Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-27
Den længe behudede Forordning, hvorved paabydes en aarlig Afgivt af Besiddelse, Rytte og Brug af faste Eiendomme i Kongeliget Danmark, er udfærdiget den 110 Detober 3) sidstleden og af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende a. a. Giøre alle vitterligt: Det er Vore samtlige kiere Undersaatter notsom bekiendt hvilke Foranstaltninger Vi under den nu tilendebragte Krig, Curopa have været nedsøgede at føie til Vore Rigers og Landes Sikkerhed imod fiendtlig Overfald og for at beskytte Handelen, og Skibsfarten. De store Summer, som dertil af Vores Kasse have attet udreedes, saavelsom de øvrige, formedelst de fri gende Priser paa alle Nødvendigheder, tiltagende Stats Udgiøter have ikke tunnet bestrides ved de imidlertid paabudne ertraordinaire Afgivter, og de vedvarende Anstalter, som Vi endnu see Os nødte til at træffe til Fædrelandets Beskyttelse, udfordre saa betydelige Udgivter, at de nærværende, i ældre Tider paabudne, Afgivter ikke dertil ere tilstrækkelige. Nødvendigheden udkræver derfor, at i samtlige Vore Riger og Lande anordnes et almindeligt Paabud, som Vi for Vort Rig Danmark have bestemt til en aarlig Afgivt af Besiddelse, Nytte og Brug af faste Eiendomme, der, forsaavidt den vedkommet Jordeiendomme, bliver uden Undtagelse at udreede saavel at privilegeret og beneficeret, som af uprivilegeret Godses Besiddelse, Nytte og og Brug. Thi anordne og paabyde Vii altsaa herved for Vort Rige Danmark, som følger: 1. Om Afgivt af Jorder. N. Af Hovedgaards i Jorder. 1. Af al Hovedgaards: Jord svares Afgivten efter Tønder, Lags geommetrisk Maal, hver Tønde beregnettil 14000 2 Alen, 2. Samtlige en Hovedgaards Tønder Land skulle ansattes til Værdie ikke lavere end 50 Rd., og ikke høiere end 1000 Rd. pr. Pende, og i Middelkiaster imellem bemeldte høieste og laveste Værd, nemlig til 622 - 75 - 87 1/2 Rdlr. pr. Tønde. . En lignende Forordring for Norge, Finmarkens Fogderie undtaget er ogsaa udstædt samme Dato. 3. Til Tønder Land geomme trisk Maal bliver ikkun at regne dyrket eller til Dyrkning opbrudt Agerland og Eng, som kan slaaes til Hørbiergning. Alle andre Jordstrækninger, saasom Skovgrunde, Heder, Overdreve, Moser, Fiskedamme og des lige regnes ikke efter - Maal, men tages, som Hielpemidler til Culturen, eller som Midler til Fordeele og Beqvemmeligheder for Eierne og Besidderne, med i Beregning ved Classisikationen af Eiendommenes Værdie pr. Tønde Land 4. Fleere Hovedgaardes Tønder Land Ager og Eng af omtrent lige Godhed og Beskaffenhed kunne anslaaes til Middelpriis distriktsviis. Naar denne er sat, bliver at bestemme, hvorvidt de øvrige Tilliggendet af Skovgrunde, dog uden Hensigt til den derpaa staaende Skov, Heder, Overdreve, med videre, kunne for enhver Hovedgaard forhøie Værdien af dens Tønder Land. 5. Af hver Tønde Land skal, naar dens Værdie er ansat til 50 Rdlr., svares = 62 1/2 Rdlr., = = = 10 Skilling. 75 Rdlr., = = == 87 1/2 Rdlr., = = 100 Rdlr., Af hvad, som er under eller ikke meere end 1/2 Tønde Land, svares Afgivten ikke. Men af hvad, som er under een, men dog over en halv Tønde svares Afgivten som af een Tønde Land. 6. Naar og forsaavidt Eieren selv driver Hovedgaards=Jord eller har bortforpagtet den paa kortere Tid, end eet Aar, betaler han den fulde Afgivt. 