JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
Indenlandske Efterretninger. Løverdagen d. 29de f. M. blev Elevernes Arbeide i Jnstitutet for Metalarbeidere, foreviste Jnstitutets høje Overbestyrelse og befandtes, at siden 1826, havde 17 Elever i forskjellige Grader viist mest Fremgang i det, hvori Underviisning gives, foruden i Tegning, nemlig: 7 viist Færdighed, 3 antagelig Færdighed, 2 nogen Færdighed, og 5 nogen Begyndelse i Dreining, Gravering, Drivning eller Sisebering. J Tegneskolen have 23 Elever viist mest Fremgang, og endelig foreviste af Jnstitutets forhenværende Elever 2de Mestere deres Mesterstykker, og 1 Svend sit Svendestykke, ved hvilke Arbeider blev lagt for Dagen, at Foreviserne havde gjort Fremskridt i det, hvori god Grund ved Jnstitutet var lagt. Disse anførte 43 Personers Arbeider m. m. som efter Opfordring ere indleverede, staae nu udstillede i Jnstitutet paa store Kjøbmagergade No. 66, fra d. 2den til den 17de dennes om Middagen fra Kl. 12 til De, som ønske at see denne Udstilling og ikke have Adgangskort, betale 16 s. til Jnstitutets Fond, ved Indgangen. Hurtigløberen Monsen, Ernst fra Norge, der benævnt Monsen Ørn, erindres fra hans Hurtigløben her i Staden. J August 1827 skrev han fra Hamburg til sin Broder Ansen Monsen Ørn i Stavanger at han tænkte at reise fra Hamburg til Kjøbenhavn; men siden den Tid har hans Familie intet hørt fra ham, men det Rygte er gaaet, at han skulde være død. Venævnte hans Broder anmoder Enhver, der skulde kunne give nogen Efterretning om ham, at meddele saadant, enten til ham i Stavanger, eller til Dhrr. Christensens Sønner & Harboe i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
Blandede Efterretninger. En Reisende i England. Hvo der har seet Rom kan giøre sig et temmeligen klart Begreb om London, naar han antager, at alt hvad Rom mangler, er fortræffeligt i London, saasom Renlighed, Lovmæssighed, Soliditet i Handel, huslige Beqvemmeligheder, Transport midler, Linned= og Lædervarer, og derimod, at alt, hvad der udmærker Rom, saasom klare Springvande, skjønne Palladser og Konstværker, blid Himmelegn, skarpt tegnede Ansigter, Ophold paa Gaderne, skjønne architektoniske Linier, og Musik, mangler i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
Til de engelske Maleres udstillede Værker er Stoffet hentet fra Spanien, fra Grækenland, fra Røverscener ved Fondi, og fra Middelalderen. Jeg bemærkede megen falsk Sentimentalitet, men ogsaa ofte god Behandling af Stoffet. Overhovedet synes mig, at den engelske Kunst maae især modnes ad Nederlændernes Veie. De engelske Sæder forbyde ogsaa det Nøgne. M. B. 237.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
Farten fra Dover til Calais paa Dampskibet forekom mig som et Kapitel af Napoleons Historie. J Førstningen var Selskabet muntert og meddeelende; men da Vinden og Bølgerne forgjeves anvendte en mægtig Kraft, og Fartøiet trods de stærke Bevægelser fortsatte sin Tour, blev alt stumt og stille; men da igjen Reisen var sin Ende nær, fik alt et nyt Liv, man saae sig omkring efter sine Reisessager, og bereddede sig paa Indsmugling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
De mærkværdige Fremskridt, som de forenede nordamericanske Stater gjøre i alle Grene af Jndustrien, vidne om den virksomme og fremadstræbende Aand, som besjeler dette Folk. Nedenstaaende Uddrag af et Brev fra Newyork afgiver et interessant Bidrag til Beretningerne om de udstrakte Arbeider, man der foretager til Befordringen af den indre Communication, saa væsentlig for Næringsflidens og Velstandens videre Udbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
