JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Udlandet. Tyrkiet. Den tyrkiske Statstidende indeholder et curiost Actstykke i Anledning af Sultaninde Aties Formæling med den nye Handelsminister, Feth i Pascha, og den forrige Handelsminister, Sald Paschas Udnævnelse til Kapudan=Pascha eller Storadmiral. "Som Hvermand veed - hedder det deri - saa befinder vor storherrelige Flaade, sig fortiden i Alexandrien, men da nu ogsaa dette Land hører til vore Stater, saa har dens Ophold sammesteds intet Ondt at betyde, heller ikke tvivler jeg paa, at man drager tilbørlig Omsorg for Flaadens Officerer og Mandskab. Da imidlertid Antallet af de storherrelige Skibe, som befinde sig i det herværende Sø=Arsenal, ligeledes er betydeligt og Forretningerne i Sø=Arsenalet saavelsom Marinens Anliggender overhovedet fordre en dygtig Leder og Achmed Pascha (den hidtilværende Kapudan) allerede bliver noget længe i Alexandrien, saa er Overdragelsen af KapudanVærdigheden paa en dygtig Mand bleven en Gienstand af presserende Vigtighed" osv. Som det af tidligere Beretninger lader til, vil Kapudan=Pascha imidlertid endnu blive en god Stund i Alexandrien og med Flaadens Officerer og Mandskab har det heller ingen Nød, da Mehemed, som bekjendt, har forenet begge Flaaderne under eet Flag med hinanden. Samme Beretninger levere en Beskrivelse af det store pragtfulde tyrkiske Admiralskib Mahmudiehl, ombord paa hvilket Flaadernes Foreningsfest sidst blev feiret. Mahmudie, er det største Linieskib, som nogensinde har existeret. Det er 260 Fod lang, 52 F. bred, gaaer 29 Fod i Vandet og taget næsten lige saa høit frem over Vandfladen. Paa det første Dæk fører det 40 Toogtredivepundinger og 4 titoms Bombekanoner, paa det andet ligeledes 40 Toogtredivepundinger, paa det tredie 40 Firedatyvepundinger, altsaa i det Hele 144 Kanoner. Admiralskabytterne ombord paa Mahmudieh" ere meublerede og decorerede paa det Brillanteste; Gulvet i Admiralens Bibliothekstue, der befinder sig paa Galleriet langs med Agterdelen, er belagt med et kostbart Tæppe, hvorpaa de skjønneste Roser, prange, paa høire og venstre Side af Bibliotheket straale 2 Gemakker, der ere tapetserede med blaat Atlas og belagte med Tæpper, hvorpaa kun een stor Sopha befinder sig; til disse Værelser støde Badegemakkerne, der bestaae af hvidt Marmor. Salonen foran Bibliotheket, hvortil Admiralens Sovekammer og Dagligstue støde, er meubleret med Stole og Borde af Mahogni og bruges som Spisesal. Hvad Luxus og Pragt angaaer, da er paa dette Skib intet sparet, hvorimod hvad der angaaer Skytsets hurtige Betiening og Sikkerhed er blevet ganske overseet. J N. der.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Fra London meldes tvende væsentligere Nyheder, den første, at Kongen af Preussen skal have ladet forespørge hos Biskoppen af London, om han vilde paatage sig at ordinere de evangeliske Biskopper i de preussiske Stater; den anden, at befalingsmanden over den mod China udsendte Escadre har Ordre til, først at bemægtige sig Den Formosa, dernæst blokere Chinas Hovedhavne og, naar dette ikke skulde bringe det himmelske Riges Hersker til Eftergivenhed, da at ødelægge (?) Canton og, om det skulde behoves, ogsaa andre chinesiske Søstæder. Fordringerne til den chinesiske Regjering skulle bestaae i: 1) en Godtgjørelse for al den Opium, hvis Udlevering imod al Folkeret er bleven den brittiske Agent aftvungen, saavelsom for al anden Skade, der siden er tilføiet. brittiske Undersaatter; 2) fuldkommen Skadeserstatning for al den, den