Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal, foranledigede ved Rygtet om Landstingenes Forandring. (Af Landsdommer Gustav Ludvig Baden.) J Fyens paa Rygter altid rige Aviser har man for nogen Tid siden læst - og det to Gange - at Landstingene nu snart skulde undergaae en Forandring, lig den, som med Norges Langting er foregaaet. J Anledning af dette Rygte spørges: 1) Trænge Landstingene til denne Forandring? 2) Hvori skal Forandringen bestaae? Dog over Indholdet af første Spørgsmaal har jeg for allerede henved tolv Aar siden vovet offentlig at yttre min Formening. J min Beretning om Oldtidens Agt for Tingene p. 17 har jeg allerede foreslaaet Landstingene ganske ophævede som unødvendige - Sagerne i Langdrag trækkende Justanser - der fordoble Prosesomkostningerne - og selv paa Rettens retfærdige Pleje have en i mange Maader skadelig Jndflydelse. J Maanedskriftet Fris for Januar 1794 p. 29 har jeg siden afhandlet samme Sag, og med Beviser og Exempler understøttet mine Grunde for Landstingenes Ophævelse. At jeg siden selv blev Landsdommer, gjorde saaliden Forandring i min Tænkemaade om Landstingenes Nytte og Nødvendighed, at jeg endog som Landsdommer udførligst har skreven mod Landstingene i min Fortale til Lollands og Falsters Landtingsjournal for 1796 fra paa. VI til XXI. Ogsaa tør jeg smigre mig med, især at være den, som offentlig har gjort Vedkommende opmærksomme paa vore gamle Landstinges Brøstfældigheder. Der tør og derfor være noget sandt i Rygtet om den Landstingene forestaaende snarlige Forandring. Men da jeg paa foranførte tre Steder har anført mine Grunde for denne Forandring, som nu desuden synes at være almeen erkjendte, saa troer jeg, at kan og bør spare mig disse Grundes Jgjentagelse. Jeg kan ikke heller med Landstingene anføre nogle flere nye vigtige Grunde, end dem jeg i paaberaabte Steder har anført, uden maaskee understøtte hine Grunde med nye Fakta og Beviser, der, fordi de ville synes at være Personalier, ikke bør finde Sted i alvorlige, det Offentliges Vel angaaende, Undersøgelser. Jeg gaaer derfor til det andet Spørgsmaal: hvori de med vore Landstinge forehavende Forandringer skal bestaae? Som ogsaa Rygtet vil, skulle Landstingene i Danmark undergaae den samme Forvandling, som med Norges Langtinge er foregaaet. Men jeg tvivler meget paa, at dette Rygte i denne Del om Landstingene er saa ganske grundet. Thi man besvare disse Spørgsmaale: 1) Ere tre Jnstanser nødvendige? Viser ikke Hof. og Stadsretten det Modsatte? Man spørge Hovedstadens gamle, fornuftige, og erfarne Borgere om Retten for nogle og tredive Aar siden plejedes bedre og hurtigere, om Skifterne retfærdeligere sluttedes da end nu i Kiøbenhavn; 2) Kan det ikke ansees som krænkende for Retfærdigheden, og nedværdigende videnskabelig Lovkundskab, naar man endelig vil, at der skulle tre Domstele behøves, for at bestemme hvad Ret er? thi hvad maae den Legge tænke om Lovkyndighed som Videnskab, naar han ved een Domstoel faaer sin Vederpart fradømt Liv og Ære. ved en anden maae lade sig nøje med at faae ham idømt nogle Mulkter - og ved den tredie maae slippe ham som ganske frikiendt? 6) Men kan Rettens Bestemmelse naaes ved to Justanser, er det ikke da uretfærdigt, at bebyrde Landsaatterne med tre Justanser? Ere ikke Professer, man gjøre saa ved Rettens Pleie hvad man vil - man frigjøre endog en af de to Jnstanser fra alle Omkostninger - Sjæl krænkelser for den Gode, der jo længer de vare, jo mere de føles? 4) Ee delig, hvorfra skulle de betydelige Bekostunger tages, som ville medgaae til i Danmar: at indrette Stiftsøverretter, som dem Norgenu har? Men veed man end Udveje til Omkostningerne herpaa, tre dog ikke disse Bekostninger unødvendige? Desuden tør man ikke vel kunde paastaae. at Udveje til Omkostningerne skulle blive saa let at opfinde, naar en af Hovedfejlene, som nu er ved vore Landstinge, ikke skal findes ved de nye Overretter, naar disses Medlemmer saaledes skulle være gagerede, at de kunde leve i vore dyre Tider i Stifternes kostbare Hovedstæder, uden at behøve at nedlade sig til at være Folks lønnede Konsulenter, Kommissionærer o. 5 v., som altid paa Rettens Pleje har en skadelig Jndflydelse. (Fortsættes.)