Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-07-06
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra Vien under 22de Juni, Man forventer fra St. Petersborg en Bekiendtgiørelse hvorved Hs. Majestæt Keiseren vil erklære, at han ikke vil have noget mere med den Græske Sag at giøre. Ogsaa skulle, som man siger, alle de diplomatiske Personer, som have viist sig gunstigsindede mod Grækerne, eller som have været virksomme i den første Epoche af Forhandlingerne med Tyrkiet, sættes ud af Activitet, nemlig Dhrr. Golovkin, Panin o. s. v. At den første af disse, som hidindtil har været Ambassadeur i Vien, er afreist til Dresden, betragter man allerede som en Følge af denne Beslutning (men det er ogsaa mueligt, at hans Afreise kan have givet Anledning til denne Formodning, og at den er i sig selv gandske ugrundet). Jmidlertid meldes dog fra Bessarabien, at alting der hentyder paa Fred og at de Russiske Tropper blive forlagte videre fra hinanden. Modsætning hermed meldes fra Vien under 20de Juni, at de Østerrigske Statspapirer paa nye begynde at synke, da man nu veed med Vished, at Tyrkerne ikke have rømmet Fyrstendømmerne som dog skulde være Grundvolden til at hæve alle Misforstaaelserne med det Russiske Kabinet. Maaskee denne Portens Seendrægtighed har givet Anledning til at Fyrst v. Metternich har den 10de Juni afsendt en Coureer til Greve v. Lützov i Constantinopel, efterat han i Forveien har havt en lang Conference med Hr. v. Tatitschef. Det er vist nok, at Tyrkerne giøre sig al muelig Umage for at opbringe Russerne og paadrage sig en Krig; thi friske Tropper indrykke paa nye i Valachiet, og de Russiske Aviser berette, at Tyrkerne anlægge nye Magasiner i Bucharest, og at Korn føres dertil fra alle Sider. Det hedder, at Porten har ladet forfatte en nye Plan til at organisere Fyrstendømmerne, ifølge hvilken ingen Græker, og ingen som taler det Russiske Sprog kan udnævnes til Hospodar, og at der skal ansættes Tyrkiske Lærere overalt i disse Lande, for at udbrede Jslamismen blandt de Christne. Om dette nu er sandt vil Tiden lære, men saamege er sikkert, at skrækkelige Grusomheder begaaes nu i Constantinopel imod de Christne ligesom tilforn, og den Engelske Minister, Marqvien af Londonderry, har i Anledning af en Forespørgsel i Underhuset selv tilstaaet det; men derved erklæret, at de Personer som vare blevne myrdede i Constantinopel, ikke staae under Engelsk Beskyttelse, og at England - ikke har nogen anden Ret til at blande sig i denne Sag, undtagen Menneskeligheden kunde give det. J England har man om disse Grusomheder faaet en nye Skrivelse fra Constantinopel af 26de May som melder: at den 23de blev der to meget rige hydriotiske Kiøbmænd halshuggede paa Divanets Befaling, fordi den ene har en Søn, som er født paa Chios og boer der, og som har stredet imod Tyrkerne. Til den andens Henrettelse anføres ingen Aarsag. Den følgende Dag blev paa sammeMaade henrettet 8 agtværdige Kiøbmænd, som vare fødte paa Chios, og som hørte til nogle af de første, Familier paa Øen. Deres Hoveder bleve baarne igiennem Gaderne, fulgte af den fanatiske Pøbel af de laveste Klasser, hvis Hylen og Skrigen lød paa en skrækkelig Maade. Man frygter for at disse Grusomheder ville kun være Forbudet paa endnu større Ulykker. Alle Græske Jndvaanere have taget Flugten til deres Europæiske Venners Huse men som kun ville være en svag Beskyttelse imod deres uforsonlige Fienders Jndtrængelse; og en anden Efterretning som man over England fra Constantinopel melder: at 76 Kiøbmænd, alle formuende og anseelige Personer, ere blevne henrettede paa den meest umenneskelige Maade, uden lovlig Undersøgelse, uden Dom, ja selv uden man har beskyldt dem for det Mindste. Efter denne Henrettelse sendte Regieringen, som man hører, befaling til Tropperne i Valachiet og Moldau, at de skulle standse i deres Tilbagemarsch, af Frygt for at denne nye Udaad skulde have tilfølge, at den Russiske Grændse-Armee skulde ufortøvet tage Hævn derover. - Der berettes fra Smyrna, at den Engelske Fregat Cambrian har imellem Samos og Chios seet den Tyrkiske og Græske Flaade i Nærheden af hinanden; men at de endu ikke vare komne i Fægtning med hverandre. – At Corschid Pascha er bleven slaget af Grækern bekræftes. Han var nemlig marscheret fra Albanien ind i Thessalien for at forene sig med Paschaen af Macedonien, og havde betalt deAlbanesiske Tropper 6 Maaneders Sold i Forveien, men da de skulde føres i Træfning imod Grækerne saa forløde de ham hobevise, hvorfor han i Hast maatte trække sig tilbage, thi hans Armee bestod af 10,000 Albanesere, 4000 Asiatiske og 3000 Europæiske Tyrkere. Han var trængt frem i Nærheden af Tricala; men der stødte han paa Capitain Diamanti, som forsvarede sig tappert og Chorschid maatte under er stærkt Tab retirere til Janing.