brittiske Agent og Englands Flag tilføiede, Haan og Fornærmelse; og 3) Gjenoprettelse af de forrige Handelsforhold og Sammes Garantering ved Jndrømmelsen af en eller anden Ø i Mundingen af Canton-Floden til derpaa at anlægge et europæisk Factori. Da det er at vente, at Chineserne ikke saa let ville give efter, men snarere søge at hævne sig ved Fjendtligheder mod det brittiske Gebet, saa er der tillige afgaaet befalinger til Indien, at forstærke Besætningerne omkring Himalaya=Bjergene, i Assam og ved det birmanske Riges Grændser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
De af den franske Pairsret for Deelagtighed i Attentatet af 12te Mai f. A. Domfældte ere den 4de de i 2 Cellevogne (Vogne med særskilte indvendige Rum, hvori man ikke kan høre, om der befinder sig Nogen i den øvrige Deel af Vognen, førte fra Paris deels til St. Michel deels til Doullens. I den første Vogn befandt sig den med Deportationsstraf benaadede Blanqui, der var meget nedslaaet. Han ønskede (hvad iøvrigt ikke syntes at være Tegn paa Nedslagenhed) at turde tage en Roman af Alex. Dumas med sig, men hvilket blev ham nægtet. Paa særegen befaling af Ministrene vare samtlige Fanger uden Lænker.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Den sidste Madrider=Post har været opholdt af Cabreras Bander, der begynde at streife om i Guadalaxara og endog have nærmet sig Madrid paa 6 Miil og fordret Rationer i Alcala de Henares. Jfølge Beretninger fra Saragossa have Carlisterne i de sidste Dage af Januar under Kanonsalver afsjunget et høitideligt Te Deum for Cabreras Helbredelse!
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
J forskellige Egne af Polen ere flere Geistlige blevne arresterede. Dog skal hertil ingen politisk Anledning have været. Den russiske Regjering arbeider paa, ved Udryddelsen af Catholitismen at fuldende Polens Jndlemmelse som tior Medstand fra Geistlighedens Side, der vel har givet Anledning til Arrestationerne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
J de nordamerikanske Fristater har Opbrændelsen af et Dampskib atter vakt almindelig Bestyrelse, som imidlertid ved Amerikanernes næsten til anden Natur blevne Ligegyldighed for saadanne Ulykkestilfælde snart vil være forvunden. Det forulykkede Dampskib, Lexington, forlod Newvork den 13de Jan. om Eftermiddagen med 100, ifølge Andre 150, Passagerer og Matroser samt fuld Ladning, væsentligst bestaaende af Bomuld. Kl. 7 1/2 geraadede Træværket i Nærheden af Varmerorene og derpaa ogsaa Bomulden i Brand, og efter en Times Forløb var Skibet nedbrændt indtil Vandgangen og kun 3 Personer, Maskinemmesteren, en Matros og en Passageer, lykkedes det, paa Skibsvrag og Bomuldsballer at holde sig 15 Timer over Vandet, indtil de bleve reddede af et andet Skib, alle de Øvrige synes at være omkomne. Under Branden havde man sat Baaden, ud, men der styrtede saa Mange i dem, at Vaadene kantrede og de, som paa denne Maade vilde redde sig, druknede. Man giver Rbederiets Letsind Skyld for Ulykken, da Skibet allerede for flere Maaneder siden var blevet condemmeret som udueligt til at befare Søen og desforuden paa Henreisen fra Boston til Newyork ligeledes ved Varmetørene var geraadet i Brand.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
De i de ficilianske Provindser Palermo, Girgenti og Trapani under 15de Mai f. A. oprettede Krigsretter ere vedet kgl. Decret af 23de Decbr. f. A. prolongerede til Slutningen af dette Aars Juni Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
