JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Man vil vide, at Hs. Majestæt Kongen nu har approberet det fremlagte Forslag om at oplyse Kjøbenhavn med Gasbelysning. Belysningen overtages af et af de brittiske Gascompagnier, som gjør et Anlæg for Kjøbenhavn og et for Christianshavn, med hvilket Compagnie en dertil udnævnt Commission har underhandlet. Dersom dette forholder sig saaledes, tør Man vente, at denne Belysning tager sin Begyndelse allerede til Efteraaret. Foruden de Fordele, som denne bedre Belysning vil have, fører den ogsaa det Gavn med sig, at Private med faa Bekostninger vil kunne faae Gas ledet ind i Husene, og saaledes erholde en god Belysning, især paa Trapper, Gange og i Boutiqver for let Priis.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Med Hensyn til, at de hidtil udfærdigede Privilegier for Pudder, og Stivelse=Fabriker indeholdt den Bestemmelse, at Fabrikanten ikke maatte udsælge Pudder og Stivelse i mindre Partier end 1 Lpd. af Gangen, har Hs. Majestæt ved allerhøieste Resolution af 26de f. M. behaget at resolvere, at ommeldte Jndskrænkning i Udsalget maa for Fremtiden bortfalde, og at de forhen udfærdigede Privilegiemaae ombyttes med Nye.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Det i Kjøbenhavn nyoprettede Selskab for de islandske Sagaers Udgivelse holdt et høitideligt Møde paa Hs. M. Kongens Fødselsdag, hvorved en smuk Sang paa Jslandsk og Dansk af Professor F. Magnussen blev afsjunget. Til Selskabets Formand valgtes Professor Rask, ViceFormand Major Abrahamson, Secretair Lieutenant Rafn, og Kasserer Justitsraad Langeland. - Af den udgivne Jomsvikinge=Saga paa islandsk og dansk har Göttinger lærde Anzeigen meddeelt en særdeles fordeelagtig Recension af Tydsklands lærde Oldgrandsker Grimm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
For dansk byggede Skibe fra 12 til 40 Commercelæsters Drægtighed, ere gode Fragter at erholde med Been fra de danske Provindser til Hull i Engelland. Man behager at henvende sig til Handelshuset Christen Noe & Comp. i Kjøbenhavn, eller til Hr. W. F. Born i Holbech. - Men hvorfor kunde vi ikke bruge vore egne Been, og anskaffede os Knusemaskiner, J Handelen finde Sukkere Søgning tildeels til høiere Priser. Hvide Havannah Sukkere ere betalte med 1 Mk. 9 s. pr. Pd. uden Told. Kjøbenhavnsk Sirup er ligeledes steget til 10 Rbd. pr. 100 Pd., og hvad der er omsat af Specier har ligeledes været til høiere Priser. J Kornhandelen har ogsaa yttret sig mærkeligen mere Lyst til Spekulationer, som Man ifølge Tidernes Forhold maa haabe vil vedvare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Der er i denne Tid lagt ud af Bommen ved Kjøbenhavn et Dampskib, hvis Maskinerie skal være gjort her, og det, som Man vil vide, efter Perkins ny Methode. - Handelstidenden yttrer det Ønske, at Maskineriet paa dette Skib maatte, forinden Fartøiet sættes i Fart, blive undersøgt af kyndige Mænd; saameget mere som PerkinsMethode, saavidt vides, endnu ikke er anvendt paa nogen betydelig Maskine og mindst paa et Dampskib. Efter denne Methode indsluttes Vandet, som høist voldsomt condenserer Damp, i et gloende heed Metalkar, som Man kalder Dampavleren (generator), og Sikkerhedsventilen, som ved de matiske Maskiner i Almindelighed kun er betynget med 618 Pund paa hver Qvadrat Tomme, betynges her med 1000 Pd. paa hver Qvadrat Tomme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
