Berlingske Tidende, 1762-06-07
Thee=Frøe fra China, som paa min til Rigets høylovlige Stænders Manufactur=Contoir gjorde Begiering, og videre ved det Ostindiske Compagnies Directions bevaagne Omsorg hiemkom. Æggene, som sad paa et tyndt Chinesisk Papiir, hvor paa Sommer=Fuglene havde lagt dem, vare, da man aabnede Bly=Æsker ne, hvor udi de vare bevarede, flade, skrumpige, hvidagtige og ganske fortørrede; og fandtes ikke et eneste, som havde sin ophøyede, runde og Ægelige Skikkelse, eller den rette mørkeblaa Farve; og i hvor vel man med Foraars Varmen søgte at oplive dem, var det dog, uagtet al anvendt Flid og Omsorg, forgieves. Jeg mærker at dette Forsøg synes ikke at ville lykkes, i Henseende til den lange Tid, som vore Skibe behøve til deres Hiem reyse, der overstiger Ormenes rette Tid; ikke at tale om, at den Aarets Tid paa hvilken de komme Hiem, som gemeenlig pleyer at skee i Augustii Maaned, ikke passer sig paa Æggenes snareste Udklækning. Æggene beholde sin Natur, hvorledes man end og bevarer dem, og taale ikke meget over deres rette Tid at ligge uudklækkede; thi i Fald de i vandtætte og vel coluterede Æsker holdes i Kieldere eller Brønde, saa formules eller fortørres de dog; hvilket jeg med Æg her hiemme har forsøgt, som jeg har lagt: 1) i coluterede Cocons, 2) i Æsker af Morbær-Træ, og 3) i vel tilkittede Bly Æsker, dog have de, som jeg har haft i en tør Kielder, længer, end sædvanlig, kundet holdes uendklækkede; men naar Varmen og Midsommer, eller ved den Tid, da den begynder at indtage den hele Luft, har opvarmet den nordiske Deel af Jord=Kloden, ere Ormene dog gierne komne udOm vi ved særskilte Tiders Udklækning af Silke=Orme kunne vinde tvende gange Avel, var der ved en anseelig Fordeel, i sær da Morbær=Træerne i Augusti=Maaned, naar den første Avel allerede er forbi, ere rigest paa Blade. Uskyldige Forsøg, som jeg endnu har i Sinde at anstille, tør maaskee give nogen Oplysning i denne Henseende. Hvad ellers de Forsøger med de fra China hiemkomne Silke=Orme=Æg angaaer, da lønne de ikke Umagen, helst da det Piemontiske Silke er i alle Maader ligesaa godt, om ikke bædre end det Chinesiske. Thee=Frøet, som laae i en vel tilproppet Flaske, og var forsynet med Salpeter, samt forvaret i en Bly Æske, var deels stødt paa den yderste Skal, hvor til kunde være Aarsag, at Flasken ey var ret fuld, men det havde Rum til at gnides; deels vare Kiærnerne, i dem man aabnede, guulagtige, sammentørrede og harske, andre hande ingen Kierne, men vare ganske tomme, nogle af de bædste lagde man i en maadelig varm Driv=Bænk i Jorden, hvor at eet, paa hvilket Øyet syntes at være godt, skiønt det paa den eene Side var lidt beskadiget, syntes i Begyndelsen at give Tegn til Liv, og at ville arve, men forraadnede dog i Jorden, uagtet ingen Flid til dets Opkomst blev sparet. Hos alle de andre, som man deels i Krukker, deels i Driv=Bænke satte i Jorden, merk tes ikke ringeste Tegn til Liv. At bekomme frisk Thee Frøe, holder jeg endnu ikke for umueligt, i sær om man kunde saadet med Karavanerne over Rusland, eller og man endnu skulde gjøre et Forsøg med vore China=Fare. Mig synes: 1) a. imedens man opholdt sig i Canton kunde man forskaffe sig nogle i Krukker plantede Thee=Frøe eller Busker, og efter Kunsten passe og rygte dem. 2) At man der i Krukker satte og plantede Thee Frøet selv, og siden oppassede det med nødvendigt frisk og født Vand, men ingenlunde salt Vand, samt at naar man passere de Limen, da at tildække Jorden i Krukkerne med den Slags Mos, som man i Sverrig bruger til Væggene i Bygninger, og sætte dem ned i et koldere Rum i Skibet. 3) At lægge Thee Frøet i nys omtalte Mos, som kunde holdes noget fugtig, dog ikke saa sugtig at frørt raadnede, samt at bevare den paa det koldeste Sted i Skibet. 