Københavns Adresseavis, 1774-04-06
Svar paa Spørsmaalet i Adresse=Avisen: Om hvad Galanterie=Handel og Galanterie=Vahre. er, Om derved forstaaes Guld, Sølv og Pretiosa 2.1) Efter Dictionairer og Grammairer; 2) Efter Love, og Forordninger, Laugs Artikler, Rescripter og Plakater, (saa vidt vitterligt, og 3) Af Erfarenhed i Handelen: i Ordet er Fransk, som af følgende bevises, nemlig: Galant Cadject.) ærlig, maneerlig, høslig, ziirlig; Galant, Subst.) Boelere, Friere, listig Skielm, Compan, eller Fugl, som ikke er at troe, item Baand=Sløyse, Citron og Pommerantz=Skal; Daaser, Galanterie, Kierligheds Handel, Artighed; item ringe Skienk eller Gave; men pretieur precteussement, er dyrebar, kostbar, ædel; Pierreprecicuse, Ædelsteen, ægte Steene, dette ere de Navne, hvormed ægte og ædle Ting kaldes: see Fr. Roux og v. Aphelens og fleres Dictionairer: 2) Den Danske Lov forbigaaer det aldeles, og ingen Forordninger, Laugs=Artikler, Rescripter og Plakater (saa vidt vitterligt) nævner hverken Galanterie=Handel eller Galanterie=Vahre, men Plakaterne af 1 Julii 1757, og 30 Jan. 1758 forbyder Jndførsel, paa nyt forarbeidet Guld og Sølv (men saa vidt man af Commerce=Forordningen og Told=Roullerne kan opdage, da synes Galanterie, at sigte til Nürnberger og Poppen=Vahre. J Rescriptet af 10 April 1761. kaldes Guld og Sølv forædle Materier. Guldsmed=Laugets Artiklers første Post siger: At ingen maa sig af Guldsmed=Haandværk ernære, enten med noget Arbeide at betinge, eller Svenne og Drenge at holde a., da det Ord betinge, vel ikke i anden Forstand kan forklares, end at betinge til Forhandling; thi hvad jeg ellers til mit eget Brug, eller par Commission til andre betinger eller bestiller, bliver mig aldrig formeent; hvorfor ey heller sluttes, at nogen under Galanterie=Handel og Galanterie=Vahre skulle forstaae Guld eller Sølv=Arbeide da det efter bemeldte synes lovstridigt; efterdi ingen Feordninger, som ved nogen Leilighed mælder om Guld= og Sølv=Arbeide, forklarer og nævner det ved Galanterie Vahre, og var det mueligt, det dertil kunde forklares, da er der en stor Deel i Hans Majestæts Riger, (særdeles i Danmark) som har Privilegium paa Handel med Galanterie=Vahre, hvoraf maatte følge, at lige saa mange Gaalanterie=Handlere, saa mange Guld og Sølv Handlere, (NB. forarbeidet ) hvilket neppe vilde være Landets og Rigets Fordeel i adskillige Henseender, som her ey kan opregnes: 3) Efter al Formodning er det Ord Galanterie Vahre af de Handlende indført for at faae et glimrende Navn til saadan Handel, som i sig selv synes ringe, da Folk i Almindelighed i de smaa Kiøbstæder, saa vel som Bønderne, under Galanterie=Kræmmere forstaaer BisseKræmmere, eller dem, som drive saadan Handel, som og saa efter den rimeligste og herskende Forstand er, alt det Flitter og øyenblindende Pudz (Statz) som synes noget, og er intet solid, alt det uægte, som paa nogen Maade ligner ægte, saasom uægte Guld og Sølv Baand, Tambakforgyldt og uforgyldt i Daaser, Etuier, Ringe, Fingerbørrer, Spænder a. med og uden Steene, Emaillerte og Agats, samt laqverede Ting af Daaser og Etuier a. saa vel uindfattede, som i forbemeldte indfattede, ligeledes poleret Staal og Jern, som ikke efter Jsenkræmmernes LaugsArtikler er forbuden, end videre Vister, Chinesiske og Jtalienske Blomster, samt alle saadanne smaa Fruentimmer Zirater, som ikke med nogen af de allernaadigst udgivne Forordninger, Laugs=Artikler eller Privilegier ere stridende.