JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Aarhuus. Den 11te October ankom alle Smak skipperne som afseilede den 9de. Den 13de afseilede Skipper Jacob Junker med Stude for Rasmus Lade. foged. Lars Hansen for Christian Faurschou. Jens Thurøe for Dito. Jessen for Mads Bygballe. Søren Michelsen for Mads Bygballe og Klitgaard. J Dag ankom 5 Smakker. Christen Soede ligger for BørdtNæstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Prædikanterne paa 18de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechman. Frue Kirke : Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch, Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Udenlandsk. Krigen. Fra den 28de Sept. har de Franske paa det skrækkeligste beskudt Herzogenbusch. Gouverneuren der, Hertugen af Hessen Philipsthal, forsvarer sig tappert. Han har ladet Hovedsluserne virke hvorved ei allene den hele Egn, men endog det af de Franske besadte Fort Creveceur er sadt under Vand. Den i Fortet Creveceur indmarscherede fiendtlige Besætning bestaaer af 6 til 700 Mand, for største Deel hollandske Patrioter, som efter Hertugen af Brunswigs Expedition 1787 gik ud af Landet. Deres Chefer den bekiendte Advocat Daandels, som er en af de fornemmeste Hollandske Landsforviiste. Uagtet det lod til, som de Franske meente det alvorligt med Angrebet paa det hollandske Brabant, saa troer dog mange at det blot var for et Syns Skyld, da de Franske vel vidste, at det var næsten umuelig for dem at trænge igjennem ved Herzogenbusch, Breda og Bergen op Zoom, ligesom og at forcere Maatz, Waal og Lecks eller Moer dyks, men derimod ville det være lættere for dem at brække igiennem det Lüttichske, Jülichske og Gelderske. Det sidste haaber man dog skal blive forhindret af den 75000 Mand stærke Keiserlige Armee, som har sit Hovedqvarteer i Jalich. Det er vist at 2000 Mand hollandske Landfolk har frievillig greben til Vaaben for at forsvare Maatz. Staaterne i Provindsen Utrecht har befalet at alle Sluserne i Eemdeich i Geldern, og Egnen deromkring, skal holdes sluttede, paa det man i Tilfælde af fiendtlig Jndfald, i Tide kunde sætte Oversvømmelsen i Gang, til Bedækkelse for Linien ved Grek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Den 4de October havde man i Haag den beroeliggende Efterretning, at de Franske endnu ei vare indtrængte i Bommeler=Waard, og at Maatz, som de endnu ei havde passeret, voxede saa stærk, at denne Flods Passage og Jndbrudet i Bommeler Waard bliver jo længer jo sværere for dem. Ved Nymvegen slaaes der en fast Skibbroe over Waal. Efter de nyeste Efterretninger fra Cöln, staaer de Franske endnu i Egnen ved Aachen. Den 30te Sept. har der været en Fægtning imellem de Keiserlige og Franske Forposter, hvorved de Franske skal have tabt over 1000 Mand. Endnu den 29de Sept. havde de Keiserlige Ruremonde, til hvilken Tid Communicationen imellem denne og Mastricht har været frie. De Franske har sprengt Fortet Mirabocco, som de først i Sommer indtog, med alt sit Artillerie i Luften, og Garnisonen har trukken sig tilbage. J Albenga og Egnen deromkring er Fransoserne endnu 30,000 og ved Loano 14000 Mand stærk. Ved Cairo staaer 14000 Mand østerrigskesardiniske Tropper i 3 Leire, og 8000 Mand ventes endnu fra Ceva. Deres Positioner skal være fortræffelige. Den russiske General Suwarow er indrykket i Polen med 20,000 Mand og har den 18de Sept. ved Briese slaaet Polakkerne, hvor de har mistet 6000 Mand samt meget Artillerie. General Suwarow skal nu forenet med det Fersenske Corps gaae imod Warschau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Engeland. Den 28de Sept. kom den Kongl. Familie fra Weymouth til Windsor, hvor der samme Dag blev opdaget en afskyelig Complot, som havde til Hensigt at myrde Kongen med en forgiftet Pill. Adskillige Ministre skulde ligeledes været myrdede. Hertugen af Portland skal først have faaet Efterretning derom i Løverdags Aften, der og strax lod 2de unge