JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
J Aaret 1817 udkom i Venedig et "Forsøg, om Theatres Bygningsmaade hos de gamle Grækere og Romere, og dens Anvendelse paa det nuværende Skuespils Beskaffenhed og Fordeele. Forf. troer, at have udfundet de Grundsætninger, hvorfra hine Tiders Architecter udgik, og de Regler, de fulgte derved, og efter dette og med alt dette at have bragt i Samklang, hvad derved Theatrenes nuværende Beskaffenhed udfordres til Machineriets Fornødenheder og Tilskuernes Beqvemmelighed, i Henseende til Indgange, Sæder, og overalt til at sætte dem istand til at see og høre tydeligen. Til sin Theories Oplysning har han tilføjet 5 store Kobbertavler. Af dette Værk udkommer et nyt Oplag, til billigere Priis end det første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
J Göttingen beboe nu 1347 Studenter, ialt 1119 Stuer, hvoraf betales 22,380 Rdlr. i Leie. Regner man, at Staden kun tæller 9000 Jndbyggere, saa bestaaer 3/4 Deel af Befolkningen af lutter studerede og studerende Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
J denne Tid er udkommet paa Tydsk Samtaler over Daniels 70 Uger, eller overtydende Beviis, at de sidste 70 Uger endnu ikke ere opfyldte, men meget nær: Jøder og Christne helliget af en Bibelgrandsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
En Hr. Deacon i Engelland har taget Patent paa Sko med Saaler og Bindlæder af Fiskebeen. De befæstes med Søm og Stifter, og skjæres langs med Trævlerne af Fiskebenet. Fordum nød Lægekonsten den Fordeel, at Navnene paa Lægemidlerne vare allevegne, hvor der fandtes Apotheker, forstaaelige, saa at en Reisende overalt kunde faae lavet sin Recept, og en medicinsk Bog var overalt forstaaelig. - Dette Fortrin har nu Medicinen og Publicum mistet, efterdi man eengang har tilladt sig at afvige fra disse Benævnelser, og nu næsten ethvert Land har givet sig et eget Sprog i den Henseende, ja næsten hvert Aar, ved Chemiens og Naturvidenskabens Fremskridt, nye Navne fremstaae. Det er nu kommet saavidt, at de fleste Lægemidler have ti, ja tyve Slags Navne, og at Publicum stedse staaer Fare for, at et andet end det anordnede Lægemiddel vil blive taget. Nok er det, Sprogforvirringen har naaet den høieste Grad, og det er den høieste Tid at raade Bod derpaa. Det eneste Middel hertil er: Foreningen af alle Læger i den civiliserede Verden til at betjene sig af eet Slags Navne til at betegne Lægemidlerne. Men en Forening til at skabe nye Navne, er ikke at tænke paa nu ved Meningernes, Anskuelsernes og Betragtningernes Forskjellighed. Der bliver altsaa intet andet tilovers til at afhielpe dette virkelige og Almeenvellet truende Onde, end en Forening af alle Læger til at vende tilbage til de gamle, overalt bekiendte og forstaaelige, og især til at alle academiske og kliniske Lærere maatte betjene sig af samme ved Ungdommens Underviisning. J den Anledning er nu udkommen: C. W. Huseland, Adresse & tous les medecins sur la necessite de conserver le nom officinal de Medicamens, Berlin 1821. (C. W. Huseland, Adresse til alle Læger, angaaende Nødvendigheden af at vedligeholde de officinelle Navne paa Lægemidlerne. (J Danmark følges den gode Skik, at alle Recepter skrives paa Latin, hvorved opnaaes det dobbelte Gode, at Lægemidlerne beholde deres officinelle Navne, og at læg Folk ikke kunne læse eller skrive Recepter. J adskillige andre Lande, f. Ex. i Frankrige, skrives de i Landets eget Sprog.