JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Nyeste Post-Efterretninger. J hvor vigtige end de udenlandske Efterretninger fra Europa begynde at blive, saa ere dog de vi have faaet fra Amerika endnu vigtigere. Der meldes nemlig fra Rio Janeiro under 25de September, at alting er der i fuld Jubel, da Prins=Regenten er paa anførte Dag udraabt til Constitutionell Keiser over Brasilien under Titel af Dom Pedro primeiro (Peter den 1ste.) Det hedder i den i denne Anledning udstædte Proklamation, Portugal beskiærmer os Amerika indbyder og Europa tilraaber os Biefald! Don Pedro forsvarer os, leve den constitutionelle Keiser, Den 26de skulle Tropperne aflægge den nye Keiser Hyldingseed; fra Bahia forventede man gode Efterretninger. - Kongen af Portugal, den nye Keisers Fader, har den 20de October, altsaa 8 Dage sildigere end Keiserdømmets Oprettelse, udstædet en Skrivelse til ham, hvori han befaler og tillige formaner ham til at aflægge Eed paa den Portugisiske Constitution. (Denne Skrivelse vil nu ankomme for sildig og blive forgiæves, thi det store Slager skeet). Den nye Regierings Decreter i Brasilien blive nu publicerede ved Statsraadet; det er befalet, at enhver Brasilianer eller Portugiser, som vil bekiende sig til det nye System, skal paa den venstre Arm bære en grøn Blomst i en gylden Triangel med den Omskrift: "Uafhængighed eller Døden. Manifestet og Proclamationen, som skal gaae for sig den 12te October, er underskreven af Don JoseClemmento Perera. - Den bekiendte Columbiske Vicepræsident Hr. Za er død i Bath i England.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Man forsikkrer at Præliminair-Conferencerne om Grundlagene til de videre Forhandlinger ville blive sluttede den 3die, og at de almindelige Raadslagninger ville blive underskrevne den 5te. Efterat de Tyrkiske Anliggender ere blevne forhandlede, var Turen kommen til Spanien og Resultatet af Beslutningen skal være bleven, at Congressen vil afsende en Declaration til Madrid. Men siden den Tid skal den endog have fattet en deffintiv Beslutning, angaaende Anliggenderne paa Halvøen, men som man paastaaer skal aldeles være af et fredeligt Jndhold; Dette er saameget mere troeligt, som det kan antages at være Resultatet af flere af de der sig opholdende Diplomaters Forhandlinger. Jmidlertid vil man først kunne dømme derom med Vished, naar Støret bliver hævet, især da overordentlige Omstændigheder ogsaa kunne tilveiebringe daglige Forandringer. – Raadslagningerne og Jtalien ere udsatte til Enden af Novbr. Der vil først blive forhandlet og Neapel skal rømmes af de Østerrigske Tropper, hvilken Forhandling Fyrst Ruffo ogsaa skal bivaane. Man formoder dog, at Rømningen vil blive endnu opsat en Tid, da man allerede har været af denne Meening ved de præliminaire Conferencer i Vien. - Piemonts Rømning vil finde færre Vanskeligheder, dog skal Østerrig endnu giøre Paastand paa visse Betingelser. – Man maae troe at Hovedforhandlingerne paa Kongressen ere allerede forbi, da den Franske Minister Vic v. Montmorenci er afreist fra Berona. Ogsaa forventes den Keiserlige Russiske Ambassadeur, Greven af Pezzo di Borgo som har været befuldmægtiget Minister ved Congressen, tilbage til Paris. – J London vil man vide, at Congressen har den 17de November forhandlet heele Dagen om de Spanske Anliggender og at den, den 18de derpaa, har fattet en bestemt Beslutning. Den Franske Minister for det Jndenlandske har svaret Handelstanden paa sin bekiendte indgivne Forestilling: at han vel maatte rose dens gode Hensigt, men maatte tillige give tilkiende, at det syntes ham noget upassende, naar raadslagende Commissioner ville vige af fra deres egentlige Bestemmelse og ville indskrænke Monarkens Hensigter, som ifølge Constitutionen besidder udelukkende Ret til at erklære Fred eller Krig. – Det er mærkeligt, at Kongen af Frankerig har ved en Forordning af 20de November indkaldet 40,000 Mand af Conscriptionen for 1822. Bladet Times paastaaer imidlertid, at den Franske Armee er nu ikke meere saa frygtelig som den har været i forrige Tider, da den bestaaer af lutter unge Soldater, som ikke have været før i Krigen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Det Spanske Regentskab er nu paa Flugten og saagodt som opløst. Den 18de November Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen afgik Regentskabet fra Puicerdatil Livia og passerede Brøen 20 Minuter derefter, 25 Mand Fodfolk under en Officeers Commandegik foran, derpaa 8 Karrer med Bagage, derefter Regentskabets Garde-Compagnie, 54 Mand stærkt, hvoriblandt 3 Officerer, derefter Ryttere, derpaa Marqvien af Mataflorida med et hvidt Baand, derefter Erkebiskoppen af Tarragona, Ministerne Ortaffa og Gispert tilligemed General Lagnna, Commandanten i Puicerda og nogle Officerer; endelig sluttede nogle Landsenerer, Hr. Matafloridas Søn og to Ryttere Toget. De Saarede bleve bragte fra Urgeltil Puicerda. Baron Eroles har kastet sig ind i Castellet i Urgel med 500 eller 1000 Mand; hans Huus i Staden Talarn er blevet sløifet af de Constitutionelle lige ned til Jorden, efterat hans Familie havde forladt det. Baronessen er ankommen paa Fransk Grund, escorteret af en betydelig Afdeling af hendes Gemahls Armee, som bragte alle de constitutionelle Fanger med sig, som endnu vare i Live. Baronessen blev indladt uden Modsigelse og opholder sig nu i Toulouse; men af Tropperne blev det forlangt paa Grændsen, at de skulle nedlægge deres Vaaden og løsgive deres Fanger. Man vil sige, at de skulle have havt en blodig Fægtning med det 8de Franske Jnfanterieregiment, da de ikke have villet give Vaabnene fra sig. – Da Troens Armee ikke længere kan giøre Modstand i regelmæssige Fægtninger, saa skal Baron Eroles have opløst sin Armee i Gueriller paa 2 til 300 Mand, og befalet dem at føre Krigen i Biergene; endnu er Castellerne i Meqvinenza og i Urgel i deres Magt; men Staden Urgel selv er besat af Mina, og Borgerne i Staden havde sendt en Deputation til ham og bedet ham om Tilgivelse og forsikkret ham om deres Hengivenhed for Constitutionen. Præsidenten i Regentskabet, Creus, Ærkebiskop i Tarragona, er ankommen til Marseille, nogle ville sige, at Hertugen af Jnfantado er ogsaa ankommen dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Trappisten opholder sig i Toulouse; han er kun 5 Fod høi; men hans Ansigt røber en fast Characteer; han gaaer i en bruun Munkedragt; han skal meget desvære sig over Baron von Eroles. - Det nyeste Rygte man har fra Paris melder: at Mina skal have forfulgt de svage Levninger af Troens Armee til Llivia og bemægtiget sig Regentskabets Bagage Det var ved Conca, at Mina aldeles slog og sprængte Troens Armee og paa samme Tid blev Mi sas aldeles slaget af General Milans ved RodaBegeistringen over Minas Held skal være meget stor i de Cataloniske Stæder. - Man erkiender nu, at hans tilsyneladende Uvirksomhed var planmæssig; thi ifølge Krigens Beskaffenhed kunde denne Langsomhed ikke have for ham selv nogen skadelig Følge; derimod