Menneske arrestere, en vis Le Maitre, der havde ladet Piilenforfærdige, og en Apothekersvend Higgins, der skulle leveret Giften. Endnu samme Aften bleve Cabinets ministerne sammenkaldede, og strax blev holt Forhør. I dette og et andet Forhør, bekiendte de at Mordet egentlig skulle være udført i Skuespilhuset, den første Aften Kongen kom der. En tredie Arrestant ved Navn Smith, skulle yppe Klammerie paa Parterret, og imedens Folket var opmærksom derpaa, skulle den forgiftede Piil fra Parterret kastes paa Kongen. Hvem den egentlig skulle begaaet Mordet, fik man ei ved de 2de første Forhører at vide. Complottet er opdaget af Konstneren som har gjort Pilen, da den besynderlige Figur den havde, lykkeligviis foraarsagede en Mistanke hos ham, hvilken han meddeelte een af sine Bekiendtere, der ved sin Jver og Virksomhed skal være kommet paa Spor efter Complottet. Til Rygterne hører, at de Arresterede, skal være Lemmer af den i London berygtede democratiske Klub, det corresponderende Selskab kaldet, der dog kun skal være Agenter og Handlangere af betydeligere Misgierningsmænd. Enbinetsraadet har holdt et 3die Forhør, efter hvilket er Boghandler og en ved Navn Upton blev arresteret som Medskyldige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
J Kingston paa Jamaica har de Franske Rojaliste, siunget Te Deum, i Anledning af Port an Prince, Erobring. J Pondicheri og Mahe i Ostindien er Jndvaanerne overmaade veltilfreds med Overgangen af Fransk i det Engelske Herredømme. Den 29de September blev Aldermand Skynner valgt til Lord Major for til kommende Aar. Fem Linieskibe af Lord Howes Flode, er meget hastig beordret til Vestindien, og med de øv rige vil Lord Howe med første gaae fra Torbay i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Frankrig. Patroullerne, som siden den 18de Sept. blev anordnet, da det ved Liigheds Palladset kom tilHaandgemenge imellem Jacobinerne og de Mildere, vedbliver siden den indløbne Efterretning fra Marseile, saa meget virksommere, da man virkelig, ligesom forden 10 August 1792, seer her mange Marseiller Ansigter. Conventen gienlyder daglig af Adresser, der er hinanden saa modstridende som Jld og Vand. De strenge bliver sædvanlig forelæst af Medlemmerne af Bierg partiet selv, men den mildere Stemmefleerhed i Conventen, tillader ei at de maae indrykkes i Bulletinen. Velfærd Udskudet har oprettet et Compagnie Officerer, til Luftballonsrecognosceren. Det blev tillige betydet, at Lufthallonen var en Gienstand for de hemmelige Experimenter i Mendon, samt at der endog gjortes Forsøg paa andre Hemmeligheder, men at Leiren ingen stæds var omgivet med Galger, som skulle true enhver sig den nærmende med Døden. Man besluttede og, at Velfærdsudskudet ikke meere havde nødig at aflægge Beretninger og Leiren ved Mendon. Decretet, hvorved Staden Lion i Fior blev sadt i Beleiringsstand, skal nu ophæves. Uagtet at Høsten her i Landet har været meget god, er Brødet i Paris dog ei i Overflødighed, og dertil endnu, som det værste er, meget slet. Kiød, Fieder dyr Tælle og Sæbe, er endnu sieldnere. Der gives Familier her, som fordi de ei har Evne at kiøbe Oxe, Kalve= eller Faarekiød, æder Katte- og Hundekiød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Mangelen paa Lys er saa stor, at de fleste Borgere og Haandværksfolk maae tilbringe de lange Efteraars Aftener i Mørke, uden at kunne arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Conventen har decreteret, at enhver af de 84 frigivne Nantesere, som i 8 Maaneder har i Fængsel maattet lide Nød, skal have 1000 Livres. Den har videre decreteret, at Soldaters Forældre, alle Kunstnere, Lærde og Kiøbmænd, som ere arresterede, skal med snareste sættes i Friehed. Underviisnings Udskuddet skal hver 10de Dag udgive et trykt Blad, som skal fordeles iblandt Folket, i hvilket Borgerne skal formanes til Arbeidslyst, gode Sæder, deres i Pligters Opfyldelse, og Kierlighed til Revolutionen. Dette