JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Rusland og Tyrkiet. Den russiske Hær ved Pruth er allerede 120,000 Mand stærk, og den som er paa Veien fra Ukraine, skal endnu være større. Mange Kourerer vexles mellem de tyrkiske Overbefalingsmænd i Jasse og de russiske Hovedqvarterer. Tyrkerne formere et Reserve korps hiinsides Fyrstendømmerne, som skal bestaae af de vildeste Folkeslags. Et græsk Korps har samlet sig ved Grændsen af Bessarabien. - J nærværende Øieblik, siger en agtet Journalist, kan Politiken lignes ved en Balsal; alle Fødderne have sat sig i Lave til Dandsen, naar Bellona faaer rystet sine Lokker, da skal den begynde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
De tyrkiske Forbundstater, have besluttet, uagtet Ruslands Afslag, selv at danne en Kongres under Metternichs Forsæde, hvori Engelland da ogsaa kommer til at tage Deel paa Hannovers Vegne. Østerrig vil med ForbundshærensHielp indestaae for Mellem Europas Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Frankrige. De Ord som Kongen af Frankrig nys udtalte ved Kamrenes Aabning, Grækenland angaaende, giver os det bedste Begreb om Politikens nærværende Tilstand. Hans Ord vare disse: "Hiin store Elendighed i Orienten lader os ønske, at Klogskab og Harmonie ville udfinde et Middel til at fyldestgiøre Religionens Politikens og Menneskehedens retfærdige Fordringer. - (Alle Regieringer deele vistnok disse Følelser, men skulle de sættes igiennem ved Magt, saa falder det vanskeligt at udfinde en saadan Basis for de Mesures som nødvendigen maae tages, at de europæiske Magters Harmonie kan vedligeholdes. "Vidste man - siger en fransk Tidende - et Middel til at befrie Grækerne, uden at Europas Rolighed forstyrredes derved, saa havde man for lang Tid siden taget bestemtere Forholdsregler." (Heri ligger naturligviis Knuden.) - Sangerinden Mad. Catalani har ved Bourdeaux kjøbt sig et Slot med tilhørende Godser for omtrent halvanden Million Franker!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Jtalien. Fra Neapel haves den mærkelige Efterretning: at den østerrigske General Frimont har gjort den neapolitanske Regiering det Forslag, at formindske Østerrigernes Antal der til 30,000 Mand. Dette Forslag har Kongen antaget, og den russiske Minister i Neapel, var derpaa reist til Wien. Denne Efterretning er saameget mere paafaldende, da man veed, at de østerrigske Tropper ligge i bestandig Krig med Guerillerne, især inde i Calabrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Norge. Ved den norske Høiesteret er suspenderet Sognepræst til Oure Præstegield, Eiler Hagerup, dømt til at have sit Embede forbrudt og for Fremtiden at være uberettiget til at bære den geistlige Habit Han var tiltalt for Overtrædelse af Embedspligte, og Forseelser i Liv og Levnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Fædrelandet. Kiøbenhavn, den 23de Novbr. Med Hensyn til Tidsomstændighederne er det fundet ønskeligt, at giøre et Stats-Laan i Udlandet, forsaavidt et saadant kunde findes under billige Vilkaar. Som Følge heraf befuldmægtigedes Handelshuset Hambro & Søn, til, ved sammes Associe, Hofraad Gerson, at underhandle med et eller flere Huse i London om det paatænkte Laan, hvortil den derværende Kongelige Gesandt overdroges at være ham behielpelig. Hofraad Gerson afreiste derpaa til London, hvor han har udført det ham overdragne Ærinde i Forbindelse med Handelshuset Goldschmidt. Laanet er nu af Hofraad Gerson afsluttet med Handelshuset Haldimann & Søn, og Betingelserne ere, som man fra sikker Haand veed, følgende: Laanet creeres paa 3 Millioner Pd. St.,men deraf er ikkuns den halve Sum, nemlig 1,500000 Liv. St., solgt til det anførste Huus for 75 a hundrede. Resten, eller den anden halve Deel, nemlig 1,500,000 Liv. St., er forbeholden, uden at deraf for Tiden giøres Brug, og forrentes altsaa ikke. Af de 1,500,000 Liv. St., der ere solgte, skal svares 5 p. C. aarlig Rente i tvende halvaarlige Terminer. Afbetalingen skeer successiv i 40 Aar. Til Sikkerhed pantsættes: 11) Øresunds Told, 2) Hypothekerne i de vestindiske Plantager, 3) Indtægterne af de vestindiske Øer St. Croix, St Thomas og St. Jan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
