JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Marsaille, den 6te Januar. Udi Aaret 1763 ere her i Havnen ankomne i alt 1810 Skibe, hvoraf 108 fra Levante, 45 fra de Barbariske Kyster, 7 fra Øen Maltha, 112 fra Neapolis og Sicilien, 34 fra det Toscaniske, 95 fra det Genuesiske, 75 fra Sardinien og det Piemontiske, 18 fra Minorca, 117 fra de Spanske Kyster, 7 fra Portugal, 20 fra Holland, 22 fra Sverrig, 7 fra Danmark, 19 fra Engeland, 30 fra St. Domingo, 7 fra Martinique og 1 fra Cayenne. Skibene høre ikke altid hiemme der, hvorfra de komme, men af bemeldte ankomne Skibe have 5 været Ragusanske, 2 Maltesiske, 54 Neapolitanske, 2 Rommerske, 26 Toscaniske, 26 Genuesiske, 5 Piemontiske, 37 Spanske, 59 Hollandske, 21 Svenske, 30 Danske og 29 Engelske. Alle de øvrige have været Franske.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Brussel, den 18de Januar. Man vil tilskrive Maanens Trykkelse den meget Regn og dermed forbundne Oversvømmelser, hvorover fra alle Stader klages; har det sin Rigtighed, saa ere dog saadanne ugunstige Virkninger af Maanen, vare, og fortiene Opmærksomhed, ligesaavel som den forestaaende store Soelens Formørkelse. En Astronomus her, paastaaer at kunde bevise, at disse 2 Tildragelser, som begge ere usædvanlige, staae i den nøyeste Forbindelse med hinanden. Schelde Floden ved Termonde, har steget over sit Dige, og oversvømmet adskillige Landsbyer, saa at Jndvaanerne have med Fare reddet Livet, men mistet en Mængde Fæe.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Dresden, den 17de Januar. Hendes K. H. Enke-Churfyrstinden har nu taget 4 Evangelske Hof=Damer i Tieneste. Den 4de har Geheime-Cabinets-Conferenceminister og Geheime-Raad, Græven von Rex, udi Churfyrstens og Administratorens Navn, taget den Høye Lands=Regiering i Eed. Forud havde GeheimeRaad og Conference=Minister von Stammer, paa nye aflagt Eed, som Canceller, til det geheime Concilio Rees, den 14de Januar. Ved sidste Flodernes stærke Tilvært, da Rhin=Diget bristede en halv Miil oven for denne Stad, have 72 Byer haft en jammerlig Skjæbne af Oversvømmelse, hvorved nogle 100 Mennesker og en Mængde Fæe, ere druknede.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Versailles, den 11te Januar. Hr. Coteneuve havde den Ære den 2den hujus, at forestille Kongen en Machine som han har opfundet, ved hvilken en Person kan paa engang erholde 3 Afskrifter af en Jndhold. Opfinderen har givet den det Navn: En duelig Co pist. Han har haft den færdig den 11te October forrige Aar, og har den 23de Nov. foreviist den for Videnskabernes Academie, hvilket har ladet den prøve, og værdiget den sit Biefald. Den kan med ringe Umage bringes fra et Sted, til et andet; thi Hr. Copisten maa dog bæres, saasom han ikke er saa rask til Fods, som til Haands.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Af en Skrivelse fra Corfica, den 27de Decbr. Sagernes nærværende Tilstand her paa Øen, giver vores Regiering nok at tænke paa. Paali, efterat have erobret Calenzana, har med sin hele Magt begivet sig paa Marchen, for at indslutte San=Fiorenzo paa alle Sider. Endeel af sine Tropper har han ladet rykke til Calvi og San=Bonifacio, for at afskiære disse Stæder og vore øvrige Besiddelser al Tilførsel. bemældte 3 Pladser staae stor Fare for at falde udi Rebellernes Hænder, saasom vores General Ma tra ikke har vidst Middel til at seende den nogen Hielp, eller at hindre Fienden i at rykke frem. Man er vel fuldkommen overbeviist om Generalens Jver og Duelighed, men han kan ikke forlade sig paa sine Folk, thi om de Tropper, som han har fra