JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
J Canton findes ingen Vogne. Alle Byrder bæres af Dragere paa Bambusrør, der ligge tværs over deres Skuldre, fornemme Folk og Damer lade sig bære i Bærestole. Man kan hele Dagen gjennemvandre Cantons Gader, uden at møde et Fruentimmer, undtagen tartariske, og endda disse kun meget sielden. - Paa Flaadens Værft, som er beqvemt og smukt, staae de forskjellige europæiske Nationers Factorier, saasom de Danskes, Hollændernes, de Franskes, Engelskes a. J disse boe vedkommende Compagniers Supercargoer, der ere bestemte, at sørge for de Ladninger, som bringes til Marked; forsyne Skibene med andre fra Europa i hines Sted, og, under deres Fraværelse, at contrahere med Kjøbmændenne om saadanne Varer, der agtes nødvendige for næste Expedition. Blandt Factoriernes Residenter hersker stort Venskab; et fælles og prægtigt Taffel holdes paa Compagniets Bekostning, og Besøg og Gjenbesøg aflægges. Jntet mange ler i, at Opholdet for Europæerne i Canton gjøres saa behageligt, som mueligt, paa de Fornøiel, ser nær, som flyder af Fruentimmer Selskab. Bredderne af Floden, nærmest Staden, ere bedækkede med Baade, der danne et Slags Bye eller Gader, hvor de fattigere Chinesere, eller rettere, Tartarerne, boe. Endeel af Mændene gaae om Morgenen paa Kysten til deres Forretninger, og i disse Sampans eller Baade, der ikke ligge fast, sætte saavel Qvinderne, som Mandfolkene Passagerer i Land. Paa disse Baade leve mange tusinde Sjele, som det aldrig har været tilladt at komme i Land, hvis eneste Bopæl er deres Baad, hvori de spise, drikke, sove, og forrette mange Sysler, holde Ænder &c. og stundom et Sviin. - Manufacturerne i Canton drives i Særdeleshed i Forstæderne; uagtet det ideligen er blevet antaget, at de vare indskrænkede til Staden, og det af adskillige Forfattere er blevet anført, som Aarsag, hvorfor Europæerne ikke maa komme ind af Porterne; men det er en Feiltagelse, og den sande Grund for denne høist besynderlige Jndskrænkning er den, at de Huse, hvori de holde deres Fruentimmer, ligge for det meste i Staden. J Wampoa, en stor rummelig Ankerplads, der er 12- 14 engelske Mile fra Canton, ligge de europæiske Skibe og udlosse deres Ladninger, der føres til Factorierne i Pramme, som for denne Befordring faae deres bestemte Fragt. Mellem denne Plads og Staden ere tre Hoppoeller Toldhuse, hvor de frem og tilbageseilende Baade maa gjøre Holdt, og visiteres tilligemed de Passagerer, de have ombord, hvilket skeer, forat forekomme Smuglerie. Men de forhennævnte Pramme og Captainernes Baade, ere fritagne herfor, de første have i dette Øiemed egne Betjenter, ombord, og de sidste bevogtes og visiteres, naar de lande.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Et Skibbrud i Sechelles Øernes Archipel Aar 1818, (af Journal des Voyages, Juni 1823.) Jeg var sluppen ud af et langvarigt Fangenskab, og havde indskibet mig i Mascate 1808 med Kaperen Hirondelle, i det Haab, at komme tilbage til IIsle de France. De første Dage af vor Seilads vare ret rolige; men de Kastevinde, som følge Passatvindens Skifte langsad den mallabariske Kyst, lode sig snart fornemme, og kastede os langt fra vor Vei, henimod de sidste Maldiver mod Sønden og mod Salomonsøerne, hvis Kyster ligesaa ubekjendte som de ere farlige, snart geraadede os til Ulykke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Med indbidt Arrighed forlode Jøderne den ærværdige Rabbi, hvis Bud synes Dem at være meget. uret og især angreb Hjertet derved, at de igjen skulle udlevere deres Bytte: de gyldne