JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
En Stabsofficeer er i disse Dage afseilet fra Brest til St. Domingo, for at overbringe General Rochambeau sin Bestalling og at lade ham vide, at han kan vente en Forstærkning af 6000 Schweitsere og Polakere med allerførste. Jmidlertid veed man, at Rochambeau alt d. 17 Nov. har holdt sit Jndtog i Cap Francois som Øverstkommanderende, og at de rebelske Negere samme Dag rømmede Høiene uden for Staden.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Privatbrevene angaaende Tilstanden paa St. Domingo blive lige ugunstige, som forvolder stor Bekymring hos de Handlende og Plantage-Eierne. Adskillige Skibe, med Vine og andre Vare, som alt vare afseilede fra vore Havne til St. Domingo, ere komne tilbage med deres Ladninger, da de ikke trøstede sig til at losse i St. Domingos Havne.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
J afvigte Aar ere i Paris fødte 21,018 Børn, hvoriblant 529 unge, døde 20000 og forulerede imod Gouverneuren, fordi han negtede Soldaterne 4694 Par. Egteskabskilsmisser vare der 902. visse Juleforlystelser, de anholdt om Tilladelse til Ved Rouan miste sig forleden 4 Ulve. General Komplottet blev opdaget ved Paraden. De lette og Russin dræbte 3 af dem. Den 4de reddede sig ind i Linietropperne skiøde paa hinanden, hvorved 25, an en Herres Huus, hvis Søn skiød feil efter ham to dre sige kun 7 Mand bleve tilligemed Pladsmajorer, gange, og blev saaledes bidt, at han døde to Dage dræbte. Urolighedsstisterne skulle henrettes militairsk.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Petersborg, 14 Jan. Jgaar, som var efter.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
J Marseille har en ung Læge galvaniseret EnNytaarsdagen efter den russiske Kalender gav Keise paa det venstre Øre saa eftertrykkeligen, at han blev ren den høie Adel og Kiøbmandskabet en Masqverade stokdøv paa begge Ørerne; thi forhen hørte han dog i sit Vinter=Palais. Uagtet den strænge 21 Gra skikkelig godt med det høire. Med Føie vil der altsaa ders Kulde vare der 15000 Masker forsamlede. bruges stor Forsigtighed med at anbefalt denne og Bern, 26 Jan. Overgeneral Ney forekaste andre deslige nye Opdagelser, hvis gavnlige Virkde Municipalitetet i Basel: cat Kiøbmændene det ninger endnu ikke tilstrækkeligen er godtgjort. gav sig for meget af med Kontrebande, som den fran J Aarene fra 1798 til 1801 ere ved Boulogne ske Regiering tilsidst maatte ansee som en aabenbare bleven udrustede 154 Kapere med 5800 Mand Be Fiendlighed. Stadtholderen svarede med Værdig sætning. Disse have gjort 202 Priser, af 13 Millihed: At Grændsebetienternes Aarvaagenhed kunde tioner Frankers Værdie, og hvormed bleve fangen alene forhindre Kontrabande, som desuden dreve meest af franske Borgere og udgjorde deres Hoved 1967 Fiender.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
J Toulouse er død en 106 Aars Nonne. Hun handelsvei. var en Dotter af en af Ludvig 14des Hoflakeier, og i London. En Skrivelse fra Alexandtien skil hendes Undom saa elskværdig, at Kongen ofte satte drer Pachaen af Acra som den afskyeligste Tyran og hende paa sine Knæe og spøgede med hende. Jndtil Udsuer, i det han ved skrækkelige Udpresninger sam hendes Død beholdt hun sit smukke sorte Haar, og menstraber umanlige Skatter, som han rigeligen aldrig var hendes kiønne Ansigt vanziret af nogen betaler sine Tropper med. Han var iførstningen kun en Slagter. Rynke.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Førstekonsulen har nu taget sin Vinterresidents¬
