JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Det blev Løverdagen den 27de de, min og mine to smaae Børns haarde Skjæbne, at miste min inderlig elskede Kone, mine to smaae Børns nerstattelige Moder, Casparine Henriette født Körber, efter næsten 3 Fjerdingaars tiltagende Sygeleie. Kun den alvisse Styrer veed, hvad Tab jeg og Mine have lidt, og til ham sætter jeg min Tillid. Ulstrup, den 29de November 1817. J. L. Ramsing. Ved at have bestaaet de foreskrevne Prøver ved den sidstafholdte Læge-Examen ved Kjøbenhavns Universitet, og aflagt den anordnede Eed, have følgende Candidater erhvervet licentiam practicandi: P. Hansen, L. Philip, S. Engelsted, C. Withusen, M. Thiemrodt, J. Lindorff, J. C. Richter, P. Gundel, L. Fibiger, C. Dahl. N. Wil ters, H. V. Meyer, C. Silverberg og M. C. Schou; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Kjøbenhavn i det kgl. Sundheds-Collegium, den 28de November 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
De ærede Medlemmer af Total-Afholdenheds-Selskabet her i Byen anmodes behageligst om at give Møde hos Undertegnede, den 5te dennes, Eftermiddag Kl. 6. Aarhuus, den 2den December 1847. L. Lindhard, p. t. Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Aarhuus borgerlige Skydeselskab. afholder Mandagen den 6te December førstk., Aften Kl. 6, den i Loven bestemte Efteraars-Generalforsamling Selskabet Harmoniens Spisesal i Aarhuus, der hertil velvilligen er overladt, hvortil Selskabets Medlemmer ville behage at give Møde. Aarhuus, den 22de Novbr. 1847. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Da Restancellisten over Communeskatternes 4de Qvartal til mig er indleveret forsynet med Approbation, saa anmodes Vedkommende om at indbetale Restancen inden 15de Decbr. førstkommende, da samme ellers de følgende Dage, uden videre Erindring, ville vorde inddrevne ved Udpantning. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 27de Novbr. 1847. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
De Hunde, som ikke inden Decbr. Maaneds Udgang ere forsynede med nye Tegn for 1848, ville af Vægterne vorde optagne og behandlede som herreløse, hvilket ogsaa gjælder med Hensyn til de Hunde, til hvilke der vel er løst Tegn, men som ikke alligevel bære samme, anbragt paa et Halsbaand, saaledes som Pl. 29de October 1824 foreskriver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Aarhuus Politikammer, den 27de Novbr. 1847. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Efter Reqvisition af Skovcommissionen foretages Auction i Riisskov. Onsdagen den 8de December førstk., om Formiddagen Kl. 9, over paa Roden staaende Træer, Ege, Bøge og Sillier, hvoraf en stor Deel tjenligst til Gavningstræ, saavelsom over en Deel Udluftning og Gjerdsel. Liebhaverne anmodes at give Møde ved Skovfogedhuset. Aarhuus, den 30te November 1837. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Efter Begjæring af Commissionen for Aarhuus Fattigvæsen, foretages Licitation i Fattiganstalten, Torsdagen den 9de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, over Renovationskjørselen i og ved Fattiganstalten. samt Fattigvæsenets øvrige Eiendomme, saaog de øvrige i Fattigvæsenets Anliggender forefaldende Kjørsler, fra 1ste Januar næstkommende at regne. Conditionerne, der ville blive fremlagte ved Licitationen, ere forinden til Eftersyn paa Fattigvæsenets Kasserer- og Expeditions Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de November 1847. I. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Løverdagen den 11te d. M., om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt offentlig Auction i Slagter Graffs Gaard i Helligkorsgaden her i Byen over det Boghandler S. Meldrup forhen tilhørende Leiebibliothek, enten samlet eller særskilt, omtrent 300 Bind, samt over nogle Reoler m.v. Lysthavende indbydes. Byfogedcontoiret i Kolding, den 1ste Decbr. 1847. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Torsdagen den 9de Decbr. førstkommende afholdes Auction i Marselisborg-Skaade Skov, over circa 300 Bunker Bøge=Udluftning. Liebhavere ville møde hos Skovfoged Jens Andersen i Hohaugen, Kl. 10 Formiddag. Aarhuus, den 2den December 1847. Rosenstand. Tirsdagen den 7de December næstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver, paa Raadstuen her i Byen, foretaget Licitation over Opførelsen af 4 nye Steenkister paa Veien fra Aarhuus efter Linaae, over Toustrup Byes Mark. Conditioner og Overslag ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Skanderborg, den 27de November 1847. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Jfølge Reqvisition af det kongelige Rentekammers 2den Section af 13de dennes, bliver paa Stadens Raadhuus, Tirsdagen den 7de December førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Licitation over Leveranen af 1400 Tdr. Rug til Brug for Garnisonen her i Staden; hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Byfogedcontoir, den 26de Novbr. 1847. I Hr. Justitsraad Byfoged Rahbeks Sygdomsforfald: Olsen, est. Fm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Hos L. W. Riemenschneider i Fredericia holdes stedse Lager af vore ikke alene i de fleste Lande i Europa, men ogsaa allerede i de forenede Fristater i Nordamerika og Mexico forleelagtigt bekjendte forbedrede Rheumatismus-Afledere, approberede af Medicinal-Comiteen i Berlin, som og afde engelske Chemikere Corfield and Abbot. Exemplarer erholdes til 2 Mk. 11 s., stærkere 4 Mk. og stærkeste 8 Mk. Sølv, med fuldstændig Brugs-Anviisning mod chroniske og acute Rheumatismer, Gigt, Rervesvagheder og Kongestioner, saasom: Hoved, Haand Knæ- og Fodgigt, Ansigt, Hals= og Tandpine, Øineflod, Ørevine, Tunghørighed, Susen for Ørene, Bryst=, Ryg og Beensmerter, Værk, Krampe, Hjertebanken, Søvnløshed, Rosen i Ansigtet, og andre lignende Onder. Nedenstaaende Attest vil, istedet for videre Anbefaling, godtgjøre Nytten af vore forbedrede Rheumatismus Afledere, og bemærke vi endnu, at vi, efter Forlangende, paa det hurtigste lade disse omfærdige i enhver ønskelig Form og Størrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Breslau, i November 1847. Wilh. Mayer & Comp. Atteste
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
De overalt bekjendte forbedrede Rheumatismus=Afledere af dHrr. W. Mayers Fabrik i Breslau, hvilke jeg har benyttet saavel i min Praxis som og paa mig selv og min Familie, have, især ved thematiske Sygdomme, viist sig hensigtsmæssige og givet de heldigste Resultater jeg indrømmer derfor dette Middel Fortrinet for mange andre, da dets Brug aldeles ikke incommoderer. Erefeld, den 15de Mai 1847. Kannewurf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Districtslæge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
En særdeles vel anbefalet Huusbestyrerinde af fat Alder, der i flere Aar har bestyret store landlige Huusholdninger, i Forening med Meieriet, ønsker en lignende Plads strax eller til 1ste Mai 1848, dog kun paa en Eiendom, hvor der ingen Kone er. Den Søgende anvises af A. Hansen, est. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Pengendlaan Nogle Summer, fra 600 til 1000 Rbd. anvises til Udlaan, imod sikker 1ste Prioritet i Landeiendomme. Aarhuus, den 2den December 1847. Brendstrup, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Gouvernante.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