En Jtaliener har, som en Prøve paa sin Heng, givenhed for Danmark og hans Ærefrygt for en Konge, der idelig beskieftiger sig med Videnskabernes Konsternes og Litteraturens Fremskridt, gjort den Kongelige Bibliothek i Khvn, en Foræring af et saatskostbart Værk, som i 250 Bind er udgivet i Ma land af et Samfund af Lærde og Videnskabsmænd, og som er trykt med typografisk Luxus, nemlig Samling af de bedste Historici, de bedste Satitiede fortrinligste Noveller, de bedste Pastoraler, Di tere og Theaterfrembringelser af forskiellige Aarhundreder, med Forfatternes billeder og Levnetsbeskrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Stiftsprovst Clausen har allerede udgivet siReformationstale under Titel: "Christnes Haab under de nærværende Christenforfølgelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Odense. Paa en Gaard her i Nærheden ble to Piger forleden Dag pludselig angrebne af kram agtig Tilfælde, formodentlig en Virkning af, at det strax efter at have været i Ovnen, hvor der tørrede Skattekorn, uforsigtig skal være gaaede ud i Luften Under Parorysmen formaaede de ikke at give mindste Lyd fra sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Skolekommissionen her i Byen søger i denne Tid at realisere en ny Skoleplan, der grunder sig paa flere af Borgernes Ønske, og som gaaer ud paa Oprettelse af nogle Borgerskoler, der skulde bestaae de sig selv det vil sige, ved de Skolepenge som Forædre komme til at betale for hvert Barn som benyt dem. Kierteminde d. 21de Novbr. Med Sel ten her i Egnen, som, til Trods for alle Forbud 1 ikke har ophørt at virke, bliver det nu atter være I Anneret Drigstrup har den fanatiske Formand ik t kunne afholde sig fra at holde Prædikener for hee Forsamlinger, dem han, gandske i den sædvan Form, sluttede med Fadervor og med at lyse Velsirinelse over de Tilstædeværende. Men det Værste var dat Taleren ogsaa vilde polemisere og angreb den de Kirken hørte Prædiken, sigende blandt andet, at be deri kun fandt liden Kjern, men meget Avne m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
J Kierteminde har og været holdt lignende Fo samlinger, meest af Fruentimmer under Forsæde og de for ommeldte Forstandere og blinde Lovise. Eft a. Undersøgelse af det aarvaagne Politie indfandt Byfoo den sig, for at skille Forsamlingen ad; men ogse 1 her trodsede man. Ogsaa i Maaløe udbreder den og laandelige Epedemie sig atter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Det danske Brigskib Frederik VI. Capitain Mad nsen, er paa Reisen til Nordamerika strandet ved Pe i ten. Mandskabet er reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Ved Frederikshavn er strandet en Galease, saa dens Reise fra London til Stettin. Ladningen, som bestod af Bomuld, Jndigo, Jbenholt, Sukker, Caffe, a. er for det meste bierget, og allerede solgt Løverdags ved Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
En Færgemand i Sundbye ved Aalborg har den 16de i Færgen fundet 2 Guldringe, og ved Vesteraaes Færgebroe i Aalborg er samme Dag funden en Guld=Halskiede og Guldring. - Snart skulde man formode at Nogen just her har vildet entledige sig sit Guld, førend de forløde Landjorden. Den spklares da vel engang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Dødsfald. Grosserer G. H. Schulz, Jfr. Juli. Sorvie Malling, i Kovn. Prokurator Blich i Randers, Avlsforvalter Helms paa Flineholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Khvus. Kours, den 23de Novbr. - 253. Specier 15 Rbmk. 3 s. Obligationer 71 1/2 a 72. Norske Sedler 12 3/4 a 123.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Befordringer og Afgang. G. Gerson, Associe af Handelshuset Hambro & Søn, udnævnt til Hofraad; surnumerair Kæmmererer ved Øre, sunds Toldkammer, N. Knudsen, samt Kammerraad og Toldinspecteur Fons i Holbek, til Justitsraader; Pastor extraordinarius og Rector ved Skolen i Gudensberg, i Nederdessen, C. Hamburger, beskikket til Præst ved den tydske reformeerte Kirke i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Ledige Embeder. Sognekaldet i Horsens. - Ordin. Catechet-Embeds i Assens. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Harritzlew, a. Sognekald i Aalborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Maskerade i Horsens. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de August d. A. gives i tilstundende Vinter 3de Maskeradeballer, det foesle holdes i min iboende Gaard Søndagen den 9de Decbr. Indgangsbilletter a 1 Rbd. Stykket samt Masker af forskjellige Sorter til billige Priser faaes hos Undertegnede. K. Kieldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Qvartals-Auctionen. kontinueter Torsdag Eftermiddag Kl. 2 over diverse Vare og Effecter. L. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Ifølge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver foretages en eeneste Auction til absolut Bortsalg, Fredagen den 14de Decbr. førstk. om Formiddagen Kl. 11, over Stedet No. 139 i Ridderstrædet. Jfølge Conditionerne, der forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Kiøbesummen betales inden 16de Juni 1822. Aarhuus den 20de Novbr. 1821. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Fredagen den 14de Decbr. næst Kl. 11 Formiddag bliver efter Begjæring af Christian Rasmussen i Honum Bye, Hvirring Sogn, foretaget offentlig Auction over hans eiende og paaboende Gaard sammesteds, Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr., hvortil er gode Jorder betydelige Eng og fornøden Tørveskiær. Conditionerne erfares ved Auctionen som afholdes paa Voer og Nim Herreders Contoir. Gaarden. den 17de Novbr. 1821. J. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Bekiendtgiørelser. Ifølge kongelig allernaadigst Commissorium af 20de d. M., foranlediget ved Hs. Ex ellence Hr. Geheime, conferen traad Baron Guldencrones Ansøgning, have vi taget hans Activa og Passiva, navnligen Baronie Wilhelmsborg samt Godserne Morsgaard og Marselsborg i Jylland, under Administration for det første i 3 Aar. Vi maa derfor tienstlig anmode Enhver der har noget at afhandle i Henseende til Hs. Excellences Pengeaffairer, at ville henvende sig desangaaende til os, som allernaadigst beskikkede Administrations og Arrangements Commissarier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Khvn. og Aarhuus den 20de og 23de Novbr. 1821. Monrad, Fleische. Nyegaard, LandvæsenscommisEtatsr. og Postdi Justitsr., Borreet, Ridder af gamester og Bye, fair og Landsover samt Hof og StadsDannebr. i Khvn. foged i Aarhuus. rets=Prokurator
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Khvn. Ifølge Reqvisition fra vedkommende Forliigshaver bliver Stedet No. 301 beliggende paa Hiørnet af Smedegade og Grønnegade her i Horsens stillet til 3de Auctioner til Bortsalg : Mandagen den 24de Decbr. d. A.) dito den 7de Jan 1822, og dito den 21de dito Auctionen afholdes i selve Gaarden bemeldte Dage om Formiddagen Kl. 10. Gaarden, der er særdeles godt beliggende for Handel eller anden Næringsdrivt, bestaaer af et 2 Etage Forhuus til Gaden, samt et een Etage Baghuus med Gaardsrum og fornøden Vand i Gaarden. Horsens den 22de Novbr. 1821. N. C Schmidt, censt Auctionsforvalter. David Niels Dorph Seidelin, Doctor juris utriusqve, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Fram lev og Sabroe Herreder. Gior vitterligt: at for mig haver andraget Procurator Rasmussen af Aarhuus, hvoriedes han, som beskikket Sagfører for Laurs Berntsen af Høver ByFramlev Herred, Aarhuus Amt, i Kraft af en bemeldte i Lauts Bernesen allernaadigst forundt Kongelig Bevilling dateret 7de September sidstleden skal finde sig beføiet til, med Aar og Dags Varsel, som regnes fra den Tid denne Stævning er bleven indrykket 3 Gange, efter hinanden i den danske Stats idende, Altonaiske Merkur og Aarhuus Stiftstidende, at indstævne den eller dem, som maatte have ihænde en med første Prioritets Panteret i Gaardmand Bernt Sørensens Gaard i Høver Bye, Framlev Herred, Aarhuus Amt, der nu eies af fornævnte Laurs Berntsen, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., og anden Prioritets Panteret i bemeldte Gaards Anpart af Storring Sogn, Kirketiende til det Buchvaldske Legat, den 13de Juni 1793 af bemeldte