JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Proclama. Maa Gaarden Kalklowen i Hitteren af Fosens Fogderie, Trondhiems Amt, er død Hans Steensen, hvis Skifte ved Registering og Vurdering er taget under Behandling; som fraværende Arvinger er ældste Søn Skibskapitain Jørgen Andreas Hansøn der boer i Kiøbenhavn, og yngste Søn Hans Wardelin Hansøn, som siden Aaret 1791 ikke har Hiemmeværet men faret til Søes fra udenrigske Steder, uden at have imidlertid underrettet nogen her om sit sidste Tilholdssted; disse 2 Arvinger, den sidste om han lever, eller hans Arvinger, indkaldes herved, inden den i Loven bestemte Tid af møde eller møde lade, hos undertegnede Skifteforvalter, forat iagttage hvad findes fornødent. Ligesaa indkaldes Stervboets Creditorer at møde, alt under den Forpligtelse Plakaten af 26de Marts 1790 foreskriver, hvorefter lovformelig Behandling kan ventes. Fieldwahr=Gaard paa Hitteren, der 20de Martii 1805. Lauriv Kaasbøll, Kongl. Majest. Sorenskriver i Fosen.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
(253 1805) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Kiøbenhavn den 6te Maji 1805 ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Sadelmagermester Friderie, Kriedts og efterlevende Enke Karen Rasmusdatter Elsegaards fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i bemeldte Rets Skiftekommission for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Nomfrue Jørranne Jensdatter Berggrav, heraf i Bergstaden, er ved Døden afgaaen og hendes efterladte Bortaget under lovlig Behandling. Hun skal have efterladt Beslægtede paa forskellige Steder i Danmark og Norge, som kunde giøre sig Haab om Arv. Blot for at forebygge at disse ikke bevære sig med unyttige Bekostninger, som ville følge at Reiser her til Stedet eller Correspondene, deres Arveret betræffende, anmeldes herved til deres behagelige Efterretning, at Hr. Oberberg=Kasserer Berggrad og Madame Snorm, nu sidstes efterlevende Børn, er ved de af Afdøde og hendes Søstre, Maria og Amboe i Forening den 3die December 1789 oprettet og den 12te Februar 1790 allernaadigst confirmeret Testamente, indsatte til eeneste Arvinger, af alt hvad de bemeldte Søstre. som alle nu er bortdøde, maatte efterlade sig, da paa Boen ellers intet er heftende, som kunde giøre en saadan Proclamation nødvendig. Kongsberg den 14de Maji 1805. Stabell. . 1804 & 5) Ved Proclama, som erlæst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 20de Maji 1805, ere alle de, som udi afdøde Etatsraad Carl Christian Claus mitz og senere afdøde Enkefrue Hedewig Sophie Clauswitz. fød Reiersen, deres fælleds Boe maatte have noget at fordre, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi forbenævnte Rets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer : ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Ved Proklama, som i den Kongelige Lands Overret, samt I Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn er læst og protocolleret den 6te d. M., ere Creditorerne udi afdøde Frue Bolette Marie Sleyswyck, forhen afgangne Kapitainlieutenant Christian Jørgensens Enkes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at melde deres Fordringer hos os Undertegnede, der ved en af den Afdøde oprettet og af Hans Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente ere indsatte som Executores Testamentii, hvilket herved end videre til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 24de Maji 1805. J. Dreier, J. Lind, boende i Admiralgade No. 213. boende i Friderichsberggade Nr. 221 og 22.11 3/4 1805) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret og Hof= og Stadsret. i Kiøbenhavn den 6te Maji 1805, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Contorist Cordt Johan Bol tens Stervboe, indkaldede med lovlig Varsel at møde ud forbemeldte Rets Skiftekommission, for at anmelde og beviis deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med 12 Ugers Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. te:
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Den Kongelige Danske Vestindiske Regiering, St. Croix den 24de October 1804. Lillienschiold. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
J Følge forestaaende Kongelig allernaadigste Bevilling, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle afg. Ann. Mr. Neilledes og efterlevende Mand James Mr. Neilledges fælleds Boes Creditorer af hvad Natur deres formeentlige Fordringer maatte være, inden den i Bevillingen fastsatte Tid, nemlig de i Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande boende, saavelsom de Udenlands boende med Aar og DagVarsel, fra den Tid at regne at dette Proklama er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Merkur, og de paa de Kongelige Danske Vestindiske Eilande boende eller sig opholdende med 3de Maaneders Varsel at regne fra den Tid dette Proclama er læst ved alle Over- og Underretter paa fornævnte Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Aris med saadant deres havende Krav at fremkomme paa fornævnte Ann. Mr. Neilledges og efterlevende Mands James Mr. Neilledges fælleds Boe, i de i Boet holdende Sessioner for Executores Testamenti og samme beviisliggiøre. Christianstæd paa St. Croix den 4de August 1804. Mouritzen.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Paa Skiftet efter den paa Gaarden Mørk i Hoels Anner, Aals Præstegield, afdøde Helge Andersen er opgivet :at iblandt Arvingerne skal være en Brodersøn Anders Aslesen, som for omtrent 30 Aar siden skal være bortreist, denne Anders Aslesen, hvis Fader Asle Andersen som var givt med AmbiørNielsdatter ogsaa er død, indkaldes herved eller om han skulle være død da hans Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos mig som Skifteforvalter, og ligeledes Boets Debi= og Creditorer, de første for at betale hvis de til Boet en skyldige, og de sidste for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Weisteen paa Ringeriget pr. Christiania, den 6te Martii 1805. Boll.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Ved Proklama, som er læst i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsretten den 6te Maji 1805, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand, Guldsmedmester John Johnsen, at melde dem desangaaende inden de i Loven foreskrevne Tider hos min Langværge, undertegnede Hr. Juveleer Frontin, og deres formeentlige Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 29de Maji 1805. Som Laugværge Anna Christina, sal. Johnsens, Pre. Frontin, boende ved Hol fød Lebe. mens=Canal No. 403. Den 1ste Maji 1805, er ved Døden afgangen i Allested Bye, Frue Lieutenantinde Puscheel, uden at efterlade sig Livsarvinger, men skal have nogle Arvinger i Sidelinien, som deels skal opholde sig i Fyen og deels i Holsteen; Boen er den 3die derefter forseglet og registeret, og bliver aabnet til videre Registerings Fortsættelse Torsdagen den 30de dennes, men da samme ikke viser, at den formedelst dens Ubetydelighed kan taale at bekoste noget ordentlig Proklama, saa bliver i Følge Anordningerne, saavel Arvingerne som Credi= og Debitorerne herved 3de Gange efter hinanden indkaldet at møde 30te Dagen i Boen selv i Allested, og 6te og 12te UgersDagen derefter paa Faaborg Raadstue, om Formiddagen Kl. 10, de første for at bevise deres Arveret, og de sidste, for enten at bevise deres Fordring, eller betale hvad de skylder. Salling Herreds=Skifte Commission, den 18de Maji 1805. Bille v. menssing, konst. Skifteforvalter. I Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling, datret 27de April dette Aar, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den her i Byen ved Døden afgangne Kiøbmand Carl Weiberg, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Nyekiøbing paa Falster, den 17de Maji 1805. Broch, Borgemester og Byefoged m.v. ibd.