JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-10
Proclama. Die hieselvst bekannten Erden des vor einiger Zeitdescendenløs gestordenen Peder von der Wettering, veil. Hauptparticipanten und Stathmanns in den Christian Albrechten Kogen, haben vorgestellt, das ein jungerer Bruder von ihm, Namens Christian Dethlef von der Wettering, uber 70 Jahr alt, falls er noch lebte, selt vielen Jahren abwesend und marscheinlich schon im Jahre 1788 in Surinam mit Tode abgegangen sey, das sie indes keine Gewistheit darüber, und uber seinen etwanigen Aufenthalt hatten; weshalb sig um ein Proclam sowohl for diesen Fall, als auch zugleicbehues Ermittlung des status mas gebeten haben, velchem Ansuchen Statt gegeben. Es wird demach von mit noi der Herren Hauptparticipanten und von Gerichtswegen obgedachten Christian Dethlef von der Wettering oder, menn er nicht mehr im Leben ware, seine etwanigen Leibeserhen aufgefodert, sich innerhald 12 Wochen nach der letten Einrückung dieses Proclams be dem hiesigen Professionsprotocoll zu melden, vidrigen Falls ste aber zu gewartigen haben, das nach Vorschriis det Verordnung vom 9ten Nov. 1798 Christian Dethlef von der Wettering for todt erklart und in Betref des ihm nach dem verstordenen Peter von der Wettering zugefallenen Erdes gesetzmasig ver fahren verde, und das des Christian Dethlef von der Wettering et anige Leibeserden von der Erbschaft auszuschliesen und mit Stillschweigen zu belegen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-10
Zugleich wird Jeder, der etva Forderungen oder Antsprüche an die Verlassenschaft des weil Peter von der Wettering haben und in Rechnungsverbindung mit ihm stehen mochte, hiermit befehligt, in der angegebenen Frist, bei Vermeldung der Ausschliesung und der son gesetzlichen Nachtheile Anaabe hieselbst zu beschaffen, unter verordnungsmatziger Procuraturbestellung von Ausheimischen. Christian Allbrechten Kog, im Justitioriat, d. 23de Octbr. 1835. Lorenzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-10
Af Ribe=Cathedralskoles Skipendiefond er en Capital paa 500 Rbd. r. S. i næstkommende December Termin at erholde tillaans mod lovbefalet Sikkerhed. Man henvender sig desangaaende enten til Skolens Casserer Hr. Warming eller undertegnede Skolens Forstandere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-10
Ribe d. 5te Novbr. 1835. Frost. Tranberg. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-10
De af Avisens Abonnenter, som restere med Betalingen for Juli og flere foregaaende Kvartaler, bedes at tilstille mig mit Tilgodehavende snarest muligt. Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Kongelig allernaadigst privilegeret. T T T Salis. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 91. Fredagen den 13de November. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Portugal. Af det portugisiske Hjælpecorps vare endnu d. 24de October slet ingen Tropper komne over Grændsen, og det gik overhovedet kun lang somt med dets Organisation. En Deel af Tropperne, laae endnu i Nærheden af Hovedstaden, og et Landseneere Regiment, som skulde med, havde faaet Ordre til først at holde sig marschfærdig d. 10de Novbr. Af de endnu i portugisisk Tjeneste værende Engellændere og Franskmænd vare 1150 Md. hvervede, som skulde udskibes med det Første. Oberst Dodgings, der under D. Pedro udmærkede sig, som Chef for et itlandsk Grenadeer-Regiment, skulde anføre dem. - Regjeringen har nu endelig stillet Admiral Sartorins tilfreds ved at give ham Vexler paa 10000 L. St. - Den officielle Tidende af 23de Octbr. taler om Udsonningen med Sardinien som nærforestaaende. Angaaende Dronningens Giftermaal hersker der endnu Uvished, og skjønt man ved Hoffet vedbliver at betegne Prindsen af Sachsen-Coburg, som hendes tilkommende Gemaal, er der dog nu igjen Tale og hendes afdøde Gemals Broder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Storbrittannien og Jrland. Orangisternes Jntriguer vedblive endnu at beskjeftige engelske