JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-04-03
J Redacteuren tilskrives nu det Nederlag, som den spanske Flaade har lidt den 19de, adskillige Emigrertes Forræderie og onde Villie, hvilke ikke vilde komme til Hielp med mange spanske Skibe, som de commanderte. Det Forefaldne, heder det videre, maae mere opvække Spaniernes Misfornøielse, end giøre dem modløse, besynderlig, da de spanske Skibe, som komtil at fegte, have kiæmpet saa tappert. - J en Skrivelse fra Madrid af 6te Martii indeholdes følgende: "Søeslaget den 14de Februarii er desværre, som vi nu ogsaa her have faaet at vide, ikke faldet lykkeligt ud for os. Allerede den 13de om Aftenen signalerte Corvetterne, som seilede foran vor Flaade, adskillige engelske Skibe, som de holdte for Resten af den Convoy Koffardieskibe, hvoraf der Dagen forhen vare blevne tagne 6. Den 14de Februarii om Morgenen Kl. 10, signalerte Fregatterne St. Catelina og Frazioza mange Linieskibe. Man holdte sig nu overbeviist om, at den engelske Flaade var i Nærheden. Vore Søefolk, som syntes alt for meget at forlade sig paa Overlegeheden af deres Skibes Antal, gjorde sig nu færdige til en almindelig Jagt, ligesom Engelænderne allerede havde gjort Mine til at retirere; men hvor stor blev Spaniernes Forundring, da Taagen havde lagt sig, og de saae Engelænderne i en sluttet Linie med fulde Seil at nærme sig for at skille vor Flaade fra hinanden. Kl. var 11, man havde ikke mere Tid til at formere en Linie, og Engelænderne afskaare, medens Uordenen varede, adskillige af vore Skibe. Jmidlertid stillede Admiral Cordova, understøttet af 8 Linieskibe, som tildeels bleve commandeerte af franske Emigrantere sig i en Linie, for at angribe Fienden, og derved give de andre Skibe Tid til at stille sig i Slagorden. Bemeldte Admiral begav sig paa en Fregat, for at dirigere Angrebet, og overlod Commandoen over sit Linieskib til Capitain Essano. Ved denne første Bevægelse bleve adskillige Skibe gjorte frie igien, og man haabede allerede et lykkeligt Udfald, som dog slog feil. Meer end 12 Linieskibe gjorde ikke den forventede Bistand, og det lykkedes Engelænderne, at omringe og bortføre 4 af vore Linieskibe. Officererne paa de Linieskibe, som ingen Deel haver taget i Slaget, ere nu arresterte, og maae ikke omgaaes med noget Menneske. De Officerer, som med deres Skibe have taget Deel i Søeslaget, maae nu ikke komme i Land.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Tyrol, den 20de Martii. De Franske have igien forsøgt deres Plan, at trænge ind i Tyrol, og det paa Siden af Karnthen, hen mod Brixen, for at fortrænge de Keiserlige fra Etsch. Ved adskillige Spioner, som vide Sniqveiene, have de tourneret Geurmajor Lusignan, som commanderer i Pusterdal, afskaarham, og gjort ham med 1800 Mand til Fanger. De Til per, som have besat Cordonen ved Brixen, ere paa det hurte ste brækkede op, og alle foranliggende Dale have reist sig Massa. - Siden Erkehertug Carl kom til Armeen i Fria maae ingen Reisende meere passere Piave. Staden Gør bliver sat i stærk Forsvarsstand; Husene for Voldene ere ble ne nedrevne. - Foruden Palmanuova, har Erkehertug Ca ogsaa ladet stærk besætte det faste Slot Osopo i det Venetianske og alle trange Passer, som gaae til Karnthen og Kra Ogsaa Buonaparte har bereist Cordonen i Tyrol.