JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Formedelst Alderdom og Svaghed afhænder jeg min iboende Gaard samt de Jorder jeg eier, deels til Gaarden og deels som den uvedkommende. Gaarden har god Beliggenhed, midt i Byen paa Hovedgaden og er ei udsat for Vandflod; den bestaaer af følgende forsvarlige, grundmurede og vel indrettede, Bygninger, nemlig: a. Vaaningshuset, 15 Fag 2 Etage, hvorunder Kielder; b. 12 Fag, 1 Etage, indeholder en Leievaaning samt Bryggerhuus og Jndkjørselsport; c. 9 Fag til Stald og Loe, og d. 7 Fag Halvtag. Efter den Plads der gives, egner Gaarden sig til et udvidet Næringsbrug af forskjellig Slags, saasom Handel, Fabrikanlæg a., ogsaa til Brænderie, hvilket jeg har drevet i flere Aar og har de fornødne Redskaber tilstæde. At Ribe Kjøbstæd har særdeles Begunstigelser ihenseende til Brændeviinsbrænden, erindres. Gaarden, med eller uden Jnventarium, kan tages i Besiddelse strax og Salgsconditionerne blive meget billige. De Jorder der følge Gaarden udgjøre omtrent 6 Tdr. Land i Mærsken. De øvrige Jordeiendomme kan kjøbes samlet eller separate, ligesom Bygningerne ogsaa kunne blive deelte. Udenbyes Liebhavere vilde melde sig i portofrie Breve. Ribe d. 24. Mai 1840. Hans Bundesen, Avlsbruger. (Med dette Nr. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 43.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Tirsdagen den 26de Mai 1840.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af en offentligen projekteret Dampskibsfart fra Aalborg og Ringkjøbing til Hamborg for derved at fremme den jydske Kvæghandel, udtaler Berl. T. sig blandt andet saaledes: "Jylland, formene vi, maa ikke alene henvende sin Opmærksomhed paa Hamborg, men ogsaa paa England og Holland. Det sidstnævnte Land var for 1 1/2 Seculum siden det, hvor Jylland fandt størst Afsætning af sine Stude, og det er muligt, at en saadan fordeelagtig Forbindelse kan knyttes paany. Vel udfordes hertil flere større Dampskibe, som tildeels kunde assistere Seilskibene, og følgelig ogsaa store Capitaler, som Jylland vel for Tiden ikke kan undvære; men naar man i Danmark fattes Deeltagere, saa finder man dem i Udlandet. Tiden fordrer, at man ikke sætter altfor megen Liid til høie Kornpriser, faaledes som man til stor Ulykke for Landet har gjort i Aarene 18026; Folket maa henvende sin Opmærksomhed ogsaa paa andre Resourcer, som ligge for det med Kraft og Jndsigt afbenytte dem og ikke lade sig afskrække, fordi et Foretagende engang imellem slaaer feil. - Alle Creaturer, store saavelsom smaae, og disse især, staae i England i en enorm høi Priis, før kunde Holland afgive endeel af sine Producter til billig Priser, men nu, da Afgifter og Skatter ere saa særdeles store og derfor Priserne paa alle Fornødenhedsartikler ere meget høie, bliver det vanskeligt for Holland at concurrere med andre Lande. Her er altsaa en vid Mark for Speculationsaanden, naar blot Mænd af Kraft ville sætte den i Bevægelse. Før har Vanskelig heden af Forbindelsesmidler sat Grændser for en udvidet Virksomhed; nu bryder Dampskibsfarten Grændserne, og Virksomheden kan opsvinge sig til en utrolig Høide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
J Randers paatænker man i denne Tid en Ordning af Dagleiernes Forhold. Det ansees ønskeligt, at enhver Jndenbyes, der vil ernære sig ved Dagleie, dertil erhverver Tilladelse, og at denne kun indrømmes saadanne Gifte, som alt ere forsørgelsesberettigede, eller Ugifte, som ikke have kunne erholde fast Tieneste, og dette Tilfælde kun halvaarsviis. Taxt finder man ei tilraadelig; derimod at de indenbyes Dagleiere dannede en Corporation med en egen af Politiet instrueret Formand. – Da Borgerrepræsentanterne ere enige med Byfogden i dette sublime Forslag, saa synes det, at man i Randers endnu er langtfra at hylde Næringsfrihed. (Helf. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 29de Juni næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, lader Eieren, Cand. pharm. H.S. Lund, ved en eneste offentlig Auction opbyde til Bortsalg : Meel= og Stampemøllen Gammel Mølle i Raasted Sogn, Ultborg Herred, omtrent 1 enh. Miil sydvest for Holstebroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Denne Vandmølle, der til enhver Tid af Aaret har overflødigt Vand, og hvis Bygninger og Mølleværker siden 1834 ere at Ny opbygte med Grundmuur, og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, staaer for Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. privilegeret Jordskyld, og Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. ufri Mølleskyld, og eier selv sin Konge- og Kirke- Korn- og Qvægtiende. Den aarlige Udsæd er 6 en Td. Rug, 2 enh. Td. Byg og 10 Td. Havre, foruden Kartofler; – af Kreaturer holdes 2 Heste, 8 Køer, 14 Faar, samt paa Møllens Affald 16 Sviin, og Agerbruget kan betydelig forøges ved Opdyrkning af 76 Tdr. Land god Hedejord, hvortil Mergel haves i Nærheden. Eiendommen kan tiltrædes en Maaned efter Auctionen, eller, om Kjøberen ønsker det, medio September, og af Kjøbesummen kan totredie Deele der blive indestaaende paa 1ste Prioritet. Det bemærkes, at Møllen, efter Egnens Beskaffenhed og øvrige Omstændigheder, ligger særdeles beqvemt til et Landbrænderies Drit, hvortil nuværende Eier ogsaa har erholdt Kongelig Bevilling. Auctionen holdes paa Stedet selv, hvor de Lysthavende herved indbydes at møde. Ultborg-Hind-Herredscontoir i Ringkjøbing, den 14de John Finsen. Mai 1840 Jfølge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling til mig af 29de Februarii dette Aar, der er saaledes lydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: At Vi, efter Viceconsul og Kiøbmand Geert Geelmuyden af Vor Kiøbstad Fredericia i Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama subpoena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og AvertissementsTidende, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stiftsavis 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februarii 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents-Stad Kiøbenhavn den 29de Februarii 1840.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Orsted. Lange. Hansen. Bentzen. HolmSoldenfeldt, Canc.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Bevilling for Viceconsul og Kiøbmand Geert Geelmuyden af Fredericia til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde hans Creditorer. bliver herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enboer, som maatte formene sig at have noget at fordre hos mig, af hvilken Beskaffenhed saadant end maatte være, indkaldte til inden den foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig. Fredericia den 19de Mai 1840. Geert Geelmuyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Ved Proclama af Dags Dato som snarest mueligt bliver læst ved den Kongelige Lands=Over-Ret i Viborg og Nørvangs Torrild Herreders Ret – ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Gaardeler i Jellinge, Knud Pagh og tidligere afdøde Hustru Ane Pagh jød Gys, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for Undertegnede, som Mandatarius for de efterladte Arvinger, der alle ere myndige; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Anchersen, Veile den 20de Mai 1840. Procurator.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Onsdagen den 27, dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Licitation over Udførelse af en Reparation, bestaaende af Murer- og Malerarbeide, paa Ribe Hospitalsbygning. Conditioner og Overslage, som ligge til Eftersyn hos Hospitalsforstander Ussing, erfares paa Licitationsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe den 16. Mai 1840. Hover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
