Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-30
J 15 Kapitler findes følgende Materier udførlig behandlede: 1) Bygningen af Huusdyrene betragtet ialmindelighed: Vigtigheden af en god Bygning og hvad ved en saadan forstaaes, Brystet, Ryggen, Krydset, Bugen, Hals og Hoved, Hornene, Ørene og Halen, Benene, Knokler og Muskler, Forskjellen imellem Han- og Hundyrene. II) Bemærkninger over nogle vigtige Egenskaber ved vore Huusdyr, Størrelsen, Frugtbarhed, Anlæg til at voxe, Sindstemning eller Temperament, Haardførhed, Anlæg til at blive feed, Melke righed, Anlæg til at bære fiin Uld uforeneligt med de til et Slagtefaar nødvendige Egenskaber, Uldrighed, Fodskiftet. III) Hesten, Oxen, Faaret og Svinet særskilt betragtede; a. Hesten, dens Proportioner eller Udmaalinger, Hovedet, Halsen, Kroppen, Benene, Hoven, Hestens Alder, Valg af Heste efter deres forskjellige Brug; b. Oxen, Tyren, Koen og Studen, Oxens Alder; c. Faaret, Fordringer ved et godt Faar efter de forskjellige Hensigter, Faarets Alder; d. Svinet, Fordringer ved en god Svinerace. IV) Racer: a. Hesteracer - den arabiske Hest, den engelske Fuldblodshest eller Væddeløbshesten, Halvblodshesten, den holstenske Hest, den jydske Hest, den fyenske og sjellandske Hest; b. Qvægracer- Marskracen, det halve Marskqvæg, den jydske Race, det fyenske og sjellandske Qvæg, Sveitser= og Tyrolerqvæget, den forbedrede Leicester=Race; c. Faareracer - Marskracen, det lille Hedesaar, det danske Faar i Landets gode Egne, Merinofaaret, det forbedrede Leicester, eller bakkewelske Faar, Southdowns=Faaret; d. Svineracer - de indenlandske, det chinesiske og portugisiske Sviin, Mongolitser=Racen, andre fremmede Racer. V) Forædlingen, hvad der forstaaes ved Forædlingen og ædle Racer, hvorledes Forædlingen bevirkes, Forædlingen i sig selv, Krydsningen. VI) Forvandlingen af en Race i en anden, hvorledes denne bevirkes, naar Forvandlingen kan betragtes som opnaaet, hvorledes man bedst anskaffer sig en fremmed Race. VII) Forfatterens Anskuelser af de Midler, ved hvilke Forædlingen af Huusdyrene kan bevirkes hos os, Hestens Forædling, Hornqvægets Forædling Faarets Forædling, Svinets Forædling. VIII) Pleie og Røgt ialmindelighed betragtede: drægtige Kreaturers Behandling, Fødselen, Tillægget, kun det et Kreatur fortærer over Nødtøft bringer Fordeel, almindelige Forskrifter passende paa enhver Røgtning, Kreaturernes Behandling paa Græs markerne, Sommerstaldfodringen, Mædskningen. IX) Hestens Behandling: Tillægget, Hestens Pleie og Vinteren, Sommerpleien, Hestens øvrige Pleie og Røgt, Hestestalden, Beslaget, Hestens Brug. X) Hornqvægets Behandling: Tyren og Koen som Stammedyr, betragtede, Kalveopdræt, Vinterpleien, Qvægets videre Pleie og Røgt om Vinteren, Sommerpleien, Qvægstalden eller Kræhuset, Melkens og Smørrets Behandling, Osttilberedningen, Hornqvægets Mædskning. XI) Om Faaret: Faarets Fordeelagtighed, Tillægget, Sommerpleien, Vinterpleien, Faarestien, Klipningen, Bedetillæg og Mædskning. XII) Om Svinet; hvor Sviin bør holdes, Maaden paa hvilken Svineavlen drives i Jylland, Tillæg, det magre Sviins eller de saakaldte Levesviins Sommer= og Vinterpleie, Svinets Mædskning, Svinestien. XIII) Anviisning til at behandle nogle af de meest gjængse Sygdomme hos vore Huusdyr; a. Hestesygdomme, Qværke, Colik eller Tarmevrid, Muk, Sadelbrud og Tryk af Hestetøiet; b. Qvæg sygdomme, Blodaile eller Blodpis, Trommesygen, Hævelser, Udslet, og Saar i Yvret, Revner i Patterne; c. Faaresygdomme, Gulsot ten (Tydskernes Forraadnelsessyge), Skab, Bugløb, Betændelse i Fødderne. Skriftet, 15 3/4 Ark stort i 8tav, sælges for 7 Mk. i Materie, indbunden i Velskind 9 Mk. og i simpelt Bind 8 Mk. paa Bogladerne og hos Forlæggeren. Odense den 1 Mai 1832. S. Mempel.