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra de tyrolske Grændser, den 20de Martii. Den Keiserlige Armees Jnddeling i Jtalien er følgende Erkehertug Carl udgiør Centrummet med 36000 Mand, og har sit Hovedqvarteer i Udine. J det Cadoriniske staae 2000 Ungarer. Langs Piave indtil Bellund staae 15000 Man, Generalmajor Lasignans Corps udgjør 3000 Mand, og General Alvinzys Armee er allerede voxet til 20000 Mand, og staaer ved Conegliano. Armeen er altsaa allerede 94,00 Mand stærk, hvortil dog endnu ikke ere regnede de Tropper som forsvare Tyrol, og de fra Rhinen afmarcherte Forstanningstropper.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Paris, den 21de Martii. I Dag ere nogle officielle Beretninger fra General Ba thier i Jtalien blevne bekjendtgjorte. De ere vel ikke betydelige; men vise dog, at Operationerne sammesteds med de første blive aabnede. Allerede den 22de Febr. tog GenerGuien Positionen ved Treviso ind igjen, hvorved vor Avangarde forfulgte Fienden indtil hans Forskandsninger ved Plave, dræbte 18 Mand og tog 30 til Fanger. Paa ved Side bleve 2 Stabs=Officerer, Dessaux og Barthelemy, be saarede. Den 28de Febr. tog General Murat de fiendtlig Forskandsninger ved Plave selv bort, og dræbte 60 Jægen General Beillard blev angrebet, men slog Fienden tilbage er dræbte 30 Mand for ham. General=Adjutant Kellerman gik herpaa ved St. Mamma over Plave, og slog en fiendtHusarpost paa Flugten. Den 2den Martii tog GenerBeillard ved Monte=Dissararo en Fane og 40 Oxer til Bye og General Murat gjorde 100 Fanger. - Alt viser, at Optrinene snart ville blive betydeligere. Siden denne Bere nings Afgang ere vore Tropper allerede rykte videre frem med Østerrigerne, og man seer nu her med Begierlighed en afgirende Bataille imellem Buonaparte og Erkehertug Carl Møde.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
De officielle Blade for i Dag indeholde nu en omstænde Skrivelse fra Capitain Rene, der, som bekiendt, efter General Alvinzys Nederlag, gjorde med 50 Franske 1800 Østerrigere til Fanger ved Garda Søen. - Admiral Cordovaselskal i Slaget være bleven saaret. - De engelske Skibe holdt bestandig Øie med Brester Havnen; men til St. Mald og Paketbaaden Elisabeth fra Jamaica med mange engelske Ostcerer, og det fra det gode Haabs Forbierg med 190 hollandske Hanger til Engeland bestemte Cartel Skib, Grunde, blonne, opbragte.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
London, den 24de Martii. Hertugen af Portland har i Tirsdags faaet en Coureer fra Vicekongen i Jrland, hvorpaa Ministrene strax forsamlede sig, og sendte et Statsbud til Kongen i Vinser, for at anmobeham om, at komme til Staden, hvilket endnu samme Af sten Kl. 10 skede. – Efterat Kongen havde underskrevet nogle Papirer, er Coureren fra benævnte Vicekonge i Jrland ble den affærdiget tilbage til Dublin. - J Jrland skal det være meget uroeligt. De saakaldte Orangebøys have i Tallotaron sturtet det catholske Capel i Brand. - Prindsen af Vallihar, som bekiendt, for nogen Tid siden tilbudet sig at gaae i bærværende betænkelige Forfatning som Vicetonge til Jrland, den Ministrene have ikke villet samtykke deri. Man troer almindelig, at Keiseren er betænkt paa, at slutte en umiddelbar Fred med Frankrig. Denne vigtig. Efterretning skal være ankommen hertil i Tirsdags, og bliver meer end de irlandske Anliggender, holdt for Aarsagen, hvorfor Kongen er kommen hertil. - Der skal være bleven holdt et geheime Raad i Dronningens Palais, og i samme bleven meddeelt den Efterretning: at Keiseren ligefrem skal have er klæret, at han formedelst den imellem Frankrig og en vis stor Magt sluttet Alliance, saae