JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-17
Skriftets Rec. i Hall. Lit. Zeit. bemærker, at slige Projecter ikke ere nye. Man har allerede ofte gjort lignende i Engelland, og nyligen blev et saadant vidtløftigen behandlet i de offentlige Blade. Dog, ikke blot at beregne Gielden, efter Tallet af Hovederne, men ogsaa at fordele den efter et saadant Tal, er vel endnu neppe hidtil faldet nogen ind. Berlin vilde rigtig nok slippe godt derfra, da der boe saa mange Rige. Men om man end ved Fordelingen, som Forf. foreslaaer, ikke vilde lægge Hovedernes Tal, men Formuen til Grund, saa mødte dog Udførelsen store Vanskeligheder. Thi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-17
for det første er Statsgielden endnu ikke betalt, fordi man forvandler den til en Almeengjeld; Jngen troer dog vel, at Communerne lettere kunne betale, hvad Statens Medlemmer ikke kunne yde. Det var altsaa i Grunden kun en Navneforandring; Gielden er som Nationalgield endnu stedse til – kun Regjeringen var fri derfor. For det andet maatte man befrygte, at den hele Forandring ikke vilde tjene til andet, end at Staten havde forskaffet sig en ny tilsyneladende Credit, for desto lettere at kunne begynde forfra at gjøre Gield, hvorpaa der ikke kunde mangle Leilighed. Det er endog underkastet Tvivl, om Administrationen af dette Gields væsen vilde være billigere i Communernes Hænder, eller endog saa billig, som i Statens Hænder, thi mange Huusholdninger ere altid dyrere end naar alle forenes i een, og hvad endeligen Communernes bedre Huusholdning end Statens angaaer, da har Rec. næsten intetsteds i sin Erfaring fundet den. Hvor han kun henvender sit Øie finder han, at i Communalhuusholdninger forholdsviis findes langt flere Udgivter og langt større Ødselhed, end i en velordnet Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-17
Af Originalen til de af Pastor Thisted over fatte Andagtstimer er i forrige Aar 7de forbedrede Originaludgave udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-17
Kjøbenhavns Børs, d. 16 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s.a 14 Rbmk. 15 1/2 s. Obligationer (med Renter, fra 11 December 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 a 15 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-17
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 40. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Mai 1823. En Samtale, saa god som en anden. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Jndenlandske Efterretninger. Under 10 Mai d. A. er igjennem GeneralToldkammer- og Commerce-Collegiet udfærdiget en Placat for Kongeriget Danmark, saa lydende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
"Hans Majestæt Kongen har under 16de f. M. allernaadigst bestemt, at for indeværende Aar saavel Extra-Afgiften maa være ophævet for indenlandske Producter, der udføres til de dansk vestindiske Øer, som ogsaa, at ved saadan Udførsel den fulde erlagte Jndførsels=Consumtion, uden Afkortning af Tillægget efter Forordningen af 6te Junii 1806, maa godtgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Under samme Dato er igjennem bemeldte Collegium udfærdiget en Placat for Hertugdommene Slesvig og Holsten, saa lydende: "Hans Majestæt Kongen har under 16de f. M. allernaadigst bestemt, at for indeværende Aar 1823. skulle de af Hertugdommene Slesvigs og Holstens Producter, som udføres til de dansk vestindiske Øer, være fritagne for den paa samme hvilende Afgift."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
J Jtalien har nu la Teorica contrastimola (den contrastimolerende Theorie) afløst den Brownske; Hovedet for samme er Rasoti. Han anvender Brækmidler med en Dristighed, som kan kaldes Forvovenhed. Han har allerede givet 48, 72 Gran Tartarus emeticus (Brækviinsteen) i en Perioneumonie (Lungebetændelse), og vedblevet dermed indtil Jnflammationen aftog. Det samme er Tilfældet med Purgativer, Digitalis (Fingerbøllehat), Salpeter, Blaasyre, saide prussique), Aareladninger. Lutter Midler, der, som Contra-Stimuls bruges i alle Sygdomme: Organernes Jrritation har afløst den skotske Medicins Asthenie eller Svækkelse. Tomassin