JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Professoren ynder og forsvarer Laugsystemmet som en herlig Indretning og beraaber sig paa en stor Forgænger, Philocosmus (Sal. Etatsr. Martfeldt), der heri var af lige Tanker med ham. 3) Anviisning til de merkværdigste Omstændigheder og Indretninger, som ere at bemerke ved Oeconomien paa Als, især i Amtet Sønderborg, meddeelt af Hr. Justitsraad og Raadmand Pontopidan Forfatteren taler om det Hoverie, der foret tes ved det Hertugelige Gods Langenvorwerk, om Bøndernes Jnddeeling i Gaard=Huusmænd, og Jndersteer, om deres Afgivter, saa endog deres daglige Føde. Om Huusmænd siges: "at de besidde fast ikke meere end en Kaalhave, og deres Afgivter bestaaer deri, at de erlegge noget lidet i Contributron og 2 a 3 Dage i Ugen. giøre de Hoverie eller og i dets Sted bletale. for hver Dag 3 Rdlr. til Forpagteren." Foret blot Huus uden Grund synes dette dog at være en dyr Huusleie. 4) Forsøg til en Udsigt over Lovkyndigheden i Danmark i Aaret 1790, af Bæ rends, Assessor i Hof= og Statsretten. Forfatteren anfører baade de Deele af Lovkyndigheden, som ere i Flor her ved Universitetet og de som forsømmes, Fortsettelsen, som følger, vil formodentligen endnu nøiere vise denne Videnskabs Fortrin og Mangler. 5) Dette Hefte sluttes med en Optegnelse over de Pengesummer som af Kiøbenhavns Jndvaanere i Aaret 1791 ere skienkede til offentlig Stiftelser og til privat Personer. Denne betydelige Sum, beløber sig til 5836 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Tydskland. De østerrigske Tropper have atter med Fordeel angrebet og tilbagedrevet nogle Franske Forposter, men derpaa ogsaa trækket tilbage, uden at trænge videre frem. Det synes heraf, at de enten frygte for de Franskes overlegne Antal, eller og at den indvortes Roelighed i Nederlandene er ikke saa sikker, at Staderne kan blottes fra Besætninger. Foldtmarschal Bender skal og paa nye have faaet den befaling at gaae, indtil videre Ordre, blot forsvarsviis tilværk, og skulde der fra Fransk Side skee Forslag til en Vaabenstilstand, da uden videre Forespørgsel indgaae samme for det første paa 4 til 6 Uger. Hs. Apostoliske Majestæt har befalet, at i Henseende til Krigen med Frankerig skulde man afholde sig fra de Bønner og Collecter i Messen, hvilke ellers man i Krigstider sedvanlig udøvedes for de kongelige Vaabens Lykke. - Den Østerrigske Charge de Affaires ved det Franske Hoff, Hr. Blumendorff, har forladt Paris, og den Franske Gesandt, Hr. Naailles, er ligeledes reist fra Wien. - Frankerig har tilbudet sine Naboer blandt de Tydske Fyrster Roe og Sikkerhed under følgende Vilkaar, 1) at de erkiende den nye Constitution. 2) Tilstaae de Franske Tropper frie Giennemmarsch i deres Lande. 3) Nægte Østerrigerne Giennemmarsch, og 4) udsage Emigranterne af deres Lande. Dette Forslag sætter Churfyrsten af Trier i Forlegenhed, hvis Lande vente at besættes med de paa Marschen værende Preussiske Tropper, ligesom Hesserne skulle bedække de Maynziske. - Siden de Franske besatte det Baselske, have endeel Bønder sammesteds gjort et Opløb i Staden Bruntrut, og udvet der adskillige Voldsomheder, som vise deres Had imod Fyrst=biskopen. - Kongen af Preussen, som er reist til at mynstre sine Tropper i Magdeburg, har sammesteds havt et Besøg af sin Søster, Arvestatholderinden i de forenede Nederlande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Storbrittannien. J Stæderne Nottingham og Birmingham har nyelig været noget Tumult, hvorved i sidste Stad 7 Huse bleve plyndrede og nedrevne, dog fik man Rolighed igien oprettet ved militair Hielp. Regieringen, som indseer, at en liden Gnist kan antæde en stor Jld, lader Tropper paa forskiellige Stæder trække sammen, endskiønt nogle forsikkre, at det skeer blot for at indføre de Preussiske Krigsøvelser. Lord Thurlow har nedlagt sit Embede som Cantsler, og man troer, at det er skeet, fordi der var opkommen Misforstaaelse imellem ham og Hr. Pitt. - Den bekiendte