Vaaben. De reendte hjem, udgjøde deres Vrede i Eder og Forbandelser over den Fangne, og aabnede derpaa, af Frygt for det truende Bann, Døren paa Buret. Men da nu ogsaa det kostbare Bytte, skulle udleveres, geraadede den gjerrige og blodtørstige Judas i rasende Vrede, stødte den paa ham afskudte Piil, som han ikke torde beholde, i Øinene paa Kjerlighedsgaden, og gjorde ham derved for evig blind. Det er derfor intet Underværk, at den arme Blinde undertiden gjør saa selsomme og besynlige Skud paa kryd og tvær, hvorover den saamange Gange bliver rystet paa Hovedet. Hans Fangenskab hos Jøderne, havde endnu en anden Følge. Han hørte i den Tid han var i sit Fangebuur, ikke tale om andet, end Penge og Pengegevinst, hørte Nat og Dag rasle og kling: med Guld-og Sølvmynter, og fik derved en saadan Modbydelighed for disse Ting, at han siden er bleven alle gjerrige Folk ugunstig, anseer dem ikke at være værd nogen Kjerlighedspiil, men overlader til sin Fetter Pluus at bringe disse metalske Hjerte Forbindelser i Stand. (Af der Exchler.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Blandet. Den 24de Mai, om Eftermiddagen imellem Kl. 3 og 4, havde man i Berlin et Uveir, hvis Lige Jngen der kan mindes at have oplevet. Næsten en halv Time rullede Tordenen saa uophørlig at ikke en Sekunds (?) Ophold fandt Sted, og fra flere Sider knittrede frygtelige Lyn. Uveiret endte med en saa voldsom Hagelbyge, at et i en Mands Hauge opreist Telt af tyk Dvælk blev saa hullet, som om det var gjennemboret af Kugler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
J Rennes har den 19de Mai tildraget sig en skrækkelig Ulykke. Artillerie-Regimentets Laboratorium, hvori der arbeider 45 til 50 Menneske paa et Lystfyrværkerie til Kronningen, fløi nemlig i Luften Kl. 7 om Morgenen. Hele Bygningen blev ødelagt og det brændende Tag slængtes over paa et langt derfra, paa Flodens anden Side, beliggende Bryggerie. Man har allerede funden 36 døde og forknuste Mennesker, hvoraf nogle ere blevne opfiskede af Floden, tildeels uden Hoved, eller med afrevne Armee og Been.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
J Liverpool bygges i denne Tid ikke mindre end 15 Dampskibe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Flere paa bayerske Universiteter studerende Ynglinge, der vare arresterede som mistænkte Demagoger, ere nu satte paa fri Fod igjen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
J Riga hændtes den 5te April den græsselige Begivenhed, at to Fruentimmer blev i en afsides deel af Staden sønderrevne af en Sværm løse Hunde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Det Uheld, der er tilstødt Grev Survilliers (Joseph Bounaparte) skal ikke være saa betydeligt; men hans ene Arm er kun forvreden, og han er allerede i god Bedring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Den svenske Regjering har indtil videre, saalænge Hestesmitten grasserer, forbudt al Jndførsel af Heste fra Udlandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
J Hamborg er arresteret en Bedrager af en Matros, som, for at opvække Folks Medlidenhed, gik omkring og sagde: at han og en Kammerat vare de eneste, som vare blevne reddede af 17, Mands Besætning paa et nordamerikansk Skib, der var sjunken 15 Mile udenfor Elben.