I Kjøbenhavns Aviser læses følgende moersomme Avertissement af 16de Februar: "Den ikke ubekjendte Person, som løb bort med en røget Skinke Fastelavns Mandag fra Nørrebroe No. 14, ønskes en god Apetit, og skulde denne Skinke ikke have været tilstrækkelig, da kan han afhente en lignende paa samme Sted. Cours den 1ste Marts. Hamb. 2 M. 217, a vista 220. Spec. 221. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s.a 13 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820, uden Renter) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. eller 113 1/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro& Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier, 17 3/4 a 18. - Svenske Sedler 51. - Asiatiske Actier, Viborg, den 2den Marts.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Tamperdagen den 23de Februari har bragt os Nordost og østlig Vind med bidende graa Kulde, Snee og Frost. - I Gaar den 1ste Marts skinnede Solen dog - Stærene, have flokkedes mod dette Vinterveir - Det syger i Dag at Nordost. Paa Hestemarkedet i Gaar vare vel endeel Heste især Øster fra; men der fandtes ingen Kjøbere. De gaae altsaa til Randers, for der at prøve deres Lykke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
J Anledning af det i No. 24 af Samleren, af en paalidelig Mand, der selv har seet det, Jndsendte om Vesterhavets Jndtrængen ved Kysten af Harboeøre og Thye, bør Enhver, der kjender noget til deslige Rædselsoptrin, ønske: at det maatte lykkes ved Konsten forbundet med Naturens Hielp, at standse den aabnede Kanal fra Vesterhavet ind i Landet. - De forhen hørte og læste Spekulationer om: paa denne Maade at faae Skibsfart fra Vesterhavet, til Kattegat, maae for enhver Sagkyndig være af liden Værd, naar man betænker hvormange Enge og lavtliggende Egne derved paa en lang Strækning ville ødelægges; men - var der endog ingen anden Bevæggrund til, at lade Ønsket fare, da var det vel Liimfjordens nu indbringende Fiskerie, der ernærer saa mange Fattige. At faae Havvandet ind i Liimfjorden, er det samme, som at fordrive og dræbe alle de Færskvandssiske der nu findes. At Saltvandsfiskene skulle gaae i Fjorden, er endda meget uvist og neppe tænkeligt, da de endog nu fiskes indtil 2 Mile fra Land ved Havkysten. - Rimeligere er derfor Ønsket om at den aabnede Kanal, maatte ved konstig Dæmning, ved "bedst ved Træværk, som Sandet snart kunde overskylle, tilstoppes. Hvo der kjender noget til den Magt, hvormed Vesterhavet i Storm af Syd- og især Nordvest, kaster sine Bølger ind over det brede Jydske Rit, bortskyller Sandbankerne med Kysten og fordærver de nærmeste Byers Omgivelser, saa at Qviksandet blødgjøres og Overfladen bliver skilt ved sin ringe Frembringelsesevne, vil vist nok ønske: at dette saa ødelæggende Flyvesand ikke faaet sin Fart forlænget. Af Fiskeriet paa Havet leve nu en stor Deel haardføre og arbeidsomme Fiskere og forsyne Landets Markeder med Tørfisk, ja føre dem endog færske langveis bort. Gav Man Liimfjorden til Priis for Havet, vilde Agger og flere Sogne liide meere, end Man kan forudsee, paa Grundeiendom og det vilde maaskee skade Fiskeriet baade paa Havet, og i Fjorden forstyrre de nuværende Legestæder for Aal, Helt, Brasen, Aborrer, Gjedder og Sild. - Hvad ville f. Ex. Nibe, Løgstøer og Sallingsunds Sildefiskerie ikke derved tabe? Hvo der vil Nørrejyllands Vel - og hvo der har seet det oprørte Vesterhavs ødelæggende Magt, der i Aarhundreder bortrev saa betydelig en Strækning af Jyllands Vestkyst, og dannede Sandbjerge paa Havbunden, der under Navn af Riffet er saa bekjendt og ødelæggende for Søfarende og disse Egnes Beboere, maae vist nok ønske: at den Danske Regjerings Bestræbelser for ved Plantninger at dæmpe det oprørte Flyvesand, fremdeles maae fortsættes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Aalborg Kirker. Tredie Søndag i Faste prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Begravet. Den 4de Marts, Mad. J. M. Møller, 29 Aar 3 Maaneder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Ved Tallotteriets 1053de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 62. 11. 32. 83. 83.