JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Fredagen den 13de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 bliver ved Auction, som afholdes paa Hr. Justitsraad og Birkedommer Knudsens Contoir i Gaarden paa Hiørnet af Nørrevold og Larsleistrædet her i Staden, anden Gang opraabt, for til den Høistbydende at bortsælges: Den afdøde John Talbot forhen tilhørende Eiendom Søegaarden kaldet, med dens Bygninger, Hauger og Jørder af Areal circa 24 Tdr. Land, beliggende tæt uden for Gientofte Bye i Gientofte Sogn paa Kiøbenhavns Amt. Eiendommen, som har en smuk og beqvem Bopæl, og hvis Bygninger ere assurerede for 18110 Rbd. Sølv, kan af de Lysthavende daglig tages i Øiesen, og Jorderne, hvorudi er nedlagt circa 5 Tog Pintersædeligge tæt og til Gaardens Hauge. avand maatan ange ud a man Conditionerne og Adkomstbrevene ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Cancellieraad, Landsoverrets Procurator Payngks Contoir i Nybrogade No. 22 her i Staden. redagen den 13de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 - 4 bliver, ved en 4de Auction og uden flere Auctioners Afholdelse, om nogenlunde antageligt Bud maatte finde Sted, opbuden til Bortsalg følgende Møllermester Bertram Jørgensen og Hustrues Separatiorsbo tilhørende faste Eiendomme paa Amager, nemlig :a) En hollandsk Molle, Schlevers Mølle kaldet, som er et tekantet af Bygning, staaer paa en grundmuret Fod, er 6 Etager høi, har 3 Qværne, Sigteværk og Mølleinventarium, og til hvilken hører et grundmuret Vaaningshuus af 7 Fag, 1 Etag høit, med Qvist over 2 Fag, et Udhuus af Muur= og Bindingsværk paa 12 Fag, samt tilliggende Grund, Hauger og Jordlod, b) 4 i god Drift værende Jordlodder under Sundbyøster, af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Auctionen, hvorved de under Litr. a ommeldte Eiendomme ville blive opbudne til Salg enten i Forening med eller særskilt fra de 4 Jordlodder, afholdes i Møllebygningen, og ere Conditionerne, hvorefter 11,000 Rbd. Sølv af offentlige Midler kunne forventes at blive indestaaende i den samlede Eiendom, samt de øvrige Salget vedkommende Documenter, forinden til Eftersyn paa Bir kets Contoir i store Kongensgade No. 72 paa Christianshavn. Det bemærkes derhos, at der for denne vel vedligeholdte og strax udenfor Amagerport ved Hovedlandeveien særdeles godt beliggende Eiendom er ved 3die Auction ikkun budet 11,000 Rbd. Sølv og 2000 Rbd. Sedler. Amager Birk, den 31te October 1835. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Torsdagen den 19de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ifølge Executon for resterende Skatter og Stiftamtets Bestemmelse Det Bager Linstov tilhørende Huus No. 56 i Løvstræde eller Lykkestræde i Dragø med muur og nagelfaste Appertinentier, opbudet til absolut Bortsalg uden flere Auctioners Afholdelse ved en 4de Auction, der afholdes i det ommeldte Huus. Conditionerne, Burderingsforretningen og øvrige Salget vedkommende Documenter ere forinden til Eftersyn paa Birkets Contoir i store Kongensgade No. 72 paa Christianshavn. Amager Birk, den 6te November 1835. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
