JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Polen. J Henseende til Krigsbegivenheder haves næsten Intet, da Veienes Tilstand giør fast alle Troppebevægelser umulige. Den Deel af Landet, som har været Krigens Skueplads, er meget haardt medtagen og i hvert Huus, som ikke er afbrændt, ligge sædvanlig 15 Russer i Jndkvartering. De Polske Bønder ere foren stor Deel rendte fra Huus og Hjem og flokke sig sammen i Skovene, hvorfra de jevnligen gjøre natlige Overfald paa Russerne, ligesom de og ofte tilføje dem megen Skade, naar de vise sig i Afdelinger, som mangle fornøden Styrke. - General Chlopicki liggerKrakou under Badskærs Haand og hans Saar, hvoraf især det ene i Læggen er farligt, skulle være saa slemme, at man anseer det for umuligt, at han kan komme paa Benene igjen og gjøre activ Krigstjeneste i de første otte Uger, og der ere Mange, som endog troe, at hans Saar ere i Begyndelsen blevne saa kluderagtigt behandlede, at han endog maaske tager sin Død deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Keiseren af Rusland har som Konge i Polen udnævnt sin Feltmarskal Grev Diebitsch Sabalkanske til Generalgovernør i Kongeriget Polen og givet ham til Bistand et Regeringsraad, bestaaende af to Russiske og to Polske Medlemmer. - Russernes Hovedkvarteer er endnu i Ceniko eller som det nu sædvanligen skrives Siennika, en liden By midtveis imellem Varskov og Lublin.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
En Polsk Underhandler, Først Cartorisk, en Søn af Præsidenten i Polens National-Regering, befinder sig for Tiden i Berlin, hvor ogsaa fra Fransk Side er indkommet meget alvorlige Jndstillinger om at tage sig af Polakkernes Sag og see om muligt at sætte Grændser for det i Polen herskende Myrderi, hvor Krigen føres med en i vor Tid usædvanlig Grusomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
- Generalissimus Skrzinecki har tilskrevet Diebitsch, at dersom de af den Russiske Armee udøvede Grusomheder skee med Feltmarskallens Vidende og ikke strax afskaffes, saa maa Polakkerne gribe til at anvende Repressalier, hvilket dog sikkert er en aldeles tom Trusel, thi dem have de allerede længe brugt. - Polakkerne sige, at de bestandigen faae en Mængde Russiske Overløbere, hvilket dog vel kan være noget tvivlsomt. Overbefalingsmanden over den hele Polske Krigsmagt General Johan Skrzinecki er født 1787 i Galizien og har studeret i Lemberg. Da de Franske Armeer 1806 rykkede ind i Polen, forlod den 19aarige unge Mand det fædrene Huus og tog Ansættelse i Oberst Casimir Malachovskis første Jnfanteri Regiment.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Ved Begyndelsen af Felttoget 1809 i Storhertugdømmet Varskov gik han som Captain ind i et af Først Constantin Cartoriski oprettet Regiment, og blev under det Russiske Felttog 1812 Batallionschef, 1813 udmærkede han sig meget og lagde meget Talent og en forlignelig Uforsagthed for Dagen, og i 1814 kommanderede han den Karree, hvori Napoleon indsluttede sig ved Arcis sur Aube, da den unge Keisergardes Fortrav for et Øjeblik havde forladt ham. Efterat Polakkernes Tropper havde overgivet Napoleons Bevogtning til det tilstedekommende Franske Corps, angreb Skrinecki i Keiserens Nærværelse Fienden og dræbte meget af hans Mandskab. Prydet med Æreslegionens Kors og det Polske Militærkors erholdt Skrzinecki, da han med sine Landsmænd og Vaabenfæller var vendt hjem til Polen, Kommando over et Jnfanteriregiment i den Brigade, der stod under Kommando af den General