JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Den sidstafsagte Høiesteretsdom mod Kjøbenhavnspostens forrige Redacteur, L. C. Grune, synes at være af uberegnelig Vigtighed for Oppositionspressens fremtidige Stilling, idet den ligefrem annulerer den af Dommeren i Criminelkammeret, Assessor Flensborg, forleden i Procur. Christensens Sag afsagte Kjendelse (hvorved Chr. fritoges for at stilles for Criminelkammeret."), hvilken Kjendelse blev appelleret til Høiesteret, saasom nu L. C. Grune skal personlig stilles til Forhør i Criminelkammeret. Herved bliver det omtvistede Spørgsmaal atter: "om Presse sager høre under Criminelkammeret eller ikke, autentisk fortolket og besvaret bekræftende. Naar man nu dertil vil tænke sig, at L. C. Grune, en tydsk Skræder, personlig bliver stillet til Forhør og der skal besvare forviklede Qvæstioner paa Dansk, saa er Resultatet af en saadan Examination temmelig let at forudsee. (Rd. Av.) Først paa Torsdag vil Lehmanns Sag komme, for i Borgerrepræsentationen og man seer med spændt Forventning dens Udfald imøde. Det har upaatvivlelig været til Skade for Lehmann, at han er bleven valgt til Viceformand. Var dette ikke skeet, da var der ikke opstaaet en ubehagelig Partiaand i Borgerrepræsentationen, som det er factisk at der nu existerer; da var ikke en Mand, som almindelig antages at nære samme politiske Tænkemaade som Lehmann og i Alles Øine er af stor Vigtighed, optraadt som hans Modstander, og da var der sikkert ikke gjort nogen Protest fra Magistratens Side mod hans Function som Borgerrepræsentant, især da det er factisk, at det Offentlige ved hans Sagsøgelse har begaaet en Feil i Formen, idet nemlig hverken Adresavisen eller den Berlingske har indeholdt noget officielt Avertissement og, at en saadan Sag var anlagt. Dette skal Magistratpræsidenten ogsaa have anført som Undskyldning for, at der ikke strax ved Saganlæggelsen var gjort nogen Reclamation imod Lehmanns Competence til at fungere som Borgerrepræsentant. (Aalb. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Som bekjendt er Een af "Corsarens" forhenv. mangfoldige Redacteurer, en Mand ved Navn Hansen, bleven actioneret for nogle i nævnte Blad indrykkede Artikler. Da Actor i Sagen, Proc. Nyholm, vilde vide hans Bopæl for Sagens Fremmes Skyld, vidste Jngen at angive den, thi Hansen havde undladt at opgive den for Justitsraad Reiersen, hos hvem han ved at overtage Redactionen havde indstillet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Man henvendte sig nu til en Politiassistent, for at erholde hans Bopæl at vide, og denne Embedsmand leverede da en Liste over 45 Hansener, samtlige Sjouere og deslige Folk, som hiin Redacteur syntes at henhøre til, og overlod det nu til Vedk. at finde ham blandt denne Mængde. Om han er funden, vides endnu ikke. Forresten er det ikke urimeligt, at den Fremgangsmaade, at tage en Sjouer til ansvarhavende Redacteur, vil foranledige Emaneringen af en Forordning, der paabyder Caution for et Blads Redacteur til Dækkelse af de muligen fremkomne Mulcter, man taler allerede om, at en saadan med det Første vil udkomme. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Til formeentlig Bekræftelse af hvad vi tidligere have meddeelt om, at Fædrelandet staaer paa vaklende Fod, tilføie vi endnu Flg., som er uddraget af Bladet selv og har Form af en Bekjendtgjørelse fra Udgiverne til Publicum: "Da Høiesteret i den bekjendte Kjendelse af 7de ds. (hvorved Kbhvnspostens" forr. Redacteur L. C. Grune stilles for Criminelkammeret som Jnqvisit) har fulgt en modsat Praxis af den, som den ved tidligere Domme havde etableret i Trykkefrihedssager, og altsaa igjen kan fravige dette Princip, da denne Kjendelse er afsagt, uden at Behandlingen af Trykkefrihedssager under den samme foregaaende Procedure har været omdebatteret med et eneste Ord, og da der snart forestaaer Afgjørelse af det samme Spørgsmaal isoleret, (ang. Christensen for Criminelk.) efter særlig Procedure desang, og uden at nogen anden Omstændighed kan have Jndflydelse derpaa, – saa har Fædrelandets Redaction troet at burde oppebie Udfaldet heraf, forinden den tager nogen endelig Bestemmelse om dette Blads Fremtid. Roeskilde Cathedralskole vil nu erholde en ny- og hensigtsmæssig Bygning. Med allerhøieste Tilladelse blev nemlig i forrige Aar kjøbt til Byggeplads m. v. for Skolen en, Procurator Walløe tilhørende, til Domkirkegaarden stødende Grund af 4500 – Alens Størrelse for en Kjøbesum af 2500 R. Paa denne rummelige Plads vil nu i indeværende Aar paabegyndes Opførelsen af en ny Skolebygning, til hvilken der allernaadigst er tilladt at maatte anvendes omtrent 21,000 N. Arbeidet ledes af Etatsraad Hof bygmester Koch, og den nye Bygning vil vistnok blive en Prydelse for Roeskilde. Hele Falster er (ifølge Stiftst.) allarmeret over at den for Samfundet saa farlige Hjulmand Hans Mortensen af Ønslev, efter at have bekjendt at have forøvet det afskyelige morderske Overfald paa Rasmus Snedker af samme By (der ifølge Lægens Attest er tilføiet 14 livsfarlige Saar og Contusioner, deels med skarpe deels med stumpe Vaaben, f. Ex. slaget ham dybe Huller i Hovedet med sine jernbeslagne Træskoe, osv.) er løsladt af Arresten, og det uagtet han har undsagt Een af Vidnerne, som han har truet med, at hvis han vidnede Sandhed skulde han behandle ham ligesom han behandlede hiin ulykkelige Rasmus Snedker. Ønslev By er isærdeleshed sat i Forbauselse og Skræk over dette Sagens Udfald, og Enhver der har virket til Misgierningens Opdagelse er betagen af Rædsel. Den Ene spørger den Anden: Er det Retfærdighed?" (Justitsraad Pontoppidan er Stedets Øvrighed.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Om Jordrystelsen i Jylland meldes fra Morsø, at der ved Jordstødet havde fulgt Drøn, hvori der laae en beundringsværdig Vælde. Bygningerne vaklede, Dørre opsloges, Kakkelovne bevægede sig, Mennesket grebes af Skræk. Stødet, der syntes at gaae fra N. til S. holdt sig i 60 Secunder. Selv i Smedier, hvori der arbeidedes, og i Møller hvor Værket var i Gang, føltes Rystelsen, der i samme Moment og ved samme Virkning viste sig i flere Miles Omfang. Af en Beretning fra Thorupstrand erfares, at Rystelsen havde ogsaa deromkring været meget stærk. Jforveien hørtes Drøn i Luften, som man troede vare Nødskud fra Skibe i Søen, og selve Rystelsen bebuddede sig ved et voldsomt Bulder. Nogle Personer som vare beskjæftigede med Steenkløvning, bleve som afmægtige af Skræk. J Aarup Kirke, hvor netop under Jordskjælvet fandt en Brudevielse Sted, slog Kirketaarnet en Revne." Bjørnsholms stærke Mure slyngede som et Skib paa oprørte Bølger, saa man maatte holde sig fast for at staae opret. Det bragede i Tømmerværket saa man troede at Alt vilde styrte sammen. J Thisted og Omegn have Husene, paa nogle Steder slaaet Revner saa man kan stikke hele Haanden ind deri. Med Stødet var fulgt en Allarm som Rullen af mange Vogne. Etsteds i Byen blev en Steentrappe stødt et Par Tommer udfra Bygningen, og i en Smedie blev en stor Ambolt kastet af sin Blok, osv. Hestene i