Berlingske Tidende, 1774-04-11
London, den 18de Martii. Da Lord North den 14de huj. foreslog Underhuset, at bort lige Tolden i Boston &c., grundede han sig derved paa den let, som Parlementet unægtelig har, at anlægge Toldhuset, da saadant et Sted, som det finder for got. Denne Messyvar og, som han sagde, underkastet de færreste Vanskelig der. De, som vare imod Forslaget, anførte: "Man inde umuelig forestille sig, at en Stad, som af alle Stæder America fører den største Handling, skulle, da den ikke har allet underkaste sig en liden Taxe, roelig lade sig fratage sin alele Handel og Subsistence. Denne Plan kunde og ikke ud res paa anden Maade end at man sendte en Flode derhen, og hidt samme der; denne Flode maatte endog være anseelig, og imme ville i det mindste aarlig koste 200000 Pd. Sterl. &c. det ministerialske Partie af Huset svarede hertil: "Efter at an havde forsøgt alle lemfældige Midler, var intet tilbage, den at bruge Strænghed; det var umueligt at udfinde en an, som slet ingen Vanskeligheder førte med sig, og at den saatte udvælges, som havde de færreste; men kunde nogen reslaae en bedre Plan end den nu værende, saa vilde Minitrium ikke forkaste den &c." - Den 16de huj. blev udi imme Huus igien foretaget en Undersøgning af Linned=Han len. Der blev oplæst en Memorial fra Kiøbmænd, som handle med Tydsk, Russisk og Hollandsk Linned, og een af lisse Kiøbmænd beviste, at fremmed Linneds Jndførsel i Aa sit 1773 havde aftaget henimod 11 Millioner Engelske AlenNinistrene fra Rusland, Preussen og Sachsen, tilligemed n Hamborgske Agent vare Tilhørere. Den 22de huj. skal lune Sag igien overveyes. - Udi Underhuset vil i Dag sive stærke Debatter; thi man forsikrer, at Lord North skal jøre den Forestilling, at fratage Staden Boston alle dens rivilegier, dersom den ikke vil adlyde. Saa haardt et For fold mod Bosionerne, da dog andre Americanske Stæder og plonier have yttret eens Grundsatzer med samme, finder og os de Engelske Kiøbmænd liden Biefald. Man skulle dog lene mange, ikke paa engang saa reent forglemme de Fortie ster, som Bosionerne og Nye Engellænderne havde for hvervet sig i Henseende til Storbrittannien. J Aaret 1690 leverede Nye=Engelland allene 3000 Mand Tropper og 40 Transportskibe mod Canadierne, og udi de Krige under Dronning Anna 6000 Mand under General Hill. J Aaret 1739 leverede denne Provinz 4000 Mand til Beleringen. for Nye Carthagena. Dernæst leverede samme 1746 alting allene til Expeditionen og Erobringen af Cap Breton, som var den vigtigste Erobring i den heele Krig. Da Admiral Saunders Ao. 1759 gik til den berømmelige Expedition til Qveber, lod han Jndvaanerne i Boston vide, at han mang lede et Antal duelige Søefolk; de sendte ham strax deres Matroser, som den heele Krig over tiente paa Floden, og i samme Krig sendte de et stærkt Corps Tropper til Expeditionen mod Havana. Desuden er Skaden af den i Havet kastede Thee, hvori Bostonerne allene have skyld, en ringe Sag, som de let kan erstatte, hvorom vore derhen handlende Kiøbmænd og have forsikret Lord North. Jmidlertid er det vist, at de til America bestemte Tropper vente allene paa den sidste Ordre til at gaae om Bord, og Krigskibene Royal Oak paa 90, og Worcester, Preston og Egmont paa 60 Kanoner tilligemed: Fregatter have allerede lagt ud fra Portsmouth, for under Admiral Greaves at afseyle til Boston. - Hvad nu Bostonerne vil gjøre mod disse Anstalter maae man vente. At de have tvunget alle Dommere, undtagen Hr. Oliver, som allerede var af lige Mening med dem, til at underskrive en formelig Act af den Jndhold: At Storbrittanniens Love have ingen Kraft i Nye Engelland, er vel ikkun et blot Rygte. Men de have allerede haft Efterretning, at man her anseer dem for Rebellere, og det er at formode, at dersom de nu og vil sætte sig imod den Krud Thee, som man vil sende dem herfra, skal de ikke ene kunde giøre det, men see sig om Hielp hos andre Colonier.