ivrige Frieheds Prædikant, Paine, skal være flygtet, da han erfarede, at Justicen truede ham med Søgsmaal og Heftelse for hans udstrøete Skrivter. -J London smigrer man sig med det Haab, at Rygtet om Tippos Nederlag og Seringapatnams Erobring ikke har været saa ganske falsk, men allene noget for tidlig, og at man snart kan vente paalid lige Efterretning og Krigens lykkelige Ende i Ostindien. Tippo Saibs heele Krigsmagt beregnes i sidstafvigte Aar til 156100 Mand; deraf vare 18000 Mand Rytterie, 70000 regulerede Fodfolk, 60000 uregulerede, 7000 henhørende til Artilleriet og Ingenieur Væsenet, og 1100 Pioniere. Ved Tropperne brugtes til Transport 720 Elephanter, 400 Kammeler og 300 Muleseler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Polen. J den Erklæring, som den Russiske Gesandt, har ladet tilstille Rigsdagen, siges udtrykkelig: "at Keiserinden har befalet sine Tropper at rykke ind i Republikens Lande, for at skaffe Republiken tilbage sin Friehed og de Love, som den formeente Constitution af 3die Maii 1791 har berøvet samme." Russerne skal allerede staae med 6000 Mand i det Polske Ukraine, men man beredte sig saavel der, som andensteds i Polen, til at giøre dem tapper Modstand, og haabede, at hertil skulde hverken fattes Mod eller Enighed. Kongen selv siges at vilde gaae til Krigshæren; i det mindste har han paa Rigsdagen udtrykkelig erklæret at vilde indfinde der, hvor Landets Velfærd udfordrede hans Raad og Hielp endog med hans LivsFare. Hs. Majestæt har især beklaget at Stifterne til denne Ulykke vare indfødte Polakker, som paa en falsk Maade havde anbragt Alting for Keiserinden: han har tillige erindret at under nærværende Omstændigheder vare ikkun 2de Veie tilovers, enten ved Krig eller Underhandlinger at skaffe sig Fred; endelig har han raadet at ansøge Kongerne af Preussen og Ungarn samt Churfyrsten af Sachsen om at være Meglere i disse Stridigheder. - Haabet og at see den langvarige Trætte imellem den Curlandske Hertug og Adel snart afgjort paa Rigsdagen i Warschau, forsvinder nu ganske, da Polens betænkelige Forfatning skaffer Rigsdagen saa meget at bestille, at andre Sager derover blive tilsidesatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Holland. Arvestatholderinden er med sin yngre Dotter reist til Brunsvig, hvorfra hun har gjor et Besøg hos sin Broder, Kongen af Preussen i Magdeburg. Man troer, at denne Reise har politiske Hensigter og angaaer enten den foreslagne Defensive=Alliance med Hofferne i Wien og Berlin; eller det projecterede Givtermaal imellem Arvestatholderens yngre Søn og den ældste Curlandske Printsesse, hvorved benævnte Prints skulde erholde Succession i Hertugdom met Curland; eller maaskee begge Deele. Denne Succession foregaves allerede at være samtykket af Curlands 3de Naboer, Polen, Rusland, og Preussen; men man vil nu vide, at Rusland har et andet Project, og vil tilvende en Brodersøn af den regierende Hertug Successionen i Curland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Om Rusland melder en Efterrretning fra Warschau, at et anseeligt Antal Franske ere blevne arresterede i Petersburg, af hvilke nogle allerede ere førte ud af Landet. Der er og bekiendtgjort en keiserlig Forordning, hvorved alle og enhver forbydes at begive sig til Carskozelo, Keiserindens Sommerresidents, naar han ikke har erholdet udtrykkelig Tilladelse dertil. Noget om Jrlands nærværende poliske Tilstand uddraget af historisch politisches Magazin for Martii Maaned 1892.