JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Nordamericaneren John Watts Opfindelse af Sterotyper er ved Privilegium indført i den østerrigske Stat og sat i Forbindelse med Universitetet i Ofen. Hans Plader ere i Støbningmaneer, ikke præssede, Trykningen skeer ved Cylinderpræsser, hvorved den bliver renere og sortere. Med 100 Pd. god Skrift kunne 5000 Ark steretyperes eller forfærdiges for 8 8000 Plader, og formedelst Metalblandingens Haardhed regnes 200,000 Aftryk for hver Plade. Correcture lader sig let frembringe, i det de urigtige Steder udskjæres og de rigtige Tegn i deres Sted indloddes. Mere herom i A. Bittig von Flammenstern, die Steretypen im vesterreicheschen Keiserstaate. Wien 1822.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Det europæisk brittiske Rige, som for en Menneskealder kun bestod af 14 Mill., tæller nu 18. Hr. Royer Collard, Professor i den nyere Philosophies Historie ved Academiet i Paris, og Guzot, Professor sammesteds, tør, i Følge et Decret fra det Kongel. Pariser Opdrageliesraad, i de forestaaende Studieaar ikke læse over den nyere Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Capitain Parry holder det aldeles ikke for usandsynligt, at der kan komme Sommere, hvor de Jsstranker, som forrige Gang standsede hans Fart, ville brydes, og er i hvert Tilfælde af den Mening, at intet Land er i Veien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Keiseren af Rusland har tegnet sig for 100 Exemplarer af Melchior Geopes Værk NuovoProgetto delle science economiche. (Nyt Forslag til de deconomiske Videnskaber.) Da Værket bestaaer af 8 Bind i Qvarto, saa bestod den oversendte Pakke af 800 Bind, for hvilke Hs. Majest. har anvist en Vexel paa 20,000 Fr. Antallet af alle Aviser og Tidsskrifter, som for Tiden udkomme paa Jordkloden, antages at beløbe sig til 11,500, nemlig 3000 i Europa, 1500 i Asien, 750 i Afrika, og 6100 i Amerika. Dette samtlige Antal forudsætter 80 Millioner Læsere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
J den prægtige theologiske Samling, som Kronprindsen af Østerrig eier, befinder sig ikke mindre end 18,000 Modeller, hvoriblandt allene af vævede Bomuldstøier 1400, af Posamenteerarbeider 1600, af Silk stoffer henved 1200, af Jern- og Staalvarer over 700, af Pottemagerarbeider 450 og Glasarbeider over 800 Samlingen begynder med de raae Stoffe og slutter med de fuldendte Fabrikata, hvorved Produktionens Fremgangsmaade gjøres beskuelig. Særdeles Jnteresse vækker den i sit Slags eneste technisk militairiske Samling af alle ved den østerrigske Armee indførte Vaabenarter. Det samtlige lette og svære Skyts, Munition, alle Arter af Vogne og Karrer, Pontons, Skibe og Pioniers, Jngenieurers Værktøi a. findes der med den strængeste Nøiagtighed udarbeidet efter en formindsket Maalestok, Ved en Landsbye i det Bolognesiske faldt i de første Dage af Februar Maaned en Mængde Meteorstene med et usædvanligt Skrald ned fra Luften, den største veiede 12 Pund og er indleveret til Observatoriet i Bologna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Ved Nedre-Orinoko ere Skildpaddeng et eget og vigtigt Tødemiddel for Missionairer. Arrau-Skildpadden lægger dem ved Strandbredden om Natten, naar Vandet er lavest. Missionsmunkene, forhen Jesuiter, nu Franciscaner, vaage over, at ved Udgravningen ingen bestadiges. Men denne Høst aftager med hvert Aar. Af Æggene faaes en god Lampe= og Madolie, og af 200 en Flaske Olie. Hver Skildpadde lægger 100 til 116 Æg. Æggehøsten varer i tre Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 241, a vista 244. Spec. 246. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 12 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 98 a 99. Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 100 Rbd. r. S. eller 123 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. - .