JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Keiseren vil giøre en Reise til Indre=Østerrig og derfra til Croatien, for at besee de nye Grændser. Den nye Skat, som skal paalægges til at inddrage af Banksedlerne, skal, som det hedder, hvile paa Grundeiendom, paa Huse og paa den rede Formue, saa at derved enhver Borger kommer til at bære forholdsmæssigen lige Byrde. Det er ellers mærkværdigt, at denne Skatteforhøielse ansees af Undersaatterne ligesom en Velgierning, og at man venter paa den med Utaalmodighed; et Beviis paa, hvor meget det er lykkest Regieringen, at bestyrke Borgerne i deres Tillid, ved at giøre dem bekiendt med Finants= og Pengevæsenets Natur.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Den forrige Churfyrst af Hessen, som i nogen Tid har opholdt sig i Wien, er afreist igien til Prag.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
St. Stephans Kirkespiir, som ved Lynstraaler, Storme a. var bleven krum, skal nu giøres lige igien, og forsynes med en Tordenafleder. Vore Troppers Bestemmelse, som marschere til de tyrkiske Grændser, er endnu en Hemmelighed endog for Overofficererne. Fra russisk Side skulle de østerrigske Undersaatter, som opholde sig i Moldau og Wallachiet, være tilstaaede besynderlige Fordeele.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Sachsen. Det hedder, at der skal trækkes en Cordon ved de pohiske Grændser, paa vores Side.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
En fransk Cabinets=Coureer gik d. 2 Sept. igiennem Dresden til Toplitz.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Den russiske keiserl. Senator, Grev Oginsky, er ilet igiennem Dresden til Paris.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Den sachsiske Armee skal, som der meldes, sammen drages ved Dresden i dette Efteraar.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Hannover. Det franske Hovedqvarteers Forlæg gelse fra Frankfurt til Hannover, skal blot have til Aarsag, at den store Mængde Fremmede som komme til Messen, kunde faae fornøden Logis, og at Levned midlerne ikke skulde stige for høit. Til Hovedqvarteret hører kun 500 Officerer. Hvad der kommer af Tropper, eller hvorlænge Hovedqvarteret forbliver her, eller hvor det derefter vender sig hen, det vides endnu ikke.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Adskilligt. Staden Eisenach er den 1ste Septbr. sidst overgaar en skrækkelig Ulykke. Ved det en stærk fransk Artillerie transport passerede igiennem Byen, kom der mid paa Gaden Jld i en Vogn som var læsset med fyldte Patroner, og den fløi med et frygteligt Knald i Luften. Virkningen deraf var skrækkelig. Nogle af de nærmeste Huse paa begge Sider af Gaden, styrtede sammen og begrove alle Beboerne i samme under Ruinerne. Mange andre Huse bleve meer eller mindre knuste. Den brød tillige Jld løs, som i kort Tid lagde 38 Huse i Aske. Af de Omkomne tællede man indtil næste Dags Aften 54. Men Mængden af de Qvæstede og halv Forbrændte, vidste man endnu ikke. Man formoder, at Jlden kan være kommen af, at der fra et utæt Fader, løbet noget Krudt ned paa den hede Vognaxel og har maaskee tændt an.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Prindsessen af Sachsen-Coburg har havt den Uheld at faae et Been brækket paa en Reise over et høit Bierg hvor et løsrevet Fieldstykke rullede imod hendes Høiheds Fødder.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Den kongel. bayerske Finantsraad og Bankerer, Friherre v. Liebert er død. Det var, siges der, en berømmelig Mand i den merkantilske Verden.