Blad skal paa hver Decadedag forelæses i Folkeforsamligerne, og derefter Frieheds=Lovsangen afsynges Den arresterede offentlige Anklager Fouquier, har udliven et Forsvarsskrift for sine Handlinger. Revolutiustribunalen vedbliver at gaae den milde Vei: den 20 Tept. løsgav den, den forhenværende Adelsmand og Deputret i første Nationalforsamling, Chattenay=Lauty, og Folket gav høit deres bifald tilkiende derved. Da Prædenten friekiendte ham, sagde han til ham: "Gaae hen og trøst din Kone og dine Børn, og bliv ved at giøre godt. Det vil være en glad Fornemmelse for dig, ved din Tilbagekomst, at see dig omarmet at de Ulykkelige, hvis eneste Støtte og Fader du var " Royalisterne i Vender, har igien paa nye trængt sig stem til Høire Bredde af Loire, og ødelægger Egnene su Chareau Gontier, Pouance, Craon o. s. v. paa det grummeste. De har brændt 6 Kirker og tvungen Bønderne til at tiene under sig. Som bekiendt kal ter de sig den christelige Armee, men Barbarer ville ske saaledes skiende og brænde som de. 80 af dem, Er ved Pouance dræbt af Republicanerne. Jacobinerne haver høit klaget over at Patrioterne i Departement lin bleve undertrykkede. Brissot, der som Deputesit befinder sig der paa Mission, har meldet Conventen, at disse Patrioter som Jacobinerne tog sig saa meget af hare intet andet end Blodkarle, Forskrækkelses Mænd sig skammelige Mennesker, kort: sande RobespierrotiAdskilligt. Franskmændene, har i Provindser, Guipuscon, i Spanien, hvor de i Førstningen viste sig meget skaanende, siden efter viist mange Excesser, Jrun, hvor Borgerne, den hellige Jacob til Ære, hilde holde en Procession, tillod den Franske General let vel, men med Betingelse, at de satte deres helligHacob en rød Jacobinerhue paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Jmod General Tiboel, som uden synderlig Nød overgav Fortet Crevecoeur til Franskmændene, og i den milistaire Capitulation, havde betinget sig, den ualmindelig Punct, at han maatte tage sine Huusmeubler med sig, er anordnet en stræng Undersøgelse; han sidder alt det militaire Fængsel i Haag. Garnisonen, hvoraf en halve Deel var Hesser, viste største Uvillie imod han ved Udmarschringen. J øvrigt er det vist, at Crevecoeur langt fra ikke er saa betydelig som nyelig blev ommeldt. Ved de der værende Sluser kan Overømmelsen ved Herzogenbusch ikke bringes til Afløb da Vandet i Maatz er høiere end det indenfor i Dei hen, saa at Slusernes Aabning ved Crevecoeur kun bilde formere Vandets Høide ved Herzogenbusch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Fra Bøhmen er over 6000 Mand afsendt til GrevKlairfaits Armee, og fra Wien afgaaer daglig store Artillerie= og Munitionstransporter, alt tegner til en efstertrykkelig Fortsættelse af Krigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Paa Cambons Forslag, er Staden Nürnberg sadt i Liighed med Hamborg, Bremen Lübeck &c. i Henseende til Penge som man hos Franske Kiøbmænd har Fordring paa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Den 18de Sept. blev decreteret, at den franske Republik ikke meere enten betaler Løn for, eller giør Omkostning paa, nogen Gudstieneste. Separatisterne i det Würtembergske, vægrer sig af Religionsaarsager ved at lade deres Sønner giøre Tieneste under Landmilizen. Hertugen har derfore anordnet, at de som endvidere vedbliver at vægre sig, inden 4re Uger skal rømme Landet, eller og, om Menigheden hvor de boer, er dermed fornøiet, da at betale en viis Summa Penge til Landets Defensions-Casse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Jmellem Fransoserne i Trier, anretter Blodgang, stor Ødelæggelse, de har, for at forekomme videre Anstikkelse, anlagt deres Hospital i Matthaus Abbediet uden for Staden. Mange syge Franskmænd bliver paa Skibe ført fra Trier til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Bekiendtgiørelser. Uagtet der intet kan blive at arve efter afskediget Underofficeer Hans Jacob Eilert, som