(Løverdagen den 14de Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden til Bortsalg: Gaarden No. 277 i Dronningens Tvergade, assureret i Brandkassen for 25,300 Rbd. Sølv. Conditionerne, hvorefter Salg attraaes af denne særdeles solide og velvedligeholdte Eiendom, ere, tilligemed Adkomstdocumenterne, at erholde til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 26 & 27. nsdagen den 25de November, Kl. 11, bliver i den Kongelige Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt et Parti grönlandske Skind vare m. m., bestaaende af: 800 Stkr. bedste svartsidede. lidet beskadigede dito ) meget dito dito bedste spraglede lidet beskadigede dito meget dito dito bedste blaaesidede ) Sælskind, lidet beskadigede dito, meget beskad. dito bedste gemeene lidet beskadigede dito ) meget dito dito Stumper. Reensdyrskind, 1ste Sort. dito, 2den dito, dito 3die dito. dito meget beskadigede. 35 Stumper dito. 130 Stkr. blaae Ræveskind, 1ste Sort, dito dito, 2den dito, dito dito, 3die dito. dito dito. 4de dito. hvide dito, 1ste Sort, dito dito, 2den dito dito dito, 3die dito.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Biørneskind. Hvaltoskind, v. 24 Lspd. 5 Pd. dito, v. 23 Lspd., beskadigede. 47 Sæt Vand-Klæder, 1ste Sort, dito, 2den dito. dito, beskadiget. 21 Stkr. Eenhiørningshorn, v. 250 1/4 Pd. circa 600 Pd. reen Edderduun.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Duunaffald. Varene ere beliggende i Handelens Pakhuse, og paavises af Pakhuusforvalter Hilcker. Ted den til den 25de November averterede Auction over grønlandske Skindvarer, bliver endvidere bortsolgt for förste Kiöber Regning : 10 Stkr. blaae Ræveskind, 1ste Sort, 100 - Rensdyrskind, aden Sort. dito, 3die Sort, 20 Sælskinds Stumper, som forinden paavises af Pakhuusforvalter Hilcker. ng.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Udtog af Mortifications-Stævning. Ved Stævning af 16de October 1835, forhen indrykket i denne Tidende No. 265, indkaldes den eller de, der maatte være i Besiddelse af een af afdøde Huusmand Simon Mortensen i Westerskjerninge, til Sønnen Hans Simonsen, sammesteds, under 4de April 1820 udstædt og 15de Mai næstefter tinglæst Obligation, stor 100 Rbd. Sølv, mod 1ste Prioritet i Debitors Huus med Tilliggende af Jord, hvilken Obligation endnu henstaaer undslettet i Salling Herreds Pante Protocol, uagtet Gielden er afgjort ved, at Hans Simonsen, paa Skiftet efter Faderen, fik Pantet udlagt til Eiendom, at møde inden Salling HerredsRet første Retsdag i Januar Maaned 1832 for der og da med samme at fremkomme, og deres Adkomst at beviisliggiøre, da Obligationen, i andet Fald vilblive mortificeret og af Pantebogen udslettet. Faaborg Byefoged-Contoir, den 20de October 1835. iborg.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Aar I. No. 269. Onsdagen. den 11 1/2 November. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Vrlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
London, den 3die November. – De sidste Efterretninger fra Lissabon indeholde blandt Andet Følgende: Den tilbagestaaende, Sold, Oberst Dodgins endnu gjør Fordring paa for sit Mandskab, er ikke udbetalt ham. Derimod har den portugisiske Regjering omsider tilfredsstillet Admiral Sartorius, der, som bekjendt, commanderede den portugisiske Flaade førend Admiral Napier. Sartorius har faaet 10,000 Pund Sterling i Vexler paa tre, sex, ni og tolv Maaneders Sigt. Uafgjorte ere endnu nogle andre, for nylig afskedigede fremmede Officerers Fordringer, der paastaae den, dem i Tilfælde af Udtrædelse stipulerede to Aars Gage, medens Marschal Saldanha, som styrer disse Sager, kun vil tilstaae dem eet Aars Gage.