7. Derimod skal, naar og forsaavidt Eieren paa eet Aar eller længere Tid har bortforpagtet Hovedgaards=Jord, Forpagteren svare 6 sk. pr. Tønde Land, og Eieren det øvrige af Afgivten. Er Hovedgaards Jords Avling bortforpagtet til Een, og dens Græsning eller Hollænderie til en anden, da deeles Udredelsen af disse 6 Skilling pr. Tønde Land imellem begge Forpagtere efter samme Forhold, som finder Sted imellem deres Forpagtnings Afgivter. Men dersom Eieren har forbeholdt sig Avlingen, og allene bortforpagtet Græsningen eller Hollænderiet, eller omvendt, da skal det, hvor saadant allerede er Tilfældet, mindeligen afgiøres imellem ham og Forpagteren, eller i Mangel deraf ved de Commissioner, hvorom tales i efterfølgende 3de Afdeeling, bestemmes, hvormeget Forpagteren af bemeldte 6 sk. pr. Tønde Land har at udrede. Hvor derimod herefter Hovedgaards=Jords Avling og Græsning eller Hollænderie paa nysnævnte Maade deeles imellem Eier og Forpagter, skal det altid ved Forpagtnings=Contracten fastsættes, i hvad Forhold Forpagteren skal tage Deel i Udredelsen af Brugs=Afgivten, eller og den fulde Afgivt falder Eieren til Last. 8. Er Hovedgaards=Jord udstykket til Eiendom, uden at Hovedgaards=Eieren har forbeholdt sig aarlig Afgivt, da betaler Parcel=Eieren Afgivten heel, naar han driver Jorden selv eller har bortforpagtet den paa kortere Tid, end eet Aar. For saavidt han har bortforpagtet den paa eet Aar eller længere Tid, deeles Afgivtens Udredelse imellem ham og Forpagteren efter de i forestaaende 7de J. anførte Regler. 9. Dersom Hovedgaards Jord er udstykket til Eiendom, Arvefæste eller Fæste paa Livstid imod aarlig Afgivt, da betalet Afgivts=Eieren 2 Skilling af hver Rigsdaler, som den aarlii ge Afgivt, hvilken han oppebærer, udgiør, og Besidderen det øvrige af Paabubets Beløb. 10. For saavidt den aarlige Afgivt til Eieren er bestemt at ydes i Korn eller andre Producter eller i Tienester in un ra, skulle disse Natural=Produeter eller Tienester anslaaes til Pengeværdie og denne henregnes til den aarlige Jndtægt, af hvilken Eieren svarer 2 Skilling pr. Rigsdaler. Naar Korn saaledes: anslaaes til Penge, skal 1 Tønde Hvede beregnes til = 4 Rdlr. Rug Byg = = Havre . .. . - 32 St. Alt øvrigt bliver at beregne efter ganghar Værd i Egnen 11. Findes fra ældre Tider Hartkorn, som til ordinair Contributioner er matrikuleret, inddraget og drives under Hovedgaard, skal samme i Henseende til Paabudet ansees og behandles som Hovedgaards=Jord. B. Af Bonde=Jorder. 12. Al Bonde=Jord eller til ordinaire Contributioner matrikuleret Jord, være sig Selveier= eller Fæstejord, intet Slags undtaget, skal anslaaes til Værdie efter Tønder Hartkorn ikke lavere end 150, og ikke høiere end 300 Rdlr. pr. Tønde, 13. For at bestemme Værdien til bemeldte høieste eller laveste Sum eller derimellem, skal en Middelværdie beregnes districtsviis, Distrikterne saaledes inddeelte, at i eet og samme Distrikt saavidt mueligt ikke findes Hartkorn af alt for forskiellig Værdie. Efter den saaledes beregnede Middelværdieskal Districtets Hartkorn ansættes tøndeviis. 