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Jfølge Beretninger fra Wærmeland i Sverrig, er Clara-Elven og flere andre Floder i dette Foraar traadt over deres Bredder, og have anrettet betydelig Skade. Flere Veie, fornemmelig de der førte til Norge, ere blevne ufremkommelige og Broer a. bortrevne, hvis Jstandsættelse vil medtage megen Tid og Bekostning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Indenlandsk. Natten til 3die Dennes afbrændte Marien dals Mølle, som ligger tæt ved Slagelse. Jngen kom derved til Skade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Biskop over Ribe Stift, Dr. Theol. Jens Michael Hertz, R. af D., er den 2den Dennes, efter 8 Ugers Sygdom, ved Døden afgaaet i sit 59de Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Kjøbenhavns Børs den 3die Junii. , a vista 212. Spe Cours. Hamb. 2 M. 214. Spec. solgtes til 12 Rbmk. 14 s. Disc. 5 pC. 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 943 Rbdlr. Sedler. Banco 88 3/4 a 89. Nationalbank-Obligationer af Laanet 4 Febr. 1820.) 102 a 103 Rbd. r. S. eller 110 1/4 a 1101 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Vi have allerede oftere nævnet Clementine, som Henriettes Selskaberinde og Veninde, og vi skylde derfor Læseren, at sige ham noget mere bestemt om hende, da hun her er at regne blandt Hovedpersonerne. Hun var et fader= og moderløst, Barn, da hun kom i det Werniske Huus. Hendes Forældre døde meget tidlig og i Armod. Da Henriette endnu som Barn, var bleven hendes Gudmoder, og elskede meget den lille nydelige Pige, blev hendes Bøn, at faae hende til Legeføster gjerne opfyldt af hendes Forældre. Børnene voxede til i føsterlig Fortroelighed og sød Eendrægtighed. Dog da Clementine fik fuldkommen Kundskab om sig selv og sin Stilling, indrettede hun altid sin Opførsel saaledes; at Henriette altid blev den Første, og ethvert Fortrin, som en eller anden Fremmed forsøgte paa at give hende, uformærket overgik paa hiin; dette blev af denne ikke uerkjendt og ubelønnet. Ogsaa hendes Pleieforældre følede det Ømme og Ædler i denne Opførsel, og fik hende derfor meget kjer. Taknemmelighed blev snart den herskende Følelse i Clementines Siel, og den med hendes dybe Alvor blandede Blidhed og Mildhed udbredte over hendes hele Væsen, er undsigelig indtagende Væsen, en Ynde, som de Fleste kun antoge sig for en Virkning af hendes sig Dag for Dag udfoldende ungdom. melige Skjønhed. Uden Fordringer paa jordisk Lykke, og uden Stræben at tilkjempe sig den, nød hun ethvert glad Øieblik med inderlig Taknemmelighed mod Forsynet og overlod sig barnlig from, ganske til dets Ledelse. Derfor stor hun næsten ukjendt af : enhver, uden hendes fosterlige Veninde, som Nat violen blandt pralende Blomster, der kun i den tause Nat udaander sine Balsomdufte. Da Edward erholdt Adgang i hendes Pleieforældres Huus, gjennemskuede hun snart denne ædle Mands udmærkede fortræffelige Caracteer, og en hemmelig Ider om en Slags Harmonie mellem deres Sjele og Følelser, som erholdt Næring ved enhver af den unge Seemans Yttrringer, drog hende uformærket til ham med fødere Baand. Saaledes udviklede sig, medens at hun neppe var vidende derom, en fød, stille Tilbøielighed i Jomfruens Bryst, hvilken hun, da hun hverken haabede eller forlangte noget Bestemt, ikke søgte at undertrykke. Nu blev Edwards Formæling med Henriette besluttet. Havde Clemmentine hidtil skjænket denne mere indtagende Søster Fortrinet, uden alle bittre bifølelser, ja ofte glædet sig derover, fordi hun ogsaa holdt det for taknemmelig Pligt, saa forandrede sig nu pludselig hendes hele Siels Stemning. Hun følte Skinsyge, og derpaa kjendte hun nu, at hun elskede Edward, hendes første, dyrebareste Venindes Forlovede, hvilken Opdagelse for denne Pige. At hun maatte undertrykke, bekjempe denne Lidenskab, følte hun, og gjorde ogsaa redelig alt hvad der stod i hendes Magt, for at udføre denne ædle Beslutning. Men det blev hende saameget sværere, jo mere hun troede at bemærke, at Henriette egentlig ikke elskede Edward, nemlig ikke saaledes, som hun føelte, at han fortjente at elskes; med hiin Hengivenhed, som udgjør Ens høieste Sallighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