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Udenlandske Efterretninger. Jgiennem det Kongl. danske Cancellie er under 4de dennes udstædt følgende Placat, Da det ofte er Tilfalde, at Reisende, efter at have erholdt Passer til de af dem opgivne Bestemmelsesteder, forlade den Vei, som fører derhen, og omreise i Landet uden at lade sig forsyne med nye Passer, hvorved Ordens Overholdelse giøres vanskelig for de vedkommende Embedsmænd, saa bliver det, i Overeensstemmelse med Hs. Majestæts allerhøieste Resolution, af 26de f. M., herved paalagt samtlige Øvrigheder, hvem Opsyn med Pasvæsenet jer betroet, nøie at vaage over, at ingen Reisende tilladet at vælge anden Vei, end den han bestemt har opgivet at ville følge, eller og som nærmest fører til det Sted, hvorpaa hans medhavende Pas lyder; ligesom og den ved denne Placat Øvrighederne indskiærpede Forholdsregel herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Den 25 August bleve 2 danske Baade ved Middag tid jagne paa Stranden ved Moulskov af 2 engelske For tøier, som af den derværende Vagt og nogle tililende Bønder meget kjækt forhindredes i at tage Baaden. Fægtningen varede 1 Time uden at der paa dansk Side blev truffet noget, skiønt de engelske Kugler fløi et Par Tusind Skridt op i Landet; man har derimod meget Sandsynlighed for at Fienden ikke slap saa vel.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Grosserer Peter Mariboe har faaet en betydelig Ladning Petersborgsk Tælle til Jsefiorden, der overlades Providerings=Kommissionen, som dermed nok vil kunne styre de opskruede Priser paa Lys. - Provindserne trænge ogsaa høilig til slig en Providerings=Kommission. thi mange Levnetsmidler ere her nu endog værre at bekomme end i Kbhvn. En Potte Fløde, som der kan faaes for 16 s., koster saaledes i Viborg 32 s. Det er og moersomt at see got jydsk Smør, som paa Stedet meppe er at faae under 40 ja 50 Rd., averteret i Kiøbenhavns Adresse-Aviser for 28 Rd. Fierdingen. Kiødet koster Pdt. omtrent 8 s. mere her i Provindserne end i Kbhvn. Men saa have vi da Synet af de gienmemmarscherende Oxer for Jntet. Tællen forlanges der nu fra 10 til 14 Rd. Lispundet af. En mager Gaas levende med Fiær er her nu avanceret til 15 Mk. Hesteprisen synes derimod at ville falde, da et Par gode lunge Vognhopper nylig ved Auction ere solgte for 285 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Viinprisernes Dyrhed er Aarsag i, at Kiøbenhavns Viinhandlere lave i Aar en langt større Mængde Kirsebær=Viin end i de forrige Aaringer. En Følge heraf ter, at man betaler 24 til 25 Mk. for en Fierding Kirsebær. En eeneste Viinhandler skal have kjøbt for 3300 Rd. Kirsebær.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Atter ere en af vore gode læseværdige Journaler gaaet til Hvile, nemlig Nye Sundheds- og Moerskabs=Tidende, hvis Udgiver Dr. Frankenau har sluttet sidste Fierdingaar hefte med et "Farvel til Læ lerne.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
J Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn findes atter en kraftig Opfordring til Danske og Norske, om at sønderbryde Mismods, Overdaadigheds og Egennyttes Læn ster, og med forenede Kræfter arbeide paa at vedligeholde vor Selvstændighed og Hæder. "Let - saa slutter Patrioten - med Kierligheds og Troskabs Baand, slynge vi os til Kong Frederik den Folkefader, og Verden skal skue hvad urokket Troskab, Standhaftighed, Tarvelighed og Danskhed formaae.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Politivennen ivrer imod den fordømmelige Uskik, især ved Almuepersoners Sotteseng, at forkorte, som man siger, den Døendes Lidelser ved at borttage Hovedpuderne og undertiden hele Underdynen, hvorpaa man endnu nylig selv i Hovedstaden har seet Exempel. Herhen kan og regnes den tossede Fordom, der endnu er meget gjænge, at man ikke tidlig nok kan faae den tilsynelaende Døde af Sengen, medens Lemmerne endnu ere bløse, for - at det stakkels afiælede Legeme kan ligge kiønt lige i Kisten!
