JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Onsdagen den 29 Januarii sidst, som var vor allernaadigste Konges høie Fødselsfest, begave de fornemste af Byens Jndvaanere sig tilligemed Stedets Sognepræst og Herredsfogden, efter forhen skeedte Jndbydelse, til Consumtions Controlleuren. Christian Jegers Boepæl, for der at tage Deel i denne Dags høitidelige Glæde. Ved Ankomsten, Klokken imellem 4 og 5. saaes følgende Jlluminationer anbragte udi de til Gaden vendende 4 Vinduer, nemlig: Udi det første Vindue paa høire Haand saaes Hs. Kongel. Majestæts høie Navn i Cypher, grønt malet med en forgyldt Krone over, og neden under Navnet Hs. Majestæts Symbolum: Gl. ORIA E AORE PAIRI i blodrød Still. Udi det andet Vindue stode disse Ord: Den 29. Januarii med Underskrift: Sallig Dag for Norden, ligeledes med rød Stiill. Udi det tredie Vindue saaes Hs. Kongel. Majestæts, vor allernaadigste Dronning, Juliana Maria dyrebare Navn i Træk, som og Deres Kongel. Holheder, Kronprindsens og Arveprindsens, Deres Navne udi et dobbelt F. alle grønt skatterede med denne Underskrift: Rigets Piller, i blodrød Stiil. Udi det fierde og sidste Vindue stod denne Strophe med blodrød Still: Store Konge! Landsens Fader! Allerømmeste Monark! Stiig i varig Lykkens Grader! Længe lev for Dannemark! De indbudne bleve beværtede med en Kop Kaffee, og siden ud paa Natten med koldt Kiøkken. Ballet aabnedes af Hr. Forvalter Alhorn, og vedvarede til anden Dags Morgen Klokken 7, og bleve Skaalerne ikke heller forglemte, men 1000 Velsignelser bleve tilønskede det ganske Høikongel. Arvehuus af alle Tilstedeværende. Aalborg den 20 Februar.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Under Dato Christiansborg Slot den 13 Januarii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning for Danmark, angaaende Consumtions Erlæggelsen og Tilbagegivelsen af de indenrigske consumtionsbare Vare, som ikke fortæres i de consumtionspligtige Steder, hvor de ere indførte, voxe eller falde.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Til Hielpe=Cassen. Den 16, hujus indsendt med Hosskrift: Lad mig Løn af Naade faae. 1 Rdlr. Den 20. Ligeledes med Hosskrift: Jon. 2. v. 10. Er 3 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Døde. J forrige Maaned Hr. Johannes Prætorius, Præst ved Brødre Meenigheden i Christiansfeld. Den 13, hujus Pigen, Maren Andersdotter, i sit 47 Aar. Den 14. Mester Skoemager, Anders Tønnesen, i sit 39. Aar. Den 16. Consumtionsbetient. Lars Severin Nysom, i sit 40 Aar. Den 18. Bundtmager Schubarts Hustrue, Anne Larsdotter Løngberg, 64 Aar. Samme Dag Lauge Hartvig Bisgaard, 29 Aar. (Følgende er indsendt.)