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, af 21de Maji sidstleden, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den paa følgende 27de Maji, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii. alle og enhver som maatte have noget at fordre i Oberstyrmand, Conrad Christian Grundtvigs Fallitboe, de her i Rigerne og Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid at dette Proklama er bleven læst i ovenmeldte Ret, og 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Efterretninger, Berlingske Tidender og den Altonaiske Merkur ; og de som i Ostindien bor eller opholde sig, med lige Vogel, at regne fra den Tid at dette Proklama er bleven læst ved Bye, tingsritten i Tranqvebar og paa Frederichsnagor sammesteds, at møde eller lade møde her i Skifte=Commissionen inden fornævnte Varsels Udløb, for at anmelde og bevise deres for meentlige Krav. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 29de Maji 1805. Carstens. Dall.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Borgeren Mats Andersen har solgt sit, imellem Skrædermester Fuchses Enke og Potteren Hesler, beliggende Huus med den Forpligtelse, at levere et reent Folium i Skyl og Pante=Protskollen. Da nu paa dette Huus staaer protokol leret 10 Rdlr., som Niels Nielsen Heyls den 16 Maji 1743 har udsat fine Børn af første Ægteskab Niels og Matz i Møderne Arv, benævnte Matz Andersen til sammes Dillering har forlangt en offentlig Proklams Udstædelse, saa indstævnes alle og enhver, der formene at have nogen Prætension til ovenomtalt 12 Rdlr., hermed ved Straf af evig udelukkelse, at melde sig saafremt de ere Indenbyes, inden 6, saafremt de ere Udenbyes er under en Prokurators ad acta Beskikkelse inden 12 Uger fra denne Prokkams Bekiendtgjørelse af at regne, i Stads=Secretariatet, at forevise de Brevskaberede grunde deres Angivelser paa, og hos ægge Professions=Protocollen sidimerede Gienparter deraf. Hvorefter. Haderslef, den 15de Maji 1805. da Borgemester og Raad. A. C. Lindenhan, Secr. Civ Da Konen af den herboende Borger Thomas Nielsen er ved Døden afgaaet og haver efterladt sig umyndige Børn, saa haver Magistraten til hendes Efterladenskabs Regulering forføiet en offentlig Proklams Udstædelse. Thi indstævnes alle og enhver, der formene at have nogen Prætensior og Tiltale, være sig protocolleret eller uprotocolleret, til ovenomtalte Efterladenskab, som ogsaa de, der ere noget skyldige dertil, eller have Pandt og andre Sager i Hænde den af, herved ved Straf af evig udelukkelse, og deres Rettigheders Fortabelse, at melde sig saafremt de ere Indenbyes inden 6, saafremt de ere udenbyes, under een Prokurator ad act Beskikkelse inden 12 Uger fra denne Proklams sidste Bekiendtgiørelse af at regne i Stads=Sekretariatet at forevise de Brevskaber de grunde deres Angivelser paa, og hoslægge Professions=Protokollen sidimerede Gienparter deraf. Hvorefter re. Haderslef den 18de Maji 1801. Borgermester og Raad. A. C. Lindenhan, Secretair Civ Paa Gaarden Rachen i Grans Sogn paa Hadeland er ved Døden afgangen Enken Mari Hansdatter, blandt hendes Arvinger ere tvende fraværende Sønner Hans og Erich, Larssønner, som skal opholde sig i Kiøbenhavn; disse Arvinger indkaldes hermed at anmelde sig hos mig som Skifteforvalter inden lovlig Tid, da Boets Uformuenhed ei taaler af bekoste anden Jndkaldelse. Alm paa Hadeland, den 1ste Maj. S. Barcklay Meidel, Sorenskriver. sagtet det ikke er at formode at min afdøde Mand. Oberst U og Kommandant paa Korsøer Fæstning, Christian v. Gyldenfeldt, skulle have efterladt sig nogen Gield; saa bliver dog, den eller de, som formene sig at have noget at fordre det være sig af hvad Navn nævnes kan, og hidrøre enten fra det ham anbetroede Embede som Kommandant, eller hans private Affairer, herved 3de Gange i de Berlingske Aviser og AdresseContoirets Efterretninger indkaldet, at melde sig hos mig eller min antagne Laugværge, Søe Enroullerings=Officeren i Korsøer Hr. Greve af Trampe, inden 12 Uger fra Dato, da ethver retmæssig Krav af mig skal blive betalt, men efter den TidForløb, antages ingen Fordringer. Korsøer Fæstning, der 1ste Junii 1805. Anne Beate Gyldenfeldt. Som Laugværge. Trampe. fød Schestedt.