Genua, ere ham troe, saa ere de indfødde Corficaner det desto mindre. Disse rømme stærk, og, hvilket er det verste, tage gjerne Tieneste hos Paali, saa at han Partie bestyrke ligesom vores svækkes. Skulle det Rygte, at det Franske Hof vil overlade 4000 Mand i Republiquens Sold, være ugrundet, saa beholde vi lidet Haab om at bringe Oprørerne til Lydighed, vi ville snarere blive nødet til at inddrømme dem hele Øen, thi de have faaet alt for anseelige Fordeele fra os, paa en Tid, da vi haabede at vores Folk skulle faae lidet Pusterom efter de i forrige Feldttog udstandene Besværligheder. Om vores Republik staaer i Accord med det Engelske Hof, om denne Des Afstaaelse, kan man ikke for vist sige, omendskiønt at Hans K. H. Hertugens af York ofte holdte Samtaler med nogle Lemmer af den Genuesiske Regiering, have gjort dette, allerede gamle Rygte troværdigt, Andre ville vide, at efter indløbne Efterretning om Tilstanden her, hafde Regieringen sendt en Expresser til Versailles, for at skynde paa Hielpe=Troppernes Afsendelse. Fra Genua vil man imidlertid tilsende os 3 til 400 Mand Forstærkning. P. S. Just nu hedder det at Oprørerne skulle have bemestret sig St. Bonisacio, men det udfordrer Bekræftelse. Man vil og trøste os, at de Franske Hielpe=Tropper skulle virkelig komme hid først i April.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Civita=Vecchia, den 31te Decbr. Den Skade, som den sidste Storm har gjort ivores Havn, er overmaade stor. Allene Søefarten at faae gjort i Stand, igien, vil neppe bestrides med 6000 Scudi.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Wien, den 14de Januar. Keiseren har nylig ladet myndte 50000 Ducater, som han har bestemt til Foræringer. Man siger at Churfyrsten, af Psalz ville og være tilstede ved den Romerske Konges Kroning, dog kan det ikke gives ud for vist. Efter Keiserens, og den Romerske Konges Tilbagekomst, skal holdes en Ungarisk Rigsdag til Presborg, hvilken torde vedvare indtil ud i Augusti.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Fra det Mecklenborgske, den 7de Januar. Staden Rostock farer sort i at vegre sig udi de Punkters Efterlevelse, hvilke vores Hertug troer sig berettiget til at fordre af den, og man venter nu snart Kiendelse derover, af den Commission som er anordnet imod Magistraten. Nylig er Hans Hertugel. Durchl. bleven tilstillet en vel overlagt Plan, til at aabne Havnen for Staden Riebnitz, og til den Ende at giøre Floden Røcknitz, og nogle andre Floder, seylbare, saaa og siden at erklære Landsbyen Redewisch, for en Kiøbstæd og Frihavn.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Lucca, den 3die Januar. Jmellem Graubyndterne og de Maylandske Undersaattere, have yttret sig nogle Stridigheder, og de Første have bevæbnede faldet ind i de Sidstes Lande. Derudover har Commandanten af Como seet sig nødt til at gaae dem ind med Tropper, for at sætte sig imod deres Foretagender.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Rotterdam, den 20de Januar. Udi afvigte Aar ere i Gorce, og paa Maas Strømmen indkomne 1620, og udgangne 1481 Skibe, foruden Jslandsfarere, Silde=Buyser og Jager, samt en stor Deel Skide fra Seeland.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Cadix, den 20de December. Hoffet har givet Ordre til Jntendanten for Marinen at lade forfærdige saa mange Kister, som behøves til 4000 Centner Qvægsølv, hvilke Kister skal sendes med Krigskibet St. Jaques d'Espagne til Veracrux, for at tage Udbyttet af de Mexicanske Miner. Siden den 12te, have vi haft hæftige Kulinger, hvorved 2 Engelske Skibe, det ene med Stokfisk, og det andet med Tobak, ere strandede paa Kysterne af Rota Sante Lucca, paa det med Tobak ere ingen af Folkene reddede.