En dannet Pige, som i flere Aar har været Lærerinde, og har megen Routine i Faget, ønsker sig et Engagement til næste Mai 1848, enten i Fyen eller paa Østkysten af Jylland, som Bestyrerinde ved en Skole eller Medhjælperinde, og i Mangel af dette som Lærerinde i et Privathuus hos en dannet Familie. Hun kan forevise fortrinlige Anbefalinger. De herpaa Reflecterende behage at henvende sig til Fæstemand Baadsgaard i Horsens, der giver nærmere Oplysning. Møllersvend. For en duelig og velanbefalet Møllersvend er til 1ste Mai 1848, en Plads ledig i Vestermølle ved Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Tilkjøbs eller Leie i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Gaarden Nr. 13 paa Rendebanen, hvori er 6 Værelser, foruden Pige, Pulte- og Spisekammer, Kjøkken, Kjælder, Bryggerhuus, Stald- og Ladehuus, samt Have, er underhaanden at erholde tilkjøbs eller Leie, naar man henvender sig til undertegnede Eier. Det bemærkes, at Conditionerne for Salg kunne blive billige. Schwensen, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Den Lærer, som i Aarhuus Avis Nr. 188 søgte en Plads, har nu erholdt en saadan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Etablissement. Undertegnede har etableret en Colonial- & Manufacturhandel i Smedegade, ved Porten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
De ærede inden- og udenbyes Kjöbere, som ville unde os deres Søgning, forsikkre vi en reel Behandling, Horsens, den 25de November 1847. L. C. Eskildsen & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Ny Fabrik af ægte Damp-Chocolade. Da min Fabrik har modtaget en betydelig Udvidelse og Forbedring, idet at samme nu drives ved Damp, saa seer jeg mig istand til for Fremtiden ei alene prompte at kunne effectuere alle indløbne Ordres, men og at levere et endnu bedre Product end hidtil, hvorom jeg herved tillader mig at underrette de ærede Handlende, med hvem jeg allerede staaer i Forbindelse, saavelsom og de, der maatte ønske at forsyne deres Udsalg fra mig. Samtlige Chocolade Sorter have erholdt en ny Form og en smagfuld Udstyring. A. L. Bagger, kongl. privil. Chocolade Fabriqueur, Crystalgade Nr. 34 i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Chocolade fra ovennævnte Fabrik faaes hos J. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Undertegnede önsker at udsælge en Deel saavel nye som ældre paabegyndte Broderier, saasom: Puder, Skoe, Perlebroderier, Pergamentsarbeider, m. m. m., Alt særdeles billigt. F. Thjellesen. at der, af udmærket Godhed og aldeles friske, erholdes i Kasser paa circa 30 a 40 Pd. til særdeles billig Priis. Handlende erholde en meget betydelig RaRöse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Nye Bordeaux Svedsker, og Cathrineblommer kunne nu erholdes hos Röse & Gerdes. Viindruer, saavel grönne som röde, nye franske Waldnødder, spanske Nødder, nye Bilbao-Castanier, Cocos& Cras-Nødder, nye Mallaga-Figen & Confect Rosiner, Krakmandler m. m., er nylig arriveret i friske Varer hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Nye & te Castanier, (marrons), samt nye bamb. Kirsebær, ere arriverede, og sælges billigt, store Torv 920. Julius Ponsaing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Til Nedbrydning, ere 12 Fag 1 Etage Ege=Bindingsværks Huus at faae tilkjøbs af Brændeviinsbrænder S. Thomsen. Aarhuus, den 26de November 1847. En Vandmølle, med et betydeligt Jordareal og megen Eng, samt Fiskeri, der afgiver særdeles god Indtægt, anvises til Salg af Fuldmægtig Munksgaard i Skive. Pengevilkaarene kunne blive fordeelagtige for Kjøberen. Skipper C. Basse, Jagten "Prøven, afseiler snarest muligt til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-03
Huuspostiller, Bibler, ny Testamente, Palmebøger og alle andre brugelige Bøger, Kort, Lithographier og Kobbere kjøbes af Commissionair Albech, boende i Madame Hansens Sted, ved Aaen Nr. 309 i Aarhuus; ligeledes kjøbes til Maculaturpriis ubrugelige Bøger, Aviser og brugt Skrivpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
No 197. Løverdagen. den 4 December. Kongelig privilegeret. Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
