JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Hertugdommerne. Vi have tidligere (hedder det i Fædrelandet,") efter tydske Blade meddeelt den Efterretning, at Hertugen af Augustenborg skulde være udseet til i den maaskee ikke fjerne Tid at succedere Landgrev Frederik af Hessen som Statholder over Hertugdømmerne. Det glæder os nu, at kunne melde, at vi have Grund til at ansee det Hele fo et Hjernespind af det, den danske Statseenhed fjendtlige Parti sønden for Flensborg Bugt. Det er ikke i fjerneste Maade vor Mening, at nedsætte Hertugen, af Augustenborg; vi tilstaae ærligen, at hans Liberalisme i den første slesvigske Stænderforsamling ikke behagede os, og vi vare derfor vel tilfredse medens mange Andre vare ilde tilmode, dengang han siden havde gjenvundet sin fyrstelige holdning; men ligesaa bestemt kunne vi forsikkre, at det er uden allermindste Hensyn til hans politiske Meninger naar vi yttre Glæde over at hiin Beretning synes at være urigtig, og at denne Glæde ikke vilde være mindre om han end i Et og Alt deelte vore Anskuelser. Det er nemlig velbekjendt, at der om Arvefølgen i Hertugde i den senere Tid har reist sig Tvivl, der ikke kunne Andet end i høi Grad forurolige Folket. Fædrelandet mener, at det under de nærværende Omstændigheder, endskjøndt de Arveprætensioner, som meget høirøstet forfægtes for det augustenborgske Huus, idetmindste hvad Slesvig og en Deel af Holsteen angaaer, ere blottede for al Retsgrund, vilde være den største Statsfeil at kalde den Mand til at staae i Spidsen, for Hertugdømmernes forenede Bestyrelse, som Mange i disse betragte som Candidat til den souveraine Krone af den endnu i Imaginationen bestaaende Stat: "Slesvig=Holsteen!" At Enkedronningens Broder (hedder det fremdeles) har yttret det Ønske, at trække sig tilbage til sine Godser, er derimod rigtigt, ligesom at dette efter al Rimelighed vil blive opfyldt. Stat holderskabet i Hertugdømmerne, en for Finantserne og Forretningsgangen lige besværlig Post, vil derfor vel være en af de første som vil gaae ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Endeel Borgere og Jndvaanere i Rendsborg have offentlig protesteret imod deres Borgerrepræsentanters Fremgangsmaade, at de, i Forbindelse med den dem af Amtet givne Fuldmagt, have affattet en Lykønsknings Adresse til Hs. M. Kongen og Hertugen, i Anledning af hans Thronbestigelse, og overdraget Overbringelsen deraf til en Toldbetjent, som den 29de Decbr. afreiste fra Rendsborg til Kjøbenhavn, uden at Borgerskabet i mindste Maade var bleven under rettet om dette høist upassende Skridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Apenradernes Adresse indeholder blandt Ardet; "Paa D. K. M. Viisdom bygge videt Haab at vor Folkerepræsentation snart maa vinde i Styrk og Jndsigt, navnlig ved en Forening af begge Hertugdømmernes Stænderforsamlinger. Paa D. K. M. hele Liv og Væren bygge vi det Haab, at en Repræsentativforsamling maa blive kaldet til Live, som ved Hielp af Skattebevilgningsretten kan give Folke Leilighed til, at bringe den nogne og fulde Sandhed for D. M. Throne, og saaledes at sætte D. M. 1 Stand til at bringe Deres vise Hensigter og landsfaderlige Bestræbelser sikkert til det foresatte Maal. En fuldkommen Folkerepræsentation vilde give Folkets Udvalgte den rette Salvelse, deres Jver den rette Spore, der ved Siden af deres store Ansvar vilde borge for den samvittighedsfuldeste Besindighed. Vi haabe, at Pressen maa blive fri, under Beskyttelse af en gyldig Lov. Sandheden fordrer Offentlighed, og kun ved Offentlighed vinder den Styrke og Seier."