Blade af alle Farver, og det saameget meere, som et af Orangeordenen udstødt Medlem Hr. Hayvood, har offentlig fremført den beskyldning, at Stormesteren, Hertugen af Cumberland, havde i Aaret 1832 overdraget Oberst Fairmann at lede høiforræderske Underhandlinger blandt Orangisterne. Vel har Obersteen, erklæret denne beskyldning for at være Løgn; men Hr. Hayvood har gjentaget den og tilføiet, at om end Obersten kan frikjende Hertugen for Deelagtighed, saa er han dog selv en Høiforræder, hvilket Hayvood tilbyder at ville bevise med de fornødne Vidner. Spectator yttrer i denne Anledning, at det næppe kan være muligt, at Oberst Fairmann uden høiere Auctorisation kunde have begyndt paa saa vigtige Underhandlinger, og Standard driver paa en nøie Undersøgelse af Sagen. Coureren griber Leiligheden til at meddele, som Resultat af et desangaaende afholdt Forhør, at Hertugen af Cumberlands og Ordenens øvrige Stor embedsmænds Foregivende, at Tilværelsen af Loger i Hæren, efterat disse af Hertugen af York vare forbud ne, var dem ubekjendt, er aldeles usandfærdigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Paa Børsen i London blev man d. 1ste Novbr. overrasket med et Forslag om et Laan til den sydamerikanske Republik Uruguai. Times giver i denne Anledning en kort Skildring af denne Republiks Størrelse, Folketal og Forfatning, hvoraf den udbringet det Rei sultat, at Udlaanerne ikke alene ville tabe alle deres Penge, men ogsaa have den Ærgrelse at see dem anvendte til Slavehandel, som skal være fast den eneste Handel, hvormed de faa bemidlede Folk, som have nedsat sig i denne Stat, give sig af. - Samme, Blad anslaaer den Summa, som de deels anlagte deels projecterede Jernbaner have medtaget og ville medtage, til 23 Mill. Pd. St.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Blandinger. Hertugen af Orleans er d. 31te October paa Dampskibet Castor afgaaet til Corsica. - J Liverpool har en vis Hr. Sudre i en talrig Forsamling anstillet et Forsøg med et af ham opfundet Musiksprog. som satte alle de Tilstedeværende i høieste Forundring. Han lod sig af forskjellige Personer opskrive korte Sætninger, i det engelske eller franske Sprog, paa en Tavle og spillede dem derefter paa sin Violin. Saasnart han var færdig, kom hans Medhjælper fra et andet Kammer, hvor han havde opskrevet det Spillede paa en Tavle. Begge Tavler bleve derefter sammenlignede og fandtes fuldkomment ligelydende. Hvorledes det egentlig hænger sammen dermed, holder han hemmeligt. - Det hedder, at Kongen af Baierne vil besøge sin Søn, Kongen af Grækenland, endnu før Udgangen af dette Aar. Grev ArmanspergsSundhed skal saaledes være nedbrudt, at han er nødt til ganske at trække sig tilbage fra Statstyrelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
J Peru et udkommet et mærkværdigt Manifest, som paa Grund af, at Agerdyrkningen ligger stille formedelst Mangel paa Arbeidere, og at frie Mænd ikke dertil kunne bruges, tilsteder, at Slaver frit maae indføres fra alle Amerikas Egne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Udenlandske Efterretninger. Jstedetfor afdøde Generalmajor v. Zytohen er Commandeuren for Hs. Kal. H. Prinds Christian Frederiks Regiment, Oberst d'Origny udnævnt til Chef for 1ste jydske Jnfanteri Regiment, hvorimod Generalqvarteermester=Lieutenant Oberst v. Schow, er udtraadt af Staben, og ansat som Commandeur for Prinds Christians Regiment. (Kbh.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
J disse Dage er indløben den sørgelige Efterretning, at Bibliothekar ved det Classenske Bibliothek i Kbhvn. Mac Dougall, der for kort siden var reist herfra for at besøge sin Familie i Skotland, har tilsat Livet, idet at en Styrtese, i Largs Bav (nogle Mile fra Glasgow) kæntrede en Baad med Passagerer til Dampskibet Hero. hvorved han, tilligemed 7 andre, fandt deres Død i Bølgerne. Af de 12 Personer, som styrtede ud i Søen ved Kæntringen, bleve kun 4 reddede. Vi beklage i MDougall, der nød et lykkeligt Liv som elsket Familiefader, Tabet af en Medborger, der, saavel ved sit Talent som ved sin aabne, frisindede Charakteer, havde erhvervet sig almindelig Agtelse. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Thorvaldsen har modelleret tvende Udkast i Frontispice form, det ere bestemte for Kjøbenhavn. Det ene Basreliei, for Slotskirken, forestiller Christi Opstandelse, i det Øieblik han forlader Graven, ved hvis Jndgang to knælende Engle tilbede ham. Sovende Krigsmænd, hvoriblandt to ere iiærd med at vaagne, danne i forskjellige siddende og liggende Stillinger, paa begge Sider af Graven, Baggrundens Pyramidaliorm. De trende Marier vise sig, som Episode, i det Fjerne. Den anden Basrelief, Kong Salomons Dom, er bestemt for Raad og Domhuset. Thorvaldsen viser sig ogsaa her som en Mester, derved sin Tankerindom med lige Færdighed forstaaer at behandle saavel den christelige Religion som den græske (Veile A) Mythologie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
J Anledning af Beretningen om det ved Haraldskjær fundne qvindelige Liig beretter Hr. N. M. Petersen, Registrator i Geheime-Arkivet, i "Dagen," at han mindes, at der engang ved den saakaldte Roersdam udenfor Odense blev fundet et lignende Liig i Skind, hvilket man henførte til Middelalderen eller endog til Hedenskabets Tider, hvorpaa han tilføier: "Da der nu haves er gammel historisk Beretning om, at Kong Harald Blaatand, der boede deels i Jellinge, deels paa Haraldskiær, lokkede den norske Dronning Gunild ned til Danmark, og lod hende nedsænke i en Mose, der efter den Tid kaldes Gunildsmose (Gunnhildamper), saa anmodes en kyndig Mand at meddele nøiere Oplysninger om ovennævnte Liig og det Sted, hvor det er fundet: deels om Liget og Pælene ere saaledes gjennemtrængte af jernholdiat Vand, at de kunne tænkes at være fra uendelige Tider, deels om de fundne Klædningsstykker virkelig ere af Skind, som de i Beretningen siges efter Forlydende at være, samt deres øvrige Beskaffenhed, og især om den Mose, hvor Liget er fundet, eller noget Sted der i Nærheden enten endnu bærer eller vides nogensinde at have baaret Navnet Gunildsmose, Gunildmyr, Gunildskjæreller lignende. (Hemp. Av., En nællandsk Præst har gjort opmærksom paa den Curieusitet, at et Antal af Kirker, hvori der forkyndes den gamle Christendom, danne et ganske regelmæssigt Kors, reist fra Holsteinborg lige foran Slagelse, idet næmlig Holsteinborg, Vensløv, Hyllested, Søbmaale, Ottestrup, og Sorteerup ligge snorlige i Syd og Nord, Slotsbjergby og Broby lige i Vest og Øst, og danne Korset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Natten imellem den 30 og 31 f. M. skeete paa 3 forskjellige Steder Jndbrud i Sydstofte Sogn ved Nykjøbing paa Falster, næmlig hos to Gaardmænd og paa Gaarden Eiegod. Den Første havde man frastiaalet en Deel Klædningsstykker, og af en liden Kasse udtaget nogle Tørklæder, uden at opdage en i samme liggende 10 Rbd. Seddel, og medtaget et imellem Manden og Konen oprettet Testamente. Kassen fandtes i Haugen. Hos den anden Gaardmand stial man ligeledes nogle Klædningsstykker og Fødemidler. Paa Eiegod var Fang sten meere solid, da den bestod i en Deel massive Sølv gafler, samt nogle Sølv-Desseertskeer, hvormed man, styrket ved en halv Flaske Madeira og en halv Flaske Connac m. M., forlod Gierningstedet. Man formoder, at en fra Kbhvns Stokhuus undvegen Livsfange, Lars Pedersen, har begaaet disse Forbrydelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Jtzehoer Stændertidenden No. 5 indeholder Beretning om Stændernes Møde d. 23 f. M. Den omhandler temmelig udførligen den foreløbige Discussion af Lovudkast og Bissekræmmeriet udenfor Markederne, den kongl. Commissairs Motivering af dette Lovudkast, Committee=Beretningen (der erkjendte dets Hensigtsmæssighed i Almindelighed taget og indskrænkede sig til nogle Tilføininger ved de Undtagelses=Artikler, med hvilke Bissekræmmeriet vil blive tilstædet og den Beretning, at Told-Embedsmændene ei burde tilstædes nogen Jndblanding i Controllen dermed i de toldfri Distrikter, og, efter Pluralitetens Mening, ei heller i det Hele taget maat de nu toldfrie Distritter blive satte paa lige Fod med de toldpligtige, hvorimod en omhvagelige Control fra Politi autoriteternes Side tilraadedes). Derhos forelæstes en Petition fra Borgerskabet i Oldeslohe, indeholdende en Besværing over det overhaandtagende Bissekræmmeri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Jmod Forbudet mod Bissekræmmeri erklærede sig kun een af de Deputerede, der fandt Betænkeligheder derved, fori saavidt det gav Anledning til Denunciationer og vilde berøve en Deel af Landets Beboere deres Underholdning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Mange bemærkninger og Andragender om Forandringer og Tilføininger fremførtes derimod af flere Deputerede til Udkastets enkelte Paragrapher. Pluraliteten erklærede sig imidlertid for, at Sagen ikke behøvede nogen videre foregaaende Bearbeidelse i Committeen, og dens formelige Forhandling og Alstemning berammedes til næste Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
J Vib. Samler læses under Lindsendt en Beretning om en Hr. Siemens Boerforsøg udenfor Glückstad. Hensigten af samme er at forsøge ved en artesisk Brønd i selve Marsken at forskaffe godt drikkeligt Vand. Arbeidet begyndte i August 1833. Jndtil 30 Fod traf man paa Morjord, fra 30 til 36 enhalv Fod paa Tørv og fra 36 enhalv til 50 en blaa Leer, dernæst 1 Fod Bruun kul og fra 51 Fod paa Flyvesand, som vedvarede til 86. Fod, hvor man antraf Flintesteen og grov Sand. - Arbeidet fortsattes i 1834. - Jndtil 86 Fods Dybde havde man benyttet Trærer, som vare 16 Tom. i Diameter udvendig og 10 Tom. i Boerhullet. Men fra 86 Fods Dybde bleve Jernrør af 9 trefjerdedeel Toms. Diameter indskudte i Trærørene. Disse sank, besværede med en Vægt af 30,000 Pund, til en Dybde af 114 Fod, hvor man traf paa et Leerlag som bedvarede flere hundrede Fod og afløstes af et Laa Sandsteen. - Boerforsøget har alt en Dybde af 430 Fod, og da Jndsenderen saae Anlægget, som ogsaa i Aar er fortsat, var man beskjæftiget med at nedramme Jernrørene, hvilket dog medførte betydelig Vanskelighed, da 200 Fod af Borehullet sidste Vinter, inden Jernrørene saavidt vare neddrevne, ere blevne tilstoppede med Mudder. - Dette Arbeide har alt medført for Hr. Siemen en Udgift af circa 2000 Rdl. Cour. og vilde det være af uberegnelig Fordeel, om Hr. Sie mens Forsøg maatte lykkes. - Skade, - siger Jndsenderen til Slutning - at man her i Jylland ingen Boer forsøg hidindtil har anstillet. Jyllands Beliggenhed lader i Lighed med Engeland ahne Muligheden af Rigdomme i Jordens Skjød og meest lovende vilde det vist være, at lade gjennembore, eller gjennemhugge, de betydelige Kalklag, som findes især i Danberg og Mønsted Sogne; thi at Steenkul derunder maaskee vilde findes, er ikke blottet for Rimelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Den i forrige Avis omtalte Student Weitzbrodt har i Kieler Correspondentsblatt" bekjendtgjort, at ikke han er løben bort fra sin Paapasser, men denne fra ham, hvorpaa han har benyttet denne Omstændighed til i Selskab med flere Bekjendte at gjøre en liden Lystreise til Slesvig, hvorfra han strax tilskrev Universitetets Rector og lovede at vende tilbage og faa Dage. Dette har han virkeligen ogsaa holdt og har frivilligen indfundet sig i Carceret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Efter Forlydende er det saakaldte lille Apothek i Tøndern af Eieren, Hr. Apotheker Lorentzen, solgt for 15,500 Rd. C. til en Hr. Scheel fra Kbhvn. Den 27de Octbr. indstrandede paa Sønderhoes vestre Forstrand, Fans Toldistrict, Tialken "Frau Anna, Skpr. Eppe Tammen, af Emden, fra Fedderwarderfiel med 29 Læster Byg bestemt til Brussel. Folkene ere bjergede, og af Ladningen 500 Tdr. Byg, der strax solgtes, da de vare mere eller mindre havarerede af Søvand. Skib og Ladning var assureret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Ved Tallotteriets 1244de Trækning i Wandsbek udkom: No. 46. 52. 81. 53. 14.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Toratyvende Søndag e. Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Kiøder af Dannebroge; i Cathrinetirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Jndsendt. Sorg hviler over Danmark. - Enhver Dansk, som elsker sit Fædreneland, føier sig inderlig rystet ved Opdagelsen at den store Gjeld, der hviler paa Staten. Dog er det ikke Gielden selv; men dens gradevise Tiltagen, der omspænder Horizonten med mørke Skyer. Mine Landsmænd, - hvor mangt et Middel til Besparelse, der foreslaaes, saa er det dog vist, at det kun bidrager til at lettet Byrden for Øieblikket, men ingenlunde er istand til at læge det Onde, der, som en Kræftskade, fortærer Statens Marv. En Krig, Misvært, eller hvad anden, Ulykke, vilde være Danmark Ruin. Dog der er endnu et Middel tilbage, som fører sikkert til Maalet; dette Middel er dansk Almeenaand. Hver Dansk bringe dette Offer til Fædrelandet, og gamle Danmark vil paanv fremblomstre af sin Fornedrelse, en ny Slægt vil fremstaa. Enhver bidrage sit, og Skyerne vil le fordeele sig, en lys Fremtid vil opgaae over vort Fædreneland og vore Børn og Børnebørn ville velsigne vort Minde. O! sikkerlig, ligesom sand Kjerlighed til sit Folk besjæler vores dyrebare Konge, hvilket han endnu som Olding beviser, saaledes boer ogsaa sand Kjerlighed til Konge og Fædreneland endnu i mangen Dansk Bryst; men den hviler; den venter paa Leilighed til at handle Men nu, nu, mine Medborgere, et Øieblikket, da der bør handles. Forenet Kraft vil bortrydde enhver Hindring. - Naar en Fjende truede Fædrenelandet, hvor flokkedes da danske Mænd, for at forsvare Arnestedet, og den mægtigste Fiende kunde ikke ødelægge Danmark. Nu er Fjenden i Landet; lader os bekjempe den! Vellevnet, Luxus og Yppighed med deres følgesvende er Fjenden, der har indsneget sig i vort ellers saa lykkelige Hjem, der forøder Ungdommens Helbred og Gods, og styrter saa mangen Familiefader i Elendighed den ødelægger den studerende Ungdom, eller indvoder i ham Spiren til Embedsmandens Ruin; den aander sin Gift i Unamens Bryst og gjor hende uduelig til Hustrue og Moder. Alt dette gjælder ved meest om de saakaldte dannede Stænder, men er desværre ogsaa anvendelig paa de lavere. Naar der ikke raades Bod mod denne Eiende bliver Danmark ikke frelst!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
AVIIISSES. Hos Simonsen faaes: Exegetisk Haandbog til d. K. Test. af Dr. Kalkar 1 og 2 Hefte. Afbildninger af Dyr og Planter efter Dictionnaire d. sciences naturelles ved Schouw og Eschricht 1 Hefte. Lovgivningen for Apothekere ved Uldall. Jürgensens Trigonometri. Mariboes Engelsk Læsebog 2det Opl. Europa af Schouv 2det Opl. Om Danmarks Finantser. Dansk Almeenlæsning 1 og 2det Qvartal. Lous Styrmands Kunst eller Skatkammer. Lous Marinkalender m. m.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Hos Termansen faaes: Prædiken holden i Roeskilde Domkirke, af Biskop Mynster. Om Danmarks Finantser. Tre franske Taler af Chatteaubriand, Caurier og Dupin, oversat af Giødwad og Lehmann. Fædrelandet af Hage. Sonofferet, Novelle af Forfatteren til Constant og Edvire. Europa, en letfattelig Naturskildring af Prof. Schouw. Engelsk Læsebog efter en ny Methode af Mariboe. Afbildninger af Dyr og Planter af Prof. Schow og Eschricht. Exegetisk Haandbog til det gamle Testamente af Dr. Kaltar 2 Hefte. Fredagen den 6te Novbr. er mig bortkommet en mørkrød Qvie, som gik ved Veien fra Tønder til Møgeltønder, formodentlig lidt over Middag. Qvien er 2 eth. Aar gammel med hele Ører, men kjendelig ved at Rebet, havde skaaret ned i Halsen paa den. Hvo som kan give Oplysning om den loves en god Douceur. Tvedt d. 9de November 1835. Christian Hattesen. At 30 Dags Aabnings og Vurderingsforretning i Boet; efter afdøde Sognepræst til Sevel Menighed Martin, Hartvig Lund og forhen afdøde Hustrue Ane Magrethe fød Ussing af Sevel Præstegaard, bliver foretaget Tirsdagen den 1ste December næst Formiddag Kl. 3, det bliver herved overeensstemmende, med Anordningerne til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Hierm Ginding Herreders Skifteret i Holstebroe den Nellemann, 6te November 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Af Ribe-Cathedralskoles Skipendiefond er en Capital paa 500 Rbd. r. S. i næstkommende December Termin at erholde tillaans mod lovbefalet Sikkerhed. Man henvender sig desangaaende enten til Skolens Casserer Hr. Warming eller undertegnede Skolens Forstandere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Ribe d. 5te Novbr. 1835. Tranberg. Thorup. Frost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Gaardsalg. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin her Byen under Veile Amt beliggende Gaard, enten samlet eller i Parceller, hvortil haves Bevilling, med eller uden Besætning. Til Gaarden, hvis Hartkorn er 5 Tdr. 2 Fr. 2 tretten tyvendedeel Alb. Kongl. Penge 4 Rbd. 16 syttentyvendedeel s., kan faaes aarligen 14 Tdr. Rug, 8 a 9 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 5 a 6 Tdr. Boghvede og kan avles 60 a 70 Læs Enghøe foruden Kløverhøe; kan forres og græsses 6 Heste, 12 a 14 Køer, 22 Unghøveder samt 12 a 16 Faar. Gaardens Bygninger ere gode og godt vedligeholdte, og Jorderne ere gode og beliggende i en behagelig Egn tætved Kolding. Der haves fortræffelig Tørvejord, meer end behøves til Gaardens Brug. af Kjøbesummen kan blive henstaaende entrediedeel mod almindelig Obligation paa første Prioritet. Lysthavende ville behage at henvende sig til Gaardens Eier. Harth d. 3die Novbr. 1835. Peder Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Forpagtning. Hovedgaarden Aaberg, af Hartk. 25 Td., i Wedersøe, Sogn 3 Miil fra Ringkjøbing, agtes underhaanden bortforpagtet i 8te Aar fra 1ste Mai 1836. Dens Udsæd er circa 30 Td. Rug 12 a 14 Td. Byg og 20 a 24 Td. Havre, den er især bekjendt for sine fortrinlige Enge hvorpaa der avles 300 a 350 Læs Høe hvoraf Størstedelen er Mærsk. - Der har i de senere Aar været fodret 90 Stkr. Horenqvæg 10 a 12 Heste og 30 Stkr. Faaer, hvilken Besætning der ogsaa er der i Vinter. En Deel Besætning eller ogsaa Contantre til Besætning kan overlades Forpagteren naar han derfor stiller den fornødne Sikkerhed. - Nærmere Underretning kan i portofrie Breve, erholdes hos Undertegnede. Lindholm pr. Ringkjøbing d. 1ste Novbr. 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-13
Paa min Svigermoder Enkefrue Lassens og egne Koefoed. Vegne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. H. H. AdresseAvis som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 92. Tirsdagen den 17de November. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Frankerig. Man bemærket, at Cabinettets Forhold til den spanske Ministet i den sidste Tid er blevet mere levende, og at Hertugen af Broglie oft har Conferentser med Hertugen af Frias og Lord Granville. Constitutionel tilskriver dette Londonner Cabinettets gjentagne Paamindelser, Quadruple Aliantetractaien angaaende; men Quotidienne vil vide, at de i Toplitz forsamlede Monarcher have med Kulde tilbageviist Frankerigs Tilbud om en nøiere Forening, og at Regjeringen derfor af Desperation kaster sig i Hr. Mendizabals og det engelske Whigministeriums Arme. Admital Rigny er Natten til den 7de afgaaet ved Døden. - Man vedbliver med megen Jver at bringe den nye Presselov i Udøvelse. Saaledes er nylig en Boghandler Pagnere dømt, fordi han har udgivet en Samling af politiske Sange, og det, skjønt alle disse tilforn, enkeltviis, have uden Paatale været publicerede. Disse Sange, hvoraf een, "Huntre ans de regne", beklager, at den nærværende Konge, ligesom alle andre Konger, har skuffet Folkets Forventning, og en anden gjennemhegler Kongens Person, under Navn af "le Pere la Poire", bleve i Retten oplæste af Generaladvocaten under Publicums gientagne lydelige bifaldsyttringer.