JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 38 Sk. pr. Pd. Ster Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 24 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 23 1/4 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 29 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 28 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
AVERIISSEdike TS. Dyresamlingen i Natural=Theatret ved Kiøbenhavns Universitet udgives beskreven paa Dansk med endeel sorte eller malede Kobbere og skal i alt udgjøre 4 Bind i en liden Foliant Størrelse, hvoraf det første Hæfte med 7 Kobbere leveres næstkommende August Maaned og siden hæfteviis et Bind aarlig. Subskriptions=Planen og Prove=Arket med et sort og et malet Kobder forevises hos Forfatteren Professor Bruunich saavelsom hos de Herrer Boghandlere Rothi No. 8 paa Børsen og Gyldendal i Silkegaden, paa hvilke Steder ogsaa indtil May=Maaneds Ende modtages Subskription; derefter begyndes med Trykningen, for at indrette Oplaget efter Subskribenternes Antal og paa det Papiir, som enhver maatte behage at tegne sig for. Prisen er fastsat i Planen efter mueligste billighed saaledes: Et trykt Ark paa fiint Franskpapiir (Raffin) leveres Subskribenterne for 3 s.,men til de Exemplarer med malede Kobbere bruges et tykkere og hvidere Franskpapiir, hvoraf et trykt Ark betales med 4 s.; sorte Kobbere leveres Sykket for 12 s., de malede betales med 16 s. mere for Stykket. Prisen af det heele Værk med sorte Kobbere skal ikke overstige Tinge Rdlr. Til Christiania og Tronhiem saavelsom til endeel Danske Kiøbstæder er forbemelte Plan og Prøv Ark med tilhørende Kobbere ligeledes afsendt for videre Bekiengiørelse. Saasom der ikke har meldet sig noget tilstrækkeligt Tal en Subscribentere paa det averterede maanedlige Bidrag til at mennettig Læsning; saa holder Selskabet, som har paatage sig dets Udarbeydelse, det for sin Pligt, at bekiendtgiøre for Publicum, at bemelte Skrift af foranførte Grund ikke kan udgive J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste forundte Be Billing, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter John de Young, at Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, hans for Kiøbmand Thomas Grion, af Vort Eyland St. Croix i Amerna, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering : allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilnige og tillade, at fornævnte Thomas Guion ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maa indkalde alle hans saavel i Vore Riger og Lande som Udenlands boende Creditorer med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saa¬
Berlingske Tidende, 1781-03-19
dant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret samt 3de gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser . Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mertur ., og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Til i dette Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Rette paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa bemelte Eylands boende og sig opholdende Creduorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores - Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 12te Jan. 1781. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Kiøbmand Thomas Guiøn af St. Croix i America, Bevilling, at maa ved Proclama Aviserne indkalde fine Creditorer. Jndkaldes herhos Vedkommende i forberørte Henseende at medde sig hos ham selv paa Enlandet St. Croix. Paa fornævnte Thomas Guions Vegne undertegne John de Young.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