maatte han befrygte alt for sin Armee og sin Regiering, dersom han var bleven slaget. - O'Donnell vil nu formodentlig ogsaa opgive sine Foretagender i Navarra; han rykker i det mindste ikke frem fra Jrati, General Torrizos staaer i Vittoria med en constitutionel Krigshær for at observere hans Forhold, endnu vedvarer Bierg krigen i disse Egne; Generalen skal aldeles have slaget Jnsurgenterne i Boronda Dalen. – J det Jndvendige af Spanien bliver det stedse meere roeligt, efterat de Cortes have fattet den Beslutning, at gjøre Commune=Raaderne i alle Stæderne ansvarlige for al den Skade, som Jnsurgenterne i Omegnen kunne foraarsage; da hine nu ere opvaagnede af deres Slummer og giøre sig alvorlig Umage for at dæmpe Uroelighederne. – Alliance Tractaten med Portugal bliver ikke afsluttet, da Spanien ikke vil give Sliv paa Fæstningen Olivenza. Derimod tales om, at en Handelstractat er afsluttet imellem Spanien og England, eller at i det mindste, som Bladet Coureren siger, at de Cortes have i et hemmeligt Møde tilkiendegivet deres Tilbøielighed til at afhielpe nogle af de Engelske Kiøbmænds Besværinger. Bladet Times siger derimod at den kan meddele den sikkre Efterretning, at de Cortes have i et hemmeligt Møde den 14de bemyndiget Regieringen til at underhandle om en Handels-Traktat med England. – Lord Amherster afseilet med Skibet Jupiter paa 60 Kanoner til Ostindien. hvor han skal være General=Gouverneur. Der bliver udrustet en Eskadre i England, som skal være bestemt til Vestindien og Sydamerika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Man har med denne Post faaet Efterretning om nye Seiervindinger af Grækerne, der meldes nemlig fra Tricala i Thessalien under 11te October; Odyssens og Contojonnes have aldeeles tilintetgjort 8000 Tyrker i Passerne ved Trachis, som er Forposten til Thermopylerne; det var den sidste Forstærkning som Chorschid havde faaet fra Rumelien og som han strax afsendte under Vraga Pascha. Disse farlige Klippe=Porte til Thessalien og til Lokris ere allerede i Aaret 1822 blevne 25 til 30,000 Tyrkers Grave. Odysseusfrykkede derpaa frem til Demokos og vendte sig nu mod Harmyros for at understøtte Grækerne fra Bierget Pelion af, (nemlig for at hielpe dem til at betvinge den Rest af de Tyrkiske Tropper, som staaer i det østlige Livadien) Sturner holder Aspropotamos og Chasia befatte, Tasses har besat Olymp og har afskaaret Chorschids Forbindelse med Salonich, saa at han er kun endnu i Besiddelse af den store Slette ved Larissa og Ternovo. Cassandra er igien besat af sine egne Jndvaanere under den uforfærdede Dimantis Befaling. Tyrkerne have tabt al deres Tillid paa deres Overlegenhed. Ligeledes meldes fra Corfu, at Maurokordatos har slaget den Tyrkiske Armee ved Makrinoros, Lutrakis og Lapsis, hvorpaa den har opløst sig og paa sit Tilbagetog udplyndret flere Landsbyer, saavel Mahomedanske, som Christelige. Den Græske Armee under Mau og kordatos bestaaer nu af 8000 Mand, og erholder dagligen Forstærkninger. General Norrmann commanderer et Regiment svært bevæbnet Jnfanterie. – Den Tyrkiske Flaade skal have forladt Candia og er bleven seet ved Chios. – Jfølge de nyeste Efterretninger man har fra Erækenland, nemlig fra Corfu af 14de November skal Omer Pascha være bleven slaget ved Wrachori, man seer at baade han og Chorschid gientage deres Angreb, fø om mueligt at frelse de Tyrkiske Tropper, som staae indsluttede i Livadien. – Der ere Fredsunderhandlinger i Værk med Perserne og Rygtet har endog