JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-09
En duelig Handelsbetjent, der i 8 Aar har været ved Handelen i Kjøbenhavn, og er forsynet med særdeles gode Anbefalinger, attraaer en Condition, helst hos en Kjøbmand i Provindserne. De herpaa Reflecterende ville behage at afgive skriftlig Underretning til Hr. Politiassistent Procurater Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-09
En ung, ugift, ædruelig Møllersvend, som har lært og i flere Aar arbeidet paa en af de første Møller ved Kjøbenhavn, og i Jylland, ønsker sig en god Condition strax, eller til 1ste November. Han er ikke uvidende i Møllebyggeriet, og har de bedste Anbefalinger fra de Møller han har forestaaet. De Reflecterende ville behage at indlægge en Billet paa dette Blads Contoir, mkt. A. E. 28, med de fornødne Oplysninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-09
For en Skolediscipel af honette Forældre kan til Michaeli Flyttetid erholdes Kost og Logis. Adressekontoiret giver nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-09
Natten imellem 5te og 6te Septbr. sidstl., er herfra bleven stiaalet 1 Stk. fiin Hørlærred, 60 a 63 Al. lang, og omtrent 1 Alen 2 Tom. bred, med Tvistes Jslet. Den eller de som herom kan give nogen Oplysning, enten det er heelt eller overskaaren, loves en god Douceur af Lyngsbechgaard, den 7de September 1836. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
No 160. Løverdagen. den 10 September. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst, allene privilegerede Aarhuus Viits-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Blandinger. Jmellem Thuillerierne og Neuilly hæver sig en Bygning, Elysee=Bourbon, hvis Have ender ved de elysæiske Marker. J en Tid af 30 Aar har dette Pallads havt den Skjebne, firegange at skifte Beboere. J Keiserrigets første Dage beboedes det af en Souverain, af Murat, som i Galop gjennem foer sin glimrende Carriere, som fra Kjeldersvend hævede sig til Thronen, som fra Palladset Elysse=Bourbon drog til Jtaliens Kyst, hvor han blev skudt som en Vagabond. Efter ham beboede Josephine dette Slot. Hvor ofte havde hun ikke her i de hvalt Sale og i Havens kjølige Løvhytter lullet sig ind sin Ungdomskjærligheds gyldne Drømme og fryde sig ved sin herlige Tilværelse - hvorofte sværme ved Læsningen af de Breve, fulde af Heltemod og Ridderbedrift, som engang Jtaliens Seierherre tilskrev hende, Her begræd hun sit ufrugtbare Ægteskab med Napoleon og Skilsmissen som hun underskrev med Fortvivlelsens Taarer. - Efter hende flyttede en anden Dame ind i dette Pallads. Hertuginden af Berry Moder til et Barn, over hvis Hoved der svævede en Kongekrone mens det endnu laae i Vuggen, og som siden maatte flygte fra sit Fædreland, fattig som en Betler. - J Aaret 1827 søgte Don Miguel at lægge sit Hoved til Ro i dette Pallads. Ogsaa han var opvoxen som vordende Hersker uden at abne, at Kroner kunne vakle. Saaledes blev dette Pallads beboet af fire Herskaber, der Alle gik tabt af Kronen. Nu er det igjen indrettet til den spanske Dronning-Regentinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Jfølge Breve fra Madrid var den franske Ambassadeur Grev Rayneval død af Skræk over det gruelige Mord paa General Quesada, som var gaaet for sig tæt udenfor hans Hotel. Det var gaaet saa afskyeligt til dermed, at Pøbelen havde slaaedes om hans Liig, der blev udhugget og afskaaret i blodige Stumper og Stykker, hvilke siden, endogsaa af Qvindes personer, bleve atter udsolgte igjen i mindre Deele, eller ogsaa, fastbundne paa Stænger, baarne i Triumph igjennem Gaderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Den 25de August var Præmieuddeeling i Madame Remy's Døttre=Opdragelses=Jnstitut i Paris. Blandt den store Mængde hvidklædte unge muntre Piger faaes En i gandske Sort. Alles Blikke vare henvendte paa hende – den Fader= og Moderløse. Det var en Datter af Grev Donadio, som nylig blev myrdet i