Bernt Sørensen udstædt og den 26te Juni næstefter paa Skanderborg Birketing læst Pante obligation paa 600 Rd D. C., som endnu ikke er udslettet, uagtet den i Aaret 1811 skal være betalt, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre. Thi indstævnes herved med fornævnVarsel til at møde eller møde lade for mig inden benævnte Hasle, Vesterliisberg, Framlev og SabroHerreders Ret, som holdes paa Aarhuus Raadstue, den første Onsdag eller orventlige Retsdag i Februar Maaned 1823, Alle og Enhver, som fornævnte Pante, obligation maatte have ihænde, til dermed for mig inden Retten til saadan Tid at fremkomme, samt de tes lovlige Adkomst til samme at beviisliggiøre, de saafremt Jngen inden den forskrevne Tids Forløb med samme skulde melde sig, Citanten vil forvente og hes mig paastaae, at meerbemeldte Obligation ved Dom skal vorde mortificeret, for derefter af Pantebogen at udslettes. J Følge det Laurs Berntsen allernaadigst meddeelte Beneficium paupertatis af 7de September, d. A. udstædes denne Stævning paa ustemplet Papiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen. af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Forsegling. Aarhuus den 13de November 1821. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Foruden Fløiels, Bombasins og Saffians Man og Børne-Kasketter, anbefaler jeg mig med alle Sl. Bundtmagerarbeide, bestaaende af: gode Vinterkafter saaog Jagt, og Reisekuer, ogsaa af de nu saa get moderne Huer af afrik nsk Kopsk Selskind med uden Tredse, Besætninger til Damekaaber og Per af Maarer, Ilder, blaae Ræve, sorte og blaae Geodderskind til forskiellige Priser, Modester af ma Slags Skind og Faconger, ogsaa reparerer og paa ter i 3 Garnering og Kaabe underfoder; tillige kan fa hos mig Underfober og Kanier til Damestøvler og St. samt Mands Reisehandsker og Fodsække, ogsaa faaes hos mig, naar de bestilles, Faareskinds Pelm. m. m. Bundtmagerarbeide Gode Vahre, reel dendling og mig mulig billigste Priser, forsikkrer Enhver, saavel Inden, som Udenbyes, der vil be mig med deres Arbeire. C. J Quie, boende paa Broberg i AarhuP. S. Alle Sorter Vildtskind, saasom: OdderskiRæveskind, Maarskind, Ilderskind, Bro skind og Sælhundeskind, kiøber jeg bestand og betaler for samme det høieste de ere vær Af de sædvanlige yndede hollandske Oste er ny hos undertegnede arriveret. Gert Hansen Prip, paa Nørregade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Til nedsatte Priser kan faaes særdeles gode Sved og Formelys af forskiellig Størrelse, med og udBomuldsveger; ligeledes modtages Tælle til Ste Kirkerup. ning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Af et Venneselskab, som den 22de d. var forsamlet hes Christen Schelbye er de Fattige bleven erindre med og tilsendt en Cave af 7 Rbd. 3 Mk. Sedler hvorfor de godmodige Givere herved bevidnes Commissionens skyldige Tak. Aarhuus den 27de Novbr. 1821. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Jeg skulde ikke undlade at tilkiendegive det ærede og respective Publikum, at jeg er kommen hertil fra Hamborg, og agter at etablere mig som Uhrmager her i Staden, i hvilken Qvalitet jeg anbefaler mig det respective Publikums Yndest og Bevaagenhed. Redelig og billig Behandling skal være Maalet for mine Bestræbelser. Aarhuus den 27de Novbr. 1821. Jørgen Jacob Lund, Uhrmager, boende paa Rosensgade No. 137.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-27
Paa Holmstrupgaad er optaget og indsat paa Fode en bruunstiernet Mærplag, 1 1/2 Aar gammel, som Eieren kan afhente imod dette Avertissements og 3 P. Faurschou. rige Omkostninger. Tvende skimlede Heste, hver af dem har en stor hvo Suerne i Panden, middel af Størrelse og af Alter bortkommet fra sin Eier. Hvo der kan tilveiebrineller give nogen Oplysning om samme, loves en paa sende Douceur af P. L. Holm, paa Urup Mark, Øl birk Sogn, eller i Horsens hos Beendreier Steffense Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-29