- 6 pC. norske Dito 4000 Bcomk. - . Obligat. ved Hambro & Søn - . - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2. - Svenske Sedler 57. - Asiatiske Actier 96.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Beqvemme og smukke Værelser, saavel for hele milier, som for enkelte Personer, kunne strax faaes tilleie, tilligemed Staldrum, samt Adgang til een af de smukkeste Haver og Lyst slove, i Nærheden af Frederiksdal og Sorgenfri Alt imod meget billig Leie. Anvises fra 1ste Sal paa 10de Blegdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 48. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Juni 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Lord Byrons Tanker om Grækerne og Tyrkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
(Vi have i No. 44 korteligen skildret den nyligen afdøde Lord Byron, som Menneske og Digter. Jnteressant er det, især i dette Øjeblik at høre, hvad han, endnu førend Grækeropstandens Udbrydelse (1809) har dømt saavel om Grækerne, for hvis Sag han i en vis Henseende blev et Offer, som om Tyrkerne, deres Undertrykkere. Hans Tanker om begge findes i Anmærkningerne til Childe Harold's Pilgrimage.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Blandt Levningerne af de tidligere Tidsalderes barbariske Politik ere Sporene af Trældom, der endnu finder Sted i forskjellige Lande, hvis Jndbyggere, skjøndt ulige i Religion og Sæder, dog stemme næsten alle overeens i Undertrykkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
De Engelske have i det Mindste havt Medlidenhed med deres Negere, og en mindre bigot Regiering vil sandsynligviis engang befrie deres tatholske Brødre, men allene Fremmedes Mellemkomst kan forskaffe Grækerne deres Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Om de gamle Grækere vide vi meer end nok, i det mindste anvende i Europa unge Mænd, meget af deres Tid paa Studeringen af de græske Forfattere og græsk Historie, som vilde være nyttigere anvendt paa Randsagelsen af deres egen De Nyere vise vi maaskee større Ligegyldighed end de fortjene; og medens Enhver, der gjør nogen Fordring paa Lærdom, henslider sin Ungdom, og oftersin Alderdom, paa at studere de gamle atheniensiske Demagogers Sprog og deres Taler til Frihedens Tarv, overlades de virkelige eller antagne Efterkommere af disse Republicanere til deres Beherskeres nuværende Tyrannie, uagtet der kun behøves en ringe Anstrængelse til at befrie dem for deres Lænker. At tale, som Grækerne selv gjøre, om deres Opsvingning til deres gamle Vælde, vilde være latterligt, da den øvrige Verden maatte give Slip paa sit Barbarie, førend den atter kunde hævde Grækernes Souverainetet; men der synes ikke at være nogen stor Hindring for, naar undtages Frankernes Dorskhed, at de kunde faae en gavnlig Uafhængighed, eller endog blive en fri Stat med en egen Borgen. - under Forbedring, være det sagt, thi mange og velunderrettede Mænd tvivle endog paa Mueligheden af dette. Grækerne have aldrig tabt Haabet, uagtet de nu ere mere uenige i deres Mening i Henseende til deres sandsynlige Befriere. Religionen anbefaler Russerne; men de ere to Gange blevne forladte og skuffede af denne Magt, og den rædsomme Erfaring, de gjorde, efter Muskoviternes Hærsen i Morea, er aldrig bleven glemt. De Franske kunne de ikke lide, uagtet det øvrige Europas Underkuelse tilsidst vil medføre det græske Fastlands Befrielse. Øebeboerne vente Hjelp af Engelland, efterdi de ganske nyligen have sat sig i Besiddelse af den joniske Republik, Corfu undtagen. Men alle, som lade sig see med Vaaben i Haanden, vil være dem velkomne: og naar de komme, saa være Himlen Ottoman nerne naadig, de kunne ikke vente det af Giaours. Men istedet for at anstille Betragtning over hvad de have været og speculere over hvad de kunde blive, lad os betragte dem som de ere. Og her er det umueligt, at forene det Modsigende i Meningerne; nogle, og især de Handlende, nedsætte Grækerne med de haardeste Udtryk, Andre, i Almindelighed Reisende, omvende Tidsrummet i deres Lovtale, og kundgjøre meget curiøse Speculationer, podede paa deres gamle Forfatning, som ikke kan have nogen større Virkning paa deres nuværende Lod end Jncaernes Tilværelse paa Perus fremtidig Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
