JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Fædrelandet. Af et Brev fra den danske Orlogsbrig St. Thomas, ved de vestindiske Øer. – Uagtet den Orcan, som rasede her den 2den dennes, er den frygteligste, der kan mindes, siden Aaret 1780, er dog Alt vel ombord i de danske Orlogsbrigge. Vi kom netop samme Morgen fra St. Croix og vilde ind til St. Thomas, da vi, ahnende ondt Veir, alle stode udefter og krydsede hele den frygtelige Nat imellem St. Thomas og St. Croix. Vi havde et skrækkeligt Veir, men vare dog udenfor den egentlige Orcan. Dagen efter kom vi ind til St. Thomas, og saae der den rædsomme Ødelæggelse. Henimod 30 Skibe ere deels drevne paa Land, deels sjunkne, og hele det ene Qvarteer af Byen blæst ned; Huse vare væltede og flyttede ud paa Gaden, de høie Cocustræer rykkede op med Roden, og Alt vidnede om Ødelæggelse, 50 Mennesker ere omkomne i Byen, og en stor Mængde Vrag drev om i Havnen. (Helsingøers Av.)Hr. Justitsraad Haxthausen, forhenværende kongelig Kasserer for Øerne St. Thomas og St. Jean, boende paa Nørregade Nr. 32, anden Sal, i Kjøbenhavn, har, i den Hensigt at komme en her offentlig yttret Forventning imøde, om at Een maatte ville paatage sig det, tilbudt sig at ville modtage og oversende, til den paa St. Thomas værende Forening, de Bidrag af Penge, hvormed Menneskevenner her kjærligen ville komme deres haardt betrængte Landsmænd til Hjælp, og for hvilke han da i sin Tid vil afgive en udførlig Beretning: om hvad der er indkommet og hvorledes fordeelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Kieler Correspondentsblad af 15de Septbr. vil fra paalidelig Kilde være underrettet om, at Hs. Maj. Kongen har affordret samtlige vedkommende Collegier deres Rapport og Betænkning om, hvorvidt de til deres respective Ressort henhørende Stænderforhandlinger af dem ere blevne behandlede og fuldendte. Som Følge heraf siger Kieler Bladet turde Tingene venteligt nu faae en raskere Fremgang, og Stænderforsamlingerne til Foraaret blive indkaldte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Man er nu alvorlig betænkt paa, at lade Pløner-Søen for en stor Deel løbe af, hvorved der vil kunne vindes over 1,000 Tdr. Ager- og EngLand. En combineret holsteensk og entinsk Commission er bleven nedsat til Sagens nærmere Overveielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
(Kieler Correspd.) Den fra sin tidligere literaire Virksomhed heri Landet bekjendte Jslænder, Hr. Th. G. Repp, der efter mange Aars Ophold i Storbrittanien, som Bibliothekar ved Advocaternes Bibliothek i Edingburgh, nylig er kommen tilbage til Kjøbenhavn, har erholdt Bevilling til at afholde offentlige Forelæsninger over det engelske Sprog og den engelske Literatur. (O. Th. Av.)J Kjøbenhavn er i denne Tid atter et Barn forulykket ved de smaae Børnevogne. "Det er dog besynderligt siger den Frisindede at ingen afde herværende Mechanici kunne opfinde et Kjøretøi, der forener Sikkerhed med de nærværende Vognes Lethed og andre gode Egenskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Et Selskab i Horsens agter fra næste Aars Begyndelse (hvis Subscriptionen bliver tilstrækkelig) at udgive et Ugeblad af blandet Jndhlod. Nøiere Bestemmelse desangaaende vil imidlertid nærmere blive bekjendtgjort. (Hors. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
