Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-09-18
Tydskland. Samtlige Deputer de fra det af 20 Menigheder bestaaende Landamt besluttede den 4 September at overrække Storhertugen en Takadresse for den nye Konstitution. Denne bestaaer af fom Afdelinger, hvoraf den første fart sætter at Storhertugdømmet skal være udeleligt og uafhændeligt, og Regjeringen arvelig i den storhertugelige Familie. Den anden Afdeling, om Undersaatternes statsborgeruge, og politiske Rettigheder, bestemmer, at alle Undersaattet; deeltage uden Forskiel i Skatterne og alle Fritagelser derfra, ophæves. Jngen kan arresteres, uden paa den i Loven befalede Maade, eller holdes fængslet længer end 48 Timer. uden at forhøres. Regenten kan formilde eller eftergive, men ikke skjærpe Straffene. Konfiskation af Gods afskaffes. Enhver nyder Samvittigheds- og Religions=Frihed. Efter den tredie Afdeling, om Stændernes Forsamling og disses Pligter og Rettigheder, inddeles Stænderne i to Kamre, Det første bestaaer af Prindserne af det storhertugelige Huus, Hovederne for de adelige Familier, Biskoppen og en protostantisk Geistlig, otte Repræsentanter af Landadelen, to for Universiteterne, og endelig de som Storhertugen dertil, udnævner, uden Hensyn paa Stand eller Vilkaar, hvis Antal ei maa overstige otte. Hovederne for de adelige Familier maae, for at faae Sæde i det første Kamme, besidde et Stamgods, taxeret for 300,000 Gylden. Deres Valg gjelder kun for otte Aar, og det halve Antal afløses hvert 14 Aar. Det andet Kammer bestaaer af 63 Repræsentanter, der vælges af Stæderne og Amterne, vedblive i otte Aar; men afløses med en Fjerdedeel nye hvert andet Aar. Enhver Bekjender af de tre kristelige Konfessioner, der besidder en Grundeiendom til 10,000 Gylden, eller en aarlig Rente af 15000 Gylden, kan vælges til Deputeret, Storeshertugen udnævner Præsidenten i det første Kammer, og af Eftre Foreslaaede en for det andet Kammer. Kamrene vælge i visse Tilfælde en Kommittee, bestaaende af Præsidenten, iltre Medlemmer af det første, og sex af det andet Kammer. Stænderne sammenkaldes hvert andet Aar af Storhertugen, som og kan udsætte og opløse dem. Efter den fjerde Afdeling, om Stændernes Virksomhed, kunne ingen Paalæg gjøres eller hæves uden Stændernes Samtykke, ligesaalidet som Civillisten, der heller ikke, uden Regentens Bevilling, kan formindskes. Ethvert Lovforslag, angaaende Finantserne, kan kun bringes til det andet Kammer, naar det er antaget i det første; men stemme Kamrene ikke overeens, gjør Stemmesterheden i dem begge Udslaget. Derimod kan fintet Lovforslag om Statsforfatningen antages uden en 1 Majoritet af to Trediedeel Stemmer. Kamrene kunn an 4 søge Storhertugen om et Lovforslag, og have Ret til at angive dem bekjendte Misbrug i Forvaltningen, samt formig sat anklage Ministrene og de høie Embedsmænd for Overtrædelse af Forfatningen. Den femte Afdeling handler om Formen ved Stændernes Raadslagning, og fastsætter, at ved lige Stemmer i Kamrene giver Præsidenten Udsiget. Det første Kammer ansees fuldtalligt med 10, og det andet med 35 tilstædeværende Medlemmer. Ministrene og de storhertugelige Kommissairer have stedse Adgang til Kamrenes Forsamlinger, og Møderne holdes iøvrigt offentlig, Landdagens første Møde er bestemt til den 1 Februar næste Aar o. s. v.