JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
J det seneste Værk af Friherre v. Humboldt finder man en Beregning over de uhyre Summer, som gaae fra det lille Europa til Asien og Afrika ikke for Levnetsfornødenheder – men for Gjenstande, som vi meget vel kunde undvære. Saaledes fortære vi aarlig 140 Millioner Pd. Caffe, 32 Mill. Pd. Thee, hvoraf to Trediedele blive i England, 23 Mill. Pd. Cacao og 450 Millioner Pd. Sukker. Disse saakaldede Nødvendigheder, opsluge aarlig 658,200,000 Fr. Europas Jndustrie forslaaer ikke, til at levere en lige Værdie af Tuskvare, for at opveie denne Consumtion, hvoraf der da sees, at vort Guld og Sølv gaaer bort til Asien og kommer ud af Europas Circulation. Under hine 568 Millioner Fr. har man ei engang beregnet Værdien af det Farvetræ, de Kryderier, Diamanter, Perler, Caschemirer, Bomuld &c., som aarlig indføres i Europæiske Stater. Erklæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Uagtet det allerede for adskillige Aar siden er blevet bekjendtgjort, at det staaer Enhver, der indsender noget Bidrag til Skilderiet, frit forat lade det afhente igjen, naar det ikke har været indrykket i tre umiddelbar efter Jndsendelsen udkomne Numere, og uagtet man den Gang tydeligen nok har søgt at oplyse, hvor megen unyttig Plads, det vilde optage i Bladet, og hvor megen Tidsspilde, det vilde medføre for Redactionen, om man enten paa Prent eller skriftligen hver Gang skulde være nødsaget til at angive de Grunde, hvorfor det Jndsendte ikke kan optages, saa synes dog Adskillige at staae i den Tanke, at saadanne Erklæringer kunne fordres som en ubetinget Pligt, og nogle have endog følet sig fornærmede ved deres Udeblivelse. Man seer sig derfor atter nødsaget til at erklære, at da Jndsendelsen af Bidrag til Skilderiet er en aldeles frivillig Handling, og ethvert Bidrag, som findes overeenstemmende med Bladets Formaal, trykkes uden nogen Betaling, saa vilde de, der indsende Noget dertil, og ikke finde det indrykket i de første tre Numere umiddelbar efterJndsendelsen, behageligst enten selv eller ved en Commissionair, henvende sig til Udgiveren, som boer i Kronprindsensgade No. 37, 2den Sal, for at erfare, om det Jndsendte kan ventes indrykket eller ei. Et bestemt Svar skal da uopholdeligen følge. Enhver billigtænkende vil selv indsee, hvor byrdefuldt og tidspildende det vilde være for en Udgiver, at indlade sig i saa Henseende i en vidtløftig Brevvexling, og hvor ubehageligt det vilde være for Abonnenterne, dersom Bladet ideligen skulde opfyldes med motiverede Undskyldninger for Jkke-Jndrykkelsen af hvert ubetydeligt poetisk eller prosaisk Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
For de indsendte, men ikke indrykkede Stykkers Tilbagelevering seer man sig iøvrigt ikke istand til at indestaae længer end fire Uger fra den Dag af, de ere indsendte. Efter den Tids Forløb beder man sig fritagen for alt videre Ansvar. - Breve, med eller uden Bidrag ønskes portofri tilsendte, ufrankerede modtages ikke. Bryllups, Liig- og Fødselsdagsvers, naar de ikke ere af den Natur, at de kunne have Almeeninteresse, optages ikke i Bladet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Alle Breve, Bladet vedkommende, adresseres saaledes: "Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie, boende i Kronprindsens gaden No. 37, 2den Sal." Længe herskede hos os, iblant