JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Anecdot. En meget riig Hollandsk Kjøbmand, ved Navn Pater opholdt sig 1763 i Paris med sin smukke unge Kone, til hvem en heel Deel af Byens Petitmaitre gjorde Cour. Manden der blev kjed af de idelige Besøg, sagde omsider en Dag til disse Herrer. - Jeg er Dem meget forbunden mine Herrer for den Ære, De beviser mig ved Deres Besøg, men jeg troer ikke at det vil more Dem særdeles meget; thi jeg er heele Dagen hos Madame Pater, og om Natten sover jeg hos hende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Udenlandsk. Den 24 April om Eftermiddagen Klokken 5, udbrød en frygtelig Orkan i Madrid; det ville være vanskeligt at beskrive den Skræk, som den, i de 25 Minutter den stod paa, udbredte i den heele Stad. Store Træer bleve revne op med Rod, og kastede, langt bort og flere offentlige Huse og Bygninger beskadigedes. Under Overskrivten den rige og dog forfaldne Kirke, bliver i et Dublinsk Blad, følgende Efterretning meddeelt. Den sanglicanske) Kathedralkirke, i Derry har i lang Tid været i Forfald, og ligger nu ganske i Ruiner. Biskoppens Jndkomst at denne Kirke skal være 20000 Pund. Sterling lover: 220,000 Rbdr. Sedler. Dechanten skal have 4000 Pund Sterling somtrænt 44000 Rbdr. Sedler. Den Første har allerede i mange Aar været fraværende Dechanten forlod den for 2 Aar siden, og af de øvrige Præbendarier er ingen tilstæde. Gudstjenesten bliver siden den Tid, med Presbytteranernes Tilladelse, forrettet i deres Forsamlingshuus. Da ellers ingen disponibet Sum til Kirkens Opbygning, var forhaanden og Geistligheden ikke er forpligtet at bekoste samme), sammenskjøde Jndbyggerne af De ry 2000 Pd. Sterling somtrænt 22,000 Rbdr., og overgave dem til Biskoppen, som lod derfor opføre den øverste Deel af Taarnet af Træe, men ved den første svære Storm blæste det ned igien og Kirken styrtede sammen. De simple Indvaanere bleve nu selv enige om at bestride Omkostningerne ved Kirkens Opbygning, Borgerskabet gjorde det samme, og Hr. G. Hill blev strax derpaa overdraget at indlevere en Bill i Parlamentet, for at udvirke en Tilladelse til at indsamle Penge til dette Øjemed, saavelsom ogsaa til at afdrage 5000 Pd. Sterling aarlig af alle tilkommende Dechanters Løn, til et Reparations-Fond for Kirken. Man anmodede ogsaa de til Kirkesognet hørende adelige Godsejere om Understøttelse, hvilke ogsaa tildeels viste meget Gavmildhed, men den var ledsaget med adskillige Spydig Anmærkninger over den saa overordentlig rige, og dog ved denne Anledning, i alle Henseender, saa aldeles uvirksomme Geistlighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
J Toulonse har været en saa alvorlig Tvist mellem Skuespillerne og nogle unge Studerende, at flere unge Mennesker have været arresterede og Commediehuuset lukket; men nu er det atter aabnet, og de unge Mennesker løsladte mod Caution.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
De Hamborgske Kornpriser paa Byg og Havre vare den 15de August meget flaae og lave, Rug derimod holdt den samme Priis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Indenlandsk. Hans Majestæt Kongens Reise route.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Torsdagen den 3die Juni om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, afreiser Hans Majestæt Kongen med Suite fra Louisenlund over Mesundtil Flensborg, hvor der holdes Natteqvarteer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Fredagen den 4de Juni, vil Kongen have en Dejeunde paa Postgaarden i Flensborg, og afreiser derpaa om Middagen Kl. 12 slet over Apenrade til Hadersleben, hvor der holdes Natteqvarter. - Løverdagen den 5te Juni afreises fra Hadersleben over Colding til Veile, paa hvilket sidste Sted der spises og holdes Natteqvarteer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Søndagen den 6de Juni reises fra Veile. over Horsens til Aarhuus, hvor der spises og holdes Natteqvarteer. J Aarhuus forbliver Hans Majestæt indtil den 15te Junii. - Tirsdagen den inde Juni reiser Kongen fra Aarhuus til