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Kjøbenhavns Børs, d. 10 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821, 70 a 70 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 120 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15. Svenske Sedler 69 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Anecdoter. Under den franske Revolution blev, som bekjendt, al Titulatur og Rang afskaffet, og man vilde ikke vide af nogen anden Titel end Citoyen, som var fælles for Alle, lige fra den første Minister indtil Brændehuggeren. En Dag meldte en Grev St. Cyr sig hos en vagthavende Officier som Reisende. Denne spurgte om hans Navn, og han svarede: Monsieur le Comte de St. Cyr. Vi kjende ingen Monsieur", sagde Officieren. Ja saa le Comte de St. Cyr." - "Der gives ingen Comte mere." – "Nu saa de St. Cyr"Man bruger intet de mere." St. Cyr da?" Vi have ingen Sant mere." "Saa skriv blot Cyr, min Herre!" – Ei bevares, raabte Officieren, Sir tør ikke nævnes her tillands." raabte Greven, saa skriv Anonymus.""Det gaaer an, sagde Officieren, og skrev blandt Jndpasserede: Le Citoyen Anonymus. T....., et vittigt Hoved, havde engang paa den skjønneste Tid af Aaret besøgt een af sine Venner, en Præst paa Landet. En anden Mand fra Kjøbenhavn, der ligeledes havde aflagt et Besøg hos een af sine Venner, en Forpagter i samme Kirkebye, kjørte hjem med ham, og havde, foruden sig selv, sin Kone og en Søn, endnu et andet levende Væsen, nemlig et Gimmerlam med sig, som han havde faaet foræret af Forpagteren. Ved Vognens Ankomst til den første Skildvagt uden for Vesterport, udraaber Manden: "nu er da Pokker løs – jeg har glemt at betale Accise af Gimmerlammet!" Her vare gode Raad dyre. At kjøre tilbage og løse Acciseseddel, var for sildigt, og at kjøre ind af Porten uden Acciseseddel, alt for voveligt, da man udsatte sig for at faae Lammet, som Konen paa ingen Maade vilde miste, confisqueret, og endnu ovenkjøbet at blive mulcteret. Da Fader, Moder og Søn vare ganske raadvilde, sagde T...... Lad mig faae Lammet, jeg skal nok skaffe det Accisefrihed. Han tog nu Lammet, der laae bag i Vognen, mellem sine Fødder, og befalede Kudsken at kjøre til. Da man kom til Porten, maatte Vognen holde, og en Visiteur med sin Lygte i Haanden traadte frem, for at undersøge og eftersøge, om her ikke fandtes Contrabande. Med en Samvittighedsfuldhed, næsten uden Mage, og en Embedsiver, der sjeldent finder sin Lige, undersøgte han Alting, Kuffert, Æske, lige indtil Høet. Endeligen kom han ogsaa til det Sted foran i Vognen, hvor T..... sad. Her er vel Jntet, siger Visiteuren, i det han griber ned under Sædet, og faaer fat paa Hovedet af Gimmerlammet. "For tusind Diævler, raaber T....., tag sig i Agt for Hunden den er glubsk!" Forbløffet og angestfuld, svarer Visiteuren: "Jh, for Pokkeren, hvorfor siger De da ikke, at De har en Hund paa Vognen!" og raabte i det samme til Kudsken, kjør kun, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Nyeste jøbenhavn. Skilderie af Attende Aargang. No. 56. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 Julii 1821. Om Theatrets Repertoire og hvad dermed staaer i Forbindelse. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Enhver, der kjender det danske Theaters Repertorium, saavel fra ældre Tider, som fra de to sidst forløbne Decennier, maa erindre adskillige gode Stykker, der, foruden Holberg, kunde med Fordeel for Theatret igjen bringes frem *). Slige ere f. Ex. Jndtoget, Chinafarerne og et Par andre af samme Forfatter; Serenaden, Bagtalelsens Skole, de to Operaer Aline og Cora, Veien til Ødelæggelse, Aabenbar Krig eller Høg over Høg Faruk, Ludlams Hule, Niels Ebbesen, Søe-Officiererne, o. m. fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