En skarp Jagtagelse af de Forlovedes Forhold, og en endnu dybere Forborgenhed af hvad den foregik i hendes Jndre, var Folgen deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
(Fortsat.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Blandet. J Skuespilhuset i Dublin har den 24de Mai været stor Allarm; thi pludselig raabte midt under Forestillingen en Stentorstemme: Lad os applandere Hertugen af York!" Paa dette Signal til Tvedragt, udbrød en frygtelig Tummel blandt den talrige Forsamling. J Logerne og Gallerierne blev banket med Stokke imod Rækværket; Nogle klappede, Andre preb, atter Andre slog Flasker og Glas itu; Stene og Træstumper fløi fra Galleriet ned i Parterret, og Tummelen blev saa frygtelig, at flere Fruentimmer besvimede og maatte bæres bort. Endelig fremstod en Hr. Abbot og erindrede Publikum om, at Skuespilhuset var et Moerskabs= og Adspredelses=Sted og at man ikke burde tillade, at Partieaand gjorde det til sin Kamp- og Tumleplads. Disse Ord, bleve optagne med bifald og Forestillingen temmelig rolig endt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Den nederlandske Regjering lader overalt efterspore en Koffardiecaptain Lloyd, en Amerikaner af Fødsel, som i Aaret 1823 var fragtet at gaae med en Ladning Salt og 20,000 Fl. i rede Penge til Vestkysten af Borneo; men siden ikke har ladet høre noget fra sig. J Rio Janeiro og Bouenos=Ayres skal han senere være seet. Ved en stærk Jldebrand i Genf den 18de f. M. bleve 12 Mennesker et Offer for deres Hjælpelystda et brændende Tag styrtede sammen over dem. Siden Begyndelsen af April indtil Midten af Mai, melder den presborger Tidende, er i Neutraer Comitat ikke mindre end 40 Flækker og Landsbyer aldeles eller tildeels afbrændt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Den 27de Mai havde man i Paris et heftige Hagelveir, som anrettede megen Skade i Omegnen. Ogsaa fra Holland klages over heftige Uveir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Kong Radama paa Madagascar har sat 20 lunge Mennesker af sin Nation ombord paa engelske Krigskibe, for at lære Navigationen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Paa Øen Øesel er i dette Foraar opdaget nye gjernholdige Svovl=Dynd=Bade af læg ude Virkning : Fra Lyon berettes atter, med alle Omstændigheder, en 19 Aars Piges Forlokkelse ud af henses Forældres Huus til et Kloster. Kjæmpeskibet Columbus, er funken paa Hjemreisen til Canada; men Besætningen, 72 Mand, reddet af en fra Newfoundland kommende Brig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
I Hildburghausen blever aarlig udsat en Belønning af 25 Gylden for Tjenestethender, som kan fremlægge de bedste Vidnesbyrd om deres Forhold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Den 13de Mai fandt den sædvanlige Foraars Promenade fra Moscau til Sokalnisch Sted. Man talte ved denne Leilighed ikke mindre end 9,525 Vogne, Kalescher og Droschener.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