afvigte Efteraar døde paa Selveiergodset i Hørning Sogn og Bye, Caløe Amt, saa indkaldte hans Arvinger (som man ei veed, hvem ere) dog herved at melde dem inden 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato, om de ved Skiftet maatte have noget at erindre, da samme foretages til endelig Slutning herpaa Amts-Contoiret den 30 December næstkommende. Gersdorff. Wosnesgaard den 7de October 1794. Hvor 600 Rdlr. Umyndiges Penge, næstkommende 11te December Termin, imod 4 pro Cento Rente og befalet Sikkerhed er at bekomme til Laans, derom giver AdresseContoiret Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Katholms Forpagtning Agidius paa Thyrsbech. Rosenørn. 9 Fag nye Huus paa Landet, hvortil er got Haugejord, Græsning til en Koe og nogle Faar, og meere om forlanges, vel indrettet til en Haandværksmand og anden skikkelig Person, kan strax eller til næste Paaske for billig Afgift bekommes i aarlig Leie. Nærmere Underretning giver Peter Siemmer paa Kalbyegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Et Eiendoms Sted, Sophienlund kaldet, en halv fierdendeel Mil, fra Kiøbstæden Weile, er underhaanden at faae tilkiøbs: Til samme er Ager og Eng samt Skov, der tilsammen staaer for Hartkorn en Tønde, en Album, Skoven er af god Bonitet og indeholder en Deel store Ege, Makken er for det meste indhægnet med et forsvarlig Steendige, den er og befaaet med megen Kløver, paa Stedet holdes for nærværende 2de Heste og 4 Kiør. 1) Boepælen er beqvæm for en Conditioneret Familie, bestaaende af et en Etage Vaanings=Huus 14 Fag langt og Teilhængt, det indeholder 2de Stuer 5 Kammere og Kiøkken, foruden en Qvist og rummelige Kieldere, har en Pompe med got Vand inden i Huuset ved Kiøkkenet med Huuset kan følge 4 jærn Kakelovne hvoraf en 3 Etages med en Opsats. 2) Af Udhuusene som ere Straaetækte, have 24 Fag i Længden, de indeholde foruden Folke Værelser, Brygerhuus, hvorved atter en Pompe med got Vand, Stallerum til 8te Heste, Vognremiser m. m. Endnu er ved Stedet en Frugt=Have med gamle Træer, en Kiøkken=Have, og endnu en for nogle Aar siden med nyt Plankeværk indhægnet Haveplads hvori omtrænt er et hundrede Stykke unge Frugttræer, af de beste Sorter, hvoraf en stor deel Frugtbærende ; ved denne have er bygt et Havehuus af 3 Fag, Ege Bindingsværk og Teilhængt. Noget af Kiøbesummen kan blive staaende i Stedet, om hvilket som alt andet nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Udi et Sognepræsten pro officio tilhørende Huus i Aalsøe Bye, Sønder Herred, Aarhuus Stift, er Degne Enken Madame Birgitte Jensdatter Bennis, forrige Sogne Degns afg. Niels Tobbergs Efterleverske, den 20de August sidst, uden Livs Arvinger, ved Døden afgaaet. Stervboets Tilhørende er strax efter Dødsfaldet taget under Lovbefalet Forseigling og 30te Dagen aabnet, registeret og vurderet. Og da i Kraft af et Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente, hvorefter bemeldte Degne Enke har besiddet Boen udeelt efter hendes i Aaret 1786 afdøde Mand, hendes som den længstlevendes Arvinger allene ere til Arv berettigede, bliver disse, om fleere maatte være, end en halv Søster=Søn, navnlig Anders Terkildsen, opholdende sig som Møllersvend ved Bistrup Mølle, og en halv Søster Datter Søn Anders Sørensen i Tendrup paa Rosenholms Gods i Hornslet, Sogn, hvilke allerede have anmeldet sig, herved indkaldede, de Myndige selv eller ved Fuldmagt og de Udmyndiges Formyndere, med behørig Beviis om deres Arverettighed, at møde paa Stervboe=Stædet 12te Ugers Dagen den 12te November førstkommende ligesom ogsaa de, der i dette Stervboe maatte have at fordre, eller skylde, vilde anmelde sig for undertegnede Skifteforvalter. Aalsøe pr. Aarhuus og Ebbeltoft d. 4de Octbr. 1794. P. Worsøe. Provst i Sønder Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