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Indenlandske Efterretninger. i Thuillerierne, hvorom er skeet en særdeles Bekiendt En Teiegrafdepeske fra Korsøer af 31 Jan., bekiendtgjort i Berlingsavisen, melder, i Kiøbenhavns giørelse i Moniteuren. Den 23de bivaanede har posten naaede Knudshoved igaar Eftermiddag. Med Opførselsen af Semiramis paa det franske Theater, Hamborg Brevpost er idag giort et mislykket Forsøg, et Stykke som i saa Dage er givet tregange, just Patteposten, som kom iaftes, har ligeledes maattet fordi den smukke unge Attrice Weymer spiller forvende, efter at have hele Dagen arbeidet i Jsen, som driver meget stærk sønder paa og hvoraf hele Beltet træffeligt.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
En Urtekræmer har nylig forgiftet sin Datter for er fulden.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Saa meldte og Telegraven Altona Vexeltours af at komme i Besiddelse af hendes møderne Arv, 60, 28 Jan. Kiøbenhavn 35 p. C. dansk Banton 34 p. 100 Franker stor. C. a dito &c.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Wien, 22 Januar. Den 12te om Natten ra Fra Helsingøer skrives under 31 Jan. Siden Aarets Begyndelse har Skibsfarten standset. 2de i Stetsede en saa stærk Storm i Havnen ved Triest, at at tin hiemmehørende fra Gothenborg komne Skibe dri24, meest hollandske, danske og svenske Skibe, som ve i Jsen ved Hornbek. Jfredags lagde Sundet sig laae der, gik 8 a 10 til Grunde, hvoriblant et Dansk mellem Fæstningen og Helsingborg. J Løverdags var befragtet til Hamborg og et dito befragtet til Peters, alt Hest og Slæde her fra Raalien i Skaane. En borg med Olie, ligesaa en Amerikaner, som havde en Slave, som vilde desertere fra Kronborg, faldt in Ladning Farvevare inde af 200,000 Gyldens Værdie. giennem og druknede. Jgaar gik mere end 6000 Mennesker over Jsen til og fra Helsingborg, Man regner Skaden til 3 1/2 Millioner Gylden. 2 a Løverdagen den 29 Jan. blev Hs. M. Kongen de forliiste danske Skippere skulle hedde Jürgensen og høie Fødselsdag celebereret. Om Middagen var KouHasselmann. ved Hoffet og derefter det kongelige Taffel af 24 KouKeiserinden har ved hendes høitidelige Opkomst verts og Marskalstafferne 110 Kouverts. Til Aften af Barselsenge, uddeelt betydelige Foræringer iblandt var Apartement og derefter det kongelige Bunterad Taffel af 48 Kouverts og Marskalstaffelerne 1000 KouPersonalet af hendes Kammer. verts.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Haag, 29 Januar. De Franske skal have udDen 1 Febr. blev der givet Bal pare en Domingvirket, at de maa besætte Øen Minorka med 5000 paa det kgl. danske Theater, Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
J Fyen har atter en Matros funden sin Grav J Gibraltar har et heelt Reginent gjort Oprør Kanalen, i det han vilde bære en Pige over et Huus faldt han i. Pigen blev frelst, men Matrosen kom under og fandtes først den næste Dag.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
