JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Jblandt de udødeligste Videnskabsmænd i Naturvidenskabernes Fag hører Abrah. Gottlob Werner. Man kan anvende paa ham, hvad man sagde om Linne: Jorden er bedækket med hans Skolarer, og fra den ene Pol til den anden udforsker man Naturen i denne eneste Mands Navn. Napione kaldte ham nuove Socrate nella mineralogia. Hans Indflydelse strakte sig fra Mexiko til Nertschius, fra Skandinavien til Portugal. Overalt bleve Lærestole i Mineralogien stiftede efter hans System, hans mineralogiske og bergmanske Sprog talede man overalt. Jameson stiftede 1808 et naturforskende Selskab med Navnet: Wernerian Society, ham til Ære, hvilket endnu blomstrer. Et af Blode i Aaret 1817 stiftet mineralogisk Selskab i Dresden valgte ham til sin Præsident, og da han d. 30 Juni f. A. døde, besluttede Selskabet ikke igjen for det første at besætte denne Post, men betegne dens Sted i Forsamlingssalen ved hans Byste, optage hans Billede i dets Segl, aarligen minde hans Dødsdag ved en egen Forsamling, og sætte ham imellem Dresden og Freyberg et simpelt Minde. Dette blev 1818 færdigt, og bestaaer i en af Granitstykker og Basalt søiler sammensat Bænk, kaldet Werners Ruhe", og indhugget i en Klippe. Et Monument er sat ham i Domkirken i Freyberg. Han var fød i Freyberg d. 25de Sept. 1750. Hans efterladte herlige Mineralsamling var vurderet til 60,000 Rdlr. Fra England var der gjort ham et Bud paa 50,000 Rdlr. Han overlod den til Bergakademiet for 40,000 Rdlr. paa den Maade, at 7,000 Rdlr. skulde betales, men af de 33,000 Rdlr. kun betales 5 Pr. C. Renter for hans Levetid; og efter hans Død lige Renter af 16,000 Rdlr. til hans Syster; men siden tilhøre Akademiet. Siden testamenterede han sine øvrige Samlinger, Bøger(over 200,000 Nr.), Landkaarter, Tegninger, Mynter, etc. til Akademiet mod 5,000 Rdlr. til hans Syster, Samlingerne havde 4 til 5 dobbelt Værd. Systeren skjænkede Kapitalen til det saxiske Bergbygningsvæsen, saaledes at sammes Renter, naar hun var død, skulde uddeles paa Broderens Dødsdag hans 1825. 8. Norske Speciessedler. blandt Fattige. See Hesperus No. 143 og Lit. Bil. No. 12, samt Lebensbeschreib. Abr. Gottl. Werners von Dr. S. G. Frisch. Leipzig. BreDet bliver herefter let at komme Verden rund ogsaa til Lands. I Paris oprettes nu et Selskab, som vil paatage sig at befordre Reisende direkte til Varschau, Petersburg, Wien, Konstantinopel, Madrid, Cadix, Lissabon, Genua, Florenz, Rom og Neapel. Prisen bliver meget billig, Man kjører i en lukt Berliner, uden i mindste Maade at bryde sig om Spise, Drikke, Natteleie, Triets Transport etc., hvilket Alt en ærlig Vognmester besørger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Den 19 f. M. er den berømte KardinalSpina afgaaet ved Døden i Rom. Jblandt andet var det ham, som i Aaaret 1800 blev send til Paris af Pave Pius VII, for at underhandle om Konkordatet med Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-13
Kjøbenhavns Børs, d. 12. December 183. Hamburg 2 M. - a vista 201 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . . . . Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito . . . . . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 3 pCt. Dito Dito. . . . . . . 146 240 Rbd. Sal. 53, 52 Rbs. Tegn. 85 1/2 86 Rbd. Sidl. i Banco. 1013 102 Rbd. r. S. i Banco. 903, odr. 6. - i Banco. r. S. i Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer, 61 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 101. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 December 1828. Tyge Brahes Elskov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Nogle pestattede Epidemier udmærke dem de ved, at de ikke overskride visse bestemte Grændser og indskrænke deres Virksomhed til en enkelt Provinds, en enkelt Bye, eller endog kun til nogle Huse og Gader, medens andre hastigen udbrede dem over store Riger, ja over flere Verdensdele. Historien giver os Efterretning om flere saadanne, der i Almindelighed udbrøde i Østen og droge paa deres frygtelige Tog bestandig imod Vesten, en Retning, som ogsaa vore Dage de contagiøse Epidemier helst synes at tage. Af den Art var den rædsomme Pest, som i Midten af 6te og 14de Aarhundrede rasede over største Delen af den gamle Verden og bortrev mere end Halvparten af dens Indbyggere. J 16de og 17de Seculum herskede idelige Pestepidemier over en stor Deel af Europa og først i de sidste Hundrede Aar kan Pesten siges at være næsten indskrænket til de tyrkiske Lande, og det sandsynligviis fortrinlig ved den i christelige Stater indrettede Qvarantaine. Da i Tyrkiet formedelst Jndbyggernes Jndolents og Fatalisme ingen Anstalter træffes for at ødelægge Pestsmitten, eller forekomme dens Udbredelse, saa har dette frygtelige Onde her fundet et Hjemmested, og udbreder sig, især fra Hovedstaden formedelst den bestandig fortsatte Communication, fra Tid til anden i ødelæggende Epidemier til Provindserne. Følgende faa Exempler maae tjene til at oplyse dette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
J Egypten pleier Pesten i Almindelighed, at udbryde i Marts eller April, hvilken Tid der kaldes Chamsin; den vedvarer da gjerne i 3 til 4 Maaneder og forsvinder de fleste Aar omtrent ved St. Hansdag; paa den Tid erklærer i det mindste Regjeringen, at den er ophørt, ved at lade nogle Artilleriesalver affyre. Man er imidlertid ogsaa her i Stand til at hidlede de fleste Epidemier fra smittede Skibe eller Effecter, der i den anførte for Contagiets Udvikling gunstige Aarstid ere hidkomne fra Constantinopel. Saaledes medbragte 1788 Kislar Aga's Følge Pesten fra denne Hovedstad til Alexandrien og Cahiro, og i mindre end 60 Dage bleve allene i sidstnævnte Bye 21,700 Mennesker et Offer for den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
J Aaret 1790 blev sammesteds en Pestepidemie indført med Peltsvahre, som havde tilhørt en i Constantinopel af denne Sygdom bortdød Aga. Alle de, som kjøbte og bare disse Klædningsstykker, døde pludseligen, og fra dem udbredte Pesten sig saaledes at over 300,000 Mennesker bleve angrebne og 82,360 døde af samme i Cahiro. Uagtet disse og mange lignende skræksomme Exempler ere Tyrkerne ikke at bringe fra deres passive System. De vedblive midt iblandt disse Rædselsscener at gaae ligegyldige omkring, aflægge Visiter til syge Venner og i Sørgehuse; besøge Moscheer, Bade og Kaffehuse, og forhandle kort efterat Epidemien er ophørt de Bortdødes Klæder, og Effecter. I ældre Tider, da Communicationen til Søes, mest blev iværksat ved christne Søefolk, som iagttoge større Forsigtighed, vare Pestepidemierne meget sieldnere i Egypten, ligesom de ogsaa sieldent udbryde, naar Communicationen i Krigstider er ophævet. Et endnu tydeligere Exempel paa Quarantainens Nytte har man i Halvøen Krim, hvor idelige Pestepidemier herskede, saalænge Landet stod under tyrkisk Herredømme, og hvor derimod denne Sygdom synes at være forsvunden, siden Russerne ere komne i Besiddelse deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Da de Franske, 1801 vare i Besiddelse af Egypten, fandt man det for en kort Tid raadeligt at nægte Pestens Tilstædeværelse i Armeen, og Lægerne maatte selv yde de Pestsyge den fornødne chirurgiske Hjelp i Hospitalerne; men efter at ikke mindre end 80 af disse Embedsmænd i mindre end et Aar vare blevne Offere for deres Mod eller Embedsiver, saae man sig nødt til at overlade disse Forretninger til de Indfødte, hvoraf ligeledes de fleste døde. Den franske Armee mistede i et Aar over 2000 Soldater af Pesten, medens den engelske, som opholdt sig der i 2 Aar, ved en meget streng Separation mellem de Friske og Syge var saa heldig kun at have 660 Pestsyge, af hvilke de 361 døde. J begge Armeer gaves der imidlertid flere Læger, der tvivlede om Pestens Smitsomhed og som, for at vinde en Slags herostratisk Navnkundighed, eller af andre Grunde vovede at gjøre sig selv til Gjenstand for Jndpodningsforsøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Den franske Overlægge Desgenettes indpodede sig selv med Materien af Pestbylder, men han afvaskede Jndpodningsstederne med Sæbevand, og undgik maaskee derved Sygdommen. Den engelske Læge Dr. White efterlignede dette farlige Forsøg, og indpodede sig Pestmaterie paa flere Steder, men uden at bruge noget Forebygningsmiddel, i den faste Overbeviisning om at Pesten ikke er contagios. Han vedblev at være frisk til den 6te Dag, da Skjælven, Hovedpine, Feberhede, o. s. v. indfandt sig; han nægtede imidlertid at dette var den begyndende Pestsygdom, og tillod ikke at lade de Dele undersøge, hvor Pestbylderne pleie at fremkomme. Paa den 9de Dag mistede han Forstanden, og døde 10de Dagen efter Jnoculationen, af fuldkommen udviklet Pest. En anden engelsk Læge, som ligeledes foretog dette Experiment med sig selv og 4 Hospitalsbetjente, som han havde overtalt dertil, gik med hans troskyldige Ledsagere, allerede efter 3 Dage, ind i Evigheden. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har under 25 Nov. befalet, at enhver Sognepræst, i hvis Pastorat inden Udgangen af Aaret 1830 endnu maatte findes nogen fast Skole, i hvilken den indbyrdes Underviisningsmethode ikke er indført, skal til Skole directionen indsende tilbørlig Forklaring om Aarsagen dertil, og at denne Indberetning skal fra Skoledirectionen med sammes Betænkning om Aarsagens Gyldighed, og om hvorledes de opgivne Hindringer maatte kunne hæves, sendes Cancelliet, som derom har til Kongen at gjøre Forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Fremdeles er Cancelliet tilkjendegivet, at i ethvert Tilfælde, hvor Cancelliet anbefaler nogen geistlig Embedmand til Forflyttelse eller Naadesbeviisning, skal, under de for ham talende Grunde, tilføjes særskilt Bemærkning om, hvorvidt i de ham underliggende Skoler den indbyrdes Underviisning er bleven indført, efter den af Kongen bifaldte Normal=Methode, ved kongl. Reser. 29, Nov. er Cancelliet paalagt, at naar det finder Anledning til at anbefale nogen Skolelærer til Naadesbeviisning, skal det særskilt oplyses, om den indbyrdes Underviisning indføres i hans Skole, eller i alt Fald, om han har gjort sig tilstrækkelgen bekjendt med Methoden. Under 6 og 9 De ere Circulairer fra Cancelliet herom udstædte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Ved Baroniet Guldborglands Extraret er i denne Tid en Dreng af henved 18 Aars Alder, dømt for Jndbrud. - J Maribo er en Tjenestepige under Tiltale for Tyverie. Siden Foraaret har hun udøvet omtrent 200 forskjellige Tyverier, hos sin Huusbonde, uagtet sin Tyvagtighed har hun vidst indtil det Øjeblik, da hun blev greben i Tyverie, at vedligeholde sin Anseelse af at være en tro Pige. I Arresten har hun skrevet en O fordring til sin Familie om at vidne falsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Kjøbenhavns Børs, d. 16 December 1828. Hamburg 2 M. - a vista 204 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . . . . Nationalbank=Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito . . . . . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 3 pCt. nye danske Obligationer I. Jørgen Knudson. 146 s. Pd. Sal. 521 52 1/2 Rbs. Tegn. - i Banco. 1013, 102 Rbd. r. S. Rbd. Sedl. i Banco. 991 100 r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
Rettelser. - i Banco. r. S. - i Banco. - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-16
J Nr. 100 S. 1589. L. 9 Solen forvovelæs Solen foroven; 1590 L. 6 Hvol. Hvor J Nr. 96 S. 1524 L. 11 nedenfra ham Knudsen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 102. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 December 1828. Tyge Brahes Elskov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Medens dette foregik i den Braheske Slægt vare Tyges Uvenner ikke ørkesløse. Paa Hages holm boede een af hans første og uforsonligste Avindsmænd, Mandrup Parsberg, som syv Aar i Forveien havde i Rostok anfaldet Tyge, i Anledning af en imellem begge først ved en Dands til en Trolovelse og nogle Uger derefter under en Juleleg opkommen Trætte, paa Gaden i Mørkningen, og tilføjet ham det vanheldende Meen i Ansigtet. Vel var Tyge af et hidsigt og stridigt Sind, men da Trætten vedkom den Videnskab, som han havde helliget sit hele Liv, saa er deringen Tvivl om, at Parsberg, som vilde være klogere deri end ham, i Hovedsagen havde Uret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