Jgnatius Blumer, som ved Opstanden den 29de November forrige Aar fældedes til Jorden ved 18 Kugler paa eengang. Ved Udbruddet af den nuværende Krig udmærkede Skrzinecki, der nu var rykket op til Brigadegeneral, sig ved mange Leiligheder, og fik omsider Overbefalingen over hele Armeen, da Først Radzivill, som maaskee mindre duelig, nedlagde samme. Hans Koldblodighed og Aandsnærværelse under de største meest overhængende Farer, hans saavel blide, som og derhos faste Aandspræg og hans paa mange Valpladse erhvervede Erfaring, gave ham grundet Krav paa denne Hæderspost, som det er sansynligt, at ikke de ældre Generaler misunde ham, hvilket dog de Russiske og Proisiske Tidender gjerne ville have Folk til at troe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 29de Marts. Hamb. 2 M. - . v. 210. Species 209. Species solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46 1/2 a 47 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 82 Rbd. Sedler. Dito over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 78 i Banco. Nations-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1320) 101 a 102 Rbd. r. S. Dito Dito 106 1/4 i Sedler. a C. uops. Rigsb. Obl. 100 100 1/2 Rbd. r. S. 4 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 1/2 i Banco. a v. Dito Dito 98 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 98 i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 551 a 56 L. Sterling. Hamborg, den 29de Marts. Bourdeaur 186 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7., k. S. 13 Mk. 81. Cadir 46. Lissabon 45 3/8. Amsterdam k. S. 35, 20 2 M. 35, 40, Madrid 46. Kjøbenhavn 210. Spe. Dan no. Disconto - Horsens. Vor By er i disse Dage ved Døden bleven berøvet, en af de ædleste Danneqvinder, ligesom den Afdødes Ægtefælle, Hr. Overauditor Borgermester Ræder, i hende har millet den blideste og kjærligste Ledsagerinde, paa Livets Bane. Faa forenede som hun i skjønneste Sammensmeltning Aand og Hjecte med udvortes Ynde. Som et Mønster for Koner straalede denne venlige Lys, der nu derværre hernede er slukt, for hisset i endnu reenere undslukkelig Glands at gjentændes for Evigheden. Den blidt Hensovede døde i sit Livs Vaar, idet hun opnaaede en Alder af ikkun 20 Aar; hendes Dødsfald har her vakt almindelig Deeltagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Aalborg, den 2den April. J Onsdags Eftermiddag, omtrent Kl. 3, gik Flakket op og her kom mod Aften adskillige Baade og andre Fartøier, hvis Tal næste Morgen forøgedes. Fjorden laa denne Vinter imellem Aalborg og Sundby netop i 50 Dage, og efterat Samfærslen her paa den Maade var afbrudt, varede det netop sex Uger inden Seiladsen imellem Aalborg og Hals kunde tage sin Begyndelse. Jfjor gik man over Fjorden til og fra Sundby den 14de Marts og den 21de kom det første Skib op fra Hals. Veigaarden, 1/4 Miil østlig herfra Byen, er i disse Dage solgt for 7000 Rbd. Sedler til Hr. W. C. Lassen, der hidindtil har været Forpagter paa Amaliegaard ved Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