14 Af en Td. Hartkorn til Værdie 150 Rd. skal betales Rd. 72 s. fra 150 = til = 200 Rd. = = 80 - fra 200 = til = 250 Rd. = = 88 - fra 250 = til = 300 Rd. = 1- : - fra 300 til = 350 Rd. = 1- 8 - fra 350 til = 4000 Rd. = 1 16 - fra 4000 = til = 450 Rd. = 1 24 - fra 450, til = 500 Rd. = 1 32 fra 500 = til = 550 Rd. = 1 40 - fra 550 = til = 600 Rd. = 1 48- fra 600 = til = 650 Rd. = 1 56 - fra 650 = til = 700 Rd. = 164 - fra 700 til = 750 Rd. = 1 72- og fra 750 = til = 800 Rd. = 1 80 - 15. Dersom Jorden er Selveier=Jord, betaler Selveieren, heele Afgivten. 16. Et den Arvefæste=Jord, da skal Afgivts Eieren betake 4 sk. pr. Rigsdaler af den Afgivts Sum, ham er forbeholden; Arvefæsteren derimod det øvrige, som bliver tilbage af Paadudets Beløb, efterat bemeldte Afgivts Eierens Andeel er frategnet. Naar Arvefæste=Afgivten ganske eller tildeels og des i Korn eller andre Natural=Producter eller Tienester, skal samme anslaaes til Pengeværdie, Kornet efter den Taxt, som i foregaaende 10de J. er bestemt, men det øvrige efter gangbar Priis eller Værd i Districter, og denne Pengeværdie henregnes til den aarlige Indtægt, hvoraf Afgivts Eieren svarer 4 s. pr. Rigsdaler. 17. Dersom Jorden er Fæstgiord, skal Jordeieren betale, 4 sk. pr. Rigsdaler af sine Jordebogs Jndtægter af Fæstejorden. i Penge eller Natutal Produkter og Tienester, anslagne til Penge. Til Natural=Tienester bliver ogsaa alt Hoverleardet de at regne, og dette anslaaes til Pengeværdie pr. Tønde Hart korn, efter hvad i Districtet betales for Hoverie efter Middelal. De øvrige Tienester og Natural=Producterne tareres paa den i næstforegaaende s. ommeldte Maade. De 4 sk., som Jordeleren saaledes haver at svare pr. Rigsdaler af sine Jørdebogs Jndtægter i Penge eller Penges Værd, blive at fradrage Paabudets Beløb pr. Tønde Hartkorn, og der, som da bliver tilbage, skal Fæsteren svare. C. Af Præstegaardes Degneboeligers og andre benestcerede og priviligerede Land=Jorder. 18. For saavidt saadanne Jorder henhøre til mattikuleres frit Hartkorn, skal deraf svares samme Afgivt og efter samme Regler, som for Hovedgaards=Jord ere fastsatte. Men, for saavidt de derimod henhøre til matrikuleret contriberende Hartkorn, skal deraf samme Afgivt betales og derved samme Megler følges, som for den til ordinaire Contributioner matrikulerede Bonde=Jord ere foreskrevne, 19. Den beneficerede, være sig offentlig Stiftelse, Embedsmand eller anden, træder her i Eiers Sted, for saavide Paabudet enten heelt eller for en Deel, efter de i det foregaaende fastsatte Bestemmelser, falder Eieren til Last. 20. Dersom i øvrigt findes nogen Landeiendom i Jord, som ikke er matriculeret og ikke kan henregnes til den til visse Bygninger henhørende umatrikulerede Jord, hvorom tales i efterfølgende 37 S., da skal af saadan Jord, skiønt den ellers ikke er privilegeret, Afgivten svares, som af Hovedgaards=Jord D. Af Kiøbstæd=Jorder. 21. Alle Kiøbstæd Jorder, hvortil henregnes alle til en Kiøbstæd henhørende Jorder, være sig enten de egentligen saa kaldede Kiøbstæd Jorder, eller anden enkelte Jndvaanere tilhørende Jord, saavelsom ogsaa alle til ordinaire Contributioner matrikulerede Jorder, der ligge under Kiøbstæder, skulle ansættes til Vordie a Tønde Land til 14000 Alen efter deres gangbare Middelpriis, eller i Forhold til den Afgint, som efter Meddeltal deraf svares ved den Kiøbstæd, hvortil de ligge, Værdien ikke ringere, end 50 Rd., og ikke høiere, end 100 Rd. pr. Tønde Land, i øvrigt i Mellem Classer i mellem 50 og 100 Rd., som for Hovedgaards=Jorder er bestemt. 