En anden mægtig Avindsmand af Tyge var Christopher Walchendorf, der nedstammede fra en gammel Slægt og, allerede som Hofjunker, stod i stor Yndest hos Kong Christian den Tredie. Han havde aldrig været gift, og da mange Aar efter hans Død en qvindelig Afkom af ham levede som Almisselem i et Hospital i Kjøbenhavn, saa maa han ikke have været nogen Foragter af den blandt hans samtidige Jevnlinge saa gængse Skik at avle Børn, som ikke kunde arve hans Vaaben, og Navn, med en Qvinde, han ikke vilde kalde sin Hustru. Men derimod var han en afsagt Fiende af ulige Giftermaal, og derfor ogsaa af Tyge, hvis Beslutning han havde erfaret. Misundelse, foranlediget ved hans lærde Navnkundighed, kunde det den Gang endnu ikke have været; thi det var i samme Aar man maatte overtale ham til at lade sit første Skrift om den ny Stierne offentligen udgaae i Trykken, og han endnu selv troede, at det kunde ansees at være under en Adelsmands Værdighed at kundgjøre sine Jagttagelser. Men Adelens Glands laae Walchendorf alt for meget paa Hjerte, til at han med Ligegyldighed kunde see een af de ældste Slægter i Landet vanæres ved et saa usømmeligt Ægteskab. Lige Aarsager bevægede Tyges Svogere Christen Skeel til Fusinge- og Henrik Gyldenstjerne til Aagaard at erklære sig mod dette Giftermaal. Saaledes blev ikke allene Tyges Slægt, men hele den danske Adel alt mere og mere hans bestemteste Modstandere. Det var en fælles Ære man troede krænket og en fælleds Fiende, man ansaae for Pligt at bekæmpe. De fleste af Tyges Modstandere vare Brødre af St. Knuds Gilde i Malm, ærværdigt ved sin Ælde og længe mægtigt ved sine Rettigheder, en Deel af dem vare nu ankomne til Skaane, for at overvære den berammede Forsamling, hvortil Jørgen Knudson og hans Datter vare indstevnede. Ogsaa Walchendorf var ankommen i denne Anledning fra Gulland, og Mandrup Parsberg fra Hagesholm. Længe havde ikke saa mange høibyrdige Herrer samlet sig til Gildet, som denne Gang. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Nogle Ord om Contagier og Qvarantaine Anstalter. (Fortsat.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
J Moskau hvorhen Pesten i Aaret 1777 var bragt ifølge uforsigtig Communication med den tyrkiske Armee, havde man et mærkeligt Exempel paa Nytten af meget omhyggelig Afsondring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Medens Sygdommen, som i Begyndelsen var bleven miskjendt og som derfor under Navn af en ondartet Feber havde faaet Tid til at udbrede sig overalt, rasede i denne Bye med saadan Heftighed at 70,000 Mennesker døde i faa Maaneder, 22,000 allene i een Maaned og ofte flere Tusinde i 24 Timer, blev et af de største Hospitaler aldeles forskaanet for Sygdommen, ved det man lukkede alle Porte og kun igjennem en lille Dør med største Forsigtighed tillod nogen Communication med Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Pestens Historie frembyder utallige lignende Exempler, som alle mere eller mindre bevise dens Smitsomhed, men de anførte maae være tilstrækkelige for den nærværende Hensigt. Lykkeligviis have vi i meget lang Tid næsten kunnet glemme Pesten, derimod har en nyere, men ikke mindre fatal Sygdom, den gule Feber, tiltrukket sig større Opmærksomhed. Efter de mange forskjellige Efterretninger, man har om den, er man berettiget, at ansee den for en Sygdom, af africansk Oprindelse, der er bragt til Vestindien med Negerslavere, eller hvis Contagium har udviklet sig ved disse Ulykkeliges