JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1719-07-01
Sverrig. Stokholm. Dog at Rigsdagen her udi næstforleden Maaned sig havde i en temmelig Samtydighed endt, saaledes at en hver af Stænderne haver der arbeidet paa sin særdeles Tarv og Beste, men ikke til det almindelig Beste til at erlange Fred og Rolighed, ikke desmindre saa yppe og forøge sig Tiid efter anden allehaande Stridigheder imellem Raadet og Stænderne, saa have og Adelen i Sinde til næstberammede Rigsdag den 31 Januarii 1720 at bringe en Sag paa Tapetet af stor Vigtighed, hvorimod Geistligheden allerede af al Magt og Formue sætte sig, ej at skulde af den og de andre Stænder vorde samtykt. Ved Kriigs-Standen have endeel Generaler efter Forlangende faaet deres Afskeed, og søges endnu af andre. Udi Leyren her ved Roslagen er slagen, staae hen ved 12000 Mand, men i den i Bahuus=Lehn 10000 Mand, og i den i Skaane ogsaa 10000 Mand. Over Armeen udi Roslagen er i Raadet besluttet, at Arve-Prindsen til HessenCassel, og under Hans Durchlygtighed Hr. General Dykker skal have at befale. Over den udi Bahuus-Lehn skal Græve Rheenskiold have at sige, og den i Skaane siges Gen. Ørenstæd. og Strømfeld at skal have i Befaling. Jngermanland.
Nye Tidender, 1719-07-01
Petersborg. Sidst i næst forleden Maaned er Hans Cariske Majst. under en god Bør gaaen i Søen fra Cron-Slot med de øvrige af sine OrlogsSkibe. Den store Admiral Aprarin skal i denne Sommer have Armeen til Lands under sin befaling, og Czaren føre sin Orlogs-Flode i Søen som Vice-Admiral, havende fuld og fast besluttet, efter at de havde med hos sig havende OrlogsSkibe føjet sig til sine udi Søen allerede fra Cron-Slot og Reval værende tvende Esqvadres, at foretage den i Sindehavende,
Nye Tidender, 1719-07-01
Landgang paa Sverrigs Søe Kant, som det siges lige over for eller nær ved Den Aland. Det er her dog endnu ubekiendt, hvor mange Tropper Hans Majst. dertil vilde bruge, dog siges det, at de skal er blive mindre end 30000 Mand stærke, hvilken Kriigs-Magt Sverrig, ved disse Tiders Tilstand neppeligen skal kunde imodstaae.
Nye Tidender, 1719-07-01
P. S. Fra Reval fik vi nu Breve, at Czaren den 2 i denne Maaned med Resten af sin Orlogs-Flode derfra var gaaen i Søen af Hangøe, hvor at Hs. Majsts. Esqvadres, Galleer og Scampapier sig nogen Tiid haver befundet, havende hos sig sin Geheime-Raad.
Nye Tidender, 1719-07-01
Tydskland. Vien. Her giøres store Anstalter og Forberedelser til Bilalageret her skal staae mellem den Kongl. og Kurfyrstlige Saksiske Prinds og den ældste Josephiniske Ærke-Hertuginde, som er berammet til den 28 næstkommende Augusti. Jhvorvel de Spanier vilde fordunkle den Seiervinding, som den Kæis Armee ved Villa Franca i Sicilien haver tilfegtet sig, i det de Keis. den 20 Junii sidst med stor Forliis angreb de Spanier i deres saa stærk befæstede Feldt-Lejr, saa de neppeligen har kundet drives derud af, hvilket dog de maae tilstaae, da Angrebet paa nye d. 23de næst efter blev igien foretaget, med saa stor Magt oc Eftertryk er skeet, at de Spanier maatte til fulde undvige ad Biergene, ladendes deres meste grove Skyt og Feld-Tøig med henved 8000 Mand, Døde, Qvæste og Fangne tilbage, det har og ikke lidet ramt de Kæiserlige, som maatte miste 4000 Mand Døde, og have 2000 Mand Qvæste, deriblant
Nye Tidender, 1719-07-01
den commanderende General Gr. Mercy, som er meget farlig qvæst, desligeste blant de Qvæste findes Generalerne Wallis Rohr, Prindsen af Hessen-Cassel, Due de Miletto, Vachtendonk, Sekkendorf og Beaufort, men Prindsen af Holsten, Starenberg og Portia døde. 4000 Mand Kæiserl. ere de Spanier til Forfølgning eftersendt i Biergene, hvormed Passerne til de Spanier ere besatte, at de ei skal kunde faae nogen Undsætning enten af Folk eller Levnets-Midler, saa Resten enten maae give sig eller af Hunger omkomme.
Nye Tidender, 1719-07-01
Hannover. Udi denne Maaned hø ver Hans Durchl., Hertugen Carol Friderich til Holsten Gottorp sig nogen Stund her ved Hoffet under den Titel af en Græve af Oldenborg opholdet og saaledes givet Kongens Broder Hertugen af Jork og Viscop til Ofnabryk Rangen for sig, hvorfor og hannem saasom Græve her ej ved sin Bortreise af Hamborg blev given noget Ære-Skud af det grove Skyt, som ved Hidkomsten.
Nye Tidender, 1719-07-01
Spanien. Madrit. Brevene, vi have fra vores Konges Feld-Lejr ved Licasson, ere af d. 28de næst forleden Maaned, til hvilken Tiid Hs. Kongl. Majst. sig der befandt, og udi Pompelona var mand med sær Vindskibelighed i Færd med at støbe grove Skyt, saasom af sligt ikkun skal være 4 Stykker udi Leyren, samme skal føres. giennem Tortosa ad Vittoria, saavel dermed at bedecke Pompelona, som at opmuntre Besætningen i St. Sebastian, til at forsvare sig des dapperer. Ellers maa vores Armee saa vel formedelst de knappe Levnets Midler, som for Storm og Regne vejrligt skyld lide meget, des formedelst mange af den gemeene Mand undløbe Leyren, saa og dagligen Franske til vores Lejr overløbe. Som Brevene mælde fra Barcellona af den 13 Julii, da stod den Franske Lejr endnu ved Viguera.
Nye Tidender, 1719-08-01
Danmark.
Nye Tidender, 1719-08-01
Kiøbenhavn. Den 20de i denne Maaned havde vi her de glædelige Tidender, at Hs. Kongl. Majst. samt Hans Kongl. Høyhed og høje Følge lykkeligen og vel Den 18de ditto om Morgenen tilig fra Marstrand var havnet for Fladstrand, og som Børen føiede, selvsamme Dag henved 9 Slæt ad Aften komne for Anker i Sundet og saaledes udi Helsingør traadet i Land, og derpaa begivet sig af Frederichsborg, hvor Hendes Majt. Dronningen og øvrige Høj-Kongl. Herskab holder Hof, udi samme Hs. Kongl. Majsts Følge hans Excell. Hr. Kammer-Herre og Ober-Kriigs-Secreterer af Gabel haver fra Norge med førdt en Karl fire og tu sextendeel Danske og Norske Alen lang Dagen derefter den 19de ditto den Kongl. Svenske Oberst Oberste Adlerfeld, udi Dronningen til Sverrig Hendes høje Ærinde fik Forlov til at faae Audients sammestæds. Den 21de ditto haver Hans Kongl. Majst. ladet sit allernaadigste Patent paa Dansk og Tydsk udgaae om det Aarendalske Kaaber-Verks Afstaaelse i Norge, til hvem der udi vilde for rede Penge have Part. Samme Dag Hans Kongl. Majst. sig her udi Hans Majsts. Kongl. Residents haver indfundet.
Nye Tidender, 1719-08-01
Den 28 i denne Maaned blev Hendes Majsts. vores allernaadigste Dronnings, Dronning Lovises, Fødsels-Dag, da Hendes Majst. traad i sin velsignede Alders det 53 Aar, meget højtideligen holdet paa Frederichsborg Slot, udi Kongens og det Høi-Kongl. Herskabs høje Nærværelse med stor Fryd og Glæde.
Nye Tidender, 1719-08-01
Norge. Christiania. Fra Marstrand. have vi, at efterat Skoubynacht, Tordenskjold den 23 udi næst forleden Julii Maaned og 26 ditto haver været ved vores allernaadigste Konges sejerrige Vaaben saa lykkelig at indtage Staden Marstrand og hosliggende faste Castel Carlsteen med saa faae Folkes Forliis og Skade, at ikkun 20 Mand findes døde og qvæste, saa Besætningen inden 4 Timers Tiid først har maattet af Staden undflye ind udi Castellet, da det alt havde forhen ødelagt og siunket en stor Deel af hos sig havende Flottille, nembl. Orlogs-Skibet Halmstad, Stettin, Calmar, Friderica og Charlotta, tillige med een Galley, Jagten Diana, og tvende Brandere, af hvilke mand dog haaber at redde det beste, men Galleyen Castor og Canonere Prammen opbrændt, dog Orlogs-Skibet. Vartberg, Fregatten Vilhelm Galley, tillige med Galleyen Prinds Frederich af Hessen af de Danske erobret, og Commendanten i Castellet har maattet benævnte den 26 ditto give sig at drage ud med Besætningen under sit Gevær, Haver det behaget Hs. Kongl. Majst. vores allernaadigste Konge tillige med Hans Kongl. Høihed, Cron Prindsen, at tage samme Stad og Fæstning udi denne Maaned i høje Øiesyn, derhos allernaadigst erklærende Skoubynacht, Tordenskjold, for sin mærkelig Fortienestes skyld, til at være Hans Majst. Vice-Admiral, derfra Hans Majst. med Hans Kongl. Høyhed samt høje Følge den 17 udi denne Maaned haver begivet sig til Skibs paa sin Flottille ad Fladstrand. Vi have her de Tidender, at de Svenske have forladt Oddevald, og med den der staaende Kriigs magt undflyet ad Bahuus, saasom vores Armee havde nærmet sig efter dem ind udi BahuusLæn, og skal ikke da have været videre fra den end 1 1/2 Mile Veis.
Nye Tidender, 1719-08-01
Sverrig. Stokholm. Rysserne have vel endeligen gjort en Landgang, her udi Egnen og ødelagt adskillige Jern-Verker samt afbrændt endeel Herre-Gaarde, de skal være 25000 Mand til Foods og 2000 Mand til Hest stærke, deres Orlogs-Flode 24 Skibe af Linie og med deres Galleyer og andet Fare-Tøig 300 Sejlere, og omendskiøndt vores Tropper ere temmelig udmattede, formedelst Ryssernes foretagne Landgang nu hisset nu her paa Søe Kanterne, saa de og har sendt 70 Galleyer ad Gevala, saa maae vi befrygte, at de der skal faae Overhaand og baade Sønder og Noord-Kiøbing blive udplyndret; Jkke desmindre haabe vi at skulde afværge deres videre Fremgang, saasom General Dykker, som staaer med 18000 Mand ikkun 6 Mile herfra og vil dermed søge Fienden. Fra Norge have vi her Efterretning, at vores General Feldt-Marskal Ren skjold med sin underhavende Armee ikkun stod halvanden Miil fra den Danske Armee udi Ba huus-Læn. Forrige Commendant paa Marstrand, Oberste Dankvart, haver alt faaet sin Dom, at hand skal Arqvebuseres formedelst hand samme Fæstning saa selvvillig overgav.
Nye Tidender, 1719-08-01
Græven von der Nat skal paa erholte Forlov være reist til det varme Bad. Jngermanland.
Nye Tidender, 1719-08-01
Petersborg. Ved adskillige her fra den Cariske Orlogs-Flode indkomne Galleyer, som did have førdt adskillige Levnets Middeler, have her de Tidender, hvorledes at vores Cars Armee, henved 30000 Mand stærk, paa eet mægtigt stort Antal Galleier og Landings Skibe udi Skærerne for Stokholm den 23 i nestforleden Maaned vare for Anker, ikkun 2 Mile fra samme Stad. Czaren havde selv anførdt sin Armee til Øerne, som omringe Indgangen til Stokholms Havn, og gjordt følgende Anstalt; 20 Galleyer med Kriigs-Folk besat havde Ordre at nærme sig Nordtelge, der paa Søe-Kanten at giøre Allarm for at tvinge de Svenske til at fordeele deres Kriigs-Magt, imedens lige saa stort Antal Galleyer med Kriigs Folk besat blev sendt ad Søndertelge der at giøre ligeledes Allarm. Efterdi nu disse tvende Stæder ligge Noord og Sønder paa fra Stokholm, saa formeente mand, at de Svenske skulde blive tvungne til at besette Stokholm med flere Folk, og saaledes svække deres Kriigs Magt, som staaer til Feldts, og saaledes for det første at faae Adgang til den Landgang foruden stor Modstand. Til den Ende havde og General-Admiral Aprarin og General-Lieutenant Prinds Gallizin Ordre med den øvrige Cariske KrigsMagt at nærme sig Vaxholm, som ligger 2 Mile Veis fra Stokholm, og den Skout by Nacht Kineviin maatte indspærre Lamme Øe med 10 Fregatter og saaledes bombardere samme Øes Castel. Jmidlertiid bleve Tropperne satte i Land for det første at søge sin Beqvemhed, imidlertild der gjordes Anstalt paa venstre og høire Side af Stokholm at giøre Landgang. Da saadant alt var saa vidt fuldbyrdet, havde Hans Czariske Majst. med de største Skibe af Linie begivet sig derfra, for at forsikre sig uforhinderlig Tilførsel for den der værende Armee, som langs ved Skærerne fra Finland skulde komme og giennem Alands Hav skulde passere, hvor mand maatte befrygte at Carens Fiende vilde giøre, Afbræk og Forhindring, at Carens Armee ej skulde faae nogen Tilførsel. Dette nu at forekomme, saa havde Hans Cariske Majst. begivet sig igien med den største Deel af sin Orlogs-Flode af Hangøe paa de Finske Søe-Sider for at lade, hvis Tilførsel herfra skal fremdeles skee sikker ledsage af sin Armee. Dertil havde Hs. Majst. hos sig 14 store Orlogs-Skibe, som skulde skiftes til slig Ledsag ning, og blev Hans Czariske Majst. med sine høje Betiente og Cancelliet paa Hange, hvor der hver 6 Timer fra Armeen kand haves Tidender ved imellem gaaende Corvetter og Gal leyer, hvorledes maatte tilgaae. P. S. Nu den 31 Juli indkom her særdeles Postbud fra Hans Cariske Majsts. Orlogs Flode med de Tidender, at vores Folk lykkeligen havde gjordt en Landgang og fattet fast Food paa Gammel Sverrig, desligeste og at have sat Jld paa
Nye Tidender, 1719-08-01
Nordkiøbing. Fra Sverrig, have vide visse Tidender, at udi Stokholm under Borgerskabet havde yppet sig en stor Opstand, og 5 af deres Anførere tagne ved Hovedet og strax ophængte, disse skal have med stor Skriig og Raab gieltet paa en Fred, saasom Præsteskabet sig og skal i deres Prædikener den paaraabt, hvormed vel Adelen var samtydig, men som den gamle Adel derved, at Enevolds Regeringen er ophævet, bragt deres Jordegods fra Crone til sig igien, altsaa vilde den nye Adel igien og have det dem af Cronen betagne Jorde-Gods igien, førend mand sluttet en Fred, Dronningen haver forføjet sig fra Stokholm af Carlsteen, hvorhen og Arve=Prindsen til Hessen-Cassel vilde følge Hendes Majst. efter at Hans Højhed havde givet General Dykker Ordre, hvorledes hand vilde at der skulde forholdes om Rysserne gjorde nogen Landgang. Der skal og være overalt stor Dyrke udi Sverrig paa LevnetsMidler, saa den gemeene Mand af Hungers Nød haver nedrevet et Koorn-Huus udi Stokholm. Det synes for os ikke at det udi Mindelighed imellem vores Dronning og Czaren vil komme saa snart til en Fred, saasom vores Freds-Fuldmægtige fra Forhandlingen paa Aland ere hiemkaldede.
Nye Tidender, 1719-08-01
Polen. Varskau. Fra Ravisk haves af den 14de i denne Maaned de Tidender, at samme Dag i Dagningen 800 Mand Kæiserl. Tropper for samme Sted havde indfundet sig som tilhører Hr. Sopieha Starosta Bobransky, havende strax med Magt aabnet samme Stads Poorte, og slaget Laasene fra Laderner, ud tærsket det derinde forefundne Koorn og bortført det at Slesten. Aarsagen hertil skal være fordi Hr. Sapieha for nogle Aar siden ligeledes havde overfaldet nogle Landsbyer, som Græven af Hatsfeld hidindtil eiede, under det Skin, at samme Byer hannem tilhørde og alt Kornet, hand havde kundet overkomme ladet borttage, og som udi Mindelighed ingen Fornøielse derfor har kundet haves, havde mand maattet bruge Magt imod Magt.
Nye Tidender, 1719-08-01
Frankerige. Paris. Fra vores Lejr ved St. Sebastian have vi af den 11 i denne Maaned, at endnu selvsamme Aften skulde begyndes at skydes saavel af Canonerne som Fyrmørserne paa Castellet der sammestæds, hvorimod de Beleirede utroeligen stærk skøde af Castellet paa vores Verker, saa at vi paa en 4 Dages Tiid have faaet mange Døde og Qvæste, ikke desmindre vilde vores Skandsemestere forsikre, at Fiendens Batterier ved vores Fyrmørsere inden faae Dage skulde blive saaledes nedskudte, at Fienden skulde vel nødes til at give sig. Kongen af Spanien skrives at have forladt sin Armee, og være gaaen af Madrit igien, og nu være mere tilbøielig til at lade sig forlige med Kæiseren, saasom hans Armee paa Sicilien er i en slet Tilstand, og den Kæiserl. Dag fra Dag jo meere og meere indsværrer den, og vores Armee Tid efter anden trænger sig dybere ind i Spanien og den hele Spanske Province Guipuscon haver givet sig under vores Konges Beskiærmelse. Ængelland.
Nye Tidender, 1719-08-01
London. Regerings-Sagerne holdes udi vores Konges Fraværelse ved de beskikkede Regerings-Herrer her udi en god Tilstand og Roe, ikke desmindre undrustes her i Rigets Søe Havne mangfoldig Orlogs-Skibe, somme paa et hemmeligt Anslag, somme, hvoraf 5 ligge under Admiral Michels seilfærdige at skal gaae af ØsterSøen at føje sig der til vores Esqvadre under Admiral Norris, didhen endnu 2de skulde følge, udi hvad Forsæt, vides ei endnu. Tydskland.
Nye Tidender, 1719-08-01
Vien. Den 14 ditto haver den Tyrkiske Store Gesandt, Jbrahim Bassa holdet sit prægtige Jndtog her udi denne Kæiserlige Residents-Stad, og udi stoor Stats og Herlighed imodtagen. Neder-lben.
Nye Tidender, 1719-08-01
Fra Lybek haves, at der var visse Skipper havnet, som fra Sverrig havde 8 Dagers Tiid været under Veis, med samme Skipper vare overkomne nogle reisende Personer, som i Sverrig nogen Stund havde opholdet sig, og ikke noksom kunde beskrive den elendige Tilstand der i Landet, formedelst Rysserne der havde saa grummeligen, hvor de har kun det komme frem, brændt og skændt det over alt, end og de meste Kaaber Verter i grund og bund af dennem ødelagte, og en vældig Skov vel 40 Mile lang afbrændt, hvorudover de bemælte Miner er satte i saadan en slet Tilstand, at de udi en Mands Minde ej kunde vorde brugelige, saasom den af dem tilføiede Skade er ubodelig. General Dykker holdte sig endnu op med sin underhavende Armee, 20000 Mand stærk, ikke vidt fra Stokholm, men kand ikke afværge de Moscoviters Strippen der ind i Landet, saasom de, saa snart det Svenske Rytterie ere efter dem, veed med Hast at komme i deres Fartøig, som gaaer ikkun 3 Food dyb, og hvormed de ofte, naar Vinden føjer dem, een Dags Tiid videre kand gaae, end Nytteriet i 10 Dage kand ride, hvoraf den stadig og hastig Riden Hestene maae bortdøe og snart halvparten er bortdød, Gen. Dykker raades til at fordele Armeen, men det synes ham ikke raadeligt at svække sin samlet Magt. Dronningen haver forkast det Forslag til en Fred, som den Cariske Freds Fuldmægtig Osterman der havde havde gjordt Hende, og med givet ham et andet Forslag til Czaren. Moscoviterne havde da strippet paa 1 1/2 Mile Veis nær Stokholm.
Nye Tidender, 1719-08-01
Advertissement. 1. Som udi Kammer-Raad Jean Manthias Leerses Gaard her samme Stæds er smukke Logementer med Stalderum, Vogn skuer, Paklofter og Kieldere til Leie, vilde de Lysthavende sig hos Cancellie-Raad og Kammer-Advocat Bredal anmælde, som Fuldmagt at bortleie samme Værelser. 2. Ved anden Auction er til kjøbs til den Høistbydende afgangne Birke-Foged udi Ballerup Hans Jensen Riegelsens efterlatte Enkes, nu i Egteskab med Andreas Bekker, Raadmand i Helsingør, og den Sal. Mands og Arvinger tilhørende og udi Brønshøi beliggende frie Eiendoms velindrettede Giæste Gaard og lige forud beliggende Bonde-Kroe og Bygning med al Muur og Nagelfaste Pertinentier, Auctionen berammet om Formiddagen den 7 Sept. førstkommendes Klokken 10 Slæt udi samme Giæste-Huus. 3. Næstkommende den 18 Sept. udi tilkommende Maaned skal Formiddagen hen ved 9 Slæt den her udi Siælland liggende Herregaard, Sæbyegaard kaldet, af Hartkorn 83 Tdr. 7 Skp. 2 Fkr. tillige med Konge og Kirke-Tiender, samt Jus Patronatus til Hollensleb Kirke og tilliggende Bønder-Gods, tilsammen beregnet til 670 Tdr. 6 Skp. 5 og tre fierdeendeel Alb. deslige en dertil iggende Mølle af 10 Tdr. 1 Skp. og en Fag. Hartkorn, herudi Staden udi Sr. Herman Fabricii Huus paa Amager Torv til offentlig Auction foretages og til den meestbydende sælges efter Conditionerne som paa Auctions-Stædet skal kundgiøres.
Nye Tidender, 1720-11-01
Danmark.
Nye Tidender, 1720-11-01
Kiøbenhavn. en 4de i denne Maaned haver Hs. Kongl. Majst. la det udgaae sit allernaadigste Patent om Høieste Rættes Holdelse i Danmark, som er berammet til førstkommendes den 5te Aartii. Den 10 Ditto haver Kongens til Store Brittannien Hielpe Orlogs-Flode under Admiral Norris, kommende fra Stokholms Skærer, kast Anker her paa Rheden, agtendes sig med første gode Bør af Ængelland, men efterladt sig i Stokholms Havn deraf 5 Fregatter, som siges at skal for Vinteren følge efter. Den 12 og 13 Ditto lood Hs. Kongl. Majst. forbrænde 30000 Rigsdaler indløste authorisere. de Seddeler, saa Resten af slige Seddeler stige nu i Prisen. Samme den 13 Ditto den ynskelige gode Fred med Sverrig paa otte de fornemeste Stæder her i Staden under Paukkers og Prompetters Lyyd af Hoffets tvende Herolder er bleven blant Folkets Lyst og Frynd, forkyndet. Samme Dag Hans Kongl. Majsts. Estats-Raad og General-Procureur Monsr. Bartholin, som ældste Professor her i Universiteter holdte en meget ziir. lig Latinske Tale, udi Kongens og det nærværende Kongl. Herskabs Høje Overværelse, over denne saa ynskelige Freds Erlangelse, Kongen og det Høie Kongl. Herskab samt Kongens nærværende høje Betiente og folkerige Forsamling til al Behag og Fornøyelse. Den 14 Ditto da her i Danmark derpaa er bleven holden en Taksigelse og Bede-Dag for saa synskelig en Fred, og af det grove Skyt om Fæstningens Volde og Værn fyret Fryde-Skud.
Nye Tidender, 1720-11-01
Samme Dag den Ængelske Orlogs-Flode gik til Sejls af Sundet hiem ad, men under Veis bekommet Mod-Bør, saa den skal være for Anker under Anholt. Den 15 Ditto haver Hs. K. Majst. allernaadigst meddeelt de fremmede nye Colonier sine Privilegier, som sig udi Fridericia nedsette. Den 25 Ditto Hs. K. M. haver ladet udstædde sit allernaadigste Forbud, hvorved Handelen til og fra Hs. Majsts. Riger og Lande paa adskillige mistænkte Stæder udi Vester og ØsterSøen ophæves, saa længe den der grasserende smitsom Syge varer, med videre Anstalt. Selvsamme Dag tvende allernaad. Forordninger ere udgangne for Boringholm, den ene, at ingen maae understaae sig at oprive Marregræsset paa Sanden, den anden et Forbud, at ingen uden foregaaende allernaadigste Tilladelse maae indtage eller indhegnne noget af Udemarks Jordene paa Boringholm.
Nye Tidender, 1720-11-01
Sverrig.
Nye Tidender, 1720-11-01
Stokholm. Efterat den Ængelske Admiral Norris den 24 udi næstforleden Maaned ved Major Fynboe havde faaet Ordre fra Hs. Kongl. Majst. til Store-Brittannien at forføje sig med sin underhavende hele Flode af Ængelland igien, havde hand den 29de næstefter sin Afskeds-Audients baade hos Kongen og Dronningen, samme Dag ad Aften hand tillige med Hs. Kongl. M.. hos Hr. Lornpflicht var til giæst. Kongen forærede samme Admiral en skiøn Kaarde med en Guld-Fæste rigeligen besat med kostbare Diamanter, og begav sig saa Admiralen den 30 Ditto af sin underhavende Flode, hvormed hand derefter begav sig med den til Sejls paa Hiem-Reisen. Den Ære Skienk, som den Ryssiske General-Adjutant Romanz ff ved sin Afskeed og Bort-Risse bekom af Hans Kongl. Majst bestood udi en Skue-Penge vel 400 Ducater værd. Den Polske General Crispin, efter at hand af Sverrigs Tieneste er given Forlov, gaaen af Var skau. Hvad benævnte Czariske General-Adjutant, som siges paa Hiem-Vejen at have faaet Czarens videre Ordre at gaae herhid tilbage igien med, maae skee, med mildere Forslag til en Fred, hans forrige Forslag, maae have været, vides et til fulde, imidlertiid raadslaaes her i Raadet derover, saa om noget mere mildere Forslag maatte komme, skal Freden saa got som være stiftet. Vores Orlogs-Flode er alt udi Havnene til at aftakkes, saasom Rysserne med deres Gallerer og Skær Baade ere gaaen i Havn, saa mand ikke skal have sig her i Riget dette Søe-Tog meere for dennem at befrygte til at giøre en Landgang. Vores Tropper, som skal besætte Fæstninningen Straalsund og de omliggende For-Pommerske Lande, ere alt fra Carlshavn gangne i Søen, og forhaabes at være til Ankers for Lante-Rygen eller Straalsund, saafremt den store sidste forgangne Storm dem ei skal have forhindret. Jngermanland.
Nye Tidender, 1720-11-01
Petersborg. Efterat Hs. Cariske Majst. var her kommen hiem paa sin Residence fra Nøgle-Borg, haver Hans Majst. sammenkaldet sit Raad for at holde Raadslag over den med Sverrig paa Tapetet værende Fred, saa var og derefter udsendt særdeles Bud og Brev fra Czaren til Hans Cariske Majestæts udi Sverrig fra Stokholm paa Hiem-Reisen værende GeneralAdjutant Romanzoff, hvilket Brev skal være af særdeles vigtig Jndhold. Ellers forventendes her ved Hoffet en Kæiserlig Gesandt, som skulde tragte efter ved Kæiserens høje Megling at bringe Freden mellem Hans Czariske Majst. og Sverrig desbedre til Veie, og saa handle om et Forbund mellem Hans Herre, Hans Kæiserlige Majst., og Hans Cariske Majst., som ligeledes skal være paa Tapetet, saaledes vi have nu største Forhaabning til en Fred og god Fortroelighed mellem de Høje Potentater.
Nye Tidender, 1720-11-01
Polen. Varskau. Rigs-Dagen haver her den 5te i denne Maaned udi al Stridighed endet sig, saasom Land-Buddene fra alle Provincier og Lande fremturende paastoede efter dem givne Fuldmagt ej at kunde træde til en nye Marskalks Kaar og Keisning, førend Cronens Feldt-Herrer bleve satte udi deres forrige Myndighed og Befaling over