J Henseende til den Uvidenhed, som de saa almindeligen, og ofte med føie, anklages for er det tvivlsomt, naar man undtager Frankrig og Engelland, i hvilken gavnlig Kundskabsgreen, de overgaaes af andre Nationer. Er det i Livets almindelige Konster. I deres Manufacturer. Er en tyrkisk Sabel ringere end en fra Toledo, eller er en Tyrk slettere klædt, fødet og undervist end en Spanier, Er deres Paschas slettere opdragen end en Grande, eller en Effendi end en Ridder af St. Jago, Jeg troer ikke. Jeg erindrer, at Mahmout, Ali Paschas Sønnesøn, spurgte om jeg eller min Reisefælle. var Medlem af Over- eller Underhuset. Dette Spørgsmaal af en Dreng paa ti Aar viser, at hans Opdragelse ikke har været forsømt. Det er tvivlsomt, om en engelsk Dreng af samme Alder veed at gjøre Forskjel paa et Divan og et Collegium af Derwischer, men jeg er meget vis paa, at en Spanier veed det ikke. Hvorledes den lille Mahmout, saaledes som han har været ganske omgivet af tyrkiske Opdragere, har lært, at der var en saadan Ting til som et Parlament, vilde man uden Nytte gjette, med mindre vi forudsætte, at hans Lærere ikke indskrænkede hans Studier til Koranen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
J alle Moskeer er der oprettet Skoler, som meget regelmæssigen søges, og de Fattige undervises, uden at den tyrkiske Kirke udsætt 3 for Fare. Jeg troer Systemet er endnu ikke trykt (uagtet der gives noget, som kaldes tyrkisk Presse og Bøger, trykte angaaende Nizam Gediddes nyeste militaire Indretning); heller ikke har jeg hørt enten Mufti eller Mollas havde bifaldt eller Caimacam og Tefterdar ere blevne urolige, af Frygt for at Turbanens kløgtige Ungdom skulde blive lært, ikke at bede tilGud paa deres Viis. Ogsaa Grækerne - et Slags østerlandsk irlandske Papister - have deres eget Collegium i Maynooth - nei, i Halvali, hvor den Heterodoxe næsten nyder den samme Beskyttelse af den ottomanske som det catholske Collegium af den engelske Lovgivning. Hvo tør da paastaae, at Tyrkerne ere uvidende Bigotte, naar de saaledes lægge aldeles den samme Grad af Christenkierlighed for Dagen, som taales i de meest lykkelige og orthodore af alle muelige Kongeriger, Men, uagtet de tilstede alt dette, ville de ikke tillade Grækerne at deeltage i deres Privilegier, nei, lad dem fægte i deres Kampe, og betale deres Haratch (Skatter), blive pryglede i denne Verden og fordømte i den anden. Og skal vi da befrie vore irlandske Heloter, Mahomed forbyde det. Vi ville de være slette Musselmænd og værre Christne, forTiden forene vi det bedste af begge – jesuitisk Tro og noget ikke meget ringere end tyrkisk Tolerance."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Det islandske literære Selskab. J Overeensstemmelse med Selskabets Love, meddeles herved offentlig Forklaring over dets Foretagender og bekonomiske Forfatning, for Tidsløbet fra 30te Marts 1823 til Aarsdagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
J dette Aar har Selskabet udgivet: 1) Den tredie Deel af Jslands Aarbøger, (Arbækur), ved Sysselmand John Espolin, som indbefatter Tidsrummet fra Aaret 1500 til 1541 – med tvende Forerindringer. 2) Andet Binds anden Afdeling af den geographiske Lærebog (Landaskipunarfrædi), forfattet ved Cadetlærer og Cand. Theol. Gunlog Oddsen (med et illumineret Kort over Europa. 