Videnskabsmanden og Kunstneren en ubegribelig Ligegyldighed imod deres gjensidige Frembringelser, til Skade for Videnskaberne og Kunsterne; men nogle ypperlige Genier have i den nyere Tid, ved deres Produkter stræbt, at bortrydde de eensidige Fordomme, som hidtil have foraarsaget denne Lunkenhed og Miskjendelse. Derved er Udsigten aabnet til gjensidig Nærmelse og fortjent Agtelse, og saaledes kan for Eftertiden begge i harmonisk Samklang efter Muelighed virke til Nationens Cultur og Forædling. For at ofveen Skjery paa Kunstens Alter, og bidrage Noget til dette store Formaals Fremme, har Undertegnede i nøiagtige Omrids udgivet følgende i dealsk skjønne og betydningsfulde Figurer, efter vor Thorvaldsens Opfindelse, som bevidne hans høie æsthetiske Aand og sublime Følelser. Disse forædlede Carakterer ledsages med poetiske Forklaringer af Hr. Prof. og Ridder A. Oehlenschlæger, og med en oplysende Fortale af Udgiveren. I. Jason med det gyldne Skind. 2. Venus beklager Amor, som er stukken af en Bie. Maria med Børnene: Christus og Johannes. 4. Herkules og Hebe, som skienker ham Nektar. S. Venus med Guld Æblet. 6. Charitas, eller moderlig Kjærlighed. 7. Johannes døber Christus. 8. Prometheus's Statue oplives af Minerva. Amor omfavner Plyche. 10. Christus med Børnene. 11. Merkur bringer Bachus som Barn til Jno.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
12. Hektor dadler Paris i Helenas Paahør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Denne Samling af æsthetiske Billeder, som tillige kunne forelægges Ungdommen til Eftertegning, faaes for 6 Rbdlr. hos Udgiveren. Den 28 October 1819. S. L. Lade, Gothersgade No. 125. P. S. For, fra min Side, efter Muelighed og Evne, endvidere at medvirke til hiint store Formaals Fremme, er, for de Studerende og Videnskabsmænd, som ønske, at eie denne Samling for en let Priis, denne betydeligen ned sat. Subscriptionen derpaa staaer aaben indtil dette Aars Udgang hos Gotsche, Portner paa Elersens Collegium, i store Kannikestræde No. 32. hvor ogsaa et Prøve Exemplar forevises.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 November. Cours. Hamb. 2 M. 283, a vista 286. Lond. 2 M. - Amst. 2 M. - . Spec. 286. Specier solgtes til 17 Rbmk. 2 s. Obligat. 79. a 80. Committees. Norske Rigsbanksed17 1/2. Svenske Sedler 67 a 68 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Goto Gre Sextende Aargang. No. 91. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 November 1819. Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
(J Anledning af D. V. Past. Galskjøts og Pastor Harders Angreb, fortsat fra Skilderiet No. 89.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Blomster og Frugter, Ciceros tre Bøger om Pligterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
J de Gamles Skrifter findes utalligmange saakaldte smukke Steder, Tankesprog og Leveregler, der, om de end stundom synes ude af Mode, dog aldrig ville tabe deres Værd, men findes gieldende til alle Tider og i alle Forhold. Af og til at meddele Publicum i en Oversættelse, saa behagelig muligt, endeel af disse, uden at Læserne behøve derfor at gjøres kjendte med de mangfoldige Bihensyn, som ellers høre til, forat forstaae Skrifterne selv heelt og holdent, lader til at være et Arbeid ei aldeles uden Fortjeneste. Undertegnede, der har dette Forsæt, gjør en Begyndelse med Ciceros tre Bøger om Pligterne; og, finder den Bifald, turde efterhaanden Fortsættelserne følge. Der gives intet Øieblik af det menneskelige Liv, hvad enten dette nu ofves offenlige, eller private Forretninger, Stats= eller Familie=Sager, enten man lever ene med sig selv, eller træder i Forbindelse med en Anden, som jo har sine visse Pligter; paa at opfylde dem beroer Menneskets hele Ære, paa at forsømme dem hans Vanære. 