J Anledning af en opstaaet Meningsforskjellighed mellem Provsten og Landfogden paa Ærøe, om hvorvidt den geistlige Mægling skal forudgaae Skilsmissesager som anlægges ved Retten, har Cancelliet i en Skrivelse af 2den d. M. bifaldet Landfogdens Formening, at Frd. af 18de Octbr. 1811 og 30te April 1824 indskrænke sig alene til de Tilfælde, hvor Separation eller Skilsmisse skal bevirkes adAnsøgningsveien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Den af Claudius Rosenhoff forfattede Sang, der blev afsjunget ved Hages Grav meddeles herved: Mens Hostens Vind i Herthas Lunde. Alt hvirvler med det faldne Løv, Mens Mange vaktes, Flere blunde, Vi jorde her en Broders Støv. Han blundedei, men djærvt og frit Til Landets Tarv han gjorde Sit. "J Gravens mørke, tause Gjemme, Nedsynker Alt, hvad aander Liv, Døe! sagde med almægtig Stemme Den samme Gud, som sagde: Bliv, Dog Støvet kun vi sænke ned; For Aanden er en Evighed. Støv vorder Støv; men Aanden lever, Den lyse, ædle Sandhedsaand! Sin Flugt den over Tiden hæver, Ei Evigheden kjender Baand. Det vidste vi, allvise Gud! Og dog vi brød i Klager ud. Tilgiv, 6 Fader i det Høie, Om ei det var hengivent Sind, Om Taaren bæver i vort Øie, Om Smerten blegnet har vor Kind: Vi føle kun vort dybe Savn, Hans Vinding har ei jordisk Navn. Fred med hans Støvl hans Aand vil leve, Begeistre dem, der sørge nu, Vil Ynglingen med Kraft omsvæve, Og rinde Manden tidt ihu, Vil vise dem den rette Sti Som gjør den Undertrykte fri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Bladet Fædrelandet, der udkom den 21de dennes, Hages Begravelsesdag, var denne Gang iført Sørgedragt, en sort Rand om alle Columnerne, og Jndholdet var ene helliget Hage. Vi vilde have kaldt det en Lovtale over den Afdøde, dersom vi ikke frygtede for at Folk derved skulde ledes til at troe, at der var sagt mere end Sandhed. For at give dette Blads Læsere en Jdee og Jndholdet, meddele vi her enkelte Steder, og blandt Andet det hvor Hages offentlige Lærerembede omtales, hvor det hedder: Hage havde Nationen til Tilhører." Gud give, jeg kunde sige, Nationen har havt Hage til Lærer, thi af ham kunde vi have lært at agte Sandhed over Alt, ikke at bole med Skinnet og krybe for Løgnens mægtige Haandlanger; at stræbe efter det Gavnlige og Nyttige, fordi det er det Sande og Rette ikke at krybe i Støvet, fordi man er født nær ved Jorden, og ikke at troe den ophøiet over Verdens Dom, som Forholdene have stillet paa et høit Standpunct i Livet. Vi kunde af Hage have lært, at give Gud hvad Guds er, Kongen hvad Kongens er, og Folket hvad Folkets er. Ogsaa om Hages Domfældelse, indeholder det Hentydning, i det der siges: Hage hadede Uret, og tang aldrig, naar han troede at der skeete Uret. Dog engang, i Dit Livs sidste Dage, tang Du, min afsjælede Ven! da Du vilde have talt. Døden har nu for Din Mund lagt det store Segl, som ingen jordisk Konges Naade kan bryde, og Din Ven skal ikke vanhellige den dybe Kummer og den livsnagende Harme, som udsugede den sidste Draabe af Dit Hjerteblod, ved at drage Dødens Slør fra den." Ligesaa sandt som smukt, siges der til Slutning: "J Roeskilde hviler Du Hvor Kongens Been skulle smuldre, hviler hans sande Ven, thi den er Kongens sande Ven, derer Folkets sande Ven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Stolemagermester Dessau i Aarhuus, der, som bekjendt, havde opfordret til Forening om en Reise til America, har nu i Følge en senere Annonce af ham i Aarhuus Avis fundet saa mange Deeltagere, at Reisen næsten kan ansees for afgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Et Fartøi paa 50 til 80 Commercelæster i seilbar Stand, søges derfor til Kjøbs, eller, som helst ønskes, mod Ombytning af Eiendomme i Aarhuus. Attraaende beder Hr. Dessau at tilmelde ham saadant i portofrie Breve. Jøvrigt kunne endnu Passagerer modtages, der for deres Fragt faae Actier i Skibet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