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Naar man har læst alt det, som er skrevet og QvægsvagheViden, saa kan man dog ikke med Vished bekræfte, hvad den sande Aarsag er til Svagheden, og hvor den har sit Sæde. De Grunde ere ligegyldige, at saadan Svaghed kommer af en smitsom Luft, eller af fordærvet Foder, eller af staaende raaden Vand, eller af Fæets Forkiølelse eller Hidsighed, og Erfaringen bekræfter det ene saa got, som det andet. Kiendetegnene paa Svagheden ere adskillige, ved nogle Fæe hoveder finder man Kuld, ved andre Heede, paa nogle rinde Øinene, paa andre løber Skarn og raadne Vædsker af Mund og Næse, paa nogle en Halsen opsvornet, andre have Blægner under Tungen; det ene drikker gierne, det andet har Væmmelse til at æde og drikke, det ene laxerer, det andet er forstoppet, med videre. Svaghedens Sæde er altsaa snart i Halsen, snart i Maven, snart i Blodet, snart i Jndvoldene. Aarsagen til Sygdommen, være sig hvilken den er, saa haver jeg dog mærket en almindelig sand Anmærkning. Jeg har været ved Qvægsvagheden i Pfalz, i de Brunsvigske, Preussiske, Brandenborgiske, Meklenborgiske og Holsteenske Lande, og min Anmærkning har ikke slaaet mig feil: at det syge Qvæg har alletider manglet frie Transpiration eller Aandedræt; at det alletider er død, naar det ikke kunde transpirere eller drage sin Aande; men at alletider den farlige Crisis eller Udfald paa Svagheden var forbi, og Fæet skulle blive bedre, saasnart det kom i Sveed. Jeg og fleere tænkte altsaa at tilveiebringe et sveeddrivende Middel, og jeg har at takke en retskaffen Præst for denne Aabenbarelse.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Dette Lægemiddel bestaaer i et Pulver af saa væsentlige Deele. Enhver maae forundre sig over dets hastige Virkning. En Oxe, Koe og Kalv, Hest, Sviin og Faar, som bliver indgivet dette Middel, sveeder i en kort Tid deraf, saa at det hvide Skum staaer paa Kroppen, som alletider maae aftørres, indtil Sygdommens Materie er udtrukken. Dermed ere mange Prøver gjorte i store Fæestalde med det syge Qvæg curative, og med det sunde Qvæg præservative, og det har ikke slaaet feil; det syge Fæe bliver alletider bedre, og det sunde Fæe ubefængt. Ved syge Heste, Sviin og Faar, gjør dette Middel lige godt Virkning, og skadelig kan det overhovedet ingenlunde være.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Det slette Veir, som vi den ganske Sommer have havt, de stærke Vinde, Fugtighed, og den tidlig kommende Frost, det paa mange Steder af Regn fordærvede Høe og Korn giver os lidet Haab, at beholde vores Fæe sundt, og enhver Landmand giør vel og handler forsigtig, ved at lade sit Fæe bruge noget i Tide. Jkke Egennyttighed, men Menneske=Kierlighed har bevæget mig, at tilbyde dette Middel herved offentlig. Den Umage, at lade det tilberede, vil jeg med Fornøielse omsonst tage mig paa, allerne mit Udlæg vil jeg have betalt. Men at jeg ei skal sætte mig i alt for meget Besværlighed med Correspondenter, kan man udenlands, hvor ingen Bancosedler ere at faae, ikke sælge i smaa Portioner. De derfor, som vil have dette Middel udenlands, maae sende mig en Specie Ducat, og nyde derfor 5 Lod af dette Pulver. Hvo som her i Landet vil have dette Middel, maae sende 1 Rigsdalers Bancoseddel til mig, og faaer derfor 2 Lod med omgaaende Post. Da nu over 50 Portioner indeholdes i 2 Lod, saa koster hver Portion ikke engang i Lybsk Skilling. Dette er altsaa lidet, for at conservere et Høvde. Breve og Penge maae portofrie mig tilsendes. Enhver, som beviislig har brugt dette Middel rettelig, men dog imod al Formodning skulle have mistet sit Fæe af denne Sygdom, skal, saasnart han anmælder sig, strax bekomme dobbelt Erstatning for det Pulver, han frugtesløs har betalt. Fattige Folk, som ikkun have et eller tvende Stykker Fæe, skal dette Middel omsonst blive givet, naar de her afhente det. Ved enhver forseglet Paqve skal følge nogle Brugsedler med.