De Kongelige Landstodhingste, der i disse Dage ere ankomne, ere: Blackvood, der skal bedække paa Restrup; Catschard paa Børglumkloster; Apollo, paa Aastrup, og Mercur, en smuk graatavlet Hingst, 6 Aar gl., af Stjernekleppervang, paa Kokkedal.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Endnu ventes en ung Hingst, efter en Englænder, faldet i Frederiksborg Stutteri, til Gaarden Birkelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Blandinger. J Skive har i disse Dage været en rask Omsat ning paa Heste til Holsteen; 9 Qvarteers og 4 Tommers Heste betaltes med 100 Rbd. og 10 Qvarteers med 120 og 130 Rbd. Hestehandler Schjøn fra Kjøbenhavn kjøbte her 70 Stkr. af de største og bedste Heste, som betaltes med 150 a 160 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Hr. H. C. Kirstein i Bordeaux er allern. udnævnt til Dansk Consul istedetfor afdøde v. Hemmert.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Døde. Mægler M. Wessely, R. af D., A. F. Flenger, f. Friederichsen, 86 Aar; K. Hannecker, f. Pedersen, 83 Aar; Kongl. Toldbet. C. F. Westermann, 64 Aar; alle i Kjøbenhavn. M. C. Tauber, f. Bøgh, 28 Aar i Valløe. M. K. Stoltze, f. Winther, 70 Aar, til Skjoldenæsholm. Capt. P. Rützow, 70 Aar, til Eskemosegaard. - S. M. Bour, f. Papenhausen; Jernhandler N. Fien, 67 Aar, begge i Altona. S. Bahnson, f Schulz, til Sulfeld. P. C. T. Naesemann, 46 Aar, i Barmstedt. Kunst- og Handels-Gartner Vothmann, Lodsoldermand Bronck, Mad. C. Matzen; alle i Sønderborg. G. J. Asmussen i Apenrade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Hals Skibsliste. Den 30te Marts indkom: J. Christensen af Aalborg fra Østerriisøer med Trælast og Jern. N. Jversen af Løgstøer fra Drammen med Trælast. P. Dam af Skagen fra Altona med Stykgods. Alle 3 Fartøier have i et Par Maaneder lagt i Frederikshavns Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Aalborg Torvepriser, den 2den April. Oxekjød 7 a 9 s., Herregaardssmør 22 s., Bøndersmør 16 s. Pundet. - Ost 4 Mk. a 5 Mk. Lpd. - Ny Rug 4 Mk. 8 s.; Kartofler 22 a 24 s. Skp.; Æg 14 a 15 sk. Snesen. Første Paa dag pro Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Anden Paaskedag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg, i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen; - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Candidatus Bech. Terten til Kirkemusiken 1ste Paaskedag i Budolphi Kirke, og 2den Paaskedag i Frue Kirke, faaes ved Kirkedøren for 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Bekjendtgjoreløer. Efter faa Dages tiltagende Upasselighed hensov i Dag Eftermiddag Kl. 4, ved en rolig Død i sin Alders 74de Aar, vor høitelskede Fader, Ole Fredrich Obel, Sognepræst for Dronninglunds Menighed, Provst over Dronninglunds og Børglum Herreder. 3 Aar paa 2 Dage nær overlevede han sin fromme Ægtefælle. 4 Sønner og 1 Datter med 18 Børnebørn sørge ved Savnet af den bedste Fader; 1 Datter og 3 Børnebørn modtage ham i Evigheden. Det meget Gode, den Forevigede i et langt og saare virksomt Liv har udrettet til Guds Ære og Medmenneskers Vel i Livets mange Forhold er hans bedste Lovtale. Lunderager Præstegaard, den 29de Marts 1831. Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne. P. F. Obel. L. Th. Obel. H. A. B. Obel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Med sønderknust Hjerte maa jeg herved bekjendtgjøre at min inderlig elskede kjære Hustrue, Sophie Marie Bang, fød Lund, er ei mere. Efter en Tids Brystsygdom sank hun stille og rolig bort den 26de Dennes, uden at enten hun selv eller vi Tilbagestaaende ahnede Døden saa nær. Jkkun den der veed at skatte reen Kjærlighed er istand til at forestille sig min Smerte og mit Tab. Haabet og Gjenforening er minLinderumsgaard, den 28de Marts 1831. Bang. eeneste Trøst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