sig sat i den Nødvendighed, at slutte Fred med Frankrige, for at beholde sine øvrige Besiddelser. Forresten har Hs. K. K. Majestæt givet sin største Hengivenhed for Storbritanniens Vel tilkiende, og beklaget den Aarsag, som tvang ham til at handle mod hans Grundsetninger, frabad sig al videre Penge Understøttelse fra Engelands Side, som unyttig og uvirksom, og føiede de varmeste Ønsker til for Freden og Storbrittanniens Velfærd og Lyksalig hed. Lord Orford har i Gaar i Overhuset gjort et Forslag, at ansøge Kongen ved en Adresse, at giøre hurtige Skridt til at slutte Freden med Frankrige; men dette Forslag er med 7 med 13 Stemmer bleven forkastet. - J Gaar Middag have Ford=Majoren, de 3 Parlementslemmer, som representere Staden London, 5 Aldermen, Sheriserne og omtrent 3000 Huuseiere af Borgerskabet været forsamlede paa Raadhuset.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
hvor man i meget heftige Udtryk dadlede de nærværende kongelige Ministres Opførsel, og paastod, at de samtlig havde forbrudt Folkets Tiltroe. Herpaa blev gjort et Forslag, at overlevere Kongen en underdanig Adresse og Suplique angaa inde de offentige Anliggenders nærværende foruroligende Tilstand, og at bede ham, at skaffe de nu værende Ministre bort af sit Raad for bestandig, og derved giøre det første Skridt, til at erholde en hastig, anstændig og varig Fred. - Denne Adresse er ogsaa bleven forfattet, og man har besluttet, at lade Sheriserne forespørge hos Kongen, naar han vilde imodtage samme.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Frankfurt, den 25de Martii. En Mængde i Gaar fra Basel ankomne Breve bringe den Efterretning, at en 2 Dages Samtale imellem Erkehertug, Carl, Fyrsten Ahremberg og General Bellegaarde, samt Geeral Buonaparte og Clarke, have fundet Sted i Venedig De Fredsforslag, som de franske Generaler have gjort Erkehertug Carl, skulle være antagelige, og forbundne med stor Fordeel for Østerrige. Man venter kun den af Erkehertug, Carl i denne Henseende til Wien afsendte Coureer tilbage, og efter sammes Tilbagekomst skal strax den til Underhandlingerne i Jtalien fastsatte Vaabenstilstand blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
J Basel skal Baron von Degelmann have ofte Conferencer, med Barthelem og mange Courerer skulle allerede vare afsendte fra sidstnævnte til Paris.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Helsingøer, den 3die April. Fra den 27de Marts til i Dag ere 215 Skibe passerede igiennem Sundet. Den 29de afseilede den sidstommeldte rusiske Fregat til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Kiøbenhavn, den 3die April. Fredagen den 31te Martii høitideligholdt det Kongelige Maler. Billedhugger= og Bygnings Academie sin Stiftelsesdag under Præsidio af Hs. K. H. Arveprindsen. Efterat Hs. K. H. havde taget Elevernes Arbeide i Skolerne i naadigst Øiesyn og Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figur=Sal, bleve de Elever fremkaldte, som i afvigte Aar havde vundet Sølvmedailler, nemlig: 1ste Qvartal: Johannes Schandorff for Tegning efter Modellet første Medaille; Gundlog Briem for Modellering og Christian Colas i Bygningskonsten, hver den 2den Medaille. 2det Qvartal, Hans Christian Rathae for Modellering og Peter Petersen i Bygningsskonsten, hver den anden Medaille. 4de Qvartal, Christian Heng Wandal og Gustav Erick Wyck, for Tegning efter Modellet, samt Domenico Gianelli for Modellering og Henrich Thyberg i Bygningsskonsten, hver den anden Medaille, hvilke samtlig nøde den Naade at modtage Belønningen for deres Flid af Hs. Kongelige Høiheds Haand.