allernaadigste Kongelig legeret. privide Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 44. 29de Mai. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Deputeertkamrets Kommission, i Anledning af Lovforslaget angaaende Napoleons Askes Afhentelse fra St. Helena havde erklæret sig mod Bisættelsen i Jnvolidehuset; dog er det lykkedes Hr. Thiers at omstemme den for Regeringens Forslag, der foretrækker Jnvalidehuset for enhver anden Plads, fordi den ønsker at forene den offenlige Sikkerhed med Æres: beviisningerne og kun dette frembyder et Forsvarspunkt, dersom Faktionerne senere skulle betjene sig af Napoleens Navn som Oprørs-Fane. Fra Algier har man modtaget Depescher til den 17de. Jfølge disse havde de Franske d. 12te efter en glimrende Træfning med Abdel Kaders Tropper taget Passet ved Muzia. Dette Pas, der fører over Atlas, ligger 4 Lieus fra Medah, som den franske Armee nu drager imod; det blev haardnakkent forsvaret af 6000 Araber, hvoriblandt 2500 Md. regulært Jnfanteri. Hertugen af Orleans angreb i Centrum og Hertugen af Aumale tykkede med Kaarden i Haanden frem med Grenadererne. De Franskes Tab angives til 50 Døde og 150 Saarede, - Det hedder, at Marschal Clausel er bestemt til Generalgouvernør for de franske Besiddelser i Algier, dog vil man først afvente Udfoldet af Expeditionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
En Efterretning i "Algem. Zeit. fra Paris af 17de mælder, at den neapolitanske Gesandt har modtaget Jnstruktioner, der give ham Fuldmagt til som Grundlag for Underhandlingerne med England at indrømme Svovlmonopolets Opløsning og Udbetalingen af en Skadeserstatning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
England. Medens man i Paris er ifærd med at forlige England og Neapel, bilægges i London en Uenighed mellem England og Portugal. Den brittiske Gesandt i Lissabon havde næmlig d. 27de April overgivet den portugisiske Regjering sit Ultimarum angaaende brittiske Undersaatters Fordringer paa Skadeserstatning og kun givet 14 Dages Frist til Svar. Dersom dette ikke var tilfredsstillende, hedte det, at England, vilde tage flere af de portugisiske Kolonier i Asien i Besiddelse, navnlig Macao, der jo nu i Anlening af Striden med China var ret brugelig for England, Den portugisiske Regjering fandt det raadeligst at give efter og afsendte Marschal Saldanha til Landon, forsynet med Vexler, for at tilfredsstille Lord Palmersion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Den forlangte Skadeserstatningssum beløber sig til 384000 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Spanien. Dronningens Tropper have, under O'Donnels Kommando, d. 11. Mai taget Cantavieja i Besiddelse uden Kamp; Carlisterne havde rømmet Fæstningen efter at have stukket den i Brand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Sverrig. Kongen har givet sit Samtykke til de foreslaaede Forandringer i Grundloven samt til Jnddelinger af Departementerne, og ifølge heraf have flere Udnævnelser fundet Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Tydskland. Fra Koblenz mældes, at uagtet de virksomste Bestræbelser er det endnu kun lykkedes Politiet at paagribe to eller tre Personer af den berygtede Bedragerbande, som nylig drev et skammeligt Spil med falske Kreditiver. Huset Engler i Brussel er bleven bedtaget for 18000 Fr., og en Bankuler i Turin har udbetalt 600 Pd. Sterl. paa et falske Kreditio. En i Ostende hæftet engelsk Graver skal have tilstaaet, at af Londonner Husets Kreditivbreve er der bleven aftrykt 100 til 150 Exempl., hvis Lighed med Originalerne er forhausende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Tyrkiet og Ægypten. J Adrianopel, Philipopel, Pazaresik og Omegn har Jndførelsen af det nye Hartischerif vakt megen Misfornøielse. Tyrkerne ere blevne høist opbragte over at skulle betale de dem paalagte Skatter, saa at de have nægtet Øvrighederne Lydighed. Flere Røverbander have dannet sig og Handelen er aldeles standset. J Alexandeien har det vakt en almindelig