(At den const. Politimester Schow havde nægtet Borgerne en Sammenkomst for at raadslaae om en Holdinasadresse til Kongen, forinden denne var forelagt ham, uagtet der blev erklæret, at den endnu slet ikke existerede, havde vakt almindelig Uvillie. Borgerne følte sig krænkede ved at de ikke skulde kunde tale til deres Fyrste, uden at deres Følelser iforveien vare prøvede af Censuren, medens der dog ikke var dem noget Forbud bekjendt, hvorved Landets Lovgiver, havde paalagt denne dyrebare Rettighed saa haarde Lænker. De enedes derfor om, paa anden Maade at faae Adressen istand, som derefter blev indsendt til Kongen den 26de Decbr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Aarhuus. Stiftsøvrighederne ere med sidste Post blevne communicerede, at Sorge=Klokkeringningen i Landets Kirker, efter det kgl. Liigs Bisættelse, skal ophøre og ligeledes Forbudet mod Spil og Leeg være ophævet fra 3die Febr. næstk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
J St. Mortens Kirke i Randers vil der ved Sorge høitideligheden idag blive opført en stor Cantate, forfattet af Rector Borgen, Musiken af Professor Bay. Den udføres af Dilettanter (Herrer og Damer).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Om Skonnerten Carl Gustav Rosenern", Capt. Wittusen, som man ikke havde hort noget fra siden først i Decbr. Maaned, da den var gaaet ud fra Rotterdam hertil, og som man desaarsag, formedelst de senere Storme, var i stor Bekymring for, er med sidste Post kommet den glædelige Efterretning, at Skibet er i god Behold kommet ind til Romoesund, 11 Mille N. for Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Rettelse. J sidste Avis stod, 16 Bønder skulle adGangen bære det kgl. Liig. Læs: 46, nemlig: 17 paa hver Side af Kisten, 6 foran, og 6 bagved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Bekjendtgjørelser. Sørgegudstjenesten i Hospitalskirken begynder, ligesom i Byens to andre Kirker, i Dag Formiddag Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Hr. Pastor Jahnsen prædiker. Ogsaa der uddeles Psalmerne ved Kirkedøren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
At min kjære, fromme Pleiedatter, Charlotte Caroline Emilie Licht, efter langvarig Brystsygdom, i sit 28de Aar, ved en blid og rolig Død indgik til Herrens Fred i Dag Formiddag, bekjendtgjøres herved for hendes og mine deeltagende Venner. Kjøbenhavn, den 8de Januar 1840. J. C. Rosenørn, født Wormskjold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Efter et langt og smerteligt Sygeleie behagede det alvise Forsyn, Løverdagen den 11te dennes, at bortkalde fra det Jordiske, min elskede Mand, Smedemester Ernst Meisner, ikkun 48 Aar gammel, efter i næsten 25 Aar med mig at have deelt Livets Glæder og Sorger. Med mig begræde 6 Børn Tabet af en kjærlig og virksom Forsørger, overbeviist om at Enhver, som kjendte den ædle Hedengangne, med Deeltagelse vil erfare vort store Tab og Smerte. Fred med hans Støv, – Velsignet være hans Minde! Aarhuus, den 13de Januar 1840. Bolletta Meisner, født Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