De sidste Nr. af Folkebladet meddele Committee=Betænkningen (af O. C. Høeg=Guldberg, Salicath, Delbanco, H. P. Hansen, Schouw) som er afgivet i Anledning af de til Trykkefrihedsselskabet. indkomne Forslag til en Forandring i Maaden hvorpaa Selskabets lovgivende Myndighed udøves. Committeen har i denne Betænkning indstillet, at den lovgivende Myndighed overdrages en af 100 Medlemmer bestaaende Repræsentant=Forsamling, hvis Medlemmer vælges blandt alle Selskabets Medlemmer uden Undtagelse, af Moderselskabet og de valgberettigede Filialselskaber, nemlig de, der have i det Mindste 47 Medlemmer, hvorved disse Selskaber altsaa middelbart blive deelagtige i Selskabets Virksomhed. Det er heraf en Selvfølge, at de nærværende Generalforsamlinger hæves. Repræsentantforsamlingen, som holdes 2 Gange aarligen og skal være offentlig, vælger igjen af dens Midte, en Bestyrelse bestaaende af 20 Medlemmer, en Formand og en Vice-Formand, og Bestyrelsen atter af sin Midte en Skriftcommittee, som foruden Formanden og Vice-Formanden, bestaaer af 7 Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Jndtil afvigte Løverdag Eftermiddag Kl. 3 havde 1030 Skibe clareret Sundtold i Maanedens, og 10,067 i Aarets Løb. Kjøbenhavn, den 24de Septbr. 1837. Det er een af de mange Runer, som Forfatteren af Budgettet havde kastet for den danske Nation, da de anførte de vestindiske Revenner til 50,000, og Udgifterne til 39,000 Rbd., og dette var al den Oplysning som Budgettet indeholdt om de vestindiske Jndtægter og Udgifter skjøndt det er vitterligt, at der fra Vestindien i de senere Aar er skeet Remisser af flere Gange 50,000 Rdl. og at Udgifterne ogsaa langt overstige 39,000 Rdl. Ethvert Bidrag til at forklare dette, som for den Uindviede synes ubegribeligt, vil saaledes være kjærkomment, og det er fornemmelig af den Grund, at vi gjøre opmærksomme paa, at Hr. Major og Landfoged paa St. Jan, J. Magens, men af den vestindiske Regjering suspenderet den 6te Juli, som rigtig eller urigtig vil Tiden lære, har indbudt til Subscription paa sin Biographi, som han vil lade udgive i Kjøbenhavn. - Jkke at jeg noget Øieblik siger Hr. Magens kan antage, at samme i og for sig selv, kan have nogen Jnteresse for det Offentlige, men da det er mange bekjendt, saavel her paa Øerne som i Danmark, at der i en Række af Aar har existeret et ubehageligt Forhold mellem Hr. General-Gouverneur v. Scholten og mig, ønsker jeg at underrette disse om de sande Aarsager hertil. "Jeg vil tillægge det lille Værk en større Jnteresse ved paa samme Tid at give en historisk Beretning om Handelen paa St. Thomas fra 1815 og en kort Udsigt over St. Thomæ Toldvæsen indtil sidste Forandring tog Sted her ved Toldkammeret. - Planen skal nærmere udkomme. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Nykjøbing. Da det formodentligen ikke vil være uden Jnteresse at erholde en Oversigt over Høstens Udfald ogsaa i dette Stift, der er en af Rigets kornrigste Provindser, har Redactionen indhentet Efterretning fra flere kyndige Landmænd i forskjellige Egne, hvoraf følgende Resultat er uddraget. Hveden er af Middel Qvantitet med Hensyn til Straae og mindre end middel saavel i Qvantitet som Qvalitet, da en stor Deel blæste af paa Marken. Kjærnen var tildeels tvemoden og den umodne Kjærne liden og slet, og som Følge af gammel Slendrian fandtes der flere Steder Brandi den. Rugen var under et Middelaar, tynd, dog godt besat med Kjærne. Bygget, er som i et Middelaar, smukt af Udseende og vægtigt. Det samme gielder og Havren. Tidlige hvide Erter ere som i et Middelaar, de fylde kuns lidet men ere godt bælgsatte, og smukke af Udseende. De sildige fylde bedre. De graae Erter ere paa mange Steder mislykkedes, men ere godt besatte med Kjærne. Rapshøsten har i Almindelighed været mindre heldig. Rapsen er ikke synderlig givtig, som Følge af den stærke Kulde i Blomstertiden, og de overhaandtagende sorte biller. Kartoflerne ere gode. Høe- og Kløverhøsten var god, skjøndt Kløveret