For at fremme den allernaadigst tilsigtede Haugedyrkning af sattige Familier, har Commissionen foranstaltet, at Fattigvæsenets i flere Aar dyrkede og hidtil vel behandlede Hauge, beliggende ved Skolegadens Fattighuus, som Podemester Søren Mørch har havt i Leie, er afdeelt i Qvarterer, der overlades trængende og værdige Familier til Dyrkning uden Vederlag, ligesom de og kunne erholde de fornødne Hauge=Redskaber udlaante og i sin Tid vente at blive udle eret hvad der af almindelige Haugeurter til Udplantning maatte behøves, naar de desangaaende melde sig paa undertegnede Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg i Commissionen for Fattigvæsenet, den 29de Marts 1831. Stochholm. Henneberg. Krarup. Schmidt. Wølfferdt. Spreckelsen. Tart efter hvilken Byens Bagere, indtil videre, sig have at rette og forholde. A. for Brød af sigtet Hvedemeel: et Franstbrød til 4 s. Tegn skal veie 9 Lod, et Franskbrød til 2 s. Tegn skal veie 4 1/2 Lod, Hvedervebakker for 2 s. Tegn skal veie 42 Lod, B. for Brød af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 8 s. Tegn skal veie 1 Pd.,et Suurbrød til 4 s. Tegn skal veie 16 Lod, et Suurbrød til 2 s. Tegn skal veie 8 Lod. C. for Brød af grovmalet Rugmeel: et Brød til 32 s. Tegn skal veie 8 Pd. 16 Lod. et Brød til 16 s. Tegn skal veie 4 Pd. 3 Lod. et Brød til 8 s. Tegn skal veie 2 Pd. 4 Lod. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv deine og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 9 s. Tegn pr. Skjoppe eller 300 Pd. Brød.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Alt Brød, som Bagerne udsælge, maae være godt, sundt og forsvarligt udbagt, og tilholdes enhver Bager at sætte sit Navn og Mærke paa de Brød, som af dem bliver bagt eller forhandlet, alt under vedbørlig Straf og Ansvar efter Anordningerne. Naar Brødet er gammelt maae ei ansees om det veier 1/2 Lod mindre paa hver 12 Lod. Bagerne ere pligtige jævnligen at være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 30te Marts 1831. Magistraten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Fineste Vanille-Chocolade, af udmærket Qvalitet, faaes hos Marie sal. Jens Winther.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Til Bedste for Huusarme, vil paa Onsdag Aften, den 6te April, i det dramatiske Selskabs Theater, vorde givet: Brandskatten, Commedie i 1 Act, af Kotzebue, De tre Feil, Commedie i 1 Act, af Jerome Pontu. Til Slutning fremsiges En Epilog. Indgangen aabnes Kl. 6 og Begyndelsen skeer præcise Kl. 7. Billetter a 2 Mk. til 1ste Plads, 24 s. til anden Plads og for Børn 1 Mk. kunde afhentes hos Hr. Toldcasserer Thorbrøgger og ved Indgangen. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Concert=Anmældelse. Paa Tirsdag Aften den 5te Dennes have vi Undertegnede den Ære at give vor anden og sidste Vocal- og Jnstrumental-Concert i CompagniehuusSalen. Det Nærmere vil ved Placater vorde bekjendtgjort. A. Berz. S. Muber.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Sangere fra Wien.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Tvende moderne politerede Spilleborde, er at faae hos Snedker H. Bech paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Hos Klædefabriker Wolters Enke kan som sædvanlig faaes Klæde vævet, tretten a fjorten Qvarteer bredt, i Aalborg. Vilde Træer til Udplantning faaes til meget billig Priis hos M. Møller i Schjellerups Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Nye brændt Steenkalk, kan faaes paa Aalborg Teglgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