J Følge Hans Kongel. Majests, forundte allernaadigste Bevilling, saaledes indende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter John de Young fra Vort Eyland St. Croix i America, nu opholdende sig i Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadige have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui samt maa indkalde alle hans Creditorer, som maatte have noget hos ham at fordre, de i Vore Riger og Lande, samt Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske og Høyst neske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gannge indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa - foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdam have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Sla Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 12te Januar. 1781. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
John de Young fra St. Croix i America, nu i Kiøbenhavn Bevilling, at maa udi Aviserne indkalde alle fine saa ved inden som udenlandske Creditorer. Jndkaldes herved Vedkommende i forberørte Henseende, at medde sig hos mig selv her i Kiøbenhavn nu opholdende. John de Hung. Pian til Underviisninge= og Opdragelses=Anstalt for fornemme og formuende Mænd Dettre, bestaaende af tre Klasser.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
De høye Patronesser for denne Indretning ere: Frue Geheime=Conferentsraadinde Desmercieres, Frue Geheimeraadinde Stegers Juel til Raschenberg, samt Directeurerne Hs. Høiærværdighed Hr. Doctor Theologie, og Hof=Præst Bastholm og Hr. Agent Holck. Lærerne ved denne Indretning ere: En Mad, i hvis Nærværelse al Underviisning skeet : ligesomhunselv underviser i Brodering og Syening, og dagligen talet Fransk med Eleverne En Mad. underviser i Knipling og Meties. En Lærer i Christendom, Histerien, Geographien, og Fransk og Tydsk efter grammaticalske Regler.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
En Skrive= og Regnemester. Omendskiønt man en er udvidende om, at heri Staden indes adskillige Suftelser, hver formuende Forældre kan faae det res Børn underviste alt det som vor Tids Smag har gjort til Love; har man dog troet Formuntret af den Fremgang en Deel. af Klasse=Skolen Elever i kort Tid have gjort i Religion, Syrre- og andre Videnskaber) at en Indretning næsten af samme Natufor formuende Mænds Døttre, inddeelt i Klasser og under Opsigt af et anstændigt og midaldrende Fruentimmer, vil være høit, nyttig her i Staden, naar et ringe Antal ikkun antages i hver Klasse, hvoraf vil finde den Fordeel, at Eleverne i en Klasse paa blive bragt til en lige Fremgang, og derved, foruden den revate Informations Fordeele, kan tillige høste de betydeligste og særegneste Frugter af den offentlige.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Om denne Indretning vil det ærede Publicum bedst domme : naar man fremlægger en fuldstændig Plan til samme. Hensigten med denne Indretning er at forskaffe fornemme og formende Mands Døttre en fuldstændig Underviisning, en allene om alt det, som er nødvendig, men endog smukt og nyttigt at vide, og de kan blive retsindige og lykkelige for dem selv, saavelsom en Zirat for deres Kiøn. Da og et større Antal Elever profitere altid mindre under deres Lærere: Saa bliver udi hver Klasse i denne Indretning ikke flere end 8 Elever antagne, hvilke efter den bestemte Lærremaade altsaa nødvendig maae og kunne giøre den bedste Fremgang. Grundreglerne for denne Indretnings 3de Klasser bliver følgende: Første Klasse. Børn paa 6 a 7 Aar antages her og blive anførte til at læse, uden alt Skin af Tvang, paa det hverken deres Nemme eller Lyst skal svækkes. Jndsigtsfulde seer, hvad der allerede er vundet ved denne Læremaade, og hvor meget den har forud for den almindelige. Naar Børnene have naaet Færdighed i at læse, lære de fremdeles i denne Klasse. 1) At skrive Bogstaver og Stavelser. 2) At skrive Tal, og kiende dem efter deres Bemerkning i Sammensættelsen, samt at skrive de til Regningen henhørende Characterer. 