Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-08-22
Under 8 Aug. er Told- og Consumtions=Underbetjent i Odense, Dannebrogsmand Hans Helgesen, entlediget af Told- og Consumtionsvæsenets Tjeneste. Stænderforsamlingen i Roeskilde, 27 Møde. 17 August. Den kgl. Commissarius meddeelte, at han i Løverdags fra det kgl. danske Cancellie havde modtaget et, til Forelæggelse for den ærede Forsamling allernaadigst approberet, Lovudkast, hvorved Medlemmerne af Kjøbenhavns Magistrat fritages for den dem ifølge Forordn. om Kasse= og Regnskabsvæsenet i Almindelighed af 8 Juli 1840 paa hvilende stiltiende Panteret m.m. Ved at fremlægge dette Lovudkast bemærkede den kgl. Commissarius, at Motiverne til Udkastet endnu ikke vare udarbeidede, men at han haabede, at de om et Par Dage vilde kunne blive tilstillede den Committee, som Forsamlingen maatte nedsætte. Til foreløbig Behandling blev foretaget Sagen, betræffende det af Agent Bruun indgivne Andr. angaaende Bestemmelse og Jndhenten af vedkommende Communes Erklæring, førend Bevilling til fri Proces meddeles. Som Referent for den i Sagen nedsatte Committee(Plesner, Abrahamson, Bruun) oplæste Kammerherre, Abrahamson Committeens Betænkning, der gaaer ud paa, "at det maa behage Allerhøistsamme ved Lovbud at bestemme, at der, forinden Bevilling meddeles til friProces i alle saadanne Tilfælde, i hvilke ikke Lovbestemmelser alt ubetinget tilstaae den, først maa indhentes Er drelandet. Offentlige Foranstaltninger. Stænderforsamklæring fra Communalbestyrelserne i Kjøbstæderne eller fra Sogneforstanderskaberne paa Landet om de Paagjældendes Uformuenhed, samt om de videre stedfindende Omstændigheder." Derefter blev foretaget til foreløbig Behandling Sagen, betræffende Udkast til en Plakat ang. en Forhøielse for 3 Aar af det Bidrag, som ifølge Pl. af 5 Marts 1833, til Vedligeholdelse af TugtRasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, samt af Møens Tugt- og Forbedringshuus, lignes paa Sjællands og Lollands-Falsters Stift. Som Referent i den i Sagen, nedsatte Committee (H. P. Hansen, Herforth, Tutein) oplæste Raadmand Hansen dennes Betænkning. Derefter foretoges den foreløbige Behandling af Sagen, betræffende Udkast til en Anordning om en forandret Jnddeling af Rigsbankdaleren. Den af den nedsatte Committee (David, Scavenius, A. Hansen) afgivne Betænkning, der oplæstes af Committeens Referent, Kammerherre Scavenius, gaaer ud paa at Forsamlingen vil tilraade, at nærværende Udkast udkommer som Lov." Uhrmager Kyhl: "Hver Gang denne Sag har været for, har jeg maattet beklage, at Man skal forlade et Møntsystem, der er saa vel indrettet efter Maal. og Vægt, som det vel er muligt, og som det derfor var særdeles ønskeligt, om Man kunde beholde. Men, da overveiende Grunde tale for at udjevne de stedfindende Uligheder i Møntforholdene med vore Naboer, Holstenerne, er det vel af den Grund rigtigt at foretage en saadan Forandring. Der er imidlertid en anden Omstændighed, som forekommer mig at være til Hinder for, at denne Forandring vilde kunne medføre den Nytte, som Man tilsigter, den nemlig, at det, efter en Bestemmelse for Holsteen, der skal være given i Christian den Førstes Tid, og som skal tilsikkre Holsteen, at dets Mønt for altid skal være lige med Hamborgs og gang und gabe med Hamborg, maa befrygtes, at Danmark da maatte komme til bestandigen at rette sig efter Hamborg. Dette vilde være saameget mere beklageligt, som der er Tale om, at Hamborg staaer, eller rettere alt i længere Tid har staaet i Begreb med at forandre sin Møntfod, idet den nemlig vil udpræge 35 Mark af 16 Lod fiint Sølv, istedetfor at der hidtil kun har gaaet 34 Mark paa 16 Lod Sølv. Følgen heraf vilde atter blive, at vi, hvis vi kom for tidligt med den nu paatænkte Forandring, atter vilde blive nødte til paany