Aalborg Stiftstidende, 1838-05-08
J Aaret 1831 truede Uheldige Omstændigheder Belgien med en smertelig Opoffrelse af vore Brødre i Limburg og Luxemburg. Kan denne Opoffrelse endnu være under Qvæstion, efterat 7 Aars forenede Existents har knyttet dem til Belgien, Kammeret, Sire vover at haabe, at de nu paany forestaaende Underhandlinger med Holland ville gaae ud paa at opretholde det belgiske Territoriums Hellighed. - Giver i Nationens Pallads i Brussel, den 28de April 1838. Undertegnet Luxemburgs og Limburgs Deputerede. Under Discussionerne, som dette Andragende foranledigede, erklærede Udenrigsministeren, at der var indløben Rapport fra General Tabor, som bekræftede Factum; de nærmere Omstændigheder kjendte han imidlertid endnu ikke, men af benævnte General vare de behørige Reclamationer strax tilstillede Commandanten i Luxemburg. Hr. v. Metz's Andragende henvistes nu til en Committee. Sagen kom atter til Discussion den 30te April. Addressen til Kongen blev eenstemmig antaget. Allerede tidlig om Morgenen havde alle Kammerets Tribuner væ set besatte med Tilhørere og i Salens Indre trængte Auci sig om de Deputerede fra Luxemburg. Hr. Metz havde havt nye Efterretninger, blandt andre den, at, i samme Øieblik de meest anseete Jndvaanere i Strasser vare samlede for at votere en Adresse, omtrent liig Kammerets, var det i Flækken udbrudt en Jldebrand, der havde ødelagt 27 Vaaninger; efter al Sandsynlighed er den paasat. Forelæsningen af dette Brev, var for Stemningen, hvad Olie er for Jlden. En Collecte, som gik omkring, indbragte strax 3000 Franes for de Brandlidte. Nu aabnedes Mødet. Alle Ministre vare nærværende. Da Udenrigsministeren traadte ind, modtoges han med lydeligt bifald. Man kunde neppe høre Forelæsningen af Protocollen over det foregaaende Mødes Forhandlinger. Committeens Referent, Hr. Oubus, besteg nu Talerstolen. Hans Beretning var kortelig, at Committeen eenstemmig havde antaget Adressen. Præsidentens Spørgsmaal, om Nogen i denne Sag forlangte Ordet, besvaredes benegtende; man raabte kun paa Afstemning og Adressen havde ikke en eneste Stemme imod sig. Repræsentanternes Kammer har altsaa eenstemmig protesteret imod Aftrædelsen af det omhandlede Gebeet til Holland. Dette er da en væsentlig hindring, imod Antagelsen af de 24 Artikler. Strax efter Mødet afgik en Coureer til Paris. Om Morgenen for Modet holdtes Cabinetsraad, men der kunde ikke tages nogen bestemt Beslutning, fordi General Tabor endnu intet havde indmeldt om, hvad Svar han havde faaet af Luxemburgs Commandant. Nu til nogle Oplysninger om Sagens Sammenhæng. Flækken eller Landsbyen Strasser ligger i den Deel af det luxemburgske Gebeet, som efter de 24 Artikler skal forblive hollandsk, eller snarere, da det siden 1830 har været underlagt Belgien, nu ved Underhandlingernes endelige Slutning skal tilbagegives Holland. Opplantningen af Frihedstræet var altsaa en Demonstration af Folket mod denne Aftrædelse og Fæstningens Troppers Adfærd, der sandsynligviis stottede sig paa den Omstændighed, at Strasser ligger indenfor den strategiske Fæstningslinie, var en Contrademonstration. Efter en belgisk Joumal seer man senere, at Folkets Demonstration er blevet fornyet, ved at plante et nyt Træ i det omhuggedes Sted, ved at behænge det med en dobbelt saa stor Fane og ved tillige at lade de belgiske Farver vare fra Kirketaarnene i Eich, Hallvich, Hesperage, der samtlige ligge i Fæstningens Nærhed. Om nye Contrademonstrationer fra Fæstningens Side veed man endnu intet. De telnske Anliggender.