JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
J Randlev Sogn et Drengebarn født med 6 Fingre paa hver Haand og 6 Tæer paa hver Fod, men som kun levede 1/4 Aar. J Brabrand Sogn et uægte Barn født i Dølgsmaal. - Blandt de Døde i Laurberg Sogn et Par Ægtefolk døde paa een Dag og jordede i een Grav, og i Thorning Sogn et Par Ægtefolk, hver for sig 81 Aar gammel, ligeledes ordede paa een Dag og i een Grav. Druknede ialt 14 Personer. Pludselig døde, igle 4 Personer. Selvmord, i Aarhuus og Grenaae 2de Personer hængt sig i Vildelse; i Randers og i Bregnet Sogn ligeledes 2de Personer hængt sig, og i Hatting Sogn en Kone skaaret sin Hals over. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
J Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag d. 29 Jan, var Bal paa Raadstuesahlen i Odense, og ved denne Leilighed blev afsjungen et af Hr. Forligelsescommissair S. Hempel forfattet Danneqvad, der er fuld af de varmeste og hierteligste Følelser for Konge og Fødeland. Ringkjøbing, den 30 Jan. 1817. Neppe er vel nogensinde vor elskede Konges Fødselsdag mere festlig bleven høitideligholdt i nærværende liden Kjøbstad and sidstafvigte Tirsdag. Et Selskab af 120 Personer fra Byen og Omegnen havde forsamlet sig for at deeltage i Dagens Glæde. Klubbens store Forsamlingsværelse var paa det smagfuldeste oplyst og indrettet til Balsal. - Ved Bordet udbragte vor høistfortjente og almanelskede Amtmand, Kammerherre Rosenørn, Hs. Majestæt Kongens, Dronningens og Kongehusets Velgaaende, som modtoges og istemtes med almindelig Jubel. Ballet varede til den gryende Morgen; og alle skiltes ad med de varmeste og inderligste Ønsker for den bedste Landsfader; 37 Huusarme og Trængende bleve ved samme Leilighed understøttede med milde Gaver. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 594, a vista 600. Amsterdam 2 M. 545, a vista . London 2 M. 26 Rbdlr. Spec. 600. - Specier solgtes til 36 Rbmk., for Committeesedler, blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 79. Norske Sedler 24 a 24 1/2. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
J Dag vare 10 asiatiske Actier til Auction, men kun en af dem blev solgt for 332 Rbdlr. (foruden Omkostninger).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Ved Aggershuus Fæstning er den gode Skib nu indført, at 2de tilforordnede Mænd modtage af Slaverne de Haandarbeider, de til Salg for egen Regning have forfærdiget, og foranstalte dem til beqvemme Tider ved Auction bortsolgte, samt dernæst af Auctionsbeløbet godtgjøre enhver Slave, hvad ham tilkommer. (Norsk Rigstid.) Ved Peter Foersoms Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
(Jndsendt.) Saa har Du da nu udstridt, gode Svend!" Saa lyder Valborgs vemodsfulde Klage; Paa Axels blege Liig hun stirrer henOg sukker; thi forbi er Heiteens Dage. Saa har Du da nu udstridt, gode Svend!" Saa sukke vi, med Taarer i vort Øie; Fra Livets Qval, o eiegode Ven! Du vandred bort til Glæden i det Høie. Nedbøiet sidder i den øde Hal Melpomene, den sørgende Gudinde; Hun søger Konstneren, den brave Skiald; Sin elskte Søn hun ingensteds kan finde. Nu græder Moderen med sine Smaa, De maa vel sørge for den kjære Fader; Hist svæver nu hans Aand i Himlens Blaa, Han priser Gud blandt Engles Myriader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Her ligger Shakspeare's gamle Bog forladt, Den Du forstod saavel os at udtyde; End ligger meget hyllet ind i Nat, Den rige Skat ei heel Du maatte