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Efter nogle Aar, naar Publikum er overbeviist om, at dette Middel fuldkommen staaer sin prove, vil jeg offentlig lade det bekiendtgiøre. Enhver som vil forskaffe sig dette Middel, betiener sig af følgende Adresse: Til Eieren af Syndersthoed." per Weyle i Jydland. ) Den nu værende Eiere af Syndersthoed er (S. T.) Hr. Baron Krohne, Polsk Geheimeraad &c.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Bekiendtgiørelse. (idstafvigt 4 Febr. udkom her fra Bogtrykkeriets Presse det første Stykke af Bidrag til Bellettristiken eller de skiønne Videnskaber. De der her have subscriberet paa dette Maaneds=Skrift og ei allerede er samme tilsendt ville behage at lade det hos mig affordre ligesom og de, der endnu ville subscribere, kunde bekomme samme, men da enkelte Hæfter ikke kan overlades adskilte, saa maae derfor enhver subscribere paa den heele Aargang enten her, eller paa de anmældte Steder.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Selskabet indrykker alle hældige Originaler og lærde Bekiendtgiørelser, naar samme indsendes Postfrie med Udskrivt: Til Bogtrykkeriet i Aalborg, som besørger de Bellettristiske Bidrage.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Prisen for hele Aargangen er her i Aalborg 9 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir, men paa andre Steder betales for Afsendelse med den Agende Post 3 Mark meere. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Jos C. Thygesen er god reen Rug at faae til Kiøbs a 3 Rdlr. ) J Mark Tønden.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
En Person, vel oved i at regne og opvarte ved et stort SpiseSog Skienkebord, og andet Vertskab, af Troeskab og god Hukommelse, kan Hr. Jac. Saurbier strax eller til Paaske anvise en god og fordeelagtig Condition. Rin tilhørende og iboende Gaard, beliggende paa Nørre De gade her i Byen, bliver stillet til offentlig Auction uden Kakkelovne Fredagen den 28 Februarii næstkommende Klokken 2 Slet og Eftermiddagen. Johannes Gram.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Jos Søren Holm, Gartner, boende i Vandgaden, som gaaer ned fra Skolegaden kan ligesaavel i dette Aar, som i forrige Aar, bekommes frisk og godt Havefrøe; og Blomster=Svibler, m. m. for billig Priis. A. H. H. Hos Andr. Haarboe faaes gode Monstene af Ster I relse som Lybske, og samme Fason, for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Auction. Efter Ordre fra vedkommende Eiere bliver S paa Asdal Strand paa Hiritzhaltz i Vensyssel Onsdagen den 5 Martii næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet foretaget og holdet offentlig Auction over en deel ganske nye Seil, Ankere, Touge med videre staaende og løbende Skibstakelage, alt i landbierget fra Capitain JacolWegener af Stettin, hans der Natten imellem den 28 og 29. Decembr. sidst forulykkede Galliote, de junge Johannes kaldet, samt bemældte Skibs Vrag. Ligeledes vorder derefter bortsolgt 141 Sækker tør Hvede, og circa 50 Tønder tør Rug, fra bemældte Skipper Wegeners strandede Skib i Land bierget, og paa Hørne Kirkes Loft oplagt, Conditionerne blive paa Auctionsstederne bekiendtgjorte, og kan de om forlanges, forinden sees hos Hr. Forvalter C. Boerup paa Asdahl. Aalborg den 19 Februar. 1783. Lauriz Winde.