JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
Det mig her i Ebeltoft Kjøbstæd tilhøad, rende Sted, beliggende omtrent midt i Byen, bestaaende af 6 Fag Stue= og 3 Fag Baghuus, Muur- og Bindingsværk samt Tegltag, agtes underhaanden bortsolgt med tilliggende Gaards og Haugeplads. Der haves Jndkjørsel til Gaarden, hvori er en Brønd med Pumpe, som afgiver fornødent og godt Vand. Bygningerne ere for faa Aar siden fra Grunden af opførte af gode nye Materialier, og Forhuset særdeles beqvemt indrettet til Beboelse, hvorunder er en tør muret Kielder. Af den i Nærheden liggende Tofte, kan om Kjøberen, ønsker, medfølge en Deel. A. Thykjer. Kathallegaard i Lysgaard Sogn og Herred, Viborg Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng circa 3 Tdr. og Skovskyld 2 Alb., med et Tilliggende af 60 a 70 Tdr. Land Geometrisk, med godt overflødigt Tørveskiær, og Mergel paa flere Steder i Marken, kan formedelst anden Bestemmelse underhaanden erholdes tilkjøbs, og tiltrædes 1ste April eller 1ste Mai 1842; denne Gaard er bekjendt her i Egnen for sine gode Eiendomme og gode Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Bygninger, og vel indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Liebhavere ville behage at henvende sig til undertegnede Eier og Besidder. Katballegaard pr. Viborg, den 24de Novbr. 1841. L. Djørup, Amtstiende-Commissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
Min eiende og iboende Gaard paa Ebeltoft Kjøbstads Overgade, 2 Fag (foruden 4 Fag Halvtag) 1 Etage Egebindingsværk, tavlmuret og tegltækt, indeholdende Stuer, Kamre, Kjøkken, Bryggers, Loe, Lade, Stald= og Portrum m.v., med Grund, Pumpevand i Gaarden, tilliggende Hauge med Frugttræer og tilgrændsende Eng, kan erholdes tilkjøbs, og i Kjøbet kan om ønskes, følge en Jordparcel med Tørvemose i Nærheden, Alt paa billige Vilkaar. Ebeltoft, den 22de November 1841. A. D. sal. Polder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
Stedet af 852 paa Tangen i Aarhuus, der for faa Aar siden er saa godt som aldeles ombygget og indrettet til en beqvem og behagelig Beboelse for tvende Familier, een i hver Etage, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Flere af Værelserne ere gibsede, under en Deel af Bygningen er en hvælvet Kjælder, og i Gaarden er godt Vand. Liebhavere ville behage at henvende sig enten til Eieren, Borger og Skibsfører W. Thomsen, eller til Procurator Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
For en duelig Teglbrænder, der kan paatage sig Anlæggelsen af et stort Teglbrænderie, er til næste Foraar Plads ledig. Saasnart Teglværket er anlagt, ønskes det bortforpagtet paa flere Aar. Man behager i den Anledning at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus 2000 - og 4000 3 Sølv eller Sedler ønskes tillaans i næstkommende December Termin, imod særdeles betryggende første Prioritets Pant i Landeiendomme i Skanderborg Amt, der ere taxerede til mere end det Dobbelte af Laanene der søges. Man behage i den Anledning at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
Paa Hovedgaarden Rathlousdahl kan 10 a 12 Grøftegravere i Løbet af Vinteren og næste Foraar saa ofte Veirliget tillader det, erholde Arbeide. Sammesteds kan en rask og paalidelig Mand strax blive antaget som Vægter. De som maatte attraae herpaa at indlade sig, vilde snarest muligt henvende sig enten til Eieren, Hr. Kammerherre Major v. Holstein Rathlou, eller til Undertegnede. A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
Et udmærket godt 5 Octavs Claveer og en ny Skrivepult staaer til Salg hos A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