yde. Dog, Tak, du ædle Mand, for hvad Du gav De saa, men ædle Stene froe vi gjemme, De staae som Hædersminder paa din Grav; Din hulde Konst vi aldrig vil forglemme. Ja, dybt vi føle, hvad vi Alle tabte, Med Taarer væde vi dit Minde kjært, Dog ei formastligt klage maa det Skabte. Jmod sin Skaber", saa Du os har lært. Saa hvil da blidt i Gravens stille Ro Du, som var træt af Livets Sorg og Kummer: Der hersker Freden i de Dødes Bo, Der vækkes Du ei af din søde Slummer. Hvert Foraar vil af Skovens friske Blad, Af Markens skjønne Blomst en Krands vi binde; Da vil vi ile did, vemodig glad, Og vinde den om Peter Foersoms Minde. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Jndenlandske Efterretninger. Længe har der ikke været et saa talrigt Balen Masque paa Hoftheatret, som i Onsdag Aftes. Man saae her imellem 13 og 1400 Masker forsamlede, hvoraf fulgte at man, indtil langt ud paa Natten, saa godt som maatte trænge sig frem, og at der af Mangel paa Plads i den store Salon maatte danses i Forsalen. J Baggrunden af Salonen var opreist et Alter, over hvilket læstes Leve Frederik, Henimod Kl. 12 fremtraadte en Grouppe af Sangere og Sangerinder, klædte som Jupiter, Mars, Neptunus, Apollo, Mercurius, Orpheus, Juno o. fl. og afsang, under Offring paa Alteret, er i Anledning af Festen forfattet Cantate, som endtes med et almindeligt Hurraraab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Hans Majestæt Keiser Alexander af Rusland. har, efterat det paa kongl. Bekostning udgivne Værk: Catalogus Numorum Veterum Musei Regis Daniæ, var ifølge Hans Majestæts Kongens befaling tilsendt det keiserlige Myntkabinet i Petersborg, og Keiseren derom var bleven underrettet, som et Beviis paa sin allerhøieste Velvillie for denne Opmærksomhed, ladet tilstille Forfatteren af Værket, Professor Ramus, ved Sin herværende charge d'affaires Hr. van Brienen, en meget skjøn og kostbar med Hans Majestæts Navnetræk forsynet Diamant-Ring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Den ny Indgang til Gammelholm har nu faaet til Overskrift: Kongeligt Værft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Skrivelse fra det Holsteenske af 4de Februar. De høie Kornpriser bringe nu mange Penge indi Landet, men Landmanden holder nu forsigtigen inde med Salget af fine Kornvarer; han venter høiere Priser til Foraaret. Meget Korn er endnu i Straa. Kornhandlerne og Mæglerne overløbe Landmanden, og den Ene overbyder den Anden; men kun sjelden lader Landmanden sig overtale. Han har nu Penge og hans Restancer af Skatter ere betalte. Man har endnu meget Korn i Forraad, og til Foraaret vil Handelen med indenlandske Producter faae meget Liv, men i Stæderne seer det ikke saa godt ud. Der hersker her megen Fattigdom, og Communerne have endnu været belæssede med saa store Fattigbyrder. J Land communerne aftager de Fattiges Tal. Næsten alle Haandteringer i Stæderne lide, men især ligger Handelen i det Store og Skibsfarten stille. Staden Schlesvig derimod synes at have tiltaget i Velstand, uagtet den ikke har Skibsfart og Han deel. Priserne paa Landeiendommene stige betydeligen, især i Marsken, ogsaa betales Leien af Studenes Græsning meget dyrt. En stor Deel speculere nu paa, at fede ret mange Stude, da man til Efteraaret atter venter en god Høst. Capitalisterne og de Rige vide ikke bedre at anbringe deres Penge. Paa sikkre og første Hypotheker ere nu Penge nok at faae; men den, som eier en saadan Hypothek behøver