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Fredagen den 21. Mart. næstkommende om Formid NB. 6 dagen Klokken 10 Slet lader underskrevne FrantUebersar, i Commission af den Engelske General=Consul, N. Fenwich i Helsingøer, hos Jens Terben i Østerbye paa Læsse ved offentlig Auction bortsælge omtrent 300 Skpd. Russisk Stangjern, i Land bierget fra Capitainerne Sutton, Moody, Bamton og Frater deres i Efteraaret 1778 paa bemældte Læssee Udgrundanstødte Skibe, der vare komne fra Østersøen, og til Engelland destinerede; Liebhaberne ville behagentlig bemældte Tid og Sted, indfinde sig, da Conditionerne, hvorefter Auctionen tager sin Fremme, forud paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjorte. Fladstrand den 18 Februar. 1783. Frantz Ubersax.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
J Buderupholms Skov er godt Bøgebrænde, sat i Favne, at faae til Kiøbs, det er vel 4 Qvarteer langt, a 3 Rdlr. Favnen for hvem, som behager at lade det afhente, man mælder sig her ved Gaarden, da en Karl skal følge med, og forevise Brændet; med Pengene derfor kan det have henstand til næste Snapsting.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
J Mariager Kiøbstæd haves ingen Bager, saadan en Mand meenes, her at kunne finde god Næringsvei, da saavel Rytterne af Garnisonen, som andre fattige og fleere Folk lide Mangel paa at faae fornødent Brød til Kiøbs. Mariager den 9. Februar. 1783. N. Just, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Ved sidste her i Mariager holdte Marked den 7. d. M. fandtes, og blev opbragt, en Lysgænger, hvis øvrige Forhold paa berørte Marked havde gjort ham mistænkelig for grove Laster; Thi, som Omstændighederne fordrede, at samme Person, efter holdte Forhør blev taget i Arrest, saa er og sligt skeet, men alligevel og, uagtet 2de Mænds Vagthold, fandt Personen Leilinded til udi sidst forløbne Nat at undvige. Denne Undvigte kaldte sig ved Navn Henrich Albrethsen, sagde at være i 14 Aar gammel (han syntes ældre) og barnfød i Holme Sogn og Bye paa Marseilisborg Gods ved Aarhuus, han var ved Paagribelsen og Undvigelsen klæd udi Støvler, Vadmels Buxer, en gammel grøn Underkiol, en blakket Vadmels Sartout eller Over kiol, samt Reiseslag paa Hovedet og Hat; Hans Statur er tynd og smaal, samt bleeg af Ansigt, og han synes at være 17 a 18 Aar gammel, han klagede over Skurv i Hovedet. Skulde nogen forekomme en saadan Person, anmodes de herved, at han maatte paagribes og anholdes, da hans Afhentelse skal blive besørget, naar jeg derom maae blive underrettet. Mariager den 9. Februar. 1783. N. Just. Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1783-02-21
Jisdagen den 4 Mart. førstkommende lader Dreiermester Jo& han Friderich Svartz udi hans iboende Huus i Nyegade ved offentlig Auction bortsælge samme ham tilhørende Huus og Eiendom, der er i god beboelig Stand, og rummelig og beqvem til Brug, enten for en Haandværksmand eller Værtshuusmand; samme Dag og Sted bliver og bortsolgt en Deel Jndboe, saasom: Dragkister, Borde, Stole, Sengeklæder med meere, item en stor Deel Redskab til Dreier=Professionen. Thi ville de Lysthavende behagentlig indfinde sig berørte Tid og Sted om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvor Conditionerne vorde bekiendtgjorte. P. U Friderich Soetmanns Opbudsboe i Holme, under FriJnderskrevne beskikkede Opbudsmænd i Birkeskriver Sr. herskabet Marseillesborg ved Aarhuus, finde os beføiede, efter den Opbydendes Forslag, og da han formeener at kunne træffe mindelig Afhandling med sine Creditorer, førend ordentligt Proclama udstedes, herved 3 Gange i de Danske Berlingske Tidender og de Aalborgske Jydske Efterretninger at bekiendtgiøre: at Fredagen den 21. Mart. Klokken 2 Eftermiddag bliver af os et Møde foretaget i bemældte Sr. Soetmanns Boepæl i Holme Bye, hvor samme Tid og Sted samtlige Creditorer ville behageligst indfinde sig, saavel for at legitimere deres Fordringer, som for at blive underrettede om Boets Tilstand, samt høre og besvare den Opbydendes Forslag til mindelig Afgiørelse. Vi formode og udbede os den Føielighed af berørte Creditorer, at de enten personlig ville tage Møde, eller sende saadanne Commissionairer, som efter Boets Tilstand kunde accordere, saafremt Accord er muelig. Aarhuus og Vilhelmsborg den 14. Februar. 