3) At kiende Religionen fra den Historiske Side, ved at høre en fattelig Forklaring over samme med Anvendelsen, saavel paa Religionen selv som og til Kundskab om det Menneskelige Liv, Guds Forsyn for sine Skabninger og Huusholdning med Menneskene. 4) At sye en saa kaldet slet Søm, som og Begyndelsen til at strikke, og de første Grunde til at kniple. Naar Børnene i denne Klasse have naaet Færdighed, da forflyttes de i Anden Klasse. 1) Her lære de Religionen efter den christelige Religions Hovedlærdomme ved B. S. Sporon. 2) Moralen efter Campes Sædelære for Børn. 3 Holbergs Universal=Historie. 4) Geographien efter Sommerfeldts Udtog. 5 i At skrive en net og flydende Haand. i At regne de 4 Species. 7) De første Grunde af det Tydske Sprog efter Badens Grammatica. 2) Videre at lære at sye Navne og Stoppe Klud og saa videre, samt mere at strikke og kuiple, filere med videre. Og naar deres Forstand da ved de foregaaende Underviisninger er øvet, saa kan den nu sættes i Arbeyde med Ting, som udfordre Undersøgelse og Arbeyde, altsaa kan de nu flyttes op udi Tredie Klasse.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
J denne Klasse fortsættes Elevernes Underviisning til grundig et forstaae. 1) Religionen efter Guldbergs naturlige og aabenbarede Theologie. 2) Noralen efter Millers Sædelære og Gellerts Moralske Forelæsninger. 3 Janges Universat Historie. 4) Geographien efter Sommerfeldts fuldstændige Geographir5 Skrivning og Regning ved fortsat Øvelse. 4) Det Tydske og Franske Sprog ved Stille= og Tale Øvelser, 2) Modersproget ved Grundregier for dets Retsskrivning og Øvelser i Brevskrivning, samt egne nedskrevne Tanker over een eller anden forelagt Materie, for at lære at udtrykke sig net og tydeligt. 3) Videre at sye og brodere, saavel med Guld som Sølv, færdig at kniple, strikke, fileere, samt alle andre bekiendt Fruentimmer Netheder med Opstikning.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Dersom nogle maatte forlange deres Børn tillige underviiste Dands, Musik, Tegning, Engelsk eller deslige, da skal Lærre re dertil blive antagne ved denne indretning, saa snart de, som begiere det, ere saa mange, at de kan bestride Omkostningerne ved aparte Betaling.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
De daglige Læretimer ere fra 9 til 1 Formiddag, og fra 2 til 6 Eftermiddag. Betalingen, som erlægges for hvert halve Aar forud, er for hver Eleve 15 Rdlr. Offentlig Exammen i denne Indretning bliver holdt 2 gange om Aaret, i Overværelse af Elevernes Forældre og andre Fornemme, som dertil blive anmodet af Stiftelsens Directeur Hr. Agent Holck, for at dømme om denne Anstalts Nytte, Lærernes Flid, samt Elevernes Jndsigt og Fremgang, ved hvilken Leylighed Præmier til de flittigste Elever vorder uddeelte, hvilke Præmier, komme til at bestaae af adskillige Fruentimmer=Prydelser; til hvis Bekostning enhver Eleve ved sin Jndskrivning i bemældte Jndretning betaler 4 Rdlr. Ligesom Jindskrivningen i denne Anstalt, skeer hos Hr. Agent Holck, hvor der til Jndskrivning betales 2 Ducater. Enhver Eleve medbringer sin egen Stoel. Præmierne ere: Første Klasse. 3 Præmier: 1 a 6 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Anden Klasse. 3 Præmier: 1 a 8 Rdlr. Ta 10 -
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Tredie Klasse. 3 Præmier: 1 a 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Paa Gaarden Fruerlund i Winderslef Sogn, Liusgaard Herred, Silcheborg Amt, er forrige Raadmand og Herredsskriver, Arendt Dyssel Natten til den 31te Januar. sidst, ved Døden afgaaet, hvorfor hans Efterladenskab er taget under lovlig Behandling; thi bliver herved indkaldet at møde paa Silcheborg, Amts Contoir i Randers 6te og 12te Uges Dagen efter Loven saa vel afg. Raadmand Dyssels Arvinger som hans forhen afgangne Hustrues Uste Catharine Hees Arvinger, de Umyndige med Værger, da Stervboets Tilhørende, efterat Gielden er udreedet, i Følge et imellem dem i Aaret 1767. oprettet og allernaadigst confirmeret Testament, skal deeles imellem deres Arvinger; ligeledes indkaldes til bemelte Tid og Sted dette Stervboes Debi= og Creditorer, at møde inden den i Loven foreskrevne Tid, de første at betale deres Gield og de sidste at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Randers, den 9de Mart. 1781. Buchwald. V. S.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