gaaet, at Freden allerede var afsluttet; men dette kan ikke forholde sig saaledes, da man ingen directe Efterretninger har derom fra Constantinopel. Jmidlertid er det troeligt, at Porten snart vil søge at slutte Fred med dem og at den vil beqvemme sig til at opoffre nogle Provinser for at kunne giøre stærkere Modstand ved de Farer, som true den fra andre Sider. – Den Østerrigske Jagttager udbreder sig med den største Udførlighed om den Høitidelighed, hvormed den Østerrigske Jnternuntius, Friherre von Ottensels, er bleven modtaget ved den offentlige Audience, som han havde hos Sultanen den 15de October. Friherren, som forstaaer det Tyrkiske Sprog, holdt sin Tiltrædelses-Tale deri. Sultanen svarede ham personlig, at da det venskabelige Forhold, som finder Sted mellem begge Riger, er fast grundet, saa var det Hs. Keiserlige Ønske og faste Villie, at de Traktater, som staae i Overeensstemmelse dermed, blive stedse meere og meere befæstede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
J Fyrstendømmerne seer det endnu ud som tilforn, de fra Moldau flygtede Bolarer vægre sig ved at komme tilbage. J Vallachiet synes det rigtignok at være Sultanens Villie at holde en strængere Mandstugt. – J Tunis er den 22de September opdaget en Sammenrottelse mod Beien, som var opspundet af hans Skatmester, som var en Morian; han er bleven henrettet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 22de November. Torsdagen den 7de November d. A. holdtes i Regentskirken Universitetets sædvanlige Hoftidelighed i Anledning af Luthers Reformation og Universitetets Gienopretteise. ved Kong Christian den tredie. Jndbydelses-Skriftet, forfattet af Professor og Doctor i Medicinen O. Bang, indeholdt medicinsk practiske Jagttagelser, samlede i privat Praxis i det sidst forløbne Aar med forudskikkede Betragtninger og Naturens Læge Kræfter. J den ved Festen holdte latinske Tale afhandlede Prof. O. Bang hvorledes den menneskelige Aandi alle sine Bestræbelser kun igiennem Trældom gaaer frem til Friehed. Herpaa proclameredes af Prof. Schow, som daværende Decanus, 153 nye academiske Borgere, af hvilke 106 i sidste Examen Artium havde erholdt Characteren Laudabilis, 46 Haud illandabilis og een Non contemnendum, blandt Laudabilisterne havde 7 viist sig værdige til Eneemium publicum, og det efter de specielle Characterers Beskaffenhed i følgende Orden: 1. Albert Christian Scholten, fra Metropolitanskolen. 2. Just Henrik Frederik Christian v. Phister, Secondlieutenant i Artilleriet, dimitteret af Cand. Jver Schow. Christian Thorning Engelstoft, duitteret af Cand. J. B. Daugaard. Adolph Ludvig Manthey fra Metropolitanskolen. Hugo Adolph Jacobi, fra Borgerdydskolen i Kjøbenhavn. 6. Albert Sadolin Wesenberg, fra Wiborg Kathedralskole. 7. Peter Christian Kierkegaard, fra Borgerdydskolen i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Mariboe, den 15de November. Den 12te og 13de dennes har været et saa lavt Vande i Beltet imellem Sjælland og Falster, som man ikke i lang Tid kan erindre Mage til. Mange gamle og store Træestammer ere ved denne Leilighed seete langt ude i Søen, som vist har lagt der i mange Tider usynlige. Ageposten fra Siælland er ved dette lave Vand opholdet, da alle Fartøier stode paa Grund, og der, hvor man ellers kunde seile, var tørt Land. – Det samme har ogsaa været Tilfældet ved Nykjøbing ved sidste Marked, da Vandet var saa lavt, at hverken Folk eller Heste kunde sættes over, men maatte overnatte. Endnu den 14de vare