JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Hvad bor vi gjore for at ophjælpe Qvægavlen i vort Stift, (Sluttet.) Jeg har i dette Forslag ikke omtalt et Hesteskue, og har ikke gjort det, fordi jeg antog, at vore Midler ikke vilde slaae til ligeledes at indbefatte disse, og fordi jeg heller ikke vidste, hvorvidt vort gamle Selskab for Hesteavlen, med dets betydelige Tilskud fra Regjeringen, muligen kunde være villigt til at forene sig med os, men skulde det ikke lade sig gjøre, og Majoriteten af Contribuenterne antoge, at vi burde tage Hestene med, skal jeg Jntet have imod at see dette iværksat. De til Dyrskuets Arrangement beregnede 55 Rbd. ville naturlig fuldkommen gaae med, da et heldigt Udfald ikke lidet vil berøpaa en hensigtsmæssig Udstyring. Ligeledes antager jeg, at de for Secretairen beregnede 50 Rbd. ikke kunne undværes, da vi nødvendig maae have en Mand, der vil paatage sig under Comiteens Veiledning alle de med Dyrskuet forbundne Forarbeider, Correspondencer &c. Kunde vi blot være saa heldige, at finde den Mand, der med Evne forbinder Lyst og Jver for Sagen. At et saadant Dyrskue, som det foreslaaede, hvis det ikke skal de i Fødselen, kræver flere Forberedelser, end vi i det korte Tidsrum fra nu til Foraaret ville være i Stand til at gjøre, er vistnok indlysende; idet jeg derfor antager, at det vil være rigtigere at lade det bero for i Aar ved det Gamle, foreslaaer jeg, at vi allerede nu udstede de fornødne Subscriptionslister, forat sikkre os et ordentligt Dyrskue til Sommeren 1846, hvorved jeg tillige gjør opmærksom paa, at vi med det Samme bør tegne os saaledes, at vi idetmindste sikkre dette Foretagende til Haarig Varighed, da kun Varigheden giver os det Støttepunct, der er aldeles nødvendigt, hvor det gjælder og flereaarige Forberedelser og Anstrengelser. Og saaledes slutter jeg disse Linier, hvilke jeg beder Dem, mine Collegaer i Agerbruget, at modtage og gjennemlæse med den Velvillie, De altid have viist mig; de ere udsprungne af det levende Ønske, muligen at kunne gavne, med Frugterne af mine Tanker over denne for os alle saa vigtige Sag, et Stift, hvis Beboere have optaget mig i deres Midte med saa overordentlig Gjæstfrihed, og vær overbeviist om, at De altid skal træffe mig, hvor det gjælder at befordre det almene Vel, vort Lands Opkomst, Danmarks Flor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Jndenlandske Efterretninger. Om den slesvigske Forenings Generalforsamling i Haderslev den 10de de meddeler "Dannevirke en udførlig og interessant Beretning, hvoraf vi her uddrage Følgende: Først oplæstes den kgl. Resolution, af 10de f. M., som forkynder Foreningens Benaadelse af Hs. Maj. og Ophævelse af Forbudet imod dens Møder. Derpaa optoges 52 nye Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Den 20de de om Middagen Kl. 12 ankom fra Sverrig 3 Baadførere med en Haandslæde over Jsen til Kjøbenhavn; de havde forladt Malm om Morgenen Kl. 6. De fandt Jsen stærk, og meente, at man snart kunde vente Kane- og Slædefart, (Berl. Tid.) over Jsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Det lader til, at alle de tydske Stænderforsamlinger efter hinanden ville opfordre deres respective Regjeringer til at modsætte sig den formeentlig tilsigtede Jncorporation af Hertugdommene. J det murtembergske Kammer er saaledes allerede det brunsvigske og badenske Exempel efterfulgt af en Deputeret ved Navn Duvernoy, der har stillet det Andragende, at den würtembergske Regjering, som Medlem af det tydske Forbund, i Forening med samme, vil gribe til passende og kraftige Forholdsregler til Beskyttelse og til Sikkrelse af Hertugdommene Holsteens, Slesvigs og Lauenborgs Selvstændighed og Retstilstand, for derved at vedligeholde Tydsklands Eenhed og den tydske Folkelighed. Man vil formodentlig antage dette Andragende ligesom i Baden, og i de preussiske Provindsialstænder, der skulle samles i næste Maaned, venter man at see en ny Gjentagelse deraf. - Dertil kommer endnu, om man vil, at det slesvigholsteenske Ridderskab og Prælater i den omtalte Forsamling i Kiel have besluttet at indgive til Kongen en Protest (Verwahrung) mod det Ussingske Andragende, overeensstemmende med den holsteenske Stænderforsamlings (Kbhpst.) Erklæring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Nykjøbing den 24de Februar. Efter den nu foretagne Folketælling erfares, at Nykjøbings Folkemængde som ved sidste Tælling i Aaret 1840 udgjorde 1,845, nu er voxet til 2,028, altsaa forøget med 183.