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Ved den Kongelige Priisret i Aarhuus er den 11te Septbr., det her til Aalborg opbragte Skib Rimod, med dets indehavte Ladning, bleven tilkiendt Kaperforerne Torst og Nielsen som god Prise.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Den franske General, som nylig passerede Sundet fra Sverrig af, hedte de Sandal Roi, og kom over Gothenborg fra England.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Ved Saltværket i Walløe i Norge koster nu en Tønde Salt paa 250 Pd. 8 Rd. Tønden dertil betales med 72 s. Uden for Staden Flensborg skal anlægges to Kirke eller Begravelsesgaarde af tilstrækkelig Omfang. Der er - skrives i tydske Aviser - en Forordning i vente, hvorved skal forestaae vigtige Forandringer ihenseende Udskrivningen til Krigstieneste.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
J Beltet skal vore Kanonbaade atter have taget 6 Koffarditskibe. Under 28 August, er Second=Lieutenant v. Kyster, af danske Livregiment, efter Ansøgning forsat til 3die jydske Jnfanterie=Regiment.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 11 Septbr., Kiøbmand Steen Georg Kiærulfs Søn Peder Hegelund; Fadderne: Mad. C. Christensen, Jomf. Møller, Kiøbmændene, Joseph Nielsen, Bertel Christensen og Mathias Hofmand, Handelsbetient Hassing. Den 12 September, Kiøbmand M. Galthens Datter Anne Sophie Charlotte; Fadderne: Mad. Steen fra Postgaarden, Jomf. L. Kaarsberg, Kiøbmand G. Hiortaas og Koffardie-Capitain J. Hiortaas fra Christiania, Kiøbmand J. Frisch, Maanedslieutenant Petersen.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Kopulerede. Den 11 Septbr., Matros Johan Lageløv og Pigen Dorthea Nielsdatter.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Begravede. Den 11 Septbr., Mad. DøretheaKirstine Jacobsen, fød Mønster, 38 Aar. Den 12 Septbr., Doctor Philosophie Conrector Peter Nicolai Frosts Datter Nicoline Kirstine Marie, 15 Dage. Den 15 Septbr., Slagter Edward Christensens Datter Christine Metteline, 1 Maaned og 20 Dage. S.D. Skoemager Jens Peter Holmbergs Søn Andreas, 2 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Til det bekonomiske Selskab for Aalborg Stift og Amt, er endvidere indkommet: fra Hr. Bogholder Soetmann i Aalborg, til aarlig Bidtag: 2 Rd. Aalborg, den 14 September 1810. A. P. Meden, Selskabets Sekretær. Prædiken paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Tallotterie. sten Ved 854 Trækning i Altona, udkom følgende Rumeet et Havn.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Til 855de dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkomSveistrup. mende 24 Septbr. hos Avertisseme
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
I Dag Formiddag Kl. 11 ½, behagede det alvise Forsyn, ved en rolig og stille Død, efter 11 Dages smere telige Sygeleie, af Brystsvaghed, at berøve mig min Dattra Johanne Cathrine Holm, i sit Alders 51 Aar.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Dette for mig saa smertelige Dødsfald, skulle jeg ikke undlade veemodigst at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, forvisset om enhvers Deeltagelse i denne min billige Sorg. Aalborg d. 14 Septbr. 1810. Jngeborg Marie Hofmand, sal. Simon Holm.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Det existerende Forbud, hvorved det formeenes 1) alle og enhver at udføre paa Fiorden imod Fiskerne, og paa den Strækning paa den nordre Side fra Østen for Giel=Steen og øster paa hen til Laden, og paa den søndre Side fra Vesten for Uttrup Steenbroe og Vester hen til tvers over for Giel Steen, eller i Nøe=Dybet at opkiøbe de fangede Sild - saavelsom, og 2) Sudesalterne at kiøbe de her til Byen ankomme forske Sild til Saltning, førend Fiskerne dermed have henlagt ved Fiske=Torvet til Udsalg til Byens Jndvaanere, i den ved Politicanordningerne befalede Tid, alt under Confiscation af de saaledes ulovlig opkiøbte Sild, samt anden vedbørlig Straf for hvem, som maatte betrædes derimod at handle, bliver herved, forinden det nu forestaaende Høst=Sild fiskerie tager sin Begyndelse, bragt i Erindring til vedbørlig Efterlevelse af alle Vedkommende. Aalborg Raadstue den 12 Sept. 1810. Hornsyld. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Den i Anledning af Præmiebögernes Uddeling bebudede Tale holdes af undertegnede, som herved giver sig den Frihed at indbyde Fædre, Mödre og alle Institutets Velyndere til at overvære Høitideligheden, der foregaaer paa Compagnihuset, Fredagen den 21 Sept om Efterm. Kl. 4. Indbydelsen er forhen skeet ved trykte Entree-Billetter, hvilket i Aar af flere Aarsager, ikke finder Sted. Aalborg d. 158 pr. 1810. P. N. Frost.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Priserne paa Raffinerede Sukkere og Syruper her ved Raffinaderiet, er i Dag den 12 Septbr. 1810, saal.: fiin Top Sukker . . a Pdt. 12 Mk. fiin Raffinade . . . . 12 Mk. sin Melis . . . . . 10 mk. lys Candis . . . . . 10 Mk. 8 s. brun dito . . . .