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Den af fire Krigskibe bestaaende engelske Escadre, der til Ophævelsen af den, ved Franskmændene oprettede Blokkade af Portandig ved Senegal var afsendt, er den 23de f. M. løbet ind i Tajo igjen. Mandskabet paa tvende Skibe har lidt meget af den ved de africanske Kyster herskende Feber, og det ene har ved Ankomsten til Tajo mistet sin første Lieutenant. Paa den commanderende Generals Befaling skulde det derfor paany stikke i Søen, for ej at tvinges til at holde Qvarantaine. En Correspondent i Morning-Chronicle, paastaaer at hele Expeditionen er foranlediget af Franskmændenes Forsøg paa at bemægtige sig Gummi-Handelens Monopol ved den africanske Kyst. For at holde alle fremmede Skibe fra Kysten, havde Franskmændene nemlig paa Skrømt yppet Strid med nogle paa Kysten boende Negerhorder, og da denne Strid, uagtet Negerhøvdingens Eftergivenhed, ikke havde kunnet blive bilagt, blokkerede Franskmændene ved Hjelp af en Krigslup og trende Brigger Portandies Havn, efterat de havde forjaget tre engelske Koffardimænd derfra. Den franske Befalingsmand skal derpaa have truet Negerhøvdingen med, at sammenskyde Byen, han boer i, hvis han ikke vilde indvillige i, at udelukke Englændere og alle Fremmede, med Undtagelse af Franskmændene, fra Handelen paa Kysten; men han blev hindret i at opfylde denne sin Trusel ved den engelske Escadres beleilige Ankomst, hvis Commodore lod det indtage en Stilling mellem de franske Skibe og Landet, hvorpaa, efterat en Slags Overeenskomst var blevet sluttet mellem Franskmændene og Negerne, Alt vendte tilbage til sit tidligere Standpunkt.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Paris, den 1ste November. Grev d'Espagne er den 27de October om Aftenen, ledsaget af to Gensdarmer, ankommet til Lyon.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Efter Moniteur de Commerce, skal Deputerede, Kammerets Aabning være udsat til den 28de December, fordi man ellers ingen Session vilde have for 1835, da den forrige allerede var indkaldt i August 1834. at naar sammen om Admiral de Rigny er atter ankommet til Paris, dog er han endnu ikke helbredet. Hr. Odilon-Barrot ankom den 29de samme Sted. Ogsaa General Flauder var ankommet til Paris. Det er vist nok et forunderligt Tidernes Tegn, at medens man i Spanien og Portugal ophæver Klostrene, oprettes der i Belgien bestandig nye. Saaledes skriver man fra Gent, at Dominica nerne havde der kjøbt tre Huse, for at bygge et Kloster. Bland disse Munke bemærker man ogsaa nogle Spaniere.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Et belgisk Banquiers-Huus har gjort en Bankerot, der skal beløbe sig til tre Millioner Franker. Allerede den 27de f. M. vare Hertugen af Orleans's Equipager ankomne i Toulon. Han selv var efter de sidste Beretninger endnu ikke ankommet til Lyon. General Ondinot, der skal commandere en Brigade mod Abdel Kader, var ligeledes allerede afreist fra Paris. Efter Beretninger fra Oran af 20de f. M. havde Abdel Kader under Dødsstraf forbudt Araberne, at forsyne Franskmændene med Levnetsmidler, saaat der herskede stor Dyrtid i Oran. Maskara, Abdel Kaders Residents tæller 15,000 Sjæle, men den er slet befæstet og kun paa Siden mod Oran beskyttet af en tør Grav. Fra Kysten til Maskara er der omtrent 25 Mile, underveis kommer man imidlertid over Strømme, Bjerge og Moradser.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Moniteur Algerien af 15de October bereter atter om flere smaa Expeditioner mod Hadjuterne, for at straffe dem for begaaede Røverier.