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Den 2den December f. A. er Borger og Tømmerhandler Joh. Behucke beskikket til Stadsbygmester i Altona, og den 17de f. M. den hidtilværende Conrector ved Stadskolen i Husum, Christopher Gottlob Lebrecht Forchammer, til Præst i Skodborg i Amtet Hadersleben. Den 13de Januaril d. A. er den hidtilværende Postmester i Frederichstad, Johan Henrich Ranzau, udnævnt til Postmester i Jtzehoe, og Candidat Johan Henrich Braacker til adjungeret Præst i Neukirchen i Amtet Flensborg. Den 27de er Candidaten Johan Friderich Schut confirmeret som Pastor til Aldenbødpaa Øen Nordstrand. Den 3die Martii er Gottlied Christian Henrich Alers beskikket til Postmester i Uetersen. Den lius Bochman i Glückstad udnævnt til Underrets=Advocat.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
7de Martii er Candidatus Juris Stephan Friderich CorneDen 24de Martii er Jnterims=Fabriqvemmesteren ved SøeEtaten, Capitainlieutenant Frantz Christopher Henrich Hohlenberg, allernaadigst beskikket til virkelig Fabriqvemmester.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Samme Dato er Capitaine Peder Krabbe confirmeret det 7de Matros=Compagnie i 3die Division som Chef.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra det Kongelige General=Postamt er den 27de Martii d. A. udkommet en Plakat angaaende en bestemt Præscriptionstid for de Jnteressentere udi de i Aarene 1747 og 1757 oprettede 2de Livrente=Societer, som i 5 Aar og derover lade deres Livrenter henstaae uaffordrede i Kassen, samt de afdøde Jnteressenteres Arvinger, som forsømme at oppebære de den Afdøde fra sidst hævede Livrente Termin og til Dødsdagen tilkommende Renter.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
I Dag blev det 44de Kongelige Classe Lotteries 2den Classe trukket, og udkom følgende høie Gevinster, nemlig: No. 9012, 10 Rd. og Præmie for 1ste Lod 50 Rd. hos Hr. Lie i Christiania; No. 1345, 100 Rd. hos Hr. Jnspektor Collin No. 23226, 50 Rd. hos Hr. Danielsen i Holbek; No. 16314, 500 Rd. hos Hr. Siemmens i Glukstad; No. 22937, 100 Rd. i afg. Hr. Valentins Coll.; No. 26466, 50 Rd. hos Hr. Friccius i Tønder; No. 7764, 50 Rd. hos Hr. Waldsøe; No. 23258, 1000 Rd. hos Hr. Hansen i Kiøge; No. 9448. 200 Rd. hos Hr. Klibing i Tronhiem; No. 16170, 50 Rd. hos Hr. Timm i Friderichsstad; No. 9180, 200 Rd. hos Hr. Lie i Christiania; No. 14157, 1000 Rd. hos Mad. Bil ning sammesteds; No. 5978, 8 Rd. og Pr. 75 Rd. hos Hr. Organist Martini i Rendsborg; No. 14092, 1500 Rd. hos Mad. Biltzing i Christiania; Nr. 23352, 10 Rd. og Pr. 75 Rd. hos Hr. Hofbogtrykker Møller; No. 19649. 100 Rd. hos Hr. Baadh; No. 8439, 1000 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen; No. 12232, 50 Rd. hos Hr. Raadmand Stabel i Randers; No. 1810, 50 Rd. hos Hr. Borger=Capit. Lorenzen; Nol 28408, 1000 Rd. hos Mad. Schaarup i Christiansand, No. 18397, 100 Rd. hos Hr. Møses i Segeberg; No. 14926, 50 Rd. hos Hr. Liv i Christiania; No. 25769. 50 Rdlr. hos Hr. Møller i Apenrade; No. 13879, 50 Rdlr. hos Hr. Poulson i Bragnæs; Nr. 6136, 100 Rd. hos Hr. Mulertz i Steen; No. 18683, 50 Rd. hos Hr. Huus mann i Wilster; No. 5494, 50 Rd. hos Hr. Lund i Flensborg; No. 20129, 50 Rd. hos Hr. v. Halle; No. 2969. 