Brevets Forfatter yttrer sig i Anledning af den under Arbeide værende Canal Bygning imellem Hudson og Delaware saaledes: Ved denne Canal, troer jeg, man for første Gang har forsøgt at anvende Skraaplanen, for derpaa at befordre svært lastede Baade. Man har nyligen efter et forbedret Project fuldført en saadan Skraaplan, paa hvilken Baade af 25 Tons Drægtighed kunne passere en perpendiculair Høide af 80 Fod i 14 Minutter, hvortil ellers meer end 1 Time skulde behøves ved Hjælp af Sluser. Omkostningerne ved disse Skraaplaner overstige ikke 180 Dollars paa hver Fod af den perpendiculaire Høide, og de kunne fuldføres i meget kort Tid. Dette Arbeide har forøget min Tiltroe til Fultons Forudsigelse i et Værk, som han udgav 1792, at nemlig Skraaplaner engang skulde blive at foretrække Sluser, hvilke Sidste han ansaae for at tilhøre Canal-Seiladsens Barndom. Brevets Forfatter tilføier endvidere. Jeg har været heldig nok til at faae at see en Rapport fra Lehigh-Compagniet, hvilken er ganske mærkværdig, formedelst en Beretning, den meddeler om en Spor-Vei (rail way), hvorpaa Vognene af sig selv rulle ned i en Strækning af meer end 8 engelske Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
Man har ved denne Transportmaade nyligen truffet den Foranstaling, at man udi Vogne nedfører de Heste og Muulæsler, som man siden behøver for at trække de tomme Vogne op igjen. Jeg har selv for kort Tid siden beseet denne Spor-Vei og foer ned paa samme, i det at 15 Muulæster, fordeelte paa 5 Vogne, reiste foran mig. Creaturene fortærede under Nedfarten deres Foder i al Magelighed, uagtet Vognene bevægede sig med en Hastighed af 8 engelske Mile i 40 Minutter. Hornu Stenkulsværk ved Mons. Degorge Legrand kjøbte for 17 Aar siden dette Værk, som næsten var indgaaet. De to Schachter, det havde, vare udtømte, og alt Redskabet bestod i en slet Dampmaskine, og en Hestegpel. J Aarene 1810-13 byggede den nye Eier ti ny Schachter til udtømmelse af Vand, og Opfordring af Kul. Han behøvede dagligen 15 til 1800 Arbeidere, som fra de omliggende Byer dagligen gik Veien hertil. For at afhielpe Tidsspilden ved denne Gang, byggede han i pr. 100 Specier, Aarene 182315 et Antal af 175 nydelige Huse for Værkets Arbeidere, ethvert af en Etages Høide, og Taget, paa Amerikansk Maade, ef tjæret Seildug. 1826 aabnede han en Skol for Arbeidernes Børn, hvor Undervisning gives i Læsning, Skrivning, Regning, Tegning og Geometri. Skolen har nu 200 Børn. 1826 oprettede han, paa sin anlagte ny Byes Torv, en Dampmaskine af 128 Hestes Kraft, hvorved Vandet opfordres af Bergværket, og Kolonien, forsynes dermed, saavelsom med hedt og lunket Vand, hvilket især ved den for Bjergfolk saa nødvendige, Badning er af Vigtighed. Jkke langt fra Badene er en stor Dansesal for Arbeiderne, og dertil hører en skjøn anlagt Promenade. 8 Dampmaskiner med 166 Hestes Kraft ere i virksom Gang til Steenkullenes Befordring; fire andre af 265 Hestes Kraft drives for Vandets Befordrings Skyld. De to Hovedmaskiner, ere forfærdigede paa Stedet selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-09
Kjøbenhavns Børs, d. 9 December 1828. Hamburg 2 M. - a vista 204 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . . . . 83 1/2 Nationalbank=Obligationer. Dito Dito . . . . . . . . . . 106 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. ved Hambro & Søn, 1461 - Rbd. Sal. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 3 pCt. Dito Dito. . . . . . 52 Rbs. Tegn. 85 1/2 Rbd. Sal. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2, 102 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt norsk Laan, i Banco. i Banco. r. S. i Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer, 60 3/4, 61 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 100. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 December 1828. Tyge Brahes Elskov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