Sammenpakning i Skibene. Den viiste sig allerede 1647 paa Slavetorvet Barbadoes, og udbredte sig herfra tilde øvrige Antiller. Her synes den efterhaanden at være sammensmeltet med Landets oprindelige remitterende Feber, og i det den blev hjemmehørende, ligesom Pesten i Levanten, under Navn af Climatfeber fortrinlig at vise sig fordærvelig forFremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Fra denne mildere Form, som især forekommer paa de danske og franske Øer, og hvis Smitsomhed er meget tvivlsom, maae man vel distinqvere en mere ondartet og bestemt smitsom Modification, der siden 1793 har anrettet uhyre Ødelæggelser, saavel i Amerika som i Europa. Ogsaa denne Art blev i anførte Aar indført fra den afrikanske Kyst med det engelske Skib Hakney, hvis Besætning for største Deel var død paa Reisen. Strax efter dets Ankomst til Grenada, udbrød denne Feber her med forhen uhørt Heftighed, og ubekiendte Symptommer. Ved Handelssamqvemblev Smitten overført til Tabago, St. Christoph, Antigua og flere Øer, hvor den overalt rajede med pestartige Tilfælde, og bortrev største Delen af Indbyggerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Et Skib fra Tabago, som paa Reisen havde mistet en Deel af sit Mandskab, bragte denne ondartede Feber til Philladelphia, hvor den udbrød faa Dage efterat det havde havt Communication med Byen. Smitten udbredte sig her fra Gade til Gade, saa at efter 12te Sept. næsten hvert Huus var inficeret, ja man havde efter Dr. Rush mange Exempler paa, at Smitte fandt Sted fra den ene Side af Gaden over til den anden. Kun faa af Indbyggerne, der ikke itide grebe Flugten, bleve som ved et Under frelste af den græsselige Ruin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Paa samme Tid blev det engelske Skib Experiment, (Capt. Kelly) smittet ved Antigua, og Kapitainen, i den Mening at Feberen kun var af local Oprindelse, men ikke smitsom, stak øieblikkelig i Søen for at undgaae Stedets usunde Atmosphære, men hans Mandskab blev angrebet, den ene efter den anden, og han var om faa Dage nødt til igjen at søge Havn. At i Almindelighed den største Deel af Mandskabet kastes paa Sygeleiet, naar denne Feber indfinder sig paa et Skib og at man har mange Tilfælde, hvor det ene Skib er bleven smittet af det andet i aaben Søe, beviser, at den langtfra ikke altid og allevegne kan og bør tilskrives det saakaldte Marskmigsma, eller sumpagtige Egnes Uddunstninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Siden Aaret 1800 har den gule Feber ikke mindre end 4 Gange grasseret i Cadix, den Havn, der i Spanien har havt den meste og maaskee uforsigtigste Samfærsel med den nye Verden, og derfra er Contagiet udbredt til de nærmeste Havne ved Middelhavet, hvor det i Gibraltar (1804), i Mallaga (1803) og en Deel andre Byer af Omegnen har hersket som den mest rasende Pest. De ødelæggende Epidemier af 1820 i Cadix og Mallaga og af 1821 i Barcellona og andre Egne af Spanien ere endnu i bedrøvelig Erindring. Regjeringerne have vel truffet Foranstaltninger, ved Spærring at standse Smittens Udbredelse, men de fleste Læger vedblive, maaskee forledte ved de Jagttagelser, man har om den mildere Form i Vestindien, at erklære den gule Feber for ikke contagiøs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
J Spanien, hvor man har Vanskelighed ved at opdage det saakaldte Marskmigsma, have de fleste udledet den fra Mangel paa Reenlighed i Gader og Huse, men ere Indbyggerne da først forfaldne til denne Usømmelighed siden 1800, og findes den allene i de Byer, der have lidt saa frygteligen, eller allene i Spanien, Dog synes de spanske 8. ger tildeels at have adopteret en anden Menin thi efter den store Epidemie i Barcellona erklæret 8 Medlemmer af Facultætet Feberen for smitsom 4 for ikke smitsom, og 2 vare uvisse, hvilken Mening de skulde give bifald. Det engelske Krigsskib The Bann forlod Sierra Leone imod Slutningen af Marts 1823, med en Besætning af 100 Europæere