Københavns Adresseavis, 1765-08-05
Om den store Moguls Riges Dyr. (S. No. 86. Jndostan har og mange Dyr, som ere beqvemme og skikkede til baade at bære og trække, som Kammeler, Dromedarier, Muul=Dyr, Eseler, Heste, Oxer og Bøffeler. Kammelerne har her en slem Vane; thi naar man om Natten tager deres Byrde af dem, saa skryder og skriger de og giør en forfærdelig Allarm, men saasnart man legger Byrden paa dem igien, saa ere de gandske stille. Hestene ere meget skiønne, vel dannede og modige. Nogle ere sorte, men de fleste ere hvide, og gandske artig spraglede og plettede Mange har overalt sorte og hvide Pletter, dog findes og de, som har andre lyse Farver. Oxerne ere ikke meget store, og haver en stor Knude af brusket Kiød over deres Forbove. Deres Kiød er meget født og fiint, og meget hvidere end som det af de Engelske, og efterdi de ere meget tamme saa betiener mange sig af dem, og rider paa dem, ligesom paa Heste, omendskiønt de ikkun gaaer et langsom Skrit. J Steden for Bidselet stikker de en eller to smaa Remmer igiennem Brusket af Næseborerne, og binder Enderne sammen til en Strikke, og betiener sig deraf som en Tømme, som de legger om Pukkelen, som er for over Ryggen. De sadler dem ligesom Heste, og naar de faaer noget af Sporenesaa løber de og snart alt for hastig. Over alt i Jndien betiener man sig af dem, og bruges de til at trække baade Careter og Vogne. Ved Enden af Vognstangen bliver de ved et langt Aag som er lagt over Halsene paa dem tilsammenkoblede, og Kudsken styrer dem med den forommeldte Strikke. Disse Oxer ere af adskillig Størrelse, og særdeles meget hærdede og haar føre, saa at nogle kand gaae femten Mile i en Dag. Her falder et Slags Oxer som er næsten sex Fod høye, men de ere meget rare, og et andet Slags som de kalder Dverge, efterdi de ere ikke tre Fod høye. Disse har ligesom de andre en Pukkel paa deres Ryg, gaaer meget hastig, og bliver brugt til at trække de smaa Vogne. Til saadan Kiørsel bliver de hvide Oxer meget høyt agtede, men de ere meget dyre. J den Provinz Asmir ere Veyene meget stenede, derfor lader de deres Oxer beslaae, naar de vil reyse noget langt bort. Bøffelerne ere der meget store og stærke, de har en glat Hud uden Haar og giver fortræffelig Læder. Hunnerne af Boffelerne giver meget god Melk, men deres Kiød er hverken saa velsmagende eller saa sundt som Oxe=Kiød. De bliver stærk brugt, og maae bære det fornødne Vand for hele Familier udi Læder=Sække, som dertil ere gjorte, og hænger paa begge Sider. De Jndostanske Faar forskielles fra de Engelske, ved deres store Kiød fyldte Rumper, som ere meget tunge. Deres Kiød er meget skiøndt men deres Uld slet. Jndostan er meget plaget med krybende Dyr og Jnsecter, hvoraf nogle ere af en meget stadelig Art, iblandt dem er først Fiirbenene, Scorpioner, Slanger og Rotter. Fiirbenene ere smaa og af mørkegrøn Farve, man seer dem ofte i Husene, men ere ikke skadelige som de andre tre ommeldte Slags ere. Scorpionerne er over alt, og kryber ofte ind i Husene, fornemmelig naar det er i Regn=Tiden. Den er af Skabning og Størrelse som en Krebs, og seer sort ud ligesom de, førend de bliver kogte. De har en liden rund Rumpe som staaer ordentlig lige i Veyret, og kand legge den paa deres Ryg. J Enden af samme sidder Braaden, hvilken de ikke som andre forgiftige Creature, trækker ind i Livet, og støder ud igien, men har den altid i Beredskab til at stikke med. Den er meget skarp og haard, ikke lang, men kroget som en Høys=Kloe. Dens Stik er meget smertefuld og dødelig, dersom den Stukne ikke strax bruger Raad derimod. Dertil er Scorpion=Olie got, hvormed den beskadigede Deel maae smøres, og som er baade en sikker og hastig Cuur. Eller og, naar man kand fange Scortionen, og knuse ham i Stykker, da er det olieagtig Væsen som han giver fra sig et hastig Hielpemiddel. Jmidlertid siger man, at Brænden er den beste Lægedom. Man tager et gloende Kull, og holder det saa længe og saa tæt op til Saaret som mueligt. Forgiften forhindrer at Patienten slet intet kand føle til Jlden, hvor man da seer hvorledes Forgiften lidt efter lidt trækkes ud af Saaret, og inden en stakket Tid er han igien fuldkommen frisk. Undertiden bliver her Slangerne brugte til at fuldføre Dødsdommen, over en Dødskyldig. Vores Forfatter fører et Exempel an om en Mand, som havde slaaet sin Hustru ihiel. Den store Mogul befoel, at man skulle sette to Slanger paa hannem, enhver af dem flyngede sig om hans Been og beed ham oppe ved Livet. Derpaa tog man dem fra hans igien, og Manden beklagede sig jammerlig, at der løb saadan heftig brændende Jld igiennem alle hans Ledemod, og hans gandske Legeme begyndte stærk at hovne. Han blev næsten et Qvarteers Tid staaende paa sine Fødder, siden faldt han need og døde en halv Time derefter i største Vine og Smerte. Rotterne ere her meget store og saa dristige at de tør angribe Folk, de overfaldt den Engelske Gesandtes Sr. Thomas Roes Betientere om Natten i de res Sænge, og skambeed dem baade i Fingre, Tæer Næst og Øren, ja i alle de Dele af deres Lemmer som de kunde komme til. De besværligste Jnsecter i dette varme Land ere Fluer, Musketter (stikkende Myg) og Væggeluus. De første sværmer saa tyk om i Dagens store Heede, at deres Drikke=Begere deraf saarlig skulle blive opfyldt, og deres Spise med dem bedekket, dersom deres Betientere, saa længe de æder, ikke med Servietter stod og jagede dem bort Og ligesom de af disse om Dagen bliver plagede, saa bliver de og af de tvende andre Slags om Natten tilstrække lig piinte, og de sidste falder ikke allene med deres Stikken, men endog med deres Biden meget besværlige.