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Bekjendtgjørelser. At det behagede det alvise, urandsagelige Forsyn i Morges Kl. 9, ved en stille og rolig Død at bortkalde fra det Jordiske til Fredens stille Boe, min inderligt elskede, mig stedse uforglemmelige, Kone, Jacobine Marie, fød Wesenberg, i hendes Alders 30te Aar, efterat hun havde neppe i et Aar været min hulde og ømme Ledsagerinde paa Livets Bane, og skienket mig en Søn, meldes herved, med dybtsaaret Hjerte, fraværende Slægt og Venner, af mig, hendes efterladte, trøstesløse Mand, J. Møller. Aalborg den 27de Februar 1825. Udfløttergaarden Blegkildegaard, staaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 1 Skpr. 3/4 Alb., beliggende i SønderKongerslev Sogn, Hellum Herred, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan strax tiltrædes, naar Lysthavende inden den 20de Marts førstkommende derom accorderer med Eierinden paa Siegsgaard. J Mangel af Salg underhaanden, bliver bemeldte Gaard stillet til offentlig Auction til Bortsalg. Godt Havefrøe og Frugttræer faaes hos Jngstrup i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Hauge- og Blomsterfrøe, Frugt- og Plantage træer m. m., alt frisk, ægte og af bedste Sorter, ere nu som sædvanlig, at faae hos Undertegnede. De meget billige Priser paa Frøet for i Aar erfares af Priis=Couranter, som gratis faaes hos Henrick Bech, Handelsgartner i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Paa en af Byens reele Gader er en Sal med Sovekammer i anden Etage, strax at erholde til Leie, ligeledes er et Værelse i underste Etage, alt med eller uden Meubler, for eenlige Personer, ligesom og Kosten kan bekommes i Huset, paa billige Vilkaar. Addresse-Contoiret giver nærmere Underretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Godt Hvedemeel faaes i lispundviis a 5 Rbmk. hos Philipsen & Lipmann.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Mit Leiested paa Algaden, tæt ved Siden af den saakaldte Memhauges Port, er til Leie. Peder Hassing.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Den saakaldte Fabrikgaard i Sophiendahl Bye, med det ved Samme for nylig istandsatte Teglværk, kan faaes i Forpagtning paa flere Aar fra 1ste Mai næstkommende. Mine 2de Leievaaninger, beliggende i Braskensgade, bestaaende af 6 Fag Huus, en Etage, Grundmuur til Gaden og Qvist til Gaarden, hvori er 4 Kakkelovne, ere underhaanden at faae tilkjøbs. Man behager at henvende sig til mig. Marie, sal. Brochmans Enke. Mildhed og ægte Menneskekjærlighed, et Grundtræk i den Oldenborgske Stammes Characteer, viist i en Tale, holden paa Kongens Fødselsdag den 28de Januar 1825, i Selskabet. Polyhymnia i Aarhuus, af Jens Hornsyld, Pastor emeritus, Ridder af Dannebrogen. Faaes indheftet for 24 s. hos Vogelius, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
En juridisk Embedsmand, der til 1ste Maj behøver en duelig Fuldmægtig, der i flere Aar har havt Constitution som Embedsmand, vilde behage at henvende sig til P. D. Faber, paa Ferdinandinesdal. Blanketter, trykte efter det anordnede Schema, hvorefter Sygejournalerne skrives, som medfølge Apothekerregningerne for de Syge, som have nydt frie Cuur paa offentlig Regning, faaes paa Addresse-Contoiret for 3 Mk. Tegn Bogen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Hvor en duelig Pige kan faae Condition til 1ste Maj, anvises fra Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Proclama. Ved Proclama som læses ved Landsoverretten i Viborg og Horns Herreds Ret ere de som maatte have noget at fordre efter den her i Byen afdøde Cancellieraad Henrichsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Frederikshavn den 20de Februari 1825. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Ved Proclama som læses ved Landsoverretten i Viborg og Horns Herreds Ret ere de som maatte have noget at fordre efter den her i Byen afdøde Enkemadame Ane Hedevig Billeschou, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Frederikshavn den 20de Februari 1825. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Alle de som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter den i Abildgaard eller Smidien i Karup Sogn ved Døden afgangne Selveier Christen Jensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre. saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter. Sæbye den 19de Februari 1825. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Licitation. Tirsdagen den 15de i denne Maaned Kl. 10 Formiddag forretages Licitation paa Raadstuen her i Byen over Opførelsen, af en grundmuret Bygning, 42 Alen lang og 14 Alen bred, bestemt til Skole m. v. for denne Kjøbstæd. Overslag, Tegning og Conditioner er at erholde til Eftersyn paa mit Contoir, og det bemærkes, at Leverancen saasom af hugne Kampesteen til Fod, Kalk m.v., saa og Transport af Steen og Muursand med flere Ting vil, efter Omstændighederne, særskilt vorde opraabt. Samme Tid og Sted bortsælges den forrige Capellanbolig med en tillæggende Grund. Hjøring den 2den Marts 1825. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Auctioner. Over Christiansminde Gaard og Veirmølle ved Hjøring, tilligemed Besætningen og Jnventariet ved Gaarden, bliver Onsdagen den 6te April førstkommende, Kl. 10 Formiddag afholdt offentlig Auction, alternatim til Bortsælgelse, Forpagtning paa visse Aar, eller Fæste paa Livstid. Møllen, der er af hollandsk Bygningsmaade og forsynet med Grynværk, er, som bekjendt, en særdeles indbringende Eiendom og Gaardens Jorder, som ere gode, skatte af privilegeret Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fkr. 2 1/4 Alb. Auctionen fremmes paa Gaarden selv og Conditionerne ere fra den 16de i næste Maaned til Eftersyn hos Procurator Westerby her i Byen og paa Addresse-Contoiret i Aalborg. Hjøring den 27de Februarii 1825. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Torsdagen den 24de Marts, Formiddag Kl. 11, opraabes til Bortforpagtning paa 10 paa hinanden følgende Aar, Overdrevet Veirholmen, beliggende i Seilflod Sogn, staaende for Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., paa de Conditioner, som ved Auctionen nærmere skal blive bekjendtgjort, og som 8 Dage for samme ere til Eftersyn hos Undertegnede. - Auctionen afholdes i Fjellerad Tinghuus. Lindenborg den 28de Februar 1825. Kirstein.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Da der ved de afholdte Auctioner ikke er skeet noget antageligt Bud paa den Jørgen Nørgaard tilhørende for Skatterestances udlagte Jagt, de 3 Brødre kaldet, drægtig 9 Commercelæster, saa bliver bemeldte Fartøi med Jnventarium atter stillet til Auction, der er berammet at afholdes paa Aalborg Byetingsstue Tirsdagen den 8de Dennes Formiddag Kl. 10. Fartøiet er beliggende i de Herrer Wigelsens Havn, og Conditionerne samt Jnventarielisten ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Aalborg den 1ste Marts 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Den af Lieutenant og Kjøbmand von der Osten forhen beboende Gaard paa denne Byes Vestergade med tilliggende Jord paa Søndermarken af Hartkorn 3 Fdkr. 1 Alb., bliver for Gjeld til Overformynderiet, stillet til een eneste Auction til absolut Bortsælgelse Tirsdagen den 15de Marts førstkommende Formiddag Klokken 10. - Auctionen afholdes paa Raadstuen, her i Byen og bemærkes at Gaarden formedelst sin Beliggenhed, beqvemt kan afbenyttes til Handel eller anden Næringsbrug. Sæbye den 23de Februari 1825. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-05
Efter Overeenskomst med vedkommende Eier og Panthaver, bliver det af Kjøbmand Abraham Marcus forhen beboede Sted paa denne Byes Vestergade, der er indrettet til Beboelse for 2de Familier, stillet til en eeneste Auction, som holdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 15de Marts førstkommende Formiddag Kl. 11, til absolut Bortsælgelse efter de Conditioner som forinden kan erfares hos Undertegnede. Sæbye den 23de Februari 1825. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-07