Randers. - Onsdagen den 16de Juni reises fra Randers over Hobroe, hvor der spises til Middag; derfra til Aalborg, hvor der holdes Natteqvart. Torsdagen den 17de Junii. forbliver Hans Majestæt Kongen i Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Fredagen den 18de Juni reises fra Aalborg over Sundbye, Sæbye til Frederikshavn, hvor der spises og holdes Natteqvarteer. - Loverdagen den 18de Juni reises fra Frederikshavn til Skagen, hvor der spises og holdes Natteqvarteer. - Søndagen den 20de Juni reises fra Skagen over Hjørring, hvor der spises til Middag og derefter til Borglundkloster, hvor der holdes Natteqvarteer. - Mandagen den 21de Juni reises fra Borglundkloster, saa vidt mueligt langs Kysten til hvor der spises til Middag, og derefter fortsættes Reisen til Thisted. - Tirsdagen den 22de, Juni reises fra Thisted, over Vildsund, Mors, Nyekjøbing, Sallingsund og Skibe til Viborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Onsdagen den 23de Juni reises fra Viborg over Holstebroe, hvor der spises til Middag. til Ringkjøbing, hvor der holdes Natteqvarteer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Torsdagen den 24de Juni reises fra Ringkjøbing, om mueligt langs Ringkjøbingfjord, til Varde, hvor der holdes Natteqvarteer; paa et Sted omtrent midtveis imellem Ringkjøbing og Varde spises til Middag. - Fredagen den 25de Juni reises fra Varde til Ribe, hvor der spises og holdes Natteqvarteer. - Løverdagen den 26de Juni reises fra Ribe til Tønder, hvor der spises og holdes Natteqvarteer. - Søndagen den 27de Juni reises fra Tønder til Dagebull, saaledes, at der ankommes dertil naar Ebben begynder, for strax at indskibes paa Færgen til Fohr, hvor der landes ved Wück. - Mandagen den 28de Juni reises fra Wück, over Uttersen til Øen Amrum, og naar alt der er beseet, retourneres til Wück paa Fohr. - Tirsdagen den 29de Juni reises fra Wück over Vandet til Dagebüll, og derfra over Bredstedt, til Huusum, hvor der tages Natteqvarteer. - Onsdagen den 30te Juni reises fra Husum til Louisenlund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
En af de Auctioner, der for Øieblikket kunne have mest Jnteresse for Amtets Beboere, er den som førstkommende 12 Juni Formiddag Kl. 9, afholdes paa Eskiær i Salling, over et Qvantum fortrinlig gode hele og halvbrændte Muursteen, omtrent 60,000 Stkr., samt endeel tilpasset Egetømmer til Skibs= og Baads=Vrænger og Huusbrug.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Kjøbenhavns Kornpriser. Rug 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. Byg 1 Rbd. 5 Mk. a 2 Rbd. Havre 1 Rbd. 3 Mk. 4 s.a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. pr. Tde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Kjøbenhavns Børs, den 21te Mai. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. Spec. solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter) 97 1/2 a 98. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 a 1033 Rbd. r. S. eller Sedler 128 3/4. 129 36 Skilling 100 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Avertissement. Da mit Overskjærerie nu er sat i Gang, saa kan ogsaa Klæde her paa Farveriet bekommes overskaaren, til de mest billige Priser. Thisted den 26de Mai 1824. Ole Weie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-05-27
Ualmindelige gode Væderlam efter ægte Vædere, fra det Kongelige Schaferie, kan erholdes naar forlanges, hos Undertegnede, mod Betaling 1 Specie pr. Stykke; af hvem der ønsker deres Faareavls Forbedring, Thisted den 22de Mai 1824. L. Søebye. Trykte Blanqvetter til Certepartier er at bekomme paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Forlangt Jndrykkelse. Noget om de Handlende og Handet i Smaastæderne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Den brune sammenskrumpne Tonelise lodsig det smage ualmindeligt vel, paa den skjønne Enke Grevinde von T., himmelblaae atlasses Kanapee. De tynde Æderkoppefødder paa hendes Haand, som man skulle ansee for Fingre, forlængede sig i det Uendelige, naar hun greb med dem efter Bagværket