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Alle som i Stervboet efter næstafvigte 7de April ved Døden El afgangne Vice-Pastor udi Sandbye i Lolland, Hr. Johannes Blangsted, have enten at fordre eller betale, ville jo før jo heller inden den i Loven fastsatte Tid anmeldte samme for Skifteretten; ligesom enhver, som maatte harnoget ved dette Stervboe at erindre, derom behager at henvende sig til Undertegnede; hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres 3de Gange i de Berlingske Aviser. Halsted Præstegaard pr. Mouboe, den 16de Maji 1805. Schiern, Provst i Lollands Nørre Herred.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
J allerunderdanigst Følge af hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, dateret 15 Maji sidstleden, som et læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret heri Staden der 27de f. M., indfaldes herved 3 Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetusilentii, alle de, som maatte formene sig at have noget Kra til min afdøde Mands, Skibs=Capitain Jens Jensen Birchs og mit fælleds Boe, dermed at fremkomme, og deres Fordringer at beviisliggjøre for mig eller min Fader og Laugværge, Brygger og Skibs=Bygmester Humble, boende paa forrige Wilders Plads her i Staden. Kiøbenhavn, den 28de Maji 1805. Som Laugværge Ane Kirstine Sophie Birch, Humble. født Humblee, boende i store Kongensgade paa Christianshavn No. 5960.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
J aaben Søe omtrent 3/4 Miil fra Thismøe under LaurvietT Grevskab i Norge, er sidstleden 13de d. M. af nogle Faskere fundet en kantret Baad uden Mast og Seil med en døMand, efter Udseende af Alder imellem 30 til 40 Aar, bredskuldret og føer af Vext, iklædt en blaa Klædes=Trøie, en Skind Brystdug med sort laadent Uldfoer, derunder en Hvergarn Brystdug med krusede Tinknapper, en Bindings Nattrøie, et Par gamle sorte Buxer, hvide Uldhoser uden Skoe, et blaat og hvidt Bomuldstørklæde om Halsen og en kruset Sølv LærkeHalskap. J Baaden fandtes intet videre end en rød male Dunk, mærket II 3 paa begge Ender og Aarstal 1799. en gammel Kurv med 2de spolerte Fiske snører og en bedærve Compas med Jnskription: Anders Engstrøm i Gotheder1797. Baaden, som er dygt af Eeg, er 31 Fod lang og 12 Fod bred, har Udseende til at være en svensk Fisker=Baad. Følge Forordningen af 12te Martii 1790, indkaldes altsaa herved 3de Gange efter hinanden i de Berlinge, Altonaiske og Hamborgske Tidender, med Aar og Dags Varsel, sub poen præclusi et perpetui silentii, hvem som maatte formene sig at være Eier til bemeldte Baad og øvrige Sager, at melde sig hos mig og lovlig at bevise deres Eiendomsret. Laurvig, den 21de Maji 1805. Bull, Over Jnspecteur i Laurvigs GrevskalVed et paa Vinding Bierge og Aasum Herreders Ting de 23de Martii sidst og paa Fyenboe Landsting den 27de den næst publiceret Proklama, ere Kreditorerne i Stervboet efter paa Ulrichsholm afdøde Enkefrue Geheimeraadinde Margrede Storm, fød von Heinen, indfaldet med 12 Ugers Varsel at møde paa bemeldte Hovedgaard Ulrichsholm i Fyen Bierge Herred for der at anmelde deres beviislige Fordringer for Herredets civile Skifteforvalter eller i sammes Fraværelse for Ulrichsholms Eier Hr. Kammerherre von Rosenørn. Ma lige Varsel og til samme Tid og Sted indkaldes og den salig Afdødes Arvinger. Vinding Bjerge og Aasum Herredsfogderie, den 22de Maji 1805.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Keiseren har, for at udmærke sin Tronbestigelse i Jtalien med Naadesbeviisninger, ladet bekiendtgiøre Pardon, for alle Deserteurer og gienstridige Conscriberede.