(Fortsat.) Paa Knudstrup anvendte man nu Alt forat bringe Christine Barbara i den dybeste Ringeagt. Hun maatte aflægge sine sædvanlige Klæder og iføre sig grovere og slettere. Fra Frue stuen blev hun forvist, og man paalagde hend de laveste Forretninger. Hun maatte arbeide med i Marken, malke Køerne og feie Kostalden, skure Gulvene og forrette andre saadanne Sysler, som hun aldeles ikke var vant til, men den Tanke, at Jacob tjente for sin Rachel i syv Aar, gjorde hende Arbeidet let og lærte hende at sætte sig ud over al Ringeagt. Dog gik man alt videre i sin Forhaanelse, og man befalede endog hendes Medtyende, at tale saa lidt som mueligt med hende, oc ved alle Leiligheder at oversee hende. Men Christine, skjøndt bondefød, besad en Sjeleadel, der ophøiede hende langt over disse usle Redskaber i krænkende Fornærmeres Haand, og midt i sin Fornedrelse lod hun sig ikke i nogen Henseende mærke med, at hun følte noget til de Forsmædelser, man ideligen tilføiede hende. Tyge kom sig efterhaanden mere og mere af sin Sygdom, og uagtet han endnu bestandigen skrantede, følte han dog Aandskraft nok til at fortsætte fine himmelske Grandskninger. Han gik hver Dag til sin Morbroder, Hr. Steen Bilde, i Heridsvad Kloster. Hans Morbroder var den Gang sex og fyrgetyve Aar gammel, og, skjøndt saa ulig i Alder med Tyge, en ivrig Elsker af hans Omgang; thi han havde i sin Ungdom studeret fem Aar i Paris, og ved sine Kundskaber gjort sig værdig til en vigtig Post i Kong Christian den Tredies Cancellie og til Ansættelse i adskillige Gesandtskaber i Frankrige og Skotland. Han levede nu som Landsdommer i Skaane paa Heridslev, og, som under af boglige Kundskaber, maatte det være ham særdeles behageligt, at have en saadan Søstersøn i Nærheden af sig. Tyge fandt sig ogsaa længe ligesaa fornøiet med sin Morbroders Selskab, som med Godsets yndige Beliggenhed. Det laae fire Miil fra Helsingborg, og havde de deligste Udsigter. Hans Morbroder, havde overladt ham uden for Klostergaarden et Huus, hvor han havde indrettet sig et Laboratorium og en Stierneborg. Der arbeidede han og anstillede Jagttagelser baade tidligen og sildigen. Hans ivrigste Syssel var her, at betragte og beskrive den store Stierne, han allerede det foregaaende Efteraar paa Hjemveien fra Heridsvad Kloster til Knudstrup var bleven vaer, og hvilken han var den første der opdagede. Hans Opdagelse satte alle Landets Lærde, hvis Opmærksomhed denne Stjerne var undgaaet, ligesaa meget i Forbauselse, som den forskaffede ham Høiagtelse iblandt dem. Kong Frederik selv, der yndede og beskyttede de boglige Kundskaber, fattede, især fra den Tid af, den største Godhed for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Rigshofmesteren indfandt sig, tillige med sin Broder, paa Heridsvad Kloster, for at sige Farvel til sin Frende og hans Frue. Hvor er Tyge?" spurgte han. Der hvor J altid kan træffe ham i hans Stierneborg. Han fulgte nu med Steen Bilde ud i Klostergaarden og op til Tyge. Der sad den Utrættelige ved sit Arbeidsbord og skrev paa sin Afhandling de nova stella. "Jeg finder Dig altid saa flittig, min kjere Tyge, sagde Rigshofmesteren, ladende som intet var forefaldet imellem dem, efterat have hilset paa ham, og det fortjener Du Ros for. Saa megen Flid, parret med et saa ypperligt Nemme, maa nødvendigen kunne virke noget Stort. Hvad er det Du arbeider paa Tyge viste ham sin Afhandling. Herligt!" raabte Rigshofmesteren, efterat have læst noget deri. - "Du giør vor Høiskoles Lærde fast ganske til Skamme. Enten maa de være blinde eller sove, eftersom de ikke have kunnet see en saa usædvanlig stor Stjerne paa Firmamentet, førend Du udpegede den. Din Tractat maa Du endeligen lade prente til Publici Gavn og Nytte."J forlanger for meget af mig Hr. Rigshofmester, svarede Tyge. En Adelsmand kan, som J veed, ikke være bekjendt at udgive Skrifter paa Prent. Mine Jevnlige vilde pege Fingre af mig." Heri tager Du meget Feil, min Søn, sagde Rigshofmesteren. Det har aldrig været og vil aldrig blive, nogen Skam for en Adelsmand, at lade noget Smukt, til Videnskabernes Baade, komme fra sin Haand. Hvad