nu ikke at laane Penge. Mangen En er derfor nu forlegen med sine Penge, og udlaaner det gjerne til 4 PC. naar han kun faae sikker Hypothek, mangen Anden lader sine Penge ligge, fordi han ikke veed at anbringe dem med Sikkerhed. Overdaadighed har meget aftaget, og saavel Landboen og Kjøbstæds beboeren er bleven vant til at undvære; derfor samler den rige og velhavende Deel flere Penge nu end nogensinde. Fra Hamborg forsynes vi overflødigen med Colonialvarer og engelske Manufactur= og Fabrikvarer, og de sidste ere især at faae for godt Kjøb, da Engellænderne sælge hele Ladninger langt under Prisen. Men derimod staae vor Landsproducter alle i meget høi Priis altsaa et fordeelagtigt Forhold for Jnd- og Udførsel. Til Trøst for Mauge, der staae i den Tanke, at Folk i vore Dage ikke kunne blive saa gamle som i fordums Tider, anføres her følgende Resultater af Dødelisterne for 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
J Fyens Stift blandt 3000 Døde 416 fra 70 til 80 A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
J Ribe 2825 - 22, over 90 Aar J Viborg Stift - 1309 – 2 J Lolland og Falster Stift bl. 1156 132 f. 70 til 80. 37. 80 til 90. 1 over 100 A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
J de andre Provindsers Dødelister omtales ikke de i en høi Alder Bortdødes Tal. Jmidlertid beviser allerede de anførte Exempler, at Menneskeslægten i Henseende til Levealderens Grændse, staaer endnu paa samme Trin, som for 3000 Aar siden, og at i det mindste i dette Tilfælde, ikke spores nogen Tilbagegang, derom vidner baade den hellige og profane Historie i dette lange Tidsløb. Plato opnaaede en Alder af 81 Aar og ansaaes for en meget gammel Mand, og til de Exempler paa høi Levealder, Plinius anfører L. VII. c. 48, som meget overordentlige, findes der for størstedelen Mage i den nyere Historie. - Jøvrigt er det mærkeligt, at Fyens Stift i afvigte Aar gav de fleste Exempler paa Mennesker, der havde naaet en høi Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Mariboe, den 10 Februar. Løverdagen den 8 dennes, om Aftenen omtrent Klokken imellem 7 og 8, hvilede ret et ægyptisk Mørke over Mariboe; men med eet blev det pludselig saa lyst, at man havde kunne seet en Skilling paa Gaden. - Ved nøiere Undersøgelse saaes paa Himmelen enkelte lyse Pletter i Nord, der siden samledes i en lang Skyestribe, der strakte sig fra Østen til Vesten, udi hvilken Retning den forblev omtrent et halvt Qvarteer og lidt efter lidt igjen reent forsvandt, formodentlig har det hele Meteor (Luftsyn) ikke været andet end de her saalænge savnede Nordlys. Efter de Ældres Bondepractica her i Byen skal det betyde en stræng Vinter. - Formedelst Vinterens Udeblivelse og Veienes Ufremkommelighed i Skovene, har paa sine Steder her i Lolland været saa stor en Brændetrang, at man haver været nødte til at omhugge adskillige Frugttræer i Haverne. - Foruden det forhen anførte om afd. Sognepræst i Nysted, Frederik Volkersens, Jordefærd, fortjener dette endnu at tilføies, som et Beviis paa den almindelige Agtelse, Kjærlighed og Andest, som han ved sin Godmodighed og Sandhedskjærlighed, uden Hensyn til Personer, havde erhvervet sig. Jblandt det øvrige talrige Følge var ogsaa 8 Præster. Fra de i Havnen liggende Fartøier blev fyret med Canoner og vaiet med Flagene. Sex unge Piger gik foran Liget for at bestrøe den Afdødes Hvilested med Blomster, og tolv unge Drenge, som han sidst havde confirmeret, bare ham ud af