Staldene fnyste og steilede, og paa nogle Steder kastede de sig plat ned paa Jorden. Ogsaa Menneskene følte sig ængstelig beklemte, og Enkelte besvimede. (Paa Morsøbleve Mange syge af Forskrækkelse.) J Todsøe revnede Kirkens Hvælving og 3 Skorstene styrtede ned i Præstegaarden. J Ringkjøbings Kirketaarn lød Klokken af sig selv, saa man hørte 4 Slag med Hammeren i Slagværket. Paa Lønborggaard revnede en Væg og man saae Murene bevæge sig. Ogsaa i denne Egn vare mange Skorstene nedfaldne. Flere Øievidner forsikkre, at Vesterhavet denne Dag var frygtelig oprørt og bruste som under den stærkeste Storm, skjøndt det kun blæste en jævn Vind. (Af fl. Av.)(J Odense og Haderslev havde man ogsaa fornummet Jordrystelsen, men meget svagt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Justitssecretair ved Landsoverretten i Viborg, Etatsraad Leth, feirede den 7de April med sin Frue deres Guldbryllup, ligesom han ogsaa i Fjor høitideligholdt sit 50aarige Embedsjubilæum. Jkke faa Huse og Gaarde vare og Aftenen illuminerede. (Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Magistraten i Horsens maa, ifølge Cancellieresolution, indtil videre ophøre med at sætte Taxt for Bagerne, dog imod at det forbeholdes Magistraten, hvis dyre Tider pludseligen skulde indtræde, undtagelsesviis at sætte Taxt for grovt Rugbrod for en Tid af 3 Maaneder, samt imod at Bagerne ved hvert Qvartals Begyndelse til Magistraten indgive deres Brødpriser, hvilke Magistraten derpaa, efter Omstændighederne, vil lade bekjendtgjøre. (Hs. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Hovedgaarden Thyrsbeck, som tilligemed nogen Besætning og Jndbo, blev i Mai eller Juni f. A. kjøbt af Kammerr., Birkedommer Christensen for c. 71,000 1, er nu igjen i disse Dage, med omtrent samme Besætning og Jndboe, solgt af Kammerraaden for 89,000 til Baron Brockdorf fra Kiel. Dette Salg afgiver atter et Exempel paa de sidste Aars mærkelige Stigen i Landeiendomspriserne, og paa de derved forøgede Jndtægter for Statskassen. Saaledes har denne Gaard nemlig, i kortere Tid end et Aar, bragt Statskassen en Jndtægt af over 2000; thi det stemplede Papir, alene til Skjøder og Contracter, i Anledning af begge disse Handeler, vil beløbe sig til c. 1300 og Halvprocentafgiften c. 800, hvortil endnu kommer Justitsfondsafgift og Pro Mille Gebyhr ved Documenternes Tinglæsning, m.v. (Vl. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Bønderne i Justitsraad Withs Jurisdiction have nylig paa hans Fødselsdag, som et Beviis paa deres Agtelse og Hengivenhed for ham, foræret ham et Par smukke Kjøreheste (der ere kjøbte paa Hestemarkedet i Horsens og efter Forlydende have kostet 400, Sv.), og desforuden have hans Vælgere, for at tilkjendegive ham deres Tilfredshed med og Anerkjendelsen af hans Fortjenester og Virken i Stændersalen, ved Subskription tilveiebragt en Sum, for hvilken de lade forfærdige en Sølv=Theemaskine, der ved en Deputation af deres Midte skal overleveres den frisindede og folkelige Deputerede. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Paa en af Markedsdagen i Fastelavnstiden arriverede det, at en Bonde paa Hjemveien fra Veile, tabte sin Tegnebog, hvori vare omtrent 50 R. En tam Navn, tilhørende en Mand der i Byen og ved sine Spadseretoure i og udenfor Byen velbekjendt, havde paa en Vandring udenfor denne fundet Tegnebogen, som den i sit Næb har ind til Byen, og var just ifærd med, efter at have faaet den aabnet, at plukke i Sedlerne, da en Mand, der kom til, tog Bogen fra den og overleverede den til Eieren, der kom ridende i Carriere for at frelse sine Penge af Navnens Kløer. (S. Bl.) Langfredag Nat opkom der en pludselig Jldsvaade i den Muurmester Kielsgaard paa Grevskabet Frysenborg tilhørende Gaard Pederslyst, som i en Tid af et Par Timer aldeles blev lagt i Aske. Jlden, der næsten udenfor al Tvivl kan antages at have været paasat, udbrød i Stuehusets Tag. Flere hundrede Tdr. Korn og næsten alt Jndboet blev et Rov for Luerne; Creaturene vare, saa at sige, det Eneste som blev reddet. Gaarden var assureret, men Jndboet ikke. (Rd. Av.) Ogsaa i Weirum er en Muurmesters, Jens Lundorffs, Huus, lagt i Aske ved en ulykkelig Jldsvaade. Baade Mand og Kone maatte redde sig nogne ud af det brændende Huus. Aarsagen (hedder det) kan ei tænkes Andet, end at Rotter havde hulet Ovnen, hvori Dagen forud var baget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
J Aalborg er i denne Tid offentlig foreviist en Stud fra Visborggaard, der forleden Dag blev veiet paa Toldboden og udgjorde 1716 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Forleden Aften gav Stabstrompeter Schuster fra Randers en musikalsk Aftenunderholdning i Viborg, understøttet af 12 Dilettanter, ligeledes fra Randers. Langfredag Aften er Kokkepige Sidsel Jensdatter paa Veien til Riis=Mølle (ved Randers) bleven overfalden af to velklædte Stratenrøvere, som med Trusler forlangte hendes Penge. De fik 5, i Sølv og nogle Kobberpenge. For Opdagelse af Røverne udloves 10 1 af Hr. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Handels- og Skibs-Efterretninger. Ved Auctionen den 2den April over den ved Aalum Strand forliste engelske Skonnert Falcon's bjergede Ladning solgtes c. 1450 Kasser Citroner og Appelsiner til en Gjennemsnitspriis af ca. 2 Rbd. pr. Kasse. En stor Deel Citroner og Appelsiner ere drevne iland paa flere Miles Distance langs med Havkysten. (Foruden c. 4000 Kasser, Frugt havde Skibet havt en Ballast af c. 75,000 Braat Svovl.) Skibet blev aldeles ødelagt i Jordskjælvstiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Befordringer og Afgang. Controlleur og Over visiteur ved Maltmøllen i Khvn. Kammerjunker C. Holstein (Søn af den forrige Theaterchef) allern, beskikket til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Storeheddinge; Skriver under G. T. K. og Commerce-Collegiet K. Andersen til Toldcontrolleur i Hasle paa Bornholm; Kryds toldbetjent H. Bohn til Toldcontrolleur i Svanike sammesteds; Kammerskriver C. Frandsen til Toldcontrolleur i Nexøe sammesteds; Copiist F. Lund til Consumtionsforvalter i Løgstøer; Toldfuldmægtig S. Christensen til Toldeontrolleur i Bandholm; const. Told- og Consumtions Casserer i Stege, C. Claudi, til virkelig Told- og Consumtions=Casserer sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Reisende m. Dampsk. fra Kallundborg t. Aarhuus: Fru Flindt med Datter og Søn, Baron Rosenkrantz, Justitsraad Teten, Adjunct Knudsen, Kjøbmand Maag, Jfr. Bache, Major Munch, Cand. theol. Secher, Skipper Raae, Jfr. Hundrup, Regimentsdyrlæge Rasmussen, Elev Neergaard, Veibetjent Thomsen, Kjøbmand Westermann, Brændeviinsbrænder Hasberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Bekjendtgjørelser. Ifølge erholdt Tilladelse tilkjendegives herved Domsognets Menighed, at Confirmationen, formedelst Præsternes Sygdom, bliver opsat i 8 Dage. saa at Stiftsprovsten holder Confirmation anden Söndag efter Paaske og Hr. Pastor Föns tredie Søndag, J Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 20, bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, Lands-Over- samt Hof= og Stadsrets=Procurator Balthazar Christensen, for Overtrædelse af Anordningerne om Trykkefriheden anlagt Justitssag, i hvilken inden den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Ret under 24de October 1840 saaledes er kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteuren af Fædrelandet, Procurator Christensen, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han udreder alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger", er Onsdagen den 7de April 1841 afsagt saadan Dom: Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rets Procurator Balthazar Christensen bør bøde 200 Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den i Forordningen 27de September 1799 s. 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir, den 7de April 1841. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, biver ved Auction, der afholdes paa Bødstrupgaard pr. Slagelse, Mandagen den 10de Mai d. A., bortsolgt til den Høistbydende, med Credit til Michelsdag, efter Conditionernes nærmere Bestemmelse, en Deel Blodsplage og Folhopper med Føll, nemlig: 1, en lysebruun Hoppe, 4 Aar, efter Haard. 2 en do. do., 4 Aar, efter Hazard. 3, en brundroget do., 4 Aar, efter Charivari. 4, en mørkebruun Hingst, 3 Aar, efter Young Capodi5, en rødblisset Hoppe, 2 Aar, efter Lord Cochrane stria. og en Halvblodshoppe. 6, en blankbruun Hoppe, 2 Aar, efter Canning. 8, en mørkebruun Hingst, 2 Aar, efter Young Capodi7, en mørkebruun Hoppe, 2 Aar, efter Canning. 9, en mørkebruun Vallak, 2 Aar, efter Charivari. stria. 10, en lysebruun Hingst, 1 Aar, efter Canning og en Halvblodshoppe. 11, en mørkebruun Hingst, 1 Aar, efter Canning. 12, en mørkebruun Hoppe, 1 Aar, efter Canning. 14, en mørkebruun Hingst, 1 Aar, efter Toung Capodi13, en blaaskimlet Hoppe, 1 Aar, efter Achilles. stria. 15, en sort Følhoppe med et mørkebruunt Hingstføl efter Young Capodistria, atter bedækket ved 16, en brunblisset Følhoppe med et brunblisset Hingstsamme Hingst. føll, efter Young Capodistria, atter bedækket ved samme Hingst. 17, en rød Halvblodshoppe, 6 Aar, efter Cassio, i dette Foraar bedækket ved Toung Capodistria. 18, en sort Følhoppe, drægtig ved Toung Capodistria, vil efter Folingen atter blive bedækket ved samme Hingst. 19, en graa Følhoppe, drægtig ved Achilles. Disse Heste ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Bødstrupgaard. Ved samme Auction vil blive bortsolgt 200 a 300 Stkr. Faar og Beder af dansk Race. Bødstrupgaard pr. Slagelse, den 10de April 1841. Paa Eierindens Vegne Mynster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Egte lollandsk rødt i hvidt Kløverfroe & ThimatheiFrøe, faaes billig hos C. B. Frausings Enke. Hør, saavel heglet som uheglet, og gode heglede Hørblaar, bekommes hos C. B. Frausings Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Jern- Ploug-Stöbegods. Muldsjæle, mærkede Tinning, faaes: No. 1 til 11 F. 2 til 9 8 s., og nogle endnu tyndere, der er under Stöbning, ville kunne leveres for 8 18s pr. Stk., altsaa 1 ½ billigere end de af de Hr. Liisberg sidst solgte. En betydelig Deel andet Jern-Stöbegods ventes om kort Tid. Alt saare billigt. F. C. Döcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Det forhen anmeldte russiske Sæde=Hørfrøe, er nu indtruffet, og kan daglig erholdes hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Gaard Salg. En Gaard 1/2 Miil fra Colding, er strax at erholde tilkjøbs. Bygningerne ere af Grundmuur, og afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Paa