Skræk, at den øverste Lægge paa den ægyptiske Flaade, en ung Europæer, efter 24 Timers Sygdom er død af Pesten. - Mehmed skal have ladet alle Ulemas kalde til sig og fortalt dem, at der nu er sluttet Fred mellem ham og Sultanen, og at de nu vilde gjøre fælles Sag mod de Christne. Han skal endvidere ganske uventet have befalet, at alle Officerer ved Nationalgarden skulle aftage deres Skjæg. Da det er imod Tyrkernes Religion at aftage Skjæget, synes denne befaling i dette Øjeblik at være høist uforsigtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Jndenlandske Efterretninger. Den 22de Mai 1840 har Hans Majestæt allernaadigst tillagt Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen Vice-Admitals Characteer. (B. T.) Beel. T. af 25. Mai beretter blandt Andet: "Under den Sammenstimlen af Folk, der, som sædvanligt ved slige Leiligheder, foranledigedes af Festiviteterne i de sidste Dage, gav sig alt i Fredags Aftes en Tilbøielighed tilkiende til Gadeuordener. Paa Slotspladsen, bleve endeel Beegkrandse kastede omkuld, og Politiet, maatte henved Kl. 11 med Magt adskille Folkestimlen, - Medens det kongelige Herskab var i Løverdags Aftes paa Theatret og Jlluminationen arrangeredes paa Kongens Nytorv, vare der atter iblandt den store Masse Mennesker, Nogle, som omreve Beegkrandsene udenfor Thorts Palai, ved hvilken Leilighed nogle Ruder der udsloges. Efterat Kongehuset havde forladt Theatret, og Følget var passeret, strømmede en stor Skare Mennesker bagefter under Hurraraab og Støien til Amalienborg. Der ophørte man med disse Raab, begav sig derimod igjennem Bredgaden igjen til Kongens Nytorv og standsede noget udenfor Hovedvagten. Man tog nu, med en Flok Drenge i Spidsen, Veien ned af Øster gode og naaede under Sang og Huen Regentsen, udenfor hvilken et Hurra blev udbragt. Toget trak derpaa til Nørregade, hvor den blandede Mængde udbrød i et flere Gange gientaget Hurra udenfor Proc. Christensens Boepæl. Lignende Raad gjentages atter paa Lille Kjøbmagergade, hvorfra Toget gik til Hauser pladsen. Her fandt Politiet sig foranlediget til med Magt at adsplitte Folkehoben. Paa Veien derfra søgte den flere Gange at samle sig, standsede ogsaa paa Amgertorv, men blev der atter med physisk Magt henved Kl. 12 aldeles adsplittet. - Jgaar Aftes sporedes Jntet til slige Optrin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
De forskjellige Blade udtale sig med naturlig Jndignation over disse skiændige Optrin i Kbhvn., der synes begaaede af den laveste Pøbel. Navnlig protesteres imod Studenternes Deeltagelse i disse Excesser. Politidirecteuren har nu offentligen advaret imod Deeltagelse i Gadeuordener og Optog, der ikke forud ere anmeldte for Politiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Fra Kbhvn, skrives under 19de Mai; Fra alle Kanter strømme Høie og Lave hertil Staden til de forestaaende Festligheder, til hvilke de travleste Forberedelset finde Sted. Jsær ere Manufactur- og Mode boutikerne uafladelig beskjæftigede. Balpereen vil udentvivl blive saare glimrende. Alle figurerende Herrer møde i brune Atlaskes Kjoler, med hvid Atlaskes Vest og Beenklæder, og Damerne i det mindste i hvidt Atlask, med Perle- og andre kostbare Besætninger. Samme Glands vil udentvivl ogsaa udfolde sig paa Tilstuernes Galleri, hvisaarsag Mange, for hvem Adgangen til denne Fest havde staaet aaben, paa Grund af den store Bekostning have unddraget sig fra at deeltage deri. Sorgenfri er i denne Tid bleven meget kostbart meubleret. Ligeledes ere de Appartemenis paa Christiansborg, som ere indrettede til Beboelse for Hs. K. H. Kronprindsen, blevne fornerede med pragtfuldt Amenblement. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