paa Sølvtallerkenen. Næsen synes hun at have sendt ud paa Bytte efter den dampende Mokkas Vellugt, og derpaa igjen at trække sig tilbage og skjule sig. En Nærvetrækning, der aldrig tog Ende, laae som et Luftmeteor paa hendes Ansigt og i de gule, sort behaarede Øinelaage, medens de smaae, grønne, rullende Øinestene snart sammentrukke sig krampagtig, som hos en Kat, og snart udrundede sig behagelig. Hvem der havde truffet denne spøgelseagtige Skabning i en Skov, ville have veget til Siden for hende. Den heele Landsbye skyede den Gamle, der boede i et meget lille Huus, med nogle sorte Katte, der klavrede oplad den tørre lange Kone, som paa en Humlestang og forstode hende Ord for andet, naar hun talede til dem, derfor vare ogsaa Kattene for Landsbyens Beboere ikke mindre viderlige og modbyderlige end deres Eierinde. Jmidlertid havde Grevinden dog ladet hende hente op paa Slottet, da man havde forsikkret hende, at ingen kunde spaae saa fortræffelig i Kaffe som hun. Tonelise hævede nu Kaffekoppen i Veiret, betragtede Jndholden, og sagde: Ringe, Krandse, Edelstene, Flammer, kan maa vel see noget skjønnere, end hvad Deres Excellence har havt den Naade at kaste op Liigkisten med Cypresserne hvile dybt i Baggrunden, ovenover staaer den splinternye Brudesæng, ja min delligste, naadigste Frue, Sørgeaaret er forbi og Glædesaaret begynder, seer De, der staaer deres anden Gemall har man nogensinde seet et saadant Bakkenbart? Hvor Øiet funkler her ud af Koppen og de sorte Lokker, og Ordenen! Nu, jeg siger Jntet meer, Deres Naade bliver for Livstid lykkelig, tænk, paa mig. Jeg seer næsten intet, sagde Grevinden. Ei, naar jeg blot seer det, raabte Tonelise; det træffer snart ind, naar han da kommer kjørende ind af den store Borgport, faaer de ham tidlig nok at see. Amalie rystede de blonde Lokker og lod den, Samle gaae. Ængstet af den piinligste Uvished havde hun ladet hente Spaaqvinden. Hun ventede fra det franske Hof et afgjørende Svar i Am ledning af den hende tilkommende Pension, uden hvilke hun ville blive nødt til at leve i den meest trængende Forfatning og troede derfor at ville blive spaaet noget ganske Andet end en Gemaal, som hun dengang var langt fra at tænke paa Jntet Slot i heele Elsas saae saa skummelt, 3de og eensomt som Grevinde Tors. Som en Storm havde hendes Gemals hastige Død, revet hende bort fra den store Verdens Skueplads, hen til denne fæle Borg. Her havde Amalie tilbragt et Aar i den mest qvælende Eensomhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
da Gustav mærkede at Fortrydelsen farvede Amalies Ansigt, forandrede han Samtalen og talede om andre Ting. Han udkastede i den mørke Sals Ensomhed, hvor de begge sad ved Kaminen, indtagende Skildringer af det store Verdens Liv, og først sildig bortfjærnede den skjønne Fremmede sig for endnu samme Nat at naae sin Faders Landsæde. Tilladelsen at komme igjen, kunde ikke nægtes Overbringeren af et saa behageligt Budskab og Gustav benyttede sig flittig af denne Tilladelse. Da det faderlige Riddergods, ikke saa mere end fire Mile fra Amalies, gav det ham Leilighed til at foranstalte mangen findrig Fest, til hvilken de omkringboende Godseiere bleve indbudne og hvortil Amalke ogsaa maatte indfinde sig, da hun bestormedes af de ømmeste Bønner og Gustavs Fader desuden selv kom for at afhænte hende. Hun, hvis Skjønhed skinnede gjennem Sørgesløres, som Morgensolen, var disse Festers Dronning. Alle Tilstædeværende behandlede, som af en stiltiende Overeenskomst, Gustav og Amalie, som et Brudepar og omendskjøndt hun mærkede det og altid sagde til sig selve det kan og maae ikke blive saaledes! var dog den Hylding hende behagelig, som denne aanderige, skjønne, med Roes og Tegn paa Kongelig Naade prydede Mand viiste hende, og hun fandt ingen Grund til at unddrage sig derfra, saalænge hans Kjærlighed holdt sig ærbordig inden sine Skranker og kun bestod i Holagtelses-Beviisninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Anecdoter. Don Bernhard en af de rigeste og fornemste Herrer i Spanien, indførte ved