Mallaga, en Niece af Quesada, hvis blodige og sønderslidte Lemmer slæbtes omkring i Madrids Gader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Siden Alibauds Henrettelse - skrives der i Privatbreve fra Paris, viser der sig en Usikkerhed og Ængstelighed i Regjeringens Fremfærd, som giver dens Modstandere nyt Haab og Kraft. Maaskee aldrig før saae man saa vidt drevne Politieforholdsregler og militaire Anstalter i Paris som nu, da Borgerkongens Residents er omgivet af forklædte Spioner og pallisaderet med Bajonetter og Gensdarmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Alle Officerer af Kongens Generalstab lægge Vindpaa at opdage Komplotter, og et hemmeligt Politie sender endog sine Spioner ind i Slottets Gemakker. Den fattigste Bondekone har vistnok ingen Grund til at misunde Ludvig Philips ulykkelige Dronning, der uafladelig befinder sig i den piinligste Sieleqvide, og søger sin eneste Trøst i Bøn og Andagtsøvelser. Saasnart Kongen er stegen ud af sin Vogn, maa en Adjutant strax være parat til at stige derind og forblive der indtil Hs. M. enten kommer tilbage eller den er kjørt ind i Remisen, hvor den forbliver under Laas, uafladelig bevogtet af to Adjutanter og en Skildvagt. Skal Kongen kjøre ud, saa afhenter Baron Fain eller en Adjutant Karethen, der forøvrigt er saaledes konstrueret, at ingen Kugle kan trænge igjennem den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Nylig afdøde Grev Rayneval, Frankrigs Gesandt ved det spanske Hof, var en af de dygtigste Diplomater som er udgaaet af Talleyrands Skole, og blev af alle europæiske Politikere anseet for No. 2 efter denne store Mester. Han var i sin Tid Secretair hos Napoleon, og var med ham i Rusland. Paa Hjemveien derfra erobrede han en smuk Polakindeder nu som hans Enke begræder hans Død. Som en ægte Discipel af Talleyrand gik han høist ugjerne til Arbeidsbordet, og søgte ligesom et Barn at skulke, naar hans Secretair overhængte ham for at tage Pennen; men naar han først engang havde taget fat derpaa, saa var hans Virksomhed og Hurtighed ligesaa mærkværdig, som hans tidligere Modbydelighed for Arbeidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Det engelske Fregatskib Spaight var forleden, paa sin Reise fra Newfoundland, saa uheldig at strande paa en Klippe, uden Haab om igjen at kunne komme af. Adskillige af Matroserne druknede under deres forgiæves Anstrængelser for at frelse Skibet, og hvert Øieblik kunde den øvrige Besætning vente at blive opslugt af Bølgerne. Hungeren steeg fra Dag til Dag til en frygtelig Høide, og da man ikke længere kunde modstaae den, besluttede man endelig (den 16de Dag efter Skibbruddet) at dræbe og fortære en af Skibsdrengene. Loddet traf OBrien. Uden Klage underkastede han sig sin Skjebne; men Kokken, hven Capt. besoel at aabne Drengen en Aare, vægredsig. Da greb OBrien modig Kniven og stødte sig den i den venstre Arm, men hans Blod vilde ikke flyde. Mandskabet raabte nu, at man skulde skjære Halsen over paa ham. Ved disse Ord begyndte den stakkels Dreng at skjælve; han foldede Hænderne og bad sine Ulykkefæller og blot at lade ham sove lidt, for at de af Kulde stivnede Lemmer kunde blive optøede, saa vilde nok, meente han: Blodet flyde. Men hans Bønner vare forgiæves: man kneblede ham, og opfordrede paany Kokken til at gjøre sin Pligt. Nogle Secunder efter havde Offeret ophørt at leve, og det var endnu ikke blevet koldt, da de Skibbrudne fortærede hans blodige Liig. Næste Dag gik Kokken fra Forstanden, som en Følge af den Vold, han havde gjort paa sig selv, for at blive Herre over sine Følelser. den paafølgende Nat skjar man ogsaa Halsen over paa ham. En anden Skibsdreng blev kneblet og slagtet ligesom O'Brien. Et amerikansk Skib gjorde omsider Ende paa disse Grueligheder. Det havde lykkeligviis bemærket de Skibbrudnes Signaler, og reddet de Ulykkelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Nordamerikanerne finde, at deres Præsident General Jackson er den første Helt i vor Tid, og udregner det saaledes: Jackson slog engang Englænderne, Englænderne havde kort tilforn slaaet Franskmændene, og Franskmændene sloge jo alle Folk paa Jorden. Da nu Jackson slog dem, der sloge dem der sloge Alle, saa er Jackson Heltenes Helt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