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Assemblee i Mariboe. Næstsidste Assemblee i Vinter hos Undertegnede, afholdes Søndagen den 2den Marts, Aften Kl. 7. Mariboe den 20de Februar 1845. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Maribo Amts landocconomiske Selskab. Mandagen den 3die Marts d. A. Formiddag Kl. 11, afholder Selskabet sit ved Lovene bestemte Foraarsmøde paa Gjæstgivergaarden i Sarkjøbing. Hvilket, efter Præsidentens Ordre, herved bekjendtgjøres til Efterretning for Medlemmerne. Nykjøbing den 22de Februar 1845. Grønbek, Selskabets Secretair. Owens Patent Gjødning. Prisen herpaa er nedsat pr. Contant til 1 Rbd. pr. Tønde for hvilkensomhelst Qvantitet, der forlanges. Ombordbringen beregnes med 8 s. pr. Tønde. Malet Gibs a 1 Rbd. pr. 100 Pd. i Foustager paa c. 1000 Pd. Kjebenhavn den 14de Februar 1845. Joseph Owen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
En ung Pige af god Familie, önskes anbragt i et godt Huus, hvor hun kan være behjælpelig med hvad som forefalder. Da hun ikke tager Hensyn til Lön, er det hendes Onske at blive anbragt et Sted, hvor hun maatte blive betragtet som et Lem af Familien. Billetter mrkt. H. B. bedes aflagte paa dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
For en confirmeret Dreng af god Opdragelse er til 1ste Mai en god Plads ledig som Møller Lærling, naar man derom henvender sig til Møller Aarbye i Killerup ved Saxkjøbing. Grundet paa afholdt Møde den 22de dennes, i Anledning af Oprettelsen af et Brandassurance Selskab for de mindre Jordbrugere i Lollands og Falsters Stift, tage vi os den Frihed at indbyde til Deeltagelse for dem, der kan lade assurere for en Sum fra 50 Rbd. til 4000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
De, som have Lyst at tage Deel, ville behage inden 14de Marts d. A. at melde sig hos efternævnte Comitee-Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
For Lollands Nørre-Herred, Peder Skafte i Øster Karlebye; Lollands Sønder=Herred, Møller Wrede i Egebølle, Fuglse Herred, Peder Povelsen i Brandstolpe og H. Olesen i Sædinge; Musse Herred, Jochumsen i Døllefjelde; Falsters Sønder-Herred, Peder Thomsen i Falkerslev og Borker Skytte i Sydstofte, Falsters Nørre-Herred, Niels Kylling i Taaderup. - Det bemærkes at 500 Medlemmer have tegnet sig Til førstkommende April Flyttedag kan her i Byen en Leilighed med 3 Værelser, Kjøkken og Spisekammer samt nogle Værelser i anden Etage, og Brændehuus erholdes tilleie, Snedkermester Ohlenbostell anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Tvende duelige Snedkersvende kunne faae Arbeide her i Byen hos Snedkermester Ohlenbostell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Auctioner. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur bliver ved en eneste offentlig Auction Fredagen den 7de Marts førstkommende Formiddag Kl. 10, følgende afdøde Kammerraad, Toldkasserer og Postmester Suhr i Rødby eiede faste Eiendomme, opbuden til Bortsalg i Stervboegaarden nemlig: 1. Gaarden, som den Afdøde beboede, er beliggende i RedbyHovedgade, Øster-Gaden, bestaaer af 14 Fag Forhuus til Gaden, 4 Fag Qvist=Bygning og et Sidehuus paa 7 Fag til Beboelses=Leilighed, 18 Fag Udhuus til Stalde, Lo og Lader og et Halvtags=Huus til Brændehuus, Svine-Igel m. m. Til Gaarden, der er af god Bygt og godt vedligeholdt og passende kan indrettes til en beqvem Kjøbmands gaard, er en stor og smuk Have med mange Frugttræer og bag denne et Græsningsvænge, circa 1 1/2 Tønde Land, samt fortrinlige Jorder i Byens Østre Mark 15 Tdr. 6 Skpr. Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