1783. A. Giedding. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Handels=Efterretninger. Leverpool den 18 Januar. J forrige Aar ere her 56 Skibe under Dansk Flag ankomne og igien afgaaede.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Rotterdam den 10. Januar. Den europæiske Handel her er meget fordeelagtig, den Vestindiske derimod giver intet uden Tab af sig. Concurrencen, besynderlig til de Franske Colonier, er saa stor, at man der kan kiøbe forskiellige europæiske Varer for lettere Priis end selv i Europa, og den efter Anseende nær for Haanden værende Fred vil neppe forbedre denne Omstændighed. Det Danske Flag søges endnu stedse med Fortrin for andre, helst siden de Algierske Corfarer opbringe Keiserlige Skibe. Det Wienske Hof har underkastet dette Flag en vis Opmærksomhed, som ikke vel stemmer overeens med den Frihed, som er Siælen i Handelen, og kunde deraf let opstaae Processer, imellem Assurandeurerne og dem, som assurere.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
J forrige Aar har her i Havnen været 65, og i Dort 38 Danske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Riga den 18 Januar. Under 29. Novembr. a. p. har den her værende General Gouverneur Hr. Greven af Browne, i Følge allerhøieste Befaling af 23. Octobr. ladet følgende Klæde Forordning offentlig bekiendtgiøre: 1) Cheferne for alle Departementer og deres Medlemmer skulle bære en blaae Kiole med en blaa halvliggende Krave, blaa aabne Opslage med to Knapper at knappe til, med et Hegte i Taillen, almindelige Tvertasker med Knapper, hvid Underfoer: en hvid Vest, og hvide Underklæder med hvide Knæbaand, hvide glatte metal Knapper til Knebet. 2) Kron Officianterne, som have Officeers Caractere, eller staae paa Rang=Tabellen, bære selvsamme Uniform; men de andre Betiente, som ikke have dette Fortrin, bære i Stedet for glatte metal Knapper, Knapper af Kammeelhaar eller af Tøiet. 3) Kronens Under=Betiente, som ikke staae i Officiers Caracterer, bære Kioler som Ober=Betienterne, som og hvide Underklæder; dog skal der være Knapper paa begge Sider af Kamel haar eller af Tøiet til Knebet; hvorhos det er tilladt dem som ere i Cancelliet, at bære sorte eller andre Veste og Buxer, saa har og Februarii. 4) Den samtlige Adel her i Gouvernementet Tilladelse til at bære denne Umform efter Hendes Keiserlige Majestæts allerhøieste Tilladelse. For Resten maae denne Uniform uopholdelig, og i det seeneste til Nyt Aar 1783. være anskaffet. Den ganske Adel af begge Kiøn maae bære Klæder af denne Farve, saaledes at de klædte i en saadan eensformig Klædning stedse skal komme til Residenen, til Hoffet og andre offentlige Steder.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Kiøbenhavn. Hans Kongelige Majestæt har under 15. Januar. allernaadigst befalet, at Galonerne paa Søe=Etatens Uniformer skal afskaffes. Søe=Officererne skal paa deres Kioler bære røde Kraver uden Galloner, og rødt Foer, hvoraf Kanterne skal stikke frem. Denne Uniform skal anlægges den 1. Januar. 1784. De Cocarder, som Søe Officererne nu have faaet befaling at bære, som og den anbefalede Epaulet, skal i Følge samme allerhøist kongelige befaling hverken bæres af afskeedigede Søe=Officerer, af de uden for Tienesten caracteriserede Lieutenanter, eller af de Kongelige Danske Consuler.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