har modificeret Browns Lære, og hans Konstbrødre have næsten alle antaget den uden tydeligt Begreb derom. Efter ham, er Feberen ingen primitiv Sygdom, men stedse Resultatet af et eller andet Parties Jrritation, og at det derfor er de irriterede Organer man ene bør fæste sin Opmærksomhed paa. (Man jevn føre hans Værk: Della uova, dottrina medicaitaliana &c. 1816. Den nye italienske medicinske Lære.) Denne Lære gjør i denne Tid ogsaa Lykke i Frankerig: Aareladninger, Gummivand og Diæt, er der den moderneste Læge maade; det er næsten utroligt, hvor uhyre et Brug man nu gjør i Paris af Blodigler; man forfærdiger endog konstige. - Jmidlertid bruger man endnu i Rom, de irriterende Midler i store Doser, i Typhus og Vexelfebre, ikke allene China er ei befundet skadelig i de omtalte Tilfælde, men Erfaringen har viist, at det har været meget fordeelagtigere, naar man førend dens Brug ikke har anvendt Aareladning; dette er blevet bekræftet ved den sammenlignende Tabel, som Dr. Thieme har forfærdiget over de forskjellige Methoder af den epidemiske Typhus's, Behandling i Vicentia Aar 1817. Typhus og Forraadnelsesfeber betragtes nuomstunder som Virkning af Fordøielsesredskabernes Jrritation, og Tommassiniterne bruge ikke andet i denne Feber end Aareladning, Jgler, Limonade, Begydning med koldt Vand og Diæt. Et Beviis paa den store Brug af China er, at man, siden Douanernes Ophævelse, forbruger i Rom og de omliggende Egne 10,020 medicinske Pund (2 Unzer hvert) aarligen. - Purgativerne bruges endnu kun udelukkende af de nyere Tilhængere af Serositeten; lemeto purgatif gjør endnu Underværker i Frankrige; Calomel (syv Gange sublimeret Qvægsølv) i Engelland; Bella donna i Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Naar man, siger Meddeleren af ovennævnte Beretninger i Bibliotheque universelle, I. 20, 1822, gaaer lidt udenfor de slagne Veie, og man veed at overskue med et philosophisk Blik de bestandige Forandringer i Meningen, de Omvæltninger, den har frembragt, og det Herredømme, de meest modsatte Systemer have udøvet, saa stiger man meget roligere ned igjen midt blandt Doctrinerne; den despotiske Jntolerance opvækker kun Medlidenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
J Sacristiet i Domkirken i Bayeux opbevares siden umindelige Tider en Messeskjorte, som har tilhørt St. Regnebert, anden Biskop i Bayeux, der levede, efter denne Stads Krønikeskrivere, i det fjerde Aarhundrede. Den er indsluttet i et lidet Elphenbeensskriin, af antik Figur, og dette Skriin er lukket med et Slags Laas af Sølvblik og af rund Figur. Omkring, Laasen findes en Jndskrift, hvis Caracterer ikke en eneste af dem, der have seet den, kjendte, Pater Mabillon selv tilstod, efter at have nøie undersøgt den, at han aldeles ikke kunde læse den. Men for henved to Aar siden tog man en Copie deraf, og sendte samme til Paris, for at faae den dechiffreret. En Geistlig, som dette Hverv var overdraget til, henvendte sig til Hr. Petit-de la Croix, Kongens Tolk og Professor i det arabiske Sprog i det Kongel. Collegium; han kunde ikke finde andet, end at Jndskriften var forfattet i dette Sprog, men skrevet i de gamle arabiske Caracterer, kaldede Cuphi eller Cuphik, hvis Brug begyndte under de første Calipher, og varede indtil det 13de Aarhundrede efter vor Tidsregning. Han oversatte paa Stedet samme saaledes: Bis millad, An cumma lilla can man lenne cum hu cama y a lik fana cum hic beligimi(J. Guds Navn, Hvor megen Ære vi end vise Gud, kunne vi dog ikke ære ham saa meget, han fortjener, men vi ære ham ved hans hellige Navn.) Uagtet disse Ord ere opbyggelige, er det dog moralsk vist, at de ere blevne paasatte af en Mahomedaner. - Man har ogsaa sendt en Copie til Orientalisten Hammer i Wien. Denne oversatte den saaledes: "J den miskundelige Guds Navn, Hans Retfærdighed er fuldkommen og hans Naade uden Grændser." Mangjetter, at Skrinet er kommet til Frankrig som en Foræring fra Dronning Hermentrude, Carl den Andens, eller den Skaldedes, Gemalinde, og at det er blevet fundet i Sarrazenernes Leir, efter deres Nederlag i Nærheden af Poitiers, Aaret 732, ved Charles=Martel, og at Dronningen har foræret det til Kirken i Bayeux, for at gjemme deri St. Regneberts Messeskjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