1840 No 10. den 17 Januar. Fredagen. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst. allene privilegerede Aarhau. Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist, Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Kjøbenhavn, den 13de Januar. Keiserl. russisk Generallieutn. og Generaladjutant Fyrst Lobanoff-Rostowsky er indtruffen hertil fra St. Petersborg, og har i en Audients hos vor Konge overrakt Hs. M. en Skrivelse fra sin Monark, Keiseren af Rusland. (Brig. Td.) Efterhaanden ankomme Svarskrivelser fra de fremmede Hoffer, og vor Konge faaer der styrkende Beviser paa de regierende Fyrsters venskabelige Sindelag imod Sig. Fra Kong Ludvig Philip er i Løverdags Grev de Cazes ankommen hertil. (S. Bl.)- Danmarks politiske Forhold til de udenlandske Magter have aldrig staaet gunstigere end nu, hvorpaa Hs. Maj. Kongen har ved sin Thronbestigelse faaet nye, bestyrkende Beviser. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen er ankommen hertil Staden igaar Eftermiddag, og er afstegen i Hs. Maj. Kongens Palais. (Brl. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Idag har Hs. Maj. Kongen udgivet følgende Parolbefaling: 1) Under Hs. K. H. Kronprindsens Fraværelse skal Generalmajor v. Flindt overtage Generalcommanden over Nørrejylland og Fyen. Capt v. Schöller skal begive sig til Horsens for saalænge, at forrette Adjutants-Tieneste hos Generalmajor v. Flindt. 2) Capt. v. Jrminger af Dr. Livregiment commanderes til at forrette Adjutants-Tieneste hos Kongen. 3) Kongevagterne, som fra idag gives af Khvns, borgerl. Jnfanterie, afløses igjen den 18de af Livgarden. 4) Under Vor tjenste. GeneraladjutantsFraværelse fra den 15de de om Aftenen til næste Dags Aften, skal Vor Adjutant Major Grev Blücher-Altona have Commanden over Kongevagten paa Amalienborg. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Det hedder sig, at alle Collegier nu have tilstillet Finantsministeren deres Besparelsesforslag. (A. M.) Hos Kongen hersker idel Virksomhed, og de afgjorte Sager fremmes hurtigt. Saaledes tør vi nok vente Arbeidet som angaaer Budgettet for 1840 endt saasnart Bestemmelserne ang. Gratialvæsenet ere heelt afgjorte. Ønskeligt var det, om Budgettet blev offentliggjort inden Stænderne sammenkaldes, thi det vilde sikkert fremkalde megen Beroligelse og Tilfredshed hos Folket da vi forudsætte, at betydelige Besparelser blive indførte. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Det hedder, at der nogle Dage efter den høis. Konges Bisættelse skal være stor Cour ved Hoffet, og at Theatret vil blive aabnet den 3die Febr. Hs. Excell. Overceremoniemester Holstein har formedelst i Alderdom søgt sin Afsked fra Theaterchefsposten; men endnu vides ikke, hvem der skal være hans Eftermand. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Kjøbenhavn, den 14de Januar. Jgaar aflagde Hs. K. H. Kronprindsen, ledsaget af Hs. M. Kongen, sin Visit hos Enkedronningen, og derefter hos de øvrige Medlemmer af det Kgl. Huus. Paa Veien behagede det Hs. Majestæt med sin høie Søn at gaae ind i Borgervagtens Vagtstue, hvor de længe talte med Borgerne. Omkring paa Palaiets Trapper og paa Amalienborg Plads havde samlet sig en Mængde Mennesker, for at see den Nysankomne. Da Kronprindsen, Aftenen før, havde seet Castrum doloris, havde Høistsamme været synlig rørt. (Md.,- Jgaar Formiddags var der Cour hos Hs. K. H. Kronprindsen for Deres Majestæters og Hs. M. Enkedronningens Hofkavalierer samt Generalstabens Officerer. (Brig. Av.)- Den befalede Ringning med alle Kirkeklokker finder, ifølge Kgl. Rescript, Sted sidste Gang den Dag, da Frederik den 6tes Liig bisættes i Roeskilde Domkirke. Ligeledes ophører Forbudet mod al Spil i Kirkerne og alt Spil og Leeg uden for samme fra Mandagen den 3die Febr. næstkommende. (Bral. Av.)– Efter Forlydende vil Kongen ikke for det første flytte til Christiansborg Slot, da det skal være enorme Summer, der ere beregnede til Slottets Jstand, sættelse og fuldkomne Meublement. Derimod vil der nok blive bygget en Colonade tvers over Frederiks gaden, saa at de nu beboede Palaier der blive forenede ligesom i Amaliegaden. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Som et ret mærkeligt lille Bidrag til at bedømme En af de Statsmænd som den nye Regjering har arvet efter den forrige, fortæller Fædrelandet at Directeuren for Gen. Toldkammeret, Kammerh. Lowzow, nylig, i Egenskab som Bestyrer af Stamhuset. Gjedsøegaard og Gods, har tilladt sig at udstæde Fæstebreve af saa directe lovstridigt Jndhold, at ikke engang Justitsraad Harhoff i Ringsted dristede sig til at lade dem passere Tinglæsningen, og at det senere af Rentekammeret er paalagt Hr. Lowzow at udfærdige andre og lovligere Adkomster til de Paagieldende. Det var nemlig paa denne Maade forsøgt at indføre Naturalhoveriet paa Godset. Kammerherre Lowzow slutter Fædrelandet, denne sin Artikel – er nu Chef for Toldkammeret, men vi bede vore Læsere betænke, i hvilken Stilling Rentekammeret i dette Tilfælde vilde have været, dersom han havde været dette Collegiums Præsident, eller hvad Bondestanden og dennes Venner af ham kunne vente sig, dersom han nogensinde skulde blive det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
I "Siellandsposten" læses en Artikel om overflødige Embedsposter", blandt hvilke nævnes de to for Statsgieldskassens Regning i sin Tid oprettede Jnspectorater til de kgl. Godsers Administration, samt den til Revision af disse Godsers Regnskaber da at Ny skabte Contoirchefspost under det kgl. Rentekammer, hvilke Embeder nu, da næsten alle de kgl. Godser ere solgte, formenes ikke at kunne ansees for andet end Sinecurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
De 32 Mænds Forsamling har communiceret Magistraten sin Beslutning, at foranledige en formelig Bekjendtgjørelse af sine Forhandlingers Gjenstande, for saavidt de maa have almindelig Jnteresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Her tales stærkt om Jndskrænkninger ved Theater=Etaten, i Særdeleshed deri, at Skuespillerne herefter skulle nøies med deres reglementerede Gage, saaat alle Gratialer, Beneficeforestillinger a. bortfal(Md.)- Den for sin Duelighed som Politie-Embedsmand bekjendte Copiist Leerbeck er udnævnt til Politi=Adjutant. (Berg. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Khvnsp. fortæller, at der i denne betydningsfulde Tid om Midnatten mellem 12 og 2, paa Kongens Nytorv her i Staden finder en frygtelig Tilsyneladen Sted, idet en uhyre stor sort Skikkelse sees at skride hen over Torvet med langsomme og afmaalte Skridt. - - Det er Mad. Klatts Elephant, der om Natten gjør sig en Motion, - Sangerinden Mr. Bishop og Harpespilleren. Bochsa, der nu opholde sig i Sverrig, have gjor en overordentlig Lykke i Gothenborg, hvorfra de agtede sig til Stockholm. Commiss. Td. vrimler af Anmeldelser om Hatte, Silkeforklæder, Flor, Galoscher, Shawler, Slør, Palentiner, Boger, osv. som ere bortkomne i Trængslen i Amaliegaden o. a. G.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
– En ny Næringsvei har i denne Tid aabnet sig her i Staden, nemlig: at udleie Journaler og Blade. Jndustrien leve! Skolelærerne i Sjælland indbyde til et Møde paa Raadstuen i Roeskilde næstk. 