En brun Mærslag 2 Aar med en Maariok i Mannen, og en hvid Bagfod, en sort Mærplag et Aar, med en graae Hale, paa dem begge to er klippet paa venstre Bov A. N. S. og paa venstre Laar et E. hvem som kan tilveiebringe disse 2 Plage eller give mig Undertegnede Oplys hvor de opholde sig, loves en raisonabel Douceur. Anders Nielsen Elsted, i Elsted Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Fra Peder Sørensen i Mørcke er forrige Løverdag bortkommen af Marken, en sort Hest med en liden hvid Fi der paa Næsen og lidt hvidt paa venstre Bagbeen, paa venstre Bov og Laar var klippet M. de som kunne tilveiebringe samme, eller lade ovenmeldte Eier vide hvorden er at finde loves derfor en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Et konstigt Kobberstykke, hvorpaa forestilles 10 særdeles godt lignende men skiulte Silhouetter af Kongelig og Fyrstelige Personer, faaes paa Adresse=Contoiret for 24 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-15
Nogle Exemplarer af Afhandlingen, over det Spørgsmaal, hvorfore tale Menneskerne saa lidet og saa sielder om Gud a. af N. R. Suhr ere endnu at bekomme og sælges Stykket for 10 s. her paa Adresse=Contoiret samt hos Forfatteren i Kallundborg. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet, Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet = Samme, uheftet og uillumineret Disse 3de faaes for samme Priis i Aalborg hos Hr. Postmester Frisch. J Greenaae hos Hr. Provst Brøchnei Randers hos Bogbinder Hr. Berlin. Digte af Anton Frantz Just til Strandet, 15 og et halv Ark stor foruden Tittelkobber paa Trykpapiir = = 3 Mk. Paa Skrivpapiir. . 4 Mk. Hemmelige Efterretninger og Satans Hof med en Jndledning af Anton Frantz Just, stor 6 og et halv Art. . .N. B. Paa en komisk Roman, af samme Forfatter, under Navn af Holger Laxmand, der bliver omtrent 20 Ark stor, og koster 3 s. pr. Ark, subskriberes her paa Adresse=Contoiret. Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 3 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog, 1 Mk. 8 Sk. Følge=Sedler til Brug for Lægsmær) a Bog 2 Mk. . Markeds=Passer a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 11te og 13de hujus lagde Orlogskibene Mars, Elephanten, Sielland og Odin ind igjennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Den Engelske Minister i Kiøbenhavn, Mester Hay les, skal af sit Hof være hiemkaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Hs. K. H. Princesse Louise Augusta og Durchl. Gemahl have i forrige Uge besøgt Hs. Durchl. Prinds Carl og Gemalinde K. H. paa Louisenlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Hertugen af Augustenborg har afstaaet sine samtlige Godser paa Als til sin ældste Søn, Prinds Frederich, Christian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Aarhuus. Jndpasserede den 17de October. Hr. Justitsraad og Landsdommer Føns med Frue til Løvenholm. Præsten Hr. Fæld med Søn. Hr. Justibraad Lange til Eschier og Frøken de Moltche til Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Den 15de ankom Smakskipper Peder Rasmussen fra Kallundborg. Den 16de Skipper Peder Stephensen, fra Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer. Den 17de Skipper Jes Jessen fra Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
J Morgen som er den 16de Søndag efter Trinitatid, holder Velærværdige Hr. Rasch sin Afskeedsprædiken til Aftensang i Frue Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Udenlandsk. Krigen. Alle med sidste Poster indløbne Efterretninger, stemme deri overeens, at den Keiserlige Arne ved Roer, er i en af de blodigste Fegtninger bleven tilbagetrængt af de Franske, hvorved Stederne Jllich, Bonn, Daren, Coln, o. s. v. tillige med den hele Egn skal nu være i Franskmændenes Hænder. Den 2den October tidlig om Morgenen, blev de Keiserlige ved Daren, Jülich, Linnich Altenhofen og Waffenberg angreben af 80,000 Franskmænd og efter en haardnakked Fegtning blev tilbageslagen. Fransoserne har fægtet som rasende Mennesker. De vovede Hovedstormen for ved Linnich imod de Keiserliges høire Fløi, og traf