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
hvid Pudder Sukker 2 mk. gul dito . . 5 Mk. 8 s. brun dito . . 2 Mk. 8 1/2 s. brun Syrup . . . ditto a 100 Pd. . . 40 Rd. Aalborg den 12 Sept. 1810. Soetman.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Da min Medinteressent i Forpagtningen ved Egense Kloster, Hr. Hartvigsen er ved Døden afgaaet, og jeg ved Kongel. allernaadigst konfirmeret Testamente af dato 9de Mai 1810, er indsadt til hans Universal=Ar 7, imod at udbetale til hans Arvinger 300 Rd.; saa skaldes herved inden 12 Uger fra undertegnede Dato, dre. nelte afdøde Hr. Jacob Hartvigsens Arvinger, at melde dem hos mig, deres Arveret lovlig at bevise, bemelte Arve=Capital 300 Rdlr., imod behørig leve Affald at imodtage. Aalborg den 15 Septbr. 1800 Anning Fich.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Gode Sitroner er at bekomme i No. 248 i Bisper gade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
For tvende skikkelige jydske Bønderpiger, som in brygge, bage samt malke, og som maatte have Lyst at tage Tieneste i Siælland til 1ste November, ere in deelagtige Conditioner ledige, hvorom erholdes nærm re Efterretning, hos Bogtrykker Wandall i AalborEn Dreng som har staaet Konfirmation, og som maatte have Lyst til at tage Condition paa et Contoitil førstkommende 1ste November, som Skriverdreng, anvises en fordeelagtig Condition af Bogtrykker Uatdall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Hvor en god og magelig Tieneste er at faae til ik November, for en Pige fra Landet, som før har til i Aalborg, derom gives Efterretning af Hr. Bogtre, ker Wandall. Velvoxne funde, stærke Drenge fra 13 til 17 Aar. Alder, som haver Lyst til at lære Hattemagern Feldbereder eller Handskemager=Profession, kan blive antaget i Lære i en af disse Professioner, om de henvendes dem til J. G. Galster.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
De i Forordningen angaaende Vaccinationen, anordnede Koekoppe-Jndpodnings=Attester, faaes hos Bogtrykker Wandall, Bogviis for 1 Rd. Arkviis for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Tvende gode smukke Hopper, 14 a 15 Au Tos gamle, tidlig bedækkede og begge drægtige, en underhaanden at faae tilkiøbs i Farstrup Præstegaard ved Nibe.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
De som maatte have noget at fordre udi Stervbo efter den her i Byen afgangne Marie Biørn, Skipper Jacob Schmidts fraskildte Hustrue, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiønderes formeentlig tilgodehavende Fordringer for under tegnede Skifteforvaltere. Aalborg d. 7 Sept. 1810 Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
De som maatte have noget at fordre udi Stervbo efter her i Byen afgangne Huus=Tømmermester JnHoese, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlig tilgodehavende. Fordringer, for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 7 Sept. 1810. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Da Aalborg Apotheque er aldeles forlegen for medicin Glas, saa anmodes enhver at sende de brugt Glas tilbage, imod den samme Priis som de er bleve solgt i Apothequet for.
Jyske Efterretninger, 1810-09-16
Nye og gode Tagrender, hvide Vahre, Sirtzer og Jssenkram samt Segler til at lære Korn og Rapsaamed, er til Kiøbs hos Christen Sødring. (mere følger i Tillægger.)