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-07
Spanien. Om Kongens Sundhedstilstand har Man forskjellige Beretninger. Den 8de f. M. har Kongen, ifølge et fransk Blad, prøvet paa at forlade Sengen, men kunde ikke taale det, og maatte siden ligge. Den 11te og 12te har han befundet sig bedre, men kunde dog ikke forlade Værelset, og lod kun faa Personer komme til sig. Derimod forsikkrer Etoile, at han den 16de gjorde en Spadseretour i Omegnen af Madrid. Man taler om, at der skulde skee en Forandring i Ministeriet, saasnart Kongens Sundhed, tillod ham at give sig af med Forretninger. Kongen har endog for lang Tid siden af Mistroe til Hoflægernes Duelighed maatte lade den berømte Dr. Castello kalde, endskjøndt han er bekjendt for at ynde det constitutionelle System. Han forlader nu ikke Kongen, og maa om Natten sove i hans Værelse: en Omstændighed, som Fanatikerne ikke ynde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-07
J et Ministerraad, der nylig er holdt, blev det foreslaaet, foruden den til St. Petersborg afsendte overordentlige Gesandt, ogsaa at sende Gesandter til Berlin og Wien, hvilket Forslag dog ikke fandt almindeligt bifald; som Man troer, af den Grund, at det Sprog, som den østerrigske Gesandt fører, er, om just ikke de af det brittiske Kabinet angaaende Sydamerica tagne Forholdsregler gunstigt, saa dog heller ikke fjendtligt imod dem. Jmidlertid forkynder Etoile en Seier, som den lader de spanske Anførere have pundet over Bolivar den 17de September mellem Hugmanga og Cuzco, ligesom den og melder Columbiernes fuldkomne Fordrivelse fra Peru &c., og i Spanien har Raadet af Castilien tilligemed Ministerraadet lagt 3 Orgahisationsplaner for Sydamerica, naar Samme kommer under Spanien igjen, som Man med Bestemthed venter, Til denne Hensigt har da og Paven gjort Sit, i det han har udstædt et Circulaire til Erkebisperne og Biskopperne, hvori han formaner dem til at bestræbe sig for Fredens og Rolighedens Gjenoprettelse og anvende al deres Magt som Geistlige til at føre de forvildede Gemytter tilbage til Lydighed mod den legitime Autoritæt. Gen. Reiset har, da han ikke ifølge hans Jnstruxer fik Oplysning om Aarsagerne, hvorfor adskillige Fanger vare arresterede, truffet Anstalter til at hindre Dommens Fuldbyrdelse imod disse, indtil han faaer Ordre fra hans Hof, og har imidlertid oprettet et særegent Bureau til at modtage alle Bønskrifter fra slige Fanger. Der synes dog derfor ikke at herske nogen Misforstaaelse mellem ham og Gen. Caro. - Alcalden i Jrun har paa aaben Søe ved Toldvæsenet ladet borttage 2 til Bayonne bestemte Baade, der vare ladede med Penge; i den ene befandt sig nemlig 40000 og i den anden 100000 Realer. - Det hedder, at der snart skal gaae en stærk Division franske Tropper over Bidassoa for at erstatte dem, der skulde bryde op til Estremadura og Galicien; ligesom der og tales om, at spanske Tropper under Gen. Ullmann skulle opstilles paa Grændsen af Portugal. - Ved Lerida skulle Jndvaanerne af 4 Byer have væbnet sig og være trukket ud imod en femte Bye og leveret en Fægtning, hvori Mange omkom: Man maatte sende Tropper fra Lerida for at skille dem ad. Politiet i Madrid, har opdaget et af unge Mennesker bestaaende Frimurerselskab (kaldet: Riegoselskabet), hvorfor Regjeringen har ladet lukke de Skoler, hvori hine unge Herrer ere blevne dannede. Antallet paa dem, der for denne Sags Skyld sidde arresterede deels i Madrid, deels i Provindserne, angives allerede til 50, af hvilke den Ældste ikke er fulde 27 Aar gammel. - Tolden paa Jndførelsen af Sukker fra de spansk americanske Besiddelser er nedsat til det Halve og paa Kaffe reent eftergivet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-07