J den hannoveranske Stad Osnabrück er der nu gjort Begyndelsen med, ved Militair at tiltvinge sig Skatternes Betaling. Restanterne maae selv betale de med den militaire Jndqvartering i dette Diemeed medgaaende Omkostninger. Paa denne Maade ere nu flere Restancer indgaaede, men Alt under kraftig Protestation mod de anvendte Tvangs=Forholdsregler.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Ved Hertugen af Orleans's Hof - fortæller National er udbrudt en Slags Borgerkrig iblandt Hofmændene.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Efter Juli Revolutionen vare nemlig de egentlige Hofcharger blevne afskaffede og til Erstatning creeredes en Mængde Adjutanter, Ordonnantsofficerer og andre militaire Fortrolige af Kongen og Prindserne. Men efterhaanden, eftersom man altid vendte mere tilbage til ancien regime, fandt man denne Omgivelse, der tildeels var af borgerlig Herkomst, ikke ganske passende til det Orleandske og Meklenborgske Huses bøie Adel. Nu bleve i al Stilhed udnævnte 3 adelige og ikke militaire gentilhames d'honneur; disse intrigerede nu mod de Militaire og bragte det endelig saavidt, at de bleve anseete som de egentlige Hof- og Huuskammerater, hvorimod det nægtedes Adjutanterne, Officererne opv. at indfinde sig ved Hoffet uden særegen Jndbydelse. Militairet har nu travlt med at vinde det tabte Terrain igjen. National forsikkrer, at det har sin Beretning om disse Smaakampe fra en Mand, der med Virgil kunde sige: "Quarum pars magna fui. det franske Blad Commercel fortæller, at da Keiseren, den 7de Jan. i St. Petersborg holdt en stor Parade, overraskedes han ved at General Tichernitschew lod 4 Detaschementer af Veteraner forbidefilere, hvoraf det første havde Medaillen for Jndtagelsen af Paris, det andet for det persiske Felttog, det tredie for det tyrkiske og det fjerde for det polske. Keiseren sagde: jeg ønskede blot endnu at see to slige Detaschementer: eet, som repræsenterede mine Troppers Fremskridt i Asien, og eet, som fremstillede de franske Jdeers Tilintetgjørelse i Vesten Herpaa svarede General, Weimarn. Sire! Deres Majestæt behøver blot at sige et Ord, saa eristerer der i Vesten ikke en eneste fransk Jdee og i Østen ikke en eneste Englænder!" Med de Udtryk: jeg takker Dem, General, for denne Yttring; med Guds Bistand er Jntet umuligt, overrakte Keiseren ham derpaa sin egen Wladimirsorden. Aftonbladet bemærker hvorlunde det, da Kronprinds Oscar i Rigssalen oplæste Throntalen, vakte stor Opsigt, at i samme Øieblik, han udtalte de i Samme forekommende Ord: inden jeg nedstiger i den Grave &c. - faldt fra Hjelmen paa en af de paa Rigssalens Pillarer en relief anbragte Billeder et stort Stykke Gips med Brag ned paa Gulvet for Fodderne af Biskop Tegner, der kort i Forveien i sin Hilsen til Ridderhuset ivrigt havde lovpriist Fastheden og Paalideligheden af alt Gammelt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 10de Februar. Ved Armeebefaling idag er bekjendtgjort, at Hs. K. H. Generallieutn. Kronprinds Frederik Carl Christian igjen overtaaer Generalcommanden over Fyen og Nørre-Jylland fra Torsdagen den 12de d. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
- Hs. D. Hertug Carl til Glücksborg med Gemalinde afreiste i Løverdags Aftes til Kiel. (Berl. T.)- Under 17de Jan, har Kongen resolveret, at ingen Udlænding, som underkaster sig den ved Pl. af 30te Jan. 1838 anordnede Lægeexammen, dermed kan erholde Adgang til Lægepraxis, med mindre han ved bemeldte Examen har erholdt bedste Charakteer. (Coll. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
