saadant et, beder jeg dem de ville forevise det samme, førend de bekiendtgiøre for os andre Paastaaelser enten af den ene eller den anden Nation. Lands-Tingene for October Maaned blive holdne: Siællands den 22de. Fyens den 29de Jyllands den 8de. Lollands den 29de