En Nat i afvigte Februar Maaned faldt der Snee i Canton. Den næste Morgen vare Chineserne ude af sig selv af Forbauselse over at see Jorden hvid. Først antoge de det for Bomuld, derefter for Sukker, men da det dog ikke smagte derefter, vilde de gjemme det i Æsker til en Erindring, der rigtignok kun varede kort. At see tynd Jis paa Vandet er ikke noget Uhørt i Canton, men Snee skal der ikke være falden i 80 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
J Engelland er i denne Tid bleven opdaget et for 34 Aar siden begaaet Mord, som nu skal paadømmes af Retten i Leicester. Den 10de Decbr. 1802 blev en for sin Skjønhed almindelig beundret Dame, Ellisabeth Tebbut, fundet myrdet i sin Park ved Keg wort; men Morderen blev, al Efterforskelse uagtet, uopdaget, indtil han nu selv har angivet sig. Han hedder Thomas Roper, og levede af en ret klækkelig lille Kapital, som han havde sammensparet sig i samme Familie Tebbuts Tjeneste. Roper var forleden meget farlig syg, troede sit Endeligt nær, og vilde først lette sin Samvittighed ved en Bekjendelse, inden han gik heden. Han fortalte da, at han, rasende forliebt i sit Herskab, Mis Elisabeth Tebbut, i Natten til 10de December 1802 var trængt ind i hendes Soveværelse og havde voldtaget hende; men da han ei havde kunnet aftvinge hende Eed paa, at hun vilde fortie Udaaden, saa havde han qvalt hende, derpaa slæbt hende ned i en Dam, og endelig været ifærd med at ville begrave hende i Parken, da Morgenen overaskede ham. Efter at Roper havde aflagt denne Bekjendelse paafulgte imidlertid derfor ikke hans Død; tvertimod blev han, imod Formodning, helbredet, og maa nu, i sit 69de Aar bøde for den Misgierning, som han begik i sit 34te. De engelske Dommere holde sig, som bekjendt, ved Anvendelsen af deres Love, strengt til Bogstavet. Nylig stod for Kriminalretten i London to af hine elskværdige Skabninger, der i visse Deele af denne Stad i tusindeviis skjænde Menneskeheden. (Jfølge officielle Documenter, der nylig ere fremlagte i det engelske Parlament, gives der i London ikke færre end 80,000 offentlige Fruentimmer.) Anklagerinden var en Pige, paa 20 Aar, den Anklagede to Aar yngre. Anklagen lød paa det Factum, at den Anklagede havde af bidt et betydeligt Stykke af Anklagerindens Næse, og nedslugt Stykket. En afskyelig Misgierning. Men den Anklagede frikiendtes paa Grund af at der ikke i den engelske Lov staaer noget om Biden med Tænder. Triumpherende forlod den 18 aarige Skjønne Retten. At hun paa Gaden øieblikkelig besvarede et fornærmende Ord af sin Modstanderinde med et Øre sigen, som forøgede dennes Tab af den halve Næse med Tabet af to Tænder, at hun desaarsag blev bragt for en Fredsdommer, og af denne paa nogle Maaneder sendt i en Trædemølle, det vedkommer ikke hiin Undersøgelse og Lovsudtydning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
J det franske Videnskabs=Akademies Session i Paris sidstafvigte 10de August fremstillede Hr. Dr. Magendie for Forsamlingen en ung polsk Officeer, som i Slaget ved Ostrelenka naaedes af en forbistrygende Kanonkugle, kastedes til Jorden og blev liggende er halv Time uden Bevidsthed. Da man reiste ham op, var han døvstum og havde mistet Smagen. Nød til at forlade sit Fædreland, hvor han uden Nytt havde prøvet adskillige Midler, gik han til Tydsk land og til Triest. Allevegne raadspurgte han Lægerne, som forgiæves opbøde Alt for at hielpe ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