J allebyegaarden, beliggende i Sæbyegaards Amt, i Sæbye Sogn, bestaaende af Hartkorn, Ager og Eng 14 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., er udi Forpagtning at bekomme paa 3 a 6 Aar fra 1ste Mai 1781, Forpagtnings Conditionerne findes til Eftersyn paa Westerbyegaard. Tillige bekiendtgiøres herved: at Onsdagen den 18de April førstkommende bliver paa bemelte Halleboegaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel Boeskab, Avlings= og Meyerie=Redskaber, samt Bæster, Køer, Faar og Sviin, med videre, alt efter de Conditioner, som paa Auactionsstædet nærmere vorder bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Paa Baroniet Wilhelmsborg udi Haureballegaards Amt Ning Herred, halvanden Miil fra Aarhuus, lader Forpagteren, Johannes Hasselhalch førstkommende 27de Mart., Kl. 10 Formiddag, der paa Gaarden ved offentlig Auction bortsælge efterfølgende Bæster: 1 Aar 1 Qv. Tom.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
En sort Hingst med bruun Mund og brune Lysker at det Kongel. Stutterie.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Fire vel tilkjørte Hopper, nemlig: En sort Hoppe. En Dito En Dito En Dito. Fire meget passelige graae Hopper, nemlig: En mørkegraae Hoppe En Dito En Dito En Dito En sort Hingst=Plag med en liden Stier.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
En brun Mær=Plag En sortebrun Dito En sort Mær=Plag. En Dito En sort med stribet Blis En sort Hingst=Plag.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
En sortebrun Mær=Plag med 6. En Dito uden Stiern.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
En hvid Hoppe, drægtig En sort Dito, drægtig En sortbruun Dito, drægtig En sort Dito, drægtig De respective Liebhabere vilde behageligst møde til foranførste Tid. da de vilde finde Vahrene af saadan Skabning og Qvaliteter, som just ey er almindelig, saa vel som og Conditionerne paa det Billigste for Liebhaberne indrettet. Wilhelmsborg, den 4de Mart. 1781. Johannes Hasselbalch.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Udi Gruurup Sogn og Bye, Hassing Herred, Westervig Amt, er sidstleden 25de Januar. ved Døden afgangen Selv=Eier Bonden Christen Knudsen; altsaa bliver bemelte Stervboes Debi= og Creditorer herved 3de gange indkaldede i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Wiborg Samler, med 6 og 12 Ugers Varsel, første til 6te April og sidste til den 29de Junii, at anmelde sig enten i Stervboehuset ved forefaldende Samling, eller hos mig underskrevne, som Skifte=Forvalter, om hvad de efter lovgyldig Beviis haver tilgode, eller til Stervboen maatte være skyldig, da enhver kan vente at vederfares Ret efter Loven og Boen Omstændigheder, skulle Vedkommende udeblive over den fore fatte Tid, haver de selv at tilskrive sig det Tab de derved kunde lide. Thisted, den 27de Februar. 1781. B. Hauch, Deres Kongel. Majests. Conference=Raad og Amtmand over Dueholm, Ørum og Westervig Amter.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Mandagen den 26de Mart. førstkommende, som 30te Dagen efter sal. Hr. Peder Borgen, forrige Sogne=Præst for Langaae og Øxendrup Meenigheder hans dødelige Afgang, bliver i Stervboen Langaae Præstegaard foretaget Registering og Vurdering, som til Efterretning for alle Vedkommende, der herved maatte have noget at erindre, i sær den Umyndiges fødte Værge, bliver haverteret. Guddierg, den 6te Mart. 1781. H. Wamberg.