Paa en Herregaard i Nærheden af en af Jyllands største Kjøbstæder, er en ledig Plads for en Gouvernantder kan paatage sig Underviisning i Tydsk, Fransk, Musik, og Fruentimmerhaandarbeide, som strax kan tiltrædes. De herpaa Reflecterende vilde behage snarest muligt enten personlig eller i frankerede Breve at henvende sig A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus. Min Jagt de 2de Brødre, Skpr. J. N. C. Jensen, der formodentlig i disse Dage arriverer til Altona, medtager Gods tilbage til Liimfjorden. Holstebroe den 4de Decbr. 1841. H. P. Rygaard, En fra Lyngbye Seminarium dimitteret Seminarist ønsker sig enten strax eller til 1ste Mai 1842 en Plads som Hjælpelærer ved en Skole hvis Børneantal ikke er for stort. De herpaa Reflecterende kunne enten mundtlig eller i portofrie Breve erholde nærmere Underretning paa Adressecontoiret i Aarhuus. Vadmel til Stampning i Oliemøllen ved Foerlev, modtages i Møllen selv, og hos Kjøbmand H. Jespersen i Skanderborg. Begge Steder kjøbes Hørfrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
En confirmeret Dreng kan til 1ste Mai blive antaget i Lære hos Skomagermester F. Rygaard i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-08
Corfaren. kan bestilles i Grenaae hos F. C. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
1821 No 213. Torsdagen. den 9. Decbr. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftseidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Fædrelandet. Hs. Majestæt Kongen har befalet, at Sagen mellem Capt. Tscherning og Artilleriecorpsets øvrige Officerer skal undersøges ved Forhør og paadømmes ved Krigsret. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Ligesom forrige Aar reiste Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline ogsaa i Aar paa Frederik den Sjettes Dødsdag, den 3die Decbr., ud til Roeskilde Domkirke for at mindes sin Fader i en Bøn ved hans Kiste. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Den 3die December (vor uforglemmelige Sjette Frederiks Dødsdag) begyndtes den Berlingske Avis med følgende smukke Ord: "Danmarks gamle Fader sover men Mindets Blomster spire frodigt paa Hans Grav. Taknemligheden for de Frøkorn til Fremtids Udvikling, som Hans gavmilde Haand nedlagde i Landets Barm, lever, og Hans sidste store Gave paaskjønnes mere og mere. Efter en qvalm Tordenluft have de Skyer, der rugede over den spæde Spire, fordeelt sig. Med dens Væxt skal Hans Amindelse stedse befæstes, og Evighedskrandsen, der pryder Danmarks Reformators Billede i vor Erindring, skal betegne for en sildig Efterslægt, at Danmarks Folk ikke er uskjønsomt, Man taler i denne Tid meget om, at der til Nytaar vil skee en væsentlig Forandring med det høiere Personale i Cancelliet og Magistraten, idet Nogle skulle afskediges, Andre forflyttes, og atter Andre remplacere de Afskedigede. Man nævner Nav ene paa de Personer, med hvilke der saaledes skal skee en Forandring, og blandt dem er der en Mand, som siges at skulle blive Cancellideputeret, der for omtrent 5 Aar siden kun var en af de underordnede Embedsmænd i dette Collegium, men hvis ualmindelige Gaver, som han saavel i denne Stilling som ved hans Virksomhed baade offentlig og i Stænderne har lagt for Dagen, og hvis Navn er i hver Mands Mund, have forskaffet ham en exempelløs hurtig Forfremmelse. Jøvrigt kan man naturligviis ikke sige noget Vist om denne Forandring, men skulde den bekræfte sig saaledes som Talen gaaer blandt Folk, saa vil den sikkert have særdeles gavnlige Følger. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Forleden Dag blev en velklædt Mand arresteret af Skildvagten udenfor Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Julianes Palais, fordi han havde begaaet den Forbrydelse at gaae paa Fortouget og – ryge en Cigar Da det imidlertid var en Uvidenheds-Synd, og han ei strax vilde give sig fangen, foranledigede det en Scene, der fremkaldte et betydeligt Opløb, indtil det ved det tililende Polities kraftige Virksomhed lykkedes at faae Massen adsplittet. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Af Retsacterne i de mod "Corsaren ifølge det kgl. danske Cancellies Ordre anlagte Sager erfares, at Cand. phill. Meyer Adolph Goldschmidt var paa Grund af nogle under et Forhør fremkomne Oplysninger inddraget under disse Sager som Bladets formeentlige virkelige Redacteur og Udgiver, men at han under et i Criminelkammeret senere optaget Forhør har meget omstændeligen forklaret sit Forhold til "Corsaren at være følgende: Hr. Goldschmidt benægtede at være Redacteur af Bladet, hvorimod han angav at Redactionen af dette Blad, som han paastod ikke at kjende, havde tilstillet ham Contanter til de fornødne Udgivter ved samme og skriftligen bemyndiget ham til at udføre Alt Redact, vedkommende, det Litteraire undtaget, idet han i saa Henseende forklarede, at de til Optagelse bestemte Artikler tilstilledes ham igjennem forskjellige Boghandlere i forseglede Breve, deels fra Redactionen, der har sit eget Mærke, og deels fra Fremmede. Goldschmidt udvælger derefter de Stykker, der efter hans Formening stemme med Bladets Aand og corresponderer ligeledes i forseglede Billetter med den ham ubekjendte Redaction, og efter dennes Bestemmelse afskriver han derefter, uden mindste Forandring, de til Optagelse antagne Stykker. De saaledes antagne Artikler betales efter en vis Taxt, og Goldschmidt, qvitterer i Redact. Navn for de fra Subskr. indkomne Summer til Boghandlerne, og beholder Overskuddet naar det udgjør 50 om Qvartalet eller derunder, men overstiger det Jndkomne dette Beløb, tilstilles det Overskydende den anonyme Redaction. Han er ifølge denne Forklaring kun Bladets lønnede Agent. Foruden Actions Anlæg mod de som ansvarhavende Redacteurer opgivne Personer: J. Lind, H. Buch, A. Hansen, Rasmus Fjeld sted og Joh. Petersen, havde Cancelliet ogsaa beordret Sag anlagt mod Cand. Goldschmidt forat have formaaet forskjellige Arbeidsmænd til for en vis Betaling at samtykke i at deres Navne bleve anførte paa Corsaren" som ansvarhavende Redacteurer og Udgivere, uagtet de ikke i Virkeligheden skulle have noget med Udgivelsen eller Redactionen at gjøre. Hr. Goldschmidt er altsaa tiltalt i 5 forskjellige Sager, af hvilke han nu er frifunden i de to, dog mod i Forening med de dømte solidarisk at udrede Procesomkostningerne. Tre staae altsaa endnu tilbage at paakjende, af hvilke den sidstnævnte vel egentlig vil blive Hovedsagen. (Uddr. af Dan.) Af Aalborg Avis erfares, at den domfældte Corsarredacteur H. Buch skal under Sagens Gang være ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
J et Brev fra Rom som "Leipz. Allg. Zeit. meddeler, findes der om Thorvaldsen efterfølgende Yttringer: "Thorvaldsen er siden han sidst kom tilbage hertil meget utaknemmelig mod vort skjønne Clima. Han paastaaer, at han ikke kan taale det og at han i al den Tid han var i Danmark, ikke har maattet lide af saa haardnakkede Forkjølelser. Det staaer derfor til at vente, at han til Foraaret forlader os for stedse, saa meget mere, som hans Ledsagere forsikkre Alle, at de have maattet love Kongen af Danmark at føre den store Mand tilbage. Thorwaldsen er imidlertid virkelig angreben af en stærk Forkjølelse, der endnu stedse paalægger ham Huusarrest. Han beskjæftiger sig meest med Tegninger, i hvilke han nedlægger underskjønne Compositioner. Saaledes finder fornemmelig en Række af Compositioner, der fremstiller Ugens syv Dage som Genier, almindeligt bifald. Fornylig skal være passeret følgende Curiosum: En Prof. Dr. med. Naturforsker og ivrig Physiolog, glædede sig selv og Andre med et lærerigt Fund, nemlig Opdagelsen af en ny Jndvoldsorm. Meget nøiagtig beskrev han dens Udseende, &c. Naturligviis gjorde bemeldte Dyr voldsom Furore i den lærde naturdyrkende Verden, og Opdageren vandrede rundt fra den Ene til den Anden med sit sjeldne Fund han kom blandt andre ogsaa til en anden Professor, som imidlertid kom til et gandske andet Resultat, nemlig at det ikke var en Jndvoldsorm, men et syltet Morbær. Opdagerens Forbauselse og Skamfuldhed, overlade vi til Enhver at udmale sig. Naar samme Professor atter skulde være paa Veie til at gjøre Opdagelser, da gid det gamle memento moris maa rinde ham i Tanker (morus Morbær), Samme Professor sad en Dag i sin Stue hensunken i dybsindige Tanker; som han der sidder seer han et Par Spurve falde fra et Træ nedenfor Vinduet til Jorden. Han iler ned, henter dem op, og obducerer dem med en Naturforskers Nøiagtighed. Flere Dage i Rad bemærker han det samme Phænomen, og kommer ved sine fortsatte Obductioner og Undersøgelser til det Resultat, at der var udbrudt epidemisk meningitis (Hjernebetændelse) blandt Spurvene. Han skriver nu en vidtløftig og vist meget skarpsindig Afhandling over denne Gjenstand og sender den til et andet Universitet, og venter naturligviis herlige Lovtaler &c. over denne sin Opdagelse. Nogen Tid efter seer han atter en Spurv falde død til Jorden, og som han har optaget den, seer han en Dreng, der med et Pusterør i Haanden kravler over et nærliggende Plankeværk og udbeder sig sin Spurv, (V. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