J den samme Tilstand, hvori han havde forladt Polen, kom han til Paris. Hr. Magendie, til hvem har henvendte sig, lod electrisk Fluidum lede til Trommehindens Nerver; ved den første Operation indfandsig en Brusen i hans Øren og en ubeskrivelig Uro Man vedblev imidlertid dermed, og ved den trediGjentagelse kom Smagen igien; efter den tiende fil den Syge sin Hørelse, og nu vil Magendie søge, ved at henlede det electriske Fluidum til Talenerverne, ogsaa at skaffe ham Mælet igjen. Mile. Taglion er, efter en lang og meget farlig Sygdom, atter svævet hen over den store Opera Brædder. Strax da hun viste sig blev hun hilset med et Udbrud af den meest levende Glæde, derpaa opstod den dybeste Stilhed i det fyldte Huus. Alle syntes kun at nære et Ønske: det at see om denne Luftens Datter ikke havde mistet en eneste Fjer af sine usynlige Vinger; men da hun gyngede sig med al sin Lethed i sit Element, da hendes gratiøse Ynde udviklede sig i enhver Bevægelse som forhen, og Publikum saae, at hun endnu bestandig var den Uovertræffelige, bragte det hende sin Hylding i et stormende bifald, og hendes Triumph var fuldstændig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Ved Givors i Frankrig blev for kort Tid siden fuldendt en ny Broe af Jerntraad. For at Jngen skulde komme til Skade vilde man prøve Broens Styrke den 3die August, før den blev aabnet. Forsøget var saa alvorligt, at Broen virkelig gik i Stykker og over 40 Personer faldt ned. Manden, der har forestaaet Bygningen, blev fundet frygtelig lemlæstet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Da for nogen Tid siden den baade i Aand og Legeme store Skuespillerinde Mile. Georges gav Gjæsteroller i Angers, stod der engang paa Skuespil Placaten: i dette Stykke fremtræder Mile. Georges, det deligste Fruentimmer i Europa, og bærer ved denne Leilighed for mere end 200,000 Franker skjønne Diamanter paa sig."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
J en lille fransk Grændseby hændtes for nogen Tid siden følgende meget besynderlige Tildragelse: EnBonde fik ifinde at sætte Jld paa sin Lade, og havde just begyndt at stikke Fyr, da en Tyv, som laae skjult i Sæden, gav sig til at skraale: "Mordbrænder og at tage tilbeens derfra. Da de Begge komfor Retten, paastod Bonden, at han blot havde villet tænde Jld paa Laden, fordi han vidste, at Tyven, hans Naboe, som han længe havde baaret Mistanke til, laae skjult deri, og Tyven forsikkrede derimod, at Aarsagen til at han havde skjult sig kun var, at han var kommen efter, at hans Naboe havde Lyst til at sætte Jld paa, og at han derpaa havde fattet det Forsæt at skiule sig, for at gribe ham paa ferske Gierninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
J Paris har nylig en Kone, der allerede er Gjordemoder, forlangt at optages i den medicinske Skole, for formeligen at lægge sig efter Studeringer og at blive Doctor. Universitetet tilbageviste hendes Ansøgning, men det har Konen ikke ville lade sig nøie med. Hun har henvendt sig til Ministeren og vil drive sin Ansøgning igjennem alle Jnstantser, ja endogsaa anklage Universitetet, hvis det bliver ved at vægre sig ved hendes Optagelse, da der ikke, som hun siger, er nogen Lov, som udelukker Fruentimmerne fra at studere en Videnskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
J Saintes, i Frankrig, begravede man nylig en skindød, gammel Officeer. Affyringen af Geværsalverne over hans Grav vakte ham af hans Cathargi; han skreg, blev tagen op af Liigkisten, og vandrede rolig hjem med sine Vaabenbrødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Paa Jernbanen fra Brussel til Antwerpen tildrog sig den 26de Aug. det Uheld, at en Koe løb, tversover Veien og blev knust af Dampvognen, hvorved flere af de vedhængende Reisevogne, kom ud af Sporet, men ved Conducteurens Besindighed, der øieblikkelig standsede Farten, kom kun en eneste af Passagererne til Skade, og det fordi han af Skræk sprang ud af Vognen, og derved knækkede nogle Ribbeen. Af tolv Brevduer, som man nylig afsendte i Bordeaux, har en naaet Antwerpen. Dette er det første Forsøg paa at afsende Brevduer i en Afstand af 228, Veitimer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