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Livorno, den 4de Januar. Man siger at de Spanske og Franske Hoffer ruste sig stærk til Søes, for at nøde Deyen af Algier til at give dem Erstatning for den Opførsel han har brugt mod begge Magters Undersaattere.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Lissabon, den 2den Januar. I Dag er den Danske Fregatte Sirene, Capitain A. Kaas ankommen her paa Tago-Floden fra Salee, og agter sig ikke til Seyls herfra igien, førend til Foraaret.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Stockholm, den 23de Januar. Den 18de hujus er Erkebispen og Procanceleren ved Upsala Academiet, Doctor Sammel Troilius, død, i sin Alders 58 Aar.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Götheborg, den 16de Januar. En Hvalfisk, paa 60 til 70 Fods Længde, har først ladet sig see Vesten for Fæstningen nye Elfsborg, og siden den 12te nærmet sig hid, og gaaet denne Fæstning forbi, ind paa Vike=Fiorden, og imidlertid sprudet Vandet 16 til 20 Alen i Høyden. J Mangel af tienlige Midler til at dræbe denne Fiende af Silden, hvilken i flere Tilskueres Paasyn (man følger Beretningen, uden at begribe om Paasyn kan her med Rimelighed tages i den Meening, som det dog synes at skulle betegne) har adskillige Gange sluget en stor Mængde Sild, har man forfulgt ham med 2 Kanonskud fra Fæstningen, saa og i Baade, med Haandgevæhr, hvorved Fisken har gjort usædvanlige Bevægelser, og siden holdt sig fra Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
J denne Stad ere i forrige Aar fødde. J den Svenske Meenighed 119 Drenge og 102 Piger, tilsammen 221 Børn, hvoriblant 14 Uægte. J den tydske Meenighed 29 Børn. Døde: i den Svenske Meenighed 192 gamle Personer og 183 Børn, tilsammen 380. J den Tydske 66 Personer. Viede: i den første 74 og i den sidste 10 Par.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
J Kronhuus=Forsamlingen fødde 93 Børn, viede 54 Par og døde 229 Personer. Saaledes ere her i Staden i Al fødde 343 Børn, vide 138 Par, og døde 675 Personer.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Paris, den 17de Januar. Den nye Hr. General-Controlleurs Flittighed fortiener Forundring. De som arbeyde under ham, tør ey heller ved at klage over Ørkesløshed, da de Fornemmeste af dem maa begynde deres Arbeyde Kl. 5 om Morgenen. Holder han Taffel, saa skeer det for at anvende de Timer paa Dagen, som ellers pleye at være spildte, til at betiene sig af sit Gode med Tarvelighed. Jkke mindre occonomisk er hans Gemahlinde, hun gaaer selv i Kiøkkenet, vil ey drage udaf sit Huus, for at flytte ind i General-Controlleurens Hotel. Hun laver til Barsel, og dersom hun føder en Søn, har Kongen lovet at være Fadder til den. En Fortælling paa Vers, over ce qui plait aux Dames, er i Trykken udkommen; dette tillige med et andet Værk: Deducation denne Fille, som endnu ikke er trykt, skal have Hr. Voltaire til Forfatter, hvilken skal have adskillige andre, af samme Natur, i Forraad. Man venter en Forordning, hvorved alle Officierer, indtil Oberster skulle tilholdes ikke at bære anden Dragt, end deres Uniform, hvilken ved Hoffet, i Staden eller paa Landet. Hr. Wilkes, fra London, opholder sig nu her, og lader sit Saar læge ved de dueligste Chirurgi. Man troer neppe at han tager til London, ligien, naar han bliver heelbredet, ey heller, at han da opholder sig længe i Frankrige, hvor han staaer i Fare for, at det Londonske Hof kunde udvirke at han blev udleveret. Hans Modstander Hr. Martin, er ogsaa her, og de leve nu i temmelig Venskab med hinanden. Den Kiøbmand i Lion, som i forrige Aar fik tilsendt en Æske med Fyrværk udi, hvil ten ved Aabningen sprang, og saarede Kiøbmanden ilde, hans Broder, er befunden at have været Autor dertil, og han er nu dømt til at pidskes, brændemærkes, og at tiene paa Galeerne.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Cardinal af Bernis, som forhen har forestaaet Departementet for de udenlandske Affaires, men har været forviist Hoffet siden 1758, er nu i Naade igien, og har den 9de hujus gjort Opvartning hos Kongen og den Kongel. Familie, hvilke have modtaget ham særdeeles naadig. Nogle formode nu at han snart vil faae en Plads i Ministerieigien, men andre at han skulle blive Ærkebiskop af Paris, i Steden for Hr. Beaumont, som skal have i Sinde at nedlegge denne besværlige Værdighed, og tage sit Opholdstæd, Rom. Saasom der Herrer Pairs have paa nogen Tid holdt saa jevnlige Sessioner, hvorom bliver talt Adskilligt: ha, for at kunde dømme om hvad der maatte komme ud af, i det fornøden at vide, at, efterat Hertugen af Fitz=Ja hes havde ladet det Kongelige Arret, og Declaration af pril Maaned 1763, indføre i Parlementets af Toulouse, Protocol, giorde de forsamlede Kammere i dette Parle hent hæftige Modsigelser, og ved en Kiendelse af 11te pril, dømte denne Hertug og Pair, skyldig til Fængsel, samt gav Beretning ind til Parlementet her, om denne Kiendelse. Hertugen forlangte derpaa en Forsamling af Pairs, til at undersøge denne Sag. Ved den Forsamling besandt sig alle Prinzerne af Blodet, og 25 Pairs. Prinzen af Conti har strax erklæret sig for Hertugen. Til sidst vil dog uden Tvivl denne Sag komme an paa Parlementets her, eller paa Kongens egen Kiendelse. Kongen skal allerede have erklæret: "Hertugen har fuldbyrdet Hans Majestæts befalinger, vare disse for strænge, saa ville han anhøre sit Parlementes Forestillinger derom."
Berlingske Tidende, 1764-02-03
London, den 10de og 13de Januar. J disse Dage har Kongen haft at handle med sine Ministere angaaende Marinen, hvis Vedligeholdelse synes at være saa meget mere Magt Paaliggende, som det erfares, at Frankrige ved sine Alliancer med andre Søemagter, lader sig være meest om at giøre, at betinge sig Skibe til Undsætning, og derhos beflitter sig paa at bringe sin egen Marine i Anseelse. J Wolwich skal bygges 2de nye Krigsskibe, det ene paa 90 Kanoner, med Navn: Dronningen, og det andet paa 74 Kanoner, med Navn: Canada. J Dag, den 13de om Eftermiddagen, er Hs. Durchl. Arve prinzen af Brunsvig ankommen her til Staden, i det for Høystsamme indrettede Pallads Sommerset House, hvor 1 Oberst med 2 Compagnier, flyvende Fahner og klingende Spil, samt en Trop Musicantere, giøre Vagt for HamEt Fransk Skib paa 200 Tønder, fra Terre-Neuve, bestemt til Honfleur, er bleven kastet i Onen Bayen ved Guernsey, og der forulykket, saa at af 21 Mand Skibsfolk, er kuns 1 Mand bleven reddet. Saasom man har hørt sige, at de Amerikanske Provincers Handel torde blive en Deel indskrænket ved adskillige Forordninger af Parlementet, som skulle sigte til at formere de offentlige Jndkomster; saa er derimod fra de Amerikanske Provincers Side forestillet Ministerio: "At de fleste Amerikanske Landes Jndretninger og Velfærd beroer paa en frie inden og udenlandsk Handel, thi Landets Producter allene, kunde ikke underholde Jndvaanerne. Følgelig maa de staae sig vel eller slet i Forhold eftersom man mindre eller meere indskrænker deres Handel og Skibsfart " Nogle Breve fra Livorno under 19de Dec. berette at den Tripolitanske og den Saleciske Regiering skulle have forkyndet Holland Kriig, fordi at Republiqven ikke har villet tilsende dem Krigs=Munition. Vores Ostindiske Compagnie har i disse Dage ladet skibe ind Engelske Vahre, til 900000 Pd. Sterl. Værdie, derimod har det faaet den ubehagelige Efterretning fra Deal, at Ostindiefareren Holdernes, Capit. Brook som var i Begreb med at løbe ud, har strandet der paa Kysten, saa at Skibet er forliist, men Folkene, og endeel af Vahrene bleven reddet.