22. Af Kiøbstæd Jorder skal svares samme Afgivt pr. Tønde Land, som af Hovedgaards Jorder, og i Henseende til dem, som have at udrede Afgivten, samt Forholdet, i hvilket den udreedes af Eler, Forpagter, Leier, Arvefæster, Fæster paa Livstid, skulle ligeledes følges samme Regler, som i Henseende til Afgivtens Udredelse af Hovedgaards=Jorder ere fastsatte. Og skal, ligesom for Hovedgaards Jorder er bestent, af hvad som er under eller ikke meere end 1/2 Tønde Land, Afgivten ikke svares, men af hvad, som er under een, men dog over en hal Tønde Land, Argivten svares, som af een Tønde Land 23. For saavidt Kiøbstæderne have forbeholdt sig Afgivt af Jorder, overladte til Andre, skulle Kiøbstæderne ansees som Eiere. Men, naar Kiøbstæd=Jord er Nogen overladt pro officier eller paa anden Maade uden aarlig Afgivt, ansens Beneficiarrius som Eier. H. Om Afgivt af Tiender. 24. Afhver Tønde tiendeydende Hartkorn skal for enhver af de 3de Tiende=Andele, Konger, Kirke= og Præste=Tienen, svares. 1) naar Tienden er for bestandig overdragen Yderen, 4 Sk. 2) naar den er overladt Yderen for en vis Tid, = 4 1/4 - 3) naar den hæves i Kierven, = 25. Dog skal, naar Tienden er afhandlet for bestandig til Yderen imod mindre Afgivt pr. Tønde Hartkorn, end 1 Rdlr. 1 Penge eller 1 Rdlrs Værdie i Kornvarer, disse beregnede tilde i foregaaende 10 s. bestemte Priser, ikke er rages meere Tiende Skat, end 4 Sk. pr. Rigsdaler af den Afgivts Beløb eller Værdie, som saaledes efter Contract hæd 5. 26. Naar i oprigt Embedsmand, Betiente eller andre, der efter Forordningen af 12te Junii 1770 ere pligtige at fra re den ved samme paabudne Embedsskat, have beneficerede Jorder eller Tiender, hvoraf de ved nærværende Forordning paa budne Afgivter erlægges, betale de ei videre Embedsskat, end for saavidt denne maatte udgjøre meere, end Jord= eller Tiende=Afgivtens Beløb. I. Om Afgivt af Bygninger. A. Af Kiøbstæd=Bygninger. 27. Afgivten af Bygninger i Kiøbstæderne, paa samme Grunde og under sammes Jurisdiction svares ikke af Bogningerne som Bygnings Eiendom, men af Nytte og Brugen, som Bygningerne give Besidderne, det være Eiere eller Leiere. 28. Bygningernes - Maal skal lægges til Grund for Afgivten 29. J Vores Residentsstad Kiøbenhavn skal ethvert Forhuus til Gaden eller aaben Plads, og ethvert Sidet eller Bagnuntil Gaarden (Skurer og Halvtagshuse undtagne, som brugen til Brænde, Tørps eller Kuthuse, eller til andre saadanne smaa Beqvemmeligheder) maales efter Udsiderne i Længde og Brede, og derefter beregnes i ulen etageviis fra Grunder, til Taget. Lofter og Loftværelser, hvis Vinduer ere igiennem Taget eller i Gavlene, tages ikke med i Beregning. Qvist Etager derimod undtages ikke, men beregnes forholdsmæssigen til Afgivtens Svarelse. Naar en saadan Etage ikke gaaer igiennem Huset fra den ene Side til den anden, antages dens Breede at være halv imod Husets. 30, Paa samme Maade maales og beregnes ogsaa i de andre Kiøbstæder alle Forhuse og alle Side= og Baghuse, for saavidt de ere indrettede til Beboelse, Huusholdning og Værksteder. Men Udhuse til Avlings=Drivt, Stalde, Skurer og deslige undtages, og, naar i Forhusene eller Side= og Bag husene, foruden Vaanings, Huusholdnings= og VærkstedsVærelser, ogsaa er Stald, Vognskuur eller deslige Leiligheder, afdrages Rummet, som disse Leiligheder indtage, fra det, som beregnes. 