300 Rd. hos Hr. Hvidt paa Moss; No. 8187, 50 Rd. hos Mad. Haslund i Bergen; No. 1456, 100 Rd. hos Hr. Lotteriekontrolleur Hansen; No. 29518, 50 Rd. hos Hr. Jusp. Collin; No. 15866, 50 Rd. hos Hr. Lund i Flensborg No. 19294, 100 Rd. og Nr. 19125. 300 Rd. hos Hr. Ris sing i Odense; No. 2320, 400 Rd. hos Hr. Hofbogtrykker, Møller; No. 1016, 200 Rd. hos Hr. Lotteriekontroler, Hansen, Nr. 24232, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Barom. Therm. Vinden. 1 Martii. 28. S. 4 i 318 Varme. S. S. V. S. S. O. 18. a. 6 s. O. S. O. 3 April. 28. A. S. . - -S. O.S. S. O.S. O.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Vexelcours, den 31te Martii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 28 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 32 Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 110 avista . . 111 men. Hamborg - 2 Maan Dato 1211. arista = = 1221.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Averissair. Fra den 27de Martii til 1ste April 1797 have Asseurance i Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestem paa Paamelser : Caagne. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge - dito til Bergen, Raa - dito til Kieblevig og Reikevig - dito til dito og Retour - dito til Olufsvig og Grønnestord og Livorno - dito til St. Croix . . Laurvigen til Kiøbenhavn .- Christianssund til dito. - Stokholm, Amsterdam, London til dito 2 - Bordeaux til dito - Cette til dito . . Arendal til Tronhiem. . Marseille til dette og Aalborg. - Laurvigen til London, - Smelivigen til Douglas, Bergen til Loefoeden i Nørland Lissabon til Hamborg dito til Havre de Grad. - dito til Bilbao og St. Sebastian og Retour til Lissabon - Amsterdam til Livorno - Livorno til Bremen - Sette til Lybr. redie og sidste Portion af Middel mod Hypocondrie har & nu forladt Pressen og andeholder 150 Anecdoter, lystige. stiemtsomme, vittige Jndfald at Svar, hvorved Lungerne kunde ristes og Mellemgulet sættes i Bevægelse, til Fordøielsen Befordring. Den sælges heftet for 368, alle 3 Hefter indbundne : eet Bind, som til sammen indeholder 386 Anekdoter og Historier, 1 Rdlr. P. Liunge, paa Børsen Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra Pressen er udkommen: 1) Underviisning om Mennesket og i de fornemmeste Ting, som have Hensigt til det : en Lærebog for Kiøbstæd og kandsboeskolerne af J. H. Voigt, Prof. Math. i Jeng: oversat og tildeels forandret af M. Hallager, Skolelærer. Bogen er 8 og et halvt Ark, og indeholder følgende: 1) om det menneskelige Legeme; 2) Menneskets Siel; 3) Menneskets Duelighed og Færdigheder; 4) det menneskelige Selskab; 5 de ufornuftige Dør i 6) Planterne; 7) Mineralierne; 3) Maalekonsten; 9) Natursonerne. Under Materierne er paa over Side tilfort korte Spørgsmaale, til at igiennemgaae paa en catechetisk Maade, og til Værkstykkernes Oplysning i Gromettion er tilføiet et Kobber med oplysende Figurer. Den sælges paa Børsen No. 3 for 24 s. paa Trykpapiir og 36 s. paa Skrivpaaur; indbunden 3 a 16 smere. J. H. Schubothe.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Betragtninger for Confirmantere af B. Kleseker, med en Forerindring af Biskog De Balle. Denne for enhver vel op lon Confirmant saa nyttige Bog indeholder; Overgang fra Barndommen til Ungdommen: Hvad kan, hvad maae jeg bringe med mig fra de harnlige Aar til den følgende Alder, Hvad fordrer Verden af mig, og hvad har jeg Ret til at fordre af den 2 Haad Lyksalighed skiænkes en skyldfrie giennemlevet Ungdom Confirmationsdagen: Jeg er en Christen; Mine Overbeviisninger; Mine Forsætter. Den faaes tilkjøbs for 24 s., indb. 8 eller 16 s. mere, Skrivp. 