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Kiøbenhavn, den 3die Februarii. Hs. Kongel. Majestæt har behaget at udnævne Hs. Excellence Hr. Baron C. O. Hamilton, Svensk Rigs=Raad og og Ridder af St. Anna-Ordenen, til Ridder af den høye Danske Elephant-Orden. Ved Livregimentet Curasseer er den fra det forrige Livgarde til Hest forhen standne Ritmester og Major af Cavalleriet Mauriz Conrad von Lützow bestilt til Major ved forbemældte Livregiment. Den 31te Jan. haver Hs. Kongel. Majestæt allernaad. beskikket Premierlieutenant Georg Heinrich Raben til at være Hofjunker.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Under Dato 31te Jan. nestleden har Hs. Kongel Majestæt allernaadigst udgivet i Tydsk Sprog: Forordning for Hertugdommet Schleswig, den Kongelige saaog Pløenske Andeel af Hertugdommet Holsteen, tilligemed Herskabet Pinnenberg med Staden Altona, Grævskabet Ranzau, og Grævskaberne Oldenborg, og Delmenhorst, angaaende en Caracteer= eller Rang=Skat. Denne Forordning er efter sin Titel, og for de Steder og Provincer, som i Titelen nævnes af en og den samme Jndhold, som den 8de §. i den for Dannemark udgivne Forordning under 17de Januar. nestleden, baade i Henseende til den for hver Classe ansatte aarl. Summa, som maanedlig skal betales, saaog i Henseende til Undtagelserne. Dog findes den sidste Erindring i bem. 8. H. angaaende Proprietairerne, ikke i denne Forordning af 31te Jan., hvor den ey heller har Sted, i det at den har Rapport med foregaaende 2 og 36., hvilke ikke heller har Sted, her. Altsaa ville Læseren behage at erfare Jndholden ud disse Tidenders Nr. 6 den 20de Januar., af den der extraherede Forordnings 8 s.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
J Onsdags var Appartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Fra Haag berettes, at Græven af Bothmar, Kongelig Dansk extraordinair Gesandt ved det Storbrittanniske Hof. var did ankommen den 18de hujus, og agtede den 21de at fortsætte Reysen til London. Da han reyste igiennem Leyden, havde han aflagt en Visite hos Prinzerne af Mecklenborg-Strelitz, hvilke studere sammesteds. Jndpasserede: General=Major Bülow, General=Major Feignet, Under=Conducteur Feignet og Artillerie=Major Dil leben fra Rendsborg. Conference Raad Rheder fra Lerchenborg.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Udpasserede: Den Svenske Legations=Secretair BylCapitain Brünning og Kiøbmand Holm til Helsingøer. Regt ments=Qvarteermester Sekmann bortreyst.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Capitels-Taxten for Fyhns=Stift er saaledes fastsat: Rug 11 Mk., Byg 10 Mk., Havre 6 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Det bestandige tykke Veyr har forhindret at man ey paa denne Stads Observatorio har kundet observere den paa andre Steder seedte Commet. J de sidste klare Aftener har man bestandig seedt derefter, men ey har kundet finde den, saa at den formodelig allerede har vandret saa langt bort, at den ey mere med blotte Øyne er at see.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
(Posten fra Hamborg er i Dag ikke ankommen.)