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Moniteuren indeholder den vigtige officielle Efterretning, at Admiral Missiessier, efterat have brandskattet de engelske Øer Dominica, St. Kitts, Newis og Montferrat, afseilet derfra den 22de Martii og ankommen den 28de Martii til Santo Domingo, hvilken Stad Negrene dengang havde holdt blokeret i 20 Dage med 8000 Mand. General Lagrange satte strax Tropper, Munition og alle Levnetsmidler, som han havde kunnet samle paa de antilliske Øer, i Land. Han forøgede Levnetsmidlerne med en Deel af sit Skibsbrød, og da hans Proviant derved blev betydelig formindskeet, besluttede han, at seile tilbage til Frankerig. Da han udskibede sine Tropper i Santo Dømingo, havde Negrene allerede ophævet Blokaden. Alle Skibene i Eskadren ere aldeles ubeskadigede og Mandskabet. er kommet complet og ved god Sundhed tilbage til Europa.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Brigadegeneral Ferrand, Commandant i den spanske Deel af Santo Domingo, har sendt følgende officielle Beretning til Søeministeren, dat. Santo Domingo, den 29de Martii: "Monseigneur! Jeg har den Ære, at melde Dem, at 8000 oprørske Negre have under Commando af Christoph, Clairaux, Petion og Dau overfaldet den spanske Deel af Øen og blokerer Staden Santo Domingo siden den 7de Martii. Alle Forholdsregler vare tagne, min Garnison og Nationalgarderne viste et Mod, som jeg ikke tilfulde kan berømme; men siden jeg har faaet de af Admiral Missiessis Eskadre overbragte Forstærkninger er jeg i fuldkommen Sikkerhed. Negrene have ophævet Beleiringen og af Frygt for Cap og deres øvrige Besiddelser trukket, sig tilbage til den franske Deel af Øen. BrigadegeneralBarquier, som jeg maae rose, blev saaret ved et Udfald den 11te Martii. Vi ville nu paa ny organisere den spanske Deel af Øen, som Negrene rømme i dette Øieblik." - Den officielle Beretning om Admiral Missiessis Expedition nævner iblandt det Bytte, der er gjort paa Dominica, 60 Kanoner, alle Magasinerne og Skibene, alle Milicens Vaaden og 8 til 900 Fanger. Beretningen siger, at Jlden i Staden Roseau opkom ved Engellændernes egen Skyld, og at de Magasiner, som opbrændte, vare mere værd, end de 100 Skibe man fratog Engellænderne sammesteds. De Franske opførste sig med al Moderation, som Politiken og Menneskeligheden krævede, og efterlignede ingenlunde det Exempel, Engellænderne aarlig give, naar de af blot Tidsfordriv bombardere Havre, Dioppe, Fecamp o. s. v., blot for at skade Jndbyggerne og myrde nogle Qvinder og Børn. Men alt har sin Tid, og man troer, at kunne forudsige Engellænderne, at det, efter det første Bombardement af denne Art, vel kan skee, at en Expedition ødelægger en af deres Colonier med Jld og Sværd. Erfaring har nylig lært, at vi havde kunnet ødelægge 4 af deres Colonier og ladet Jndvaanerne springe over Klingen; men vi have ikke villet det. Dersom Krigen skal bestaae i at lade værgeløse Mennesker udgyde Taarer, saa skulde Engellænderne betænke, at en af en Franskmand udgydet Taare skal blive dyrt betalt af en Engellænder hvilken Deel af Verden han end boer.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Admiral Missiessis Escadre har tilbragt 41 Dage paa Henreisen til Martinique og 57 Dage paa Hiemreisen fra Santo Domingo. J disse 98 Dage har den ikke mærket noget til nogen fiendtlig Flaade; paa Hiemreisen har den blot seet en fiendtlig Corvette. Nogle Dage før den ankom til Rochefort havde en stærkere engelsk Escadre krydset, uden for Havnen. Admiral Missiessi, der er en meget fortient Officier af det forrige kgl. Marinecorps, emigrerede i Begyndelsen af Revolutionen og er en af de faa, som reddede sig ved Massacren paa Quiberon. Da Keiseren, der kiendte hans Fortienester, tilbød ham Tieneste, modtog han samme under Betingelse, at faae Leilighed til at maale sig med Engellænderne. Da Keiseren vilde sende Escadren i Rochefort bort, lod han Admiralen kalde og sagde til hamDe er en Mand af Ære; De ønsker, at maale sig med Engellænderne. Jegholder mit Ord og tilbyder Dem Leilighed dertil. Hold nu ogsaa Deres Ord."