J Minerog læses følgende om det holsteenske Ridderskabs Paastand. (Af Allg. Z. No. 361. - - - Den hele Sag dreier sig om det schles vigholsteenske Ridderskabs Fordringer, hvormed de fremtraadde i Anledning af den nye Grundskat. Denne uventede Modstand i et Øieblit, hvor paa fælles Trængsler (?) fulgte fælles Byrder, bragte ogsaa andre tvistige Spørgsmaal i Bevægelse, ifølge hvilke de hidtil heldigen havde unddraget sig almindelige Forpligtelser, Forskielligheden i den nu besluttede Skaktefod fra den forrige bestaaer i : at den sidste grundede sig paa et 1652 fastsat Cadaster; i dette er al Jorden i begge Hertugdommene ansat efter Plove, et deri Egnen fra utænkelige Tider brugeligt Maal. En Plov skal egentlig Forhold til Landets forskiellige Godhed være et Areal ken Flade), der giver et lige Produkt, saaledes vilde f. Er naar 100 Morgen af bedste Jord var een Plov, der af slet Land gaae 400 derpaa. Men ved Affatningen af det davære de Cadaster blev ikke Hovedgaardsjorden, men blot Bondejorden beregnet til Plougene, og dette sidste, i Forhold til de kongelige Bønders og Byernes Jorde, ogsaa efter en meget ringe Maalestok. Ogsaa betaler Adelen betydelig mindre af sit meget lavere ansatte Antal Plouge, end Bye og Lang af deres. Den nærværende Skat udskrives efter Areal af forskiellig Godhed, uden nogen Undtagelse, af alt dyrkeligt Land. Det Schlesvigholsteenske Ridderskab gik i dette Anliggende om denne Grundskat tilværks med en saadan Anvendelse af synlige Oppositionsstræfter og Formaliteter, at Kongen, saa at sige, blev tvunget til at haandhæve Rettigheder, der vare komne i Glemme, og hævde hele Folkets Jnterresse med den Eftertryk, der tilkommer en selvstændig Nation, og den Regiering, hvis Styrelse den har betroet Alles Skjæbne, og hvor Enkelts Vel. Da denne Sag følgelig kan betragtes fra saa forskillige Synspunkter (?) maa Danmart være sin Regiering Tat skyldig, at den i en Sag, der ved Aarhundredes Vildfarelser var bleven saa fortnyttet, har taget Retfærd Aand til eneste Midler, og fulgt dens Vink, som al gieldende.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Aalborg, den 11 Februarii. Prædikanterne paa Søndag Seragesuma. Froepræditen. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalstirken Hr. Studiosus Thorlund Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 4 Februarii i Budolphi Kirke Anne Cathrine Stenkophs Søn Lars; Fadderne: Skipper Høiers Enke Cathrine Breum, Mousat. Kønig, Grenadeer Ludvig, Tambor Ole Christian. Den 7 Februarii, Skipper Jens Jørgensens Datter, Anne Margrethe, Fadderne: Mad. Kiellerup, Jomf. Moenstrup, Søelieutenant Giødvad, Kiøbmand Jacob Kiellerup, Tobaksentrepeneur Obel.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Den 9 Februarii i Frue Kirke, Landsoldat Niels Christensens Søn Thomas Christian; Fadderne: Mad. Jeeg, Jomf. Else Kirstine Kielberg, Kiøbmendene Michel Malling og Mathias Rostrup, Kiøbmandskal Hans Baj.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Død. Den 10 Februar. Mugt. Niels Bruun, af 3die Jydske Jnfanterie Regiment, 42 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Begravede. Den 4 Februar. Skoestikken. Nicolai Buner, Søn Nicolai, 24 Dage. Den 5 Februar. Feldtherredersvend Peter Mogensen, 70 Aar. Den 9 Februar. Tømmersvend Jens Breder sens Søn Christen, 2 Aar og 4 Dage.