31. For boer Alen skal i Vores Residenstad Kiøbenhavn, svares af Forhusene erageviis, Kielderen deri indbefattet, 1 1/2 Sk., og af Side og Bagbygninger, samt af Pakhuse eller Stalde til Gade eller Gaard, ligeledes etageviis, men Kielderen undtagen, 1 Sk. Dog skal af Leiligheder, som beboes af en Familie, og tilsammen ikke indeholde over 64 Alen, ingen Afgivt svares. 32. I de øvrige Kiøbstæder skal af Forhuse, Sidehuuse og Baghuse, for saavidt de bruges til Beboelse, Huusholdning et ler Værkstæder, naar en Gaard eller et Huus med alle sine Bygninger tilsammentagne er taxeret ved Forsikkring i Brand Kassen for en Sum af over 2000 men ikke høiere, end 300 Rd. svares eetageviis s. pr. A. 300 Rd., . 400 Rd., 400 Rd., = = 500 Rd., = scom. = = 600 Rd. = = = =. 60 Rd., = = 700 Rd., = 3 = = = 700 Rd. . .. 1000 Rd., = 1 = = == 1000 Rd., = = 20000 Rd., = 14 . . .= 2000 Rd., = = 3000 Rd., = 1 = = == 3000 Rd., = = 4000 Rd., = 13 = = == 4000 Rd., og saa fremdeles = Af Steder, der ved Brandforsikkringen ikkun ere tarerede for 200 Rdlr. og derunder, svares Afgivten ikke. Af færskilte Pakhuse i Kiøbstæderne uden for Kiøbenhavn skal betales som af Forhusene, dag ikke høiere end 1/2 Sk. pr. - Alen, men af Pathuse, der ere indbygte med andre Bygninger, den samme Asgiet, som af disse. Naar Eieren selv bruger en heel Bygning, udreeder har den fulde Afgivt. Dersom han derimod har bortleiet eller paa anden Maade til andre overladt Nytten og Brugen af Vaanings eller andre Værelser og Leiligheder, hvoraf Afgivt svares, udreder Leieren eller hvem han har overladt Nytten og Bruger, til, Afgivten efter det Maal, som til ham er overladt, (hvilket Maal da, i Mangel af anden Forening med Eieren, kan optages af de bortleiede eller i anden Maade overladte Værelser og Rum indvendig) og Eieren det øvrige, som maatte blive tilbage af det, som den fulde Afgivt af Bygningen beløber, J øvrigt skal, naar en Gaard, eller Huus=Eier beviser, at Værelser eller andre Leiligheder i hans Gaard eller Huus, som ere bestemte til Bortleielse, have staaet uden Leier og aldeles uafbenyttede i 1/2 Aar eller længere Tid, Afgivten af disse Værelser og Leiligheder for samme Tid komme til Afdrag og Godtgiørelse for ham i den Bygnings=Afgivt, han har at erlægge Og betales Afgivten heller ikke af Leiligheder, som beboes af Almisselemmer. 34. Under Opmaaling og Ansættelse til Afgivten kommes ikke de Os tilhørende eller offentlige Bygninger, undtagen for saavidt offentlige Bygninger beboes af Embedsmænd, Betiente eller andre, som dert have Vaaning, som Deel af Embeds Jndkomst, hvilke da svare forholdsmæssigen af de Vaanings og andre Leiligheder, de have til Nytte og Brug, Have de deraf overladt til andre, betale disse som Leiere. B. Af Bygninger paa Landet. 35. Alle Hovedgaardse, Præstegaards=, Degneboeligers og Bondegaards=Bygninger, der ligge paa eller henhøre til Jorder, af hvilke Afgivt efter det Foregaaende svares, samt Huse, med ingen eller med meere eller mindre Jord, naar de paa matriculerede Jordlodder ere opførte til Brug og Benyttelse, for Landboer, som leve af Jordbrug eller Fiskerie, saavelsom og Huse og Værkstæder, der benyttes af de Haandværkere, som efter Loven maae opholde sig paa Landet, og Skolebygninger ere frie for Bygnings=Afgivt. 