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Paa Ryomgaards Gods i Calløe Amt, Felballe Sogn og R. 4. Bye, er død i ugist Stand en Pige, navnlig Ame Dør the Michels Datter, hvis ringe Efterladenskab den 12te Januar. er registeret og derefter ved Auction bragt i Penge, i alle de nærværende Arvingers Overværelse; men da er angivet af samme, at hun har haft en Moster ved Navn Karen Anders Datter, som sidst skal have opholdt sig i Kiøbenhavn, hvilken ey vides om nogen Tid har været gift; thi bliver fornævnte Karen Anders Datter, eller Arvinger, saafremt nogen findes, at indfinde sig inden den Tid Loven befaler med lovlig Legitimation. Ryomgaard, den 23de Februar. 1781. Som Fuldmægtig, Jørgen Tranberg.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Efter udstædte Proclama, under 14de Februar. 1781., til Sunds Gudme Herreders Ting og Fyhnboe Landstings=Ret, er afg. Morten Christensen, der boede og døde paa Nielstrup under Hvidkilde Gods i Fyhn, udi Høyvelbaarne Hr. Kammer=Herre, Baron Lehns Tieneste, som Materialskriver, hans Søn Rasmus Mortensen, som for 4 Aar siden har enaageret sig for Matros, med en ubekiendt Skipper fra Kiøbenhavn, uden at nogen Efterretning om, enten han er levende eller død i 2 og et halvt Aar har været at indhente; saa ere og tillige Stervboens Creditorer, Udenrigske om nogle skulle være, indkaldede med Aar og Dags Varsel, fra Proclama blev læst og protocolleret i bemelte LandsTings=Ret den 28de Februar. nestleden, og Jndenrigske til det Tider, som Loven foreskriver, at melde sig hos Skifte=Forvalteren Hr. Kammer=Herre Barvn Lehn paa hvidkilde, eller hos mig paa hans Vegne, eller og i Stervboen paa bemelte Nielstrup, hvor Skifte=Sessionerne Tid efter anden holdes; hvilket hermed i alt ydermere 3de gange efter hinanden bekiendtgiøres i Kiøbenhavns Adresse=Contoirs Efterretninger, Berlingske Danske og Tydske Tidender, og den Altonaiske Mercur, til Vedkommendes Efterretning af Peder Bager, Forvalter hos Skifte=Forvalteren bemelte. Hr. Kammer=Herre Baron Lehn. Her i Assens er for kort siden ved Døden afgangen Borgeren. Ulrich Sandboms Hustrue Maria Peders Datter Thorøe; foruden de sig anmelte Arvinger til det ringe Efterladenskab, blev tilkiendegivet, at den Afdøde har haft en Broder navnlig Peder Peder, sen, som har boet og været Spekhøkeri Kiøbenhavn, men er død og efter Beretning skal have efterladt sig 2de Døttre; dog vidste ingen af de nærværende Arvinger deres Opholdsted, eller om de endnu var i Live, skulle nu disse tvende eller Børn af dem være til, da indkaldes de herved, inden den i Loven fastsatte Tid at melde sig hos mig undertegnede i Assens, som Skifte=Forvalter; ligesaa indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer til bemelte Tid og Sted, de første for at modtage deres Krav, og de sidste at betale deres Gield, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Assens, den 24de Februar. 1781. Nellemann.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Den 27de Januarii a. c. døde Mad. Sophie Elisabeth Falsen, sal. Hr. Anders Eilschov, forhen Sogne Præst til Jorløse, og Hostrup Meenigheder, hans efterladte Hustrue, som med Kongel. Bevilling har siddet i uskiftet Boe, hvilken er under Behandling og stilles til offentlig Auction Torsdagen den 22de Martii førstkommende, til lige Deeling imellem den sal. Mands og Hustrues Arvinger; den sal. Mands Arvinger, som ere 4 Fuld Søskende, som lever, og 4 Halv=Sødskende som alle ere døde men har efterladt sig Børn, hvoraf nogle ere Udenrigs, andre adspredte i de Danske Provindser, indkaldes tilligemed den sal. Madames Arvinger herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender inden Aar og Dags Forløb at melde sig med lovgyldige Beviser hos mig undertegnede, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Søebye, den 5te Mart. 1781. M. Lacoppidan, Provst i Baag Herred og Sogne=Præst. til Søebye og Turup pr. Assens.