J forrige Uge er atter paakiendt en Sag i Høiesteret, hvor Overretten paa Jsland har fristet den Skjæbne at faae sin Dom frafalden. En Person ved Navn Gottsveinsen havde i Drukkenskab og af Uagtsomhed, ved at svinge omkring sig med en Lee, tilføiet en anden Person et Saar ved det ene Haandled, og var derfor ved Underretten idømt en Bøde af 4 1/2 og 135 18 i Skadesgield. Ved Overretten blev derimod Underretsdommen kjendt uefterrettelig, og beordret at Justitsaction skulde anlægges mod Tiltalte, tvertimod Amtets Resolution om at Sag ikke skulde anlægges, samt Underdommeren tilpligtet at betale Sagens Omkostninger. Høiesteret har nu, som meldt, kjendt Landsoverrettens Dom ugyldig, og Underrettens Dom ved Magt at stande. Det er at beklage, at sligt kan hændes, og det ikke førstegang for den islandske Landsoverret, da Jslænderne som oftest maa lade sig nøie med denne Ret som øverste Jnstants. (Uddr. af Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Høiesteret har ogsaa i denne Tid hjemviist en fra Færøerne indanket, af Sorenskriver Tillisch afsagt Dom over et Fruentimmer for begaaet Blodskam, hvorfor hun var dømt til at have sit Liv forbrudt og hendes Krop, efter at hun var halshugget, kastes paa en Jld og opbrændes. Med Hensyn til Realiteten indeholder denne Sag intet Mærkeligt, men fortjener derimod i Henseende til Formaliteten saameget større Opmærksomhed, idet Høiesteret har hjem viist den, fordi den desiderede en saa stor Mængde Oplysninger for den Tiltaltes Tarv, at man vanskeligt i saa Henseende skal søge Mage. Men da der nu ingen flere Skibe gaae til Færøerne i Aar, vil Sagen ikke kunne blive hjemsendt førend til Foraaret 1842, og formodentlig ikke komme tilbage derfra før til Efteraaret, saa at den, forudsat at ingen nye Oplysninger eller gjøres fornødne, ikke kan blive paadømt i Høiesteret og hjemsendt til Exeqvering før i Sommeren 1843. (Dan. "Dagen" betvivler, at Bankkasserer Otterstrøm vil blive valgt til Præsident i den næste Stænderforsamling, eftersom en Mand af hans Dygtighed ikke vil kunne undværes i Committeerne. Hertil svarer Aalb. Avis, at man dog forrige Gang havde til Præsident valgt en Mand af ikke mindre eminent praktisk Dygtighed, og er det vel i sig selv ogsaa netop nødvendigt at en saadan Capacitet, der med den praktiske Dygtighed forener det klare Overblik over og Jndblik i de vigtigste Spørgsmaal, og som med parlamentarisk Værdighed veed at hæve sig over Partierne, beklæder Præsidenturet i en Stænderforsamling; idetmindste have vi af flere agtede Deputerede hørt yttre, at neppe nogen Anden end den Nævnte saa fyldestgiørende vilde kunne indtage Schow's Hædersplads. Det er forøvrigt ogsaa bekiendt, at Præsidentvalget ialmindelighed danner en Prøvesteen paa Forsamlingens Majoritets Anskuelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Læserne ville erindre, af en Forening af 24 Handlende i Flensborg under en Straf af 100 for hvert Fad havde forpligtet sig til, ikke at blande eller forfalske den vestindiste Rom, og at der kort efter blev i Flensborger Avis angivet en af Foreningens Medlemmer som desuagtet havde tilsat i det mindste 6 Fade Rom 200 Potter Vand og solgt den for ægte, og at Angiveren derfor reclamerede de 600 til Fattigkassen. Paa Grund deraf havde Foreningen bekjendtgjort, at det havde sin Rigtighed med den paaklagede Blanding, men at dette ingenlunde var en Forfalskning, da vedk. Kjøbmand ikke havde blandet sin Rom med andre Spirituosa, men kun "forsat, den med reent Vand, hvorom aldeles Jntet var vedtaget. Hertil bemærker Loll. Falst. Avis: "Det