havde taget en Deel Skade paa side Jorder ved den sildige Frost. Høsten kan altsaa antages i det Hele taget at have været en Middelhøst, men hvad der i Særdeleshed anbefaler vore Kornvarer er, at de ere komne veltørrede i Huus, og ere særdeles tjenlige til Udførsel. Da Græsværterne i den bedste Aarstid sattes tilbage, har Smør=Productionen ikke været meget betydelig, og da et ikke ringe Qvantum fra Lolland er udført til Kiel, vil denne Vare=Artikel formeentligen blive søgt. Der er Udsigter til et godt Foderaar, da Høehøsten har været almindelig god og Sæden er vel bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
En gammel Kone her paa Landet, som var dømt til 40 Dages simpel Fangekost for at have stiaalet omtrent en Skjeppe Kornax paa Marken, har i disse Dage unddraget sig Lovens Straf ved at skjære sig i Halsen med en Kniv og derpaa styrtet sig i en Brønd, hvor hun fandt sin Død. Hun havde allerede tidligere, da hendes Forbrydelse blev opdaget, gjort et mislykket Forsøg paa at drukne - Endnu høre Tyverier her til Dagens Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Onsdagen den 27de dennes afholdt det herværende Filialselskab for Trykkefrihedens rette Brug sin ordinaire halvaarige Generalforsamling. Efterat Formanden Hr. Provst Svitzer havde aabnet Forhandlingerne med en passende Tale, meddeelte han Forsamlingen en Efterretning om det i det forløbne Halvaar passerede, hvoraf erfaredes, at Repræsentanterne havde anholdt hos det Classenske FideiCommis om at erholde overdraget den Bogsamling, Fide=Commisset eier paa Corselitze. Hertil havde Directionen ikke været aldeles uvillig, men da den dog ønskede at sikkre Byen, at Bøgerne for stedse bleve der, havde den foretrukket at forære Bogsamlingen til den herværerde Lærde Skole, der hos Directionen for Universitet og det lærde Skolevæsen, havde ansøgt om at et passende Locale maatte indrettes i den gamle Latinskoles Skolebygning til Bøgernes Opbevarelse og til en Læsestue. Endelig skal og Directionen have givet Løvte om en aarlig Penge-Understøttelse til fremtidig Jndkjøb af Bøger. Formanden forelagde derpaa fire indkomne Forslag nemlig: 1) at Selskabet i Forening med de 2 andre FilialSelskaber her i Stiftet søger at udgive et Blad, hvis Tendents skulde være, fornemmelig at sørge for Bondestandens Oplysning; og fra et andet Medlem: 2) at Selskabet skulde opfordre Moderselskabet til at indgaae med en Petition til Stænderne om, hos Regjeringen at andrage paa en Forandring i vor Trykkefriheds-Lovgivning, saa at det overlades til Domstolene at afgjøre om, og i saa Fald hvorlænge, en Forfatter, der har gjort sig skyldig i Presseforseelser, skal være Censur undergivet, ligesom og at det overlades til Domstolene og ikke til Øvrighederne at afgjøre hvad der er politisk Nyt; 3) at Selskabet søger at oprette et Læsecabinet heri Byen, og opfordrer Moderselskabet til, overeensstemmende med § 2 i Lovene, at understøtte det med Bøger og Pengebidrag; og 4) at Selskabet ved at organisere Forelæsninger søger at fremme nyttige Kundskabers Udbredelse. Efterat disse Forslag med Undtagelse af Nr. 3, der blev taget tilbage, vare gjorte til Gjenstand for en Debatte, bleve de satte under Afstemning, hvis Resultat blev at de forkastedes. Sluttelig blev der foretaget Valg paa en Revisor og en Decisor og faldt Valget da paa Dhrr. Kammerraad Amtsforvalter Parelius som Revisor, og Rector Rosendahl som Decisor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Ved Tallotteriets 1457de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 20de til den 27de Septbr. 