JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Efter Reqvisition fra Procurator Horn bliver den Jens Lassen paa Aaes Mark i Søevind Sogn, Woer Herred, forhen tilhørende Gaard, af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr., som ved 3die Auction den 24de October f. A. blev tilslaget Søren Madsen, formedelst Misligholdelse af Conditionerne for Salget, med Sæd og Avl stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Gaarden Mandagen den 5te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Eiendommen kan strax modtages af Kjøberen, og 800 Rbd. Sedler af Kjøbesummen, kan blive indestaaende paa 1ste Prioritet i Eiendommen, Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Procurator Horn i Horsens. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 13de Juli 1833. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Da ved 3die Auction intet antageligt Bud skeete paa den Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand Sognefoged Jens Nielsen Winther og senere afdøde Enke Ane Marie Nielsdatter i Overbye, Kattrup Sogn, Woer Herred, tilhørende Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., Skovskyld 1 Alb. saa bliver denne Gaard efter Vedkommendes Begjæring stillet til 4de Auction, som afholdes paa Gaarden Løverdagen den 27de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9, for da absolut at bortsælges. Denne fortrinlig gode Eiendom har et Areal af omtrent 100 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf 10 Tdr. Land bevoxet med Ege og Bøgeskov samt Gjerdsel, en Deel Engjord hvorpaa avles aarlig 50 til 60 Læs Høe, og det øvrige Ager land af god Bonitet. J Jorderne kan faaes aarlig 12 Tdr. Rug, 20 Tdr. Havre, 12 til 14 Tdr. Byg, 2 Tdr. Boghvede, og paa Gaarden kan holdes 6 Heste, 16 Køer, 8 Unghøveder og 20 Faar. Der gives overflødig Tørveskiær. Naar Gaarden er bortsolgt, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over Stervboets Ind- og Udboe, Besætning og Jnventarium, deriblandt en Ætage Jern=Kakkelovn, et 8te Dages Stueuhr, Heste, Fæe, kreaturer, en Deel Faar med Lam, en Soe, Grise, Vogne, Plouge, Harver, m. m. Lysthavende indbydes, Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 13de Juli 1833. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Efter Vedkommendes Begjæring bliver det Søren Pertou Pedersen forhen tilhørende, af Pastor Brandt kjøbte Sted Ørskoulund kaldet, af Hartkorn Ager og Eng 2 Fkr. 1 3/4 Alb. med Bygninger og Eiendomme, Sæd og Avl, stillet til een Auction som afholdes paa Stedet Mandagen den 29de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10, for om antageligt Bud skeer absolut at bortsælges. Marken er fuldstændig besaaet. Conditionerne erfares paa Auctions=Stedet. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 13de Juli 1833. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
I Undertegnedes Gaard ere trende Leiligheder som vender ud til Torvene, særdeles beqvemme for Mannufacturhandlere, at faae paa meget billige Vilkaar til Leie i tilstundende St. Olufs=Marked. Aarhuus, den 12te Juli 1833. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Den af Manufacturhandler Cohen forhen i min Gaard beboede Leilighed kan til tilstundende Flyttetid erholdes tilleie, enten samlet eller indrettet til 3 Familier. Det bemærkes at Hjørnet ud til det store Torv med særskildt Indgang bestaaer af 3 Værelser med Kjøkken og Spisekammer, er særdeles godt og fordeelagtigt beliggende for en Manufacturist. Aarhuus, den 12te Juli 1833. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Chocolade i alle Sorter a 32 o. 886. samt 6, 7 og 8 M. pr. Pund af P. Chr. Deichmann & Comps. Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed, sælges hos Chr. L. Schmidts Enke i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Godt Rug til Brød, og Malt til Øl, bekommes hos Brændeviinsbrænder. S. Thomsen. Aarhuus, den 15de Juli 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Godt Mjød bekommes hos S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Den af mig i Frue Halds Gaard paa det store Torv i flere St. Olufs Markedstider førte Handel foranlediges jeg til at bekjendtgjøre det ærede Publikum formedelst indtrufne Omstændigheder i Aar vil finde Sted i Hr. Kjøbmand Kar marks Boutik imellem det store og lille Torv. Carl W. Westrup, fra Kjøbenhavn. Paa Middelgade er en Stue tilleie i St. Olufs Markedet. Adressekontoiret anviser. Forglemt et Sted i Byen eller udenfor Middel gades Port ved Havet, er en Sæk med Farvetøi mrk. med Rødkridt R. D., hvorudi 23 Al. stribet Tøi, 5 Stk., rød og grøn Garn i et blaatærnet Pudevaar, circa 5 Al. tyrkeblaa Vadmel, indsvøbt i et blaat og hvidt Forklæde. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af M. Carlsen. Har jeg forseet mig mod Bibel og Sandhed, Et Forsvarskrift mod Rector Qvistgaards Angreb, af Pastor Fenger, 24 s. To Betragtninger: 1, Forsager Du Diævlen &c., 2, Om Sakrament=Ordene &c., af Skolelærer R. Sørensen, 12 s. faaes hos J. Jessen. Blade af Jernsalems Skomagers Lommebog, udgivne af Jngemann, 5 Mk. Tordenskjold, tragisk Drama fa Øehlenschlager, 7 Mk. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-16
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
No. 14. den 18 Juli. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Louisenlund, den 11te Juli. Hs. Maj. Kongens Tilbagereise har endnu maattet opsættes nogle Dage, da Allerhøistsamme endnu er meget angreben. af det stedfundne Sygdomstilfælde, og Lægerne have anbefalet Rolighed og Pleie. Tilstanden har iøvrigt aldeles ikke noget betænkeligt: Hs. Majestæt er gandske feberfri; Søvn og Appetit have indfundet sig igjen, og naar den tilbageværende Mathed ikke var, vild Helbredelsen ansees for aldeles tilendebragt. (KC.) Schleswig, den 10de Juli. Af sikker Kilde kunne vi meddele den glædelige Efterretning, at Hs. Majestæts Upasselighed kan ansees for hævet, og at der ikke mere er nogen Grund til Bekymring for den dyrebare Landsfaders Sundhed. Herfra var afsendt en Deputation af Borgerskabet til Louisenlund, for at indhente nøiagtig Kundskab om Hs. Majestæts (A. & J. Av.) Befindende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Altona. Om vor elskede Konges Ophold i Hamborg læses endnu følgende i Hamburger Beobach ter": "Hs. Maj. beærede med Sin høie Familie de herværende Skuespilhuus, hvor den store Loge i først Rang var paa det pragetskafne dekoreret som en Thronhimmel med en kgl. Kronen angaaer. Ved Hs. M. Jndtrædelse blev han hilset med Haandklap og Hurraraab; alle Tilskuerne reiste sig fra deres Sæder og satte sig først ned igjen, da Kongen og hans høi Ledsagelse havde nedladt sig. Ja Opmærksomheden for vor kongl. Gjæst gik endog saavidt, at da endeel af Publikum vilde ved Applaus tilkjendegive sin Tilfredshed med Udførelsen, blev det ved Hyssen viist tilbage indenfor Anstandens Skranker. Hs. Majestæt Kongen sad i Midten af Logen, paa Allerhøist høire Side Hertuginden af Cambringe, paa Venstre Prindsesse