At forrige Gaardfæster, af Kjølvring, under Birkelse Stam han fandt sig saa tilfreds med disse Ungersvende, at han udraabte med megen Pathos i aldeles radbrækket Jtaliensk Ah, brase e pelle cioventu, meritereppe esser fucilata, det er: O, hvilken kæk, smuk Ungdom, den fortjente at skydes ihjel. Han har med det sidste Ord meent at forsynes med Skydegeværer, som paa Jtaliensk kaldes sucili.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Det var i en Committee af de Meniges Huus, at Rentekammerkantslerens Lovforeslag om Forandring i Tolden paa Bygningstømmer den 18de Marts blev drøftet. Bemeldte Minister Lord Althorp havde forandret sit første foreslag derhen, Tolden paa Tømmer fra Canada skulde forblive uforandret, hvorimod paa Tømmer fra Østersøen og Norge skulde fra næste Aars Begyndelse nedsættes 6 s. og saaledes hvert Aar ligesaameget, indtil den skulde komme til 40 sk., hvor den saa skulde blive staaende. Man skulde vel nu, da Kantsleren saaledes opgav den foreslagne Forhøielse i Tolden paa Canadisk Tømmer, have tænkt, at Skibstedernes Repræsentanter vilde have været tilfredsstillede; men Jntet mindre end dette; de forenede sig med de saakaldte Boroughmongers (Eiere af forfaldne Smaa stæder, som nu efter Reform Billen ville miste deres Repræsentationsret), med Exministrene og med de Vestindiske Plantagebesiddere, og ved Afstemning blev Lord Althorps Foreslag totalt forkastet med 236 Stemmer, imedens der kuns vare 190 paa Ministrenes Side, altsaa en betydelig Minoritet. Oppositionen jublede lydeligen over denne Seier. En Hr. Forbes undrede sig over, at Hr. Hobhouse (Medlem for Westminster, er opkastede sit sædvanlige Spørgsmaal, om Ministrene agtede at resignere. Han svarede, at dersom de nuværende Ministre lignede de forrige, vilde han intet Øjeblik tøve med at gjøre dette Spørgsmaal, men Afstemningens Resultat var frembragt ved en Kabale, og dersom Ministrene nu, da Reform Billen ligger paa Bordet, skulde resignere, da vilde dette være til ubodelig Skade for Landet. - Den Canadiske Tømmerfart sysselsætter 22000 Matroser i Skibe af Drægtighed tilsammen 440000 Tons den Ton er omtrent 16 Tønder), alle under Britisk Flag, og Tømmeret betales for en stor Deel med Britiske Manufacturer. Canda modtager et stort Antal Britter, som Overbefolkningen driver til Udvandring, og dets Beliggenhed ved Grændsen af Nordamerikas Fristater giver det en særdeles Vigtighed i politisk Henseende, saa at det synes næsten uforklarligt, at England kunne finde det tilraadeligt, at trykke Handelen og Skibsfarten paa Canada til Fordeel for Prøssen og Norge, der i egne Skibe og for det Meste mod contant Betaling strax ville være ved Haanden med deres Tømmer, ligesaasnart Toldens Nedsættelse tineder dem at concurrere. Fordkantsleren Brongham imede i Conseilet den 15de to Noter afsendtes til Ruslands Keiser og til Lord Heitesburg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Skribenten Sir Walter Scott er bleven rørt af Slag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
De Engelske Statspapirer ere igjen stegne nogle Procent.