- Flere Embeder - siger Berl. Tid. i Søndagsbladets Oversigt over Ugens Begivenheder - ere i den senere Tid blevne besatte, og deriblandt Ceremonimelter- og Theaterchefsposten, som begge ere overdragne til Kammerherre Levetzau, der for nød en stor Pension. Kongen har her fulgt, et Princip, som sikkert ogsaa strængt vil blive fulgt ved andre vacante Embeder, nemlig at sætte de Embedsmænd, der staae paa Vartpenge eller Pension, i Virksomhed, naturligviis i Overeensstemmelse med deres Evner og Duelighed. Ved at anvende dette Princip, vil der opstaae en stor Besparelse for Statskassen. Jngen, som for har været i Embedsstilling og paa een eller anden Grund nyder Pension, bør være fritagen for Statsforretninger, med mindre Svaghed eller høi Alder forbyder det, og iblandt de Candidater, som foreslaaes til nye Embeder, bør hiin Classe af Pensionister fortrinligt komme i Betragtning, naar de iøvrigt qvalificere sig dertil. Ere saadanne Vedkommende ikke villige til at modtage det Embede eller de Forretninger, som Regjeringen paalægger dem, da kunne de naturligviis ikke meere gjøre Krav paa Pensionen, en Udgiftspost, der hører til dem, som meest tynge Statskassen, og derfor trænge til al mulig Nedsættelse. Det forekommer os, at Jngen i denne Henseende bør skaanes, og det glæder os, at Kongen netop har begyndt med en duelig høi Embedsmand, som endnu er i sit Livs fulde Kraft. Skal et saadant heldbringende Exempel følges, da ville ogsaa Collegierne kunne udfinde for Pensionisterne passende Forretninger, selv om de just ikke staaer i Forbindelse med en egentlig Ansættelse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
- Den historiske Forening har nylig havt en Generalforsamling, hvorved Professor Velschow valgtes raany til Medlem af Bestyrelsen og Statsraad Kirstein og Theater casserer Rindom til Revisorer, ligesom der optoges 20 corresponderende Medlemmer. Stiftsprovst Tryde henledede Opmærksomheden paa de hadefulde Insinuationer mod Danmark, som jevnligen forekomme i norske historiske Skrifter, navnligen i Samlingerne til det norske Folks Sprog og Historie (især i de Artikler, der hidrøre fra den ellers saa kyndige Justitiarius Bergh); han beklaaede, at Tiden ikke tillod ham at fremkomme med et motiveret Forslag, men han meente, at det vilde være ønskeligt, om Tidsskriftets Redaction vilde lade sig det være magtpaaliggende ved grundige Gjendrivelser af saadanne historiske Urigtigheder og fornærmelige Angreb at hævde Sandhedens Ret. Uden at Bestyrelsen i saa Henseende kunde paatage sig nogen bestemt Forpligtelse, erkjendtes det dog fra alle Sider, at gode Bidrag i denne Retning meget vilde egne sig til Optagelse i Selskabets Skrifter. Efter Forslag af Capt. Baggesen, vedtoges det, foruden de aarlige Generalforsamlinger, der ere bestemte til Ordningen af Selskabets indre Anliggender, at holde Sammenkomster til Forhandling af historiske Æmmer. Selskabet tæller for Tiden 560 Medlemmer; af dets Skrifter er første Hefte udkommet, det andet er alt under Pressen og vil vorde udgivet i Slutningen af Februar. (Fædrel.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