adskillige paa Markedet kjøbte Heste ikke ankomne til Mariboe, formedelst Lavvandet imellem Nykiøbing og Sundbye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Ved Bandholm har ligeledes været et overordentlig Lavvande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Paa Forespørgsel af en Amtsprovst i Anledning af Forordningen af 24 Junii sidstleden, har Kancelliet svaret: at Skudsmaal ei er fornødent, naar Tienestefolk flytte fra et til et andet af de Sogne, der ere forenede under eet Pastorat, men derimod bør slige Personer, hvor særskilt Ministerialbog er indført for hver Kirke, føres paa Af- og Tilgangslisterne. Jøvrigt paaligger det i slige Tilfælde ikke de Til eller Fraflyttende at melde sig hos Degnen eller Kirkesangeren. Den ved Plakaten af 26de Mai 1779 §. 3 tilstaaede Fritagelse for Brugen af stemplet Papiir til Skudsmaal i det Tilfælde, naar et Tyende vel flytter fra et Sogn til et andet, men dog forbliver paa det samme Gods, maae ansees bortfalden ved Forordningen af 20de Juni 1783, og alle Skudsmaal blive saaledes efter Forordningen af 26de Mai 1804, §. 13, og Skole=Anordningerne af 20de Juli 1814, at skrive paa behørigt stemplet Papiir. Præsteattester eller Altergangssedler for givte eller boesiddende Folk, bør efter Forordn. af 25de Mai 1804 §. 13, ligesom andre Præsteattester skrives paa stemplet Papiir No. 2 af anden Klasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
16 Rovbr. 1822. Kancellie-Cirkulaire, hvorefter den paa Grund af Forordningen af 20de Juni 1788 dens 42 §. i enkelte Distrikter Mandskabet tilladte Ombytning ved Sessionerne, saaledes, at den der bliver Soldat, tilforhandler sig en andens Frilod, imod derfor at give en Godtgiørelse, som Vedkommende indbyrdes forenes om, efter Armeens nærværende Forfatning, hvorefter Forskjellen mellem de forhen saakaldte Landrekrutter og Landsoldater er ophørt, og Tienesten gjort lige for Alle, som udskrives til Soldater, er aldeles uanvendelig og ulovlig, hvad enten den foretages med eller uden Betaling, men den Udskrevne er pligtig til at tiene selv, eller hvis han vil stille for sig, at erlægge den befalede Kiendelse til Landmilicefondet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
J Følge denofficielle Bekiendtgiørelse fra den administrerende Direction for Fattigcolonien Frederiksgave, ere nu 20 Colonisthuse færdige. Bygte i lige Linie og i lige Afstand fra hverandre, danne disse Boeliger i to, 1500 Skridt lange Rækker, en 20 Fod bred Gade, og yde ved deres eensformige Udvortes et behageligt Syn. Ogsaa Colonieinspecteurens Huus er færdigt, og anbefaler sig ikke mindre end Colonisternes Boeliger ved en hensigtsmæssig Indretning. Jnspecteurens Huus har en Længde af henved 75 Fod, en Brede af 40 Fod, og hver Colonistbolig en Længde af 36 Fod og en Brede af 25 1/2 Fod. Men af de Bygninger, som efter Planen skulle opføres, mangler endnu Skolehuset, med hvis Bygning der skal begyndes næste Foraar. 12 Huse ere allerede beboede af Jnspecteuren, Skolelæreren, og 10 Colonistfamilier, hvis Tal i det Hele udgiør 55. J dette Øieblik er der af de tilliggende Jorder opdyrket 41 Tønder 27 Qvadratroder Land, og 10 Tdr. 169 Qvadratroder ere velbearbeidede, giødede og besaaede med Rug, der overalt staaer i frodigste Fremvæxt. Desuden skulde i afvigte Efteraar endnu oppløies omtrent 26 Tdr., og paa lave Mosejor. der 10 Tdr. optages til Græsning, hvormed det allerede er gjort Begyndelse. De 90 Køer, som eiedes, ere ved Salg formindskede til 