48 s. indbunden. L. Reistrup, Østergade No. 31. Gaardet. Et nyt Lystspil i eet Optog, oversadt at Staal, sælges for 12 s. paa Børsen No. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra Pressen er udkommen: Nye Abe=Bog med Staver og i Læse Ovelser for ganske smaa Børn, indrettet efter deres Nemme og Tarv, af M. Hallager, Skolelærer. Denne Boger indrettet efter Ordenes Natur i vort Sprog i visse Klasser, Først i Stavelser, dernæst i hele Ord og tilsidst i Læse=Ovelser, saaledes at Barnet, naar det først kiender Alphabetet, kan en kort Tid komme til at læse færlig reent. Endnu er tilforet greKobbertavler, som indeholde den danske og latinske Skriverskrivt, og tillige Læsesvelser med disse Slags Bogstaver, saa at Barnet deraf kan lære at læse Skrivt. For de Børn, som endnu slet ikke kiende Bogstaver, er der bleven aftrykt et Fibelbret. Den sælges for 10 s. indbunden og Fibelen kan faaes aparte for 4 s., og naar den følger med Bogen for 2 s., paa Børsen Nr. 3. P. Liunge. Fra Pressen er udkommen: At Cinstructive pour apprende d) nu ensan ler glemen de la lange Frandvile. Med en Fortale af Hr. Campe. Forøget med danske Anmerkninger og et lidet grammatikalsk Tillæg, samt de fornødne Regler for Udtalen og nogle parade saatiske Stillovelser for Begyndere ved M. Hall, ager, Skolelærer. Den sælges indbunden for 32 s. paa Børsen, No. 3. P. Liunge. Fra Pressen er udkommen: Andet meget forsørgede Oplag af e) medicinsk Haandbog for Landmanden ved J. Smith, Licentiarus Medicine, som indeholder: Om indvortes Sogdomme, almindelige Regler for en Medicus ruralis, om Børnetopper, om Meslinger, om Skarlagensfeber, om Kiaboste i og taldende Sygdom, om Vexel eller Koldfebre i vedhvidende bedsig over Halsvine; Sidesting eller Pløris, om Slagsted; om Galdefebre; Blodgang: Durkløb : Skiørbug; Tørværk eller Forligtelses Gicht, om brændt Skade, Frost, om friske, Saars som Besvimmelse, om aale Hundes Biid, om Barselkoner, samt om Sandomme hos Huusdyrene og om Lægemidlerne med de fornødne Recerter. Den sælges heftet for 28 s. paa Børsen No. 3. P. Linnge.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra Pressen er udkommen: Nogle Breve om vigtige Relii gions Sandheder i populær Foredrag, helliget 1. Fr. Conferentsraad Niels Ryberg, og som indeholder: Hvad den almindelige Mening er i Hovedstaden om de havvige Udfald paa Religionen; Beviis, at den christlige Religion er en reen Fornuft=Religion; Guds Almagt, Viisdom og Godhed ligger anden for alle Mennesker i Naturens store Bog; Forskiel mellem Evighed og Uendelighed; Jndvendinger imod Christi menneskelige Naturs Antagelse, bevare en Hvad Trost en oprigtig Christen kan have af den christlige Religion; Betragtninger over den Adfærd, offentligen for det hele Folk at kalde Bibelen Menneskedigt og et saa kaldet Guds Ord; Paines Meninger og Bibelen, drøftede og satte i sit rette Lys; Besvarelse paa det Spørgsmaal: er Bibelen en sand Veiledning til Lyksalighed, hvorfor have de Christne dette Fortrin allene; de ældre Philosophers Meninger og Gud og Forsynet sammenlignet med Biblens Lærdomme m.m. De sælges for 32 s. paa Trykp. og 14 s. paa Skrivp. De kan og faaes heftet paa Børsen Nr. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra Pressen er udkommen: En kort Afhandling om Hypo a condrie til populærr Nytte, ved Doctor Johan Clemmens Tode, Professor og Hosmediens. Forfatterens Hensigt ved at udgive denne Afhandling, er denne : at blive af med de man at helst falske Hopocondrister, som enten skrive ham lange Breve, til, eller personlig komme og raadføre sig; og haaber derfor, at hans Medborger, ved at holde sig de hergivne Raad efterrettelige, vist ville befinde sig vel derved. Den sælges heftet for 15 s.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