Ligstuen til Ligbærerne, der bragte ham til Kirkegaarden, hvorfra han igjen af bemeldte tolv unge Drenge igjennem Kirken blev baaren til Graven. - - Capitels-Taxt paa Kornpriserne i Lollands=Falsters Stift for Aaret 1816. Aalholm og Mariboe Amt, 1 Tønde Hvede 26 Rbd. 6 s. N. V. 1 Tønde Rug 16 Rbd. 4 Mk. 16 s. 1 Tønde Byg 11 Rbd. 4 Mk. 7 s. 1 Tønde Havre 6 Rbd. 3 Mk. 2 s. 1 Tønde, hvide Ærter 16 Rbd. 8 s. 1 Tønde graae Ærter, 15 Rbd. 2 Mk. 5 s. - Halsted Amt, 1 Tønde Hvede 26 Rbd. 3 Mk. 7 s. N. V. 1 Tønde, Rug 16 Rbd. 1 Mk. 16 s. 1 Tønde Byg 12 Rbd. 1 Mk. 15 s. 1 Tønde Havre 6 Rbd. 3 Mk. 10 s. 1 Tønde hvide Ærter, 14 Rbd. 4 Mk. 8 s. 1 Tønde graae Ærter 14 Rbd. 1 Mk. 11 s. - Nyekjøbings Amt: 1 Tde. Hvede 25 Rbd. 8 Mk. 14 s. 1 Tde. Rug 16 Rbd. 2 Mk. 11 s. 4 Tde. Byg 11 Rbd. 3 Mk. 12 s. 1 Tde. Havre. 6 Rbd. 3 Mk. 8 s. 1 Tde, hvide Ærter 17 Rbd. 1 s. 1 Tde. graae Ærter 17 Rbd. 4 Mk. 1 s. Mariboe Ap
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Fyens Stiftsbibliothek har nylig af Stiftets høie Gouvernør, Hs. H. Prinds Christian Frederik, modtaget en vigtig Gave i Herders sammtliche Schriften, ny Udgave, 39 Bind. Ogsaa har den fortjente Bestyrer, endskjøndt han endnu stedse staaer i et stort Forskud til Bibliotheket, dog i disse Dage, ved fordeelagtigt Bogkjøb paa Auctionen efter en af Provindsens ypperste Lærde, vovet paa at forsyne Bogsamlingen med endeel uundværlige og ellers ikke overkommelige Værker, i Tillid til at den Deeltagelse ei endnu er ophørt, som ved Pengebidrag understøttede Anlægget saa kraftigt i dets Begyndelse. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Endnu en Landmands Mening om Maarkatten. - Dette Dyrs sande Caracteer og Skadelighed er saa rigtig skildret i Hr. Hempels Avis No. 10 for d. A., at Jndsenderen finder meget lidet at tilføie. Men da Nogle paastaae at Maaren er Rottefænger, og at dens Nærværelse er en Modbydelighed for disse, troer Jndsenderen at burde anføre som Beviis for det Modsatte, at da han forrige Sommer lod borttage omtrent et Læs gammelt Foder af en Lade hvor der skulde sættes Korn, fandtes derudi baade Maarkatten samt flere store Rotter og Muus. Kan altsaa disse Dyr have fælleds Boepæl saa nær hverandre, er det temmelig sandsynligt, at Rotten ikke frygter Maarkatten som Fiende. Men derimod er den destoværre en sand Ødelægger, af alt Fjerkræe og Vildt, hvilket allerede forrige Aar sees anmærket i Hr. Jversens Avis No. 3 af 5 Januar, og som Erfaring bekræfter; thi nu er næsten alt Vildt af Harer og Agerhøns forsvunden, i det mindste sees meget lidet og næsten slet intet. Efter saavel disse som flere Kiendsgierninger især paa Straatage) kan Maarkattens Skadelighed neppe drages i Tvivl. Det var derfor ønskeligt: (ifald Præmier kan virke en nyttig og god Opfindelse) om enten Landhuusholdning=Selskabet eller det fyenske patriotiske Selskab, vilde udsætte en Belønning for den, der efter prøvet Erfaring opfandt et Mid deel imod, eller en Maskine hvormed dette skadelige Dyr kunde udryddes. Enhver Landmand er saa forbittret paa Maarkatten, at naar en Jndretning tilveiebragdes hvormed den kunde ødelægges, vilde de kappes om at yde hver sin Skjærv som Belønving paa denne Maade behøvedes samlet, og jeg er overbeviist om, at Opfinderen vilde blive rigelig belønnet baade for Kunst og Umage. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Odense, d. 11 Febr. J Løverdagsaftes den 8de hujus, omtrent Kl. 8 til 11, noget før og noget efter, var det her i Odense og Omegn saa lyst, som ved klareste Fuldmaane. Det rødlige Skiær der saaes i Luften lod formode en stærk Jldebrand et eller andet Steds, eller ogsaa at det var et stærkt. Nordlys, som den skyefulde Horizont forhindrede os at see rigtig. Folk, som paa den Tid vare paa Landeveiene forsikkrede at have seet det var Nordlys, som flammede rødligt, saa stærkt som vi ikke have seet det siden 1776 i Januar, som dengang varede næsten hele Natten, indtog næsten hele Horizonten, og var saa stærkt, at dets hvislende Bevægelse endog hørtes tydeligen, som dennegang ikke var mueligt formedelst Stormens Rasen. - Siden den Tid, nu i 4 Aar have Nordlys været meget sieldne. - Efter gammel Regel skulde da 30te Dagen følge Frost. - Men denne Omstændighed at Lysningen kom med Vinden jagende flammendes rødlig op fra Vesten kun med en liden Streg til Nords, gjør det igjen tvivlsomt at det skulle have været Nordlys. Muelig at man paa andre Steder har været heldigere i at bemærke dette Phænomen, og da meddeles det vel. J afvigte Høst bemærktes ogsaa paa en mørk Aften efter en stærk Regn, da denne ophørte, en saadan Oplysning som ved Fuldmaane; men samme vedholdt neppe en halv Time. - Nu begynder man da ogsaa at magnetisere Træer, og fra disse igjen at anvende Magnetismen paa Mennesker. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Ved Valdnødtræer har man længe gjort Erfaring, at Prygl gjør dem frugtbærende, naar det varer forlænge inden de ellers ville bære. (Jversens Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Ribe, d. 11 Febr. Løverdagen den 8 sidst afvigte bemærkedes her i Ribe, omtrent fra Kl. 8. enhalv til 10, en usædvanlig Lysning, som ellers naar Fuldmaanen formedelst tykkere Luft ei ret kan skinne igjennem. - Luften var samme Aften ikke klar, desaarsag kunde Man ei opdage, om maaskee et svagere Nordlys bevirkede omtalte Lysning. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Viborg. Det usædvanlig milde Veir i Slutningen af Januar og til Kyndelmisse, paa hvilken Tid Jorden sædvanlig er bedækket med Snee og alle Søer, Ager og Vandstæder tillagte med Jis, vedblev dog efter Kyndelmisse hvad Tø veiret angik; men Naturen vilde dog have sin Rettighed; Kyndelmisseknude (i Almuesproget) var i Aar nok saa haard, som om den havde været det sædvanlige Snefog. En gruelig Orkanstorm af V. S. V. med Skylregn og Hagelbyger lod os ganske forfærdelig høre dens Komme, Natten til Fredagen den 7 Febr. Her var det stærkest fra Kl. 11 til 3. Enkelte Tagsteene og Vinduesruder, fraregnede, gjorde dette haarde Veir dog ingen stor Skade her, som ene maa tilskrives den Mængde Regn, vi baade forhen i de stormende Dage og Nætter især Onsdagen d. 5 Febr.) og inden Orkanen selv, fik. - Derved frelstes og paa Landet Straatagene fra at rives af Vintersæden frygte Mange for ikke er tjent med den Mængde Regn, der idelig staaer over den i Vinter, endskjøndt det vel, naar Solen og Blæsten indfinder sig, vil forvindes. Overalt er det ikke paalideligt at forudsige Veirligets Jndflydelse paa Naturens Kræfter. Men got kan denne Vinter lignes ved et smilende Ansigt, der ikke altid er at troe paa; thi der kan i Marts, April og Maj komme et værre Veirlig for Vextriget end nu. De sidste Aars Maj har lært det. At saae Havesager nu, fordi Vaarblomsterne skyde i Blade, ville derfor vist nok være at forhaste sig og spilde Frøet. (Viborg Samler.) Aarhuus Stifts Capitelstaxt, for Aaret 1816. Rug 20 Rbd. 1 Mk., Byg 11 Rbd. 1 Mk. 4 s., Havre 6 Rbd. 4 Mk. 4 s., Boghvedegryn 32 Rbd. 2 Mk. 4 s., Smør 146 Rbd. 4 Mk. N. V. for Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Nakskov, den 1ste Februari. Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag, som altid er en Glædesfest for Nakskovs Jndvaanere, høitideligholdtes i Aar, ved et glimrende Bal paa Apotheket, hvor Stiftets Biskop, adskillige af Omegnens Adel, Godseiere, Stadens Øvrighed, de fleste Embedsmænd og Handlende (i alt over Hundrede) vare tilstæde. Ligeover for Indgangen til det første Spiseværelse forestilledes Hs. Majestæt Kongen i Ordens=Costume, omvunden med Krandse. Under Maaltidet istemmedes en til Festen særdeles passende Sang, som under Jnstrumenters Ledsagning udførtes med en Varme, der tilfulde vidnede om Alles Deeltagelse, og endtes med et tredobbelt Hurra for den bedste Konge. Hvorpaa Selskabets Skaal udbragtes, ligeledes ved en Sang. Ei heller forglemte man at hædre Dagen, ved at yde de Trængende velmeente Gaver. Efter Bordet besjællede endmere en anstændig Munterhed det hele Selskab og den almindelige Harmonie mindede om Borgerenighed, Kierlighed til Kongen og Fødelandet. Hr. Apotheker Bagge og Kone modtoge Alles velmeente Taksigelse, velfortjent for al den Umage, der var anvendt til en beqvem Jndretning og et skjønt Locale, for den ypperlige Anretning og den meest forekommende Beredvillighed mod Enhver. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Wordingborg, den 2 Februari. Ogsaa her i Wordingborg bestræbte Jndvaanerne sig paa det Høitideligste at celebrere den for enhver Dansk kjæreste Dag, vor elskede Konges Fødselsdag, sidstafvigte 28 Januari. Paa Torvet samledes den her indqvarterede Esquadrons tjenstgjørende Mandskab og frembragte med Hjertelighed og under gjentagne Hurraraab dets Ønsker for Monarkens Held og Lykke. Om Aftenen gaves i begge Klubber Selskab af alle Medlemmerne, og ved denne Leilighed bleve tvende Arier afsjungne, den ene forfattet af Hr. Ritmester v. Brink-Seidelin, og den anden af Hr. Studiosus Sivertzen, som begge havde det Held at tolke enhver af Selskabernes Medlemmers varmeste Ønsker for det elskede Kongehuus. Balsalen var decoreret med Transparenter, og Deres Majestæters Kongens og Dronningens Skaal, ledsaget af Canonernes Torden, udbragtes. (S. Bl.) Viborg. Den 28 Januari, en sand Festdag for Danmarks tro Folk, der paaskjønner sin Lykke, at regjeres af den blideste og huldrigste Monark, feiredes her i Viborg ved et paa Klub den foranstaltet Middagsmaaltid, hvor Stiftsøvrigheden, Byens Embedsmænd og Jndvaanere ved udbragte Skaaler tilønskede Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og hele Kongehuset, Fremtidens Held. Dagen efter gaves en Forestilling paa Privatteatret, hvor følgende Epilog fremsagdes, forfattet af S. T. Hr. Borgermester Cancelliesecretair Gundelach, hvorefter Tilskuerne med Hurraraab ledsagede det almene Ønskes kænge leve Kong Frederik den Sjette!!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Om Fredag Aften den 31te var et talrigt Bal i samme Anledning paa Klubgaarden. (Vib. Saml.)J Aalborg blev Hs. Maj. Kongens Fødselsdag høitideligholdt ved Militairparade, Borgerskabets skjønne Janitscharmusik, almindelig Flagheisning fra Skibene i Fjorden, og om Middagen i Klubben Enighedens store Sal, hvor en til Dagen passende Decoration var anbragt tilligemed Hs. Majest. Brystbillede. Selskabets Directeur, Hr. Procurator Haasum, holdt en til denne Høitid passende Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Kjøbenhavns Børs d. 14 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 594, a vista 606. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 600. - Specier solgtes til 36 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 79. Norske Sedler 24 a 24 1/2. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-15