og 27 Negere, som vel alle ved Afreisen vare friske, men havde havt Samqvem saavel med Landet som med et Skib, paa hvilke begge den gule Feber herskede med stor Dødelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Feberen udbrød nogle Dage efter Afreisen ombord, og i faa Uger bleve 99 Mand efterhaanden at grebne, hvoraf 33 bortdøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Den 25de April f. A. ankrede Skibet ved Øen Ascension, hvor en Garnison af 28 Mand 2 Aar havde været stationeret og nydt et for træffeligt Helbred, saa at ikke een Mand var de i dette Tidsrum. Da Lægerne saavel paa Skib som af Garnisonen vare overbeviiste om, at den gule Feber ikke er contagiøs, saa blev et frit Samqvem imellem Skibet og Garnisonen gjerne li stædet. Følgen heraf var, at inden 8 Dage den he Garnison var angreben af den gule Feber, og 17 Mænd foruden flere Qvinder og Børn døde ef den. Dette og nogle lignende Tilfælde, som i Lykke traf afsondrede Egne, hvor Smitten letter opdages og Ødelæggelsen er mindre, kunde ikke ret vel forklares af Marskmiasma, og de ergelske Authoriteter saavel af Flaaden som af Armeen udsendte advarende Communicationer til de forskjellige Stationer. Virkelig skal Mortalitæten ved Stationerne i Vestindien være overordentlig formindsket, siden det er vedtaget at fordeele Mandskabet i Afdelinger af 3 til 4 Mand omkring paa Landet saasnart en saadan Epidmie udbryder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
De enthusiastiske Jkke=Contagionister har paa dem selv anstillet Forsøg, for at stadfæstede res Mening, der ere saa væmmelige, at Fortæl gen derom allene er istand til at volde folsorPersoner en Feber. Jsær har en Læge med N. A. M. Gupon ved Port Royal paa Martinier, udmærket sig i denne Art af Bravour, men a hans Forsøg bevise kun, at han maae være temmelig torpid og ufølsom paa Siæl og Legeme, og at der gives mere end een Art af den gule Feber. Flere ere af den Mening, at ligesom Pesten ophører, naar Temperaturen er over 80 og under 600 Fahr., saa ophører den omhandlede Feber eller viser sig ikke mere smitsom, naar Thermometeret kommer under 800 Fahr. Udentvivl har dette i de fleste Tilfælde sin Rigtighed, men man kjender ogsaa ikke faa Undtagelser fra denne Regel, og det vilde være uklogt at stole paa den. Det er aldeles ikke usandsynligt, at denne Menneskeslægtens Svøbe under begunstigende Omstændigheder, ogsaa kan bane sig Vei til vore nordlige Egne; thi deels forandre Folkesygdommene ofte deres Natur i Tidernes Løb, saaledes at de, der tidligere kun tilhørte Troperne nu ere udbredte i kolde Zoner, deels have vi i Nærheden allerede seet Sygdomme, der stode den vestindiske Feber meget nær. Den store Epidemie, som i den varme Sommer 1826 udbredte sig langs med Nordsøens Kyster, henhører, hvad man end har skrevet og sagt derimod, ikke allene til den ondartede Modification af Høst=Febre, til hvilken ogsaa den gule Feber henregnes, men viiste sig, som denne, paa flere Steder bestemt smitsom. (Sluttes i næste Nr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Indenlandske Efterretninger. Fra Odense skrives, at Tirsdagen den 9de Dec. først paa Eftermiddagen var det en Storm med orkanagtige Stød, hvorved det rystede i Husene og flere Tagsteene nedblæste. Fra Nyborberettes, at i Stormen d. 9 om Eftermiddagen Kl. 11 til 4 drev en Brig paa Grund, og en liden Jagt sank lidt udenfor Byen. Man saae fra Land Folkene paa denne i yderste Livsfare, men intet Fartøi. var istand til at komme dem til Hielp; endeligen bleve de dog reddede ved en Pram, de selv havde ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-20
Forrige Regimentschirurg Justitsraad Jørnen i Odense, Byens ældste Læge, og en af dens ældste Jndvaanere, har med sin Frue havt den sjeldne Lykke at kunne i stille huslig Ro fejre d. 11 d. M. deres Guldbryllup. Glæden forhøiedes derved, at det agtværdige Oldingvar endnu nyder en for deres Alder usædvanlig Styrke og Rolighed. H. A.