Gaarden kan fodres og græsses 4 Heste og 16 Qvæghoveder; der faaes aarlig 6 Tdr. Rug, 2 Tdr. Hvede, 11 Tdr. Byg og 9 Tdr. Havre. Jorderne ere for endeel merglede. Til Gaarden hører 20 Tdr. Land med god Skov, overflødig Tørveskiær, Eng til 20 a 24 Læs Høe, et Huus, hvoraf aarlig svares 5 Sp. og 10 Dages Arbeide. Hartkornet er 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. Conditionerne kan blive billige, og kan endeel af Kjøbesummen blive staaende paa 1ste Prioritet. Nærmere Underretning kan erholdes, naar man behager at henvende sig enten personlig eller i portofrie Breve til Procurator Schvensen, i Colding. Et Huus i Nørrevissing Bye, bestaaende af 7 Fag, Huus, indrettet til Beboelse for en honet Familie, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Man accorderer med Ejerinden. Niels Jensen Collins Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
En lille Eiendom paa 30 a 40 Tønder Land, med fornøden Bygning, er til næstkommende 1ste Mai at erholde tilkjøbs eller Fæste. Man henvender sig til Hr. Kjøbmand Bursche i Aarhuus. En Parcel paa Skaade Mark, paa c. 15 Tdr. Land, hvorpaa vil kunne holdes 3 Køer og 5 a 6 Faar, kan strax erholdes tilkjøbs af Undertegnede paa billige Vilkaar. Eiendommen sælges til Bebyggelse. Skaade, den 10de April 1841. Rasmus Olesen. Paquetten donist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Skipper Jens Nyerup, afseiler saa hastig som muligt til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods Et godt vedligeholdt Sted paa 4 Fag Egebindingsværks Bygning i Aarhuus, to Etager høit, beqvemt indrettet til Beboelse, med tilhørende Gaardsplads, kan erholdes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Paa Silkeborg kan faaes 50 Tönder Boghvede, a 4 M. og 100 Tönder Kartofler a 8 p pr. Tde. begge Deele fortrinlige til Sæd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Hos Seiersens Enke ved Agen kan faaes godt røget Mellem=Flæsk i Pund= og Lispundviis meget billig, samt gode Charlot=Løg til Sætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
En Krølhaars Madrats ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser Liebhaveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Til førstkommende Mai kunne nogle Tjenestekarle faae Plads paa Moesgaard, ligesom ogsaa en Havekarl strax kan blive antaget, naar de Vedkommende henvende sig enten til Forvalteren paa Gaarden eller til Undertegnede. Aarhuus, den 26de Marts 1841. Dahl. Eet afto gode luftige Kornlofter til 5 a 600 Tønder Korn, ønskes tilleie. Brødrene J. P. B. & A. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
J Assentrup Bye paa Herschindsgaves Gods, er et Huus med Jordlod af 5 Tdr. Lands Størrelse, at erholde i Fæste til 1ste Mai næstkommende. Man henvender sig til Herschind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Et Klædeskab önskes tilkjöbs. Adressecontoiret anviser Liebhaveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
En god Malkegjed ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-14