28de Januar, deels for at afholde en Sørgefest over Danmarks Frederik Eiegod, og deels til at affatte en Lykønskningsadresse til vor nuværende allernaadigste Konge- og udnævne en Deputation til sammes Overrækkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Sorøe, den 12te Januar. J Løverdags døde her, kun 42 Aar gammel, Lector Mag. Christian Wilster, en Mand af udmærkede Aandsgaver, fleersidigt Talent og rige Kundskaber, bekjendt som Digter, især ved sin fortrinlige Oversættelse af Homer. Han var baade theologisk og juridisk Candidat med bedste Caracteer. Hans rastløse Arbeidtsomhed har vistnok fremskyndet hans tidlige Død, thi han var af svag Constitution. Hans sidste Arbeide er en Oversættelse af Euripides's Tragoedier, Iøvrigt var han af en høist elskværdig Personlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Callundborg, den 8de Januar. Sidstafvigte Løverdag henrettedes Christen Olsen, der begik Mordet paa Bommanden i Asminderup. Hans to Medskyldige ere af Hs. M. Kongen blevne benaadede for Dødsstraffen, men stulle i dets Sted hensættes i Rasphuset paa Livstid. Det er ret mærkeligt, at Chr. Olsen, efter i mange Forhører omstændelig at have tilstaaet Forbrydelsen, i den senere Tid, lige indtil sit Livs sidste Øieblik har nægtet den. Lige indtil Henrettelsestiden holdt han sig ved godt Mod, men ved Præsten Hr. Friis's sidste Tale blev saavel han som hans Medskyldige dybt rørte. Den Dødsdømtes sidste Forretning her i Livet var en Anmodning til Præsten om at give hans Broder 2 Rbd. som han havde i sin Buxelomme. Ligesom Hovedet var faldet, stormede en Mandsperson ind gjennem den tætsluttede Kreds, dyppede sin Finger i den Henrettedes Blod og slikkede det af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Hertugdommerne. Præsidiet i Overappellationsretten i Kiel, som ved Grev Brockdorffs Afgang er bleven ledigt, er nu tildeelt Hr. Conferentsraad Hopp. Skjøndt dette er et af de anseeteste Embeder i Landet, kan det dog ikke nægtes, at det i Betydning og Jndflydelse paa ingen Maade kan maale sig med den Post Hr. Hopp hidtil har beklædt som Stændercommissair, Overprocureur, og som det virksomste og mægtigste Medlem af det S. H. L. Cancellie, og hiin Forflyttelse kan derfor i en vis Grad (hedder det i Fædrelandet) betragtes som en Retraitee, hvorved hans udmærkede juridiske Jndsigter kunne komme Staten tilgode, uden at han beholder nogen activ Deel i den egentlige Statstyrelse. Begge Deele ville udentvivl finde almindeligt bifald. Som hans præsumtive Efterfølger som kgl. Commissarius, i Stænderforsamlingen betragtes Grev ReventlowCriminil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Slesvig, 13de Januar. De herværende Borgere og Jndv. som forleden oversendte Hs. Maj. Kongen en allerunderdanigst Adresse, ere igjennem Stadens Øvrighed blevne communicerede følgende allerhøieste Svar: Von dem Ober- und Landgerichts-Advocaten Gulich und mehreren anderen Einwohner, der Stadt Schleswig, ist Uns eine allerunterthanigste Adresse eingereicht worden, in welcher sie sich anmasen im Namen des Volks Erwartungen anssusprechen und Bitten vorzutragen, die nu zu sehr ergeben, das sie den Sinn Unserer Königlichen Ur kunde von 3ten December v. J. nicht augefast haben. Wir konnen Uns nicht bewogen finden, dergleichen unzeitige Anträge weiter zu berücksichtigen, obschon Wir die in der Adresse zugleich ausgesprochene Trene und Anhanglichtet an Unsere Person nicht verkennen wollen. Der Magistrat har dieses dem Ober- und Landgerichts-Advocaten Gulichfür sich und die Mitunterzeichneten der gedachten Adresse bekannt zu machen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Haderslev, den 10de Januar. Hs. M. Kongen har allernaadigst optaget den af Magistraten hersteds indsendte Adresse og tilkjendegivet dette for Borgemester og Raad i efterfølgende huldrige Haand skrivelse:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Vi have med Velbehag modtaget den af Dem som Stedfortrædere for Vor Stad Haderslevs