1, 2. Den, der i sin Bestemmelse af det hvieste Gode tænker sig eet, som staaer udenfor al Forbindelse med Dyd, og nu afveier i saadan Henseende Alt efter Fordelen, ikke efter Ret og Pligt, han kan, hvis han ellers fremturer deri og ikke stundom forraskes af sin bedre Natur hverken pleie Venskab, eller Retfærdighed. 1, 2. Da vi ikke ere fødte for os selv alene, men saavel Fædrenelandet, som vore Venner, har Krav paa vor Tilværelse; endvidere, da Alt, hvad Jorden frembringer, bliver til for Menneskets Skyld, men Mennesket selv for sine Medbrødres, at de indbyrdes skulle være hinanden til Baade, maae vi og følge dette Naturens Vink og lade det sidste Øiemed for al vor Duelighed, al vor Daad, alle vore Evner være, at give Menneskesamfundet Fasthed og Varighed. 1, 7. Det er stor Skade, at Higen efter Rang, Magt, Jndflydelse og Anseelse forblinder ofte de største Siele og de meest glimrende Hoveder. 1, 8. Hver Den, der viser en Anden, han dog vilde tjene, en Godhed, der bliver Modtageren, til Fordærvelse, bør ikke kaldes Velgjører, ikke gavmild, men ansees for en farlig Hykler. De, der skade Nogle, for at være gode mod Andre, ere samme Fordømmelse undergivne, som om de tilvendte sig selv fremmed Gods. Men Mange gives der, just Mange, som gridske hige efter Glands og Værdighed, der saaledes rane paa een Side og ødsle paa den anden. 1, 14. Bor det os, med Renter at tilbagebetale, Hvad os blev laant, hvorledes bør det os da vel at handle der, hvor Velgierninger kræve Gjen gield, bør det os ikke at efterligne Jorden, den frugtbare, der i hundredfold gjengiver de modtagne Sædekorn, Tage vi det aldrig i Betænkning, at opfylde vore Pligter mod Dem, vi vente Nytte af, hvorlunde maae vi da vel være sindede mod Dem, af hvem vi alt have annammet samme, 1, 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Af alle selskabelige Forbindelser er ingen haf ligere, ingen sødere, end den, der finder Sted imellem Enhver af os og Staten. Kiære ere os vore Forældre, kjære vore Børn, Slægtninger, Venner, men fremfor Alt, hvad kjært er, er os dog Fædrelandet kjærest, og, for dets Skyld, hvilken Dannismand vakler vel i at gaae selve Døden imøde, kan den blot komme det tilgode 1, 17. At agte Det, der synes Hoben stort og herligt, for Smaating, ja, foragte det, fast og urokkelig i sine Grundsætninger, see sligt gjør kun en mandig og ophøiet Aand. Bære Det der synes Hoben tungt, de mange ustadige Omvexlinger, Menneskelivet er underkastet, bære den saaledes, at ikke Characteren svigtes, ikke Viis mandens Værdighed aflægges, det egner den Stærke, den Standhaftige. 1, 20. Jntet røber saaledes et snevert og ussel Hjerte, som at tilbede Rigdomme. Jntet er ædlere og høimodigere, end at foragte Penge, om ei man dem eier, men, om man har samme, da at anvende dem i velgjørende og gavmilde Øiemed. 