24, der ere saaledes fordeelte, at hver Familie har faaet 2 Køer. Aarsagen dertil vare de stigende Foderpriser og Frygten for at Giødningen ikke skulde kunne opveie det undværlige Hornqvægs Underhold. Faarehiorden, som har leveret 300 Pund god Uld, har man beholdt, og den bestaaer af 226 Stykker. Markarbeidet forrettes ved 10 Heste. Den nuværende Colonieinspecteur er Hr. Nissen fra Heide, en duelig og erfaren Landmand. Til Skolelærer og Opsynsmand over Jndustrieskolen er valgt Hr. F. Althoff, en prøvet og duelig Mand, hvis Kone underviser qvindeligt Haandarbeide. Jndtil Skolehusets Fuldendelse er eet af Coloniehusene indrømmet til en Bolig for Læreren, og et andet til Skoleunderviisningen. J det sidste underviser en i Uldmanufactuerfaren Colonist de Øvrige i at spinde Uld, for med Tiden at finde i Uldmanufactur en Bifortieneste, hvortil een af Actionairerne har foræret de fornødne Redskaber. Af den hidtil vundne Uld er nogle 100 Alen Klæde forfærdigede, som er bestemt til Colonisternes Beklædning. Paa Colonien ere 2 Børn fødte og en Colonist død. Efter H. D. Landgreve Carl v. Hessens Ønske har det Schlesw. Holst. Bibelselskabs Forvaltningscommittee foræret Colonien 42 Bibler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Til den theologiske Embedsexamen i October Qvartal d. A. meldte sig 10 Studiosi, af hvilke 6 erholdt Caracteren Laudabilem og 4 Haudislaudabilem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Til den fuldstændige juridiske Examen i October Maaned afholdte mundtlige Prøve have 6 Examinander indstillet sig, af hvilke 3 tilkiendtes Caracteren, Laudabilis, og 3 Haud illandabilis. Til den i samme Maaned afholdte mundlige Prøve for Ustuderede, have 28 indstillet sig, af hvilke 14 blev tilkiendt Caracteren Beqvem og 14 Ei ubeqvem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Til den philosophiske Examens første og anden Deel, fremstillede sig i Slutningen af October og i Begyndelsen af November d. A. 117 Candidater, af disse fik 70 Caracteren: Laudabilis, 43 Handilaudabilis og 4 Non contemnendum, blandt Laudabilisterne fandtes 14 værdige til Encomium publicum, nemlig: 1) Jens Jensen, 2) Christen Noe Tang, 3) Lieutenant Anton Wilhelm v. Scheel, 4) Andreas Daniel Andresen, 5) Janus August Paludan, 6) Caspar Frederik Wegner, 7) Johannes Ferdinand Fenger, 8) Johan Benzen Koch, 9) Peder Tetens Hald, 10) Jens Christian Smith, 11) Hans Peter Jngerslew Storm, 12) Peter Jürgensen, 13 Peter Marinus Sinding, 14) Andreas Winding Biørn Thorsteinson og Kristine Thorsteinsdatter paa Jsland ere, for begaaet Blodskam, ved Høiesteret dømte til at have deres Liv forbrudt. Garver Gross i Holbek er for Mangel af Rigtigheds Aflæggelse, som forhenværende Kjæmner i Middelfart, dømt til at betale 666 Rbd. 77 1/2 s. S. og T. til denne Byes Kjæmmerkasse, eller i Mangel af sammes Betaling hensættes til Fængsel og Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning, indtil han enten har afbetalt sin Gield eller ved Døden afgaaer. Selveiergaardmand Andreas Frederichsen, som var tiltalt forat have forledet anden Mand til at afgive en urigtig Forklaring for Retten, bør bøde 20 Rbd. Sølv, til Svenborg Amts-Fattigkasse, samt være uværdig til herefter at være Sognefoged. Af 7 Personer, som vare tiltalte for løsagtig og foragerlig Adfærd imod et Fruentimmer, ere 2 dømte til 80 og 1 til 60 Dages simpelt Fængsel, samt de andre til at straffes med Riis af Slutteren, 2 hver med 24 og 2 hver med 12 Slag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Odense, den 19de November. Ved Branden i Langæble var Hans Nielsens Søn, en Snees Aargammel, just ifærd med at redde et Pengeskab, da han i det samme faaer Øie paa sin Moder, som, lammet af Skræk stod Fare for at indebrændes. Øjeblikkelig slap han Skabet og reddede Moderen. –J forrige Uge havde vi nogle Dages alvorlig Frost, som dog igjen er ophørt. Jmidlertid har samme nok standset Begetationen, der var saa frodig, at man her endnu i Novbr. Maaned har seet modne MarkJordbær.