Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-15
Blandede Efterretninger. Constantinopel og Sultan Mahmud II. Denne saa berømte Stad, som under en ordentlig Regjering, vilde være den største Handelstad paa Jorden, tildrager sig nu Alles Opmærksomhed, og det Europæiske Tyrkie, hvis Brændepunkt den er, vilde allerede for længe siden været tilintetgjort, hvis det ikke i europæisk Skinsyge havde fundet en Støtte. En Tolk-Eleve ved det franske Gesandtskab i Constantinopel har nyligen udgivet et Værk med mange Kobbere, under den Titel: to Aar i Constantinopel, og i Morea (1825 og 1826), der indeholder mange characteristiske Træk af Tyrkerne, deres Regjering, Sæder, Skikke &c., hvoraf vi her ville meddele noget. Ved en bred Søarm deles Constantinopel i to forskjellige Dele, der synes at udgjøre to store Stæder. Paa venstre Side af Indløbet til Havnen seer man de tyrkiske Qvarterer, paa Høire hæve, i Form af et Amphitheater, Forstæderne sig, der beboes af Rajasde ikke mahomedanske Undersaatter). Rajas kaldes Grækerne, Armenianerne, Jøderne &c. kort allende, der som Portens Undersaatter, betale Kopskat. Det gamle Byzanz, som i Helteoldet er stiftet af Byzans, Overhovedet foren Colonie af Argier og Megarer, kneisede fordum der, hvor i vore Dage Seraillet (Palladset) staaer. Endnu seer man den gamle Stads med Taarne forsynede Mure. Paa de høieste Dele af Forbjerget ere zirlige Pavilloner, som beboes af den nu regierede Sultan og hans Qvinder; de øvrige Bygninger af hans Embedsmænd, hans Tienere og hans Vagt. - Den hellige Sophie kirke ligger ikke langt fra det Keiserlige Pallads. Under Constantins Efterfølger, Keiser Constanzbygt, blev den ved et Jordskjelv ødelagt, og under Justinianus igjen sat i den Stand, den nu findes. Efter Constantinopels Erobring d. 29. Mai 1453) forvandlede Mahomed II den til en Moschee. Sultanerne have for Skik, at begive sig did hver Fredag. Constantinopels Gader ere smaae og uregelmæssige og dannes af Huse, der, uden Zirlighed, ere af Bindingsværk. Paa Hippodrom seer man en Obelisk, som en Keiser i Constantinopel har skaffet fra Ægypten. Frankernes Qvarteer, Galata og Pera, ere skilte sia hinanden ved et stort Taarn, som Genueserne have bygt, og hvorfra man kan overskue hele Constantinopel. Galata er de frankiske Kjøbmænds Opholdsted, og i denne Forstad have de deres Comptoirer og tre Kirker. J Pera boede europæiske Gesandter; Vinteren over opholde de sig der, men den smukke Aarstid tilbringe nogle i Terapia, andre i Buynkdere, to Landsbyer, der have en behagelig Beliggenhed, paa den europæiske Bredde af Bosporus, ved det sorte hans Munding. Pera er det meest glimrende og livligste Qvarteer i Constantinopel. Da Forfatteren endnu ikke var ankommen, den Gang den franske Gesandt, General Greve Guilleminot havde sin første Audience hos Storherren, saa benyttede han denne Leilighed, da den nederlandske Gesandt blev forestillet, til sin Nysgierrigheds Tilfredsstillelse. Den Dag, paa hvilken en Gesandt skal overlevere sit Creditiv, gives ham en Bedækning af 3 til 400 Mand Soldater. Kl. 5 om Morgenen indfinde disse sig udenfor hans Pallads og danne Spidsen af hans Følge. Derpaa kommer Gesandten, hans Secretær, hans Tolk og hans Nations fornemste Kjøbmænd, til Hest. (Slutningen næste Gang.)