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Aalborg, den 5te April. Jgaar gik Liimfjorden op i Haverslev Bredning, saa at Vandsamfærslen imellem Aalborg og Løgstøer nu omsider er aabnet, hvilket man i nogen Tid saameget mere længedes efter, som her er et betydeligt Antal Kornladninger underveis fra Oplandet. Ved Jsens Opgang og Drift skal være skeet nogen Skade paa Sildegarn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Den længe vedholdende østlige Vind foranledigede ogsaa at her i Fjorden var bestandigen meget lavt Vand, men da Vinden i Paaske=Helligdage gik vestlig, voxte ogsaa Vandet, og igaar gik Briggerne Henriette og Caroline og Skonneren Cathrine Kirstine over Hals Banke tilsøes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Blandinger. J Løbet af næste Sommer kan ogsaa ventes anlagt en Væddeløbs=Bane i Nærheden af Haderslev, hvorfor iaar vil blive udsat en offentlig Præmie af 250 Specier. Man lover sig betydelig Nytte af denne Indretning, da, som bekjendt, mange Heste tillægges i Omegnen af Haderslev, som i ældre Tider udmærkede sig fremfor alle Danske Raceer ved deres Størrelse og Form, og da Staden kun ligger 4 Miil fra den jydske Grændse og ligge saa langt fra den fyenske Kyst, saa vil denne Bane stifte samme Nytte for den indenlandske Danske Hesteavl, som den Oldesloer nu for den nordtydske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
J Viborg har fundet en Festlighed Sted i Anledning af Stiftamtmandens forestaaende Bortreise til sit nye Embede. Sange, forfattede i denne Anledning, bleve med Musik afsjungne ved et Dine. Der tillægges Havne-Commissionen i Haderslev stor Roes for Havnens nye Anag ved Byen, der især i 1830 skal have gjort saare betydelig Fremgang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Ved Jldebranden i Aabøll ved Apenrade bleve i tvende Timer over 20 Familier eiendoms og huusløse. Selv alt Qvæg blev et Rov for Luerne. En Olding tilsatte Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
J Apenrader Wochenblatt læses følgende: Familien af den anseete Kjøbmand F. i Flensborg bærer en halv fyldt Flaske i sit Vaaben, som den skal have En af dens Forfædres sjeldne Ædelmod at takke for. Denne havde nemlig sægtet som simpel Soldat i en af de fordum mellem de Svenske og Danske førte Krige, hvor de sidste vandt et Slag. Bemeldte F. havde med megen Møie efter endt Slag faaet far paa en Flaske Øl, som han tørstig satte til Munden for at tømmes. Da gjenlød en Svenskers bedende Røst fra Valpladsen, berøvet begge Benene bønfaldt han om en lille Taar at drikke. Rørt af Medlidenhed, bøiede F. sig ned over den Ulykkelige og rakte ham, glemmende sin egen Qval, den fulde Flaske. Men i det sidste Øieblik af forede den lunske Svensker, for endnu sidstegang at slukke sit brændende Nationalhad, en Pistol paa den milde Giver. Men en god Engel bevarede ham; Skuddet ramte ham ikke. Rolig greb F. Flasken, tømte den halv, og rakte den derpaa til den vaabenløs Døende med de Ord: Nu faaer du kun det Halve. En Officeer, som lagt og denne Scene skaffede den ædle Kriger bemeldte Emblem.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Kjøbenhavns Havnepriser, den 26de Marts holsteensk Hvede 11 Rbd. 1 Mk. - s. - 11 Rbd. 1 Mk. 8 s. kollandsk Hvede. 7 Rbd. 3 Mk. - s. - 9 Rbd. - Mk. - s. Østersøisk Rug. - Rbd. - Mk. - s. - 7 Rbd. - Mk. - s. Byg bradet, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 4 Mk. - s. havre, Td..... 2 Rbd. 3 Mk. - s. - 2 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter Td....... . Rbd. - Mk. - s. - 6 Rbd. - Mk. - s. holsteensk Smør. 68 Rbd. - Mk. - s. -20 Rbd. - Mk. - s. syensk Smør. 58 Rbd. - Mk. - s. - 60 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Hals Skibsliste. Den 31te Marts ankom paa Rheden N. Anthonisen af Aalborg. Den 2den April indkom J. Evensen, af og fra Lillesand med Trælast. Afseilet den 4de April N. Nissen, af Aalborg til Kbhvn. med s. Sild og endeel Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Vinden. Den 31te Marts