3) Den 8de Aargang af Sagnablød eller historiske Blade (redigerede, som hidindtil, af Professor Finn Magnusen, indeholdende en sammentrængt Udsigt over det forløbne Aars vigtigste Begivenheder, samt tillige Formandens Tale paa Selskabets sidstafvigte Stiftelsesdag og de originale Regnskaber for dets Pengesager og Forlagsværker m.m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Tredie Bindstredie og sidste Afdeling af den ommeldte Geographie, samt fjerde Bind af Aarbøgerne ere allerede under Pressen, og ventes udgivne inden næste Foraar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Hans Majest. Kongen har allernaadigst skjænket 100 Rbd. Sølv til Selskabets Kasse for dets afvigte Regnskabsaar. Desuden har det i samme Tidsrum atter seet sig betydeligen understøttet. af dets sædvanlige Velgjørere, især af Hs. Excellence Geheime-Conferentsraad Johan Bülow til Sanderumgaard med 60 Rbdlr.); Greve og Kammerherre A. W. Moltke til Bregentved, Deputeret i Rentekammeret m.m. (med 100 Rbdlr.); Grev Knuth, Committeret i samme Collegio (med 31 Rbdlr. 24 s.), samt Etatsraad, Professor og Ridder Thorlacius (med 20 Rbdlr.). Som overordentlige Medlemmer have Følgende desuden bidraget: Lands-Over-, samt Hof- og Stads=Rets Assessor Spandet 5 Rbdlr.; Overlærer Dr. Mühlertz 4 Rbdlr. 60 s.; Cadetlærer og Cand. Theolog. Borring 8 Rbdlr. 52 s., samt Lærer og Jndustriebestyrer, Rasmussen, i Assens, 3 Rbdlr. 72 s. De ordentlige Medlemmers Bidrag ere specificerede i de trykte Regnskaber. Selskabets Jndtægter, bestaaende af Medlemmernes Bidrag her og i Island, overordentlige Gaver, hvad der er indkommet ved Salg af dets Forlagsværker, samt Renter af dets Hovedstol i offentlige Obligationer m. m., have i det sidstafvigte Regnskabsaar beløbet ialt til 347. Rbdlr. 51 s. Sølv, samt 993 Rbdlr. 40 s. i Sedler og Tegn – hvorimod Udgifterne (som til Papir, Tryk og Jndbinding for dets Forlags værker m.m.) ialt have været 734 Rbdlr. 15 s. i S. og T., foruden 166 Rbdlr. Sølv samt 103, Rbdlr. 72 s. S. og T., hvorfor Rigsbanksobligationer til Beløb af 300 Rbdlr. ere indkjøbte og Selskabets rentebærende Kapital saaledes formeret. – Selskabets Eiendom (Bøger og andre deslige Effecter fraregnede) var ved Regnskabs aarets Slutning: i Kongelige og Vank-Obligationer 2800 Rbdlr. Sølv og 800 Rbdlr. Sedler, som udgjør dets faste Fond, samt i Contanter 82 Rbdlr. 46 3/5 s. Sølv og 636 Rbdlr. 55. s. S. og T., som anvendes til at afholde de Tid efter anden paakommende nødvendige Udgifter, især ved Forlagsværkernes Trykning og Jndbinding m.m. Jøvrigt kunne vi henvise til de detaillerede Forklaringer, som indeholdes i de af Selskabets Casserer og Boghandlings-Commissionær til 29 Februar 1824 aflagte og i Trykken udgivne Regnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Med Hensyn til det i Selskabets fire sidste Aarsberetninger Anførte, angaaende Jslands Stifts-Bibliothek i Reikevig, og de her dertil modtagne Gaver i Bøger, anmeldes endvidere disse, som paa ny ere modtagne fra forskjellige Velgjørere: Hans Excellence Geheime-Conferensraad v. Bulow til Sanderumgaard 13 Bind nyndkomne interessante danske Bøger; Hr. OberBerghauptmand Brünnich de af han udgivne. historiske Efterretninger om Norges Bjergværker, det Kongelige Danske Videnskabers Selskabs Skrifter, 1800 1812 (6 Bind), m. fl.; Lieutenant og Cand.jur. Rafn (en af Stiftelsens første og virksomste Befordrere) har paa ny givet 3 Bind (hvoriblandt Fortsættelsen af hans nordiske Kjæmpehistorier), og ellers vedblevet at virke til dens Fremme; Lieuten og Bogtrykker Popp har givet adskillige af sine Forlagsværker m. sl. Heri Staden har endvidere Studios. Theolog. J. Briem deels selv givet og deels indsamlet her og i Slagelse henved 100 Bind, hvoriblandt fra de Herrer Major Schleppegrel! 17 Bind, Overlærer Qvistgaard 16, Lærer Lund 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Studios. Theolog. Baumann, Rørdam 6, Thygesen 5, Bagger 2, Poulsen, Hansen 1, Studios. jur. Jantzen 3, Withusen 2, Studios. Philos. Olsen 2 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