De imellem Engeland, Frankerig og Spanien sluttede FredsPræliminaires, give Anleding til nye Speculationer i Henseende, til Handelen og Skibsfarten. Ved Hamborg skal der ligge 2 Skibe under Ladning for Philladelphia, nemlig et Russisk og et Preussisk, og tre Danske Skibsredere, nemlig en her i Staden, en i Flensborg og en i Altona, have ansøgt om Passer for Expeditioner til Nord=America.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Madrid den 26. Januar. I Gaar har en Coureer hertil overbragt fra Paris de undertegnede Fredspræliminairer imellem vort Hof og Engeland, hvorpaa strax en Coureer er bleven affærdiget til Cadix, at Greven af Estning ikke skal afseile.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Neapolis den 28 Januar. Man har her faaet den Efterretning, at nogle Søerøvere have i Archipelago optaget 4 Koffardieskibe, 2 med Keiserl. Kongel. og 2 med Russisk Keiserl. Flag Der skal sterk trænges paa, at Porten skal holde disse Røvere i Ave.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Pest den 29. Januar. Her ligge endnu ved det Keiserl. Kongel. Skibs Amt for Anker 11 med Artillerie ladte, og til Peterwarden bestemte, Skibe formedelst uroligt Veir.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Fra de Tyrkiske Grændser den 1. Februar. Tyrkerne i Servien forstaae vel kun lidet Tydsk og Fransk, men de have Folk nok om sig, hvilke kan fortolke de Tydske og Franske Aviser for dem, hvoraf de kan have Efterretning om hvad, der foregaaer i Crimm, og om Ruslands Fodringer, og om dets Anstalter og Bevægelser, og derudover i angestfuld Uroe fordoble deres Opmærksomhed.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Rom den 2 Februar. De her ophævede Schweitzer=Ronner=Kloster Bygninger og samtlige Godse ere i disse Dage ved Cardinal Je lada offentlig blevne solgte. Franciscanermunkene her have tilkjøbt sig den heele Kirke=Ornat.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
London den 4 Februar. Efter en nøie Beregning koster Gibraltar de krigførende Magter fra 177, til 1782. for Tropper, Penge, i Levnetsmidler, Ammunition, Skibs Udrustninger, Gage, Forliis, ødelagde Verker o. s. v. nemlig: Spanien 48 Millioner Rdlr., Frankrig 2 Millioner 564000 Rdlr. og Engeland 24 Millioner Rdlr. tilsammen 74 12 Millioner; Fiendlighedernes Standsning i Nordsøen have fra vor Side allerede den 1. hujus derved taget deres Begyndelse, at samtlige Engelske Krigs- og Kaperskibe, som der have krydset, ere kaldte tilbage, de ere ogsaa allerede komne i Dynerne.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Alle gamle Tractater, som hidtil have været imellem Storbrittannien og Holland, skal nøie tages i Overveielse og begge Landes Handelssager skal for Fremtiden indrettes paa en ganske nye Fod.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Siden for nogle Dage vil man her vide, at Congressen vil, saa snart den faaer Efterretning om Fredens fuldkomne Jstandbringelse, bekiendtgiøre en almindelig Amnestie, tage alle Løyalister igien til Naade, og allene vil have General Arnold for ævig forviist fra Nordamerika. Man er nysgierrig for at vide, om Congressen, vil gjøre dette Skridt hvortil de nyeste Beretninger fra Nordamerica have lidet Anseende.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