2 En Nabo=Gaard i samme Gade, den saakaldte Peder Munks, bestaaer af 6 Fag Forhuus til Gaden, indrettet til 2de Beboelser, et Ladehuus paa 16 Fag og en Staldbygning paa 2 Fag med en god Have og en Jordlod 19 Tdr. 3 1/2 Skp. Land, Redby gode Jorder. 3. En Ladebygning, Nabobygning til sidste Gaard, til Gaden, bestaaer af 4 Fag til Lade og Lo, med et bagved beliggende lille Vænge. 4. En særskilt Jordlod paa 7 Tdr. 4 1/2 Skp. Land fortrinlig Jord. Jblandt Conditionerne bliver disse, at først opraabes Steder og Jorder separat og derefter Stederne med tilliggende Jorder. Den halve Kjøbesum kan blive indestaaende, Resten udbetales 11te Juni og 11te December dette Aar, hvilket herved bekjendtgjøres, samt at Conditionerne og Adkomst=Documenterne ere til Eftersyn fra 2den Marts paa mit Contoir. Raahaugegaard pr. Maribo, den 15de Februar 1845. Bagger, Secretair og Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Fredagen den 7de Marts d. A., Formiddag Kl. 11 slet, bliver afdøde Peder Raals Fæstehuus udflyttet fra Waalse Bye, under det Kongelige Waalse Gods, stillet til en eneste Auction, hvorved det agtes afhændet enten til Eiendom eller til Arvæste. Til Huset, der bestaar af 11 Fag og er i god Stand, hører en Lod paa circa 3 Tønder Land, der har nyt Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. Conditionerne, hvorefter bemeldte Huus bortsælges, ere til Eftersyn hos Landinspecteur Rosenkilde i Egeløv. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Februar 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Da der ved 3die Auction over den Møller Reimers og afdøde Hustrues Bo tilhørende saakaldte Kudskemølle med Tilliggende herved Byen ikke blev gjort noget antageligt Bud, saa bliver denne Eiendom opbuden til Salg ved en 4de Auction, som afholdes i det til Møllen henhørende Vaaningshuus Mandagen den 10de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Saxkjøbing den 23de Febr. 1845. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Torsdagen den 6te Marts, Formiddagen Kl. 11, bliver i Bruntofte Skov ved offentlig Auction bortsolgt, er Deel Bøgebrænde, bestaaende af Kamp, Knuder og Knippel samt Top. Mødestedet er ved Skovfogedhuset, Vennerslund den 21de Februar 1845. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Lollands Falsters Tidende. Stift re Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laubsi Nykjøbing, Torsdagen den 27. Februar. No 23. Ræders Danmarks Krigs- og politiske Historie, fra Krigens Udbrud 1807 til Freden til Jønkjöping, den 10de Decbr. 1809.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
(Fortsættelse.) Den 13de August ankom den engelske Minister Jackson fra Kiel til Kjøbenhavn, og havde samme Aften en Conferents med Grev Bernstorff, efter hvilken Samtale Greven underrettede General Peymann om, at han nu troede, at et Brud med England var at vente, men han gav tillige det advarende Raad, "at man ei fra dansk Side maatte gjøre det første Skud. Allerede under 11te August havde Kronprindsen ved sin Afreise udstædt en Opfordring til Hovedstadens Jndvaanere og at gribe til Vaaben, og endskjøndt saaledes Krigen fra den Dag af maatte ansees erklæret fra dansk Side, vedblev man dog fra Helsingøer lige indtil den 14de August at forsyne den engelske Flaade med hvad den behøvede, deriblandt 30,000 Pund Kjød daglig; men det var ikke alene med Levnetsmidler, at vi forsynede Englænderne, selv de Bræder og det Tømmer, den engelske Armee brugte ved Landgangen og tildeels ved Beleiringen" bleve leverede fra dansk Side. Man har nok hørt tale om Folk, der have forsømt at lukke forsvarligt for Tyve, men man har nok neppe hørt om Nogen, der selv har forsynet Tyvene med Stige og Brækjern; det var os Danske forbeholdt at gjøre det Stykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Uagtet Kronprindsens store Forkjærlighed for det Militaire, og uagtet de store Summer, som derpaa bleve anvendte, var Landets Forsvarsvæsen i den usleste Forfatning, som Forfatteren har skildret fra S. 75 til S. 87, og hvis