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Viceadmiral Villaret Jøyense melder under 22de Martii, at Colonien Martinique er i bedste Forfatning og har intet at frygte af Fienden; den har Levnesmidler for 18 Maaneder, et talrigt Artillerie og flere Tropper, end den nogen finde før har havt. Admiralen roser Jndvaanernes og Milicens gode Stemning. Milicen var slet bevæbnet, men 5000 Flinter, som Admiral Missiessi har bragt, have fuldkommen erstattet denne Mangel.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Saasnart den engelske hemmelige Expedition under General Craig var indløben til Lissabon den 6te Maji, begave Gesandterne fra Frankerig og Spanien sig til det kongel. Slot og erklærede, at de uopholdelig vilde reise bort, dersom den engelske Eskadre ikke strax blev drevet tilbage. PrindsRegenten lod alle Batterier forsyne med det fornødne Artilerie og den engelske Expedition blev anmodet om at seile udaf Tajo inden 48 Timer. Den 13de Maji var den allerede i rum Søe og tog Coursen til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Cadix at 8de Maji: "Admiral Nelsons Eskadre er løbet ind til Gibraltar den 5te Maji, hvor den, som det synes, blive repareret. Her udrustes endnu 10 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Moniteuren melder følgende om den spanske Escadre, der løb ud fra Carthagena : Denne Escadre løb ud paa et Krydstog, for at beskytte Kysterne og forjage Fienden. Den begav sig til Majorca, hvor den satte Forstærkninger i Land. Derpaa kom den tilbage til Carthagena, efterat have gjort Jagt paa Lord Nelsons Flaade, der bestod af 11 Linieskibe, denne Admiral, som er kommen tilbage fra sin tredie Reise til Egypten, ankom for Carthagena 27 Dage efterat de combinerede Escadrer havde passeret Strædet ved Gibraltar. Han vil imidlertid ikke afholde Escadren Carthagena fra at løbe ud paa ny og forene sig med den anden Escadre i Toulon.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Paris, den 4de Junii. (Over Holland, Moniteuren melder fra Mahon, at en engelsk Flaade, bestaaende af 5 Linieskibe og 7 Fregatter, havde viist sig ved Kysterne sammesteds, hvorpaa alle Tropperne strax traadde i Gevær og ilede til Kysterne, for at drive Fienden tilbage, men den engelske Flaade forsvandt næste Dag.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Skrivelse fra London den 4de Junii. Admiralitetet har faaet Depescher fra Admiral Relson, man siger, at de ikke indeholder andet end at Hs. Herlighed er ankommen til Cap Finisterræ.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
I Gaar kom ligeledes Depescher fra denne Admiral, de vare daterte Logos Bugt den 10de Maji, paa hvilken Tid han var bestemt til at forfølge de fiendtlige forenede Flaader enten til Vestindien eller til enhver anden Bestemmelse. Det værste er, at man i denne Henseende er meget usikker; imidlertid haaber man meget af Relsons Aarvaagenhed og Lykke. Man siger, at Admiral Gardner har sendt to andre Linieskibe til hans Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Rygtet gaaer, at en fransk Eskadre skal have forene sig med Flaaden i Texelen; imidlertid er der ikke indløben nogen officiel Efterretning om denne Sag, og man tvivler altsaa paa, at den er grundet. Bevægelserne i de bataviske Havne har imidlertid opvakt den meest anstrængede Opmærksomhed. 3 af vore Admiraler krydse paa Kysterne.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Paa de franske Kyster ved Boulogne have Tropperne gjort endeel Bevægelser i disse Dage, som fra vor Side udkræver den største Aarvaagenhed. Vore Kystforsvarere have faaet Ordre at holde sig færdige til virkelig Tieneste, og i alle vore Departementer hersker den største Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Man siger her, at Hs. Svenske Majestæt skal have tilkiendegivet sin Bestemthed til, ikke at tage Deel i de Fredsforslag, som skal være sendte til Jtalien fra Keiser Alexander.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
6 Skibe fra Waterford og 2 fra Dartmouth, som den 9de d. M. vare afseilede fra Cork til Newfoundland, ere den 13de Maji bleven tagne af den franske Corvet Sylph paa 18 Kanoner. To af disse Skibe ere blevne tilbageerobrede af vore Skibe og to andre komne tilbage til Cork, efter at de Franske havde taget enhver brugbar Ting fra dem. Bemeldte fiendtlige Corvet havde kort forhen taget 3 af vore Skibe.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
En spansk Corvet paa 28 Kanoner er bleven erobret af vor Fregat Topaze.