forekommer os, at de flensborger Herrer saaledes aabenbart gjøre Nar af Publikum, og at den hele Sag ved denne Forklaring faaer Udseende af, at Hensigten med Foreningens Stiftelse kun har været at sætte Folk Blaar i Øinene, for med større Lethed og Tiltro at kunne sælge deres vandblandede Rom eller Grog for ægte vestindisk Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Aalborg Byes Budget for 1842 er af Communalbestyrelsen vedtaget saaledes: Fattigskatten 5000 1. Skoleskatten 2800 2. Jndqvarterings og Kæmneriskatten (i Fjor 6700 ) nu 5000 18. Brolægningsskatten 500 £. Borgervæbningsskatten (i Fjor 100 2) nu 32 28. Delinqventskatten (i Fjor 1000 *) nu 700 18. Kirkeskatten for Frue Sogn 300 s. Det hele Skattebeløb, der i Fjor udgjorde 17,600 £ er saaledes i Aar nedsat til 14,332 8. Af dette Beløb lignes 5532 8 paa Grundeierne alene, 8500 8 paa Næring, Formue og Leilighed, og 300 paa Frue Sogns Beboere. (Ab. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Toldvæsenet i Thisted har nylig paa een Dag bemægtiget sig 3 Brændeviinstøier i Omegnen, og hos en Kræmmer næste Dag confiskeret 360 Spilustemplede Kort. Paa Morsø er i de samme Dage arresteret nogle Personer, der havde blandet Kalk Uld imellem anden Uld. (Th. Av.)J sidste Hefte af "historisk Tidsskrift har Cand. phill. Worsaa leveret en interessant Afhandling, hvori der udvikles, at det ved Haraldskjær ved Veile i Aaret 1835 opgravede Moseliig neppe, som man almindeligt antager, er den norske Dronning Gunhilds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Det i Landsbyen Trelde opdagede Parti Manufacturvare som tilhørte Fallenten Mønster i Kyvn, skal være af 10,000 Rbd. Værdi. (Den 13de Debr. holdes der Auct, i Khvn, over hans derv. Varelager.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Den saakaldte Magasin Mølle i Fredericia med tilliggende Gaard og Jordlod er af Hr. Hansen solgt til Hr. Exam. juris Valeur i Nørre-Bjerth for 8,300 Rbd. (Md.)Hr. Skibsrheder Laur. Jahnsen havde i den "Berlg. Td." erklæret, at han kunde give endeel Oplysninger til at sætte Dampskibsforbindelsen mellem Kallundborg og Aarhuus i det rette Lys. J Khuusposten opfordrer nu en Jnds, i det reisende Publikums Navn Hr. Jahnsen til at gjøre det, uden at bekymre sig om, at den paa visse Steder vil blive ilde optagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Handels=Efterretninger. Sagen ang Ophævelsen, af Forbudet mod Jndførselen af fremmede raffinerede Sukkere vil snart blive afgjort, (hedder det fra Kjøbenhavn.) Ogsaa Borgerrepræsentanternes Betænkning har man forlangt i denne vigtige Sag, og, som vi erfare, have disse udtalt sig for Ophævelsen. Ogsaa tør vi snart vente Afgjørelsen af Sagen ang. de Lettelser, som man ønsker tilstaaede den kyvnske Handel. (H. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Skibs=Efterretninger. S. Toldk. og CommerceCollegiet har resolveret, at Førerne af de Skibe som fra og til Flensborg passere Holdis, herefter skulle være fritagne for at gaae iland med deres Papirer, men blot give sig tilkjende ved Flagheisning, hvorefter Toldexpeditionen da vil blive besørget ombord i selve Fartøiet. Paa Sylt er inddreven 4 Oxhovder Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Aarhuus. Hr. Prinzlaus's Benefice-Forestilling: Don Juan af Østerrig, som forrige Onsdag, paa Grund af Kunstnerens Upasselighed, havde maattet udsættes, blev givet i Gaaraftes for fuldt Huus. Da nu Hr. Prinzlau, næsten gandske er kommen sig af den Forkjølelse, han havde paadraget sig ved Reisen hertil, udførte han Hovedrollen i Stykket med det ham egne Kunstnertalent, som altid her har fundet fortjent Anerkjendelse, og efter Forestillingen gaves ham et smukt Beviis paa, at han endnu staaer i samme Yndest hos Aarhusianerne som før, idet Publicum modtog ham med levende Applaus og Bravoraab. Selskabet vil endnu kun give to Forestillinger her, hvorefter det agter at gjæste Randers. Den behagelige Adspredelse, disse Comedier nu saalænge have forskaffet Aarhusianerne, vil neppe undværes uden Savn, og Mange med os ville vist deele det Ønske, at dette vakkre Selskab endnu kunde blive her noget længere og ved sine Forestillinger bidrage til Juletidens Glæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Bekjendtgjørelser. Det har behaget det alvise Forsyn den 5te dennes ved Døden at bortkalde min kjære og gode, stræbsomme Mand, Baadfører Michel Jensen, ikkun 35 Aar gl. Et Krampeslag som ramte ham paa en Søereise mellem Grenaae og Aarhuus, gjorde pludselig Ende paa hans virksomme Liv. Dette tilkjendegives af hans dybtsørgende og høist trængende Enke. Aarhuus, den 7de Decbr. 