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Dersom noget hindrer det Londonske Hof fra 5) Dette Stykke stadfæster den danske Reisendes skarpsindige bemærkning om Storbrittanniens at tage virksom Deel i Frankerigs Anliggender, saa er det ikke Frygt for de meere eller mindre talrige Tilhængere, som den Franske Revolution finder i England. Denne Frygt vilde snarere bringe det til at gribe til voldsomme Midler, saa længe det endnu har Statens Rigdomme og Magt i Hænderne. Finantsernes Tilstand er heller ikke Aarsagen; thi Nationens Credit eller Rigdom tilbyder endnu stedse store Hielpekilder. Den Giering, som paa nærværende Tid hersker i Jrland er meget meere i en vis Hensigt Aarsag til denne Tilbageholdelse, og dette indsees let, naar man har en rigtig Kundskab om benævnte Land og dets Jndbyggeres nærværende Sindeelag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Under en anden politisk Tilstand skulde Jrland formedelst sin Frugtharhed, fine gode Havne, sine Jndbyggeres Mod og Antal, som man nu beregner til 4 Millioner, indtage i det mindste en Plads iblant Magterne af anden Rang. Dets Afhængighed er tildeels et Værk af Naturen, da det synes at forholde sig til England, som en Drabant til sin Hovedplanet. Men der te Forhold er dog ikke uforanderligt, Menneskenes Mod har vidst at befrie sig derfra; dette har gjort de forenede Nederlande og Portugal, frie, uagtet disse Landes ufordeelagtigere Beliggenhed. Jrland kunde erholde det samme, naar dets Jndbyggere handlede overeensstemmende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
England hersker der siden lang Tid blot ved at underholde Jndvaanernes Uenighed; det sætter Protestanter imod Catholiker, og gamle Besiddere imod nye; det holder dem alle i Tømme ved Frygt; men denne Forfatning kan ikke være af Langvarighed. Fanaticismus er ikke meere Mode, end ikke i Jrland. Tiden tilintetgiør gamle Meeninger og Paastande og Erindringen om indbyrdes Forurettelser. Man begynder at indsee at man maa tage Tingene, som de ere. Endnu blot et Skridt til et oprigtigt Forlig, og Englands Herredom i Jrland har Ende. Dog det er ingenlunde de kongelige Prærogativer, som trykke Folket; thi disse formindske meget meere, i Hensigt til samme, Aristokratiets Strænhed. De store Jordegodseieres Haardhed, hvoraf nogle aldrig komme til Jrland, og andre Op indvortes Tilstand i det Brev, som staaer i den dauske Minerva for Martii Maaned 1792, og hvoraf noget er indført i dette Ugeblads Nr. 6. holde sig derfor desto mere at kunde udsue deres Undergivne, og drive Forpagtningen af de res Godser op til en saa høi Priis, som neppe lader den ulykkelige Landmand beholde saa meget tilovers, at han kan leve; denne Haardhed er det, som aldeles nedtrykker Jrlænderne, og sætter det største Antal af dem i en Tilstand, mod hvilken mangen, Betlers bøe misundes. Jkke den tusinde Deel af Nationen kan enten ved Eiendom, eller Kunstflid sætte sig i en frie Næringsvei, de øvrige, som, for at leve, ere tvungne til at søge at bekomme et lidet Stykke Land af hine mægtige Folk, som deraf have udelukkende Besiddelse, ere ogsaa nødte til at underkaste sig alle de Vilkaar, som den ved Overdaadighed og et uordentligt Levnet ophidsede Gierrighed foreskriver. J England, hvor visse Familier ogsaa have eller erhverve sig vidtløfløftige Jordegodser, er dette ikke saa trykkende. Manufacturerne skaffe mange af dem, som ellers vilde drive Landgodsernes Forpagtning til en høiere Priis, Leilighed til Underholdning. Des uden er Populariteten der nødvendig for Ærgierrighed, og den erlanger man ikke uden ved Landmandens særdeles gode Behandling Sammesteds er den Sedvane indført, at lade Forpagtnings=Contracten gielde saa længe, som Forpagtningen bliver i samme Mands eller Families Hænder. Vedtægter og Regieringsformen indskrænke altsaa den alt for store Strenghed, som Eiendomsret kunde foraarsage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Jrland har det en ganske anden Beskaffenhed. En anseelig Deel af Jordegodseierne leve udenlands, og de øvrige trænge ikke til deres Undergivnes Venskab, hvilke størstedelen ere Catholiker, som ikke have Stemmeret til at vælge, Parlements=Deputerede, og dette er Aarsagen, hvorfor Jrland, som efter Anseelse har samme Constitution, som England, er saa meget forskielligt fra dette, og hvorfor Livegnes Tilstand næsten altid kan forretrækkes en Friched, som ikke er forenet med Eiendom. Den Polske Bonde vilde ikke ombytte sin