sin Datters Formæling med en ung riig Spanier i Saragossa, Mai 1780, en nye Etiquette, der gav Publikum Stof til Latter og mangeslags Anmærkninger: Don Bernhardo førte nemlig Brudens Moder, ind i Salen, der lod, som sædvanlig ved saadanne høitidelige Anledninger, sit Slæb bære af en Page. For nu paa sin Side, at kunne rose sig af en lignende Udmærkelse, efterlignede Dom Bernhard hende ved at lade sin Kaardespidse bære af en Hoftavaleer. Da nu hiin var meget feed og havde en vraltende Gang, saa maatte Kavaleren, for ikke at incomodere Hans Høihed, gjøre svære Spring baade til høire og venstre, efter som Kaarden dinglede frem og tilbage, ved hvert Trin Herren tog. Dette var for Tilskuerne er saa comisk Optrin, at de vare færdige at qvæles af Latter, da de ikke torde lee høit.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Den Franske Læge Galland oversatte som bekjendt Tusinde og En Nat i sit Modersmaal. Fortællingerne i de første Bind begyndte samtlige meddet Omqvæd, hvis du ikke sover kjære Søster, saa fortæl os et af de Eventyr, som du nok selv veed." Nogle unge Mennesker fandt denne Gjentagelse saa smagløs, at de aftalede imellem sig at tugte Forfatteren derfor paa en latterlig Maade. J en kold Vinternat gik de, en efter anden til Lægens Huus og bankede saalænge, indtil han kom op af Sængen, Galland kom derpaa i let Slaabrok til Vinduet og spurgte hvad man forlangte, Hvis De de ikke sover, svarede de, der stode uden: for, saa fortæl os et af de skjønne Eventyr, som de nok selv veed." Dette Spøg gjentage de flere Gange og Galland lod ved Fortællingerne i de for gende Bind, dette Omqvæd blive borte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Man fortæller en Anecdote om den berømte Engelske Skuespiller Quin, der i lang Tid havde været Publikums Yndling. Han og Skuespille-Directeuren Riche, have indtil Aaret 1748, været gode Venner, da de ved en hissig Dispute geraadede i Uenighed og Quin begav sig til Bath. Denne ville imidlertid gjerne udsone sig med Riche, udenat han behøvede at gjøre nogen Undskyldning og skrev derfor følgende Brev til ham: "Jeg er i Bath. Quin. Svar: Bliv der til Fanden fører Dem bort derfra. Riche.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Paa Posthuset i Paris blev i Novbr. 176 fundet et Brev med Paaskrift: Til Poternes Konge, den evigvarende Æres Phænomen, Nationernes Philosoph, Europas, Merkur, Fædrelandets Taler, Borgernes Talsmand, Kongernes Historieskriver, Heltenes Berømmer Panegyriste), Smagens Dommer, enhver Videnskabs og enhver Alders Skribent, Konsternes Beskytter, Kundskabernes og den sande Fortjenestes Velgiører, Geniets Beundrer, Undertrykkernes Svøbe, Fanatikkernes Fiende, de Undertryktes Forsvarer, de Fader= og Moderløses Fader, de Riges Mønster, de Trængendes Støtte, det udødelige Exempel af de meest ophøiede Dyder. Postmesteren skikkede Brevet, til Voltaire, der medtog, aabnede og beholdt det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Udenlandsk. J Ravenna blev den 5te April, Politie=Intendanten Matucei, dræbt ved tre afskudte Kugler af en Stutser seet kort tykt Gevæhr.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Landeveien mellem Rom og Neapel er oversvømmet af Røvere. For kort sid siden blev den franske Legationsraad Sommerhog dennes Broder, østerigsk Officeer, aldeles udplyndrede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Den 12te Febr. Kl. 2 om Natten, føltes i Jrkuteet Jordskjælv. To Stød vare saa stærke, at alle Jndvaanerne bleve vaagnede af deres Søvn, og Hundene satte op en skrækkelig Hylen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Fra Stokholm skrives den 14de Mai, i den senere Tid er Hundenes Galskab tiltaget, uagtet man fra Begyndelsen af, har brugt hensigtsmæssige Forholdsregler, og Politiet vedbliver at hjelslaae alle de Hunde, der strøife omkring paa Gaderne; saa ere dog paa en Dag 3 Mennesker blevne bidte i Dronninggaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Blandt besynderlige indtræffende Tilfælde kan den henregnes, at