J Stockholm har Toldvæsenet i denne Tid gjort en meget betydelig Confiscation af Manufakturvare, som en finsk Trælast=Skude vilde have indsmuglet. Skipperen og Mandskabet flygtede i Baaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Indenlandsk. Deres Majestæter Kongen og Dronningen, samt begge Prindsesserne, agtede den 8de dennes at gaae med Dampskibet til Schernforde og den 10de at indtræffe til Louisenlund. Den 13de vilde Kongen derpaa begive sig til Rensborg, hvor han agtede at forblive indtil den 23de og bivaane Vaabenøvelserne. Derpaa begiver Høisamme sig til Glückstadt og derfra, igjennem Marsken, Ditmarsken og Eiderstedt, for, som en kjerlig Fader, selv at overtyde sig om sine ved Oversvømmelsen skadelidte Undersaatters Tilstand. Fra Husum vil Hs. Majestæt ogsaa besøge Nordstrand, Pellworm, Fohr og Sylt, og den 30te over Tøndren, igjen vende tilbage til Louisenlund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Den 22de Mai d. A. er den, forhenværende Toldcasserer i Foldingbroe, O. R. S. Schlandusch, forundte Bestalling som Overkrigscommissair, paa Grund af en ham, for misligt Embedsforhold overgangen Høiesteretsdom, af hans Majestæt Kongen bleven casseret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Den rige engelske Lord Willoughbyde Broke er, paa sin skjønne Jagt-Antelope, ankommen til Kjøbenhavn Natten imellem den 4de og 5te d. M. afbrænde te Gaarden Nebbølle i Lolland. Jlden brød, ud henimod Klokken 12, og angreb med saadan Hurtighed samtlige Gaardens betydelige Bygninger, at disse omtrent i 2 Timer aldeles opbrændte. Eieren, Hr. Kammerraad Dahl, var fraværende, og hans Søn blev, ved en i hans Sovekammer værende Hunds Allarm, til Lykke vækket at sin Sovn, endnu førend Jlden brod ind i Værelserne, men dog først da den havde omspændt alle Bygningerne. Han maatte desaarsag forlade sit Værelse uden at see andet end en Frakke, hvormed han bedækkede sig, reddet, Af hvilken Aarsaa Jlden er opkommen vides ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Den 9de Dennes saaes i Middelfart Kjøbstad en Borgerfest, hvortil man saalænge de ældste Folk kan mindes ikke kan erindre Magen, da Fyens elskede og ærede Gouverneur, Hs. Høihed, Prinds Christian Frederik, lagde Grundstenen til et nyt Raad, Dom og Arresthuus for Middelfart Bye og Vends Herred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Den 6te Dennes blev Biskoppen over RibeStift, Dr. Theol. Hertz, R. af D., begravet og ledsagedes til sit Hvilested af et talrigt Følge saavel af Omegnens Geistlige, som Byens Jndvaanere, Processionen gik fra Bisperesidentsen til Domkirken; her tolkede Hs. Høiærværdighed Hr. Stifts- og Amtsprovst Dr. Theol. Koe. foed i en hjertelig Tale sin og den almene Veemodsfølelse ved denne elskede Foresattes altfor tidlige Død. For Talen blev fra Orgelet, ved Hr. Adjunct Hansen, Hr. Musiklærer Lorenzen, 6 fortklædte Damer og nogle af Skolens Discipler afsjungen Plalmen No. 422 og efter Talen No. 424 i den evangelisk christelige Palmebog. En Eg frands lagdes nu af et lidet hvidklædt Pigebarn, paa Kisten og 12 sortklædte Damer stroede Blomster omkring den, fulgte derpaa med Følget til Graven, for og efter Jordspaakastelsen igjen vedBlomsterstrøening at hædre den Hensovedes jordiske Levninger. - J Ribe Stiftsavis læses en kort Necrologie over den Afdøde og tvende skjønne Sørgeqvad, af Stiftsphysikus Randrup og Rector Thorup, til hans Minde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Det beckerske Skuespillerselskab har i Pintse markedet givet dramatiske Forestillinger i Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Kjøbenhavns Børs den 10de Junii. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 212. Spec. 215. Spec. solgtes til 12 Rbmk. 15 s. Disc. 5 pC. - 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 93 3/4 a 94 1/4 Rbdlr. Sedler. Banco 88 3/4 a 88 3/4. Nationalbank-Obligationer af Laanet 4 Febr. 1820.) 