4) Til Forsøg at tage nogle Frøe og komme dem i tør Mos, Sand eller Aske, i en Æske af Bly, Eeg Morbær-Træ eller andet baardt Træ, samt bensætte den paa det beqvemmeste Sted i Fartøyet, og idelig eftersee Frøet, at det ikke bliver harskt, fortørres eller forraadnes; og har jeg noksom erfaret, at det Frøe, som ligger tildækket og mangler den tilstrækkelige og fornødne Luft, snarest kan forderves; Mon det ikke i Anledning her af, skulde befindes fornødent, at sende en duelig Urtegaardsmand med vore Skibe til Canton, for at gjøre et uskyldigt og ikke kostbart Forsøg, Plantningen med Farve=Urterne Krapp og Weyde er for trende Aarsagers Skyld ikke synderlig forøget; thi: 1) er Berednings=Huset for disse Væxter, som først i Efteraaret 1760. blev færdigt, endnu ikke kommet i tilstrækkelig Gang; og det synes at være bekiendt, at nogle Uger efter at Weyden er saaed, bør Bladene afskiæres og tilreedes, og saaledes kan man indhøste Weyde Bladen 2, 3, ja under tiden 4 Gange om Aaret, alt efter Veyrets Beskaffenhed; ligesaa har det sig med Krappen, at saasnart Rødderne i Septembr. bliver optagne bør de bringes i Tørre=Huset for at tørres og videre tilreedes; 2) er endnu intet Reglement imellem Planteurerne og Arbeyderne ved Berednings=Huset, Betalingen for Arbeyds=Løn og Beredning angaaende m. m. oprettet; 3) have de første endnu ikke saa godt fundet sin Regning ved Farve=Urters Plantning, som med Tobak, der giver dem 2, 3 til 4000 D. S. M.i Proportion for hver vel dyrket Tønde Land; hvorfor ogsaa Tobaks=Vexten her i Staden saa anseelig har tiltaget, at Jndkomstender af aarlig kan regnes til 700 Skpd., hvortil og anvendes over 150 Tønder Land om Aaret, saa at et Læs Giødsel er neppe at bekomme for Penge, da den derimod for nogle Aar tilforn blev bortgivet for slet intet. Blive ikke, i det mindste i Begyndelsen, Opmuntringerne saa tilstrekkelige for Planteurerne af benævnte Farve=Urter, som af Tobaken, eller andre Midler bruges med de til Plantningen anslagne Marker, synes det, at vi længe maa vente paa disse Planteringers Opkomst, i det mindste i saa dyrt Korn Kiøb, som paa nogen Tid har været, eller om den almindelige Mangel paa Arbeyds=Folk og deres Dyrhed ikke ophører. Skal disse Planteringer med nogen Fordeel kunne i Verksættes, da bør de i Særdeleshed her ved Staden drives til det høyeste, hvor Berednings Huset med saa stor Bekostning er anlagt, og Rigets aarlige Fornødenhed synes ikke at blive større, end at jo en Deel af denne Stads Jord, hertil kan anvendes. Mig synes at de Skaanske Stæder burde deele Plantningen imellem sig; f.Ex. alle burde plante Morbær Træer, Lund des uden Krapp og Weyde, Malmøe Rapsat, Straakarder og noget Krapp; Ska nor Fennikol, Aniis, Koriander, o. s. v. Skal jeg dømme at de Forsøger, som med Krapp og Weyde, her ere gjorte, af Krapp Røddernes Størrelse, som jeg har seet at voxe i Halland, og her, af Planteringerne imellem Frederichsberg og Kiøbenhavn, af hvad som paastaaes om Krappens Plantning i Alingsaas, paa Gothland og andre Stæder; saa seer jeg ikke andet, naar Planteringen med tilbørlig Anstalt ret blev regleret, end at Lund, i Henseende til sin tilstrækkelige Jordsmon af god og frugt har Jord, dertil alvorlig bør opmuntres og tilholdes; hvilket, jeg tillige med mere Planteringernes Opkomst angaaende, i min Berettelse til Rigets høylovlige Stænder paa nærværende RigsForsamling vedbørlig har indrykket. Rapsats=Plantningen har, der og i Malmøe, skikkelig lønnet sig, hvor ved en Tønde Frøe er steegen til 26 D. S. Mynt, og i Anledning der af en Pot Roe=Olie, som der af udpressedes, til 28, 30 a 32 Øre S. Mynt, hvor ved man bædre fandt sin Regning, end ved Talg, som i en Tid har kostet fra 15 til 20 D. S. Mynt Lpd. De andre Planteringer ere fortsatte efter Omstændighederne, i Henseende til Mangel paa Folk, dyrt Korn Kiøb, sterk Tobaks Plantning m.m.; Men Skov=Plantningen ligger