der er Skam, og hvad der vil give Dine Jevnlige god Føie til at pege med Fingre af Dig, er Dit taabelige Forsæt at indlade Dig i Ægteskab med en ufri Qvinde. - Disse sidste Ord sagde Rigshofmesteren med en Følelse, som noksom vidnede om, hvormeget denne Sag laae ham paa Hjerte. "Lad os ikke tale mere herom Hr. Rigshofmester, raabte Tyge. "Jeg læser i den nye Stierne, at mit Forsæt svarer til Hinlens Beslutning. Den har viist sig i Cassiopæas Himmeltegn. Det tyder paa min Christine. - Nævn mig ei dette forhadte Navn Tyge, Denne Qvinde har forheret Dig." Der nævnte J det rigtige Ord, Hr. Rigshofmester, raabte Tyge henrykt – ja hun har forheret mig!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Hvo i min Alder kunde vel modstaae saadanne Øjnes Koglerier – saadanne Læbers Troldomsmagt? Hvilken Seidqvinde, eier en saadan Overtalelsesgave, som min Christine. Hvert Ord fra hendes søde Mund lyder for mine Øren som er Sølvklokkes Klang, – hvert Blik fra hende blaae Øine farer som et Stierneskud ned i mit varme Hjerte. Kald mig en Drømmer, Hr. Rigshofmester, men forstyr mig ei i min livsalige Drøm, Christine er mit Alt paa denne Jord Jeg lægger ingen Dølgsmaal herpaa. Mit Valgsprog er esse potius quam haber." – "Drom unge Taabe, og styrt Dig i Din Drøm i Fordærvelsens Afgrund, raabte Rigshofmesteren frysende af Harme! Dine Kundskaber høiagter jeg, Din Flid berømmer jeg, men Din afsindige Kjerlighed foragter jeg, og greb til Dørklinken. Hust. paa Cassiopæn, Hr. Rigshofmester, sagde Tyge i det Rigshofmesteren vilde gaae – hun omskabte af bare Hoffærdighed sin egen Datter til et Udyr. Tyge gik nu igjen til sine sædvanlige Sta ler. Han havde Dagen i Forveien faaet fra Kj benhavn sin forgyldte Messingglobus, og gav foi Færd med at sammensætte den. Det var et et de mærkeligste og kosteligste Konstværker, der n. gensinde vare sete i hele Norden. Jndvendig have han ladet anbringe et Hjulværk, der drev da derpaa siddende Sol og Maane saaledes, at de ligesom gik af sig selv rundt omkring, medens be af dem viste sit Løb igjennem Himmeltegnene de hele Aar. Solen viste sin Opgang og Nedganmed Dagens Timer og Minuter, uden at hindre Maanen i at betegne paa bestemte Tider sin Gang og sine Forandringer, saavel med Til som Aftagelse og Formørkelse. Dette Arbeids Fortræffelighed, som han især havde sin Ven Dr. Protensius's Omsorg at takke for, bragte ham næste til at glemme de Fortrædeligheder, han nyligen har havt. Han betragtede sit Værk med den al Stolthed, som hver Konstner maa føle ved sit 2 beids Fuldendelse, og som Pygmalion maa have ida han i sin Henrykkelse ønskede sin BilledstLiv. Medens Tyge stod og betragtede sin nu faadkomment sammensatte Himmelglobus, der, opliaf Solen, saae ud som om den var af pure En hørte han Christine, der udenfor var sysselsat med Reengjøren, og for sine Medtjenendes Skyld søgte at bevare et Slags udvortes Munterhed, synge en gammel Vise med en Ynde og Føielse, der ganske fortryllede ham. Den lød saalunde: Ved Øresund sidder en Ungersvend hold, Og kaster sit Vod ud i Voven; Ei langt fra ham ligger det gyldne Skjold, Der skinner som Solen forvoven; Ved Siden af dette et sølvbundent Sværd, Der lynende blinker i krigerske Færd; De Fiske de springe saa glade. Med Længsel han venter den fuldeste Dræt, Men venter og venter forgiæves: Der springes og sprættes i Havet saa tæt, Men stedse hans Vod det skal hæves, Han mærker, at Fiskene spotte hans Konst, Og seer, at hans Stræben er ganske omsonst: De Fiske de springe saa glade. Da Modet ham synker, og flux han vil gaae, Han gad ei sin Tid her bortdrive; Dog syntes nu Voddet en Tyngde at faae, Som Nogen af Haand det vil rive; Han trækker og varper med yderste Klem, Men ingensind mægter at drage det hjem; De Fiske de springe saa glade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Fra Øresunds Vund der nu høres en Røst, Der ligner en