36. Af andre Bygninger paa Landet, saasom Lyststeder, for Kiøbsted=Beboere, Bygninger, der ere indrettede for Fabriker, Krohold, Møllebrug og andet fra Jordbrug, Fiskerie og de paa Landet tilladte Haandværker forskiellig Næring, samt af Bygninger i de til Kiøbstæd=Næring berettigede, men dog e til egentlige Kiøbstæder henregnede mindre Steder, skal svares samme Afgivt, som af Bygninger i de mindre Kjøbstæder, og derved følges samme Regler, som for denne Afgive under denne Afdeelings Litr. A. ere bestemte. Er nogen saadan Bygning paa Landet ikke forsikret i Brand=Kassen, da bestemmes sammes Værdie ved Taxation, efter de ved Brandforsikkrings=Anordningen fastsatte Regler, dog uden Bekostning for Eieren. 37. Dersom til deslige Bygninger ligger nogen Jord, hvoraf Jord=Afgivt efter det Foregaaende skal svares, da betales denne foruden Bygnings=Afgivten. Jfald Jorden ikke er matrikuleret, svares i Jord=Afgivtens Sted 16 Sk. pr. Tønde Land. Dog erlægges ikke Afgivt af Jorden, naar den indeholder mindre eller ikke meere end Tønde Land, og af hvad, som er under een, men dog over 1/2 Tønde Land, svares Afgivten, som af een Tønde Land. 1. Om Adskilligt, Udførelsen af de i denne Forordning indeholdte Bestemmelser og Oppebørselen vedkommende, med videre. 38. Jord= og Tiende Afgivterne erlægges aarlig i de samme Terminer, som Marrikul=Skatten med 3/4 Deel qvartaliter, Bygnings=Afgivten betales derimod aarlig i 2 Terminer, nemlig den halve Deel til hver 1ste April, og den anden halve Deel til hver 1ste October. 39. Paa Landet oppebæres samtlige Afgivter af Vore Amts forvaltere, som derfor aflægge Regnskab. Af Kiøbstædernes Byeninger og Jorder, samt af Tienderne af disse, for saavidt de ere tieneralt tile, oppebæres Afgivterne til Jndbetaling Amtstuerne af Maalstraterne, eller, hvor ingen ere, af Byesagderne, som for Bygnings=Afgivten selv aflægge Regnskab. hvorimed for Jord= og Tiende Afgivterne bliver af vedkommende Amtsforvaltere under eet med Jord, da Tiende=Afgivterne et Lands Jorderne at aflægge Regnskab. 10. J Mangel af Betaling til Forfaldstiderne inddrives Afgivterne paa den ved Forordningen af 30te Januar 1793 foreskrevne Paade, ligesom Vore andre Statter. 41. Stient Afgivterne ere fordrette paa Eiendommes Besiddelse, Natte og Veng, hæfter dog deres fulde Beløb paa de afgivtspligtige Jorder, Tiender og Bygninger, og bliver at indfordre hos Eierne, hvorimod disse ikke allene have Regres til Vestederne og Brugerne for den Andeel, disse af Afgivterne have at udrede, men have endog, for saavidt Jord Afgivten angaaer, samme Ret til denne Andeels Jnddrivelse, som Forordningen af 30 Jan. 1793, dens 12te 5, tillægger Jorde udselere til resterende Skatters Jnddrivelse hos deres Fæstebænder, og for saavidt Bygnings=Afgivten angaaer, samt me Sitterved for bemeldte Brugernes og Besidder es Andeel af Afgivten, som Huuseiere for resterende Huusleie. 2. Fra 1ste October dette Aar beregnes Afgivterne, da Vort Rentekammer nærmere bestemmer, naar 1ste Termin Afgivter kunne erlægges. 