Skiebne mod den Jrlandskes. Det er nok at fire Femtedeele af den Jrlandske Nation ere udelukte formedelst deres Religions=Meeninger fra alle borgerlige Rettigheder, men de protestantiske Frieholdere selv blive paa en meget ufuldkommen Maade repræsenterede; af 300 Medlemmer, hvoraf Underhuset bestaaer have fleere end 200 et Sted i samme formedelst de med Landgodser, eller saa kaldte Borough, forbundne Privilegier. Besidderne af disse Landgodser, som næsten alle have store Eiendomme, og mestendeels Sæde i Overhuset, bortgive de Pladse, hvortil de kan udnævne, deels for at giøre sig yndede af Regieringen, deels for at forstærke deres Partie, og deels for Penge. Aristokratiet har en dobbelt Repræsentation og Folket slet ingen. Dette Onde kan ikkun ved en voldsom Forandring blive afskaffet. Den større Deel af Folket har i lang Tid ønsket dette, men først siden faa Aar har man begyndt at lære at kiende Midlerne dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Jndbyggerne ere ofte formedelst deres slette Tilstand blevne bragte til at giøre Opstand hist og her, men samme er stedse bleven dæmpet ved Tropper, og straffet ved Bøddelen. De saa kaldte Whiteboys i den sydlige Deel af Jrland vilde befrie sig fra at yde Tiende, uden at betænke, at de derved meere arbeidede for Jordegodseierne, en for dem selv Andre i den nordlige Deel sloge de paa Landeveiene anlagte Slagdomme i Stykker, eller satte sig imod Fælledernes Deel ling. Den eeneste store Bevægelse, som fortiente at trække Europas Opmærksomhed til sig, indfaldt under den Americanske Krig. Stor¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
brittannien, som maatte fordeele sine Tropper i begge Verdens Deele, kunde neppe lade 20000 Mand blive tilbage i Jrland. Man frygtede for et Jndfald af den forenede Franske og Spanske Flaade; Regieringen tog en fortvivlet Beslutning; den betroede Landets Forsvar til Borgerne. J Øieblikket fremstod en Armee af Frievillige, nogle Compagnier bestode af uafhængige Borgere, men det største Antal oprettedes paa een eller anden mægtig Herres Bekostning og under hans Overopsyn. Da man først eengang havde Vaaben i Hænderne, saa beskæftigede de Frievillige sig med Nationens Besværinger. De forlangte allerførst Handelfriehed. og det Jrlandske Parlements Uafhængighed. Begge Punkter erholdtes uden megen Møie. Nationen var eenig, men de Frievillige stødte paa uendelige Vanskeligheder, da de vilde befatte sig med Landets indvortes Regiering, og forlangte en Parlements=Reform. De bleve forladte af deres Anførere; man brugte Renker og satte Skræk i dem, man oprippede ReligionsHad; med et Ord, man gjorde, at et Forehavende, som endnu ikke var kommet til Modenhed, strandede; man bragte det endog saa vidt, at dette Foretagende blev paa en vis Maade latterligt, og ikkun Tiden har kundet udslette dette Jndtryk. Nu derimod indseer man, at naar man ikke er eenig, og Nationen ikke handler overeenstemmende, vil Jrlands Onde stedse være ulægeligt. Protestanterne begynde at mærke, at de saa langt bør behandle Catholikerne som Fiender, at de meget meere bør oprette deres ved lange Viderværdigheder nedslagne Mod, række dem Haanden, oplyse dem og hielpe dem til Rang, som Mennesker og Borgere. Jagttage de stedse dette Forhold, saa vilde de kunde tilintetgiøre begge Nationers Geistligheds Kunstgreb og Regieringens Hensigter, som troer det sig magtpaaliggende at forebygge dette Forlig. De vil da til een Nation sammensmelte 2de Folk, som ere bestemte til at agte og elske hinanden, men som hidindtil ikkun kiende hinanden af deres indbyrdes Prætensioner. Protestanterne blive understyttede af et stort Antal vel oplyste Catholiker, som deels paa det faste Land (i Frankerig) have faaer en herlig Opdragelse, deels ved anseelig Handel erhvervet sig store Rigdomme. I Dublin har allerede Deputerede fra alle Catholiker i Jrland forsamlet sig i Retfærdigheds, Fornuftens og 2 Millioner Undertryktes Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
(Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Bekiendtgiørelser. sandagen den 6te August næstkommende ve og paafölgende Dag bliver i Ribe ved offentlig og, om antagelig Bud skeer, ved een eneste Auction til de höistbydende bortsolgt : afgangne Justitsraad og Amtsforvalter Christensens Gaarde og Eiendomme i og ved Ribe, nemlig : 1) En stor Gaard, Parsborg kaldet, beliggende paa det smukkeste Sted ved Torvet og bestaaende af en 14 Fag Grundmuuret og 2 Etager höi Bygning til Torvet, en 4 Fag. Grundmuret 2 Etager höi Bygning ud til Steenboe-Gaden, 11 Fag Bindingsværk til samme Gade, 12 Fag Bindingsværk ud til Peder Douns Slippe, 9 Fag Bindingsværk, ud til Præsidentinde Ussings Gaard, og et lidet Bryggerhuus af Grundmuur paa 7 Fag. I det Grundmurede Huus befindes 10 reele Værelser foruden Kamre, Skriver-Contoir Fadebord etc., og under den heele Grundmurede Side af Gaarden er en Grundmuret hvælvet Kiælder og derudi Kiøkken og Spisekammer, Ölkiælder, Melkestue, Rulle Plads og andre Beqvemmeligheder, Og i de sidst bemeldte Bygninger af Bindingsværk befindes Stald, Vognremisse, Brændekammer, Klynhuus o. s. v. Et rummelig Gaardsrum paa alle Sider indsluttet af Gaardens Bygninger, i Kielderen en Post med fersk Vand, 1 Gaarden en Brynd og ud til Torvet lang med Huset en liden Blomsterhauge, alt i meget god Stand, godt vedligeholdt og tienlig til Boepæl for en anseelig Familie el ler en Handelsmand. Til Gaarden hörer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
nogle faae Mark-Eiendomme som ei kunne adskilles derfra, 2) Et Stervboet tilhörende Huus paa Skibbroen, af 13 Fag Bindingsværk med et Skuer hvor der gives en behagelig Udsigt over Anen, og en til Huset hörende smuk Frugthange, og nogle Eiendomme, 3) Et Huus paa Stenboegade og Torvet beliggende paa 8 Fag af Bindingsværk og nogle tilhörende Eiendomme. 4) Nogle forder og Marker bestaaende af a) En stor Fenne paa Öster-Maae. d) En mindre dito sammesteds ved Tredbeliggende. e) En stor Toft af Ribe Ladegaards Eiendom, staaer for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skp. d) En Holm=Skifte. e) Noget Jord i Sorgesig Mark og paa den gamle Heede. 5) Seem Kongetiende, hvis ydende Hartkornudgjör 159 Tdr. 2 Alb. 6) Gaardens Indboe bestaaende af Speile, Borde, Stoele, Kanapeer, Sænge og Sængesteder, Lienet, Kobber, Tin, Messing, Jern og Træefang, samt en Karecht, Challe, Post og Arbeids Vogne o. s. v. og Beslutningen. bestaaende af 6 Köer og 4 Heste. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstenærmere skulle vorde bekiendtgjorte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste J Bevilling af 16de December f. A., hvorved er tilladt at Markedet i Worbasse Bye, CoilanghuusAmt, Slags Herred, maa, i Steden for 1 August Maaned, herefter holdes paa een beleilig Dag i September Maaned; bliver, efter S. T. Hr. Conference Raad og Amtmand de Hoffmanns Forlangende, herved, til alles Efterretning bekiendtgjort, at Tirsdagen den 25de September, saavel indeværende som efter følgende Aaringer, holdes fornævnte Market i bemeldte Worbasse Bye. Colding, den 30te Maii 1792. H. Junghaus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Deres Kongelige Majestæts virkelig Justits=Raad og Herredsfoged. nepræsk Hr. Anders M. Jessen indkaldes alle og enhver som i og ved hans Stervboe haver noget at erindre at anmelde sig jo før jo hellere hos Herreds Provsten. Allerup Præstegaard, den 1ste Junii 1792. Sidelmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Torsdagen den 14de Junii er berammet første & Auction over Sal. Provst Bergendahls forhen tilhørende Gaard i Fridericia, beliggende udi Norges=Gade, bestaaende af 27 Fag til Gaden, af rummelige Ladebygninger, Stald, Fæehuus, Vognremisse og Brændehuus. I Gaarden ere 9 Værelser, de fleeste smukt betrukne, foruden 2de Kiøkkener 2de Spisekamre og 3de Kieldere, saa man foruden Boepæl kan leie Værelser til en anseelig Familie. Til Gaarden er og en af de smukkeste