Wilhelmine. Ved Siden af hiin Fyrstinde Prinds Frederik Carl Christian, og ved Høistsammes Gemalinde Hertugen af Cambringe. De Deputerede fra vort Senat, Hr. Syndikus Amsink og Senator Merk, havde den Ære at gjøre Honneurs hos Hs. Maj. Huset var propfuldt. Alle de Gader Hs. M. kjørte igjennem paa Sin Tilbagetour til Altona, vare illuminerede. - Vare vi ikke saa ofte forhen - slutter Beobachteren tvungne til at illuminere for mangen En som ikke havde fortjent det hverken af Hamborg eller af Verden, hvorfor skulde vi da ikke ogsaa gjøre det for en Monark, der ikke allene befordrer sine Undersaatters Lykke, men hvem ogsaa vor Stad har adskilligt at takke for."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Bramstedt, den 1ste Juli. J Dag feiredes heren Folkefest, som aldrig vil gaae os af Glemme. Det behagede Hs. M. Kongen, paa Reisen fra Altona til Kiel, at passere den nyanlagte Chaussee, samt at være den Første som kjørte over den nye, betydeligt lange og høie, af tvende Steenbuer baarne Bro, og personligen at overvære dens Navnefest. Fredericks=Brücke havde Hs. Maj. tilladt at den maa kaldes, at da Navnet, med store gyldne Bogstaver, afdækkedes, og Kammerherre Warnstedt, til hvem Anlægget af den første Chaussee i Holsteen er betroet, havde sagt nogle faa hjertelige Ord, gjenlød det af Jubelraab fra de mange tusinde Tilskuere derhavde samlet sig paa begge Sider af Aabredden. Da Høitideligheden var tilende behagede Hs. M. tilligemed Sin Datter og hendes fyrstelige Gemal samt den hele Suite at indtage en Frokost ved et langt Bord, som var dækket i en aaben Pavillon, beklædt med nedhængende Stoffer, og over hvis Midte der vajede en hvid Fane med Kongens Navn. En uhyre Mængde Tilskuere af hver Stand og Alder, selv Mødre med deres diende Børn paa Armene, drog parviis forbi det kgl. Bord, hilste venligt og hjerte ligt, og gjenhilstes ligesaa. Fra Broen og dens Omgivelser, som dannede et Amphitheater, betragtedes Toget af dem som skulde følge efter eller vare vendte tilbage. Det var et levende bevægeligt Malerie, forskjønnet af Glückstadtergarnisonens herlige Musik. Fra det Lauenborgske. Ved Landsbyen Juliusburg er fundet og indbragt en anden Caspar Hauser, nemlig et ungt Menneske, af hvem man aldeles ingen Efterretning kan erholde om hans Navn og Hjemsted, og som blot, naar han foreholdes trykt, Skrivter, ved en utydelig Læsen af enkelte Ord forraader ringe Talevne. Dette Menneske, der indtil videre er opbevaret i Staden Lauenborgs Arrest, synes at være af 15 til 16 Aars Alder, er 5 1/2 Fod høi, slank af Væxt, har mørkblondt Haar, blaae Øine, spids Næse, langagtigt Ansigt, sund Ansigtsfarve, men en halt Gang. Han var temmelig vel klædt, bar Skoe med Læderremme, en Lærreds=Blouse eller Skjorte over de andre Klæder, og dertil endnu en Kappe af blaat Klæde, med sort Krave. (H. C.) Itzehoe, 12te Juli. En ny Acteur træder oppaa den holsteenske Hesteskueplads, ung og kraftfuld kommer han fra det Fjerne, for snart at debutere som første Liebhaver. Det er en statelig lysebrun Hingst, 3 Aar gammel, engageret og ansat i Neuen brock af Hr. Olde, en af Principaldirecteurerne for bemeldte Scene. Neppe havde han forvundet det smertelige Tab af den forhen omtalte Fuldblodshingst, da han allerede var betænkt paa en ny Ansættelse, og afsluttede ovenmeldte Engagement for 2500 Rdr. Cour. J disse Dage har denne Heros med Hensyn til vort Lands Hesteavl atter ladet adskillige udmærkede Hingster afgaae til Hamborg, og derfra til