J Biblioth. universel for Mai 1822 læser man et Brev fra Prof. Pictet, skrevet i Florenz 1821, hvori findes en interessant Skildring af Daarehuset i denne Stad. De Afsindige optages deri først siden 1784, thi for den Tid have de været indlagte i Hospitalet St. Dorothea.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
J den Tidspunkt, og ved Prof. Vincent Chiarugis Omsorg, er den didtil antagne Behandlingsmaade af hine Ulykkelige undergaaet en fuldkommen Forandring; de have faaet gode Senge istedetfor slette Britscher, istedetfor de Jernlænker, hvormed de Rasende bleve bundne, har man indført Baand af stærkt Tøi; haarde og stundom vilde Bevogtere ere blevne afløste af blide og menneskelige Sygevartere. - Middeltallet af Afsindige i dette Hospital pleier at være 210; men i dette Øjeblik fandtes kun 147, hvoraf 83 af Mandkjønnet og 84 af Qvindekjønnet. Man har lagt Mærke til, at Antallet afvexler med Aarstiderne, i Foraaret findes flere end paa andre Tider af Aaret; de Fattige optages frit, andre betale fra 35 til 41 Fr. om Den Deel af Huset, hvori de Maaneden. Affindige findes, er en lang Corridor (men som forekom Prof. Pictet meget snever), hvor Lyset falder ind fra den ene Side, og paa den anden ere Aflukker for de Ulykkelige De, hvis Tilstand, tillader halv Frihed, spadsere i Corridoren, og man tillader dem endog i visse Timer at søge Adspredelse i Hospitalsgaarden, under nogle Vægteres Opsigt. Vinduet til hvert Aflukke, som er forsynet med Jernstænger, aabnes udenfra og Døren indenfra. Man finder i hver en Jernseng med en Madrats, et Tæppe &c., alting meget reenligt. Man bringer den for hver Patient bestemte Mad ind i Aflukket paa en halv rund Marmorplade, hvori der er tre Huller, i Form af Tallerkener; den dreier sig halv rundt paa en vertical Jerntap, som den bæres af. Man kommer Madden i de tre Huller, og bringer den saaledes ind til den Syge, som paa denne Maade ikke har noget Bordtøi at raade over eller misbruge. De Rasende holdes i Sengen ved Haandbøiler, som ere befæstede paa to Sider af Sengen med stærke, men løse Baand. J eet af Aflukkerne laae et ungt smukt Fruentimmer, som en ulykkelig Lidenskab havde berøvet Forstanden; hun lod, som hun ikke faae os, siger Prof. Pictet, uagtet hun maatte forstyrres meget, da man viste os Maaden, hvorpaa hendes Hænder og Fødder vare bundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Dr. Romanelli fortalte, at de tre vigtigste Aarsager til Forstandsforvirring vare overdreven Andægtighed, Gierrighed, eller rettere Ærgrelse eller Misfornøielse, der hidrørte fra Penge. J eet af Aflukkerne beredte man een af disse Religionssværmere, som kun havde faa Timer endnu at leve i, til Døden. Adskillige Afsindige gik forbi os, i det de spadserede op og ned i Corridoren, og Dr. R. fortalte Enhvers korte Historie. Een gik med langsomme Skridt og Armene over Kors, Hovedet bøiet ned til Brystet og et meget mørkt Ansigt; det var en Læge, der havde forelsket sig i en Pige, som han havde helbredet for en Sygdom, og da han begjerte hendes Haand, der blev ham afslaaet, gik han fra Forstanden. Blandt de indelukkede Afsindige var en meget gammel Kone, som indbildte sig at være Dechantinde for Stiftelsen, og var allerede blandt de Afsindige, som for 33 Aar siden bragtes fra St. Dorothea Hospital til St. Bonifacius. Denne Kone, som havde den selsomste Figur og var fuld af Rynker, blev endnu selsommere ved de Grimasser, som hun havde den Vane eller, næsten kunde man sige, det Talent, aabenbart at opvække ved, ikke Medlidenhed, men Latter hos dem, der besøgte hende, og hvori hun fandt stor Fornøielse, naar man bød hende lidt Tobak, saa følte hun sig fuldkomment lykkelig. De, som findes i disse Aflukker, hvilke man ofte lader komme sammen, naar man troer dem uskadelige, bestaae imidlertid ikke af lige glade Væsener. - En ung Kone med et meget smukt, men mørkt Ansigt, hvori Fortvivlelsen læstes, var blevet afsindig, fordi hendes Mand havde forbudet hende at see sin Sigisbeo; denne døer, og i hendes Vanvid indbilder hun sig, at det var hendes Mand, hun havde mistet, og at hun havde foraarsaget hans Død; hun bebreidede sig det, og man kunde ikke bringe hende paa andre Tanker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