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Fuldmægtig Lystager; Jomfru Bierring; Stud. Stallknecht; Discipel Olsen; Hr. Neumann, Provisor Wissing. Med Personposten: Assessor Buchvald; Proprietair Jacobsen, Kjøbmand Kroyer. Med Dagvognen: Hr. Holm; Mad. Nielsen; Pastor Bech med 2 Børn; Forvalter Fogh. Udenfor Posterne: Consistorialraad Boeck med Familie; Grosserer Petersen; Provisor Nielsen; Grosserer Erichsen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Hr. Hage; Frøken Ross. Med Personposten; Procurator Tidemand, Kjøbmand Lange; Grosserer Petersen. Med Dagvognen: Hr. Abrahamsen. Udenfor Posterne: Slagter Frank Consul Hage; Hr. Simonsen; Forpagter Aagaard; Papiirhandler Bing; Capitain v. Schlegel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Med Dampskibet Frederik den 6te, afgik den 25de September fra Øerne til Kjøbenhavn: Capitain v. Deichman med Frue og 4 Børn; Fru Bille; Mad. Formann, 3de Jomfruer Bierring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Gudstieneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Tirsdagen den 3die October Formiddag Kl. 10 bliver Altergang i Nykjøbing Kirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Bekjendtgjörelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Musicalsk Aftenunderholdning. Med godhedsfuld Understöttelse af flere saavel inden, som udenbyes Ampteurer, giver Undertegnede, efter flere Musikvenners Önske, paa förstkommende Onsdag Aften Kl. 7, i Hr. Gjæstgiver Thomsens Sal en musicalsk Aftenunderholdning, hvis Indhold nærmere vil erfares. Entree-Billetter a 4 Mk. Stykket, erholdes forelöbig i mit Logie hos Hr. Gjæstgiver Thomsen samt ved Indgangen som aabnes Kl. 6. Nykjøbing den 28 Septbr. 1837. F. C. Lemming, kongl. Kammermusicus og Medlem af det kongl. svenske Academie i Stockolm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Dampskibet. Frederik den Sjette. afgaaer Fredagen den 29de September d. A. om Morgenen Kl. 8 fra Kjøbenhavn til Kiel, anløbende som sædvanligt Grønsund og Gaabense Fredageftermiddag; derimod afgaaer Dampskibet fra Torsdagen den 5te October d. A. indtil Fartens Ophør, medio November, fra Kjøbenhavn til Rege Kiel hver Torsdageftermiddag Kl. 5, og vil da anløbe Grønsund og Gaabense, paa Udreisen til Kiel, hver Fredagmorgen tidlig. Paa Hjemreisen fra Kiel vedbliver Dampskibet at anløbe Øerne hver Søndagmorgen. Comptoiret i Kjøbenhavn, Kronprindsessegaden. Nr. 395 den 22de Septbr. 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
En sort Hest uden Aftegning, 4 a 5 Aar gammel, fiinhaaret Manke, beslaaet paa alle 4 Been, er Natten mellem den 24de og 25de dennes bortgaaet fra Gaardmand Niels Skræders Mark i Egense. Hvo som maatte have optaget denne Hest, anmodes om, at levere den til Kjøbmand Hansen i Nykjøbing, der udbetaler en passende Douceur. Lindeskov den 27de August 1837. Albrecht Sørensen, Skovfoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Faxøe Steenkalk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Den 3die og 4de October kan bekommes nybrændt Faxøe Steenkalk fra mit Brænderie. Nykjøbing den 29de Septbr. 1837. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
En temmelig stor og god Bilægger=Kakkelovn er at faae Tilkjøbs hos Skoemager Schou i Nykjøbing. Af Umyndiges Midler kan strax erholdes til Laan 589 Rbd. 2 Mk. 11 s. Grevskabet Christianssædes østre Districts Overformynderie. den 20de September 1837. J. M. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Auctioner. J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Vognmand Niels Hansen og Hustrue Chatrine Marie Jacobsdatter, bliver det, bemeldte Boe tilhørende og paa Hiørnet af Bredgade og Hollændergade her i Byen under Nr. 195 beliggende Sted med Tilliggende, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 30te October, 13de og 27de Novbr. d. A. Formiddag Kl. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 23de Septbr. 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Jfølge passeret Forlig og Jndførsel samt vedkommende Udlægshavers Begjæring bortsælges en Parcel af Arvefæstegaarden Danielsborg med Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. 2 3/4 Alb. med tilhørende 18 Fag Huus, beliggende i VesterSchjørringe under Grevskabet Christianssæde, ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: Fredagen, den 20de October 1837, hver Dags For Fredagen, den 3die Novbr., og middag Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-29