Paris, hvor de skulle optræde i det kgl. Stutterie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Aalborg. Den dramatiske Kunst bliver saa meget desto vanskeligere, jo større Fremskridt den Nation, som Kunstneren tilhører, gjør i sin æsthetiske Dannelse. Hvor man forhen nøiedes med Efterlignelse af den sædvanlige, for Alle kjendelige Virkelighed, og var tilfreds med visse almindelige Fremstillings=Former, der vil man nu see ideale billeder, og i Fremstilleren finde en sand Sjelemaler. Hvad Digterens Fantaste har skabt, vil man ei allene see fuldkommen gjengivet i hans Aand, men man troer end- og at kunne fordre af Skuespilleren, at han skal forbedre Digterens Feil og hans Digtning, hvor denne synes at være mangelfuld, at han skal fuldende og forklare den. At dertil ei allene udfordres Aandens og Sædernes Dannelse, men ogsaa mangehaande Kundskaber, der ikke, liig Krandsene, som Antonio i "Tasso" mener, lade sig erhverve beqvem og ved at spadsere, maa vel være indlysende for Enhver; thi hvorledes vil f. Ex. Skuespilleren kunde sætte sig indi fjerne Tider uden Historiens Hielp, Hvorledes tilegne sig Personers Væsen og Virken, hvis indre Liv aldeles contrasterer med hans eget? Naar derfor Fremstilleren nærmer sig hiint Jdeal eller efterstræber det, da fortjener han med Rette Navn af Kunstner; thi han er ingenlunde den, der blot tjener som Redskab, for en høiere Genius (for Digterens, men han er en selvskabende Aand, i visse Skranker uafhængig. At vi i denne Tid have seet adskillige Roller udførte i denne Mand paa vort Theater, maa vi med Sandhed tilstaae, og har derfor det lidet Selskab af den kongl. Theater-Etat været os usigelig kjært, da vi, ved ellers kun at læse om dets Medlemmers Præstationer i Hovedstaden, altid maa forekomme os som den, der blot (dog selv kun i Aanden) maatte see over til det hellige Land, men ikke turde betræde det. Vort Publikum har uafbrudt tilkjendegivet sin veltilfredse Stemning med Alt hvad der blev fremstillet, og som Dronning Christine blev Fru Heiberg ved sin første Jndtræden hilset med stærk Applaus, hvilket Kunstnerinden gjencomplimenterede, værdig en Dronning. Samme Aften blev Fruen fremkaldt og hilset, med jublende og næsten uophørligt Bravo og Applaus. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
(J Søndags gav det kgl. Skuespillerselskab den sidste Forestilling i Aalborg, hvorfra det agtede sig til Randers. Det Werlighske Selskab spiller for Tiden paa Viborgs Theater.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
J Aalborg Avis læses endvidere følgende Vers i Anledning af Fru Heibergs Spil: Hvor fuldendt Kunst man for end saae og ikke saae, Det Dig, Thalia=Heiberg, dog indrømmes maa: At "Sandhed er Dit Blik, Din Røst, Dit Spil; At Kunstens rige Gave er Natur hos Dig!" Arnsocilos. Til Fru Heiberg. Les femmes sont des fleurs, ornement du desert de la vie, Dit til Henrykkelse udførte skjønne Spil, Fremtryllede vort Reisen pressede og Smerte, Og ved Din de ved Dit Tryllesmill: er staaer i hver Beundrers Hjerte. Dit – Aalborg, den 15de Juli 1833. de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Randers. Paa en Gjennemreise, i Embedsforretninger, afgik her i Løverdags Eftermiddag ved Døden, efter faa Dages Sygdom, Præses i Remonte Commissionen, Generalmajor, Kammerherre Claus Christopher von Thienen, C. af D. og D. M., i en Alder af 82 Aar. Hans Formand, Gen. Mecklenborg, døde ogsaa her. (. Av.) Under Overskrivten: "De jydske Julidage, eller Væddeløbene