J Middelfart og dets Omegn er atter indsamlet af Hr. P. Jversen, Lærer ved Borgerskolen, som givne af de Herrer: Skolelærer, Magofsky i Sandager 38 Bind, Apotheker og Dannebrogsmand Honore i Fridericia. 12 Bind; R. Jacobsen, Lærer ved Borgerskolen, i Middelfart, 5, Skolelærer P. Hansen i Skellinge 5, en Unævnt 5, Lieutenant i SøEtaten M. Lindegaard 3, Pastor Høgh i Gamborg 2 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
J afvigte Aar ere de Herrer Brødrene Jacob og Wilhelm Grimm i Cassel optagne til Selskabets Æresmedlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
I Selskabets kjøbenhavnske Afdelings almindelige Forsamling den 30te Marts sidstafvigt, blev Professor Finn Magnusen paa ny valgt til Formand, Cand. Theolog. Hannes Stephensen til Casserer, samt Cadet informator og Cand. Theolog. Gunlog Oddsen til Secretær. Endvidere bleve valgte: Professor Rasmus Rask til Vice-Formand, Cand. Jur. Lauritz Thorarensen til Vice-Casserer og Stud. Medic. Sæmund Brynjulvsen til Vice=Sekretær, samt tillige til at forvælte det herværende Oplag og Udsalg af Selskabets Forlagsskrifter. Dets Afdeling i Island bestyres, som hidindtil, af Stiftsprovst Arne Helgesen, som Formand, Land- og Byfoged Sigurd Thorgrimsen, som Casserer, og Lector Theologiæ ved den lærde Skole paa Bessested, John Johnsen, som Sekretær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Det islandske literære Selskabs Afdeling i Kjøbenhavn, den 31te Mai 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Jndenlandske Efterretninger. 3 Fredags havde man paa Kjøbenhavns Toldbod et ligesaa rædsomt som sjeldent SynEn Brig, kommende fra Engelland og ladet med Hørfrø, havde faaet en betydelig Læk og vilde løbe ind her, for at sætte sig fast. Men da det kom uden for Langelinie, mellem Kalkbrænderiet og Citadellet, tog et Vindstød fat i det, hvorved Vandet styrtede saa stærkt derind, at det sank. Men Folkene bleve reddede. Overdelen af dette forulykkede Fartøi kan sees fra Toldboden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Efterretningen om, at den første Artikel af Lovudkastet til en Rentenedsættelse i Pairernes Kammer ikke er bleven antaget, har i Fredags virket som et Tordenslag paa vort Papirtorv, Obligationer faldt strax 4 til 5 PC. Det er naturligt, at naar Statspapirer, som de franske, vedblive at svare 5 pC., maa det Project, at nedsætte i andre Stater Renten af Statspapirer til 4 pC., falde bort af sig selv. Allerede troede de fleste Papirspeculanter, saavel her som i Udlandet, at vore 4 PC. Obligationer vilde stige til 90 Rbdlr. Sølv, men dertil er for Øieblikket ingen Udsigt. Desuden staaer Discontoen allerede for høi til, at en saadan Stigen kan ventes. Det kommer nu ene an paa, om de der have solgt deres Obligationer for en Priis af 80 til 1000 Rbd. Sedler, kunne have Taalmodighed, hvilken her, som i de fleste Tilfælde paa Jorden, overvinder Alt. Det franske RenteNedsættelses Project var iøvrigt for gigantisk, og allerede den Omstændighed, at det skulde udføres af adskillige Hoveder, og saa mange Hoveder, saa mange Sind – maatte vække nogen Mistanke om, at det vilde bringes til Virkelighed. Slige Projecter lade sig vel udføre i det Mindre, men vanskeligere i det Store, især hos et Folk, hvor man endnu har saa megen Tale og Trykkefrihed, som hos det Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Blandede Efterretninger. Napoleon tog Gift. Natten, efterat Napoleon havde undertegnet Afsigelsesacten, blev Tausheden i Palladsets lange Corridor pludseligen afbrudt ved hyppig Frem= og Tilbagegaaen, Slotsbetjenterne løb op og ned ad Trappen; Lysene i de indere Cabinetter bleve tændte; Kammertjenerne vare oppe. Man bankede paa Doctor Yvans Dør, man vækkede Stormarskallen man kaldte paa Hertugen af Vicenza, man løb for at hente den i Cancelliet boende Hertug af Bassano. Alle kom, og bleve efterhaanden indladte i Sovecabinettet. Forgjeves lurede Nysgjerrigheden. Den kunde kun høre Sukken og Stønnen, der kom fra Forcabinettet og udbredte sig i det tilstødende Gallerie. Pludseligen kom Doctor Yvan ud; han gik