J Daarehuset i Glasgow betjener man sig, i Stedet for den saakaldte Spændetrøie, af et Slags Muffe forfærdiget af stærkt Læder, hvis tvende Aabninger ere snevre og i Midten meget vide, saaledes at begge Hænder frit kunne bevæge sig deri. Den cylinderformige Aabning er aaben paa Siden, men lukker sig, naar Haanden, er kommet ind i Muffen, ved Hielp af en Jernring, som gaaer ind i et Knaphul; en stærk Læderrem gaaer ind i den ene Ring, og er rundtomkring saaledes tilspændt, at den, der bærer Muffen, ikke kan gjøre den nødvendige Bevægelse til at faae Hænderne, som han ikke kan gjøre Brug af, ud af samme. Dette Middel ansees for meget lettere end de saakaldte Spændetøier, og saarer desuden langt mindre den store og saa meget pirrelige Egenkierlighed hos de Afsindige. - Anmeld, har ikke seet disse Muffer, men ønsker at vore Hospitalers menneskekjerlige Bestyrere vilde anskaffe sig Modeller deraf, for, om mueligt, at gjøre de i saa mange Henseender voldsomme og skadelige Spændetrøier undværlige. Det er tilvisse Pligt, at sætte sig i Sikkerhed mod de ulykkelige Afsindiges Voldsomheder saavel mod sig selv som mod Andre, men Midlet dertil bør ikke have Lighed, med en Tortur. Man har gjort den Iagttagelse, at medens i Europa, efter nøie Beregninger, blandt 2400 Jndbyggere kun findes 1 Døvstum, regnes i Pensylvanien 1 blandt 1850. Man har endnu ikke vovet nogen Formodning angaaende denne paafaldende Afvigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Anecdot. Constantin, en navnkundig Guldmager i Frankrig, drev længe forgjeves denne Konst. Han arbeidede endnu stedse paa Forberedelses processen, medens Alle troede, at hans utrættelige Flid havde bragt ham paa Spor efter den philosophiske Steen. Hans Medhielpere bleve kjede af hans langvarige og stedse frugtesløse Arbeide, og spurgte af Fortvivlelse en Gomen, hvorledes de skulde bære sig ad, for at opnaae deres Maal. Svaret bestod i et eneste Ord: Travailler, (arbeider.). Nu begyndte de at fortsætte deres Arbeide med fordobblede Kræfter, lagde saa meget Brænde til Jlden i Ovnen, og trak med saa stor Kraft, i Blæsebælgen, at hele det Værk, de allerede havde anvendt saa megen Bekostning paa, fordærvedes. De vedbleve utrættede at følge Gnomens Raad, da endeligen Constantin ilede til, for at eftersee Ovnen. O, mine Venner", sagde han, begribe I da ei, at hiin Raadgiver med det tvetydige SvarTravailler har meent, at vi for stedse bør give Slip paa Guldmageriet, og sysselsætte os med en Konst og Videnskab, hvorved vi kunne fortjene vort Brød til Gavn for Menneskeheden. Jeg indseer nu meget vel, at kun en Daare kan troe, at kunne frembringe i saa kort Tid Guld, til hvis Dannelse Naturen behøver over Tusinde Aar."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 77 1/2 78. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 a 15 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have noget, Skilderiet vedkommende, at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Höecke, i store Helliggeiststræde No. 144, hvor ogsaa skriftligt Svar, om samme skulde være fornødent, vil kunne afhentes. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 201800,000 Ro Tyvende Aargang. No. 41. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 Mai 1823. Fæstebonden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Det har foranlediget Hoveriet af Gaard- og Huusmænd, og at Arbeidets Forøgelse ansees som den væsentligste Forhøielse i Bøndergodsets Jndtægter. Deraf er fulgt, at Hoveriets Værd paa de store Gaarde overstiger det, som Forpagtningsafgivten beløber sig til. Det er dog sørgeligt, og til stort Tab for Proprietairerne, at deres tiendefrie Hovedgaardsmarker ikke engang opveje deres Bønders derpaa anvendte Arbeiders Værd. Betragtes det Hoverie, Bønderne, efter Forening, forrette til Gaardene, vil man lettelig overbevise sig derom. Efter billig Beregning er fuld Hovningsarbeide for en Bondegaard 10 Pløjedage, 40 Spænddage og 1200 Gangdage, som kan ansees at være værd: 10 Pløjedage, a 9 Mk. . . . . 15 Rbdlr. 40 Spænddage, a 1 Rbd. . . . 40. 120 Gangdage, a 24 s. . . . . 80 Værdien af en fuld Hovning 85 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