Nattergals Stemme; Den Ungersvend lytter til Sangen med Lyst, Men veed ei hvor Røsten har hjemme. Den daarer hans Øre med koglende Fryd Dog helst han vil fly den forføriske Lyd; De Fiske de springe saa glade. Nu reiser sig brat fra den oprørte BundEn Mø, som er skjøn uden Lige; Hun vennehuld stirrer paa Svenden en Stund, Og vil ei fra Søbredden vige, Hun rækker de sneehvide Arme ud Og raaber: "see Ungersvend her er Din Brud, De Fiske de springe saa glade. "Jeg boer udi Havet, der har jeg et Slot, Som straaler af Guld og Carfunkler; Hvo gives paa Jorden saa vældig en Drot, Som ikke min Glimmer forbunkler, Kom sødeste Ungersvend flux i min Favn, Og hielp mig at bøde paa smertende Savn!"De Fiske de springe saa glade. Lig Torden nu høres saa høit udi Sky, En varslende Stemme, som mæler: "O, Ungersvend, skynd Dig heel snarlig til BylUhyret bag Skjønhed sig hæler; Viid, Gift er paa Tungen, der lefler saa sødt, Og Braad bag den Rose, der skinner saa rødt; De Fiske de springe saa glade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Svar paa Stykket i Skilderiet No. 84. Pag. 1337.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
J det jeg beklager, at Rummet ei tillader at optage mit oprindelige, specielle Svar paa Hr. Br.s Rec. over mine Retskrivningsregler, maa jeg indskrænke mig til at bemærke, at Manuskriptet med Hr. Etatsraad Thaarups Tilladelse er henlagt til behageligt Eftersyn paa Redactionens Comptoir.*).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Frederiks Hospitals Fonds Kapitaler beløb sig, ved 1827 Aars Udgang, som følger: Fond . . rede Sølv. Sølv. Sedl. og T. 2. Dets Legaters og Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Fattigkasses 6024. 128920. 13534. 36. J alt 18594. 1031361,24. 17750. = Legaterne har i samme Aar faaet en Til vært; Stadsmægler Gerson, og afdøde Hofraad Gersons Enke have nemlig ved Disposition af 10 Jan. 1827 skjænket Hospitalet 5000 Rbd. Sølv, (hvilket fører Navn af afdøde Hofraad Gersons Legat). Af sammes Renter kan en fattig Syg dagligen nyde fri Kuur og Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Hr. Dr. S. L. Baden har i et lidet Skrit, under Titel. Kong Christian VI høilovl. Jhukonmelse og hans Regjering, forsvaret mod Hr. Prefess. og Ridd. Nyerup, korteligen sammendrage denne Konges, efter Dets Udtryk, sandeligen stor Fortjenester af Videnskaber, Kunster og Oplysning." Af Piecen sees, hvad Enhver, der kjender Fædrenelandets Historie, veed, at det er ikkun lidet, saare lidet, der i bemeldte Periode blev gjort for Literaturen, og den synes altsaa istedet for at svække, tvertimod at bekræfte Nyerups og flere competente Videnskabsmænds Udsagn, der, uden at oversee det Lidet, der blev virket, dog maa de tere det Sving og den Vending, Videnskaberne have taget hos os fra Kong Frederik 5tes Tider. Vor flittige og duelige Portraitmaler Turretin (Døvstum) er paa fordeelagtige Vilkan bleven ansat som Lærer ved Døvstumme-Jnstitut i Schleswig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Hs. Majestæt Kongens Liv-Eskadron paa de dansk vestindiske Øer har, efter en her i Land gjort Bestilling, nylig faaet oversendt en Præsensabel til Hr. Prem. Lieut. Mac-FerlanSabelfæstet og Skeden vare af massivt Sølv med smagfuldt cisseleret Arbeide; paa den ægtdamascherede Klinge var anbragt følgende Insertion: "Til Prem. Lieut. David Mac-Ferlane fra Kongens Liv-Eskadron, som Beviis paa Korpsets Agtelse for hans udviste Tjenesteiver." Denne Præsentsabel, der har kostet 350 Rbd. rede Sølv, er forfærdiget paa Frederiksværks Fabrik. Hs. Høiærv Hr. Dr. Faber. Sognepræi Middelfart, har ogsaa nydt den Lykke, i en c. lerhøistegenhændig Skrivelse at bevidnes Hs. Mastæt Kongens allernaadigste Tilfredshed og 2. for sine tvende udgivne Taler i Anledning af da høje Formælingsfest; ligesom og Hs. Majesta Dronningen for samme Skrift har ladet Forfanren tilkjendegive