Hovedsum er, for at vi skulle bruge Forfatterens egne Udtryk, at der ved Krigens Udbrud allevegne manglede paa Alt, selv paa Ammunition og de simpleste Redskaber." Den disponible Landmagt til Kjøbenhavns Forsvar bestod af 5,480 Mand Linietropper og 7,584 Mand Milice-, Borger og frivillige Corps, altsaa tilsammen omtrent 13,000 Mand; men denne Styrke var for en Deel slet bevæbnet, uøvet, og hvad der var det Værste, der manglede paa dygtige befalingsmænd. Af Artillerie havde man 82 Stk. Kasteskyts og 345 Kanoner, som var meere end tilstrækkeligt, men man manglede brugbare og duelige Artillerister, og endnu langt mere Ingenieurer, hvoraf man i det Hele kun havde syv. Sødefensionen, bestod af en Deel Blokskibe og Kanonflotillen, og selve Stridens Æble, den skjønne Flaade, maatte man, ligesom i 1801, af Mangel paa Mandskab lade ligge ubenyttet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Den 16de August iværksatte, som bekjendt, Englænderne deres Landgang ved Vedbek. General v. Peymann var underrettet derom, og udsendte samme Dag i Dagbrækningen et Recognoserings-Commandepaa 5 til 600 Mand under Oberstlieutenant v. Basse. witz, som dog fik den Jnstruction "at gaae forsigtigen tilværks, ei skyde, eller angribe først, og vogte sig for at blive afskaaret. At Peymann, som en gammel Mand, var ængstelig for at overtræde Kronprindsens befaling ei at være Agressor, finde vi forklarlig; men det synes noget uforklarligt af hvad Grund han udsendte et Commando paa 600 Mand, der hverken maatte skyde", eller angribe," til blot at skaffe Underretning om Fjendens Bevægelser, maatte en Cavallerie=Piquet være nok, og i Gierningen var det ogsaa ved en saadan, at den Høistcommanderende fik første Underretning om Fjendens Landgang. Denne begyndte om Morgenen mellem 45, og i faa Timer vare 10-12,000 Mand ilandsatte uden nogensomhelst Modstand, og uden at det udsendte Recognoserings-Commando havde mindste Nys derom. Først mod Middag erfarede Commandet af Reisende fra Hirschholm, som og af Bønder, at Landgangen havde fundet Sted. Detaschementet fik derpaa befaling at trække sig tilbage, uden at have udrettet andet, end gjort nogle Fanger; men denne uheldige Demonstration "fremkaldte den første Uvillie og Mistro imod Overbefalingen, saavel fra de Militaires som (fra) Borgernes Side, en Uvillie og Mistro, hvis Føie ikke bortraisonneres ved Forfatterens paafølgende Betragtninger over, at det ved slig Leilighed ere de enkelte Feige og Uvidende, som ved at skrige høit og anklage Overbefalingen for Mangel paa Dygtighed, søge at skjule deres egen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Det har været en Gjenstand for megen Omhandling, hvorvidt denne Landgang kunde have været forhindret eller ikke. Forfatteren antager Nei, og gaaer endog saavidt, at han mener, at det er umuligt at forhindre enhver Landgang, selv med et stærkt Troppecorps imod et ringere. Denne Paastand er Mage tilden, han tidligere har fremført, at naar en stor Stat overfalder en lille, er Modstand forgiæves. Er det Sandhed, saa have jo de Mænd Ret, der paastaae, at hver Skilling, der anvendes paa Statens Forsvarsvæsen, ere bortkastede Penge. Sandheden er vel, at det er vanskeligt, ja vel umuligt i Længden at forhindre en Landgang paa en Ø med Sjællands flade, udstrakte Kyster, men naar Forsvarsvæsenet er organiseret som det bør være, og, ledet af modige Mænd, maa Landgangen sikkert i høi Grad kunne besværliggjøres, og den bør aldrig kunne iværksættes uden Tab for Fjenden. Nu er det umuligt at afgjøre, om Landgangen ved Vedbek kunde have været forhindret eller ikke, da der ikke engang blev gjort Forsøg derpaa. Engelske Officerer have efter Kjøbenhavns Overgivelse forsikkret, at Soldaterne maatte baade ved Løfter og Trudsler formaaes til at springe ud fra Baadene, for at vade i Land, vi havde saaledes altid en vigtig Fordeel for os Tilliden, Enthuustasmen, og med den udretter man vidunderlige Ting; men selv om det ikke havde været muligt med den uøvede, slet bevæbnede og slet commanderede Styrke, man havde, at forhindre Landgangen, saa kan der dog ikke være Tvivl om, at i det Mindste Æren bød at gjøre Modstand; derved vilde Tilliden og Begeistringen være styrket, nu indtraadte Mismod, Uvillie og Mistillid til befalingsmændene