mig endnu meest om Hiertet, og at de ved store Havne og Skanders Egn begyndte smaa Fyr= og andre Plantninger, til Flyve=Sandens Dempelse, ikke tilbørlig blive passede; thi da jeg den 17de Octobr. sidstleden, var der for at besee samme, fandt jeg Gierderne der omkring paa de fleste Stæder fordervede, og de unge Planter af Eeg, Bøg, Ask, Fyr, m.v. af Kreaturene, som just da vare der, afbidte nedtraadte og fordervede. Dette, som ligeledes tilforn, er skeedt, kan ey andet end røre enhver som seer denne Egn saaledes at være berøvet baade Skov og Tørv, saa at Halm og Giødsel i deres Sted maa bruges. Hvem seer vel ikke hvor nødvendigt og nyttigt det var for dette Land, om Skov=Bonden indhægnede og fredede sine Marker, som ere tienlige til Skov, samt opqvistede smaa og af Kreaturene ofte afbidte Træer, eller saa kaldte Krat; og at Heede Bonden ved hver Bye anlagde Træ-Skoler af alle Slags vilde Træer, og udplantede dem siden omkring ved Gaardens Gierder eller Jord=Volder, omkring Byens Gader og Huus, samt udi Kryds (qvinconce) paa anden aaben Mark. Den som har seet Holland og Brabant, veed hvad Fordeel Jndbyggerne, som ere berøvet Skov, have af en retskaffen Plantning; thi de afhugne Qvister, bundne i Knipper, tiene dem til got Vinter=Forraad, og af de gamle Træer betiene de sig efter Haanden, da de unge altid ere tilrede at oprette deres Afgang. Jeg troer visselig, at dersom dette paa de Skaanske Heeder kom i Brug, og de af tienlige Skov=Pladser i SkovEgnen Jndhægninger flittig passedes; skulde det forfærdelige Brænde=Kiøb, som i Lund er steget til 4 a 5 D. S. Mynt og i Malmøe til 6 a 7 for Læsset, efter Haanden af sig selv falde, Tørv Gravene, sort Mulden og grøn Torven, ja Halm og Gjød sel blive skaante for at brændes, Ager=Dyrkning og Høe=Avelen der imod ophielpes. Af de Træ-Skoler jeg ved Lund har anlagt, for det meeste, Træer og Busker, saasom Fyr, Gran, Eeg, Bog, Røn, Alm, Lind, Ask, Lonn, Hægg, Avnbog, Bærberriis, m.v. som af Frøe bleve opdragne, alene til Eftersyn og Opmuntring for det Skovløse Skaane, kan tydelig sees, at Sagen er muelig, naar den kun med behørig Jver blev sat i Verk. Om end og andre Planteringer, i Henseende til den kjendelige Folke=Mangel og andre Omstændigheder i sit Tiltagende gaaer langsommere frem, holder jeg for, at vi med Skoven bør søge den hastigste Fremgang. Efterkommerne ville takke os, at vi der med have været saa ømme og aarvaagne. Men hvad hielper mit velmeente Hierte, Tilbørlig at lægge Haand paa denne, i mine Tanker alt for vigtige Sag, vil uden Tvivl udrette mere, end alle mine, Tid efter anden, gjorte Forestillinger og Paamindelser. Lund, den 28de Januar. 1762. Frie Castaf Liedbeck. Saaledes tænke de Svenske AVHr. Med Knippels=Broe er beliggende et Skib med aller NB. - beste Sort store Kakkelovns=Kul til billig Priis, hvor om kan accorderes i Hørboeden No. 12 under Børsen. Onsdagen den 16de Junii bortsælges endeel gode og vel conditionerte, meest theologiske Bøger, forrige Sogne=Præstes i Mordingborg Hr. Ancher Borch, hans Stervboe tilhørende, udi Justits=Raad Anchersens Gaard paa Hiørnet af Store=Kannike= og Viol=Stræde, hvor Catalogi nu ere at bekomme Onsdagen den 30te Junii næstkommende, bliver om Formiddagen Kl. 10 Slet udi Kammer=Collegio holden offentlig Auction angaaende en Leverance af 1000de Favne reent og skiert Bøge Brændeveed af forsvarlig Længde, som bør være en Siellandsk Alen, til den Høy Kongelige Hof=Holdnings Fornødenhed paa Fredensborg=Slot, og som ved Daulokkeslette paa Cronborg Amt i Nærværelsen af Nivaa ved dertil befragtende Skibe inden Septbr. Maaneds Udgang dette Aar bliver at levere paa de Conditioner, cat dateret 5te Junii videre udviser og hvor om ellers udi Rytter som den der over paa Børsen og Collegii Bygningen anslagne PlaDistricternes Contoir kan faaes nærmere Efterretning.