her paa et Hovedbatterie af 20 Canoner, der uophørlig lynede Død og Fordærvelse imellem de Angribende, og dræbte dem i Hobetal, men ingen veeg, thi deres Cavallerie var opstillet bag Infanterie=Linierne, med den befaling, at de med Gevalt og Død skulle hindre disse i at vige tilbage. Hovedangrebene skeede ved Daren og Aldenhoven. Ved Daren, slog det talrige Keiserlige Cavallerie dem 3de Gange tilbage, men de brød uformodentlig neden for Jslich igiennem, og derved afskar en ved Aldenhofen staaende Bataillon. Natten derpaa forlod de Keiserlige i temmelig Uorden, deres Poster langs med Roer, og trak sig mod Berchheim. Den 3die October om Eftermiddagen bleve Bør gerne i Coln tilsagt at de om Natten skulle holde Lys uden for deres Huse. Hovedqvarteret kommer i Nat enten hertil eller til Mühlheim. Omtrent Kl. 8te om Aftenen reed noget Keiserlig Cavallerie her igiennem til Skibbroen. Toget af Vognene med Bagage og Artillerie trækker sig vedvarende imod Mühlhelm hvor tvende Broer til den Ende er slaaet over Rhinen. Allarmen her i Egnen staaer ei til at beskrive. Linnich er derved kommen i Brand, Duren og Jülich har lidt ved Taarn brand. Denne Seier anseer man i Frankrig for den vigtigste i det hele Feldttog. J Jalich skal de have erobret 60 Kanoner og over 50,000 Pund Krudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
De Keiserlige har nu gandske trukken sig over Rhinen, og den 7de October trak de Franske med klingende Spil og brændende Lunter ind i Cöln. Disseldorf bliver bombarderet af dem. Det Churfyrstelige Slot, samt en Kirke skal være lagt i Aske. Endnu samme Dag afsendte de Franske et Detaschement der tog Bonn i Besiddelse. Fra Coblenz skrives, at for ved Mosel broen ved Landsbyen Buckenheim er afstukken en Leir, hvori formodentlig den Keiserlige General Melas, med 16000 Mand vil indtrække, om han skulle forlade Keisersesch, men efter en sildigere Efterretning hedder det, at han giør Anstalter til at trække sig tilbage over Rhinen. Man frygter derfor meget for Coblenz. De Franske har til Angrebet af 2den October siden den 30te September recognosceret med Lufthallonen. Den Franske General Meunier er atter indrykket i Lautern. J. mellem Lautern og Landstuhl skal staae 18 Batailloner, Franskmænd. J vores Egn har Franskmændene deres Forposter endnu bestandig ved Schifferstadt og langs med Rehbach. Viintienden er indsamlet for deres Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Fra Berlin bliver afsendt, Regimenterne: Ged'Armees, Gaarde du Corps og von Braun til Bronberg, for som det hedder, ganske at giøre en Ende paa Jnsurrectionen i Sydpreussen. Hvilket dog neppe v. blive saa let en Sag at giøre som at sige. Det Mawitske Dragon Regiment og Regimentet von Møllen dorf har befaling at holde sig færdige, saa at de inde 12 Timer kan afmarschere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Frankrig. Den 25de Sept. er Andre Dumoren af det milde Partie, i Bernard de Saintes Ste bleven Præsident i Conventen. Og de fire nye Seertairer er ei heller af Biergspidsen, men af Bierget sel hvor den store milde Stemmefleerhed sidder. Pe Grund af at Frankrigs Jordbund ved Bellegardes Ef bring ganske er frie for fremmede Tropper, blev denteret at en aparte Fest skulle holdes derfor, at dem Fest, paa den Diedenhofer Merlins Forslag, skulle ved re en sand Nationalfest, hvor Folket ikke skulle væ blot Tilskuere, men selv spille en Hovedrulle. Fren deles, at i Steden for man før paa Festerne har praget med Gibs Statuer, skulle paa denne Fest lægge Grundsteen til en Bygning, i hvilken det Franske Fol i Fremtiden skulle høitideligholde deres Seire. Ligesom Conde fik det Navn Nord=Libre fik Bellegade Na net Sud=Livre. En henrettet Adelsmand navnlig Crussel, testamenterede sine Betientere for sin Død 12000 Livres i Guld, disse Penge som hidtil har lagt under Seqvestration blev i Gaar af Conventen tilkiendt Betienterne, paa Grund af at de vare gamle Folk.