J sidste Møde i Selskabet for Naturlærens Udbredelse forevistes nogle her forfærdigede Daguerreotyper, rimeligviis dem, der ere gjorte paa Høiskolen, og af hvilke isærdeleshed det sneebedækkede Kongens Nytorv udmærkede sig ved sin beundringsværdige Tone og Klarhed. Man kan f.Ex. tydelig see Afbildningen af Elephanten paa MadameKlatts paa Gadehjørnerne opslaaede Placater, og selv i den stærke Forkortning læse Overskriften paa Potten til Hotel(Fædrel.) d'Angleterre.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Hr. Etatsraad Brink-Seidelin i Hiørring har, efter Anmodning fra Trykkefrihedsselskabet, udarbeidet en populair Fremstilling af det danske Skatte og Afgifts væsen, hvorover en Committee, bestaaende af Grosserer Nathanson. Overretsassessor Jacobsen og Statsraad Uns gaard, er valgt til at afgive sin Betænkning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
J Folkebladets" sidste Nr. læses en stærkt ivrende Artikel med de indførte gymnastiske Øvelser for Pigebørn og Damer. Kunne vi end ikke dele den Mening, som Forf. iøvrigt paa en interessant Maade har fremsat, saa troe vi dog, at Enhver vil billige disse hans Ord: at det er en beviist Sandhed, at der fra Forældres og Opdagerinders Side kan udrettes langt meere ved stadigen at paaminde Barnet om Vigtigheden af en smuk Holding, end ved alle de Tvangsmidler, som Gomastiken har opfundet." Naar forresten Forf. i Slutningen af sin Artikel noget vel excentrisk lader Patriotismen tilraabe den anmassende Ny beds Aand. Lad Danmark idet mindste beholde sine Qvinder, saa kunde man vel fristes til at spørge: "Har Danmark da tabt sine Mænde- J Fædrelandet læses et Forslag til Oprettelsen af et architectoniskepolytechnisk Jngenieur-Corps og til Foreningen af de scientisiske og artistiske Skoler, som skulle danne saavel Elever til dette Corps som duelige Civil-Ingenieurer, Polytechnikere, Kunstnere og Haandværkere."- Kbhvnsposten berigtiget med Hensyn til den omtalte Uddeeling ved Hoffet af Gulddaaser og andre Prætiosa: at Dhrr. Heiberg. Andersen og Hartmann ikke henhøre til de dermed Betænkte, hvorimod Commandeur Wulff(som Forfatter til Jnscriptionerne paa Katafalken) var iblandt Modtagerne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Hofraad Hambro har givet 200 Rbd. til Frederik den Sjettes Asyl og en Enke 50 Rbd. (Adr. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Etatsraad Toldkammeteer Schou er i Formiddags død i sit 95de Aar. Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
J et af de sidst hidkomne Nummere af det svenske Astonblad, findes aftrykt et Brev fra Gothenborg, hvori Mad. Bishopls og Hr. Bochsals Ophold sammesteds omtales. Efterat Brevskriveren først har gjort opmærksom paa, at det omtalte Kunstnerpar har havt en Jndtægt i Gothenborg af henved 3000 Rbdlr. Rigsgjeld, uagtet Entroeprisen kun var ansat til 1 Rdl. Banco, klager han over, at Hr. Bochsaa ved sin Afreise ikke har viist sig synderlig accurat i at afgiøre sin Debet, og at han i det Hele har viist en Utaknemmelighed mod Publicum, der ikke stemmer overeens med hans øvrige belevne Væsen. Vel er deringen Tvivl om - siger Kbhvnsposten - at denne Hr. Bochsas Uacuratesse i Liqviden, som Aftonbladet udtrykker sig, maa bidrøre fra en Feiltagelse; men da Rygtet her ikke heller har været saameget galant mod Hr. B., kan det viist aldrig skade at gjøre Vedkommende opmærksomme paa at være accurate med deres Fordringer, for at slige, for begge Parter ubehagelige, Feiltagelser her i Kjøbenhavn kunne undgaaes.