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Lands=Tinget holdes i Sielland = den 15de Febuar. . . . i Fyhn og Langeland, = den 29de Februar. . . . i Lolland og Falster = = den 29de Febraur. . . . i Nørre-Jylland = = den 15de Febuar.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 56 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam 14 Dages Sigt 28 1/2 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt 31 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
AERTSSEMENT. Ved Holmen i Broe ere friske Holstenske Østers ankommen, som har kuns været kort Tid underveys. Abels Død, efter Hr. Geners tydske Original, paa Dans oversat, faaes in hvo paa Post=Papiir trykt, tilligemed et KobberStykke for ved Titel=Bladet, til Kiøbs hos Bogbinder Liebe, boende ved St. Nicolai Kirke, a Exemplaret 2 Mk. 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
J den Mummiske Boglade paa Børsen er at bekomme: Mad. deBeaumonts Magazin for Born, efter den Franske Original, og i til de Danske Læserinders egentligere Brug, indrettet ved Johan Christian Schønheitter, den 1ste og 2den Deel for 3 Mk. Hendrich og Christian Brandenborg, tilligemed deres Søster Susanna Catharina afg. Tolder Koefods Enke, som samtlige fuld myndige og testamentale Arvinger efter Cancellieraad Justus Henrich Weichhard, der tilsidst boede paa Gaarden Torud udi ModumsPræstegield under Buscherud Amt i Norge, og sammesteds døde den 17de December 1762. Lader (foruden det dennem allernaadigst givne Kongel. Proclama, som allerunderdanigst er vorden læst udi adskillige Ober= og Underretter) end ydermeere herved bekiendtgiøre 3de Gange efter hinanden at Skiftet efter bemældte Cancellieraad Weichhard til endelig Slutning bliver foretaget udi Peder Andersens Huus i Hougsund under Eeger=Præstegield i bem. BuscherudsAmt den 8de Aug. førstkommende, med ydermere Varsel for Credi= og Debitorer, de første da at anmælde deres retmæssige prætentioner belagt med saadanne Beviser, som Loven efter død Mand, æsker, og de sidste, som redelige Folk vedbør at betale deres Gield. J øvrigt reffererer disse Arvinger sig til det Benefisium og dens Restriction allerhøystbemældte den allernaad. Proclama indbefatter.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Sorenskriveren udi Aggers Fogderier under Aggershuus Amt i Norge, Auditeur Hans Christian Giessing, lader herved 3de gange (foruden de forhen paa sine vedbørlige Steder, læste Proclama) bekiendtgiøre, det Skifterne extra følgende navn ivne Personer, bliver foretaget til endelig Slutning udi Anders Paasches Huus paa Grønland uden for Christiania, som det sædvanlige Tingsted for i Aggers=Herret, den 25de April førstk., saasom: 1) Peder Kieldsen der boede og døde paa Gaarden Sætter eller Tungebraaten kaldet i Aggers=Herret beliggende. Denne Mand skal være fød i Hofs Præstegield under Solvers Fogderie, og ikke efterladt sig nogen LivsArvinger. 2) Peder Aslachsen og Hustrue Marthe Ols Datter, død paa Landengen i bemældte Aggers=Herret. 3) Aase Peders Dotter, død paa besagde Grønland og efterladt sig en Slegfred, Datter navnlig Dorthe, som ey vides om er i Live, eller hvor hun sig opholder; samt endelig 4) Svend Olsen Slagter og Hustrue Rebecka Anders Datter, ligeledes død paa attermældte Grønland uden Livs=Arvinger, efter hvilke tvende Skiftet foretages med Aar og Dags Varsel paa forbemældte Sted den 26de Nov. indeværende Aar. Semb i Ascher Hovedsogn, den 21de Januar. 1764. H. C. Giessing. Cenie, en Comoedie i 5 Acter, skreven paa Fransk af Mad d Happoncourt de Grasigny, og oversat paa Dansk, er nu trykt tilligemed en Fortale hos Bogtrykker Nicolaus Møller, boende i Friderichsberggaden, anden Dør paa høire Haand fra gammel Torv, og findes sammesteds til Kiøbs heftet for 1 Mk. 4 Sk. saa vel som hos Casserer Thede ved Comoedien.