1, 20. Det for en Forretningsmand at være omgjængelig og ophøiet over Smaating, saa at han ikke, om end Besøg i Utide, eller ubeskedne Ansøgninger bringe ham i Harnisk, vorder ana ven, ei Forretningerne til mindste Gavn, men ham selv til Had alene. Dog fortjene hans sagtmodige og blide Fremfærd kun da vor Billigelse, naar han for Statens Skyld kan ogsaa være stræng, thi intet Sanfund kan bestaae dette foruden. 1, 25. Den Anstændighed, der fremlyser i vor Vandel, vinder og bifald hos vore Medmennesker, i det den fremmer Orden, Eenshed i Forhold, Overeensstemmelse mellem alle vore Yttringer og Handlinger. Dertil er os da en vis Ærefrygt for andre Mennesker nødvendig, ei alene for de bedre iblandt dem, men og for alle de Øvrige, thi kunden opblæste Daare, kun den ryggesløse Nidding, er det, der ringeagter den offentlige Mening. 1, 28. (Fortsættes.) En beqvem Maade, hvorpaa kan sees, hvad Rigsbanksedler udgjøre i Sølv. Vil man udregne, hvad Sedler udgjør i Sølv, da udfordrer det nogen Vidtløftighed. Kalder man Summen i Sedler, som skal bringes til Sølv. m., saa er m. 1/2 - Summen i Sølv, hvilket kan regnes paa mange Maader; dog er følgende just ikke vanskelig, nemlig: 4. 2 Kr. Der er 1 a 2 hvilket da udføres saaledes: 787 1/2 Rbd. - m. Ka 600 Rbd. i Sølv. Eller: 7872 8 2 600 Rbd. Men den letteste Formuk, som Jndsenderen har kunne finde, er 1/2 m. m. hvilket giver en simpel og let Opløsning, til Exempel. 787 1/2 Rbd. i Sedler er 600 Rbd. i Sølv. At 1/2 13 er – 13, derom kan Enhver overbevise sig ved at addere disse 2 Brøker, og da nu for at multiplicere med 3, man netop skal mueplicere med 2 og dividere med 3, saa kommer man derved saare let til de 1/1, som skal lægges til de 35 thi 1/1 er – 27 og derfor er 1/2 just 1/3 af 2/5, hvis Aarsag Regningen paa denne Maade falder let, og Formulen er 2/3 m. m. Exempel. Hvad gjør 862 Rbd. 3 Mk. 8 s. Sølv. i Sedler, og omvendt, 4) 859 R. 3 M. 8 s. 1128 R. I M. 3 1/2 s. i Sedler 2 multipl. 2) 256 R. 2 M. 18.7) 762 R. - M. 13 s. 860 R. 3 M. 8 s. i Sølv, altsaa rigtigt. Kbhavn, d. 9de October 1819. Lænstrøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Jndenlandske Efterretninger. Under 3 Novbr. d. A. er udfærdiget en Plarat for Hertugdommene Slesvig og Holsten af følgende Hovedindhold: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: At Vi til Lettelse for Kornudførselen allernaadigst have besluttet, at den ved Toldforordningen af 8de Juli 1803 paabudne Udførselstold, tilligemed det Tillæg, der efter Forordningen af 6te Juni 1806 skal erlægges, af Kornvarer, Bælgfrugter, Meel og Gryn i Vore Hertugdomme Slesvig og Holsten skal være Da ophævet indtil Udgangen af Aaret 1820. det imidlertid er af Vigtighed at have en fuldstændig Oversigt af Landets Jnd- og Udførsel, saa paalægges det enhver Skipper eller Baadfører, som udfører Kornvarer, Bælgfrugter, Meel og Gryn directe til fremmede Steder, under en Mulct af 50 Rbdlr. r. S. for hver forsømt eller urigtig Angivelse, ved vedkommende Toldsted at anmelde Tøndetallet af hvert Slags af ovennævnte Varer, som han indlader, dog saaledes, at 8 PC. meer eller mindre end det angivne Maal ikke agtes, men at en større Forskiel bevirker Mulcten o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Etatsraad og Overbygnings Directeur C. F. Hansen er under d. 5 Juni d. A. bleven optaget til ordentligt Medlem af det Kgl. Konstacademie i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Paa det Kgl. Rentekammers Bekostning er i disse Dage udkommet en særdeles interessant Beretning om en Undersøgelse over Bornholms Mineralrige, udført 1818. efter Kgl. Befaling, af Professor H. C. Ørsted, R. a. D. og Justitsr. L. Esmarch, Comptoirchef i det Kgl. Rentekammer." 97 S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
