Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-12
Nyeste Post-Efterretninger. J Journal des Paris siges: at man nu taler i en ganske forandret Tone i de høiere Cirkler i Wien om de Tyrkiske Anliggender. J to Maaneder har man holdet sig til det Sprog, som den Østerrigske Jagttager fører, og søgt derved, at bevirke at holde Coursen i Veiret; men nu antager man, at Ministerforandringen i Constantinopel har nedslaget alle Fredshaab, og man paastaaer med Vished, at de nye Tyrkiske Ministre have formelig misbilliget de Raad, som deres Forgiængere havde givet Sultanen, nemlig at antage Ruslandss Fordringer paa enkelte ubetydelige Punkter nær. Fyrsten af Metternich har nyelig modtaget en Jndberetning fra Grev von Lützov om hans forgiæves Bestræbelser, hvilken han strax har meddeelt Grev von Golovkin, og tillige afsendt en Coureer til London. J denne Stad indgaaer man nu Veddemaal 2 mod 1, at Sultanens Throne i Constantinopel vil blive omstyrtet inden den 1ste Mai, derimod vilde man den 30te December have faaet en Stafet i Frankfort, og dermed den Efterretning, at Divanet havde antaget Ruslands Fordringer; men denne Efterretning viiste sig snart at være en Kiøbmandspeculation og at være ugrundet. Ogsaa har man den Efterretning fra Odessa af 10de December, at Porten har den 30te November ladet ofsitiet bekiendtgiøre for alle Europæiske Ministre som residere i Pera, at Storsuttanen har forkastet det Russiske Keisers Ultimatum. Sagen hedder det er saaledes kommen til sin Modenhed og man forventer nu om kort Tid det Russiske Cabinets Beslutning. Forresten melde alle Beretninger fra Constantinopel at den Engelske Minister bortStrangfort har offentligt billige det Russiske Hoffs Fordringer, som ere byggede paa Traktater og raadet Porten til Eftergivenhed, hvorved saa man ældre og ugrundede Beskyldninger giendrives. – Den Østerrigske Jagttager har især givet sig af med udførlig at giendrive mange af de nyere Rygter, som have været i Omløb. Den siger saaledes: at det er ugrundet at der i den senere Tid er forefaldet Uordener og Opstand i Constantinopel; at det er usandt at nogen har viist Ovfætsighed imod Sulla nen; at de Østerrigske og Engelske Gesandtere ikke ere blevne insulterede af Pøbelen, ikke heller har denne skudt paa Lord Strangfords Pallast. Gesandterne have vel holdet Conference med Ministrene, som er foregaaet i de anstændige Former; men hos Sultanen have de ikke havt nogen Andience. Alt dette veed den Østerrigske Jagttager at fortælle os, men uagtet den tilstaaer at have Efterretninger fra Constantinopel, som naae til den 9de December, saa veed den dog ikke noget at berette om Udfaldet af disse Underhandlinger; men siger derimod det betænkelige Ord, at det forestaaende Aar vil opklare om der vil udkomme en Krigserklæring og om den Russiske Armee vil gaae over Pruth. (Man kan af alt dette ikke slutte andet, end at Udfaldet af Underhandlingerne ikke har været fredeligt; men at der gives Statsaarsager hvorfor dette Udfald holdes endnu hemmeligt, og at det Stør, som hviler derover, vil neppe blive løftet førend Beretningen derom er ankommen til St. Petersborg.)Et stort Beviis paa at man ikke tænker fredeligt i Constantinopel er det at alle Østerrigske Efterretninger bekræfte, at Tyrkerne forstærke sig betydeligt i Moldau og Vallachiet, uagtet den Russiske Keiser saa bestemt har forlangt, at Fyrstendømmerne skulle rømmes. Man angiver den Tyrkiske Armee Styrke til 150,000 Mand, hvoriblandt fleere Asiatiske Horder. 15000 Mand opholde sig i Staden Jassy. 30,000 Mand staae langs med Pruth bag ved Jordvolde og i Jordhytter. Den milde og vaade Vinter forhindre Russerne meget fra at anlægge Magaziner, da Transporten er saa besværlig. - De sidste Efterretninger fra Wien tale ikke noget om Tyrkernes Seier ved Cassandra; men derimod fortælle de at Chorschid Pascha har for at skaffe sig Luft angrebet Ali Paschas Forskandsninger af al Magt; at han den 8de November har ladet Tyrkerne dagligen løbe Storm paa Castellet at de betydeligste Forter ere allerede indtagne eller ødelagte, og at en almindelig Storm skulde foretages den 20de November og at Sulioterne ere indbyrdes ueenige og benytte ikke Øieblikket til at indslutte saavel Beleirerne som de Beleirede, (da man nu har Efterretninger fra Constantinopel som naar til den 9de Decbr., saa kan man være vis paa at Stormen ikker foretaget paa den Dag eller ikke er lykkedes Alle Efterretninger bekræfte den Tyrkiske Flaades elendige Tilstand, at den har lidt meget er ogsaa troeligt deraf, at den har aldeles rømmet Archipeet og overladt det til Grækerne. – Om Krigen i Persien har man ingen andre Efterretninger enden Skrivelse fra Bagdad af 26de September hvori der meldes: at den 25de om Aftenen kom Paschaen af Bagdad flygtende tilbage til Staden, efterat han var bleven slagen af Perserne. Han kom tilbage uden Armee, uden Telte, uden Kanoner og uden sine Skatte; da han havde mistet alting. Bestyrtelsen imellem Tyrkerne var almindelig. De Christne i Armenien have sendt Deputerede til den Russiske Gouverneur i Georgien for at bede ham om Russiske Tropper maae besætte deres Egne. Man siger: at Sultanen skal være bleven saa vel tilfreds med Paschaen af Ægypten for de Penge han har sendt ham, at han har forenet Øerne ne Cypern og Candia med hans Gouvernement. Af den sidste Øe vil han dog ikke høste megen Glæde; da hele Øen nu skal være erobret af Grækerne paa Fortet Candia nær. Den kloge Pascha, som smigrer Porten imedens han tilbereder sig et cultiveret og uafhængigt Rige lader sin Søn Jsmael Pascha fortsætte sine Erobringer og Undersøgelser i Rubien. Denne har detascheret 500 Mand langs med den hvide Flod (Nil el Ablad) for at opdage Nilens sande Kilder. Denne Flod er meget bred og Jndvaanerne forsikkre, at det er den samme Flod som den bekiendte Afrikanske Flod Rigeren. Den unge Franske Lærde Cailland og den Piemontesiske Dou tor Rossignal følge med paa denne Expedition. Denne sidste har overleveret Paschaen et Kort over Rilen, som er meget rigtigere end det man hidindtil har havt. Staden Tripolitza har nu faaet Navner af Amyklen, hvor den hellige Syndde er bleven igien oprettet. De Græske Tropper paa Morea, skulle nu være forsynede med 30,000 Geværer. – Glæden er almindelig paa Halvøen over, at de fleste Fæstninger ere faldne i Grækernes Magt.