O. N. O.; den 1ste April O. N. O. t. O.; den 2den O.; den 3die S. S. V. t. S. Med den saalænge staaende østlig Vind har her stedse i disse Dage været lavt Vand, af denne Aarsag ligger her ved Hals, som ei kan slippe ud, Capitainerne Krohn, Krag og Hemme, men da Vinden i Dag er Vesten vil det vist ikke vare længe inden Vandet vorer. Endnu i dette Øieblik, ved Postens Afgang, er der ikke høiere Vand end de foregaaende Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Aalborg Kirker. Døbte. Den 13de Marts, Gartner Kiergaards Datter, Giertrud Andrea Kiergaard; Fadd. Mad. Kiørgaard- og Datter D. Kiergaard, Ungkarlene J. Ferk, S. Kiergaard og Barnets Fader. - Den 15de, Tambour S. Sanderhoffs Søn, Johan Ferdinand Thor Sanderhoff, Fadd.: Mad. Allerup, Jomfru Trasborg, Commandeersergeanterne Lorenzen, Hørbye, Marker, Føltved, Kjølbye, Søeborg, Lærer Lüders, Regiments-Tambour Hartmann, Hoboisterne Varnike, Olsen, Slundt, Heil, Scobins, Mehde, Bock mann, Robenhagen, Stabshornblæser Zangenberg. - Den 7de, Kæmner Wulffs Søn, Anton Marinus Enphrosin Wulff, Fadd. Mad. Fischer, Jomfru Herskind, Stiftsprovst Ridder Stochholm, Cancellieraad Wølfferdt, Kammerraad Lund, Lieutenant v. Gedde, Pastor Dreyer fra Gjøl, Kjøbmand A. Gjødwad, Tobaksfabriqueur Bønnelykke, Farver Vibroe, Skomager Elmquist, Tobakspinder F. Obel. - Den 25de, Foureer N. Myginds Søn, Hans Jacob Julius Mygind; Fadd.: Fru Schleppegrell, Jomfru Hansen, Kammerjunker, Lieutenant v. Rodenborg, Capitain v. Voss, Lieutenanterne v. Siedelmann, v. Ovens, v. Schindel, v. Gedde, v. Münnich, v. Juel, Kjøbmændene Schyt sk. Chr. Møller, Handelsbetjent Jelstrup. - Den 31te, Huusmand paa Eegholm, Niels Uttrups Søn, Niels Christian Nielsen; Fadd. Barnets Moder, Pigen Anne Marie Mortensdatter, Værtshuusholder Knud Gregersen, Fiskerne Chr. Lisborg og Johannes. - Fuldmægtig Wesenbergs Datter, Ernstine Caroline Adalbertha Auguste Wesenberg; Fadd. Mad. Sadolin, Frøken E. de Hoffmann, Kammerraad Wesenberg, Consul Paah, Kjøbmændene Gjød wad og Chr. Møller, Bogtrykker Røe, Cand. theol. Wesenberg, Farver Vibroe, Ernst Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Begravede. Den 14de Marts, Kornmaaler Lars Ove sens Enke, 80 A. - Den 15de, Skomager Hans Holm, 52 Aar. - Den 17de, Anne Christine Jensdatter, 10 Aar. - Den 18de, Skomagermester Chr. Gandrups Enke, Maren Rasmussen, 75 Aar. - Skipper H. Friis's Kone, 53 Aar. - Joachim Fred. Callisen, 18 Aar. - Den 25de, Mad. Anne Jessen, f. Lorenzen, 76 1/2 Aar. - Den 26de, Skibstømmermand Niels Christian Christensens Datter, Mette Marie, 28 Uger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Ved Tallotteriets 1344de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 19. 52. 73. 90. 67.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Bekjendtgjorsløer. I Dag, efter 6 Ugers Sygeleie, forlod Madam Helene Ruus, Enke efter Raadmand, Bye- og Raadstueskriver Peder Top, Jordlivet her i Byen i en Alder af 89 Aar, i mine Armee, den Saliges dybtsörgende Pleiedatter. Aalborg, den 3die April 1831. Elisabet C. Møller, forhen gift Hviid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-02
Det bekjendtgjøres herved sørgeligst, for fraværende Familie og Venner, at min gode Moder Enke=Frue Spang gaard, født Biergaard, efter 3 Ugers Sygdom ved en blid og rolig Død i hendes 55de Aars Alder, den 31te Marts Kl. 1 Morgen, omskiftede Tiden med Evigheden. Fred med hendes Støv Wellestrup Mølle, den 31te Marts 1831. Paa egne og Søskendes Vegne, Jver Spanggaard.