Blandede Efterretninger. Hvilke Begreber man endnu i vore Dage giør sig i Engelland om Danske i Almindelighed, og danske Lærde i Særdeleshed, sees især, af en Bedømmelse over Catteovs Tablean des Etats Danois i The edinburg Review for Juli 1803 S. 307. "En Dansk er Overspændingen og Yder ligheden af en Tydsk, mere behoset (breech'd), mere alvorlig og meere dorsk. Han er ikke ofte en slet Selskaber i Moralens store Punkter, og sjeldent en god i Sædernes lettere Fordringer. Hans Forstand er livfuld blot for det Nyttige og Jndbringende; han lever aldrig for det blot Yndige, Fine og Zirlige. Hans Ævner synes at blive vandede og slappede i den evige Taage, hvori han lever; han er aldrig overgiven, elastisk eller munter. Hans dyriske Aandstilstand er saa lav, at det, man i andre Lande vilde kalde Nedslagenhed, der har sin Oprindelse fra tilfældig Ulykke, er her den herskende Tone og Sielsegenskab. J alle sine Forstandsforretninger maa han have Tid. Han er istand til at foretage store Reiser; men han gaaer altid Fod for Fod, og aldrig hverken springer eller løber han, Han elsker mere Arith metik end lyrisk Poeste, og bryder sig mere om Kokke end Pindar. Han taler langsomt om Fontainer, og forelskede Piger, men kan give sig saa gode Stunder, som Nogen, til en Hverdagssætning, og han vil gjøre dybsindige og vidtløftige Combinationer, naar man betaler ham for det, og ikke fordrer, at han skal arbeide rask eller – Naar vi undtage, siger fatte sig kort. Rec., Tycho Brahe, og de velbekjendte Historier om Skalderne, Krønikerne og Jsleif, Sæmunder, Hiinfrode, Snorre Sturleson, og andre islandske berømte Mænd, saa vil Fortegnelsen over danske Literati bedst godtgjøre at de aldeles ingen Literati have *). Gives der i Storbritannien tyve Personer, der nogensinde have hørt tale om Longomontanus, Nicholas Steenonis, Sperling, Laurenberg, Huitfeild, Gram, Holberg *), Langebeck, Carstens, Suhm, Kofod Anger 2), eller om de endnu levende Mad, Fabricius, Tode og Zæga, Vi ville ikke nægte disse forskjellige Mænd Fortjenester; mange af dem blive maaskee meget beundrede af dem, der ere mere bevandrede i den danske Literatur end vimen det er visseligen ikke Navne, paa hvilke noget Lands lærde Rygte kan bygges meget høit, De have ingen classisk Celebritet og Almindelighed; de have ikke udvidet deres originale Herredømme, og ikke blevne Europas Forfattere istedet for*) Her begaaer den høilærde Forfatter en Bommert i sit eget Sprog; thi det hedder hos ham: the list of Danish literati will best provethat they have no Literati, at all. Her refererer sig they til literati, hvilket gjør det Hele til Usands. Det er en aabenbar Usandhed. Holberg er Mange i Engelland bekjendt, om ikke af Andet, saa af den hollandske Oversættelse af hans Lystspil. Men sørgeligt er det imidlertid, at de engelske biographiske Ordbøger, som omtale saa mange ubetydelige franske, tydske o. s. v. Forfattere, og det ofte temmelig vidtløftigen, ikke med et eneste Ord nævne vor Holberg. Alle Navne anføres her bogstaveligen efter Originalen.