Hauger i Byen besat med meget gode Frugttræer, og saa stor, at noget deraf har været udlagt til Ager og Eng, 2den Auction er berammet den 16de, og den 3die og sidste Auction den 18de Junii næstkommende, alt om Eftermiddagen Kl. 3 Slet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Auctionen over Jorder, Enger, Avling og et anseeligt Jndboe efter derom udstædende Placaters Udvisende er berammet den 30te Julii næstkommende og følgende Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Skulle ellers nogen have tilgode eller skylde til denne Stervboe, ville behage at melde sig hos den geistlige Skifteforvalter 1 Elboeherred. Fridericia, den 31te Mai 1792. N. C. Clausson.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-08
Trykseil. J No. 8 af Ugebladet, paa 8de Side, 1ste Spalte, 7de Linte ovenfra istedet for 2000000 læs 200000 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Frankerig. Ved Krigshærene var efter de nyeste Beretninger intet Mærkværdigt forefaldet. Derimod har Frygt for en Contrarevolution, som efter Foregivende var nær ved at udbryde, opvakt stor Urolighed i Paris, hvor den nyelig oprettede kongelige Huusgarde, som mistænktes for at vilde være behielpelig til dette Foretagende, er ikke allene sat fra at giøre Tieneste, men bliver endog efter at være fordeelt paa visse Steder, bevogtet, og Nationalgarde besætter nu igien alle Vagte paa Slottet. Che sen for den kongelige Huusgarde, Hr. Brissat, er efter Nat. Forsaml. Beslutning, som Kongen har bekræftet, bleven arresteret og ført til Orleans, hvor Retten holdes over Statsforbrydere. Man beregnede Antallet paa Contrarevelutionisterne til 30000, hvis Plan foregives at have været: at forsamle sig ved Tuilleries, og der anfalde og myrde Lemmerne i Nationalforsamlingen. Hr. Cambon har fremlagt for Nat. Fors, en udførlig Beretning og Frankerigs Jndkomster, Udgivter og Gield, og der beviist, at hine vare meere end tilstrækkelige til at bestride disse, endskiønt han tilstod at have ansat disse til en alt for lav Sum, da det altid var bedre at angive sin Formue for lavt, end for høit. Det Franske Krigsmanifest er endnu ikke offentlig bekiendtgjort; vel have nogle Medlemmer af Nat. Forsaml. gjort Udkast hertil men endnu er intet approberet. Naturligviis udstedes den Østerrigske Declaration ikke, førende saavel dette, som Emigranternes forehavende Manifest udkommer, og Foreningen imellem alle de i Krigen mod Frankerig deeltagende Hoffer fuldbyrdes til Overeenstemmelse i disses samtlige Manifester. - Angaaende Hr. Brissots Forslag, om Sags Anleggelse imod de for Uredelighed beskyldte forrige Ministre, Monrmorin, Bertrand og Duport, havde Nat. Forsaml. endnu intet besluttet. - Om den anlagte Sags Fremgang imod den forrige Minister for de udenlandske Sager, Hr. Deelessart, ved Retten i Orleans, høres intet. - Af den i det Avignonske om streifende Røverbande, hvis Hovedmænd fandt Leilighed til at undvige af deres Fængsel, ere nogle atter paagrebne og fængslede, og de øvrige forfølges. Det skal være en aldeles falsk beskyld, ning, at Nat. Forsam. har forundet denne Røverbande Yndest og Beskyttelse. - Nationen vedbliver at frembære frivillige Gaver til Krigsomkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Tydskland. Hs. Apostoliske Majestæt er tilligemed sin Dronning reist til Osen, for sammesteds at krones den 6te i d. M. som Konge i Ungarn; han ventes allerede den 16de tilbage, til Wien, hvorfra han sidst i Maaneden vil tiltræde Reisen til Frankfurt, for der at krones som Keiser, og siden tage de Østerriske Tropper, i Nederlandene og ved Rhinen i Øiesyn. Man troer, at en Sammenkomst er bestemt at holdes paa denne Reise af Hs. Majestæt og Kongen. af Preussen. - De Franske Printser skal i Wien nyelig have erholdet et Laan af 250000 Gylden; men deres Forslag at agere særskilt med deres oprettede Tropper i Krigen mod Frankerig skal være forkastet, og deres Foretagender være af hængende af de allierede Armeers Anførere. -