Berlingske Tidende, 1764-02-03
Paa Baroniet Lindenborg Gods, udi Nørre=Jylland, Aalborg, huus=Amt, Schibsted Sogn og Bye, er Huusmand Niels Poulsens Hustrue, Birthe Niels Datter, den 14de Novembr. a. p. uden Livs=Arvinger ved Døden afgangen; Strax efter dette Dødsfald er skeet Forsegling og Registering, samt 30te Dagen udi de nærværende Arvingers Overværelse holden Vurdering; Men da denne Afdøde, foruden hendes Moder, navnlig Regina Hans Datter, som er Enke og opholder sig i bemeldte Schibsted, haver endeel Sødskende, der efter Angivende skal være: En Broder navnlig Hans Nielsen, boende i eller ved Slesvig i Holsteen; en Broder, Peder Nielsen, Brændeviinsbrænder i Randers, en Søster Anna Niels Datter, i Ægteskab med Jesper Sørensen i Schibsted; en Søster Johanne Niels Datter, i Ægteskab med Niels Monstrup boende udi Monstrup, en Søster Kirsten Niels Datter, i Ægteskab med Niels Lyche, boende i Korup, en Søster Marie Niels Datter, i Ægteskab med Christen Jensen, boende i Brondum; en SøsteMette Niels Datter, i Ægteskab med Peder Jensen, boende i Bælum; og en Søster Maren Niels Datter, som har været i Ægte skab med Lars Hasseritz, boende i Aalborg, der nu skal være døde men have efterladt sig 2de Børn, en Søn navnlig Peder Larsen, og en Datter Rigine Lars Datter, værende hos ovenmeldte deres Fader i Aalborg, alle her i Landet; Og da dette Stervboes Ringhed, formaaer ingen ordentlig Proclama at udstæde, saa bliver herved, udi de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender, indkaldet, forommældte afdøde Birthe Niels Datters Moder og Sødskende, samt om flere Arvinger ere, Enker med Laugværge, og de Umyndige med Formynder, tillige med Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade 12te UgeDag fra Dato, den 12te April h. a., udi fornævnte Enkemand Niels Poulsens Huus i Schibsted, da Skiftet skal blive foretaget: og om mueligt samme Dag tilendebragt. Det bliver ellers de fra værende Arvinger herved tilkiendegivet, at efter de, ved Registering, og Vurderingen, allerede indkomne Fordringer, og dette Stervboes Tilstand, sees ikke at blive noget til Arv; men skulde Arvinger, ne, eller andre Vedkommende, forinden berørte fastsatte Tid, hu ve noget ved Skiftet at erindre, vilde de behage, at anmælde de hos mig Undertegnede, der Skiftet paa mit Høy Velbaarne Herskabs Vegne, haver at forrette, som Forvalter ved Baronniet. Lindenborg, den 19de Januar. 1764. Frid. Chr. Lang. NB. 6.