En Gjenstand, der i de sidste Dage meget har beskjæftiget Hovedstadens Jndvaanere, er den Vending, som den Scholtenske Sag har faaet. Vore Læsere, ville erindre, at Major Magens havde indgivet en Klage over Generalmajor Scholten til Hs. Maj. Kongen, og man ventede desaarsag hver Dag Efterretning om, at Kongen derved skulde have ladet sig bevæge til at nedsætte en Commission for at undersøge Scholtens hele Embedsfærd og tillige befale ham at forblive i Kjøbenhavn, indtil Undersøgelsen var sluttet. J dettes Sted har Kongen derimod, efterat Sagen har været foretaget i Statsraadet, tilladt Scholten at lade Major Magens's Klage trykke og da saasøge ham derfor, hvorved Sagen i Virkeligheden faaer et gandske andet Udseende. Major Magens vil nu komme til at søge Beviser for sine Klagepuncter ved privat indstævnede Vidner, hvorved han naturligviis aldrig vil kunne tilveiebringe saadanne Oplysninger, som en dertil beordret Commission ved ingvisitoriske Forhører vilde være istand, til at hidskaffe. Dertil kommer endnu, at Størstedelen, af, ja maaskee alle hans Vidner skulle afhøres i Vestindien, medens det Scholtenske Regimente endnu er i sin fulde Flor og udøver sin Jndflydelse paa Beboerne. Man vil derfor let see, at der ved hiin kal. Foranstallining just ikke er skeet Major Magens nogen Tjeneste. Nogle ville i den Bending, Sagen saaledes har faaet, see en Virkning af Hurraraabene for Magens og Pereatraabene for Scholten i forrige Maaned. Andre troe, at man aldeles ikke har favoriseret Scholten ved denne Bestemmelse. Tiden vil vise, hvo der har Ret (Slyst.)"En Ædling, som stod ved Hs. M.s Side paa hun i Nordens Aarbøger mindeværdige Dag (17de Mai), lever endnu i stille, men værdig Jndgetogenhed i Randers, den gjære, frisindede Stænderdeputerede for denne By, Overst Brock. Denne næsten blinde, men karske Gubde var, saavidt vi vide, en af de Første, som vor nuv. Konge, som Norges Christian VIII, decorerede, idet han dengang, og som vi troe, med særdeles Hensyn til hans Jver og Fortjeneste af Frihedens Sag, udnævnte ham til sin Kammerherre. Jndtil denne Dag have vi imidlertid ikke kunnet bringe i Erfaring, om Oberst Brock ogsaa nu skal være at ansee som saadan, thi vi have intet Officielt seet derom, og, skjøndt Danmarks Kong Christian VIIIs Villie ogsaa denne Henseende vistnok ikke tør formodes at være forskjellig fra hin Norges Kong Christian VIIls, forrekommer det os dog, at det havde været Grund til at vente en formelig Publication desangaaende, hvis den allerhøieste Villie endnu var den samme. (Fold)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
J "Fædrelandet har Prof. Davis ladet indrykke en Erklæring i Anledning af bemeldte Blats Referat om Debatterne i Trykkefrihedsselskabets Repræsentantmøde, d. 7. Mai. Efterat have forsikkret, at hans Yttringer, og Stemmegivning i Sagen angaaende en PetitionsJndgivelse til Fordeel for Trykkefriheden ikke staae i mindste Modsigelse eller Strid med hans tidligere yttre: de Anskuelser, siger Prof. David til Redakteuren, Prok. Christensen: "Jeg maa ligefrem erklære Dem, at jeg finder høist upassende og fornærmeligt mod mig, at Dehar tilladt Dem at sige i Artiklen "Forordningen 27. September 1799 § 20 om Censuren for domfældte Forfattere", at De ikke vil bygge nogen egentlig Anklage" imod mig, paa det af mig brugte Udtryk, som De behager at kalde et mindre vel overveiet Ord." Jeg behøver ikke at frygte for nogen hverken egentlig eller ugentlig Anklage for Offentlighedens Domstol, fordi mine Anskuelser i denne Sag, om hvad der er hensigtsvarende at petitionere om, ligesom maaskee i flere, ere forskjellige fra Deres, men maa ligefrem opfordre Dem til at fremkomme med Deres Anklage, naar De troer, at den sande Friheds Sag, som ikke er mig mindre bellig end Dem, kan vinde derved. Jeg skal i enhver Henseende see denne Anklage rolig imøde, thi jeg veed, at ogsaa for Offentlighedens Domstol fører ikke enhver Anklage til Fordømmelse, og jeg har desuden den Erfaring for mig, at De selv allerede eengang har maattet erkiende, at den, som De i Deres Jver dittert har angrebet som Pressefrihedens Fiende, er dennes lande Ven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