En nylig til Ostende hjemkommen Hvalfiskefanger, de Wellust, Capt. Rose, beretter, at 9 i Dunkirken hjemmehørende Grønlandsfarere ere med Mand og Muus gaaede under med c. 200 Md. Besætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Den berømte store Klokke i Moskau, der som bekjendt længe har ligget begravet i Jorden i det Leie, den ved sit Fald selv havde dannet sig, er nu bragt ud af sit Skjul. Den laae 15 Alen dybt nede i Jorden, og der brugtes 600 Soldater for at heise den og derfra. Den veier næsten 5000,000 Pd. og er 11 Alen høi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
En gammel dum Overtroe har atter nylig kostet to Menneskers Liv. Ved Jnsterburg i Preussen har en Bonde slaaet en Anden ihiel ene og allene for at erholde Mennesketalg, da han havde hørt fortælle at hvem som har et brændende Lys af Mennesketali sin Haand, bliver usynlig. Guerrals Kunstberiderselskab, for Tiden i Hamborg, viser overordentlige Kunststykker. En af Beriderne rider f. Ex. med usadlede Heste, idet han staaer paa de 3 og styrer de 4. – J et Menagerie sammesteds seer man for Tiden det fast Utrolige, at et levende Faar sættes ind i Buret til en Hyæne, som af Frygt for sin Herre ikke vover at røre det. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Det er i Jylland intet Usædvanligt, at der og Søndagen, midt under Gudstjenesten, afholdes Skiveskydninger. Saaledes har nu ogsaa Hr. Bræmer her i Byen averteret (seed. Av. No. 144,) at han i Søndags agtede at holde en Ski beskydning ved Nimtofte Kro, og at Skydningen skulde tage sin Begyndelse Kl. 9 Formiddag, altsaa til selvsamme Klokkeslet som Høimessegudstjenesten begynder i hele Landet, Jndsenderen, der forøvrigt ikke er nogen Uven af Hr. Bræmer eller hans Skiveskydning, finder det Pligt, at gjøre og fentlig opmærksom paa denne Uskik, der formeentlig gjør Brud paa Søndagens Hellighed. Og da Hr. Bræmer med hvem jeg som sagt intet Udestaaende har, endogsaa aver terer, at denne midt under Gudstjenesten foranstaltede Skyd ning skeer med Vedkommendes Tilladelse, opfordres han til at kundgjøre, hvad det er for Vedkommende, som i Nimtofte kan tillade, hvad der alle andre Steder i hele Landet ved Loven er forbudet. Jnds. er overbeviist om, at denne Søndagsskydning ikke er skeet med velærværdige Hr. Pastor Wellings Tilladelse, ligesaalidet som vor værdige Sognepræst, Hr. Amtsprovst Fugl, vilde tillade, at saadan Lystighed til bemeldte Tid fandt Sted herved Grenaae. Grenaae, den 22de August 1836. Flise. Beer jeg i den nye Verden, Fjernt fra Dig og Danmark - stig, Hvo vil græde da for mig? Naar jeg hist nedlægger Staven, Efter mange mærke Dage, Skal man bære mig til Graven Uden Graad og uden Klage; Jntet Minde bliv tilbage Af Din fordums Ven - 9 stig, Hvo vil græde da for mig? Naar de sidste Straaler dukke Ned i Havets Skjød engang, Naar jeg skal i Døden lukke Øinene, som ved Dig hang, Eensom, eensom skal jeg sukke Efter Dig, mit Alt, Men sig, Hvo vil græde da for mig? Ak, jeg veed det: Aldrig mere Seer jeg Dig, som jeg tilbeder; Ene skal min Qval jeg bære. Ene, at, paa fjerne Steder Jeg mit bittre Savn begræder - Evigt græder jeg for Dig, Men hvo græder vel for mig? Haabløs Længsel vil jeg kaare Til mit Livs Ledsagerinde: Dagen hist skal see min Taare, Natten skal min Smerte finde Stedse vaagen, thi Dit Minde, Følger mig, Tilbedte, Stig, Vil Du ogsaa mindes mig? Saa Farvel da Man har revet. Fra mit Hierte Dig med Magt, Men jeg elsket har og levet Og min Troskab holder Vagt, Thi den Følelse har hævet J min Sorg mig, at jeg Dig Elskte høiere, end m. Frederik