sin allernaadigste Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Afvigte Fredag feirede Hr. Skuespildirektør, Becker og Kone deres Sølvbryllup i en Vennekreds, som ønskede det agtværdige Kunstnerpar endnu at opleve mange glade og lykkelige Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Den brave Pensionist Nicolai Larsen, ved Flenstofte, i Dreslette Sogn, eier et Faar, der er mærkeligt formedelst sin Frugtbarhed; thi i fem Aar har det bragt atten sunde og velskabte Lam til Verden, nemlig i de 3 Aar 4 Lam, og de 2 Aar 3 Lam aarlig, og samtlige disse dets Børn ere endnu i Live.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Af det kongl. Skydeselskab og danske Broderskab blev den høje Formælingsfest fejret sidste Torsdag d. 11 Decbr. ved et Bal, som efter et foregaaende ved en Deputation fra Selskabet, allerunderdanigst skeet Andragende beæredes med Deres Majestæters Kongens og Dronningens, de høje Formæledes, og det hele Kongehuses høje Nærværelse. Omstændeligt beskrives det Hele i Kjøbenhavnsposten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Blandede Efterretninger. Det i Hamburg værende Selskab til Kunsters og nyttige Haandteringers Fremme har, som bekjendt, blandt sine almeennyttige forskjellige Anstalter, ogsaa virket meget ved Rednings-Anstalter, for de i Vandet forulykkede Mennesker, og de Hamburgske Indretninger i denne Henseende have tjent til Mynstre for mange andre Stæder. Af et interessant og høist vigtigt Skrift denne Gjenstand vedkommende er nylig et nyt Oplag udkommet, med mange Tillæg fremfor de foregaaende Oplag. Dets Titel er: Geschichte und Einrichtung, der Hamburgischen Rettungs-Anstalten für im Wasser verunglukten Menschen. Von Joh. A. Gunther. Dritte Auslage. Mit 6 Kupf. Hamb. 1828. 124 S. 8. I den Heroldske Boghandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Den lærde og værdige Veteran Dr. Moldenhawer har besørget dette nye Oplag, og meddeelt de deri givne Efterretninger om Forbedringer i Rednings Anstalterne etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Det geografiske Selskab i Paris tæller 348 Medlemmer, og udsender 22 Reisende til Peru, Colombia, Chille, Persien, Jndien, Tibet, Arabien, Georgien, Armenien, Nubien, Abyssinien, Antillerne og omkring Verden. Det udsætter ogsaa Præmier for geografiske Opdagelser. B. f. L. U. 260.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
De preussiske Universiteter. Man har en tabellarisk Oversigt over Antallet af de Studerende ved den preussiske Stats syv Universiteter i Berlin, Bonn, Breslau, Greifswald, Halle, Königsberg og Münster, som siden Paaske 1820 har betydeligt tiltaget. Tællingerne skee to Gange aarligen, for Sommer= og for Vinter=Halvaaret, og hver Gang i Midten af Halvaaret. J Slutningen af Aar 1820 var de Studerendes Antal paa bemeldte syv Universiteter, J Slutningen af Aar 1827 . . . 5954 Altsaa Tilværten 2572. Afde i sidstanførte Vinterhalvaar anførte Tal vare Indfødte. . Fremmede . . Vi henvise til de nærmere Oplysninger og uddragne Resultater i preuss. Staatsz. 319. Palimpsester. Hvad er det for Ting; Overskrevne Manuskripter; efter det græske Ord Hædslæreros. De gode Munke i hine gamle Tider havde ikke Æselshuder nok, for at bringe deres Tanker og Fostere til Verden. De toge altsaa de første de bedste Hedninger, og ovenpaa disses Visdom skreve de deres Daarskaber. For flere Aar tilbage har, som bekjendt, den lærde Jtaliener Majo, Bibliothekar i Majland, opdaget den Kunst at borttage med Saltsyre deres Sludder, og at bringe det Gamle igjen for Dagen. Paa denne Maade fik man Ciceros Republik, og efterhaanden ville flere Skatte være at vente, thi i ethvert gammelt Klosterbibliothek lader en Opdagelse sig haabe. J Eskurial allene skal flere hundrede Skabe staae fulde af saadanne, paa gamle Klenodier skrevne, asketiske Sager, som Saltsyre engang skal skaffe frem. Hesp. 240.