med 2 Kort. Commissionen afreiste d. 13 Sept. f. A. til Bornholm, for der at anstille de befalede Undersøgelser over de paa denne Øe fundne Kul og Jernertser. Dens Forretninger holdt den der indtil d. 16 Oct. Da det var den paalagt, ikke at opsætte sine Arbeider indtil et fraværende Medlem, Bergmester Münsters Ankomst, saa toges til Deeltager i Arbeidet Studiosus Forchhammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Da det var Commissionen indlysende, at den ikke var istand til grundigen at dømme om de Fordele, de fundne Jernerts og de søgte Steenkul kunde bringe, uden at kjende hele Landets Beskaffenhed og indbyrdes Bygning, saa bereiste den Landet overalt og i forskjellige Retninger, og lod sig ikke fortryde, at prøve alle de Angivelser, hvormed Landets Beboere kom den i Møde, og blandt hvilke adskillige fortjente al Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Bornholm er en Urbiergmasse med vedhængende Overgangsbjerg, rundt om hvilket en uhyre Kulfløtsformation, af hvilken kun en liden Deel stikker op i Landet. Hvad Steenkulfløtserne angaaer, da kan det med Sandsynlighed antages, at Tifodsflotset kunde give en Masse af 7 Millioner Tønder Kul, Serfodsfløtset henimod 5 Mill., og de andre, noget mindre mægtige, i Nabolaret, et ikke ubetydeligt Tillæg til dette rige Udbytte. De allerede anbrudte Fløtser vilde give et vigtigt Brændsel for Brænderier, Bryggerier, Saltsyderier, Dampmaskiner &c., men ved at gaae dybere vilde man komme til langt bedre Kul, og mueligen til lige saa gode som de bedste Engelske. Man seer heraf, at Øens Steenkul udgjøre en Skat der ei burde forsømmes, men ved passende Berbeidning benyttes fordeelagtigere end nu. Bornholms Naturfrembringelser tilbyde ogsaa Leilighed til et stort og fordeelagtigt Forbrug af Steenkul, saasom til Pottemagerarbeide, Vitriolsyderier, Alun- og Soda-Fabrication &c. Hvad Jernstenen angaaer, som er af en meget god Art, da vise de af Commissionen anstillede chemiske Undersøgelser, at den Kulsernsteen, der nøjest blev undersøgt, kommer i Masseovnen med 52 pCt. Man finder ogsaa paa Bornholm en Blygang, en Kobbergang, som fortjente nøiagtigen at undersøges. Af Leer arter har Den en stor Rigdom, og den afsætter en Mængde Pottemagervarer til Kjøbenhavn, med at de for en stor Deel ere af ringe Værd maa nok mindre tilskrives Pottemagerne end de Handlende, der hellere søge de letteste Priser end de bedste Varer. Commissionen foreslaaer derfor at oprette der et Slags Laugsindretning, som dog ikke maatte medføre Laugsindretningens Tvang, og at det maatte tillades de bornholmske Pette magere at have et passende Mærke paa deres Varer, dog paa den Betingelse, at disse efter Brændingen synedes af 3 Mestere. Gavnligt vilde det være, om een eller to unge Menneske fik Understøttelse, for at opholde sig et eller ta Aar i Kjøbenhavn og andre Steder, og lære de Grene af Chemien og Maskinlæren, og see de Dele af Porcellainsfabricationen, der kunde give Anledning til at gaae videre i Konsten. Engellænderen Dawenport oprettede vel for nogle og tyve Aar siden en Fajancefabrik paa Bornholm, men han havde