Værtshuuset Antelope i Salisburhavde først en Eier der hedte Hr. Good (god); derpaa en Eier, der hedte Hr. Toogood (for god) og har nyelig faaet en, som hedder Hr. Best (bedst).Man vil vide at Lord Byron, før sin Afreise fra Corfu, havde sluttet sit Digt Dan Juan og skikken Manuscriptet til Engeland. Han havde tilskreven Hr. Göthe at han paa sin Tilbagereise fra Grækenlan, ville besøge ham i Weimar. Lord Byron har i Grækenland efterladt en betydelig Formue, da han havde havt i Sinde at topholde sig en Tid lang der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Indenlandsk. Jgaar bleve Beboerne ved Handsted Strand opmærksomme paa et Skib, der forekom dem at være af en dem ubekjendt Bygning, og som skjød en stærk Damp fra sig; ikke uden Sandsynlighed formoder man, at dette har været det, af Hs. Majestæt Kongen af Dannemark, i Engeland kjøbte Dampskib, som den 18de eller 19de f. M. skal være af feilet derfra.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Kjøbenhavns Kornpriser den 28de Mai. Rug 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. Byg 1 Rbd. 5 Mk. a 2 Rbd. Havre 1 Rbd. 3 Mk. 8 s.a 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. pr. Tde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Kjøbenhavns Børs den 28de Mai. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. Spec. solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter) 97 Rbd. Sedler Nationalbank-Oblig. (af Laanet 2 Febr. 1820, uden Renter) 103 a 103 Rbd. r. S. eller Sedler 128 3/4.1 a 129 36 Skilling pr. 100 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Avertissement. J Følge Bestemmelse i det approberede Reglement for den nye Kirkegaard i Thifted, bliver det saakaldede Lærred=Marked, for Fremtiden ikke afholdt paa Kirkegaarden, hvorimod dem der maatte indfinde sig hertil Markederne med Lærreder eller hjemmegjorte Tøier, herved anvises Plads til disses Faldholdelse, paa det saakaldede Grydetorv Sønden; Byen. Dette bliver herved bekjendtgjort, til Efterretning saavel for Sælgere som Kjøbere af det ommeldte Slags Vare. Thisted den 26de Mai. 1824. Lutshøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Formedelst indtrufne Omstændigheder, bliver det Marked, der skulde holdes i Varde Kjøbsted den 24de Juni næstkommende, udsat til Tirsdagen den 29de og Dagen efter i samme Maaned, hvilket herved bekjendtgjøres. Ribe den 26de Mai 1824. Castenschiold. For Eiere af fiinuldede Faareflokke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Productionen af den fine saakaldte Race-Uld er her i Danmark saameget i Tiltagende, at det syn nes nødvendigt, at en egentlig Uldhandel, hvor Producenten kan finde Afsætning, og Fabrikanter, finde det fornødne Material, organiseres.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Landhuusholdningsselskabet er betænkt paa, at gjøre det første Skridt til at bringe denne vigtige Sag i Gang, og opfordrer derfor saavel de større Schæferiers Eiere, som Eierne af mindre Flokke, forsaavidt de ikke have vis Afsætning for den Race Uld de i Aar kunne produceere, at indsende Prøve, deraf til Landhuusholdningsselskabet, med, Angivelse af det Qvantum, de kunne levere. Det tilføies, at Ulden maae være vasket paa Faarene forinden den afklippes, og iøvrigt være reen, tør og fri for fremmede Deele. Bug, Been- og Laar=Ulden maae være sorteret derfra.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-03
Landhuusholdningsselskabet, den 17de Mai 1824.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-10
Forlangt Jndrykkelse. Noget om de Handlende og Handel i Smaastæderne. (Fortsat.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-10