Aar 1821. No. 179. den 29de November. Torsdagen. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst. privilegerede. Olildkudt. Aarhuus Fædrelandet. Viere ikke berettigede at antage os Grækernes Sag, saalunde paastaaer Dr. Gustav Ludvig Baden, og det paa følgende Grunde: "Porten er af vor Konge saa erkiendt Regiering, og Stat, som nogen anden Europas christelig det er; at yttre vor Partiskhed offentlig for de mod deres Regiering revolterende Grækere, er et aabenbart Phantasterie, og stridende mod den Ærbødighed vi skylde, vor Regiering. Vi kunne i vore private Selskaber; beklage Grækerne, vi kunne have Lov til i vore Aviser at læse om hvordan det gaaer dem, men vi maae ikke offentlig og i Gierning tage et Partie, vor Regiering ikke har hyldet. Hvad om Skaaningerne gjorde Opstand imod Sverrig, og alle Regentsianerne vilde lade sig oversætte til Landskrona for at hielpe dem, monne da vel vor Konge burde og kunde finde sig deri, Og hvad vi skylde en Nabostat, skyldes enhver anden af vor Enevoldsmonark erkiendt Stat, den være muhamedansk eller hedensk, ja om den saa havde slet ingen Religion. Men hvad er det da, som har, voldet denne Grækomanie hos os, der gaaer saa vidt, at vore Præster præke for de mod deres Regiering optørske Grækere, som vore Forfattere tale for, og vore Digtere og Digterinder baade paa dansk og tydsk raabe om Hielp for endog i Udlandet, thi skiøndt visse af dem fra fierde Aar fødte og fedede med dansk Brød for Danskes Penge, raabe de dog paa Mein Germanien" om Hielp for deres oprørske Grækere. Jntet andet end, at Oprørerne ere Grækere, og fordi Ord i vore mystiske Tider begynde at faae en Kraft, som i hine Tider, da de Prædikanter yndedes meest, som i deres Prædikener fældede de fleste Taarer ved de intetsigende Ord: Lammet og Blodet, Kors og Forsyning, &c. Vistnok skylde vi Grækerne meget, men det er Oldtidens ikke Nutidens Grækere vi ere i Gield til. De nærværende Grækere ere saa forskiellige fra Oldtidens, som vore Nutids Bønder fra de Saxer, Angler, Jyder og Normanner, der bekrigede Frankrig og Brittanien. Man overbevises herom ved at læse de Reisebeskrivelser vi i de senere Aar have faaet af alle de Videnskabsmænd, der have bereist Grækenland, uden af vor egen Landsmand Professor Brøndsted, som, skiøndt udmærket af Mæcenatet for denne Reise, dog endnu ikke har aflagt noget Beviis, for Nytten hvormed han reiste. Kan gierne være at Grækerne mishandles, dog skulle de, som selv fra vore Prækestole skraale, som var Tiden nær, at Tyrken skal vande fine Heste i Asmild Søe erindre sig, at Grækernes Lidelser af Tyrkerne endnu ikke taale at lignes ved, hvad under Korstogene Christne lede af Christne. Vi lee nu af denne vore Forfædres Galskab, men lægge vi Mærke til vore Dages Mysticisme, saa skulde Europas Regieringer blot være saa svage som de vare det under Korstogene, for igjen at faae dette Raserie fornyet, thi hellige Bernharder mangle vi ikke baade i korte og i lange Klæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-29
Examen artium. Under denne Overskrivt æses i Dagen Nr. 27. følgende Artikel: En Professor spurgte en Candidat, som ikke svarte for sig i første Exammen: "Troer De at kunne med Deres Kundskaber, blive Student i Kiel." Candidaten svarede: "Ja! det troet jeg." Derpaa vendte sig Professoren til Auditorium sigende: "Der seer De, mine Herrer, hvor lidet der hører til at blive Student i Kiel." En saadan Anmærkning er lige saa fornærmelig for de holsteenske Skolers Rectorer, som for det kielske Universitets i Professorer. Hine maatte ingen Samvittighed have, ifald de sendte Disciplen alt for taae til Universtetet, og disse maatte tabe Mod og Lyst til at forrette, deres Embede, naar de ikke læste for andre end Klodser. Men Liv og Munterhed er endnu ikke forgaaet og de mange fortræffelige Lærere, som Kiels Univer. sitet har at opvise. Brandis blev fra Kielsk Student Professor i Bonn, og sin Kielske Lærers, Heinrichs, værdige Collega. Vi kunde anføre mange lignende Exempler, dersom det var os derom at giøre. Men vi holde os til Examen artium, og spørge om denne Kundskabens Prøvesteen er saa ubedragelig, som den af vor Professor ansees for at være da vi kiende Drog, som have brilleret i første Exammen, og omvendt lærde Professorer, som have bestaaet sig slet der. Man erindre sig C. F. Munthe, som