102 1 a 103 Rbd. r. S. eller 110 1/4 a 111 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Avertissements. Da jeg agter snarest muligt at ophæve den af mig efter min afdøde Mand Kjøbmand Jørgen. Hansen førte Handel, saa anbefaler jeg mig fremdeles med et udsøgt Partie af Jsenkram og andre Vare i større og mindre Deele. Paa Grund af min ovenanførte Hensigt, kan enhver være forsikkret om at erholde Alt til de billigste Priser. Skulle Realisationen af Varene og min deraf følgende Handels Ophævelse finde Sted, vil den til Handel, saa fortrinlig beliggende Boutique i min eiende og iboende Gaard paa Gravens Gade, samt Gaardens øvrige Leiligheder og Beqvemmeligheder, med Undtagelse af hvad jeg selv til Beboelse maatte re servere mig, kunde faaes tilleie bemeldte Fløttetid, hvorom de Lysthavende i saa Fald nærmere maatte søge at træffe Accord. Aalborg den 6te Juni 1825. Som Laugværge: Wølffert. Abel sal. Jørgen Hansens.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-17
Undertegnede anbefaler sig med al Slags nyelig hjemkommen moderne Damepynt, ligesom jeg ogsaa modtager Tyld til Vaskning, kruser Fjedre og omsyer Damehatte, og haaber derfor mine ærede Velyndere ville forunde mig deres Søgning, da reel Behandling og billige Priser stedse skal være mit Øiemed. Nyekjøbing paa Morsøe, den 14de Juni 1825. Levitte Schwartz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
To Formælinger for Een. (Sluttet.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Fra denne Aften af, synes den muntre Fortrolighed, som havde gjort alle saa lykkelige, at have veget ud af Familiens Kreds; Heinrich blev altid mørkere og mørkere, han talte lidet; ofte traade, naar han saae Broderen, Taarer ham i Øinene; da trykkede han hurtig hans Haand og forlod Værelset. Henriette synes at befinde sig i piinfuld Forlegenhed, hun søgte øiensynlig at undgaae at være allene med Heinrich og bestræbte sig for at vise Edward en Hengivenhed, som denne vel ikke antog for Hyklerie, men dog heller ikke for en inderlig Kjerligheds skjønne Frugter. Efterretningen om den nødvendige Opsættelse af hendes Forlovelse havde hun optagen med en saa selsom Blanding af ikke gandske sand tilsyneladende, Smerte, og undertrykt Tilfredshed, at den nu allerede meere opmærksom bleve Edward, følte hans første ubetydelige og senere hen næsten undertrykte Mistanke med nye Styrke fornyet hos sig. Dog han ville have Vished, og hvor skulle han erholde denne, Hans Nærværelse, det følte han, kunne ikke forskaffe ham den; thi det maatte bestandig opvække de Hjerter, der elskede hinanden, og ikke torde, til evigvarende Kamp med sig selv.Men, tænkte han endelig, naar du under en Forevending bortfjerner dig paa nogen Tid, viser du derved de Elskende en Mulighed til deres For ning, især naar du erklærer dig nødsaget til, om ikke for bestandig, saa dog for lang Tid at maatte renuncere paa den Lykke at besidde Henriette Thi det følte han, at Heinrich for hengav sit Liv, og ville beslutte at blive evig ulykkelig, før han ville berøve sin Broder det, som han maatte ansee for hans høieste Gode i Livet. Dog hvem ville give ham Efterretning naar han var borte om begge de Elskendes Tilstand, hvem han saa gjerne ønskede at gjøre lykkelig? Hvem kunnesige ham, om han ved sit Offer ville udvirke det, som han ønskede at bevirke, Jngen var bedre i Stand dertil end Clemmentine. Hende maatte han anbetroe sin Hemmelighed. Af hende kunde han vente den kraftigste Understyttelse. Han søgte Leilighed til at tale med hende allene, og fandt den efter faa Dage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