General-Toldkammeret og Commerce-Collegiet har troet at være beføiet til at lade anlægge Sag imod den kongelige Fuldmægtig i Vestindien, Candidatus juris Edvard August Heilbuth, paa Grund af en af ham i Kbhyst. Nr. 116 indført Artikel, som er undertegnet med hans Navn, og det har i den Anledning ladet de fornødne befalinger afgaae til hans Værneting i St. Croix. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Kbhyst. af 24 Mai beretter: "Udgivelsen af Gaars nummeret af nærværende Blad er bleven suspenderet af Hr. Politiretsassessor Reiersen, uden at vi vide eller endog med nogen Sandsynlighed kunne formode, hvad der har givet denne Embedsmand Anledning til den nye Beslaglæggelse. Bladet indeholdt: 1) En kort Notits om det stedfundne Balpare paa Christiansborg, Slot; 2) En Efterretning fra Tranquebar om skete Forbedringer i Coloniens Tilstand; 3) Et Par bemærkninger i Anledning af en Artikel i Arresseavisen; 4) Et Sendebrev fra en Borger, og sluttelig 5) nogle Uddrag af den igaar udkomne Collegial-Tidende. En Beretning i et norsk Blad giver den lidet bygge lige Formodning om et Sørøveti Forsøg i vore nordlige Farvande. Kapt. D. H. Voss, Kuffen "Brouw Kea, som paa Reisen fra Kallundborg til Antverpen var løben ind i Grimstad, har nemlig berettet, at han omtrent VV. (!) af Hirsholmen var bleven praiet af Mandskabet i en stor Baad med een Mast samt en rød Stribe i Storseiler uden No., der truede med at entre Fartøiet. Formedelst stille Veir holdt Baaden paa Siden af Fartøiet indtil Kl. 12 om Natten, da efter den Tid flere Skibe kom tilsyne, og var det med yderste Anstrengelse, at Skipperen afholdt dem fra at entre, ved at han med en Pistol truede at nedskyde den Første, der vovede at komme ombord. (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Udnævnelser. Geheime-Statsminister Møsting er udnævnt til Overkammerherre og Hofmarskal Grev Haxthausen til Overhofmarskal, fra den 22de dennes at regne. Med Rang i 1ste Classe Nr. 11 har Hs. Maj. benaadet Geheime-Conferentsraad Grev Rantzau, til Rasdorff. Til Geheime-Conferentsraad har Hs. Maj. udnævnt Kammerherre, Landraad og Ver bitter for det adelige Kloster i Jtzehoe Bülow til Both tamp. Til Kammerjunkere: Baron C. G. Løvenskjold; Forst- og Jagtjunker Kocken og Regimentsqvarteermester og Auditeur ved fyenske Regiment lette Dragoner H. C. Lillienschjold. Til Jægermester. Cand. Jur. W. Grevenkov Castenschjold. Med Rang i 6te Classe Nr. 2 et Jnspecteuren ved Hs. Maj. private zoologiske Samling Dr. Phill. Bech benaadet. Til Justitsraad. Auditeur og Cabinetssecretair hos Hs. K. H. Kronprindsen Lunding. Til Hottægermestere: Lehnsgreve Ludvig Holstein til Holsteinborg, Kammerjunker Josias Raben og Kammerjunker Baron Rosenkrantz, Til Ridder af Dannebrog, Grev Baudissin til Borstel. Til Dannebrogsmænd, Etatsraad Prof. Oehlenschlager (R.) og Statsraad Feddersen (R.). TilJagtjunkere: Forsicandidat de Fontenav og Landmaalerne Ørsted og Eide. Til Holjunkere: Premierlieutenanterne Olufsen af Kongens Reg., S. C. F. Bech af tvenske Jnf.=Reg. og Hoff af Kongens Live. Secondl. Lillienschiold af fyenske Regiment lette Dragonet og C. G. E. du Plat at sjell. Jægercorps; Legationssecretair Sick; Cancellist Qvaade; Copiist Serene d'Acqueria; Cand. Philos. C. v. Grevenkov=Castenschjold; Cand. Juris Jessen, Bauditz, Bie, Oehlenschlager og Exam. Juris F. Fønss. Til Kammerraad med Rang i 7de Classe Nr. 2 er udnævnt Kammerfoureer Hanssen. Til virkelig Kammer-Assessor. Fuldmægtig ved Hofmarskalets Bureauet F. Loumann og Slotsforvalteren paa Sorgenfri N. Bagger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Ved Tallotteriets 1323. Trækning i Wandsbek udkom: No. 6 51. 76. 78.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-29
Ribe. Atter har vor Egn lidt ved Oversvømmelse.