At man, istedetfor de ikke faa Skuespil, der i denne Saison (1820-1821) have givet tomt Huus, ei en eneste Gang har opført Sørgespil lene Hakon Jarl **), Palnatoke, Stærkodder; af man ikke har givet et eneste af Shakespeares 2) Endskjøndt her egentligen kun tales om henlagte Skuespil, kan jeg dog ikke tilbageholde det Spørgsmaal, hvorfor Balletten Telemach er lagt til Side Dette Stykke blev, efterat Ovenstaaende var skrevet, opført sidst i denne Saison, hvilket ogsaa maa anmærkes ved det ovennævnte: Erasmus MoncanusStykker, har udentvivl et ubetydeligt formindsket Theatrets Jndtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Ewalds Billed seer man malet i Skuespilhuset, men man seer intet af hans dramatiske Værker opføres paa Theatret. Rolf Krage, Balders Død og Fiskerne (med den herlige Nationalsang, Kong Christian stod ved højen Mast), burde ingenlunde savnes der *). Harleqvin Patriot, som har været givet paa Hoftheatret, kunde maaskee med Held optages paa det store Theater, kun maatte den forkortes noget, hvilket udentvivl ogsaa vilde blive nødvendigt i Hensyn til Fiskerne. Skulde det ikke være gavnligt, baade for Tilskuere og Skuespillere, engang imellem at opføre de brutale Klappere, Andre Stykker, som hensigtsmæssigen kunde bringes paa Theatret, ere f. Ex. Shakespeares Sommernatsdrøm, Rahbeks Det kjøbenhavnske Landlevnet **), og nogle af hans historiske Skuespil, hvilke have udmærket Værd fra Behandlingens som fra Æmnets Side. *) Det er mig ikke bekjendt, om Theatret er i Besiddelse af Musik til Fiskerne; men af en af vore fortrinlige Componister kunde man vel erholde en saadan, i samme Aand som den almindelig bekiendte til Kong Christian stod ved højen Mast, hvilken Musik naturligviis maatte uforandret beholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
J Hovedrollen vilde udentvivl fortræffeligen kunne gives af Frydendal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Det forstaaer sig, at uden god og omhyggelig Jnstruction blive Prøverne ikke det, de skulle være. Mange af de Ting, som ved en Forestilling enten støde, eller endog stundom fordærve hele Scener, kunde ved Jnstructeurens Opmærksomhed, og ved et i al Korthed givet Vink, været undgaaede. Hvad der for nærværende Tid ideligen skulde ved Prøverne indprentes vore Skuespillere og Skuespillerinder, er Tydelighed og Accentuation i Foredraget; thi det kan ikke nægtes, at Opramsen, Aflasken, og tidt en total Mangel paa Articulation, har taget megen Overhaand paa vor Skueplads. Da en Rolle vel ikke altid ved Prøverne kan gives fuldkomment saaledes, som enten Øjeblikkets Begeistring eller lykkeligt Lune kan indgive Skuespilleren ved selve Forestillingerne, saa burde Jnstructeuren ogsaa have det nøieste Jndseende med disse, fordi det kan tænkes, at Øjeblikkets Jndgivelser ogsaa undertiden kunne forlede til noget Urigtigt, og overalt fordi Meget til den seeniske Fremstillings muligste Fuldkommenhed først paa denne Maade og ved gjentagne Forestillinger kan bemærkes. Henrev Lunet nogen Skuespiller til upassende Tilsætning til Rollen, maatte han paa Stedet alvorligen advares. Man skulde neppe troe, at Nogen vilde tillade sig uanstændige