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Jfølge Kiel. Corbl." skal endeel af de Posten ved Eckernforde frarøvede Penge (1050 Rbdlr.) være fundne paa Marken. Flere mistænkelige Jndivider i Eckernforde skulle være arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Undersøgelserne over den flere Gange omtalte vidtløftige Sag imod en stor Deel Personer i det sydlige Sjælland, for Smugleri, Tyveri af indsmuglede Varer, Bedrageri, Meeneed, Forlokkelse til Meeneed, usande Forklaringer for Retten m. m. ere nu tilendebragte af den dertil beordrede Commission, bestaaende af Dhrr. Kammerjunker Bülow i Storeheddinge og Agent Schierbech i Nykjøb, paa Falster, hvorefter den egentlige Retssag imod de formeentlig Skyldige er paabegyndt. Antallet af alle de i Sagen indviklede Personer, der trues med forskjellige Straffe, fra Forbedringshuusarbeide indtil Mulcter, udgjør 57. Hvor vidt forgrenet og betydelig Sagen er, kan sees deraf, at den staaer i Forbindelse med et i Efteraaret 1837 fra Hamborg omtalt stort Bedrageri, der, saavidt erindres, angik Varer for en Sum af 20000 Bmk., og af heele dens Natur kan man vente, at dens endelige Slutning vil bringe en Række af sørgelige Kjendsgierninger for Lyset. (Ett. Sjællp.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Ribe frembyder den Mærkelighed, at der ifjor imod 103 Dødsfald var kun 68 Fødsler, samt deraf kun tvende udenfor Ægteskab. Forholdene pleie ialmindelighed at være ganske anderledes. (O. Th. Av.)Hr. Fram. juris Selmers Udnævnelse til Borgemester, og Byfoged i Viborg har der fremkaldt almindelig Glæde.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Jfølge Beretninger i Stiftstidenden var ogsaa i denne Anledning i Mandags Aftes paa Byens Raadhuus af Borgetrepræsentanterne arrangeret en Souper, hvori mange af Byens Borgere og flere af dens Embedsmænd deeltege. Efterat Hs. M. Kongens og Hs. M. Dronningens Skaaler vare udbragte, blev en vakker Sang afsjungen, hvorefter Formanden for Borgerrepræsentanterne, Hr. Kjøbmand Philipsen, i nogle hjertelige Ord tolkede Borgernes Glædeover at Hs. Maj. havde sat i Spidsen for Byens Commune en Mand, der i en Række af Aar ved sine humane Grundsætninger og sit Retsind havde vundet Viborg Borgeres og Jndvaaneres uskrømtede Velvillie og Agtelse, og at vor allernaadigste Konge ved dette Valg visselig var imode kommen disses almindelige Ønske, og sluttede med at udbringe en Skaal for Hr. Borgemester og Byfoged Selmer. Derpaa tog Sidstnævnte Ordet, blandt Andet vitten de: at den Tanke vilde være ham usigelig kiær, dersom han maatte være saa heldig i sit nye Embede, og hvorier han efter yderste Evne skulde bestræbe sig, at kunne iblandt Viborg Borgere og Jndvaanere vedligeholde den Yndest og Velvillie, som han i de 13 Aar, han havde levet iblandt dem, havde vundet. Herpaa udbragte Hr. Borgemester Selmer en Skaal for Viborgs Borgere og Jndvaanere. Dernæst udbragtes flere Skaaler, saasom for Stiftsøvrigheden, for Byens Raadmand, Hr. Kammerraad, Hospitalsforstander, Hansen, for Borgerrepræsentanterne, for Byens Stænderdeputerede, Hr. Landsoverretsadvocat Møller, for Embedsmændene i Viborg og ved Hr. Stiftamtmanden 2de Skaaler, for Hr. Stadshauptmand Harder og Fødelandet. Flere forskjellige Skaaler bleve endvidere udbragte; den herteligste Samstemning herskede i Forsamlingen, og med Rette kan man vist sige, at der hiin Aften fandt i Viborg en sand Borgerfest Sted. (Borgemester Selmer er den yngste Søn af afdøde Cancellieraad, Bye og Herredsfoged Selmer, i Skive.) Som et Beviis paa, hvor langsomt det endnu gaaer i Danmark med Skiftevæsenet, og til Roes for Viborgs nuværende Byfoged og Borgermester, Hr. Selmer, anføres af en Jndsender i Stiftstidenden, at Hr. S. i sin Constitutionstid sluttede i de sidste Dage af Aaret 1839 Skiftet efter den i Viborg i Begyndelsen af Aaret 1811 afdøde Justitsraad Wissing, hvilket Skifte til liden