at gjøre Forandring, efter Hamborg, hvilket vilde medføre ganske betydelige Bekostninger. Det var derfor maaskee ønskeligt at sætte sig i Forbindelse med Hamborgs Senat, for at komme overeens med det, om hvilken Maade det var hensigtsmæssigst at gjøre Møntforandringen paa. Jeg skal henstille til den ærede Committee, hvorvidt det maatte være rigtigt, jeg saaledes er bleven underrettet om. Der er imidlertid en anden Deel af Sagen, hvorved jeg skal tillade mig en bemærkning, hvis Forsamlingen gaaer ind paa Committeens Betænkning, hvilket vel er sandsynligt. Der er nemlig i 8 2 bestemt, at der skulle udpræges 40, 20, 10, 8, 4 Skillinger af Sølv; jeg vil da tillade mig at foreslaae en Forandring i Lødigheden, saaledes at, istedetfor at nu 2 Mk. Stk. udpræges af 11 lødigt, 1 Mk. Stk. af 8 lødigt og 8 s. af 6 lødigt Sølv, skulde i Fremtiden udpræges 2 Mk. Stk. af 14lødigt, 1 Mk. Stk. af 11lødigt, 8 og 10 s. af 8-lødigt Sølv. Denne Forandring vilde formindske Mønternes Størrelse, og gjøre dem mindre vægtige; de vilde ei tage saa megen Plads op, og være langt lettere at transportere. Hvad angaaer 4 Skillingerne, da troer jeg det bedst, at de bleve af 4-lødigt Sølv og udprægede saa store som 4 Skillingerne nu ere med ophøiet Rand, hvilket vel kunde skee, naar de bleve tyndere end de nuværende. Jeg skal blot henstille til den ærede Committee, hvorvidt den maatte finde Anledning til at lægge videre Vægt paa disse bemærkninger. Referenten: "Efter hvad der af den kgl. Commissarius og den ærede 5te Kjøbenhavnske Deputerede er yttret, er der kun lidet tilbage for mig at bemærke. Forsaavidt Uhrmager Kyhl har omtalt en gammel Convention, som han troede at existere, og som gik ud paa, at Hamborg og Holsteen skulde have samme Mønt, har den kgl. Commissarius alt bemærket, at dette ikke forholder sig saa Hertugdommenes Mønt er forskjellig og har i lang Tid været forskjellig fra Hamborgs, ja, den har maaskee aldrig været ganske dermed stemmende, naar Man undtager Perioden fra 1736 til 1788. Men om der endog existerede en saadan Convention, som af den Deputerede er antaget, saa vilde Hamborg ligesaalidet være berettiget til eensidigen at forandre sin Møntfod, som Danmark, og hvis Hamborg ikke destomindre gjorde det, vilde Man derved ligefrem være fri for de Byrder, som Conventionen paalagde. Den samme Deputerede har formeent, at der skulde gjøres en Jndstilling herfra, om at de mindre Mønter, 40, 20 og 10 Skillingerne ei som hidtil skulde være 11, 8 og 6lødige, men af finere Sølv; jeg kan ikke nægte, at det kunde have sine Fordele, at ogsaa de mindre Mønter udmøntedes af finere Sølv, end det hidindtil har været Brug i de nordligere Stater, medens Man i England og Frankrig altid har udpræget selv de mindste Mønter, som sloges til fuld Valuta, af samme Lødighed som de største. Men jeg troer ikke, at et Amendement desangaaende vilde være passende i nærværende Sag, da Man deels derved vilde foranledige nye Forhandlinger mellem de vedkommende Autoriteter, hvorefter Sagens endelige Afgjørelse muligen vilde blive udsat, og deels maa Man lægge Mærke til, at Man nu engang er vant til den Størrelse af Mønten, som vi nu have, og som de i Hertugdommene have havt siden 1788. Endelig foretoges den foreløbige Behandling af Sagen, betræffende Udkast til en Placat for Kongeriget Danmark, ang. Jndførsel, Fabrication og Brug af Spillekort. Den af den nedsatte Committee (Benzon, David, Schulin) afgivne Betænkning, der i Referenten Kherre Bentzons Sygdomsforfald oplæstes af Prof. David, gaaer ud paa, "at det forelagte Lovudkast maa emanere som Lov." - 28de Møde 18 Aug. Til endelig Behandling foretoges Sagen ang. Udkast til en Placat for Danmark, betræffende Erstatning af den Skade, der tilføies en Jordbrugers Sæd eller Markfrugter af Kron= eller Daavildt.