De holsteenske og meklenborgske Sædegaarde ere ligesaa store som de danske, men de drives paa en mindre bekostelig Maade. En Gaard paa 600 Tdr. Land, med 10 Marker, hver paa 60 Tdr. Land, drives der med 7 Karle paa Gaarden, 16 faste Dagleiere med Huus, og 20 Mennesker i Høe- og Kornhøstens Tid, tildeels Koner og voxne Børn, for Dagløn. Avlingen drives med egne Folk og Heste; de Huusmænd, de have til Hjelp, tilstaaes et Huus, en Have, Jldebrand, fri Græsning og Foder for en Koe paa Gaarden. Huusmanden er pligtig, tilligemed Konen, at arbeide paa Gaarden, derfor tilstaaes ham om Sommeren 10 a 12 Ls., og om Vinteren og i Efteraaret 8 a 9. Ls. om Dagen, for at tærske gives hver 15de eller 17de Tønde. Konen faaer i Dagleie 2 Ls. mindre end Manden, Har Huusmanden Jord til sit Huus, maa han selv græsse og fodre sin Koe, og svare noget vist i Leie af Lodden. Godsets Bønder benyttes ikke til Hoverie, da man finder mere Fordeel ved at sætte Bonden paa Forpagtnings Afgift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
En af de første, der have erhvervet sig store Fortjenester af Kjøbenhavns Fattigvæsen, er Resewitz. J Aaret 1771, hiin for Fædrenelandet saa stormende Periode, udkom hans Nachrichtan das Publicum von der nenen Verfafsung der Armenpflege in Kopenhagen und von der Realschule des bisherigen Waisenhauses, 4to. 1773. udgav han sin paa gode og skarpsindige bemærkninger saa rige Bog: Die Erziehung des Burgers, og 1774 holdt han sin Afskedsprædiken i St. Petri Kirke. 1775 kom han som Abbed til Klosterbergen, hvor han lige fra 1775 til 1795 førte Overbestyrelsen. Hvad der ikke stemmer overeens med de i hans Breve til Gleim yttrede cosmopolitiske Grundsætninger, er den af nyere Forfattere fremsatte Forsikkring, at han døde af Græmmelse over Preussens Ulykke 1806. Naar man ikke kjendte hans Grundsætninger i saa Henseende af hans egen Mund, og naar man ikke vidste, at han blev 81 Aar gammel, saa kunde man maaskee lade sig overtale til at troe en saadan Forsikkring; men nu kan man ikke antage den for andet end een af de mange Phantasiefostere, som en heftig bevæget Tidsalder saa let føder. Misceller. Jntet er lærerigere end udmærket store Mænds Yttringer paa deres Dødsseng. De ere den dalende Sols sidste Aftenstraaler, der stemme Sielen til de høitideligste Følelser. Da Holberg paa sin Sotteseng spurgte sin Læge, om der var noget Haab for ham at leve længer, og hiin svarede, at han formedelst sin hectiske Svaghed ikke kunde gjøre sig noget Haab mere, svarede den udødelige Mand: "Det er mig nok, at jeg i levende Live har søgt at være en nyttig Borger i mit Fædreneland, og jeg vil derfor gjerne døe, siden jeg mærker, at mit Sinds Kræfter ei heller længer staae mig bi. (Holbergiana.) - Da Friedrich den Anden af Preussen mærkede at Døden nærmede sig, sagde han i en mismodig Tone til Dr. Zimmermann, "jeg er ikke bange for Døden, men jeg gider ikke lide Smerte, og hans sidste Ord vare: "det gaaer godt, nu er Bierget besteget." (Büsching.) Døer en stor Mand som Gellert, siger F. K. Frih. v. der Lübe i et Brev til Gleim 1778, "saa gaaer det den meste Tid til hos Digterne, som hos Jndianerne. Trommer, Klapperblik, sønderbrudte Potter, Menneske- og Dyre hyl ledsage den forsvindende Stierne, og Hunde, der ikke lydeligen nok kunne hyle, tvinges dertil ved Prygl, saaledes ogsaa her, gode og slette Forfattere, Digtere, Journalister, Alle klage; imidlertid gaae Kritikerne ganske roligen gjennem de klagende Hobe, fælde deres Dom over Jeremiadernes Værd, klage for at gjøre Selskab med, eller tugte med deres Svøbe dem, som ikke gjøre dem tilpas. Jeg holder det for rigtigt, at man ved afdøde Genier bør holde sig ligelangt fra Apotheose og Nedsættelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Blandinger. En Nonnes Jndvielse 1822. (Brudstykke af en Schweizer-Reise.) Diesenhofen, to Mile fra Schafhausen, og Rhinfaldet.