troe Indbyggere. indsendte allerunderdanigste Adresse. Vi deele Deres Folelser over Vor høitelskede og høitærede Forgjængers dødelige Bortgang og bevidne Dem Vor allernaadigste Tak for Deres gode Ønsker, som De have frembragt i Anledning af Vor Thronbestigelse. I Vort Kongl. aabne Brev af 3die Decbr. have Vi udtalt den Hensigt, muligst at fuldkommengjøre Landets Forfatning, og Vi haabe, at det ved den Almægtiges Bistand vil lykkes Os, af den af Os betegnede Vei at sikkre og forøge Vore troe Undersaatteres Lykke og Velstand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Den af flere Borgere hersteds indsendte Adresse har Hs. Majestæt i samme Skrivelse derimod besvaret saaledes: Fra flere af Staden Haderslevs Borgere er en allerunderdanigst Adresse bleven Os tilsendt, hvori Begjæringer og Forventninger udtales, som kun altfor meget til kjendegive, at Jndsenderne (Bittsteller) ikke have opfattet Meningen af Vort Kongl. aabne Brev af 3die Debr. Vi kunne derfor ikke finde Os bevægede til videre at tage Hensyn til deslige utidige Ønsker, uagtet Vi ikke miskjende den tillige udtalte Troskab og Hengivenhed for Vor Person." Den kongl. Skrivelse slutter med følgende Ord: Vi forblive Vor Stad Haderslev, Borgermester og Raad, saavelsom enhver tro Indvaaner af samme med Kongl. Gunst og Naade bevaagen. Vi anbefale Eder i Guds Varetægt. - Givet i Vor Residentsstad Khvn., den 7de Januar 1840. Christian R."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Af Borgerrepræsentationens Klage over Stadens Politimester, Justitsraad Schrader, meddeles her følgende Brudstykke: Smerteligt har det saaret Stadens Jndvaanere at Politiet, trods Lovens klare Bud, har villet forhindre dem i, for D. M. ophøiede Throne at udtale den Sorg de føle over en elsket Konges Død, og den Glæde hvormed de hilse D. M. Thronbestigelse. Nei, saa grusom kan ingen Lov være, at den kunde paabyde saadanne Følelser Taushed; kun en Politimesters kolde Beregninger kunde formaste sig at foreskrive de Følelser, Gud selv har nedlagt i vore Hjerter, sine Love. Hvorved have da Haderslevs Jndvaanere gjort sig uværdige til at tale til deres Konge? Hvad have de forbrudt, at de skulde være tvungne til, i deres tause Bryst at maatte skjule deres Smerte og deres trofaste Hengivenhed for et elsket Kongehuus, at de ikke torde udtale dette i Forening, uden Politiets Tilladelse, eller i andre Ord end dem, som Politiet maatte ville paatrykke sit Stempel. Under det Oldenborgske Huses milde Scepter har Tillid stedse været det Baand, som har forenet Fyrste og Folk, og Den er sandeligen ikke Fyrstens Ven, som fordrister sig til at ville reise en Skillevæg mellem ham og Folket. D. K. M. vil, derom ere vi fast overbeviste, ikke tillade, at man løsner dette Baand. Men De vil søge Deres allerhøieste Berømmelse i stedse at gjøre det fastere, saa at det aldrig skal kunne briste. J denne urokkelige Overbeviisning udtale vi det tillidsfulde Haab, at det vil være den sidste Gang, at Nogen har turdet vove at stille sig mellem Konge- og Folk, vove at forbyde Folket at nærme sig sin Konges Throne." (Underskrevet af Byen Haderslevs samtlige 16 deputerede Borgere.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Skibs=Efterretninger. J Aalborg er en Dampskibsfart paa Kjøbenhavn og Norge nærved at komme istand. Planen til dette Foretagende er lagt af dHrr. Kæmner Wulff, Kbm. Hallengreen og Procurator Møller. 500 Actier, hver paa 100 Rbd., udfør dres til at udføre det. Dampskibet, paa c. 70 Hestes Kraft, skal kjøbes i England. Farten vil skee een Gang ugentlig til og fra Kjøbenhavn, og een Gang i samme Uge til og fra Frederiksværn. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