Gebærder paa Skuepladsen, naar man ei undertiden havde seet Exempler derpaa. De, som gjøre sig skyldige heri, indsee altsaa ikke hvormeget de nedværdige deres Konst og altsaa sig selv, og hvormeget de svække Jndtrykket af deres Spil hos alle tænksomme Tilskuere. Ogsaa gaae de ved slige Lader aldeles ud af Rollen, man seer dem selv, og det ikke i et smukt Lys, men glemmer, ligesom de selv, hvad de skulde forestille. Geniale Skuespillere, naar de advares herfor, ville iøvrigt, saavelsom de, hvis Pligt det er at give slig Advarsel, vel forstaae at skjælne mellem det virkelige Gemene, og det, som ikkun indbildte Konstdommere, snærpet Pænhed og paataget Sædelighed finde anstødeligt paa Theatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe. J denne Tid er en Qvie her i Mariboe bleven lykkelig forløst med en Kalv, der havde 2de Hoveder, 4 Øine, 2de Øren, 2de Muler og 2de Tunger. Nyborg. J Sommer arbeides vedholdende paa den begyndte Havn og Skibsbroe paa Slips havn. For at faae de fornødne Steen til Broen, er antaget tvende Fiskerbaade fra Gilleleie, som opfiske Steen paa Nyborgfjord og Lindholmsgrunden med Jernklemmer; paa hver Baad er tre Mand, Arbeidet beregnes pr. Kubikfod og betaler sig ret godt, da hver Baad har i en Uge tjent 128 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Kjerteminde, d. 29 Junii. Her holder Secten sig nu temmelig rolig. J Kjærbye, Drigstrup Sogn, traf Sognefogden derimod om Aftenen den 19 Juni en Forsamling af 12 Personer, under Forsæde af en fanatisk Skanderborger, som paa Forespørgsel, i hvad Anledning de vare forsamlede, svarede: "for at handle om vor Siels Salighed. Sognefogden modtog hans Pas til næste Dag, da han maatte forføie sig ud af Sognet, og tog Veien søevært til Sletten. J Passet benævnes denne Person: "Handelsmand Jens Frederiksen fra Skanderborg. For nogen Tid siden var her i Egnen og en selvgjort Profet, i Skikkelse af en Skræder fra Aarhuus, i samme Ærinde. J et af disse Godtfolks Yndlingsskrifter, "Om det evige Liv kaldet, i 5 Bøger, staaer blandt andre følgende smukke Tirade: "Naar Menneskene ikke havde syndet, skulde de ei have døet. Adam kunde saa reist rundt om i Verden til hele Familien og sagt: See, nu er jeg 5000 Aar og har hverken Rynker, graae Haar eller er kroget; men endnu lige saa rask som paa Skabelsens Dag. O, hvor der skulde have været en Kyssen, (dette Udtryk staaer nogle hundrede Gange i Bogen). Menneskene skulde have avlet Børn i de første 600 Aar af deres Liv o. s. v."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Den nye Jndustrie med Beensamling torde fortjene nogen Opmærksomhed, især i den varmere Aarstid, da Nogle have dem i Gaarde, Andre endog paa Lofter, hvilket giver en afskyelig Stank, da der undertiden findes en Deel Kjød paa Benene, som gaaer i Forraadnelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Odense, d. 10 Juli. Den 28 f. M. tildrog sig i Vesterskjerninge den Ulykke, at et Menneske blev dræbt ved løbske Heste. Han havde nylig kjøbt disse paa Assens Marked, og formodentlig været uvidende om at de vare løbske. Da det desværre, ikke er sjeldent, at Folk komme til Ulykke ved løbske Heste, og den herskende Egennytte meget ofte frister Eierne til at dølge denne Lyde, naar de sælge slige Heste, saa kan et eneste saadant Par Heste anrette mange Ulykker, i det enhver ny Kjøber er uvidende om deres Feil. Anmelderen foranledigedes herved til at ønske anordnet, at enhver saadan Hest blev