ved Randers, indeholdt sidste Veile Avis en Meddelelse, hvoraf følgende er et Uddrag: "Alt tidlig om Morgenen sporede man en travl Virksomhed i Byen, pyntede Herrer og Damer krydsede hinanden, Landsbyvogne og adelige eller lige med Adel privilegerede Eqvipager rullede igjennem Gaderne. Jen næsten uafbrudt Vognrække og omgivet af fodvandrende Tilskuere, emigrerede fast hele Randers Bi ud af Nørreport, saa der i Forbindelse med de mange Fremmede fra forskjellige cimbriske Egne, omsider dannede sig en Masse af 5 a 6000 Mennesker til at bivaane Festen. Paa Forlystelser ved disse Dages fete champstre manglede der ikke. Det Werlighske Selskab gav Forestillinger i Harmonien; under Løbene lod en Violonist og en Harpespillerinde, minorum gentium, sig høre, og den jydske Pindar, Peder Jensen fra Viby Mark, slog sin Lyre baade til Hestenes og Eiernes Priis." Dødsfald. Skpr. Salvergassen, Wilhelm Hjorth, Caroline Bryde, Mad. Zimmermann, kgl. Fuldm. Munck, Johanne Wrisberg, Natalia Guldbrandsen, Marie Abrahamson, Alle i Khvn. Jfr. Petrea Knoph paa Frederiksberg. Sagfører Larsen paa Frederiksværk. Garver Smith i Nestved. Jfr. Würtz i Bogense. Senator Stade i Friedrichstadt. Antoinette Rosenørn Lund født Lassen paa Høiriis. Sognepræst David Plesner i Hee Prsted. Dr. philos. Weise, Sognepræst til Volstrup og Mørbye M. i Aalborg St. Mad. Augusta Wraae i Seilstrup Mølle. Jfr. Marie Seidelin i Kolding. Mad. Kjergaard født Færch, og J. F. Rask i Aalborg. Christian Friis i Viborg. Jfr. Dorthea Meldal i Vium Præstegaard. Gjæstgiver Petersen i Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Copulerede i Borup Kirke den 12te Juli, Forpagter af Gammel=Estrup og Med Eier af Thustrup. H. Christen Pind, og Jomfrue Laura Farth af Oust Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Reisende fra Kallundborg til Aarhuus med Smakken, Tirsdag Middag: Frue Kammerherrende Flindt, Cancellieraad Tollstrup med 2 Døttre, Kammerraad Christensen med Frue, Frøkenerne Betty og Louise Neergaard, Cancelliesecretair Kuntzen med Frue, Cand. theol. Bruun, Studenterne Chr. Lanng, Troe og Jbsen, Skuespildirecteur Müller, Komp. Rahbek, Skolelærer Høien, Jfr. Lundbye, Jacobsen og Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Jndsendt. Enhver dansk Patriot og practisk Hestekjender beklager meget at deres høie retskafne og brave Forsvarer, der saa djervt talte Sandhedens Sprog angaaende Hesteavlens Fremipir. me, nu er afgaaet i dette Fag. Flere Landmænd, der idelig plages med Ægter og offentlige frie Kjørsler, spørger en Jurist, om en Sætterdommer i en privat Sag, anlagt af en anden Embedsmand, efter Benesic. proc. gratuiti, kan tilkomme fri Befordring uden Godtgjørelse for Den, der efter Ordre maae befordre ham, da Jndsenderne formene, at den Tabende i denne private Sag jo vel bør erstatte Processens Omkostninger saavelsom Befordringen, og ikke belaste den uvedkommende Landmand dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 29de Juli førstkommende, Kl. 10, Formiddag, bliver hos Niels Willadsens Enke i Weilbye afholdt offentlig Auction over endeel Løsøre, tilhørende Stervboet efter Skolelærer Jensens Hustrue Anne Marie Nielsdatter, bestaaende af Sengeklæder, Fruentimmer=Gangklæder, endeel Linned, en Dragkiste, en Standkiste, en Comode, nogle Kjedler og andet Kjøkkentøi. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 16de Juli 1833. Seidelin