Af forrige Nummer see vi, Etatsraad Schlegels første Grund, for Kornets slette Behandling hos os. Den anden Grund anfører han at være, den allerede i Christian den Andens Tid af Bispen Jens Baldenak opfundne Maade: at stalde Øxen, da det slette Korn fandt en vis og ikke synderlig kræsen Kunde i Staldstuden. Den 3die Aarsag er den saa almindelige Brændeviinsbrænden, der begyndte i Christian den 5tes Tid og er endnu ikke forbi, hvad Landboerne angaaer. Denne Brændeviinsbrænden bidrog meget til at vore Kornvare forbleve slette; thi det er bekjendt, at Finkelkogeren behøver ikke at bekymre sig om reent Korn til sin Dont, da der af svangt og fugtigt Korn kan laves ligesaa god og lislig Finkel, som af reent Korn. Vel kunde man troe, at de Love, som afskaffe Brændeviinsbrænden paa Landet, meget maa have formindsket det Qvantum Korn, som ellers kom i Brændeviinsvanden; men deri, tager man ikke lidet Feil; thi paa Landet hørte, Brænding just ikke op fordi den blev Orduden, ja der brændtes endog paa Landet ofte efter Bestilling fra Kjøbstæderne. Saaledes er det nu bekjendt nok, at den almindelige lønlige Brændeviinsbrænden i Jylland, især vester paa, ligeop til Mors og Thye, for det meste var Commissions Arbeide, i lang Tid for Randers og siden for Flensborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-10
Man kan ansee Danmark og Norges indbyrdes Handel med Korn, som den fjerde Grund dertil. Norge førte sin Kornhandel mest passiv og hentede, eller bestilte sielden Korn i Danmark, men ventede paa de Danske Kornskibe. Danske Kornhandlere i Smaastæderne og paa Vestkanten af Jylland, Løkken, Blokhusene o. fl. St. sendte Korn til Norges Havne, for det meste paa Speculation. Naar Skibet ankom var sædvanlig Trangen i Forveien. Man kunde derfor ikke bie, men maatte kjøbe hvad der var at faae, godt, maadeligt, slet, hvilket sidste det ofte var, og Rec. har flere Gange med Forundring beseet det Tøierie, man sendte til Norge under Navn af Korn. Ja i Thye benævnte Landmændene det som ved Kastningen falder nærmest Kasteren, altsaa det svange Korn med alle Avner og det meste Ukrud i tilhobe, med det Navn Kjøbmands gods, det var, Korn til Handel med Norge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-06-10
At man i Jylland blev ved med at sende Kjøbmandsgods til Norge, var fordi Norge vilde kjøbe det, og en vigtig Grund til at det kunde bruges der i Landet, var at det fornemmelig anvendtes til Fladbrød, hvori man allerede var van til en og anden fremmed Jngredients, ved Siden af hvilken Avner og noget Ukrudsfrøe nok kunde taales. Men denne Tiltakketagen med slet Dansk Korn i Norge, tildeels ogsaa i Sverrig, var i lang Tid en Hovedaarsag til det Danske Korns vedvarende Slethed. Den indbyrdes Handel blev meget understøttet af Danmark og Norges indbyrdes Beliggenhed, som voldte at Danske Korn handlere ikke behøvede at bestræbe sig for at raade Bod paa een af det Danske Korns store Naturfeil, dets Fugtighed. Trængte Norge til Korn fra Danmark og Efteraaret eller og Vinteren, saa var Reisen saa kort at Kornet ikke kunde tage Skade i Skibet, ikke at tale om at overmaade meget Korn førtes fra Jylland til det sydlige Norge, ofte endog forbi Stavanger, i aabne eller halvaabne Skuder, undertiden selv i Baade, hvori Kornet var ikke uden al Forbindelse med Luften. Behøvede Norge Korn fra Danmark om Foraaret og om Sommeren, saa var Kornet udtorsket Vinteren i Forveien og havde ligget paa Loftet i nogen Tid og derved blevet noget tørret. Altsaa føltes den Uleilighed ved Kornet, dets Fugtighed, ikke nær saa stærk som ved Handelen med længere fraliggende Lande. Og dette er een Grund mere til at kunne paastaae at den norske Kornhandel har haft en skadelig Virkning paa den Danske Agerdyrkning i at holde denne paa et lavere Trin, og binde den til slette Producter. Den femte Grund til den Danske Kornhandels Van trivelse, ligger i det yderst ustadige Kornpoliti, som vi havde gjennem det 17 og 18 Aarhundrede indtil 1788, hvilket H. C. Raaden slet ikke har berørt, og som Rec. vil ogsaa for Kortheds Skyld. indskrænke sig til blot at nævne, men dog anmærke at dette Kornpoliti var saadant, at aldeles ingen reel Kornhandel kunde opkomme ved Siden deraf, hvilket allerede Warfeldt har viist." Slutteligen anfører Forfatteren, efterat have beviist, at Danmarks Afsætning af Korn til Norge, ikke er saa betydelig som man troer, nemlig kun 400,000 Tdr. af 1,156,000 Tdr. af alle Slage.