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Moniteuren af 1ste November melder, at Pairs-Retten vil Mandagen den 16de November forsamle sig i Palladset Luxembourg, for at modtage Beretningen om den Fleschiske Sag, og saasnart Kjendelsen, hvorved de i Sagen Jndviklede stilles under Anklage, er udstedt, vil Pairs=Retten blive opfordret til at beskjeftige sig med de øvrige April Anklagede, enten med dem Alle eller dog med nogle af dem.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Madrider-Bladet co del Commercio omtaler Juntaens Opløsning i Andujar paa følgende Maade: Den andalusiske Central Junta, der var forsamlet i Andajur, har om Natten fra den 18de October besluttet at opløse sig, da den har opnaaet Hovedøjemedet for sin Jndsættelse; men forinden har den stillet alle Tropper af den andalusiske Armee til Regjeringens Raadighed. Det lader desuden til, at den har tilsendt Regjeringen en Adresse, i hvilken den retfærdiggjør sit hele Forhold og sætter Grundene til sin Opløsning ud fra hinanden. Vi haabe, at de øvrige Juntaer ville fatte en lignende Beslutning, og opgive deres Roller som Regjerings-Juntaer. Derimod ville de vistnok bibeholde den fornødne Magt, for som Bevæbnings-Juntaer endnu at kunne vorde nyttige mod Carlisterne. Man kan saaledes betragte alle Liberale som forsonede og som forenede til Kamp mod Absolutisterne. Central-Juntaens frivilligt fattede Beslutning at opløse sig beviser, at dens Medlemmer ingenlunde have næret ærgjerrige Hensigter. Paa den anden Side har ogsaa Regjeringen handlet meget fornuftigt, idet den har betjent sig, kun af milde og forsonende Midler til de stedfindende Stridigheders Bilæggelse.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Madrider=Gacta af 22de October indeholder et Decret, ifølge hvilket den Tjenestetid, da Soldaterne ere i Kamp mod Carlisterne, skal beregnes dobbelt for dem. Et andet Decret bemyndiger General-Capitainerne i de forskjellige Provindser til, i Nødstilfælde at erklære Stæder, Districter og selv hele Provindser i BeleringsTilstand, om hvilke Forholdsregler de imidlertid strax have at gjøre Jndberetning til Madrid. Ved et tredie Decret, af 20de October, blive alle de, der for Smughandel ere dømte til Galeierne, benaadede, og det tillades dem at tjene som Frivillige mod Carlisterne. Andre Decreter paabyde Oprettelsen af et Jnvalid-Hotel, og ophæve den geistlige Jurisdiction i Criminalsager. Endelig er ogsaa en Commission nedsat, der skal affatte en Beretning over Midlerne og Maaden til Gjenoprettelsen af en god Forstaaelse med de syd americanske Republikker. Mellem dens Medlemmer bemærker man de Herrer Gil de la Qvadra, Canga Arguelles, Sancho og Ortigosa. co deel Commercio bemærker, at man ikke har ladet Oberst Suarces Legion, af særdeles Hensyn til den Magt af Quadrupel-Alliantsen, i hvis Stater den var hvervet, afvæbnes ved spanske Tropper, men derimod af saadanne, hvis Bistand man havde den Stat at takke for, for hvilken Oberst Suarces Legion var kommet.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Tydskland. Agram, den 24de Octbr. – Siden den Fægtning med Bosnierne, der i Juli d. A. fandt Sted ved Oguliner-Regiments Cordonen, paa den kroatisk-tyrkiske Grændse, har der i fire hele Maaneder hersket en forhen uhørt Rolighed, og man skulde troe, at Bosnierne efter en saadan Tugtelse omsider vilde holde godt Naboskab og respectere vore Grændser. Men den 12te October gjorde en Horde Stor=Kladusser=Tyrker paa 120 Mand, og med endnu flere i Reserve, tidlig om Morgenen et Jndfald paa vort Gebeet, mellem Malyevacz og Walissello, i Sluiner-Regimentets District, hvorved de voldsomt og med væbnet Haand dreve et stort Antal Hornqvæg ud af de, nærmest