1841. Ane Mette sal. Jensen, fød Nielsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Fredagen den 10de Decbr. (næstsidste Forestilling); Theatret i Aarhuus. Gabrielle de Belle-Jsle. Nyt Skuespil i 5 Acter af Alexander Dumas, oversat af Th. Overskou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
NB. Paa Søndag gives den sidste Forestilling. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Ved Velgjørenhedsselskabets Generalforsamling den 15de November blev det for de ikke tilstedeværende Medlemmers Skyld vedtaget at offentliggjøre en Udsigt over Selskabets oeconomiske Status og dets Virksomhed siden dets Stiftelse; denne meddeles her: Selskabets ordinaire Jndtægt ved Medlemmernes Contingent fra 1ste Februar til 1ste November har været . . . . . . . . . . . . . . . . . . 227 232 Den extraordinaire Jndtægt ved særskilte Gaver. . . . . . . . . . . Den samlede Jndtægt: 234 a 5 s. 30 Personer have modtaget maanedlig Understøttelse til samlet Beløb . . . . . . . . . . . . . . . . 98 22 88 Af disse have 3 senere ophørt at nyde Hjælp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
13 Personer have ved forskjellige Leiligheder faaet extraordinair Understøttelse til samlet Beløb . . 27 – 3 - Selskabets øvrige Udgifter, navnlig Budlon og Anskaffelse af de nødvendige Protocoller 23 – 5 - 100 Den samlede Udgift: 119 28 a 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Ved Regnskabsaarets Slutning var Kassebeholdningen 84 a 5 a 14 s. Af de paa Generalforsamlingen valgte Revisorer er Regnskabet nu gjennemgaaet og deres Qvittering os meddeelt. Medlemmernes Antal ved Udgangen af October var 157.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Da vi maa ansee det for meget ønskeligt, om Selskabet ved forøgede Jndtægter kunde blive istand til, fornemmelig i Vintertiden, at komme et større Antal Trængende til Hjælp, tillade vi os at henlede Medborgeres og Medborgerinders Opmærksomhed til samme, i det Haab, at flere ville slutte sig til det. Selskabets Formaal er ikke at understøtte den simpleste Classe af Fattige, men efter forudgaaende omhyggelig Undersøgelse af de Paagjældendes Forfatning at hjælpe saadanne Trængende, der deels holde sig tilbage fra at forlange, deels heller ikke let ville kunne erholde Understøttelse af det Offentlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
De, som maatte ønske at tiltræde Selskabet, ville behageligst anmelde det for en af os Undertegnede. Aarhuus, den 3die December 1841. H. Fønss. J. P. Hammershøi. H. C. Bursche. P. Herskind. J. Lyngbye. Kabell. Kraiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
At der Torsdagen den 16de dennes bliver paa Hasle og sl. Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus afholdt Licitation over tvende store Steenkister, paa Veien mellem Terp og Lystrup, saavelsom over 3de andre Steenkister paa Veien mellem Skeibye og Hasle, bekjendtgjøres herved. Licitationen begynder Kl. 10 Formiddag, og bemærkes det, at Steenkisterne skulle være opførte inden Marts eller April Maaneds Udgang næste Aar. Hasle &c. Herredscontoir, den 8de Decbr. 1841. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-09
Fredagen den 17de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver i det Stervboet efter Enken Maren Bertelsdatter tilhørende Huus i Kattrup, foretaget Auction over dette Huus med Hauge, samt over Boets Løsøre, bestaaende af en Jern-Kakkelovn, Senge- og Gangklæder, Boeskaber, Kjøkkentøi m. m. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 4de December 1841. Bernth.