Viborger Samler, 1845-09-22
Storbritannien og Jrland. Morn. Chron, er meget utilfreds med Dronning Victorias Besøg i Frankerig, i dette Beseg vil denne Journal kun see en ny Seier, som Kong Ludvigs Philips snilde Politik - og det til Fordeel for et af denne Monarks Yndlingsprojecter, nemlig Hertugen af Montpensters Formæling med Dronningen af Spaniens Søster - attraaer at vinde over det engelske Ministerium. Meget, saare Meget berettiger til den Formening, at hverken det engelske Ministerium eller Dronningen selv er stemt for dette Project, og at de Kjærtegn, som den franske Kongefamilie i den senere Tid saa rigelig yder Dronningen af Storbritannien og Jrland, tildeels skyldes den sine Plan at beseire Dronningens Utilbøielighed for denne Plan. At lignende Konstgreb dog omsider ville forfeile deres Hensigt, derfor er Dronningens Characteer os Borgen; men Ministeriet burde have fraraadet Dronningen denne Reise. Mærkeligt er det iøvrigt, hvorledes Ludvig Philip forstaaer at drage Fordeel af Familien Koburgs Ærgjerrighed for at fremme sine egne Planer. Nogle Medlemmer af det liberale Parti i Spanien have udseet Prinds Leopold af Koburg til Dronningen af Spaniens Gemal, og for Sagen taler Meget, da Prindsen deels ikke hører til et mægtigt Huus, der muligviis ved ham vilde søge at skaffe sig utilbørlig Jndflydeldelse i Spanien, da han er en Broder til Dronningen af Portugals Gemal, og saaledes kunde tjene til at sikkre den gode Forstaaelse imellem Portugal og Spanien, og da han endelig som en Jkke=Bourbon vilde bringe noget frisk Blod i den spanske Kongefamilie og forbedre Racen, Disse Fortrin have imidlertid ikke kunne finde nogen Aner kjendelse hos Ludvig Philip; denne har tvertimod ligefra Begyndelsen skrømtet stor Uvillie imod dette Ægteskab, betegnet Prindsen som engelsk Candidat, og erklæret: aldrig at kunne indrømme at en engelsk Prinds skulde bestige Spaniens Throne. Men naar en fiin Diplomat fremfører enfoldige Grunde, saa tør man sikkert antage, at han har i Baghaanden en eller anden Grund, som han ikke finder det passende at fremføre. Og saaledes tor det ogsaa være Tilfældet her. Prinds Leopold kan man umulig tillægge nogen directe Forbindelse med England; ei heller er det den engelske Regjering, men en Deel af det spanske Folk, der har kastet sit Øie paa ham; det er desaarsag absurd at kalde ham en engelsk Candidat, og det saameget mere, som denne Prinds ved sin Broders Formæling med den franske Konges Datter, Clementine, og ved sin Søsters Formæling med den franske Kongesøn, Hertagen af Remours, er ved dobbelte Slægtskabsbaand knyttet til det franske Kongehuus. Naar derfor Ludvig Philip vedbliver ved sin Paastand, at Prindsen er at betragte som engelsk Candidat, da skeer det kun for at fordre af England som Æqvivalent dette Riges Samtykke til Hertugen af Montpensters Formæling med Dronningens Søster. - Men et saadant Skridt – mener den Palmerstonske Journal - vilde være en afgjort Triumph for Frankerig, og maatte ansees for et ligesaa afgjort Nederlag for England; thi Hertugen af Montpenster vilde i sin Stilling som præsumtiv Thronarving, isærdeleshed paa Grund af Dronningens precaire Sundhedstilstand, meget let erholde en saadan Jndflydelse i Madrid, at den gamle bourbonske Familietractats Væsen netop ved ham atter vilde komme tillive, i det mindste hvad Spanien og Frankerig angaaer Desaarsag sømmer det sig for det britiske Ministerium at anvende ethvert tilladeligt Middel for at modarbeide disse Ludvig Philips Planer, som allerede i Aaret 1830, umiddelbart efter hans Thronbestigelse, ere indledede af ham, da han nemlig ved Pengesummer understøttede Gen. Minas Jndfald i Spanien imod at erholde det Løfte at det liberale Parti engang i Tidens Løb skulde understøtte Planen om en fransk Prindses Formæling med den just den gang fødte Jsabella - Planer, som Espartero gjennemkrydsede, og som omsider bevirkede hans Fald. London, d. 16de Septbr. Morn. Chr. vil vide, at Regjeringen har besluttet at sende Forstærkningst. til Nordamerica. Fra Dublin meldes at flere Skibe ere afseilede til Mexico for der at tage Kaperbreve, iblandt disse Skibe er Sluppen "Shamrock, som en Tid lang har tjent som Toldskib ved den irske Kyst, og som seiler meget hurtig. Frankerig. Den kgl. Ordonance, der sanctioneret det gjorte Bud paa Nordjernbanen er undertegnet og vil vorde bekjendtgjort i Moniteuren. Bekiendte ere Nationals Bebreidelser og Hentydninger angaaende det approberede Bud; kun Frygt for Septemberlovene afholdt den radicale Journal fra at give sin Harme Luft; men den Maade, paa hvilken Journ, des Deb. og la Presse have forsvaret Handelscompagniernes Coalition, der gjorde Ende paa enhver Concurrence, og den senere stedfundne Approbation, har foranlediget et andet radicalt Organ til følgende Udraab: "Den Omstændighed at Statens meest dyrebare Jnteresser haanes og tilsidesættes, giver de meest bestæmmende Rygter Troværdighed; allerede har en Correspondentefterretning aabent bebreidet Pariserpressen, for at have ved strafværdig Eftergivenhed begunstiget deJnfamier, som have fundet Sted, da hiint, af Coalitionengjorte Bud antoges, eller for at have villet dække Nederdrægtighederne ved deres Taushed. Vi haabe, at disse Rygter, ville vorde gjendrevne. Pressen har allerede ved den Maade, hvorpaa den har forladt de Friheder, den skulde forsvare, kun tabt altfor meget i Anseelse og Magt. Hvad bliver der vel af Pressen, naar man finder den at være indviklet i finantsielle Operationer, hvis Spor ere lette at finde? Den Maade, hvorpaa Marschal Bugeaud har taget Afskeed med Befolkningen i Algerien, stadfæster alle Rygter, om hans definitive Tilbagekaldelse. Marschal Soult har med Bestemthed fordret, at Bugeand skulde entlediges fra sin vigtige Post, og omsider drevet sin Plan igjennem; men den bedagede Marschal har tillige forglemt at han derved har kaldt sin Efterfølger i Krigsministeriet (Lepee, de la regence) til Paris. – Den i Cette landede Marschal Buggeand er afreist til Montpellier, hvorfra han vil begive sig til Soultbjerg til Krigsministeren.