En svensk Slup, Capt. Solander, fra Holbek til Moss med Byg, er forliist paa Tromøe. Et i Christiansand hjemmehørende, fra Horsens med Korn afgaaet Skib, ankom forleden Dag udfor Udbyhøi, efter at have mistet et Anker ved Hurnp. Men formedelst Jis kunde det ikke komme ind i Havnen. Handels-Efterretninger. Det khvnske Handelshuus Weil 4 Gerson har faaet sit Fallitbo extraderet. Grosserer J. F. Magnus ligeledes. Førstnævnte Handels firma er opløst. J Khvn. er det for Tiden stille med Kornvarer. Dog kan man ikke sige at Priserne gaae tilbage. Disse ere for Øieblikket saaledes: Hvede 8 Rbd. a 9 Rbd. Rug 4 1/2 Rbd. Byg, 2 rad. 4 Rbd. 16 s. Grad. 3 1/2 Rbd. NB. at levere til Foraaret omb. i Provindserne. Havre, paa Stedet, 3 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 14de Jan. 1840. Hamborg 2 M. a vista 198. Spec. 200 12 Mk. 4 PC. kongl. Obl. 96. Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820) 101 1/2 a 102. 4 PC. uopsigelige Rigsb. Obl. 103 ½ a 104.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Befordringer og Afgang. Januar 2, Catechet i Ærøeskjøbing, J. Møller, beskikket til Sognepræst for Branderup M. i Ribe St. Pers. Capellan P. Heinsen, til Sognepræst for Nødding og fl. M. i Viborg St. Auditeur ved det Fyenske Jnf. Regiment, Overauditeur Lunding, udnævnt til Kabinetssecretair hos Hs. K. H. Kronprindsen. Dødsfald. Nina Becker (29 Aar gl.), Collecteur, Abarbanel (96 Aar gl.) Læderhandler Bierregaard, Joh. Greifenberg, Jacob Hager, Fuldm. Guldbrandsen, Louise Grøn, Charlotte Klein, Caroline Thomsen, Harald Monrath, Alle i Khvn. Consistorialraad Dame, Sognepræst til Udbye i Sielland. Forpagter Søeborg paa Melbye gaard. Ida Mackeprang paa Ournpgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Ved Tallotteriets 1497 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 63. 44. 65. 70, 73.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Førstk. Søndag prædiker til Høimesse i Domkirken, Hr. Pastor Fonss, og til Aftensang Hs. H. Hr. Consistorialraad Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Nyheder fra Udlandet. China har erklæret England Krig. J Canton og Maccao havde alle Britter faaet Ordre til at pakke ind og være borte inden 12 Timers Frist. En Chinesers Drab er Aarsagen dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
J Ostindien har en stor Blodsudgydelse fundet Sted ved en ny Konges Thronbestigelse i PendschalEn stor Mængde af Rigets fornemste Mænd vare bleve ombragte. Ved Belida (i det Algierske have Franskmændene, Nytaarsaften, vundet en Seier over Abdel Ka der, af hvis Krigsmænd der laae over 400 paa Valpladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
J Constantinopel vare de fremmede Diplomater blevne pludseligt opvaagnede af deres Vintersøvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
ved den uventede Efterretning, at det østerrigske Kabinet har hemmelig tilbudt Porten sin Mægling for at afgjøre den orientalske Strid uden de andre Magters Medvirkning. Jngen vidste endnu paa hvilke Betingelser, men den engelske og franske Gesandt vare, hedder det, blevne meget lange i Ansigterne. Den persiske Shah bliver i denne Tid beleiret. i sin Residentsstad af sine Brødre, som have Folket paa deres Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Mehemed Ali har nylig erklæret, at han i sit hele Liv aldrig har gjort et eneste Skridt tilbage, og han vil allermindst gjøre det nu, han staaer med den ene Fod i Graven.