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
som forsendes. Trykkes og udgivet 2de Gange ugentTou¬
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Udenlandske Efterretninger. Rusland. Af den petersborger Hoftidende erfares nu følgende nærmere Omstændigheder ved Slaget med Tyrkerne den 23 Juli, Et tyrkisk Korps, over 30,000 Mand stærk, gjorde et Udfald fra Fæstningen og angre vore Tropper med Heftighed. Hensigten derved var, at giennembryde Centret, medens begge vore Flanker truedes. Fegtningen var hidsig og vedholdende; men Følgen deraf var Fiendens totale Nederlag. Uden af Fatning søgde han sin Redning i Flugten. Hele Valpladsen var skiult med Lig. Resten af de slagne Tropper flyede, forfulgt af Voxe, ind i Fæstningen. Vi gjorde en Mængde Fangne, og erobrede 40 Faner og 2 Commandostave. Paa vor Side er Tabet ubetydeligt; dog blev, desværre, den tappre General Dechterew saaret, Tyrkiet. Storherren vil nu bestemt begive sig til Adrianopel.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Capitan Pascha har taget et Transportskib under fransk Flag. Det havde en Ladning inde for de russiske Tropper i Mingrelien. Efter Storherrens Ordre, blev alene Ladningen confiskeret, men Skibet frigivet.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Hr. Canning havde den 31 Julii sin første Andientshos Porten. Endeel Fangne ventedes til Constantinopel.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
England (af Moniteuren). Den krampagtige Tilstand, Handelen nylig befandt sig i, har givet Anledning til det Project, at stifte et nyt Selskab af Capitalister, som sammenskyde et Fond af 5 Mill. Pd. St. Det skal være deelt i tre Grene, nemlig Depotarenen, Jnteressegrenen og Creditorenen. Man siger, at denne Plan understøttes af tre af de anseeligste Personer i London.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Kongen har tilkiendegivet de venskabelige og neutral Magters Ministre, at Kanalen af Corlu skal ren P. F. Wandall. blokeres. Denne Operation kan ansees som en Blokade, af det hele adriatiske Hav.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
J Mexico har man opdaget nye og meget rige Guldgruber.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Man har her den Efterretning, at den franske Keiser, skal den 15 Aug. have undertegnet et Fordrag til Krigs fangernes Udvexling. Til Dover er imidlertid et Cartelskib ankommet fra Boulougne, og man troer, at det medbringer den franske Regierings Svar paa vort Hof Ultimatum, den Sag angaaende.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Jfølge de seneste Breve fra Lissabon af 9 August, er intet af Betydenhed forefaldet ved Armeen. Fienden giør sig al Umage for, at lade vor høire Fløi tournere, og Gen. Mortier bemøier sig for, at komme i Forbindelse med Regnier, til dette Øiemed. Junot rykker frem igiennem Provindsen Trolos Montes; men 15000 portugisiske Milizer skal sætte sig imod ham, saa at man i Lissabon er rolig, i Henseende til denne Junots Bevægelse.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
En stor Deel af den engelske Armee staaer ved Staden Guarda, som skal være den bedste Stilling, for at dække Lissabon. - Fæstningen Almeida, som nu beleires af de Franske, ligger paa Toppen af et høit Bierg, ved en stor Dal, hvorigiennem den stride Flod Con flyder. Almeldas befæstningsværker holdes for de bedste i hele Portugal.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Frankrig. Den 4 Sept. om Morgen tidlig kom Keiseren til Paris. Han var tilhest og uden Følge. Keiserinden ledsagede ham i hendes Calesche. Han kom for at tage Støtten paa Vendomepladsen i Øiesyn o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Den 5te skulde tre Toldbetjente sættes i Gabestokken foran Justitspalladset i Paris, fordi de have ladet et Skib, der kom fra England, løbe ind i en fransk Havn med forbudne Varer.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Jfølge et keiserlig Decret, skal Amsterdam og Rotterdam ophøies i Tallet af de gode Stæder. Borgmesteren i begge disse gode Stæder bekomme derved den Ære, at maae være tilstede ved Keiserens Kroning.