Blandinger. J en Beretning fra Aargau af 24de Novbr., om Aftenen Kl. 8, hedder det angaaende Rothenbergerslaget; "Det var skrækkelige, blodige Timer, Separatforbundets Tropper havde, flygtende fra Sins og Gisikow, sat sig fast her for at vove det Yderste. Linietropper, Artilleri og Skarpskytter stode oppe paa Bjerget, hvis Top er skovbevoxet. Tre Gange blev det stormet af Forbundstropperne, og disse bleve tre Gange slagne tilbage. Bataillonerne Hensler (Aargauer) og Benziger (Appenzeller) lede frygteligt. Deres Jægercompagnier maatte ligge paa Jorden og lade, medens de Andre forede over Hovederne paa dem, og saaledes trængtes fremSkridt for Skridt. Da stormedes der fjerde Gang, og det fra alle Sider paa eengang, og nu lykkedes det. Alle de, som endnu befandt sig paa Bjerget, bleve Mand for Mand nedskudte eller nedsablede. J vild Flugt joges der nu ind til Staden." (Om Luzerns Jndtagelse hedder det i en anden Beretning: "Tropperne droge ind i Luzern, saaledes som man drager ind i en fjendtlig Stad.")J Aaret 1824 besøgte Abbed Mastai Ferretti, nuværende Pave Pius IX., Missionerne i Sydamerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
Paa hans Tilbagereise fra Valparaiso til Lima blev han overrasket af en voldsom Storm. Skibet var sin Undergang nær, da nærmede sig et med Negere besat Fartøi. Dets Herre begav sig ombord paa det betrængte Skib, og førte det, som erfaren Pilot, ind i Havnen ved Arica. Det var en fattig Skipper ved Navn BakoAbbed Feretti besøgte ham i hans Hytte og efterlod en riigfyldt Børs. Udnævnt til Cardinal, forglemte Mastaiikke den fattige Fisker, men sendte ham sit Portrait og atter en betydelig Pengegave. Med disse Penge begyndte Bako at speculere, og Himlen velsignede øiensynligt Taknemmelighedens Gave. Bako blev en riig Mand, og gjorde store Forretninger i Salpeter. Hvorden fattige Fisterbytte havde staaet, reiste sig et stolt Palads, og da Cardinalen blev Pave, byggede Bakoet Kapel med Udsigt til Havet og smykkede det med den hellige Faders billede. Det romerske Folk, som anseer Pius IX. for et Vidunder, fortæller en interessant Historie og hans Valg til Pave. Til Conclavet kjørte sammen i een Vogn den nysafdøde oprigtige, men djærve Cardinal Micara og Lambruschini, Hovedet for Obscuranterne. Hvem mon Valget vil falde paa lyder Spørgsmaalet. Hvis Mørkets Fyrste fører Forsædet ved Valget, saa bliver De Pave!" siger Micara til sin Nabo: Hvis Folket har en Stemme, saa bliver jeg det. Men hvis Himlen blander sig deri, saa bliver Ferretti det. Ferretti blev det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
Frankrig har atter afsluttet et stort Laan paa 250 Millioner Franes med Huset Rothschild. Det anføres som en Mærkværdighed, at dette Huus var det eneste, som havde indsendt noget Tilbud. Commissionen ventede til Klokken tolv; der kom ikke flere Da aabnede man sedlen, og læste Navnet: Rothschild, Galleriet peeb og skandaliserede uhyre. Men allerede Dagen efter indbetalte Huset 25 Millioner som første Rate, og den franske Børs er nu igjen lidt rigere paa Papir. Under Ludvig Philips Regjering er der nu allerede laant over nihundrede Millioner. Man begynder at tvivle om, at Grev Bresson har aflivet sig selv. De sidste Breve fra Neapel meddele nogle interessante Details om den Katastrophe, som har berøvet Frankrig En af dets berømteste Diplomater. Hans Død maa rimeligviis tilskrives en rædsom Forbrydelse. De Omstændigheder, som ere forudgaaede hans Død, fjerne enhver Tanke om Selvmord. Samme Dag, som han, med overskaaren Strube, blev funden i sin Seng, havde han leiet et Hotel for 5000 Ducater aarligt, givet sine Venner en glimrende Diner, talt om sine Planer for Fremtiden og lagt det gladeste Lunne for Dagen. Om Aftenen kjørte han i Theatret, hvor han blev indtil Midnat, og han kom hjem i den muntreste Stemning. Alt dette synes at stadfæste den Tro, som gjør sig gjældende i de høiere Kredse, at nemlig den franske Gesandt er bleven myrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
For nogle Dage siden steg en Luftseilerinde, Emma Vidahl, op i Bordeaux. Da hun nu i sin Ballon, dalede ned fra Skyerne, blev hun hængende i Toppen af et meget høit Træ. Hun maatte gribe fat i Grenene, for at holde sig fast, og blev saaledes hængende omtrent tyve Minuter, hvert Øieblik truende at styrte ned. De hidilende Tilskuere dannede imidlertid, op mod Træet, en Stige af Mennesker, idet den Ene steg op paa den Anden. Saaledes kom man omsider op til den Forulykkede og frelste hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