skyndsomst ned i Gaarden, besteeg en ved Rækværket bunden Hest, og galloperede bort. Det tykkeste Mørke havde bedækket denne Nats Hemmelighed med sit Slør Følgende fortælles derom. Under Tilbagetoget fra Moscon, havde Napoleon forskaffet sig ved Dr. Yvan, hans Livlæge, det Middel, han vilde betjene sig af, for ei at falde i sine Fienders Hænder. Det bestod af en af Cabanis opgiver Composition, den samme, hvormed Condorcedræbte sig i Fængslet. Han havde i hele Farens Tid baaret det i en Pung omkring Halsen, og siden omhyggeligen bevaret det i sin Necessair, J denne Nat syntes det Øieblik at være kommet, hvor han troede at burde tage sin Tilflugt til dette sidste Hjelpemiddel. Kammertjeneren, der laae bag den halv aabent staaende Dør, havde hørt ham staae op, seet ham opløse noget i et Glas Vand drikke det og lægge sig igjen. Snart havde heftige Smerter aftvunget Napoleon Tilstaaelsen om sit nær forestaaende Endeligt. Nu havde han ladet kalde sin troeste Tjener, ogsaa Yvanvar bleven kaldet. Men da denne erfarede hvad der var skeet, og hørte Napoleon beklage sig, at Giftens Virkning ikke var hurtig nok, saa blev han ganske forvirret og skyndte sig bort fra Fontainebleau. Man tilføier, at en lang Slummer havde indfundet sig, at efter en stærk Sveed Smerterne og de befrygtede Symptomer vare aldeles ophørte, enten fordi den tagne Dosis var utilstrækkelig, eller Tiden havde svækket sammes Gift *). Man siger, at Napoleon, forundret over endnu at leve, skal have grundet nogle Øieblik og derpaa sagt: "Gud vil det ei og overladende sig Forsynet, som havde bevaret ham Livet, havde han vidst at finde sig i sin ny Bestemmelse. - Hvad der er foregaaet blev de indere Gemakkers Hemmelighed. Men hvorledes det end er, Napoleon reiste sig Morgenen den 13de og klædte sig paa som sædvanligen. Han vægrede sig ikke ved, at ratificere Tractaten, og undertegnede den 27). (Af Baron Fains Memoirer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Napoleons Spaadom. Da Napoleons Store plagede ham saa meget, at han skulde frasige sig Tronen, sagde han til dem følgende prophetiske Ord: "J ville have Rolighed; J skal have den Ak, J vide ikke, hvormegen Kummer og Fare vente eder paa det dunbløde Leie. Nogle Fredsaar, som J ville betale saa dyrt, ville bortrykke et større Antal af eder, end Krigen, selv den meest fortvivlede Krig, havde gjort 27). (Af samme.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-15
Machiavelli fortæller i sin florentinske Historie følgende Træk, der, som han siger, med Føie kan sættes ved Siden af de meest glim Mon den ikke med Forsæt har været saa svag lavet, paa det den ikke skulde virke? Ogsaa Friedrich den Store af Preussen førte, som man forsikkrer, Gift med sig i atte sine Feldttoge. Han skrev engang til Marquis d'Argens: "Enten lader jeg mig begrave under mit Fædrenelands Ruiner, eller, hvis denne Trøst skulde synes for fød for Skjebnen, som forfølger mig, skal jeg nok vide at ende mine Ulykker, naar jeg ikke længer er istand til at bære dem."*) Hvor ere, tilføjer Forf. i en Anmærkning, i færre end syv Aar Berthier, Murat, Ney, Massen, Augereau, Lefevre, Brune, Serrurier, Kellermann, Perignon, Beurnonville, Clarke (Davoust) og saa mange andre komne hen? rende fra Oldtiden. Biagio fra Mailand var Commandant i en liden Bjergfæstning. Den var omringet af Fjender, og da han saae, at hver Udvei var ham afskaaren, kastede han Ho- og Halm paa de Steder, der endnu ikke brændte, og ovenpaa disse sine to Børn, sigende til Fjenderne: tager disse Skatte, som Lykken har givet mig og J kunne berøve mig, som jeg elsker saa høit og hvori min Hæder og Navnkundighed bestaaer; jeg giver Eder dem ikke og har ei givet Eder dem, ikke heller have J frarevet mig dem. Derpaa løb Fienderne til, for at række ham Reb og Stiger til at redde sig. Men han tog ikke derimod, og vilde heller døe i Luerne end leve, frelst ved sit Fædrenelands Fienders Hænder.