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Mandagen den 6te Aug. førstk. Kl. 10 Formiddag bliver paa Aarhuus Raadhuus afholdt en nye Licitation over Opførelse af en Træbroe paa 20 Al. Længde over Aaløbet ved Grundfor Mølle, da det ved Licitationen den 9de dennes skeete mindste Bud ikke er blevet approberet. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 15de Juli 1833. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Jfølge Skifterettens Begjæring blive følgende Stervboet efter afdøde Kjøbmand Christen Husted senior her i Byen tilhørende faste Eiendomme bortsolgte ved en eneste offentlig Auction, som holdes i Boets Gaard, Mandagen den 29de Julii næstkommende, om Formidd. Kl. 9, nemlig : 1) Gaarden Nr. 105 paa Hjørnet af Damstræde og Nørregade med Gaardsplads, Hauge og Toft. 2) Agrene No. 70, 71 og 72 til Søndre=Dige a 6 1/2 Skpr. Sæd. 3) Agrene Nr. 68 og 69 sammesteds a 6 1/2 Skp. Sæd. 4) Agrene Nr. 84, 85 og 86 sammesteds a 10 Skp. Sæd. 5) 5 Agre No. 14 til 18 incl. østen Store Skovs mose a 4 1/2 Skp. Sæd. 6) Klyne=Engen No. 2 til 6 i Langkasten, een Dags 7) 2 Parceller af Viig-Eng i Rindum, Hartkorn 7. Skpr. 1 Alb. 8) En Engparcel, Nr. 4 fra Astrup i Hee Hartkorn 2 Fdkr. 9) En dito Nr. 37 fra Astrup i Hee, Hartkorn 2 Fkr. 3 Alb. 10) Det Halve af Parcellen No. 6 af Lambek Hede i Lemb. Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr. 1 Alb. 11) Dito af Hedeparcellen Nr. 6 af Laust Sørensens Gaard i Ravstrup i Lemb, Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr. 1/5 Alb. 12) Dito af et Klyneskifte fra Heegaard i Rindum, Hartkorn 1 Fkr. 1 1/2 Alb. Samme Dag, og om behøves følgende Dage, bortsælges ligeledes Boets Løsøre, bestaaende af Sølvtøi, Meubler, Sengeklæder, Linned, Kjøkken og BryggersRedskaber, Seletøi, Vogne, Avlsredskaber, og meget mere Lysthavende indbydes. Ringkjøbing Byfogedcontoir, den 11te Juli 1833. John Finsen. Paa Grund af Pantsættelse, Dom og Udlæg, bliver den Mathias Wedler Laussen tilhørende Gaard i Wrads Bye, Sogn og Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 1/5 Alb. med Sæd og Avl, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 6te August) 1833, hver Dags den 20de f. M.) Formiddag den 3die Sept.) Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Brædstrup og den tredie Auction udi selve Gaarden, Hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, saavel til Lysthavendes, som Pantecreditorernes og andre Vedkommendes. Efterretning. Thyrsting Wrads Herredscontoir, den 5te Juli 1833. J Hr. Cancellieraad og Herredsfoged Wittusens Fraværelse P. Hansen, const. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-18
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-19
No 15. den 19. Juli. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-eldende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-19
Nyheder fra Udlandet. Dagens udenlandske Politik. Heraf giver den franske Avis Temps følgende Skildring: "Revolutionerne synes at være udsatte paa ubestemt Tid, Det er ikke mere Polen, Jtalien eller Tyrkiet, hvorom der handles. Hverken fra Fyrsternes eller Nationer nes Side kjæmpes længer i Masse eller i aabent Slag. Man dræber hinanden, saa at sige, med Naalestik og i al Stilhed, fra den ene Side med Dekreter, Censur og Skafotter, fra den anden med Oprør, hemmelige Selskaber og Komplotter. Det er en kram agtig Tilstand, hvori ethvert Partie forraader sin Svaghed ved sin voldsomme Handlemaade. Der gives nu tildags Jld=Sjele, som ville overspringe de Nærværende, og Magthavere, som troe, at der kun behøves afhuggede Hoveder, og indspærrede Tanker for at lænkebinde den almindelige Bevægelse. Men den skrider ligefuldt fremad, og enhver grusom Henrettelse for politiske Forbrydelser, enhver latterlig Tanketvang erhverver den nye Tilhængere og sikrer den et Udfald, som vil fremtræde seirende med desto større Kraft og Herlighed, jo flere afmægtige Forsøg den faaer Bugt med."(Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-19