J Glasgow døde i f. M. en gammel Handels herre, efter at han havde assureret sit Liv for 60,000 Pund Sterling. Tre Damer paastaae at være Enker efter den Afdøde, og da Enhver af dem har Børn at fremvise, saa reclamerer ogsaa Enhver af dem Arven efter ham. Alle Tre have en Act i Hænde, som er udfærdiget i behørig Form, og som beviser, at de alle Tre have været ægteviede til den Afdøde af en Kirkens Tjener. De have beboet tre forskjellige Qvarterer i Glasgow, og den Afdøde henlevede afvexlende fjorten Dage med hver af dem. Det Spørgsmaal, hvilken af de tre Damer der først har været viet til ham, vil vel kunne oplyses af vedkommende Kirkebog; derimod vil det være vanskeligt at sige, for hvilken af de tre Familier den Afdødes Villie havde bestemt sig med Hensyn til de forsikkrede Summer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
James Mac-Callagh, Professor i Physik ved Universitetet i Dublin, en Mand, som har et Navn i Videnskabens Annaler, har skaaret Halsen over paa sig med en Ragekniv. Megen Stillesidden og anstrængt Studeren havde angrebet hans Hjerne i den Grad, at han indbildte sig stedse at være omgiven af Fjender, som tragtede ham efter Livet. Denne fire Jdee bragte ham til, at aflive sig selv, for at faae Ro for de Phantomer, som forfulgte ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
J Douai, i Frankrig, har en ung, ikke femtenaarig Pige, Hortense Labousse, med koldt Blod forgiftet sin Fader og Moder, der ere døde, og en Søster, som er reddet. Den første Dosis var ikke stærk nok, hvorfor den unge Morderske gjentog Forsøget, indtil Forældrene bukkede under for Giftens Virkning. Forbrydersken, der viser fuldkommen Ligegyldighed og rolig Fatning, angav i det første Forhør en ung Mand, til hvem hun stod i et ømt Forhold, og til hvem hun umiddelbart for Gierningens Gjentagelse ganske havde hengivet sig, som den, der havde tilskyndet hende dertil, men gjenkaldte siden dette Udsagn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
En af Kong Ludvig Philips Adjutanter, Gudin, er for Bedrageri i Spil dømt til 2 Aars Fængsel og 2000 Fres. Mulct. Han har forinden unddraget sig Dommen ved at flygte til Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
I det kongelige Palads i Madrid hersker endnu den fordum slette Stemning. Vel hedder det, at det kongelige Par er forligt; men de leve dog endnu adskilte fra Bord og Seng, og sees kun leilighedsviis, nu og da. Dronningen har taget sig det meget nær, at en ung, meget smuk Operasanger, som havde begyndt at undervise hende i Sang, er bleven landsforviist. Man seer hende hyppigt græde, og nys sagde hun endogsaa: "J skulle see, at det Giftermaal, man har paa nødt mig, tilsidst koster mig Livet Den 1ste November blev den i Gud hvilende Willie Fee's, alle engelske Zigenneres Konges Efterfølger, Hs. Majestæt Charles Blythe, kronet med stor Høitidelighed i Landsbyen Jetholm-Common.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
Efter en rigelig Frokost besteg Kongen, under Musikens Lyd, som spillede God save the King, en hvid Hest, som førtes af to Pager; ham fulgte hans Væbner paa et Æsel, og dagefter fulgte, i et langt Tog, hans troe Folk, som uafladeligt skreg: Carl den Første leve!" Underveis tildrog sig en beklagelsesværdig Malheur. Nogle ildesindede Mennesker prikkede nemlig den ædle Ganger saa stærkt med lange Naale, at den steilede og kastede sin kongelige Byrde i Skarnet. Allerede frygtede man for Monarkens Liv, eftersom han er en Mand hen i de Halvfjerds; Livlægen styrtede hid, ordinerede et Glas Viin, og Kongen kom igjen til sig selv. For at tilkjendegive den loyale Glæde spillede Musiken strax en hornpipe". Da Toget naaede Kroningsstenen - den hedder Stob-stone – beklædte man Monarkens Skuldre med Skindet af en Hare, som