Nord=America. De forenede Staters beundringsværdige raske Fremskridt i Cultur, Velstand, Magt og Dannelse, fortjene i vore Dage saameget meer at lægges Mærke til, som Tiden er kommen, da Europa og America ville træde i et mere levende Forhold sammen. For 330 Aar siden var de forenede Staters Gebeet endnu ikke opdaget. Hundrede Aar senere boede der endnu vilde Jndvaanere og glubende Dyr, og paa en Landstrækning, som nu befolkes af 10 Millioner Mennesker, dreve dengang kun nogle nomadiske Stammer, omkring for at stille deres Hunger. J Aaret 1778 (altsaa endnu ikke for 50 Aar sidden) beløb det, som de forenede Stater kunde spare fra deres egen Fortæring for at sælge det paa Moderlandets Marked, for derfor at forskaffe sig andre Fornødenheder, sig endnu ikke til 50 Mill. Franker. Nu vinde de aarligen ved deres Jndustrie, Agerdyrkning og Jndførsel, saavel egen, som fremmed, i det Hele 2897000000 Fr., som omsættes i Handelen. Deraf udføres for 403991000 Fr. og forbruges i Landet 2493000000 Fr. Den udenlandske Handel omfatter: Udførselen af indenlandske, industrielle og Landproducter for 261991000 Fr.; af udenlandske Producter 142000000 Fr.; egen Jndførsel 352000000 Fr. og fremmed Jndførsel 31000000 Fr. Beløbet af den hele inden, og udenlandske Handel i de nordamericanske Fristater er 3683000000 Fr. Saameget formaaer i een eneste Generation et arbeidsomt, dueligt, oplyst Folk, der forstaaer at benytte sine Hjelpekilder og Forhold, for stedse meere at hæve sin Handel, stedse meere at vinde af sin Agerbund, sin Kunstflid, sine Bjergværker, og derved at forøge sin National-Rigdom paa en høist mærkværdig Maade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-07
Tydskland. Medens andre Folks og Staters National-Rigdom og Velstand unægteligen ere i en hastig Fremvext, saasom Nordamerikas og Engellands, ogsaa Frankerigs, stiger i Tydskland alle Næringsgrenes Ruin og den offentlige Nød, ei alene blandt Landmændene, men i ethvert borgerligt Erhverv i saadan en Grad, at ei alene Regjeringernes levende Opmærksomhed vækkes, men ogsaa deres Bekymringer. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-07
Det churfyrstelige Ministerium i Hessen har opfordret Landets 22 Amter til at besvare følgende Hoved=Spørgsmaal. foruden mange Bispørgsmaal, som det vilde blive for vidtløftigt her at anføre: 1, Jndskrænke de lave Priser sig til Kornet allene, eller udstrække de sig ogsaa til Landets andre Producter, 2) Har Man at søge Aarsagen til nærværende lave Priser i de sidste Aaringers rige Høst, og isaafald kun betragte den som overgaaende, 3) Saafremt Spørgsmaalet under No. 2 kun for en Deel skal bejaes, og altsaa og stedsevarende Aarsager ere at antage, hvilke ere da disse Aarsager, navnlig i Churhessen og sammes nærmeste Egne? Herved bliver iblandt andet spurgt: Hvorledes rimer sig den Sag, at Befolkningen siden Vaccinationens Jndførelse, og følgelig Consumtionen med, er betydelig forøget, Brændeviinsbrænderiet udvider sig, og dog ere Nødvendigheder, Fortæring og Handel i Landets Jndre ikke forstørret men forringet. Ved at forklare de sande Aarsager til nærværende betænkelige Tilstand, vil det vise sig, om der gives Midler, hvorved Statsbestyrelsen kan forandre eller lette samme. Men derved maa Man ikke tabe af Syne, at Handelens Fremme til Søes ei staaer i Statens Magt, og en Formindskelse i Undersaatternes Afgifter, eller en Forvandling af Samme til Vare, er ugjørlig. Derved maa Man da forklare om det var raadeligt eller mueligt paa nogen Maade at formindske Productionen ved at indskrænke Kartoffel-Avlen, ved at forandre Vexeldriften og ved at frembringe Dyrkningen af Handels- og Fabrik=Planter. Ligeledes maatte Man forklare, hvorledes Afsætningen skulde befordres, og naar Overflødigheden kun var forbigaaende, hvorledes Man da havde at forholde sig med Magaziner eller med at oprette Privat-Selskaber ved Actier; eller hvorledes Man havde at virke med Overfloder, enten til Forbrug i det Jndre eller til Udførsel.