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Kiøbenhavns Børs, den 6. December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterd. 2 M. 237. London 2 M. 11 1/2 Rbd. - s. Specier 251. Den 6te December 1821, 253.) Sp. solgtes til 15 Rbmk. 1s. (Jfior 15 Rbmk. 3 s.) Oblig. (med Renter fra 11te Juni 1822) 81 a 81 1/2 (Jstor 74 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/4 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbkedl. 12 3/4. (Jfior 12 3/4) Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Kiøbenhavns Torvepriser, den 6. December. Rug, Tdn. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Tdn. 3 Rbdlr. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s., Ærter, Tdn. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk. Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Beltpassage. Fra den 5te til 8de December ere udreiste: Til Fyen Syndikus Gütschow med Datter, Kammerskriver Born, Grosserer Caul; Ritmester, Sehestedt, Kammerjunker Sehestedt, Forvalter Jørgensen, Lærer Bondo, Major Jnqversen, Pastor Jessen, Tommermand J Palle, Generalkrigskommissair Neergaard, Skibskapt. Kielsen, Lau, Svendsen, Tømmermand Damkiær, Kammerj. Jægermest. Theilmann, Student Buhl, Handelsfuldmægtig Beck, Forv. Møller, Skibskapt. Svendsen, Jfr. Lagonie, Brygger Salomon, Proprietær Pedersen, Russisk Collegialrand Gerschau. Til Sielland. Svensk Koureer Brolin, Søe Premierlieuten Leth, Mad. Engberg, Frøken Saxtorph, Slagter H. Eckaber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
AVERTISSEMENTS. Da det ved den, den 20de forrige Maaned afholdte 3die Auction over Gaarden Matr. No. 166, som er beliggende paa Slagelse Kiøbstæds Bredegade og tilhører Brændeviinsbrænder Christen Filchens Fallitboe, gjorte høieste Bud af 8700 Rbdlr. Sølv og 300 Rbdlr. Sedler, ikke af Vedkommende er bleven approberet, saa bliver bemeldte Eiendom med Brændeviinsværk, saaledes som samme i den Vest-Siællandske Avis for dette Aar No. 90 og 91 findes beskreven, stillet til 4de og sidste Auction, som afholdes paa Stedet Fredagen den 20de denne Maaned, Formiddag Kl. 11. Brændeviinsværket vil forsøges alternativ opraabt, særskildt fra, eller i Forening med Gaarden. Conditionerne ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 5te December 1822. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-12-10
Efter vedkommende Udlægshaveres Begiering bliver det Brændeviinsbrænder Jens Rols tilhørende under No. 238. bag Slotsgraven heri Byen beliggende Huus stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 7de Januari 1823. 2den Auction Mandagen den 27de f. M. og 3die Auction Mandagen den 10de Febr. 1823. De 2de første Auctioner afholdes paa Callundborg Raadstue og den 3die Auction paa det sælgende Sted, hver af benævnte Dages Formiddage Kl. 11 slet. Conditionerne ville ved Auctionerne blive bekiendtgjorte, og tiener denne Bekiendtgiørelse Enhver til fornøden Efterretning. Callundborg den 5te Decbr. 1822. Cederfeld.