paa Børsen No. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
11 Doct. Huselands nylig i Jena udkomne opperlige Bog, A. Kunst at forlænge det menneskelige Liv, besørger jeg, som allerede anmeldt, en dansk Udgave inddeelt i 4 Hefter, hvor al det første nu har forladt Pressen. J denne Deel af Bogen, dette hefte indeholder, viser Forfatteren denne Kunstes Skjebne fra de allerældste Tider indtil nu, undersøger den livgivende Krafts Beskaffenhed og Livets Vedvarenhed overhovedet, og gotgiør baade med Exempler og Grunde, deels af Planter og Dyreriget, deels af det menneskelige Lids Historie, at det tildeels staaer i Menneskets Magt at forlænge sit Liv. Dette første Hefte koler, ligesom de 3 følgende, 20 sk. for dem der subskribere paa det hele underholdende, nyttige, vigtige, populær skrevne og for enhver fattelige Værk, og man haaber denne Udgave vil være Nationen saa meget mere velkommen, som Prisen, derpaa ei engang er det Halve af Originalens. P. Liunge, paa Børsen Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1797-04-03
Fra Pressen er udkommen: Den oprigtige Almanakmand, e) en saare kurløs og nyttig Bog for Ungdommen, Borgerfolk og Landmænd tilligemed en Hundredeaarig Kalender. Udgivet paa Tydsk og oplyst med Figurer af C. G. Steinbeck. Med en Fortale af Justitsraad og Prof. T. Bugge. Bøgen bestaaer af 2de Deeler i den 1ste Læres Astronomen paa en pooulair Maade, nemlig hvorledes man skal kiendeFirstierner og Planter, hvorledes Jorden drever sig omkring paa sin Arel i 24 Timer, og i et Aar gaaer omkring Solen, og de forekommende Tvivl og Jndvendninger mod Solens synlige Bevægelse og Jordens Stilstand opløses og Besvares; tillige forklares Forandringerne at de ere Aarets Tider, Solens Jndtrædelse Himmeltegnene den længste og korteste Dag paa forskellige Steder af Jorden o. s. v. Maanens afvexlende Lys, samt Maanens og Solens Formørkelser. Den Anden Deel angaaer egentlig Kalenderen eller Almanaken: der vises hvad Sandags Bogstavet, Soeicirkelen, Gyldentallet, Maanerirkelen, Evatterne og Jndictionen er, og hvorledes de søges og findes til Tidens rigtige Bestemmelse, og Aarenes og Fæsternes rigtige Ordning. Derefter Beskrives den Julianske, Gregorianske og den forbedrede Stil, og tilsidst findes en Stedsevarende Kalender, med Bemærkning over Solens daglige Op og Nedgang, tilligemed Dagens og Nattens Længde, beregnet efter Kiøbenhavns Polhøyde og derved gjort passende og brugbar for Danmarks Jndvaanere. Om alt dette har Forfatteren ikke allene givet meget gode og tydelige Forklaringer, men endog ved alle Leyligheder søgt at hæve de Fordomme, som den ringere Almue sædvanligen haver, og da Oversætteren Skolelærer M. Hallager, har sørget for at intet af Forredragets jevne Tydelighed er bleven tabt ved den Danske Jndklædning, saa vil denne Bog gjøre megen Nytte og Bidrage til at udbrede nyttig Oplysning blant fin Klasse af Læsere. Bogen er 19 og et halvt Ark og sælges uindbunden for 48 s. paa Tryk og 64 s. paa Skrivpapir. - Jndheftede Exempl. koster 6 s., indbunden i simpel Bind 8 s.; Velsk Bind 16 s. og i Marmor Bind 32 s. mere. J. H. Schubothe, paa Børsen Nr. 5.