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Avertissements. At det har behaget Forsynet den 1 Januarii sidst, efter faae Dages Sygdom, ved Døden at bortkalde min høytelskede og uforglemmelige gode Mand Bertel Nielsen Borger Lieutenant og Muremmester her i Aalborg, efter 9 Aars tiærligste Ægteskab, i hans Alder 45de Aar, bekiendtgiøres herved veemodigst for Slægt og Venner, og da de kiendte denne Retskafnes Værd og Jndsigter, hans vennehulde Omgang, og hans gode og redelige Siel, saa er jeg overbeviist at de oprigtig tager Deel, i dette for mig og efterladte Datter smertelige og uoprettelige Tab. Aalborg d. 9 Febr. 1803. Anne Hassing, Sal. Bertel Nielsens.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Ved Aalborg Sukkerrafinaderie, er Priserne paa alle Sorter Sukker og Syruper i Dag nedsadt til følgende: F. Fin Topsukker a Pd. 33 Sk. Fiin Rafmade - - - a = 32 Ordinair Rafinade - - a = 30 Fin Melis - - - - a = 2 Lys Candi - - - - a - 32 Guul dito - - - - a = 31. Bruun dito - - - - a . 26 Hvid Pudersukker - a = 23 Guul dito - - - - 4 - 16 Brun dito - - - - a = 14 Candi Syrup - - Brun Syrup - - - a dito dito - - - a 100 Pd. 9 Rdr. Aalborg den 8 Februarii 1803. Soetmann.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Løverdagen den 12 Febr. om Eftermiddagen Kl. 3. holdes Generalforsamling hos Hr. Brünnes for Jnteressenterne udi det forenede Aalborgske Enkepension Sel skal for af Directionen at aflegges Regnskab, og den efter at udnævne nye Directeurer med videre, dette bekiendtgiøres herved for Vedkommende som behagentlig vilde tage Møde. Aalborg den 9 Febr. 1803. Gyrsting. Petersen. Hansen. Emmichsen, Rodskou.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Staanske og rhinske Møllestene, samt beste hollandsk Ost og extra got holt, rød og hvid Kløverfrøe, kan bekommes hos Raadmand Hverz i Aalborg og særdeles anmodes de Herrer og Venner som sidste Sommer hos ham har bestilt Kløverfrøe, at de behagentlig med aller første, lade samme afhente, da der i Aar ikke haves stor Forraad eftersom Kløverfrøe Avlingen sidste Aar mislykkedes paa de fleste Steder. Aalborg den 12 Febr. 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Bedste Sort jydsk Ege Tømmer til Fod Beder Stok per og Løsholter kan bekommes hos Raadmand Hüber. i Aalborg, af sædvanlig Længde og Tykkelse, ligeledes extra gode og brede Ege Planker til Fartøier og store Koge og skulde nogen behøve Egetømmer til et eller flere Bygninger efter særdeles opgiven Maale Længde og Tykkelse, tan samme i Vinter blive sauge efter opgivne Længde og Tykkelse og ved Vandets første Aabning levered for billigste Priser herved Byen; ligeledes kan og bekommes bedste slensborg Muursteen, og norsk Kalk. Aalborg den 11 Februarii 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Formedelst Forandring af mindre Boepælsted, agter jeg underhaanden at bortsælge min tilhørende Gaard paa Syndergade, i god Stand, samt Post vand i Gaarden; tillige een stor Frugthauge samt got Aaevand ved Haugen. Af Gaardens Bygninger er til Leieværelser og andre Lejligheder indrettet saa meget at der af aarlig kan haves Jndtægt circa 110 Rd. foruden beqvem Beboelse, for en honet Familie. Modtagelsen af Gaarden kan skee til forestaaende Paaskefløttetid, om Kiøbet kan akorderes med mig Underskrev Aalborg d. 11 Februarii 1803. Niels Møller, Torsdagen den 24 Februari om Formiddagen Kl. 1. bliver udi Grindsted Stole holdet en Skiftesamling efter Skoleholder Jens Pedersens afdøde Hustrue Magrethe Pedersdatter i Gaaser, hvortil indkaldes foruden Enkemanden med Vedkommende Stervboets Credin og Dibitorer, om flere end de allerede anmelte skulde være da Skiftet formodentlig samme Dag bliver sluttet. Sulsted Præstegaard den 9 Februarii Gandrup.