hverken Penge, Kundskaber, eller den Stadighed, et saadant Foretagende fordrer, Nogle tilfældige Tab ødelagde Fabriken aldeles. Muur= og Teglsteen vilde kunne leveres til en udmærket billig Handelspriis, naar man ved en bedre indrettet Kulbrydning erholdt Kullene for betydeligt bedre Kjøb. Et stort Lag Brunkulsom haves paa Øen, kunde bruges til Vitriol, og af den Mængde Søtang, som falder paa Kysten, og hvis Aske indeholder Glaubersalt, kunde forfærdiges Soda. Da man af Glaubersalt og Kiøseljord kan forfærdige Glas, saa vilde en Glashytte med Fordeel kunne anlægges der. Til Jernsmeltningen og alle de øvrige Fabricationer vil man kunne benytte bornholmske Steenkul. Meget kundbidrages til nærmere Kundskab om denne De, hvor endnu ikke een kjender sit Lands Mineralier, om det blev befalet, at der skulde indsendes Prøver af alle Mineralier, som fandtes ved Brøndes Gravning og Minering, saavelsom ved andre Arbeider i Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Af en Udsigt over Landhuusholdningselskabets Forhandlinger fra 1817 til 1819, i sidste Hefte af Landocc. Tidender, var Selskabets Formuestilstand i 1816-17 saaledes: Jndtægt 1816. 10,325 Rbd. 2 Mk., og 1817. 9741 Rbd. 56 s. Udgivt 1816. 8480 Rbd. 97 s., og 1817, 8473. Rbd. 74 s. Selskabets rentebærende Fond var 1816. 33,960 Rbd. S. V. og 1300 Rbd. N. V. og 1817: 33,960 Rbd. S. V. og 42,800 Rbd. N. V. Til Altona er ankommet Kammerherre von Geiso med følge fra Brunsvig, for at føre Hertugen af Brunsvigs Liig, der hidtil var bisat i Kirken i Ottensen, tilbage til Brunsvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
J Præstøe udmærkede Festiviteterne paa Hds. Majestæt Dronningens Fødselsdag sig ved den Sieldenhed, at medens Byens Embedsmænd og Borgere vare forsamlede paa et offentligt Sted til et Dine i denne Anledning, foranstaltede Konerne en Soupe, for ogsaa at celebrere Landets Moders Høitidsdag. Hver af disse Forsamlinger havde sin egen Sang, men udentvivl vil den sidste Strofe af Konernes Sang skurre i mange Mænds Øren: Og end en Skaal vi ville drikke For hver en Bye, hvor Qvinden ikke Blir glemt, naar Manden glæder sig; Skaal for hver Mand, som heller smiller Naar Konen til hans Hjerte iler, End naar han søvnig spiller sig. Chor. En saadan Mand hver ønsker sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Aalborg. Paa det i Onsdags den 3die November, ved Nibe holdte Marked, skal efter Forlydende Priserne have været følgende: En ung Koe solgtes for 18 a 20 Rbd.; 1 gammel Koe for 12 a 14 Rbd.; gamle Heste for 4 a 5 Rbd.; Smør 28 s. a 2 Mk. Pundet; Ost 6 a 7 Mk. Lispundet; Æg 20 s. Snesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Viborg, d. 8 Novbr. Dødsfald, som have Mærkelighed: 1) Den i Randers nylig afdøde Etatsraad og Ridder Carøe begyndte sin Bane 1792, blev 1767 dansk juridisk Kandidat, 1769 Vice-Raadmand i Randers, 1773 Borgemester; 1790 Justitsraad, 1805 Etatsraad, og 1800 Ridder af Dannebrog. Han afgik som Borgemester 1804 og som Birkedommer 1814. Ham skylder Randers, at den næsten med Mudder tilstoppede Gudens Aae opmuddredes, og ligeledes Agen vester for til Veirum Bro, paa det at Prammene deslettere kunde føre Træ og Tørv fra de vesten for liggende Skove og Moser; at Byens lærde Skole ikke blev nedlagt, og at fælleds Markjorderne bedre anvendtes, samt at Fattige, ved passende Arbeidsanstalter og fri