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Jndenlandske Efterretninger. Christiania den 13de Februar. Vort Storthing har nu været samlet næsten i 14 Dage, men har hidtil været beskjæftiget med Undersøgelse af Valgene og dets øvrige forberedende Forretninger. Noget af politisk Mærkelighed har man endnu ikke kunnet iagttage ved det; Fuldmagtscomiteens Jndstilling giver dog Haab om, at der vil blive foretaget de fornødne Skridt til Valglovens Forbedring. De hidtil anmeldte Regjeringsforslag ere heller ikke af saa indgribende Vigtighed, som flere, man veed forberedes; blandt saadanne nævner man en Lov om ikke lutherske Troesbekienderes Stilling, en om Universitets- og Skolevæsenet, en om Brændeviinsbrænden og hvad dermed staaer i Forbindelse, en Creditlov og maaskee endnu den nye militaire Straffe lov. Værnepligtsloven er efter 30 Aars Venten endnu ikke kommen saavidt, at den foreligger i endeligt Udkast, Jngen veed, naar dette Arbeide, der har kostet store Summer, vil være fuldendt. Flere særdeles vigtige Forslag til Forandringer i Grundloven hvile fra forrige Storthing, saasom flere om Forandring af § 2, der angaaer Statsreligionen, om Storthingsmænds Valgbarhed, ikke blot for et enkelt District, men for hele Riget, om Statsraadernes Deeltagelse i Storthingets Forhandlinger o. fl. Thinget savner denne Gang flere dygtige Ledere, som f. Ex. Biskopperne Riddervold og Lippe, ligesom ogsaa en først nylig helbredet Sygdom synes at skulle forhindre Nationalitetens og Nationalærens ridderlige Forsvarer, Oberstlieutenant Foss, fra at deeltage i Forhandlingerne med sin tidligere overordentlige Virksomhed. Men der er dog Mænd af alle Samfundsclasser tilstede, som ere og Borgen for, at de forestaaende vigtige Overveielser ville være gjennemtrængte af samme Fædrelandskjærlighed og Sindighed, som har udmærket vore foregaaende Nationalforsamlinger. Amtm. Falsen, Assessor Nye, Statsrevisor Daa og Professor Schweigaard ere Navne, der indgyde Tillid og Haab; de ville, i Forening med de øvrige tilstedeværende ikke ringe Kræfter, visselig kunne virke megen Gavn. Det lykkelige Forhold mellem Folk og Konge, der netop viser sig i denne Tid ved Kongefamiliens Nærværelse, vil vist heller ikke blive uden Frugt. Kongehuset er meget yndet for den Ligefremhed og Hjertelighed, hvormed dets Medlemmer omgaaes Normændene; og de Hilsner, der af Storthinget og andre Corporationer ere bragte det, have været varme og frimodige uden Smiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Kongen har et mandigt, ja endnu ungdommelig Ydre, han taler vort Modersmaal og viser det stor Agtelse; ligeledes bemærker man gjerne, at han bærer de norske Farver. Det er vistnok sandt og bør aldrig tabes af Minde, at et Folk bærer sin Skjæbne i sin egen Haand, og at et Folk, der ei føler og vil bruge sin egen Kraft, kun hjælpes lidt ved Kongen alene, men det er uberegneligt, hvad en Fyrste med Aand og Hierte kan virke i Forening med et frit og oplyst Folk, og det er da derfor ret naturligt, om Normændene nu gjerne lade deres Tanker dvæle ved den Drot, som skal føre dem i den skjæbnesvangre Tid, der forestaaer Norden. Dronningen vækker ogsaa almindelig Jnteresse, hendes Ansigt har et høist elskværdigt Udtryk, og hun fremtræder med Ynde og Anstand. Der hersker megen Huuslighed ved vort Hof, Prindserne studere flittig hjemme og bivaane Forelæsninger saavel ved Universitetet som ved den militaire Høiskole; man seer dem daglig foretage Spadseretoure i Omegnen. - Den interessante Beskrivelse af Eders Studenters nordiske Høitid er bleven modtagen og læst her med stor Deeltagelse, og vi glæde os til, at man ikke vil lade det blive ved denne ene Gang, men af Aare gjentage Festen paa alle 4 Steder, med stigende Jnteresse og stedse rigere Jndhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Det