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Hr. Baggesen fra Kiøbenhavn er, da han just lavede sig til at reise hiem til sit Fædreland, bleven med get syg.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Hertugen af Okranto var ikke kaldet tilbage til Paris. Han reiste, som man fornemmer, fra Livorno til Lyon for at afhente sin Familie, da han vil nedsætte sig i Egnen af Florents.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Man erfarer tillige, at Generalpolitiekommissairerne i Lyon og Livorno ere kaldte fra deres Embeder. Tydskland. Om den sørgelige Tildragelse i Eisenach erfares endnu følgende Omstændigheder: Det var Kl. 9 Aften, da denne ulykkelige Krudttransport kom ind i Staden. De tre første Vogne, som vare læssede med Kartetskeer, antændedes forved Postmesterens Dør. Explosionen var skrækkelig Ti Huse, som laae nærmest, bleve i et Øieblik sønderknuste, tilligemed sammes Beboere, som, da det var Aften, næsten alle vare hjemme. Jlden greb fat i Husene paa begge Sider af Gaden og udbredde sig langs efter. 2 Gader ere ganske afbrændte, og 24 Huse i den tredie Gade, foruden mangfoldige Huse, som ere meer eller mindre beskadigede. Man tæller hidtil 55 Mennesker, som ere forulykkede og savnes. Af de haardt Saarede, døe der daglig nogle, og hos mange befrygtes Tabet af Forstanden. Det er nu lovet, at der herefter aldrig skal komme Krudt igiennem Eisenach mere. Ulykken kom, siger man, deraf, at en Hest blev sky for en af de giennemkiørende Vogne, hvorved et Fad sprang itu og endeel Krudt styrtedes paa Jorden. Tilfældigviis slog Hesten Jld af Broestenene med Skoen, og derved tændtes Krudtet an, og Explosionen paafulgte. Man var dog saa lykkelig, at bringe den øvrige Deel af Transporten tilbage.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Sverrig. J Stokholm ere allerede adskillige Portraiter af Prinds Ponte Corvo komne tilsyne.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Stænderne ville forblive samlede i Ørebro saalænge, til Prindsens Svar kommer.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Man er nu meget nysgierrig efter Udfaldet af Undersøgelserne i Qvidinge, hvilke de Rygter, som derfra udbredte sig, gave Anledning til.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Efter de Folketællinger, som skede i Sverrig i Aarene 1300 og 1801, var Befolkningens Tilstand dengang saaledes, regnet efter Landshøvdingskaber: J Malmøes 142,056 Jndvaanere; Christianstads, 116, 681; Carlskronas eller Blekings, 62,402; Hallands, 71599, tilsammen i Skaane, Halland og Blegind 392, 738 Jndvaanere; - videre i Cronbergs 87,604; Calmars, 129,548, Jønkiøpings 114,480; Gothenborgs 116, 674. Wenersborg, 151,937.; Skaras, 135,697 ; Wermelands, 125,438 ; Ørebroes eller Nerikes, 95,025, Lin kiøbing, 158,057, Nykspings, 96,547 ; Stokhol96,280; Westeraar, 86,583 ; Upsalas, 81,131; Ge les, 83,260; Dalekarliens, 122624; Hernfand, meAangermanland, Medelpad og Jemteland, 84,500 Umeaa, med Westbothn og Lapland, 71,372; O Gulland, 31,291; Svenskpommern med Den Ryg 120,000 - i alt 2,466,292 Siele. Det aftraadte Finland indeholdt 850,000 Mennesker, altsaa meer en den fierde Deel af det hele Kongeriges Befolkning. J Holland brygger og drikker man nu Øl af al Kræfter. Aarsagen er, at mange Folk vænne sig fra The og Caffe, der er saa dyre.
Jyske Efterretninger, 1810-09-20
Udenlandske Efterretninger. Fra det Kongel. Slesvig=Holsteenske Cancellie er de 8de d. M. udstædt et Patent af følgende Jndhold: "For endvidere mueligst at samvirke til Opnaaelsen af de foreenede Kontinental-Magters fælleds vigtige Formaal: at afskiære Fiendens Handel, har Hs. Maj. Kongen fundet Sig foranlediget allernaadigst at anordne og befale at intet Skib under hvilketsomhelst Fla være sig nentralt eller venskabeligt, herefter maae tilstædes Adgang til Havnens eller Ladestederne i Kongens Riger og Lande, naar dets Ladning bestaaer af Kolonialvarer; men ethvert saadant Skib, venskabelig eller neutralt, hvis Ladning findes at bestaae i Kolonialvarer, skal ufortøvet afvises, uden at maatte udlosse den indehavende i Kolontalvare bestaaende Ladning, under Straf af sammes Confiskation.