Vaaninger, ikke faldt Almeenheden det tungeste til Byrde. - 2) Den i Aalborg nylig døde Blomsterfabrikant Hütke virkede til sin Død med roesværdig Flid, for at tjene sit Udkomme, ved at fabrikere Blomster. (En usædvanlig Beskæftigelse for en gammel Mand.) – 3) Den heri Viborg nylig afdøde Joseph Nicolay var født i Ungarn, havde tjent i Syvaarskrigen som keiserlig Soldat, og kom som Soldat til Danmark 1767, hvor han 1788 afgik som Grenadeer i afdøde Generalmajor Krebers Regiment (det Sjællandske, da garnisonerende i Viborg). J mange Aar og indtil kort for sin Død nærede han sig som Gartner, og, skjøndt hans Døbe Attest mangler, var han dog vist næsten 100 Aar gammel. 4) Oldingen Anders Madsen i Gindsted som hvilken der ifjor taltes, som en endnu rørig 103 Aars Gubbe) er i Sommer død, 104 Aar gammel, uden foregaaende Sygdom. Faa Øieblikke for han døde, kunde han endnu gaae ud i Gaarden, hvor han opholdt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Blandede Efterretninger. Sognepræst Theling til Rødøe i Nordlandene. har til den Norske Regjering indberettet, at en forseglet Bouteille er funden den 21 September ved Jndløbet af Havet nordenfor Rødøe. Bouteillen indeholdt en Rapport paa et Folioblad fra Føreren af Hans Brittiske Majestæts Skib, Heclader, som bekjendt, er afgaaen paa en Expedition til Nordpolen. Rapporten var dateret den 22de Maj 1819, Kl. 2 Eftermiddag, paa 59. 4 nordlig Brede og 6 55 vestlig Længde, og indeholdt blot Efterretning om Vinden, Thermometrets Stand=Punct, samt at Alt var vel inden Borde. Paa Bladet fandtes trykt paa Engelsk, Fransk, Spansk, Dansk, Hollandsk og Russisk en Anmodning til Enhver, som den maatte komme tilhænde, om at besørge den afsendt, directe eller indirecte, til Secretairen ved det Brittiske Admiralitet i London. Dette Forlangende er nu opfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-13
Prof. Görres, der, for at unddrage sig Ansvar, flygtede til Strasburg, er en født Rhin lænder; han studerede i Heidelberg, og lagde sig især efter Historien. Den franske Revolutions Udbrud og hans Fædrenelands Jndvikling i denne, drog ogsaa ham ind i den politiske Hvirvel. Han blev Medlem af den Committe, der dannede den saakaldte ciorhenaniske Republik, handlede som en ivrig Republicaner, og skrev adskillige Flyveskrifter, hvori han ligesaalidet skaanede Fyrsterne som Adelen, f. Ex. de røde Blade &c. Ogsaa var han een af de Deputerede, der sendtes til Paris, forat bevirke den ciorhenaniske Datters Forening med den franske Moder Republik. Under Napoleons Regjering var han Professor ved Centralskolen Koblenz, og da de Allierede trængte frem over Rhinen, forfremmede den ny General-Gouverneur ham til Directeur for Skolen i Coblenz, som det hedte, med en tre Gange saa stor Løn, som han før havde nydt. Han overtog tillige Redactionen af den rhinske Merkur, der rigtig nok bidrog meget til at opflamme de Tydskes Enthusiasme mod de Franske, men ogsaa meget til Partieaand og Nationalhads Befordring, og som der, efter gjenoprettet Fred, paa høiere befaling, maatte ophøre. Hans Fortjeneste i saa Henseende blev belønnet med 1800 Rdl. i Vartpenge. Efter den Tid fremkom han kun ved enkelte Leiligheder med Smaaafhandlinger, indtil han udgav sit nyeste Værk: "Tydskland og Revolutionen, som den preussiske Regjering fandt passende at undertrykke. Han skal være en formuende Mand.