paabrændt Ordet: løbske. Dette vilde i det mindste være en gavnlig Advarsel for enhver ny Kjøber; Almuen vilde og derved vorde meer omhyggelig for at forebygge denne Lyde, der saa ofte er en Virkning af blot Skjødesløshed. Reierne, som aldrig nogen nu Levende kan mindes at have seet i saadan Mængde her i Fyen som iaar, og endnu, uagtet det kolde Veirligt, vedblive, have bragt Strandboerne god Jndtægt. En eneste Bye skal, som man omtrent kan beregne, have havt en Jndtægt ved denne Fangst af 6 til 600 Rbd., og kunde havt endnu mere naar de iaar havde været af saadan Størrelse som ellers, men i Aar falde de kun smaae. Det maae ellers ved denne Sommers kolde Luft være en suur Erhverv, da man seer ved Stranden baade Mandfolk og Fruentimmer gaae i Vandet til over Beltestedet for at fange de Reier der nu sælges for 2 Skilling Pæglen; men hvad det kolde Vands Paavirkning paa Huden maae være især Fruentimmerne ubehagelig, maae den Reenlighed de derved vinde, være deres Mænd desto behageligere. Paa adskillige Steder er dog i disse Dage med V. S. V. Vind falden Regn, men her omkring Odense leve vi desverre, endnu i den skrækkelige vedholdende tørre og blæsende Kulde som fordriver den over Hovedet hængende Regn. Natten imellem Løverdag og Søndag den 8de frøes det især saa stærkt at Bundtørvene i Moserne vare frosne fast til Græsset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Aalborg, den 7de Juli. Onsdagen den 4de Juli holdtes det sædvanlige aarlige Landemode. Hs. H. Herr Amtsprovst og Ridder Carstensen, i Thisted, prædikede over 1 Tim. 6, 12. Da ifølge given Jndbydelse i Landemodet 1819 til Stiftets Geistlige og andre Videnskabsmænd om at udarbeide Afhandlinger over nyttige Materier, og at indsende samme til Oplæsning ved Landemodet, tvende saadanne iaar vare indleverede, samledes Stiftets Øvrighed, Dherr Amtsprovster og adskillige Videnskabsmænd af Byen den følgende Dag, hvor da blev forelæst en dansk Afhandling af Provst Røst, Sognepræst i Aasted, om Liturgien, om og hvorvidt vi ere berettigede til heri at ønske Forandring. Dernæst en latinsk Afhandling, indsendt af Cand. i Theologien Herr J. L. Holm, som for Tiden opholder sig i Göttingen, de apostolorum institutione cathechetica, og endelig en dansk Afhandling af Herr Dr. Weise, Sognepræst i Wolstrup, om religiøs Oplysning. - Aarsagen til den paa Weisegaard opkomne Jldebrand, skal endnu ikke være bleven opdaget. En af de saakaldte Omløbere, der om Natten havde lagt sig i Laden, hvor han og op af Dagen skal have opholdt sig, er bleven mistænkt. Det var ialt 5 Bæster, 30 Fæehøveder og 1 Sviin, samt alt muelig Udboe, Luerne paa mindre end 1 Time fortærede. 36 Høveder skal have reddet sig igjennen Luerne; disse var meer og mindre forbrændte. - Her i Byen er nu i 14 Dage solgt nye Kartofler af fuldkommen Størrelse, men ikke under 1 Mk. for et Ortingkar. Det var derfor ønskeligt, at det kom til Landboernes Kundskab, som da i disse trange Tider ogsaa kunde høste nogen Fordeel heraf, da det ingenlunde tvivles paa, at de ogsaa, ligesom de forrige Aar, avler en betydelig Deel deraf Viborg, d. 9 Juli. Onsdagen den 4de Jn lii holdtes Viborg Stifts aarlige Landemode. J sin Prædiken ved denne Leilighed over Texten 1 Corinth. 