Fordeel for Creditorerne har henstaaet under Behandling i næsten 29 siger ni og tyve Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Pastor St. St. Blicher har i Randers Avis ladet indrykke en smuk poetisk Taksigelse, til sine Velgiørere, der slutter saaledes: Ret aldrig jeg saadant et Offer saae, Som nu paa mit nogne Fyrrebord laa Der glimted fra hver en Sølvpenge hvidEt venligt Smiil og en Hilsen blid: Der klæbed ved hver en Guldpenge rød Et kjærligt Suk og en Taare sød: Sligt Juleoffer, jeg sværge vil Har aldrig en Præst for eet Magen til Dog det var ei heller den fattige Præst, Tik saadant Besøg af saa riig en Gjæst Det var jo den yndede Troubadour, Blev gjæstet saa skjønt i sit tomme Buur, Let hviler nu Harpen udi hans Skjød Han har jo forvundet sin bittreste Nød. Handels- og Skibs-Efterretninger. Det Mærkeligste, der er passeret i Hovedstadens Handel i afvigte Uge, bestaaer i, at et Parti St. Croix Sukker er solgt til 15 1/2 a 15 Rbs. pr. Pundet (fortoldet). J Kornhandelen har derikke hersket Liv; Havre kjøbtes for at modtages i Skaane og betaltes med 4 Mk. Hamb. Bco. pr. Tde. (B. T. Sahl.)Hr. James Frølich i Gibraltar er bleven beskikket til kgl. dansk Consul sammesteds, og som saadan anerkjendt af den storbrittaniske Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Altonaer Qvægmarked. Den 10de Februar vare 395, Stkr. stort Hornqvæg tiltorvs; deraf solgtes 261. Priserne holdtes i 8 til 11 Rdlr. Cour. (pr. 100 Pd.) Døde. Jfr. Christiane Jensine Marie Breum, 31 A.; Opsigtsbetjent Siøtte; Erik Pet. Eiberg, 20 A.; Jfr. Joh. Jessen, 33 A.; Albertine Joh. Marar. Schippenn, forh. Rosenberg, 72 A.; Typograph Chr. Stilling, 60 A., forhenv. Skræddermester C. C. Carlsen, 79 1/2 A.; Alle i Kjøbenhavn. Prof. Sibbernes Hustru, Sophie Marie, f. Topfer, 40 A., paa Pile Mølle. Palaiforv. Ludvig Challet, 56 A., i Horsens. (Forlangte Jndrykkelser.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
J Anledning af et Stykke, som med den OverskriftVarskol af en Landboer var indsendt i Nr. 27 af denne Avis, maa jeg meddele den deri paapegede af mig under 17de f. M. givne Attest: at Gaardmand Anders Andersens Bo af Sørup By, Buddeerup Sogn nyligen har haft det Uheld at miste den ene af sine Hefte - ogsaa forrige Vinter døde for ham to Heste og en Ko - samt at han er en meget fattig Mand, der ikke har Evne til at anskaffe en anden Hest, attesteres herved efter Forlangende under Haand- og Segl af Desuden bør jeg vedføie følgende Oplysninger, den ovennævnte Mand betræffende: at han ikke er, stor og stærkt men liden og kleinlig, at hans Gaard ei staaer for 5 Tdr. men 3 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, at han sidste Foraar havde solgt Gaarden for 400 Rbd. mod Betænkningstid, men at Kjøberen frafaldt Handelen, at han ikke havde Evne til at saae Havre men kun ureen Boghvede, at den levende Besætning i Gaarden, da Attesten blev udstædt, var en ringe Hest, en Ko, en Kalv og 9 Faar. Juelstrup Præstegaard, den 7de Februar 1840. Gjerloff.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-13
Spørgsmaal. Er Theatret solgt eller ikke, Og er Directionen berettiget til uden Selskabets Medlemmers eller Actiehavernes Tilladelse at foretage Salg af Theatret, og selv naar Omstændighederne gjøre en Afhændelse fornøden, kan Directionen da forsvare, at den uden Bemyndigelse foretager et Salg underhaanden - især da flere Liebhabere have meldt sig - istedetfor at stille Eiendommen til offentlig Auction og prøve den paa fordeelagtigste Maade bortsolgt: