JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Caraccas, den 24de Maj. Fra Venejuelas Staters Generalissimus, Francisco Miranda, er udstædt følgende Proclamation. "Formænd og Jndvaanere i Venezuela og dets Tilhørende. De Farer, som i nogen Tid have truet Landet, og de overordentlige Omstændigheder, hvori det for nærværende Tid befinder sig, have nød først Congressen og dernæst Unionens Provindsialstænder til at tage saadanne Forholdsregler som vor farlige Stilling udkræver. Den fra alle Sider med Jndfald truede Provinds Vennezuela, dens hidindtil forgieves Anstrængelser i Guiana, de afskyelige Cocianer, disse Frihedens uforsonlige Fiender, som bane sig Vei ind i det Jnderste af Provindsen Caraccas, efter at have overfaldet og undertrykt de ulykkelige Menigheder; alt dette tilsammen viser Farens Storhed og hvor nødvendigt det er at møde den med Kraft og Hurtighed. Derfor have Unionens Stænder den 26de April, ved en den 4de publiceret Act, overdraget mig uindskrænkt Directorialmagt, og den 19de Maj givet denne en større Udvidelse. Disse Forholdsregler have beklædt mig med en stor og overordentlig Magt. Mit Ansvar er bleven forstørret i lige Forhold, og jeg skulde ikke kunne opfylde det, hvis det ikke var mit eneste Øiemeed at befæste mit Lands Frihed og Uafhængighed. Jeg vil altsaa, Borgere, paatage mig dette hæderlige men tunge Hverv, og bestræbe mig for at gienskaffe begge, hvorved jeg giør Regning paa Regieringernes og Menighedernes forenede Medvirkning; Eftertryk og Klogskab hos de første i Udførelsen af mine befalinger, Jver og Fædrelandskierlighed hos de sidste i at beskytte deres Eiendomme, deres Personer og deres Liv, ere de nødvendige Egenskaber, som jeg venter og endog fordrer af dem. Resultatet deraf vil være en Nationalarmees Organisation og Udrustning, vore Fienders Reder lag, alle Provindsers Forening under Uafhængighedens Banner, og endelig Fredens Gienerholdelse blandt alle Venezuelas Jndvaanere, som kun maae udgjøre een eneste Familie. Forat opnaae disse Fordeele var det nødvendigt at forbedre store Feil, som strede mod dette Øiemeed. En af de væsentligste blandt samme var vort Finantsystems Uorden og vore Papirpenges Miscredit. Man er i Begreb med at afhielpe begge disse Mangler, idet man sætter retskafne og duelige Mænd i Spidsen for dette Departement; idet man indretter Banqver, forat bringe Nationalpengene i Omløb, og antager Grundsætninger der have det almindelige Vel til Formaal. -
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Mangelen af visse til Krigens virksomme og lykkelige Førelse fornødne Gienstande, har gjort Forholdsregler nødvendige, hvorved man med Lethed kan forskaffe sig disse. Jeg er i Følge deraf forsynet med særdeles Fuldmagt til at træde i Underhandlinger med fremmede Nationer og de americanske frie Stater, og at træffe de nødvendige Jndretninger forat forskaffe Republiqven Vaaben, Tropper og Munition, til at sikkre dens Frihed og Uafhængighed. Øvrigheder, Formænd, Menigheder, jeg forpligter mig høitidelig til ikke at stikke det Sværd, som J have betroet mig, i Skeden, førend i seg har hævnet den Uret, som vore Fiender have tilføiet os, og paa ny gienoprettet Friheden indenfor alle Venezuelas Enemærker. Jeg vil ikke forlade den vigtige Post, hvorpaa J have sat mig, førend jeg har opfyldt Eders Tiltro og Eders Ønsker. Republiqven Venezuela skal i Fremtiden regieres af sin egen Statsforfatning, som formedelst de nærværende Omstændigheder og Farer for Øieblikket er suspenderes eller forandret, og jeg skal stedse være beredt til at opoffre Rolighed og Liv for dens Vedligeholdelse og Forsvar.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Hovedqvarteret Maracay, den 21de Maj 1812. Frankfurt, den 24de Juli. Miranda. Hs. Excellence Hr. Marschal Angerean, Hertue af Castiglione, er igaar passeret giennem denne Stad, forat begive sig til Berlin. Hr. Centurien, Page hos Keiseren er ligeledes reist herigiennem, forat gaae til Paris.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Mayn, den 25de Juli. Giennem Rhinegnene, hedder det i en Skrivelse fra Mannheim, i drage endnu stedse mange Tropper, der tage Veien af Norden til For 8 Dage siden marscherede det 9de italienske Jnfanterieregiment og det 14de franske Husarregiment, 3000 Mand piemontesiske Tropper, og den 3die 5000 Mand giennem Strasburg. Man venter sammesteds 20000 Mand, som til Vands skulle føres ned af Rhinen. De 2 og i det forrige Over- og Neder=Elsas, i Dønnersbergdepartemener og i Franche Comte nyoprettede Cohorter ere brudte op til Boulog, og Holland.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
De russiske Tropper i Wallachiet campere temmelig nær ved siebenburgske Grændse. Den ene Leir ved Kimpina synes at til Fæstningen Kronstadt; den anden ved Buse er endnu Siebenbarn nærmere. General Tschitschagow har endnu bestandig sit Hovedqvart n i Bucharest. Nylig bleve de siebenburgske Grændser allarmerede et Russerne, dog, som de siden forsikkrede, uden Hensigt. Paa øste rigsk Side havde man oprettet smaae Skandser ved Passerne ved J 3 mese og Rothenthurm; for at see dem viste Kosakker sig ved den yder n Grændselinie. Men de trak sig snart igien tilbage, og denne Tilda gelse angaves for en personlig Nysgierrighed hos Kosakkerne. Og med Hensyn til Leiren skal det være kommen til en Erklæring, og 1 russisk Side være forsikkret, at man blot er trukket i Leir for Troppe tes Sundheds Skyld. Jmidlertid blev for nylig Infanterierregimetet Spleny temmelig hastig trukket fra Klausenburg til Hermannstad, Nürnberg, den 27de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Jforgaars ankom 360 Sappeurer hertil, som idag fortsatte der Marsch videre. Den 24de ankom 6000 Mand Infanterie, og afg. Dagen efter.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Regensburg, den 24de Juli. Jfølge troværdige hertil indløbne Privatefterretninger af 9de fra Leiren ved Bonakisky, ikke langt fra Troky, har den Kongelibayerske Armee den 3die dennes passeret Niemen ved Pitony nedense Preun, paa en der slaaet Skibsbro, og den 4de taget sin Retning i Willna til, hvilken Retning den igien forlod den 5te, og trak sig i Høire, forat operere mod Fyrst Bagration, der vendte sig mod den venstre Fløi; hvorpaa den tog en Stilling i Egnen af Troky.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Augsburg, den 26de Juli. Den bayerske Geistligheds Organisation er nu fuldbragt. Der ske i i Kongeriget være en Erkebisp og 9 Biskopper. Bispernes Residents stæder ere Augsburg, Bamberg, Brixen, Reichsstatt, Freysingens Constanz, Passau, Regensburg og Salzburg. Man ved endnu ikke hvem Hs. Majestæt vil bestemme til Ærkebisp. De af Maltheseror denens Godser, der endnu ikke ere solgte, skulle tiene disse Bispe dømmer til Dotation. Fem Biskopper skulle vælges, thi kun 4 Bispedømmer ere besatte i dette Øieblik, nemlig Augsburg, Brixen, Reichsstatt og Passau.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Warschau, den 21de Juli. De polske Tropper befandt sig den 14de d. i Niewies og Omegnen Vort Jnfanterie er endnu ikke truffet paa Fienderne, men Cavalleriet er daglig i Haandgemæng med dem; saaledes kom det den 13de de mellem det og Fyrst Bagrations Arriergarde til en Fægtning, der varede nogle Timer, og hvori Russerne skulle have tabt henimod 2000 Mand. General Gregoriew befinder sig blandt de Dræbte.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Tyve tusinde Mand Østerriger ere fra Gallizien rykkede ind i Storhertugdømmet Warschau.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den 23de Juli. De til Dresden og Willna afsendte Deputationer ere igien ankomne hertil. Jmorgen vil Generalconforderationen holde et overordentligt Møde, i hvilket det Svar skal forelæses, som Keiser Napoleon har behaget at meddele omtalte Deputation. J disse Dage er en Coureer fra Constantinopel passeret herigiennem til Litthauen.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Fyrsten af Schwarzenberg er brudt og fra Prozana til Slonim.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Weichsel, den 18de Juli. Hidtil have vi endnu ingen Efterretning om Slag. J Kønigsberg formeres den 10,000 Mand stærke Garnison bestandig med nye Tropper; ogsaa befinder Armeens Hovedlagaret sig der. Ved Briese af brændte Russerne Broerne og i Staden 2 Magasiner, hvoraf det ene var privat Eiendom.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
J Tarnopoler=Kredsen venter man en Reqvisition af Korn og Slagteqvæg, da de derværende Forraad ere optegnede og Salget af samme forbudet.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Berlin, den 14de Juli. Jfølge Efterretninger fra Armeen i Polen commanderer GeneralBennigsen en Deel af den russiske Armee, der trækker sig tilbage til Dineper. Ogsaa erfarer man at Russerne, under General BagrationsCommando, have forladt Egnen ved Ostroy og Dubno, forat forene sig med andre russiske Corpser, og trukken sig tilbage af Pinsk tilDe ere nødte til at passere Dieper, naar de ville undgaae den franske Armees Forfølgelser, der allerede i forskiellige Retninger trænger frem i det russiske Polen.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den 30te Juli. Den 28de er Hs. Excellence, fransk Rigs marschal, Hertugen af Castiglione (Angerean) ankommen hertil over Potsdam, og igaar Morges ankom Major ved Hs. Majestæt Kongens Generalstab, Hr. v. Tippelskirchen, som Coureer fra den i Rusland staaende preussiske Armee.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Hs. Durchl. Prinds Carl af Mecklenburg=Sterliz er fra Potsdangaaet herigiennem til Breslau.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den 1ste August. J Torsdags, den 30te Juli, er Hs. Excellence Rigsmarschal, Hertugen af Bellund, afgaaet herfra til den store Armee.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Hr. v. Tippelskirchen, Coureer fra den i Rusland staaende preussiske Armee, er den 29de afgaaet til Charlottenburg.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Kønigsberg, den 23de Juli. Efter private Efterretninger er Staden Liban siden den 19de besat af de allierede Tropper.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den store Armees Hovedqvarteer er rykket frem til Dana. Willaa, den 15de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Biskop Kossakowski har havt den Ære to Gange at blive kaldet til Hoffet, for at læse Messe i det Keiserl. Kapel. Han har erholdt en Ring besat med Diamanter; de Præster der ledsage ham have ligeledes faaet Foræringer, og de tienstforrettende Personer en GratiLondon, den 20de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Hs. Majestæts Sundhed har i nogle Dage bedret sig. fication.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Efterat Underhuset havde formeret sig til en Commitee, forat raadslaae over Prindsregentens Budskab, anmærkede Skatkammercantsleren, at den Resolution han vilde forelægge Committeen burde næsten ingen Modstand finde, da intet i Tingenes nærværende Stilling var mere magtpaaliggende end at give Regieringen Magt til at bestaae i den svære Kamp, hvori den er indviklet; Committeen kiendte de Omstændigheder hvorom der var Spørgsmaal, men det var imidlertid i ikke overflødigt at bemærke, at det isærdeleshed er Norden der maa beskieftige Regieringens Opmærksomhed. Lord Cantsleren sluttede ved at foreslaae den Resolution : at en Sum, der ikke overskrider 3 Millioner, skulde bevilges Prindsregenten, forat sætte ham istand til at bekiæmpe Fiendens Hensigter, saaledes som Sagernes Stilling udfordrer det, at denne Sum skulde hæves ved Skatkammerbeviser, og sættes paa de første Understøttelsers Regning, som maatte blive bevilgede i næste Møde. - Resolutionen blev antaget og det forordnedes at Beretningen skulde forelæses følgende Dag.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Urolighederne i Engellands Jndre ere blevne saa alvorlige, at man har maattet oprette 3 Leire i Egnene af Birmingham og Manchester. Leiren ved Manchester er 10000 Mand stærk. Imorges har man fra Liverpool erholdt følgende Skrivelse: Liverpool, den 15de Juli. "Jeg maa melde Dem, at et Lods fartøi idag er ankommen hertil fra New Yorck, hvorfra det afgik den 23de Junii. Det bringer den Efterretning at Senatet, efter 7 Dages Raadslagning, med en Fleerhed af 19 Stemmer imod 13, har fattet den Beslutning at erklære Engelland Krig. Major Bloomfield i New Yorck har erholdt en Depesche, som han læste for Fronten af sine Tropper, og hvori det tydeligt var tilkiendegivet, at de Forenede Stater, have erklært Storbrittanien Krig.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Kiøbenhavns Vexelcours, den 7de August. Hamburg 728 Procent L. S. 730 - K. S.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Species. Jngen Cours noteret. Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Blandede Efterretninger. Den Pest der er udbrudt i Smyrna er kommen fra Byerne Guizel, hissar og Baindir, hvor Pesten anretter store Ødelæggeiser; men da man er saa langt frem i Aaret haaber man, at den snart vil vorde standset. Tiberfloden, der hidtil ikke har kunnet beseiles paa den anden Side af Rom, giøres nu seilbar.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Antallet paa de til 23de Juli i alle Frankrigs Departementer bevilgede Licentser til Fabrication af Runkelbedesukker beløber sig til 312.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Udenlandske Efterretninger. Maribo, den 3die August. Hs. Majestæt Kongen har tilkiendegivet Jndvaanerne i Rødby sin allerhøieste Tilfredshed og Tak, for den Velvillie hvormed de, for ingen eller meget ringe Betaling, have sørget for de der indqvarterede Troppers Underholdning, og ved sund og god Føde afværget de Sygdomme blandt Soldaterne, som ellers let kunde afstedkommes paa dette usunde Sted.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Aalborg, den 2den August. Telegraf-Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den 28de Juli. 2 fiendtlige Brigger krydse imellem Mariager, fiord og Stævnshoved. Den den 28de fra Hals telegraferede Brig, er ude af Sigte. De idag fra Jngerslev Skielhøie telegraferede 2de fiendtlige Brigger ere ude af Sigte. Den 30te. Om Formiddagen Kl. 10 er en fiendtlig Flaade passeret Skagen og gaaet ud at Kattegattet; det var den samme som blev signaleret den 22de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den igaar fra Fyrbakken ved Skagen telegraferede fiendtlige Flaade, bestaaende af 2 Fregatter, 3 Brigger, imellem 120 og 140 Coffardieskibe har i Dag krydset nordlig. Den 31te. Om Eftermiddagen Kl. 4 ere 5 fiendtlige Seilere passeret Skagen, gaaende ind af Kattegattet, nemlig en Fregat og 4 Brigger.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Corsøer, den 3die August. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den 4de August. Jgaar Aftes Kl. 6 ankom Hs. Durchl. Prinds Christian af Hessen hertil fra Nyborg.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Helsingøer, den 5te August. Herfra er intet Fiendtligt i Sigte.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Batteriet Trekroner, den 3die August. En hertil indkommende Sømand har for 3 Dage siden seet en engelsk Orlogsbrig 3 Mile fra Kullen. Føreren af en hertil indkommen Ege fra Hasle paa Bornholm har underveis mødt en meget stor engelsk Convei, kommende syd fra, og convoieret af adskillige Rangskibe. Af en Sloop var han bleven jager fra Falsterbo ind til Stevns.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
En Skipper kommende fra Riga har seet en engelsk Convoi under Hammershuus, styrende Beltet ind. Efter hans Udsagn holder en Brig, der har tilhørt Ridder Wulfsen, det krydsende udenfor Riga Kiøbenhavn, den 7de August.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Fra Norge er indberettet, at en engelsk Chalouppe med en Officeer og 10 Mand, udsendt fra en Brig, som ligger i Skiærgaarden ved Kongshavn, er efter en besværlig Jagt taget af Kanonbaadene ved Hvaløerne under Maanedslieutenant Trosvia.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Den 31te Julii blev Maanedslieutenant Hansen udsendt fra Grenaa med en Kragejolle for at praje en Lugger, som kom nord fra og gik syd efter. J Nærheden af Havknuden skiød Lientenanten efter den, for at den skulde giøre Kiendingssignal eller tone Flag Saasnart dette saaes i Land, gik Lieutenant og Ridder Wigelsen, ud med Flotillen og jagede Luggeren, som heiste dansk Flag fra Toppen. Maanedslieutenanterne Theysen og Feddersen forfulgte med 2 Recognosceerbaade den fiendtlige Lugger indtil 2 Mile fra Anholt, uden at kunne indhente den, hvorimod den omtalte danske Brig, fra hvilken Fienden flygtede, blev tilbagetaget og indbragt til Ankers ved Havknuden.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Fra det Kongl. danske Cancellie, er under 31te Juli udstædet følgende Placat for Danmark og Norge, angaaende hvorvidt nogen maa holde Jægere eller give Tienestetyende Liberier m.v.: Hs. Majestæt Kongen har, under 29de d. M., allernaadigst fastsat Følgende: 1) Jngen, uden de, som dertil efter Loven og Forordningen af 18de April 1732 ere berettigede, maa holde Jægere eller give deres Tienere Jægerliberier, ei heller tillade dem at bære enten Hirschfænger eller andet Sidegevær. 2) De, som ere berettigede til at holde Jægere, maae dog ei give disse Qvast i Hirschfængeren eller Sidegeværet, eller Fiedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, at hvilken Farve end saadanne Fiedre maatte være, ei heller nogensomhelst Besætning af Guld eller Sølv, hverken i slaaet Arbeide, Tresser eller Broderie, paa Klæder eller Hat ; et Skildt paa Hirschfængerbeltet og Krudthorn=Bandeleret alene undtaget. 3) Jngen maa give sine Tienere, Kudske, Rideknægte eller andre Domestiqver nogen anden Besætning paa Klæder, Knapper, Hatte &c., end Uldsnorer, saa at af Besætning af Guld, Sølv, Silke eller deslige, paa hvad Maade samme end maatte anbringes, er aldeles forbuden. 4) Jngen maa give sine Tienere, Kudske, Rideknægte eller andre Domestiqver Fiedre, i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end Fiedrene ere, ei heller maa paa noget Liberie anbringes spidse Opslager eller noget, der ligner de Distinctioner, som for militaire Uniformer ere befalede, ei heller Epauletter af noget Slags. 5) Ligesom det er enhver forbudet, uden særskilt allerhøieste Tilladelse, at give sine Domestiqver Liberiekiøler af høirød, kraprøde eller carmoisinrød Farve, saa er det og enhver forbudet at give Liberie kioler af mørkeblaa Farve. 6) Det Herskab eller den Huusbonde, som giver sine Domestiqver eller Tienestetyende Liberie eller Klæder stridende mod denne Anordning, straffes første Gang med Mulct af 200 Rdlr. som ved hver Gientagelse fordobbles, og hvoraf det halve tilfalder Angiveren, det halve Stedets Politiekasse. Den Domestiqve eller det Tienestetyende, som bærer Liberie eller Klæder, stridende mod denne Anordning, straffes første Gang med 8 Dages Fængsel paa Vand og Brød, anden Gang dobbelt saa længe, og tredie Gang med Forbedringshuus=Straf i 3 Maaneder, uden at Herskabets eller Huus bondens Villie eller befaling i saa Maade kan geraade dem til Undskyldning. 7) De, som nu for Tiden have Liberier, stridende mod denne Anordning, skulle derom inden 8 Dage giøre Anmeldelse for Politiet, med Opgivende af Liberiets Beskaffenhed og Domestiqvernes Antal, og skal Politiet, efter saadan skeet Anmeldelse, meddele dem Tilladelsesbeviser paa, at Liberiet, i den Tilstand det nu er, maa bruges indtil 1ste Mai 1813, men efter den Tid maa aldeles intet anordningsstridigt Liberie taales under ovenanførte Straf, som ogsaa imidlertid anvendes paa dem, der forsømme den befalede Anmeldelse til Politiet.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Under samme Dato er ligeledes udkommen en Placat for Danmark og Norge, angaaende Stads= og Galla=Uniformers, samt civile Epauletters Afskaffelse, saaledes lydende: Da Statens Tarv, under de nuværende Tidsomstændigheder, fordrer den muligste Indskrænkning 3 Henseende til Forbruget af fremmede Vare, saa har Hs. Majestæt Kongen under 29de d. M. behaget allernaadigst at fastsætte Følgende, i Lighed med hvad der angaaende de militaire Uniformer er befalet: 1) Fra 1ste November næstkommende af skal Brugen af Epauletter paa alle de Uniformer, som ere befalede eller tilladte for civile Embedsmænd, saasom Stiftamtmænd, Amtmænd, Politiemmestere, Byfogder, Consuler, Branddirecteurer m. v. aldeles og uden Undtagelse ophøre. 2) Brugen af Epauletter til ovennævnte Uniformer, forsaavidt samme hidtil har været reglementeret, er fra nu af og indtil 1ste No. vember d. A. blot tilladt, saa at det i benævnte Tidsrum staaer i Vedkommendes eget Valg, om og hvorvidt de ville bære Epauletter eller ei. 3) De særskilte Stads= eller Galla=Uniformer, som hidtil have været befalede eller tilladte for visse civile Embedsmænd, saasom Deputerede i Vore Collegier, Assessorer i Vor Høiesteret m. fl., skulle fra 1ste Januar 1813 af være afskaffede og forandrede derhen, at den for samme Embedsmænd relementerede daglige Uniformkiole skal anlægges og bæres, istedet for den hidtil værende Stadsuniformkiole, hvorimod Underklæder og øvrigt af Stadsuniformen vedbeholdes. 4) Efter 1ste Januar 1813 maa ingen af fornævnte Embedsmænd møde ved Vort Hof eller andre høitidelige Forsamlinger i den hidtil brugelige Stadsuniformkiole; men det skal dog være dem uformeent, efter den Tid at opbruge de nuhavende Stadsuniformkiolet til dagligt Brug og udenfor Høitideligheder.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
5) Brugen af Stadsuniformkiolen ved Høitideligheder fra nu af og indtil dette Aars Udgang, er blot tilladt, saa at enhver Vedkommende efter eget Valg strax kan i dens Sted anlægge og bære den daglige Uniformkiøle, og i denne møde ved Vort Hof og alle høitidelige Forsamlinger.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
6) Vore Gesandter og Legations=Secretairer, som ved fremmede Hoffer ere ansatte, saa og Vore Consuler paa fremmede Steder, skulle alene vedblive fremdeles som hidtil at bære den for den reglemenrede Gallauniform, de Sidstnævnte dog uden Epauletter, 7) Ved almindelig civil Paaklædning, være sig i Galla eller ikke, maae ingen, hvo det end er, bære Fiedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end saadanne Fiedre maatte være. Ei heller maa nogen bære Hue besatte med Sølv eller Guld. Den, som overtræder dette Forbud, i straffes med en Mulct af 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Jfølge Hs. Majestæts Reskript af 18de Februar d. A. er førstkommende Paaske Flyttetid fastsat til Tirsdagen den 25de Maj 1813. Det har behaget Hs. Majestæt, ved Forordning af 23de f. M. at tilstaae Amtsforvalterne i Danmark en med Tiderne passende Forhøielse i de dem ved Forordningen af 27de August 1800 bevilgede Skriverpenge.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Jfølge et Kongeligt Reskript af 28de f. M. skal enhver fremmed Reisende, som har opholdt sig her i Staden 2 Maaneder, og ønske at forblive her længere, dertil søge Tilladelse igiennem det Kongelige danske Cancellie. Paa Grund af at Pesten, efter officelle Efterretninger, er udbrudt i den tyrkiske Handelstad Smyrna, i Provindsen Natolien, erklærer den Kongelige Qvarantainedirection Smyrna, Carthagena i Spanien og de canariske Øer indtil videre for smittede Steder. Alle Havne og Stæder paa Spaniens sydlige Kyst fra Grændsen af Portugal til Alicante inclusive, saavelsom alle tyrkiske Havne, de vestindiske Øer og det africanske Barbaries Havne og Steder, ere at ansee for mistænkte, alle andre Lande, Steder og Øer i og udenfor Europa for aldeles umistænkelige.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Under 20de Juli er udkommen en Placat, angaaende Repartitionen af de af den Kongelige Kasse til Arbeide paa de nye Hovedlande veie, samt til Broers og Steenslusers Anlæg i Danmark, med videre, forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1811.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret. Den 18de Julii er Sysselmand for Jsefiords Syssel i Vester=Amtet i Island, J. Johnsonius, efter Ansøgning, i Naade entlediget; den 25de, Hofjunker J. W. v. Munthe, af Morgenstierne udnævnt til Kammerjunker; den 28de, Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged samt Postmester Nellemann, efter sit Ønske, tilladt at udtræde af Tiende=Commissionen i Assens og Hindsgauls Districter under Odense Amt, og Kystbefalingsmand og Forpagter Brasch paa Schougaarde udnævnt til Medlem af bemeldte Commission; Capitain og Landmaaler Høst, ligeledes efter sit Ønske, tilladt at udtræde af Tiende-Commissionen i Sønderlyng, Nørlyng, Middelsom, Houlberg og Rinds Herreder samt underliggende Birke i Viborg Amt, og Branddirecteur Dinesen i Viborg udnævnt til Medlem af samme Commission.
Berlingske Tidende, 1812-08-07
Huus-Auction. Den 31te Julii blev ved 3die Auction solgt Byggegrunden No. 192 paa Hiørnet af lille Kiøbmagergade og Pustervig til Jernhandler Morten Jørgensen for 7200 Rdlr.