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Magnus Langebæt er i Logie hos Hr. Thomas Fanøe i Vesterhassing Sogn og Bye i Kiær Herred ved Døden afgangen den 5te denne Maaned, derfor bliver indkaldt hans Arvinger samt Creditorer og Debitorer til at melde dem i Stifteforretningen den 1 Marts hernæst som 30 Dagen efter Dødsfaldet i manglende Fald til 6te og 12 Ugersdag hos Skifteforvalter, ren Herredfoged Hasselbalk i Nørre Sundbye ved Aalborg. Videre iblandt den Afdødes Efterladenskaber er en mørkbruun Hoppe i 5te Aar 10 1/2 Qvarteer Høi som for at spare Stervboen for Omtostninger paa Foder bliver ved Auction hos bemeldte Hr. Fanøe næste Onsdag den 16 Februarii Formiddagen Kl. 10 Slæt bortsolgt hvortil Lysthavende inpiteres.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Nye hiemkomne Haugen og Blomsterfrøe, alle udsøge te og til vort Clima best passende Frugt- og Plantage træer, tilorets fra de Kongel. Plantagier i Sielland, og Fyen, skiønneste Standen eller vedvarende Blomstergevexter, hvorover Catalog og Commissioner modtages i Viborg hos Hr. Lønnerup, i Thisted hos Hr. Himler, i Hiøring hos Hr. Thorsen og hos mig erholde de som bestille heraf inden medio Martii pr. Rd. 12 p. C. Rabat; men hele Foraaret igiennem bekommes det alt efter anførte Priser hos Handelsgartner Aalb. d. 26 Jan. 1803. Henrich Beck.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
En Jagt paa 4 1/2 Commerse=Læster, beliggende ved Hr. Kiøbmand Nørgaards Plads, er underhaanden, at faae til Kiøbs, hvorom kan accorderes med Vertshuusholder Peder Thaarup i Aalborg. N. B. Hos Gartner Bruusgaards Enke i Aalborg, kan nu som sædvanlig bekommes frisk og godt Hauge= og Blomsterfrøe, adskillige Sorter gode Frugttræer, hollandske Kløverfrøe m. m. alt for billigste Priiser. 2de i Stolegaden beliggende og Fattigvæsenet tilhørende Leiehuse ere at bekomme til Leie og Beboelse enten samlede eller adskilte til næstkommende Paaske Fløttetid, hvorom Vedkommende vilde melde dem hos Gleerup. Raadmand.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen næstafvigte 24 December afdøde forrige Fisker Thomas Jacobsen Smit, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, deres Fordringer for mig som Stifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes følgen: de den Afdødes, efter Anmeldelse, efterladte og fraværende Børn, samt og flere skulle være disse da og, nemlig : en Søn Matros Anders Thomsen Smit, hvis Hiem eller Tilholdsted ei vides, en Datter Anne Magrete, gift med Thomas Busch i Fladstrand og en Søn Christen Thomsen Smit, som skal fare til Søes fra Aalborg, alle i lovlig Tid at melde sig i Boet, hvis Tilstand lader formode, at kun lidet bliver at arve. Stagen den 1 Januari 1803. Ravnkilde.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Gode Herregaards Oste, Bønder Smør i Fierdinger, store graae Lollandske Ærter, er at faae hos Rasmus K. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
Fra mit Faberiqve er daglig til Kiøbs i store og smaae Partier, for billig Priiser, Chocholade af adskillige Sorter, Malet Senep i og uden Glas, for hvis Godhed jeg indestaaer. Thomas Sødring.