har forundret os, at ingen Dansk indstillede sig her til Concurrencen om den philosophiske Lærer post ved Universitetet, thi J havde jo i det Mindste for faa Aar siden en stor Overflødighed af unge Philosopher. Det vilde visselig være meget gavnligt med Hensyn til udvillingen af Broderfolkenes aandelige Samqvem og Forening, om man benyttede. Leiligheden til en saadan videnskabelig Væddestrid, saa ofte den frembød sig, og om den ene Nation havde Repræsentanter for sin Videnskabelighed ved den andens Høiskole. – Wergeland er fremdeles syg, det er i Sandhed rørende at see den Deeltagelse, man viser ham fra alle Sider, ligefra Kongehuset, og de høieste Embedsmænd og ned til Almuen, kappes man om at yde ham Opmuntring. Han er nu forsonet baade med sine Landsmænd og sine personlige Uvenner; hans Aand er under Lidelserne klaret og lover endnu skjønne Frugter, hvis Gud skjænker ham Liv og Sundhed. - Lev nu vel fordenne Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Kunstforeningens Udstilling bestaaaer i disse Dage af: 3 oliemalede Portraiter af Monies, en qvindelig Modelfigur af Professor Eckersberg; en gammel Kone, som læser, af Prof. Rørby, en neapolitansk Fiskerdreng af Køble, en Scene udenfor en italiensk Hytte af Sonne; et Maaneskins landskab af Fab. de Tengnagel; Parti ved Svendborg af Kjærschou; et Vinterlandskab af Gebauer, et Dyrstykke af Samme; et Dyrstykke af Chr. Holm; en gammel Kone, som spinder, af Schleisner, og et Landskab af Hellesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Fra E. Bærentzens lithographiske Jnstitut, er der i disse Dage udkommet et Par Blade, som i høi Grad have Krav paa Kunstvenners Opmærksomhed og Paaskjønnelse, nemlig den hellige Catharing efter Leonardo de Vincis Maleri i den kgl. Malerisamling, lithographeret af Gemzøe, og udført med en Fiinhed og Blidhed, der er den berømte Original værdig, og Bruden efter Kychlers yndige Genrebillede, der eies af Statsraad Holm. Prisen for hvert af disse Blade er 2 Rbd. (Fædrel.) Redacteur og Stænderdeputeret Ove Thomsen i Odense er under 6te de udnævnt til hanveransk Viceconsul, en Bestilling, der, hvis den ikke muligt hidrører fra ældre Ansøgning, undrer os for Tiden at see attraaet af Hr. Thomsen, da den, i sig selv ubetydelig, tillige saalænge den nærværende Valglov gielder, berøver ham Habilitet som Stænderdeputeret, og den sidste Stilling saaledes allerede efter kort Tids Function maa have dogouteret. Ved Hr. Thomsens Fratrædelse af Stænderlisten beholder det 7de østifteriske Kjøbstad district saaledes atter en Suppleantlacune. (Aalb. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Dansk Pantheons 27de Levering giver et smukt lithographeret Portrait af Kunstneren Bissen, "Danmark, og en af Verdens, største nulevende Billedhuggere, som han med Rette kaldes i den ledsagende Biographie, udført efter et fortrinligt Malerie af Rood. Af Kunstnerens Arbeider, som omtales i Biographien, ville vi her kun fremhæve en høist yndig qvindelig Figur, som opbinder sig Haar, som han i denne Tid fuldfører i Marmor for Etatsraad Treschow, fordi denne Figur endnu ikke er bekjendt for det større Publicum, og iøvrigt indskrænke os til at anføre de betegnede Slutningsord af Biographien: Kun ved sine Værker, over hvilke der i Samklang med hans Gemyt hviler en ædel, blid, ofte idyllisk Aand, virker han for sit Navns Berømmelse; selv søger han Jngen, men den, der besøger ham i hans Atelier, vil hverken savne venlig Modtagelse eller aandfuld Underholdning. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Oldingen Levi Salomon de Haan i Amsterdam, feirede den 2den Februar sin 103die Fødselsdag. Han læser endnu uden Briller, er sund og rask og besidder alle sine Aandsevner. 4 Sønner, 38 Børnebørn og 21 Børnebørnsbørn omgive ham. Han er en kjærlig Fader og tro Ven for Sine. Han raader dem, er bestandig rolig og munter, og deeler ikke alene Livets Nydelser med dem men opfordrer dem dertil. Sielden gaaer han tilSengs for Midnat, endskjøndt han er tidligt oppe om Morgenen.