Extraordinaire Relationer, 1732-09-01
Spanien. Siden de Ugentlige Nouveller have nogle Gange meldet om et Ostindiske Compagnie, som til Cadix skal være bleven op September Maaned, oprettet, vil mand forhaabe, at det icke skal falde Publico misbehageligt, at mand denne sinde til deres Fornøyelse meddeeler et Udtog af dend Octroy som af Hans Catholske Majestæt D. Emanuel de Arriaga og med Interesserede er meddeelt paa denne Handel udi Ostindien og de Philipinske Jnsuler at drive; hvilken Octroye lyder saaledes: Saasom det er nytteligt for Kongens Jnteresse, at Comercien imellem hans Undersaattere i disse Kongeriger, og de Philippinske Jnsuler bliver faciliteret, saa har Hans Catholske Majestæt det af Den Emanuel Ariaga saavel i sit eget, som andre Spanske Negotianters og Vasallers Navne, som agte deres Capitaler paa denne Commerce at indsætte, indgivne Forslag i denne Henseende, under efterfølgende Conditioner og Artickler approberet, som følger: 1) Skal det ingen uden de Spanske allene være tilladt at drive denne Handel, hvilken de i 10 Aar kunde vedlige holde med 2 eller 4 Skibe paa 800 Tønders Drægtighed og 30 a 50 Canoner, meer eller mindre, ligesom Omstændighederne og Fornødenheden det udkræver. Disse Skibe skal segle fra Cadix, og af Præsidenten og Raads-Herrerne i Commerce-Collegio med en ret formelig Journal affærdiges, paa samme Maade, som brugeligt er ved de Skibe, som gaae til de Americanske Havne fra Hans Majests eget Herredømme. 2) Saasom Negotianterne selv paa deres egen Bekostning og Risico oprette en Commerce, som kand være meget nyttelig og fordeelagtig for disse Kongeriger, saa skulde de heller ikke betale nogen anden Skat eller Afgift, undtagen alleeneste 800 Styk von achten for hver Skib, af hvad Størrelse det end kunde være, hvilke Penge Kongen alleene skal have Magt at disponere over, til Gudelig eller anden Brug at distribuere. 3) Capitainerne og Lieutenanterne for hver Skib, som skal Aar 1799. skal forestilles af Ariaga og Compagniet, skulde med fornødne Patenter vorde forsynede, de 2 fornemste Officiers, skulde absolute være indfødde Spanier, som kunde tiene baade til Lands og Vands, da det Arriaga er tilladt de andre Søe-Officiers efter sin Villie at udnævne. 4) Dersom Officererne ikke forholde sig efter deres Instruxer eller handle imod Loven og de Indiske Ordonancer, skulde de alvorligen derfore vorde straffede, og Directeurerne ingenlunde være forbundne til forbemeldte Officerers utilbørlige Conduite at være ansvarlige. 5) Skulde foromrørte Skibe være forsynede med Artillerie og fornødne Kriegs-Ammunitioner, og skulde derpaa sættes, om fornøden giøres, eller om Hans Mayest. det saa behager 30 eller 40 Mariner, hvilke saa vel som Officererne skulde bestaae, af Spanske og Fremmede, eller i det mindste 3 tredie Deele Spamer. 6) Jfald Entrepreneurerne skulde finde det for got, til deres desto større Sickerhed at fragte noget af Kongens Skibe, skal det dennem accorderes, af ligesaa stor Størrelse og Drægtighed, som de det forlange, paa dend Vilkaar, at de sig med Hans Majests. Collegier om Fragten og andre Udgifter skulde forene. 7) Skibenes Ladning skal bestaae af Vin, Brændeviin, Farver, Olie, Figen, Oliver og andre af Landets Frugter, saavel som og Hatte, fint Klæde, Sarger, Cammelotter, og andre saadanne Kiøbmands Vahre, som de finder for got og formeene at kunde selge paa de Steder, hvor de sig henaate. Af disse Kiøbmands Vahre betale de ingen anden Afgift end dend, som i Ordonancen af 5 April 1720 om Gallionerne meldet er, er vorden stipuleret. Mand kand og med sig føre paa hver Skib 250 a 300 tusind Styck von achten i Penge, for at igien indkiøbe saadanne Indiske Vahre, som de i Kon September Maaned, Kongeriget igien kunde indføre, og betales af disse udgaaende Penge ikke meere end een pro Cento in specie. 8) Mand skal og give et hver Skib een Liste med, paa indehavende Ladning, saavelsom og fornødne Breve til Kongens Ministrer paa de Mannilliske Øer. 9) Compagniet skal handle paa de Philippinske Jnsuler i alle de Havne, som dem synes best beleylige, med deres Skibe, eller med andre mindre Fartøyer, paa dend Maade, som disse Øers Indbyggere kunde giøre, der som det dennem ikke efter de Jndiske Statuter var bleven forbudden. Mand skal icke betale nogen Afgift eller Told af de Vahre, som har været kiøbt for Compagniets Regning, og bortført til de Manilliske Jnsuler for der igien at lade deres Skibe. Jfald de skulde tvinges til, enten ved Storm eller anden Hændelse, i andre Puissancers Havne at indløbe, eller og for at hente Levnets Midler, eller frisk Vand, skulde de dertil have Frihed, og vilde Hans Mayest. dennem i sin høye Protection tage, i Kraft af hvilken de skulde vorde anseete af de Fyrster eller Nationer, hvis Hielp de kunde have nødig til deres Reyse og Handel. 10) Til Gouverneuren og General-Capitainen over de Philippinske Jnsuler skal sendes en stricte Ordre i alle Maader at haandhæve og forsvare denne Handel, paa det Entrepreneurerne dend uden Hinder kunde drive, saavelsom og for en billig Priis dennem med Master, Tov-Verck, LevnetsMidler og andre Ting, hvad de kunde have nødig, forsyne. Samme Gouverneur skal og berette Negotianterne paa disse Jnsuler at Compagniets Skibe didhen hver Aar skulde hen komme, paa det at de kunde holde de Vahre færdige, som de til Compagniets Factorer vilde afhandle, eller lade disse Skibe med for at dennem til Spanien paa deres egen Regning og Risico at lade overføre ifølge af dette Compagnies Octroy. 11) Com Aar 1792.