En af de urimeligste Opdigtelser, som i lang Tid har været gjort, er umodsigelig den, som for nogle Dage sig den har staaet i vore Tidender, og egentlig er laant af Dublin=Register, efter hvilken en berømt Amerikansk General--- ikke skal være af Mandkiønnet, og derfor kan lignes med Pigen af Orleans.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Den 7 Februar. J Forgaars var den Portugiesisk. Gesandt, Ridder Pinto, ved Kongens Leveer, og har aldeles modsagt det ubredte Rygte om hans Monarkindes Død, og endnu tillagt, at Hs. Majestæt var ved den sidste Coureers Afgang ved fuldkommen Sundhed.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Fra Jtalien den 4 Februar. J Notizie deel Monde, som udkommer i Florenz, mældes under Rubrik fra Mayland den 29 Januar. følgende: "Vi have sikker Efterretning, at de Keiserl. Hoffen i Wien og Petersborg have erholdet af Porten det, som de have forlangt, nemlig: Crimms fuldkomne Uafhængighed, en frie Skibsfart paa heele Donau, en modereret Underkastelse af Wallachiet og Moldau, paa den Fod som Ragusa, og en aarlig Tribut til Hs. Keiserl. Majestæt.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Warschau den 5 Februar. Adskillige udenlandske Ministre have forrige Fredag faaet den glædelige Efterretning om den den 20. Januar. i Versailles sluttede Fred imellem Frankrig og Engeland. Fra en fra Wallachiet sig her befindende Geistlig skal strax en Expresser herfra være afsendt til Jassy, paa den at Fyrsten der ufortøvet kan lade denne vigtige Efterretning komme til Constantinopel, efterdi det er Porten meget om at giøre, i Tide at faae denne Efterretning. Krigs Anstalterne skal endnu i Tyrkiet immer fortsættes; man skal ogsaa anlægge Magaziner i adskillige Stæder, dog tvivler man paa, at det kommer til Krig.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Wien den 8 Februar. J Sclavonien er det for ganske nylig under Straf blevet forbudet enten at fange, eller dræbe, en Stær, hvortil Følgende er Aarsagen: Da i forrige Aar Egnene der bleve hiemsøgte af ødelæggende Sværme af Græshopper, har man mærket, at fra alle Egne en Mængde Starer kom tilflyvende, hvilke med foreenede Kræfter ligesom førde Krig imod Græshopperne, og ødelagde en Mængde af dem, hvilke man i Hobetal saae at falde paa Jorden, og ikke aflode derfra, førend den øvrige Sværm var borte.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Versailles den 9 Februar. Hs. Majestæt Kongen har ladet give Greven af Grasse, som igien skriftlig har anholdt om en Krigsret over sig, den skriftlige Forsikring: "Hs. Majestæts Villie gaaer endnu stedse ud derpaa, at hans Opførsel den 12 April skal regelmæsig blive undersøgt og sat i det klareste Lys, saa snart nogle Officerer af Floden, hvilke des Aarsag blive kaldte tilbage til Europa, ere komne til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Paris den 10 Februar. Den 8 hujus kom en Coureer fra vor Ambassadeur i Constantinopel til Versailles med den Efterretning, at Porten skal have gjort Hospodarerne i Moldau og Wallachiet uafhængige, hvilke ingen Tribut meere skal betale til Porten, og ei heller meere skal modtage deres Staters Jnvestitur af Storsultanens Haand.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
J Forgaars er virkelig Fredspræliminairernes Ratification imellem Spanien og Engeland kommen hertil fra Madrid.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
Man siger, at der skal være slutted en Commercetractat imellem Frankrig og Engeland, hvilken allene angaaer Viin. Et Fad Viin fra Bordeaux, hvoraf i Engeland gaves 50 Guineer i Afgivter, skal nu ikke gives meere end 3 Guineer, ligesom af Portugiesiske Viine. Denne Tractat synes altsaa ikke at være fordeelagtig for den Portugiesiske Viinhandling, hvor Viin-Avlen fornemmelig har Fortrinet for Agerdyrkningen. Man bliver allerede nogle Frugter af Freden vaer.
Jyske Efterretninger, 1783-02-28
De offentlige Fonds stige daglig, og det Laan af 200 Millioner paa Livrenter gaaer meget got for sig. Vahrene fra vore Øer falde i Priserne.