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 3die October d. A., Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Eierens Begjæring, afholdt offentlig Auction over den Skrædermesterne Funch og Knudsen i Aarhuus tilhørende Gaard i Brendstrup, Tulst Sogn, med paastaaende Bygninger og tilliggende Jorder af Hartkorn 8 Tdr. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb., Kirke-, Korn- og Qvægtiende af dette Hartkorn, den til Gaarden indavlede Sæd og Afgrøde af alle Slags, saavelsom den ved samme værende Besætning, Ind- og Udboe. Eiendommen, som er beliggende lidet over en halv Miil fra Aarhuus, har, efter Opgivende, vel dyr tede og behandlede Jorder samt betydelig Engafgrøde, og skal paa samme fortiden kunne holdes 6 Heste, henved 30 Fæcreaturer og endeel Faar. Saafremt nogenlunde antageligt Bud skeer, agtes den absolut bortsolgt. Conditionerne ere forinden Auctionen henliggende til Eftersyn paa mit Contoir og hos Eierne, og Eiendommen paavises af den paa Gaarden værende Avlskarl. Hasle &c. Herredscontoir, den 9de Septbr. 1836. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Jfølge Begjæring af Skifteretten i Stervboet efter Borger og Brændeviinsbrænder Carl Frederik Harboe og Hustrue Kirsten Nielsdatter i Mariager, bliver den Stervboet tilhørende halve Deel af Falslev Kirke, i Onsild Herred, med dens Korn- og Qvægtiender, matriculeret for 9 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, stillet til offentlig Auction, som afholdes i Sognefogdens Gaard i Falslev, Tirsdagen den 20de d. M., om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 1ste Sept. 1836. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Fede Trondhiems Sild, i Fjerdinger og Stykkeviis, faaes billige hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Papiir-Oplag, bestaaende af: Biekube, Propatria, Concept fra 9 til 13 Mk. Riset, Maculatur og Karduuspapiir, faaes til meget billige Priser hos C. B. Frausing. Maastrichter-Saallelæder. i hele & halve Huder samt mindre Dele, Bindsaallelæder, Platlæder, Smurtlæder, Vexlæderskind, og gule & sorte Kalve- og Faareskind, sælges meget billig af C. B. Frausing. Trykte Schemata til de befalede Udtog af Lægds rullen faaes paa Adressekontoiret i Aarhuus. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende. arhuus. No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Løverdagen den 10de September 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Bekiendtgjørelser. For at give Valg paa et Medlem i Havnekommissionen istedet for afgangne Kjøbmand L. C. Meulengracht, indbydes herved Byens Handlende og Søefarende til et Møde, som afholdes paa Aarhuus Raadstue Mandagen den 19de September førstk., om Formiddagen Kl. 10. Aarhuus, den 7de Septbr. 1836. Magistraten. Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre bliver Mandagen den 19de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2 afholdt offentlig Licitation paa Horsens Raadstue over Leverancen af 4038 Tdr. 1 Skp. Havre, 40, 136 Lpd. 6 Pd. Høe, og 27,423 Lpd. 11 Pd. Halm, til det heri Byen garnisonerende Slesvigske Curasseer-Regiment. Til Efterretning for de Lysthavende bemærkes: at en Trediedeel af det Liciterede skal leveres imellem den 19de og 26de October, d. A., en Trediedeel imellem den 22de og 28de Januar 1837, og Resten imellem den 25de og 31te Marts samme Aar. Trykte Conditioner kunne forinden Licitationen afhentes her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens Byefogedcontoir, den 5te Septb. 1836. J Hr. Overauditeur Ræders Fraværelse W. Schytte, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-10
Ved Proclama af 13de dennes, der er læst inden Gjerlev Onsild Herreders Ret og snarest muligt læses i den kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Enke Ane Christensdatter og forhen afdøde Mand, Gaardm. Jens Thøgersen af Hornum By og Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. En Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret Løverdagen den 15de October d. A., Kl. 10 Formiddag. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 16de Aug. 1836. Claudi.