Aalborg Stiftstidende, 1828-04-10
J de Deputeredes Kammer i Mødet den 22de Marts har Hr. Lasitte omstændelig udbredt sig om de i Frankrig herskende Lotterier og Spillehuse. En saadan Stemme om en saadan Gienstand og det endda i et Land, hvor Paalæggene paa disse Anstalter ere en betydelig Statsrevenne, troe vi at burde lade vore Læsere høre. "Hvad Lotterierne angaaer, hvo af os tvivler paa, at en duelig og af sine Pligter gjennemtrængt Administration jo let vilde kunne undvære saa urene Hjelpekilder, Have Lotterier og Spillehuse nogensinde avlet andet end Elendighed og Forbrydelser, Man seer paa den øieblikkelige Jndtægt og tænker ikke paa den Kilde, af hvilken den flyder: fordærvelig Vildfarelse og Pengegridskhed. Et Paalægs Natur bør allene bestemme dets Værd og den offentlige Rigdom bør ei udspringe af Umoralitet.".Hr. Charles Dupin meente, at det virksomste Mid deel vilde være aldeles at ophæve alle Spillehusene. "Jeg veed, sagde han, at Spillerne, uden noget videre Pant end blot Caution af Marqueuren i Spillehuset, kunne faae indtil 200 Franes at laane. Saaledes giver man Spilleren fuld Leilighed til at tilfredsstille sin Lidenskab i samme Øieblik, som denne henriver ham. Jeg vil gribe denne Leilighed til at udbrede noget Lys over denne saa vigtige Gienstand. Neppe tvivler vel Nogen om Lotteriernes og Spillehusenes Skadelighed; men her handles imidlertid ikke om at tage en Bestemmelse efter den blotte Følelse. Ved Budgettet for i Aar maae der tages Hensyn paa at dække et Deficit af 200 Milillioner; paa et Tilskud af 40 Millioner for Canalerne, 80 Millioner for Landeveiene, paa at dække den sidste Femtedeel af Milliarden for Skadesløsholdelserne (for de Emigreredes Eiendomme) paa Tilskud til Æreslegionen og til Officererne paa halv Sold, uden endnu at bringe i Beregning de overordentlige Udgivter, som de orientalske og Halvøens Anliggender kunde fordre. Under slige Omstændigheder er det et Spørgsmaal, hvorvidt det er Tiden til at ophæve et Paalæg, som ogsaa den speculative Moral kan ville det saa) nu da Statens Byrder, ved en ødsel Forvaltning ere blevne saa frygteligt formerede og Krigens Tummel allerede begynder at lyde. Men det lader sig bevise, at paalæggene, som Lotterier og Spillehusene indbringer, ere, af alle, de meest trykkende og give Productionen det haardeste Stød, og at de følgelig bør erstattes ved et mindre skadeligt Æqvivalent". Taleren viiste nu, at 21 franske Departementer i et Aar have sat 46,103,028 Fr. medens 65 andre Depart. ikkun have sat 5,251,737 Fr. i Lotteriet. Af de (for Modsætning saa kaldte) spillende Departementer sætter altsaa ethvert aarligt 2,200,000 Fr. i Lotterie, imedens at de (i Modsætning) forstandige Departementer ethvert kun sætter 81000. De forstandige Dep. vove ikkun 166 af deres Grundskat, de Spillende derimod 1/100 (Levende Sensation.) Naar vi nu tage de officielle Criminallister for Aaret 1825 for os, saa finde vi i de 21 Departementer 9, i de 65 11 Forgiftninger; i de første 351, i de sidste 355 Tilfælde, hvor Forældre og Slægtninge ere blevne saarede; i de første 34376, i de sidste 35,016 Udsættelser af Børn og uægte Fødseler. - Tallene ere næsten lige, altsaa i hvert af de 21 Departementer 3gange saamange Forbrydelser, som i hvert af de 657.