Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-08-12
Der træffes mangehaande Foranstaltninger for at bestyrke Frihedens Sag. Saaledes skulle Navnene af de fornemste Martyrer for Frieheden i den nyere Tid indføres i Calenderne. J Saragossa skal oprettes et Mindemærke til Erindring om den heeltemæssige Maade, hvorpaa denne Stad blev forsvaret, og alle Hovedpladser i Spaniens Stæder skulle kaldes Constitutionspladser. Det bedste Værn for den nye Constitution er imidlertid de Personers Retsind som staae i Spidsen for dens Jværksættelse. Alles Øine ere i denne Henseende fornemmelig henvendte paa General Qviroga; da han den 6te Juli traadte ind i de Cortes Forsamling, og en Stemme raabte: leve Qviroga, saa bad han selv Præsidenten og at formane til Orden; i en Tale som han holdt i Constitutionens Venners Forsamling sagde han følgende mærkelige Ord: Hvor Armeen kun er en Despots Værktøi, da gives der ingen Ære og ingen Hæder for den; derimod er den Eet med Folket, som en Mands Arm med Legemer da gives der ingen skiønnere Prydelse end Soldaterkiolen. Det er en stor Vildfarelse at ville sætte Armeen imod Folket; hiin er dettes Vaaben og Forsvar, ligesom den er sammensat af Folkets Blomster og underholdes ved dets Arbeide, naar jeg nævner Folket saa giør jeg Forskiel paa Nationen og paa Pøbelen; under Pøbelen forstaaer jeg alt det, som ikke vil underkaste sig gode Sæder, Orden og en lovmæssig Lydighed. Jmod denne Pøbel maae da Folket drage sit nationale Sværd, det vil sige den lovmæssige Armee. Vi Spanier ville forsvare ver gamle Berømmelse, som hele Europa har tilstaaet os, at være Mænd af Jern. Men just derfor ville vi aldrig fornedre os til de politiske Drengestreger, som en Naboenation kun alt for hyppig har gjort. Vi have forlangt en constitutionel Forfatning, saaledes som den fandt Sted førend Philip den 2dens Tider. Denne er nu indført og alle vore Ønsker ere opfyldte. Hvad vi nu have tilbage at giøre, er at sørge for Gienoprettelsen af Nationens Vel. Jngen Spanier vil have en Konge som kun skal være et Skyggebillede, men vor Konge har faaet alle Privilegier som kunne forenes med en fri Statsforfatning. En Konge af Spanien kan udrette alt, naar han er enig med Folket. Begge have kun en Jnterresse; begge kiende kun en Lykke og een Hæder. Det er den politiske Troesbekiendelse som enhver af os har besværget. Som for vor Religion, saa ville vi leve og døe for Fædrenelandet, Constitutionen og Kongen. – Denne mærkværdige Mand har i disse Ord udtalt sine Grundsætninger. - Regieringen finder det imidlertid fornødent at drage det nationale Sværd og en Armee paa 6000 Mand bliver sammentrukket i Omegnen af Madrid. Denne Beslutning er nødvendig af flere Aarsager. Først for at holde Geistligheden i Respect, hvis Rigdomme de offentlige Blade bebreide dem, og hvori man formodentlig vil søge nye Resourceer for Staten. For det andet fordi Bønderne hist og her begynde at vægre sig ved at opfylde deres Forpligtelser imod deres Proprietairer; og endelig formedelst Giæringer af de Servi les Partie imod Constitutionen. En Conspiration imellem Officererne for Livvagten skal være opdaget, hvilke Officerer høre alle til de fornemste Familier og en af dem D. Man. Chacon, en ivrig Servile har skaaret Halsen over paa sig. En Skildvagt er bleven skudt den 9de Juli, da han stod paa sin Post ved den Segoviske Port. J Sevilla ere 5 Chorherrer og Exinqvisitoren Esperanza blevne arresterede: og i Vigo i Gallizien have Contrarevolutionister bemægtiget sig en Port i Byen; men Soldaterne have forhindret deres videre Foretagender, og mange Geistlige ere blevne fængslede.