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Wallmoden lader herved som Skifteforvalter bekiendtgiøre, at udi Vesterbye paa Fæve under Falster er ved Døden afgangen afdøde Gaardmand Hans Hansen Lærches Enke Anna Hansdatter uden Livsarvinger, hvis efterladte Formue er tagen under lovlig Rettens Behandling. Men da bemeldte afdøde Enke skal have havt en Søster navnlig Karen Hans Datter, som efter Beretning skal have været gift med en Snedker og død i Kiøbenhavn, og efterladt sig Børn, hvor mange vides ikke, Saa bliver herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender berørte retmæssige Arvinger 3de gange indkaldet at møde i min Gaard paa Fæøe den 25de Juni 1781 om Eftermiddagen Kl. 2 ved den berammede Skifte=Session, deres Arve=Ret at legitimere, og paaagte, enten selv eller ved Værge, om de ere umyndige, i anden Fald skal i deres Absence, og paa deres Bekostning, en Curator blive beskikker Fæøe, den 26de Februarii 1781. Som constituered Fuldmægtig. Byssing. S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Wallmeden lades herved som Skifteforvalter bekiendtgiøre, at udi Østerbye paa Fæde under Falster i indeværende Maaned ved Døden er afgangen Rasmus Olsen, Ungkarl, hvis efterladte Forme er tagen under lovbefalet Behandling, og da verørte Afdøde har foruden en her værende Broder navnlig Niels Olsen, havt, og maaskee endnu har i Live en Broder Jens Olsen, som for 5 a 6 Aar siden har begivet sig paa Søefahrten, og det ikke er bekiendt, om han er levende eller død, har efterladt sig Livsarvinger, eller ingen Saa bliver ermelte fraværende Arving herved indkaldet i de Kiøbenhavnske Berlingske Danske og Tydske Tidender, at møde eller møde lade, ved den determinerede Skifte=Session i min Gaard her paa Fære den 25de Junii 1781 hans Arve=Ret efter Loven, at iagttage, da i manglende Fald hans Andeel under sikker Varetægt skal blive ham reserveret. Fæøe, den 24de Febr. 1781.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Som constituered Fuldmægtig Byssing.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Her i Saxkiøbing er for nogen Tid siden ved Døden afgaaet Borger og Bager Thyge Nielsen, (uden at efterlade sig Livs=Arvinger), hvis Efterladenskab straxen er taget under lovlig Behandling; Og endskiønt der allerede har anmeldt sig endeel Creditorer, saa intet kan ventes at arve, saa indkaldes dog den Afdødes Arvinger, om nogen skulle være, der ey vides, selv eller ved Fuldmægtige, saavelsom Credi= og Debitorer, Arvingerne deres Arveret at bevise og iagttage, samt Creditorerne at legitimerderes Fordringer efter Loven, og Debitorerne at betale, hvis de skyldiger. Saxkiøbing, den 6te Martii 1781. C. H. Colding.
Berlingske Tidende, 1781-03-19
Da Skipper Niels Nielsen Repsøe her i Saxkiøbing for nogen Tiid siden er ved Døden afgaaen, og hans Efterladenskal strax tagen under lovlig Behandling; Saa indkaldes herved bemeldte Repsoes Credi= og Debitorer at melde sig ved Skiftet, som foretages i Kiøbmand Hr. Christen Soudahls Huus her i Byen, hvor han logerede, inden den i Loven fastsatte Tiid, Creditorerne at legitimere deres Fordringer, og Debitorerne at betale, hvis de ere skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Saxkie bing, den 6te Martii 1781. C. H. Colding. Hr. Etats Raad Borte agter paa billige Vilhaar, under Haan Hi den, at sælge den ham tilhörende Gaard i Nærum Bye, Sellerød Sogn, beliggende, med tilliggende Hauger, og flere Herligheder, som af Liebhaberne selv kan tages i behagelig Övesyn, med samme han og, om forlanges, fölge de dertil liggende Joder, som i 8 Parter ere afdeelte, indhegnede og sammenliggende NB. 6.