13. Til i Overeensstemmelse med de foran anførste Regler, at undersøge og bestemme de afgivtspligtige Eiendommes Beskaffenhed og Værdie, og derefter at ansætte og beregne hver enkelt Afgivt, ville Vi anordne færskilte Amts- og Kiøbstæds Commissioner, som i oprigt ved deres Forretninger have at følge de af Os approberede Jnstructioner, som dem af Vort Rentekammer blive meddeelte, og, naar Forretningerne ere tilendebragte, da over Afgivterne at aflevere til Vore Stifte befalingsmænd og Amtmænd behørige Fortegnelser og Beregninger, som disse med deres paategnede Betænkning indsende til Kammeret, som forestiller Os dem, naar intet findes ved dem at erindre, til allernaadigst Approbation til Regel for Afgivternes Jndfordring. Vi befale derfor herved alle Vore Embedsmænd og Betiente, samt alle øvrige Vore Undersaatte at meddeele bemeldte Commissioner paa deres nærmere Forlangende alle de Oplysninger, som de til de dem overdragne Forretningers hastigste Udførelse maatte behøve, saavelsom og til Eftersyn at udlaane dem, eller og at give dem rigtige Gienparter af alle i den Henseende fornødne Dolumenter, saason, Opmaalings og Udstiftnings=Forretninger, Korter, Jorde beder, Skiøder, Forpagtnings=Contracter, med videre. Ligesaa bør og enhver, der er i Besiddelse af umatrikuleret Jord opgive saadant for vedkommende Commission. Og, naar de befindes, at nogen enten ved forsætligen urigtigt Opgivende eller ved de fornødne Oplysningers og Documenters forsatlige Tilsabeholdelse, har et at det derhen, at han er bleven ansat til et svare mindre i Argive, end ham kunde tilkomme, da bør han for den forbigangne Tid, i hvilken han har betalt den mindte Afgiet, erlægge dobbelt saameget, som det meere, han burde have betalt, og for den følgende Tid betale Afgivten efter rigtig Ansætning. 44. Da den nu gieldende Matricul ved den Ælde, formedelst mange siden den Tid, da den blev forfattet, foregaaede Forandringer, er bleven mindre beqvem til derefter at paaligne alle nye Skatter og offentlige Byrder, have Vi besluttet at lade forsatte en nye Matrikul saavel for privilegeret som for uprivilegeret Jord i Vort Rige Danmark. Dag skulde hidtil paar udne Skatter, saavelsom en forholdsmæssig Deel af den ved denne Forordnings 14de 3 paabudne Afgivt af Bondeford, for saavldt nemlig af denne Afgivt kan ansees allene at være paalagt Jordens Besiddelse, vedblive at hvile uforanderligen paa det ved den gamle Matrikul ansatte Hartkorn, Men, naar den nye Matrikul i sin Tid bliver færdig og at Os approberet, skal derefter Ansætningen af den øvrige Deel af Afgivten af Bondeford berigtiges, for saavidt denne Ansætning da efter det nye Hartkorn maatte befindes at burde for nogle forhøies og for andre nedsættes, hvilken Berigtigelse dog ikke skal drage til nogen Følge for den forbigangne Tid. 45. Denne Forordning gielder ogsaa for Vort Land Bornholm, dog med den Bestemmelse, at der paa Landet erlægges Afgioterne ikkun med det halve Beløb. Thi byde og befale Vi her med Vore Grever, Stiftsbefalingsmænd, Friherrer, biskopper, Amtmænd, Landsdomme, re, Præsidenter, Borgemestere og Raad, Amtsforvaltere og alle andre, som denne Vores Forordning under Vort Rentekammers Segl tilskikket vorder, at de den paa behørige Steder, saavelsom og af Prædikestolene, til alle Vedkommendes Efterretning strax lade læse og forlynde. Cours af danske Bankosedl. imod Spec. d. 15 Octbr. 46 ½ pr. Cto.