Den frimodige Folkeven. Orla Lehmanns veltrufne Portrait kan faaes for 3  hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Følgeblad til Aarhuus Stifts=Tidende. 62.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Feste Preise. durchaus ohne Vorschlag, Jacob Meyer ans Rendsburg, vahrend des Marktes im Hause des Herrn Ch. Jversen, Gastwirth am Markt in Hadersleben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Eine nene Zusendung schönster undmoderuster Waaren. Einem geehrten Publikum erlaube ich mir, die Anzeige zu machen, das ich in diesen Tagen durch ausserordentliche Gelegenheit von einem Franzosischen, Hause untenbenannte Waaren zur schleunigen Raumung empfing, und um den raschen Absatz derselben. zu befordern, verkause ich diese, durchaus reellen, tadelfreien und modernen Waaren zu som erstaunlig geringen Preisen, das ich fest uberzeugt bin, das sie weder jeg gewesen, noch jetzt von irgend Jemandem, selbst nicht von Engroisten gegeben werden konnen, wovon sich die geehrten Kauser bei Ansicht der Waaren leicht uberzeugen werden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Jch erwarte daher zum bevorstehenden Haderslebner Markte recht zahlreiche Besuche, inden ich min mit der Hoffnung schmeichle, das Niemand mein Geschaftslocal unbefriedigt verlassen wird, da grose Auswahl, schone Qualitat wirkliche Wohlfeilheit der Waaren nichts mehr zu wünschen ubrig lassen werden Besonders mus ich noch auf eine sehr gros Auswahl der schwersten und schonsten Seidenzengund Mousseline de laine-Kleider aufmerksam machen, die sich vorzüglich hinsichtlich ihrer Qvalitatund Muster ausseichnen. Gros d'Afrique changeantes, die jet so sehr beliebten schweren zweifarbigen Seiden stoffe, das Eleganteste, pas bis jetzt erschienen ist, die Elle nur 2 mk. 10 s. 2 br. achre Niederlander Tuche (in Resten), von 4 bis 5 - 8 s die Elle, minde ster Werth das Doppelte. bis 1/2 br., acht in der Wolle gefardte Tuche, nur 3 s die Elle. bis 2 br. Zephyr und Peruviennes, von 42 bis 52 s die Elle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Extrafeine Double-Casimire in allen Farben, 38 s die Elle. Eine vorzügliche Auswahl Buckskin undDuskin (in Resten), nach den nenesten Desseins, zu sehr bill. Preisen. Bolle, hr. fashionirte Seidenzenge, di Elle nur 2 P. 6 s. 3 bis 8 br. dito, schwerster Qualitat, 2 s. 4 s. die Elle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Die schwersten br. Gros Forleuns in schwarz, die Elle nur 30 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Die schwersten Marceline in allen Farben, die Elle nu 1 P. 9 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Die schönsten schwarzen Seidenstoffe, welche durchaus nicht flecken, die Elle nur 15 sk. Taffete in allen Farben und von vorzüglicher Qualitet, die Elle 8 1/2 und 9 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Schwerer schwarzer Westen Atlas, die Weste von 1 1/2 Ellen nur 4 s. Eleganteste gestickte seidene Westen in den elegantesten Mustern, die Weste von 1 1/2 Ellen Eine schr schöne Auswahl Flor-Shawls und Tücher in den nenesten Mustern, das Stück, nur 10 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Eine groste Audwahl Gage Echarpes, reich mit Seide gestickt und in den schönsten Mu stern, das Stück 24 400 Stuck neneste Mousseline de laine Cravatten Tücher, das Stück nu 20 und 24 s. Werth 3 s. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-16
Die feinsten und modernsten PiqueWesten in den elegantesten Desseins, die Weste nur 24 s. Ladenpreis 6.3/4 br. Gardinen- und Kleiderzenge in den reichsten und geschmackvollsten gestickten Mustern zuauffallend billigen Preisen. 1000 Stuck allerseinste neneste Cattune, dunkel und hell, die Elle nu 4 Suverseine Möbel-Cattune, welche megen des darauf befindlichen Glanges keinen Stand an nehmen, die Elle nur 4 1/2 und 5. br. rothe Franz Cattune, die Elle nur Feinste und beste Reifröcke, das Stick nu Eine Parthie Casimir-Tisch- und Clavier-Decken feiner Qvalitat, von 7 bis 25 sk.