Grændsen beliggende Huse, og med Byttet undkom de i Hast til Stor-Kladuss. Dette foranledigede strax Underhandlinger og Opfordringer til vedkommende bosniske Districtsforstandere og Capitainer, om Tilbagelevering af det bortdrevne Qvæg. Men da dette fredelige Forsøg var frugtesløst, antog General Rukavina en truende Stilling mod Kladuss, idet han lod flere Compagnier af Sluiner-Regimentet og tillige af det tilgrændsende Oguliner- og det første Banal-Regiment rykke frem til Cordonen. Men uden at give den gjentagne fredelige Opfordring Gehør, forsamlede sig Bosnierne fra alle Sider, sendte deres Qvinder og Børn tilbage og deres Bevægelser lode slutte til et projecteret Angreb. For at forekomme dette, rykkede General Rukavina den 17de October, Kl. 10 om Formiddagen, i trende Angrebs-Colonner frem mod Stor-Kladuss. Bosnierne, der under Capitain Bessierevichs Anførsel, i stærkt Antal holdt de vigtigste Punkter besatte, fægtede tappert, men bleve ved vore Troppers modige Fremtrængen slaaede tilbage, og de kastede sig derpaa ind i deres befæstede Træhuse. Fra disse af vedligeholdt de en meget levende Geværrild paa vore frit staaende Grændse Soldater. Ved denne Leilighed viiste Virkningen af de medbragte Raketter sig som afgjørende, da ved dem over 100 saadanne Træhuse bleve stukne i Brand og tilintetgjorte tilligemed en stor Mængde af deres Forsvarere. Det til samme Tid med grovt Skyts angrebne Slot Kladuss blev af den, herved ængstede Besætning under Fægtningen forladt; lidt efter lidt rømmede de flygtende Bosniere aldeles Marken. Efterat den besluttede Tugtelse af disse røveriske Naboer saaledes var udført, tiltraadte de østerrigske Tropper endnu samme Aften, i den bedste Orden Tilbagemarschen. Af det under Fægtningen i vore Hænder faldne Hornqvæg tilbageholdtes det til de bestiaalne Grændsebeboeres Skadesløsholdelse nødvendige Antal, men Resten sendtes tilbage til de bosniske Eiermænd. Det Tab, Tyrkerne have lidt paa Mandskab, kan endnu ikke med Vished angives; men det maa være meget betydeligt; paa vor Side beløb det sig til 10 Døde og 32 Saarede.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Jtalien. Livorno, den 23de October. – J den sidste Uge har ingen Cholera viist sig, hverken her eller i Toscana; Jndvaanerne haabe derfor, nu at være befriede fra denne frygtelige Smitte. Den har raset skrækkeligt, især her, hvor Befolkningen er temmelig tilbage og derfor endmere forfærdedes over flere Lægers udstedte Dom, at Sygdommen var contagis. For endnu slettere end de Læger, der toge Flugten, maa man ansee dem, der tilberedte sig en Høst af en saadan Sæd, og lod sig Lægehielpen opvejes med Guld, hvilket ofte skeete flere Tilfælde have været skrækkelige, hvor de Syge, forladte af Enhver, selv af de nærmeste Slægtninge, paa det elendigste omkom, og hvor Levende, henkastet mellem de Døde, vaagnede op af Bedøvelsen. Uden at ville afgjøre Noget om Smitsomhed eller Jkke=Smitsomhed, kan saameget dog anføres, at mod et Tilfælde, hvor man kunde formode Smitte, indtraadte ti Tilfælde, hvor ingen Spor fandtes dertil. Af 26 Mænd, der bragde de Syge til Hospitalet, og af Sygevogterne i selve Hospitalet er ikke en eneste død, ikke engang blevet syg. Næsten i ethvert Sygdomstilfælde kunde man angive en foregaaende Uorden i Diæten, eller en overdrevet Angst, der forstyrrede Fordøielsen. Den strengeste Afsondring har slet ikke nyttet flere anseete jødiske Familier; Ondet ramte dem, som alle Andre. Hertugdømmet Lucca holder endnu strengt paa sin Sanitets-Cordon, og mener, derved at have afværget Sygdommen; thi ogsaa der ere de Læger, der ansee Sygdommen for smitsom, Regjeringens Støtte.