Berlingske Tidende, 1779-10-29
Authentisk Engelsk Beretning om Øens, St. Vincents sidste Erobring. For at underrette Verden om de sande Omstændigheder ved denne Erobring, og tillige for at retfærdiggiøre den da paa Øen værende Governor, Hr. Morris, indrykkes følgende Efterretning: Hr. Morris havde erholdt sikker Efterretning om, at Franzoserne havde i Sinde at sætte et Forsøg paa at bringe denne Øe under deres Herredømme. Han gav derfore at forstaae, at han havde i Sinde at oprette Milicen, eller proclammere Krigs=Loven, hvortil han upaatvivlelig havde Ret. Men Assemblyen paa Øen forsamlede sig, og fattede den Beslutning: at Governoren ey havde Magt til at giøre dette uden dens Samtykke. Dette blev bekiendtgjort i Øens Gazette; hvorved Fienderne bleve underrettede om den Ueenighed, som herskede paa Øen, og om den ringe Modstand, de havde at forvente, eftersom det syntes at være saa mange Jndvaanere ligegyldigt, under hvilken Regiering de levede. Kort sagt, Assemblyen vilde ey bevillige Milicens Oprettelse uden paa saadanne Vilkaar som ey kunde forenes med Kronens Ære og Værdighed. - Den 16de Augustii, paa den Tid, da Planteurerne havde deres Sukker paa Lade=Pladserne, og daglig faae ud efter de Engelske Skibe, som vare bestilt til at afhente samme, blev man en Fløde vaer af Skibe, der vare bygte paa Engelsk, hvilke vare os fratagne, under Engelsk Flag paa Kysten; og Planteurerne, som alle gierne ønskede at faae Skibs-Rum til deres Sukker, hastede ned til Stranden, for at tale med Capitainerne, og accordere om Fragten. Hr. Collier, een af de fornemste Planteurer, var saa overbeviist om, at bemeldte Skibe vare Engelske, at han virkelig begav sig om Bord, og blev derover fangen, tilligemed mange andre Planteurer, der ligeledes befandt sig paa Kysten, for at tale med Capitainerne. - Saaledes var alle rede et stærkt Korps af Fienderne landet 2 Miile fra HovedStedet, førend Governoren kunde have ringeste Mistankom, at der vare saadanne i Nærheden. Fienden bestod at Amerikanere, Folk fra Gravelines, Calais og andre Franske Steder, som alle talede got Engelsk. - Hr. Collins, som blev fangen, var just den Mand, som allerførst havde gjor det Forslag i Assemblyen, at Milicen ey skulde bringes i Vaaben, saa og havde søgt at overtale Folket til, ey at sætte sig imod en Fiende, førend Hr. Morris havde ladet udgaae er Proclamation for alle Jndvaanere, om at ruste sig til Øen og deres Eiendoms Forsvar. - Det er ligeledes særdeles, at en ved Navn Hr. Cok, som stærk havde sat sig imod at oprette Milicen, og at sætte Øerne i Forsvars=Stand, var det første Mand, hvis Person og Huus leed af Fienderne, i det disse landede tæt derved, og aldeles udplyndrede samme. Je hans Huus var endog det eneste, som saaledes blev medhandlet. - Hr. Morris havde imidlertid alligevel søgt at samle er Magt, saasnart han fik Fiendernes Tilstædeværelse at vide for at giøre dem Modstand; men han kunde i Begyndelsen, kun faae omtrent 44 Mand regulaire Tropper, under Oberst Lieutenant Etheringtons Commando, og omtrent 35 Jndvaanere samlede. Med denne Haandfuld Folk rykkede Hr. Morris ud, for at giøre Fienden Modstand, og satte sig med samme paa en fordeelagtig Terrain, som Fienden maatte passere, naar han vilde til Hoved=Stædet; men man havde neppkundet faae et Batterie oprettet førend Fienden allerede var Land, og var bleven forstærket ved adskillige Caribbiske Anførere, tilligemed 500 Mand Jndvaanere, som havde faae hemmelig Efterretning om de fiendtlige Hensigter, og Hr. Morris havde den Ærgelse at see den Triumph, som ved disse to Slags gamle Fiender af Engelland, blev anstillet ved deres Forening. - Samme Øyeblik fornam Hr. Morris, at de rette Engelske Skibe, hvorfore man havde anseet de fiendtlige vare nyelig ankomne paa Kysten, og at den Franske Commandeur over Fregatterne havde taget samme som Priser i Besiddelse. - Da der endnu stødte flere Caribber til Fienderne, faa fandt Governoren med et Hierte, der var færdigt at briste af Fortrydelse over saa mange uformodentlige Omstændigheder, for raadeligt, at foreslaae en Capitulations-Underhandling Denne Underhandling blev paa hans Side med Fliid fortsat i 24 Timer, i det Haab, at der imidlertid skulde komme frisk Hielp, i hvilken Tid begge Partierne heele Natten bleve i Vaaben; men derved aftog Antallet af Hr. Morris Folk. Dog blev han endnu ved i en høy Tone, og da Fienden ey vidste hans rette Svaghed, saa gjorde han Forslagene til Kapitulationen, i Mangel af hvilke de vilde Caribber ufeylbarligen vilde have blevet løsladte, som ligesaa mange Tigre, til at plyndre. - Kapitulationen blev sluttet med Hr. Canonge, anden Franske Commandeur, efter som Hr. du Rumain, første Commandeur, var om Bord paa Fregatterne. Da han kom i Land, og saae hvor svag Governorens Magt var, saa prøvede han paa allehaande Kunstgreb, for at tilintetgiøre den ne Kapitulation, ja han truede Hr. Morris, for at forskrække ham, og faae ham til at villige i slettere Conditioner; men Hr. Moris satte sig bestandig derimod, og sagde Hr. duRumain reent ud, at han tiente en Konge, som skulde vide at hævne saa uanstændige Anmodninger. - Saaledes har Hr. Morris ved sit Moed og sin Klogskab erholdt saadanne Conditioner for de - Jndvaanere, som deres Forhold, nogle troe Kongel. Undersaatter undtagen, ikke haver fortient. - Af alle Omstændighederne sees tydelig, at da mange Jndfødde paa Øen ere Franzoser og Spanier, eller i det ringeste en sammenblandet Folk, saa har de hellere villet leve under Fransk, end under Engelsk Regiering.