han selv havde fældet; Carl 1 er nemlig en Vildttyv. I dette Costume, satte Hans Majestæt sig paa Stenen, hvorpaa hans Hoved blev salvet med Brændeviin. Den hele Forsamling drak paa hans Velgaaende, og et almindeligt Hurra bragte Luften til at dirre. Efter denne Høitidelighed fandt Kronnings maaltidet Sted i Landsbyens Kro; under samme spillede Musiken det yndede "Wilcome Royal Charleye. Efter Taffelet holdt Kongen en kraftig Tale, til Forsamlingen; han lovede at gjøre Alt, for at betrygge sine elskede Undersaatters Lykke, og forsikkrede, at han skulde vide at beskytte deres Rettigheder. Man troer, at Kongen vil holde dette sit Løfte. J de ni Uger, Jenny Lind har opholdt sig i England, er der ikke udkommet færre end niogtyve Portraiter af hende. Dronning Victoria og hendes Gemal vare saa henrykte over Kunstnerindens Virtusitet, at de lode hendes Præstationer i Hovedrollen af "Puritanerne" forevige ved et særligt pragtfuldt Kobberstik. Ogsaa den franske Statuar, Grev d'Orsay, har paa det Heldigste efterformet den svenske Kunstnerinde i Regimentets Datters Costume saa at hans elegante Attelier i dette Øieblik danner et Valfartsted for den feterede Sangerindes utallige Beundrere. J Stockholm har man døbt en Brig med Navnet Jenny Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
Et Leipziger-Blad fortæller: Da den svenske Nattergal i London vægrede sig ved at synge til Jndtægt for de Fattige, benyttede Freiligrath dette skjønne Træk af skandinavisk Medlidenhed til følgende Jmpromptu. Deine Stimme, holde Philomele! Jst von Silber, und von Gold ist deine Kehle; Doch dein Herz, o glaube mir, Jenny Lind, ist von - Papier."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
I det vittige engelske Blad "Punch læses derimod Følgende i Anledning af Jenny Linds Afreise fra England: "Jenny Lind har forladt os; men for hun seilede gjennem Kanalen, steg en Sirene op foran Skibet og overrakte hende, til et Erindringstegn, sin Kam og sit Speil. Sangerinden modtog disse Gaver og bad Havfruen, at songe en Vise for hende. Men Havfruen rystede sørgmodig paa Hovedet, som om hun vilde sige: "Siden man har hørt Dig, er det forbi med vor Sirenesang!" – og med et Suk sank hun tilbage i Dybet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
Keiseren af Østerrig har, som bekjendt, en saakaldet "Nobelgade", der udmærket sig ved sin Pragt og bestaaer af unge italienske og ungarske Adelsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
Nylig læste man med Forundring i et Wienerblad en Bekjendtgjørelse fra Overhofmesteren, som deri advarer Alle og Enhver imod at betroe disse unge Herrer Noget, da intet saadant Krav herefter vil blive betalt. Det er de unge Herrers forfærdelige, noble Ødselhed, der har foranlediget denne for dem kun lidet
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-04
smigrende Bekjendtgjørelse. J Hannover er i denne Tid begaaet et storartet Snyderi. En Person nemlig, som udgav sig for en reisende Handelsbetjent for Handelshuset Schaub & Co i Altona, reiste omkring og solgte Lodsedler paa Guld sager, Pretiosa, Dreil, Lærred, Meubler osv., som skulde bortspilles og hvoraf Enhver kunde vinde Noget, ja der skulde endog medfølge Præmier paa tusinde og flere Daler. En saadan Lodseddel kostede kun 10 Groschen, og Bønderne i Hannover kjøbte deraf, som om de vare gale. Efter nogle Ugers Forløb kom Snyderen igjen, for at opfordre dem, som havde kjøbt Sedler af ham, til "Appellation, hvilket kostede 20 Groschen, men hvorved en Gevinst blev aldeles sikker. Jmidlertid vare ogsaa, ifølge hans Forsikkring og fremlagte Breve, en stor Mængde kostbare Gevinster udkomne, og Bønderne jublede og sviirede allerede løs herpaa og reiste til Staden (Hannover), hvor Gevinsterne, ifølge hans Udsagn, kunde afhentes. Mange kjøbte endnu nye Lodsedler, saa at Bedrageren ofte i en By indtog 50 Rdr. Men Alt var Vind, og i Byen Hannover vidste man af Jntet. Endnu er dette Menneske ikke blevet opdaget.