En Aften, da den Werniske Familie havde under Ledsagelse af Heinrich tagen en Spadseer, tour, hvori Clementine formedelst en Upasselighed, ingen Deel kunne tage, indtraf Edward fra Staden tidligere end man ventede ham. Just sad den ædle Pige hensunken i dybe Tanker over hendes Skjebne og hendes Hjerte, paa Sophaen. Edwards billede stod for hende med dets hele Elskværdighed. Hun følte med Smerte og Anger hvor dyrebar, hvor undsigelig dyrebar han var hende; men ogsaa hvormeget Taknemmelig og hed forpligtede hende til at bekjempe og gandske opofre hendes Følelser for Venindens Bedste, selv. om Edward kunne deele hendes Følelser. En stille Bøn fra det Høie om Kraft dertil opstod fra hendes Bryst, da Edward traade ind i Værelset. Han bad, hun ville tillade ham at tage Plads ved Siden. af hende; thi han havde en vigtig Hemmelighed at opdage hende. Angestfuld lyttede Clementine til ethvert af hans Ord. De veed, min Veninde, sagde han, at jeg altid har baaren med Uvillie det Tryk af fremmed Tyranie, som nu betynger vort Fædreneland, jeg har undertiden laant denne Uvillie Ord. For kort Tid siden skrev jeg et bittert Epigram om fremmed Tyrannie, som tilfældigviis forsynet med mit Navns Underskrift, faldt i Hænderne paa Spioner. Just nu erholdt jeg Efterretning om, at man vil bemægtige sig min Person, og da sandsynligviis gjøre kort Proces med mig. Jeg maae flye for at sikkre mig i det mindste for Øieblikket for enhver Voldsomhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
Blandet. En ung Mand blev nyelig overkjørt af en Kul vogn ved Kilwinning i England, og døde strax Man sendte Bud efter hans Søster, som da hun saae hendes Broders døde Legeme, blev saa angreben, at hun øieblikkelig faldt død ned paa Stedet. Alle mulige Midler bleve anvente for at faae hende til Live igien; men forgjeves.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
En Forpagter i Chediston i Suffolkseire, havde et Barn, hvis Moder nyelig fandt det død i Vuggen, i hvilken hun havde lagt det for en kort Tid siden fuldkommen frisk. Hun tog sig det saa nær, at hun var nødt at gjøre en Reise for at adsprede sig. Faa Dage efter hendes Afreise, fandtes det tilbageblevne Barn, næsten 6 Aar gammel, druknet i en Park, tæt ved Huset. Dette knuste næsten den ulykkelige Moders Hjerte. Om trent for tre Uger siden, opdagede man, at der var kommen Jld i den samme Forpagters Huus; og man kom til Vished om, at der med Villie var sat Jld derpaa af Ammen til de to Børn. Hun tilstod, at hun med Straae havde sat Jld paa Frugtkammeret, at Livet var hende til Byrde, og at hun begik Handlingen i Haab om, at hun skulle blive hængt derfor. Alt dette opvakte Mistanke om, at hun havde dræbt det ene, om ikke begge Børnene, men man kunde ikke overbevise hende derom, hun sidder nu i Fængsel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
J Bordeaux har den 2den Juni været en frygtelig Jldebrand, som opstod om Aftenen imellem Kl. 7 og 8 i Hr. Boyers Pakhuus i Bacalen, ved en Daglønners Uforsigtighed med et Lys. Omtrent 2500 Stykfade Brændeviin foruden mange andre Varer, gik for ham og flere Kjøbmænd tilgrunde. Skaden anslaaes til 4 Mill., hvoraf det Meste dog skal have været assureret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-24
J Bordeaux har senere været en betydelig Jldebrand, hvorved Hr. Lafittes Sukker=Fabrik, med alle Forraad, ødelagdes og to tilgrændsende Bygninger bleve stærk beskadigede.