Jyske Efterretninger, 1803-02-11
543 Rdr. Umyndiges Penge, henhørende under Sæbye Kiøbsteds Overformynderie, kan erholdes til Laans udi anstundende Snapstings Termin imod reskriptmessig Sikkerhed og lovlige Renter; hvorom handles paa Overformynderiets Vegne med Sæbye d. 26 Jan. 1803. Brorson. Fire Hundrede og Halvtrediesenstyve Rigsdeler Sa bye Byes publiqve Stiftelser tilhørende, kan bekommes til Laans udi dette Aars 13 Juni Termin imod reskriptmæssig Sikkerhed og derom handles med Sæbye den 15 Januari 1803. Brorson.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Mayland, 20 Januar. De paa Malta ankomne 2000 Mand neapolitanske Tropper ere inqvarterte i Kasserner uden for Hovedstaden Valetta, og maa kun ubevæbnet komme ind i Staden. Englændernes Afreise synes endnu ikke at være nær.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Paa Sicilien har Ætna, under heftige Jord stod, udkastet en stor Mængde Lava, som delede sig i 2 Armee, hvoraf den ene tog sit Løb af Havet til, og den anden udgiød sig over Lord Nelsons Hertug, dom Bronti.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
London, 21 Januar. J Henseende til den foregivne Beslutning af den spanske Regiering, ikke længere at ville taale de engelske Skophuggere i Honduras-Bayen, bemærker man her, at denne Skovhugst var iførstningen kun en Ursurpation, indtil den ved Fredstraktaterne af 1763 og 1785 blev af Spanien anerkiendt som en Ret. Men Spørgsmaalet er nu, først, om England kan have tabt denne Ret, fordi den ikke blev fornyet i Amienstrakta ten, og for det andet, om ogsaa nogle Privates Fordele af at lade fælde noget Farve= eller MahogniTræ paa fremmed Grund, kunde være Umagen værd, at optænde en ny Krig i Europa for Nordamerikanerne ere ikke synderlig vel tilfreds med det franske Naboeskab i Louisiana, og frygte for, at hele Kolonisationen af St. Domingo ville trække sig over til denne Deel af de nordamerikanske Kyster, ifald Skjebnen skulde nøde den franske Regiering til, at overlade Herredommet over hin ulykkelige Øe til Negerne.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Jforgaars blev her et ungt Menneske forhørt, som er beskyldt for, at have efter gjort danske Mynter. Fardall.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Morgenkrøniken fortæller, at Dronningen tog paa hendes Fødselsdag d. 18de meget koldt imod Hr. Pitt, og spurgde ham, da han nærmede sig: a Hvorledes staaer det sig, Hr. Pittig med saadan en Kulde, at de Omstaaende mærkede det.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
J England, hvor den vigtige Opdagelse af Koekoppeindpodningen just er opfunden, er i forrige Aardøde 40,000 Mennesker af de naturlige Kopper. Alarmen i Gibraltar kom af, at Soldaterne vilde ingen Prinds have til Gouverneur, men paastode at han skulde reise af og overladt sin Plads til General Barnet. Tingen blev saa alvorlig, at Prinds Edward sandt nødig, at samle alle sine troe Tropper, i hvis Spidse han d. 26 Dec. gik løs paa Oprørerne. Kanon= og Musket-Jlden begyndte Kl. 10 1/4 Form. og vedvarede indtil Midnat. Man forsikrer, at over 800 Mand ere blevne dræbte og over 200 saarede. Nu skal det dog være bleven roligt igien.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Paris, 28 Januar. J lang Tid har det ikke været saa stille og sørgeligt i Paris, som nu. To trediedeel af Staden ligger syg af en epidemisk Ka thar, som har allieret sig med Feber, Hoste og Blod spytning. Sygdommen er meget haardnakken, og holder længe ved. Man brækker nu ned alt hvad man kan paa Husene i de snevre Gader, for at faae friere Luft.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
De fremmede Gesandter vedblive at sørge for Førstekonsulens Svoger. Kun den engelske Ambassadeur havde et Flor om Armen ved et Besøg hos Bonaparte, men tog det strax derpaa af igien. Luxus=Skatten skal afskaffes og erstattes ved en Afgift af Vine.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Generalskatmesteren i Maynz, Hofmann, skal sættes under Tiltale, for at have forødet de offentlige Penge.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