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Den portugisiske Fregat og Corvetterne ere endnu her, et mindre Krigskib, der var kommet med dem, er derimod sejlet bort igien; de andre skulle følge efter om nogle Dage. En fransk Krigsbrig har taget sin Vinterstation her. Atmosphæren heromkring er reen og klar, og dog er en usædvanlig tidlig Kulde indtraadt, og Apenninerne ere allerede hvidklædte. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
New-Yorker Tidender anmelde Enoch Crochys Død, i hans 88de Leveaar. Han var Originalen til Frimore Coopers Harvey Birch i Romanen: Spionen, og gjorde General Washington vigtige Tjenester i den americanske Krig. Man taler i de forenede Stater meget om Forfærdigelsen af et nyt Dampskib: Lexington, som skal overgaae alle hidtil bekjendte Fartøier af denne Caliber. Dets Længde udgjør 108 Fod paa 22 Fods Brede og 11 Fods Dybde; Pumpestokkens Længde, udgjør 11 Fod og Hjulenes Gjennemsnit 24 Fod. Man beregner Antallet af deres Rundbevægelser fra 21 til 23 i Minutten, altsaa virkelig en overordentlig Hurtighed. Lexington gaaer i tolv Timer fra New-York til Providence; herved kommer der 17 til 18 engelske Mile paa Timen. Naar Jernbanen fra sidstnævnte Stad til Boston bliver færdig, saa vil man kunne komme i fjorten Timer fra Boston til New-York. En americansk Patriot, Oliver Evans, sagde i Aaret 1790: det Barn er allerede født, som engang i kortere Tid end fire og tyve Timer vil kunne reise fra Philladelphia til Boston. Dengang ansaae man den gamle Patriot, for ikke rigtig klog, og dog er hans Spaadom nu fuldkommen gaaet i Opfyldelse. Efter disse nyeste Damprevolutioner er der virkelig heller ikke Meget Utroligt meer i Verden.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Efterretninger af blandet Jndhold. Om Spanierne siger et gammelt Ordsprog. Paa deres Heste ere de Ørne, i deres Bjerge Løver og i aaben Mark Qvinder Dette Ordsprog skal ogsaa i nyere Tid have viist sig som sandt. En nyere Reisende, der i henvundne Sommer har besøgt det engelske Parlament og skrevet en Skildring af de bekjendteste Mænd, siger blandt Andet: Vi ville nu blive staaende foran denne Mand med den graa Hat og den brune Kjole, der støtter sig skjødesløs paa sin Stok. Heden er særdeles trykkende (i Overhuset). Forat gjøre sig ret bequemt, har han uden Omstændigheder taget sit Halstørklæde af. Møder man ham i St. James Park, hvorhan tumler sin Hest, eller gaaer omkring med lige og dristigt hævet Hoved, og haanende, lynende Øje, saa skulde man, efter hans kraftige, militaire Udseende, sikkert ansee ham for en forhenværende Oberst og ingenlunde for Skatkammerets første Lord, og dog er det Viscount Melbourne, for Øjeblikket Englands første Minister.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Vi have forhen meddeelt denne Tidendes Læsere flere Udtog af Burnes lærerige Reisebeskrivelse over Bukhara. Følgende er denne Forfatters Beskrivelse over hiint Lands visselig ikke misundelsesværdige Konge og hans Levesæt. Vandet, Kongen drikker, hentes, under Opsyn af Segl og tvende Officerer, af Floden i Lædersække, som Veziren aabner, og da først lader sine Folk smage Jndholdet, derpaa selv smager det, atter forsegler Læder poserne og seender dem til Kongen. Med lignende Omhu behandles de daglige Spiser: Ministeren spiser deraf, giver ogsaa de Omkringstaaende, derpaa venter han en Time, for at bemærke Virkningen, og endelig sender han dem i et lukket Kar til Kongen, som har den anden Nøgle dertil. Ligesaadan gaaer det med Frugter, Syltetøier og alle andre Fødevarer, og følgelig faaer Usbekernes stakkels Konge aldrig varm eller frisk kogt Mad. Desuagtet forefalde ikke sjelden Forgiftninger, og man har den nuværende Konge stærkt mistænkt for, at han ved dette Middel er kommet paa Tronen.