Aalborg Stiftstidende, 1836-05-16
Medens Begivenhedernes Gebeet, saa at sige, staaer øde, kan det være interessant at begive sig ind paa Raisonnementets. De colossalske engelske Blade maae ofte nytte denne Udvei, og det er efter dem vi optage følgende Lovtale over det politiske System England nu følger. Vel er et saadant politisk Raisonnement i England en Partisag, men det fortjener ikke destomindre vel at læses, selv af dem, der maatte være af modsat Mening. Kaster man Øiet derhen, hvor England virksomt har anvendt sin Jndflydelse, vil man overalt finde tilfredsstillende, Resultater af det politiske System, det nu følger. Om Belgien løde Spaadommene meget sørgeligt; det skildredes som et Land, der var uroligt og sin Undergang nær, men den nærværende factiske Tilstand viser noksom det Ugrundede i hine Anskuelser. I det nye Kongerige hersker den største Rolighed, medens Handel og Kunstflid med hver Dag gjør nye Fremskridt; ifjor saae Antwerpen 200 Skibe flere i sin Havn, end i Aaret 1828, der dog var det meest blomstrende Handelsaar under det hollandske Dynasti. Det var det saakaldte urolige Belgien, der gav alle sine Naboer et Exempel til at fremskynde Oprettelsen af det nye, storattede Forbindelsesmiddel, ved at tilstaae sin Regjering 25 Mill. Fr. til Anlæggelsen af Jernbaner. Det ligger ogsaa nu som en klar Sandhed for Dagen, at der vel neppe findes 10 Jndivider hos det brave, besindige og skarpseende hollandske Folk, der vilde ønske den forrige unaturlige Forening med Belgien til bage. Forsøget paa en saadan Gjenforening vilde, selv blandt Hollænderne, finde alvorlig Modstand. Med Hensyn til Portugal behøver man ikke at være meget indviet i Statsviden, skaben, for at indsee, at dette Land seer en Fremtid imøde, som det, under et forældet Regjerings-Systems Styrelse, neppe havde drømt om. Munke= og Kloster=Væsenet er ophævet, Tienden ligeledes, Geistligheden besoldes af Staten Elementar-Underviisningen og den høiere Underviisning udbredes; til at forbedre Agerbruget og fremme Erhvervfliden, træffes virksomme Foranstaltninger; skadelige Monopoler ophæves og Regjeringen følger visere Grundsætninger i commer ciel og statsoeconomisk Henseende; hertil kommer, fremfor Alt Grundlægget af en constitutionel og lovlig Garanti mod verdslig Despoti og den forhen yderst slette Retspleie; disses ere de Fordeele, som Portugal nu kan opregne. Vel har dette maattet forstørre sin rentebærende Gjæld, for at rive sig udaf sin ødelæggende Forfatning, men saa har det ogsaa skilt sig ved en Kræftskade, Papirspengene førte med sig. Skulde røvel Frankrig, uagtet sin forstørrede Gjæld, ville bytte med i Aaret 17892 Vilde vel andre Stater bytte. Til Portugals Statsgjælds tvungne Forstørrelse knytter sig Fordelen af Landets Jgjenfødelse, og dette henleder uvilkaarligt Blikket paa Spanien, hvem det mindre Naborige nu, istedetfor at bøie Knæ for samme, kan sende et Hjælpecorps, netop fordi det, ved lykkelige Omstændigheder, er kommet forud for det paa Udviklingens Bane. Vel er Spanien endnu midt i Kampen, men det vil komme til at yde Don Carlos Tak for hans Anstrængelser, ligesom Portugal for Tiden maae føle sig Don Miguel forbundet. Vel vender Menneskevennen sit Blik bort fra en Borgerkrigs Rædsler, men han maae dog prise Forholdene, saaledes som de nu engang, maaske nødtvungne, fremstille sig, og, fra dette Synspunct, betragtet, kunde Udsigterne for Spanien, med Hensyn til de Fremskridt, den constitutionelle Forvaltning nødvendigviis maa medføre, ikke være andet end gunstige. Det var vel Umagen værd at see, om Don Carlos med sit Munkevæsen, og sin Jnqvisition vilde kunne holde sig paa Spaniens Trone. Nationen forkaster ham. I det Jndre af Spanien har ikke en eneste Stad, ikke en Landsby af nogen Anseelse, erklæret sig for ham, og dog har man af de udbrudte Folkebevægelser, seet, hvor let dette maatte have været dem. Fra Provindserne opsøges han vel af mange Jndivider, som slutte sig til ham, men vil man undre sig herover, saa maa man tabe Historien om alle store Omvæltninger ganske af Sigte. Fandt ikke den brittiske Prætendent engang i Skotlands Høilande, Tilløb af tro Jacobiter fra alle Sider, Havde ikke Bourbonnerne, der indtil 1814 næsten vare glemte i Frankrig, latter fundet et Parti Havde ikke endog Huset Oranien i det korte Tidsrum af 15 Aar vidst at forskaffe sig et saadant i det catholske Belgien, Vil Englands Torvisme saasnart kunne gaae under, om end dens Støtter længst ere faldne. Det er de materielle Jnteresser, der skabe Partier; den spanske Munk, den franske Præst, Brysseler=Modehandleren og den brittiske Tory have omtrent det samme Motiv for deres Partisyge, nemlig Frygten for den Skade, deres Jnteresser, ved visse Forandringer, kunde lide. Portugals og Spaniens Sjæbne er eens. Uagtet den britiske Jnteesse understøttede det første Land, tabte det ikke det Mindste af sin Uafhængighed; med Hensyn til sine Handelsforhold er det, tvertimod, siden sin Igjenfødelse, optraadt uafhængigere af England end nogensinde før. Man har klaget over, at England kun understøttede Halvøen, for at holde den i Afhængighed af sig. Jngen europæisk Magt har nogen størres, Jnteresse ved at see de Uroligheder endte, som i en Tid af 30 Aar have rystet og sønderrevet den pyrenæiske Halve, end netop England. J commerciel og politisk Henseende høren dens tvende Kongeriger til Storbrittanniens bedste Bundsforvante. Halvøen besidder en Rigdom af Naturproducter, tilstrækkelige til, igjennem et Aarhundrede, at fremme og oplive begge Landes Jndustri, naar den fælles Handelspolitihviler paa vise og upartiske Grundsætninger. Med hver Da fremstraaler klarere den længe skjulte Sandhed, at, efterhaanden som den constitutionelle Frihed udvider sit Terrain, maa ogsaa eensidige, misundelige Begreber og Handel og Erhvervsflid mellem Folkeslagene forsvinde og en fornuftig, tractat mæssig Gjensidighed gjøre sig gjældende.