Tyrkiet. Jbrahim Paska er meget langsom mere til at rykke tilbage, end han var til at rykke frem. Den 15de Juni var han endnu ikke komme længere end 30 Mile fra Kiutahia, og det vil sandsynligviis vare en Tid endnu inden han kommer udaf Natolien, da han, paa Grund af de slette Vei og sit svære Krigsmaterial, ikke kan komme over 4 Mile om Dagen. Russerne vedblive imidlertid endnu bestandig at forberede sig paa at drage bort, og Tyrkerne paa at byde dem en lykkelig Reise. At Storsultanen skal have besluttet, at afskedige alle de ved hans Armee ansatte franske Jnstructorer, og derimod at bede Keiser Nicolaus overlade ham en Hob russiske Exerceermestere, seer næsten ud som JronieAt Storherren i egen Person har besøgt den russiske Flaade og ladet den maneuvrere for sig, anføres som det første Exempel i sit Slags. – Fra Toulon berettes, at alle til den franske Eskadre i Levanten, hørende Skibe havde faaet Ordre til øieblikkeligt at gaae under Seil til deres Bestemmelse. Af den betydelige Armada som Frankrig og Rusland vedbliver at samle ved Smyrna, mærker, man tydeligt deres Hensigt: at ville være forberedte paa det mulige Tilfælde, at der kunde indtræffe Omstændigheder som gjorde, at Russerne, under et eller andet Paaskud, forbleve i Constantinopel. Rusland forlanger 22 Millioner Godtgjørelse for sin Assistence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-19
Rusland. Officielt meldes nu herfra, at flere polske Flygtninger, som det var lykkedes, med falske Passer og under falske Navne at passere den russiske Grændse, ere paagrebne, da man iforveien havde faaet Nys om, at deres Plan var at myrde Keiseren. Der forsikres derhos, at ikke een eneste Russer, har været deelagtig i dette forbryderste Anslag, Portugal. Den konstitutionelle Hær har uden Blodsudgydelse bragt hele det gamle Kongerige Algarbien, en af Portugals rigeste Provindser, under Dronning Marias Herredømme. Den første Stad, som underkastede sig var Villareal, af hvis Besætning den halve Deel flygtede, og den anden halve erklærte sig for Donna Maria, hvorved de Konstitutionelle fik en Tilvært af 600 Mand og 400 Heste. De næste Byer som overgav sig, vare Farv og Tavirra. Saasnart dette var skeet, havde der indfundet sig Deputationer fra alle Byer og Districter som Hæren nærmede sig, og den konstitutionelle Fane var nu plantet overalt i hele Algardien. J Faro er oprettet et Regentskab i Dronningens Navn, og Biskoppen her var gaaet over paa de Konstitutionelles Partie. Admiral Napier var imidlertid afseilet med Flaaden af Lissabon til, og underveis var det lykkedes ham at tage 5 bevæbnede Fartøier, blandt hvilke en Brig paa 14 Kanoner, som laae i Guadianaflodens Munding til Kystens Bevogtning. (Denne vigtige Efterretning var kommet til Falmouth med et engelsk Dampskib som havde forladt Algarbiens Kyst den 30te Junii. Samme Skib havde medbragt som Rygte, at den spanske Jnfant D. Carlos havde modtaget en Kommando i D. Miguels Armee). Fra Portsmouth erfares, at 4 engelske Krigskibe havde faaet Ordre til øieblikkeligen at afseile derfra til Oporto.