12 Capt. 14 – 19 Vers, afhandlede S. T. Hr. Amtsprovst Bering: "Hvorledes de forskjellige Stænder bør forholde sig, naar Stats Samfundets Vel skal fremmes." Foruden en af Sognepræsten til Norbek, Hr. Sadolin, indsendt Commentatio de dictis, qvi in N. T. inveniuntur, Jesu de animarum statu post mortem – anmeldte ogsaa Hr. Biskop Dr. Bloch sin paa Evangelisternes Fortællinger og Historiens dermed stemmende Vidnesbyrd grundede Afhandling de anno Period. Julianæ, qvo J. Christus natus sit. Efterat Hr. Biskoppen heraf havde forelæst et Stykke, oplæste S. T. Hr. Amtsprovst Stochholm en dansk metrisk Oversættelse af Esaie Kap. 14, om Babelkongens Fald. - Dagen efter Landemodet, d. 6te Juli, holdtes, som sædvanlig, om Formiddagen Revisionen over de geistlige Enkecasser, og samme Dags Eftermiddag Kl. 4 det aarlige Generalforsamlings Møde for Viborg Stifts Bibelselskab. - Sidste Løverdag Nat og Dagen efter faldt her, efter næsten 6 Ugers Tørke, lidet Regn, som dog ikke gjorde mere Virkning paa den fortørrede Jord, end en god Dug. Det tegner daglig til Regn, som den bedrøvede Landmand med Længsel seer imøde. Rugen har paa mange Steder taget Skade. Byg og Havre forvinder heller ikke sin Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
J Ribe Avis af 10de Juli læses følgende For den, som kan tilveiebringe tilforladelig Underretning om det første Udbrud af den, i Varde Bye, den 14de f. M., opkomne Jldebrand, er foranlediget ved Paasættelse, og derhos beviisligen kan navngive Gierningsmanden, udloves herved en Belønning af 800 Rbd. r. S. Ribe, den 7de Juli 1821. - Castenschiold, J Morges Kl. 3 ankom det danske asiatiske Compagnies Chinaskib Christianshavn, ført af Capitain G. G. Stage, lykkelig paa Kjøbenhavns Rhed. Den 1ste Deel af det Værk, som Hr. Amtsprovst Mønster og Hr. Divisionsadjutant Abrahamsen skrive over den indbyrdes Underviisning, vil ved Udgangen af denne Maaned være færdig. Den indeholder den nye Læremaades Historie. 2den og 3die Deels Trykning vil ufortøvet derefter begynde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Det er høist behageligt at see den almeen Jnteresse, som denne nyttige og vigtige Gjenstand, opvækker. Derom vidner den, hos os, – hvor et Antal af 300 Subscribentere i Almindelighed ansees for meget, – ganske overordentlig store Subscription af hartad halvandet Tusinde Subscribenter paa dette Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
De enkelte Planer, der endnu ikke ere tilbagesendte (henved 30), beder man særdeles om, paa det allersnareste indsendte til Hr. Divisionsadjutant Abrahamson i Kronprindsesseg. No. 384.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Norge. J Anledning af Hs. Kongl. H. Kronprindsens lykkelige Helbredelse har Hs. Maj. Kongen ved naadigst Resolution af 13 Juni behaget at give Tilladelse til at høitideligholde en Taksigelsesfest i Kongeriget Norge. Ved Resolution af 26 Juni var denne Fest bestemt til at holdes: i Christiania den 8de Juli, i de øvrige Rigets Stiftstæder Søndagen d. 15de Juli, men i de andre Kjøbstæder, saavelsom paa Landet, den anden Søndag, efterat Anmodning i denne Henseende indløber til vedkommende Præst fra hans Biskop. Ved Festen iagttages: 1) at Præsten efter Slutningen af den over Dagens sædvanlige Text afholdende Prædiken, der tillige tager passende Hensyn til Festen, oplæser, efter den almindelige Bøn for Kongen og Kongehuset, den ham af Biskoppen tilstillede Taksigelses=Bøn; 2) at efter Prædiken afsynges af Menigheden en Lovfang, hvortil vælges af Kingos Psalmebog Psalmen: "Lover nu Herren, Lover nu Herren!" der er indført blandt Nytaarsdags Psalmer; af Guldbergs Pfalmen Nr. 130, Hallelvia, Gud er min Deel og af den nyeste Psalmebog, benævnt den Evangelisk christelige, Psalmen Nr. 110: "HalleluiaGud er min Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Den Øvelses-Leir, som ifølge Kongel. Resolution af 3 Juni skal holdes fra den 24de Juli af i en Fjerdedeel Miils Afstand fra Christiania, paa Sletterne ved Etterstad, og vedvare en Maaned, skal formeres af Norske og Svenske Tropper. De dertil beordrede Norske Tropper ere: a) af Artilleriet: det første og andet Feldtbatterie, og skal det tredie Batterie holde sig færdigt til Udrykning paa nærmere Ordre; b) af Cavalleriet: det Aggershusiske ridende Jægercorpses fire nationale Esquadroner; c) af Jnfanteriet og Jægere: det Smaalehnske nationale Musquetteercorps og det Østerdalske nationale Jægercorps, begge af den første Aggershuusiske Brigade, samt det Aggerske og det Hallingdalske Musquetteercorps, begge af den anden Aggershuusiske Brigade. Det Norske gevorbne Jægercorps skal forblive i Christiania, men deeltage med de camperende Tropper i Manoeuvrerne. Det Aggershuusiske gevorbne Musquetteercorps skal ligeledes holde sig færdigt til, paa nærmere befaling, at begive sig til Leiren. Oberst Lammers skal føre Commanden over de tre Feldt batterier. Oberst Fleischer skal, som Brigadechef, føre Commandoen over alt Fodfolket. Generallieutenant Arenfeldt skal føre Overcommandoen over samtlige Norske Tropper, og skal hans Stab bestaae af: Overadjutant Major Kaltenborn, som Chef, Capitain, Adjønt Arenfeldt og Jngenieur capitain Brock, som Adjutanter. Til Leir-Jntendant og Bestyrer af Commissariatsvæsenet er ansat Oberst Fischer med Assistenter, Pladsmajor Widing og Premierlieutenant Castberg af det Aggershusiske gevorbne Musquetteercorps. - De til Leiren beordrede Svenske Tropper ere: et ridende Batterie af Vendes Regiment, et kjørende Batterie af Götha Regiment, 300 Mand af LivregimentBrigadens Husarer, 400 Mand af SmaalandsDragoncorps, Smaalands Jnfanteriebataillon, og visse Afdelinger af Kronoberg, Calmars og Jønkopings Jnfanterieregimenter. Samtlige Svenske Tropper, som indtræffe i Leiren, skulle udgjøre 3000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Hs. Excell. Hr. Grev Carl Mørner, Feldtmarskalk, Ridder og Commandeur af Hs. Kgl. Majestæts Ordener, forhen Norges Riges Statholder, døde i Stockholm den 24de Juni d. A., i sin Alders 66de Aar. - Den Afdøde banede sig selv Vei til de Æresposter, han beklædte. Hans Farfader commanderede som Capitain Jonköpings Regiment i Slaget ved Pultawa, efterat alle de ældre Officierer vare faldne eller saarede; han blev fangen ved Dnieper, udholdt tolv Aars Fangenskab i Siberien, og giftede sig der med en anden Officiers Enke. En Søn af dette Ægteskab, og saa Militair, var Fader til Grev Carl Mörner. Denne bestemte sig, ligesom sine Forfædre, til Krigstjenesteen, og blev meget tidlig ansat ved Artilleriet. Han steg efterhaanden til høiere Poster, indtil han i Aaret 1812 blev udnævnt til Overstatholder og Militairbefalende i Stockholm, og, medens han beklædte dette Embede, blev han i Aaret 1816 beskikket til Statholder i Norge. Efter sin Tilbagekomst til Stockholm i Aaret 1818 tog han Afsked fra Overstatholder-Embedet, og levede siden i Stilhed deels paa Landet, deels i Hovedstaden. Som Hoved for sin Æt mødte han paa adskillige Rigsdage, og ved Rigsdagen i Stockholm 1815 valgtes han af Kongen til Landmarskal. - Høiagtet og elsket var han af Alle, i Norge som allevegne, og han fortjente det.