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Skuespildigteren Ranpach og Tonedigteren Spontini have indgivet en Ansøgning til den tydske Forbundsdag: Om Rettighed til aandelig Eiendom.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
J New-York gjøres nu Forsøg med at brolægge Gaderne med sexkantede Træstykker og at udfylde Mellemrummene med Tjære, eller Beeg. Denne Fremgangsmaade har man allerede anvendt i St. Petersborg og paa nogle Steder i Staden Hannover.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Fra Oporto meldes under 29de September: "De ni Bøger af Philo Byblius's phønisiske Historie, som han havde oversat paa Græsk efter Sanchuniathons phønisiske Original, ere fundne af en tydsk Mititair-Læge, Th. Det er egentlig en Krønike af Staden Byblus. Men da denne stod i Forbund med Sidon, og siden efter blev afhængig af Tyrus, saa fortælles ligeledes disse Stæders Historie udførlig. Ogsaa Nabo-Stæderne, Folkene og Dynastierne, ere ikke forsømte, ligesaalidet som Begivenhederne paa de af phønisiske Colonier besatte Øer. J Særdeleshed er den ottende Bog vigtig; en Catalog over alt stridbart Mandskab, Krigsvognene og Skibene i enhver Stad og i enhver af de afhængige Colonier, Kun Colonierne i Spanien vare uafhængige, og tillode Jngen fra Moderlandet at indløbe i deres Havne, undtagen Kjøbmændene fra Tyrus. Garde national i Marseille anmelder, at denne Stad har gjort et overmaade behagelig Fund i et Orgel af en særdeles mærkværdig Construction. Dette Jnstrument, hvis Virkning er saa ovorordentlig, at det paa et meget indskrænket Fladerum, ved Miniaturpiber, hvis Maalestok ikke bestaaer i Fødder, men i Tommer, frembringer den fuldkomne musikalske Virkning af et stort Kirkeorgel, er en beskeden Kunstners Værk fra Florenz, hvis Talent, Tilfældet, som saa ofte, har fremkaldt. Mikkel Paoli, en Bondesøn, forfærdigede, da han kun var sexten Aar gammel, af egen Kunstdrivt et meget brugbart og kunstigt Uhr. Præsten i hans Landsby blev opmærksom paa det unge Talent, og Ynglingen, af ham opmuntret, begyndte nu at bygge dette i hele Florenz beundrede Orgel. Derfra blev det solgt til Marseille. Det er meget muligt at denne Opfindelse i Fremtiden fuldkommen vil lette Anskaffelsen af den for fattige Menigheder saa betænkelige Anskaffelse af store Orgeler. Prøver, som bevise dette Jnstruments fuldkomne Dygtighed, ere allerede flere Gange anstillede.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Kjøbenhavn, den 11te November. ordringer. Under det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancelli. Den 20de October har Hs. Majestæt Kongen behaget allerhøiest at bekræfte Valget af Candidat Niss Jürgensen til Præst i Horsbull i Provstiet Tøndern.
Berlingske Tidende, 1835-11-11
Den 27de f. M. ere Rets=Candidaterne Ditlev Otto Andresen, Hector Gülich, Thomas Julius Lorenzen, Emil Frederik Vilhelm Garthausen og Frederik Gregorius Johansen allerhøiest tildeelt Bestallinger som Underrets-Advocater, de fire førstnævnte for Hertugdømmerne Slesvig, Holsteen og Lauenborg, den sidstnævnte for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.