Løverdagen den 18de Novbr. de 2 første Auctioner afholdes paa Grevskabet Christianssædes ordinaire Tingsted ved Pederstrup og den sidste paa den bortsælgende Eiendom, der fortiden besiddes af Behms Enke. Conditionerne ere 8te Dage forinden 1ste Auction til Eftersyn hos Secretair Procurator Bagger paa Raahaugegaard. Forestaaende tjener til Efterretning saavel for Lysthavende som for Panthavere overeensstemmende med Placat af 22de April 1817. Pederstrup den 24de Septbr. 1837. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-01
31te Aargang. Lollands-Falsters No. StiftsCidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-01
Udenlandske Nyheder. England. Endnu er Parlamentet ikke samlet, og hvad de engelske Journaler derfor indeholde er kun Stridigheder mellem de forskjellige Partier, hvilke, da de næsten blot ere personlige, ingen Jnteresse have for andre Lande. Hvorledes Englands politiske Forhold er til flere andre af Europas Magter, derom lader sig aldeles intet bestemt anføre, thi endnu er Politikken her som overalt indhyllet i Hemmelighedens Slør. Vist er det imidlertid, at der mellem den engelske Gesandt i Athen og den græske Premier=Minister v. Rudhart føres en hæftig Note=Vexling, hvori Førstnævnte besværer sig over, at Englands Jnteresser der tilsidesættes til Gunst for Østerrig og Bayern. Ligeledes synes Søefarten paa det sorte Hav at ville give jevnlige Anledninger til Stridigheder mellem England og Rusland, og de russiske Krydsere have saaledes atter optaget et engelsk Skib, der dog senere blev frigivet, da det befandtes kun at være ladet med Sukker. Efter et Rygte i Constantinopel skal endnu et engelsk Skib være optaget, men bestemte Efterretninger mangle dog herom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-01
Frankrig. Eensformigheden i det offentlige Liv er her kun bleven afbrudt ved en Emente i Angouleme, som dog nu allerede igjen er stillet. Anledningen til dette urolige Optrin gav Biskoppen, der, for at følge Erkebiskoppen af Paris's Exempel, gjorde Paastand paa nogle af Byens Jorder, som tidligere havde tilhørt Gestligheden, og for at tydeliggjøre denne sin Fordring, lod han om Natten op plante et Kors paa det omtvistede Jordstykke, men da Folket om Morgenen saae det hellige Tegn, reve de det ned, sønderslog det og slæbte det omkring Gaderne, ved hvilken Leilighed de tillige sang Marseillaisen. Præfectens Opfordring til Rolighed blev Søndagen den 1ste October 1837. besvaret med et med med Præfecten" og Gensd'ar merne, som med Magt søgte at tilveiebringe Orden, bleve drevne tilbage, hvorpaa det endelig lykkedes det tilkaldte Militair atter at tilveiebringe Orden, dog først efterat Flere vare blevne arresterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-01
Endnu vedvare Forberedelserne til Toget mod Constantine, men Feldtoget selv er endnu ikke begyndt, kun en Rytterfægtning har fundet Sted, da General Damremont ved en Recognoscering stødte paa de fjendtlige Rytterhobe. - Her har Frihedens Sag tabt en af sine Veteraner, i det den gamle, ædle Buonarotti, er død i sit 77 Aar. Som Yngling sønderrev han ved den franske Revolutions Udbrud sit Adelsdiplom, og har siden stedse været Frihedens Talmand.