For den 94 aarige Marskal af Broglio, som efter skriftlig Begiering har af Førstekonsulen saaet Forlov til at komme tilbage til Frankrig, giøres i Egnen af Versailles en Landgaard tilrette. Han er nu efter Prinds Henriks Død, den sidstlevende af dem, der i Syvaarskrigen havde Armeer at anføre. Med Spanien underhandles der stærkt, om at trække en nye Grændselinie langs med Pynenæerkiæden, hvorved den franske Republik dog vil komme til at vinde nogle spanske Landsbyer.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
En udkommen Oversættelse af en dansk Beskrivelse over Island læses her med almindeligt bifald.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Amsterdam, 1 Febr. Blant 1188 Skibe, som i afvigte Aar ankom til Kadix, vare 108 Danske, 88 Svenske, 173 Engelske, 102 Fanske, 162 A. merikanske &c. Vort med batatiske Tropper til det gode Haabs Forbierg bestemte Fregatskib Batavia er den 10de Oktobr. ankommen til Teneriffa.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Ogsaa i London hersker der Snuesyge. Selv Kongen og nogle Prindsesser lide deraf.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Bern, 29 Jan. Der er nu heel Søgning om Passer til Amerika. Ofte melde der sig paa een Dag 60 Personer derom. Aarsagen til denne stærke Udvandring er naturligviis, at Handel, Kunster, frie Næringsdrift og Velstand allerede har taget Flugten fra Schweits, og synes ikke saasnart at ville vende tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Det var usandt, at der var ankommen Korn fra Frankrig til Basel. Der er slet intet kommen til at afhielpe Brødløsheden.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Man taler i Paris paa ny om Oprettelsen af en Olden for Æreslegionen, inddeelt i 3 Klasser, hvoraf den første skulle bære en Stierne paa Brystet og et rødt Baand over Væsten, den anden et Baand uden Stierne og den 3die et lille bitte Kors i Kaphulet.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Wien, 29 Jan. J Paris skal der nu være undertegnet en anden Konvention, hvorved Keiseren, anerkiender Piemonts Forening med Frankrig, Kongen af Etrurien, den italienske Republiks Konstitution og Schweits's kommende Forfatning, samt giver Slip paa Parma og Piacenza.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Siden den nye Skatteforordning udkom, et der allerede forefalden over 300 Strafbøder, meest af Feiltagelse. Thi intet er lettere, end at tage Feil der, hvor Tingen er saa forviklet, at den udkræver et eget Studium. Et Beviis derpaa er at selv Forfatteren af Skatteforordningen, den refererende Hofraad, som derfor fik 3000 Gylden i Belønning, har nylig gjort sig skyldig i Slig en Feiltagelse, Florenz, 20 Jan. Kongen har udmærket sin Hiemkomst med, at indløse en stor Mængde Assistentshuuspanter og lade dem levere tilbage til de trængende Eiere, som derfor ønske, at Kongen maatte reise udenlands hvert Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
De Syvøens Republik er nu anerkiendt af Frankrig, Rusland og Porten. Regieringer der har begyndt sine Operationer med at paalægge en Kopskat, foruden en Krigsskat for de russiske Tropper, som ere der.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Indenlandske Efterretninger. Fra Kiøbenhavn meldes, at den stærke Jis benyttes nu daglig af en stor Mængde Mennesker saavel til Kanefarter som Spadseretoure. Selv Hs. K. H. Kronprindsen og Hans Søster Hertuginden spadserede Søndagen d. 30 Jan. til Toldboden, hvorfra de paa Jsen giorde en Lystfart i Kane til Batteriet TrekroEn Telegrafdepeske af 4 Febr., melder vedvarende om den yderst besværlige Fart, der endnu er over det store Belt, især mellem Sprogøe og Knuds Hoved. Nyborg er opfyldt med Reisende.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
J Frankrigs Priseraad er Sagen om det ostindiske Skib Rudemark, tilhørende Duntzfeldt og Komp., bleven paadømt og Nettobeløbet af Skibet og Ladningens Salg restitueret med Renter fra den Dato, da Pengene afleveredes i Kapernes Hænder.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Den engelske Prinds af Glorester har oversendt Overhofmarskal v. Hauch en Staalkaarde af det skiønneste Arbeide, som et Beviis paa sin Høiagtelse.
Jyske Efterretninger, 1803-02-15
Borger Catteau i Paris har af Danmarks Kronprinds faaet en smigrende Skrivelse for at have meddecit Hs. K. Høihed et af ham forfattet interresant Værk over de danske Stater,