ved Deposits fik Nul for Græsken, og siden blev Professor i det græske Sprog, og Risbrigh, som i Philosophicum fik hæsitanter for Philosophien, og siden blev Professor i samme. Desuden har den forevigede Professor Baden, som var en meget er faren Skolemand, i et eget Skrift beviist de academiske Examiners Unytte, og den ligeledes forevigede Heyne vilde sikkert, ifald han var bleven det kiøbenhavnske Universitets Kantsler, have gjort fælles Sag med Baden, og jaget Examina paa Døren. Jøvrigt maae Ingen troe, at vi skrive dette af personlig Fiendskab mod Examina, da vi have taget sit Examina, og i alle faaet Charakteren Laudabilen, ja endog ere Magistre. Giæt nu, hvem vi ere."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-29
Student Visby kalder i et nyt Jndlæg i Skilderiet contra Strodtmann, de Straffe, som bruget mod de danske Børn i tydske Skoler: deels tyrkiske, deels naragtige. Til første Slags regner han: at slaae Børns spæde Lemmer med Kanten af store Linealer, ja saa store og svære, at de kunne ramme 3 paa eengang, hvormed en Lemlæstelse saare let kunde følge; at hugge Børn paa de ømtfølende Fingerspidser med Linealen, hvoraf en rystende Haand, efter Lægers Dom let kunde blive en følge. Til de naragtige Straffe henregner han at maatte skiære Svovelstikker en heel Dag, for at have tællet paa en Pind; at maatte ligge paa Knæ hele Timer igjennem o. m. fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-29
I Kiøbenhavns Adresseavis læstes forleden følgende Spørgsmaal: "Er det menneskekierligt, er det christeligt, er det forsvarligt af en Examinator handlet, at giøre en Yngling som ikke har tilfredsstillet ham, offentlige Bebreidelser i Udtryk, der baade i Ynglingens og Publicums Erindring maa kalde tilbage. en lænkefængslet ulykkelig Faders Forbryde ser, hvoraf hans uskyldige Børn desuden lide nok I et følgende Nummer havde Hr. Etatsraad Prof. Engelstoft ladet indføre: "Da jeg har bragt i Erfaring, at et Rygte skal hentyde paa mig det Spørgsmaal, som af en Unævnt er indrykket i Adressecontoirs Efterretningerne af 3die d. M. angaaende visse offentlige Bebreidelser, hvilke en Examinator skulde have gjort en Yngling, der ikke havde tilfredsstillet ham, finder jeg mig anlediget at erklære saa dant Rygte for aldeles ugrundet, og at opfordre Al og Enhver ved eller udenfor Universitetet, til at beviisliggiøre det Modsatte".
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-29
Bekiendtgiørelser. I flere Aar har Directionen savnet de befalede Anmeldelser om hvorvidt fölgende til Størringgaards Frøken=Kloster Indskrevne ere i Liv eller i ugivt Stand, nemlig : Frøken Johanne Magdalene Meyer, Datte af daværende Captain von Meyer ved de Danske Livregiment. Frøken Catharine Margrethe Christiane Derothea v. Pogvisch, Datter af daværende Major v. Pogvisch i Fredericia. Frøken Dorothea Christians Ulrikke Huul. bech. Datter af daværende Major Ulrik Carl v. Huulbech ved Norske Livregimen. Frøken Juliane Catharine Sophie Kauffmann, Datter af daværende Major Hans Christia v. Kauffmann ved det jydske Dragonres. ment i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-29
Da de tvende førstnævnte Expectantindifölge deres Anciennete ere oprykkede til nyde halv Hæving af bemeldte Kloster, opfør dres de, saavelsom de tvende Sidstnævnte i snarest muligt at underrette os om deres St. ling og Opholdsted, ligesom vi og i al Fald og ske, at deres Slægtninge eller Bekiendtere de om ville behageligen meddele os fornöden C. lysning. Directionen maa ligeledes ved denne Leilhed anmode de øvrige Expectantinders Fordre eller Værger, som uagtet den i Aaret 18 i alle Danmarks offentlige Tidender skeete C. fordring, have forsømt aarligen at indsen Beretning om de indskrevne Frøkeners Stilli- og Opholdsted, herefter at iagttage denne Fa e pligtelse, da Directionen i andet Fald vil næ sages til at paalægge de Forsömmelige den i A. scriptet af 20de December 1795 fastsatte MulcAarhuus den 20de November 1821. A. Birch. Rosenern. David Niels Dorph Seidelin, Doctor juris utriusqve, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Fram lev og Sabroe Herreder.