Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Mariboe d. 21de Junii. Af Kjøbstederne heri Stiftet har neppe nogen i de senere Aar vundet mere i Udseende end Nakskov. Mange Gaarde og Huse, der forhen ydede et saare traurigt Prospect, ere under selve Krigen blevne oppyntede og forvandlede til tækkelige Boeliger; uformede Steen og Træstotter, der under Navn af Afvisere hist og her findes henstillede paa Fortøgene til Molest for Folk, der ved Nattetider maae passere Gaden, blive efterhaanden bortryddede, fremragende Bislage med dertil hørende Saltkister, hvilke fordum der, som flere andre Steder, hyppigen prunkede udenfor de Handlendes Huse, ere paa eet nær alle forsvundne; og hvad der især gjør Byens Politie Ære, er den Omhyggelighed, hvormed der ugentlig sørges for, at Gaderne holdes rene og nette. Paa en Tid, da man saaledes ligesom kappes om at forskjønne denne Bye, tør man haabe, at det Stakade, der paraderer i Søndergaden, snart af dets respective Eier vilblive bortskaffet, da samme efter Nutidens Smag i Architecturen synes ligesaa afstikkende som i Klædedragten for en middelaldrende Mund en FløielsPikkelhue til en afstivet Kistekjole, formet efter et Snit, som var brugeligt paa Fader Holbergs Tid. (Mariboe Av.) Christiansand. (Skrevet i Aaret 1805.)(Fortsat, see No. 50.) Mod al Formodning blev alligevel Udfaldet, at man af de bedste Materialier fik saa usselt Udbytte, at den ingenlunde lønnede sig, kun 2830 Potter Brændeviin af hver Tønde Korn, halv hvede, halv Rug og Malt; ofte mindre, aldrig mere. Man forandrede Kornvarene, man gjorde forskjellige, mange Forsøg med Gjæringen og Mæskningen; Udfaldet blev lige ufordeelagtigt. Man mæsker ikke med Øl, dog med Ølgjær fra Bryggerierne. - Der skal ingen Fril have været ved Gjæringen. Man skaffede sig et Geddaisk Apparat, dog uden de her anbragte Forbedringer. Det fuldendte Brændingen i meget kortere Tid, men med endnu mindre Udbytte. - Man formodede, at Vandet, som man hentede af den forbiløbende Elv, maaskee var Skylden til Brændingens slette Udfald, og tog Vand andensteds fra. Det hialp ikke. Udfaldet blev det samme. Man afskedigede den svenske Forstander, og forskrev en fra Flensborg - endnu med samme Udfald, man fik en fra Kjøbenhavn, og det blev ikke fordeelagtigere. Siden 1802 stod nu Alting; og den hele heri lagte Capital syntes spildt. Dette Brænderies Historie er en Gaade, som ingen her vidste at opløse. - Af Fabriker eller Manufacturer er her, som sagt, ingen flere i Christiansand, thi til denne Benævnelse qvalificerer sig endnu i det mindste ikke det for faa Aar siden indrettede Arbeidshuus for Byens Fattige. Dette, indrettet for nogle og tredsindstyve bestandige Fattiglemmer, havde nu kun 50. Lemmerne sysselsættes med at spinde Blaar og Uld og at væve hverken og Blaar lærret. Man spinder uden Talhasp. Spinden saa- og derefter ud, og ei bedre de Tøier, der vare i Væven. Spindet betales med 4 til 10 Sk. Marken. Men hvorledes bestemmes dets Værd, naar der ingen Talhasp han Sted, Foruden de 500 Mennesker, som ere Stiftsens faste og egne, gives der og Adgang til Arbeidsstuerne for saa mange Fattige, som de kunne rumme, med deres Rokke; de faae da der Lys og Varme for Jntet, naar de begive sig did med deres Arbeid. Anstalten var endnu i sin Barndom. - Tugthusets forrige Bygning var nedrevet, og en nye i dens Sted allerede næsten færdig, een af de største og anseeligste i Staden. Ved denne Bygning er den Mærkelighed, at den er dækket med et gillysk Buetag, det første af dette Slags i Norge. De mange med denne Tagbygningsart forbundne Fordeele blive altsaa herved ei heller i Norge nu længer ubekiendte, hvor de, uagtet Træets Besparelse, kunde der synes mindre vigtig - hvorvel disse Fordeles Vigtighed ved de saa høit stegne og endnu stigende. Priser bliver aarligen større - dog vist nok ville befindes end mere nyttige ved deres mindre Vægt, end alle andre Tages, hvilket saa saare vel maa komme tilpas for Træhuse, hvis øvrige lette Beskaffenhed maa gjøre dem saa meget mindre skikkede til at bære en vægtig Overdeel. Loftets større Benyttelighed, deres egen større Varighed, ringere Bekostelighed - alt maatte uden Tvivl gjøre det meget ønskeligt, at alle Huse vare dækkede paa denne Maade; som det er forunderligt, at vore kyndige Bygmestere ogsaa her saalidet benytte disse Fordele, og at vi ingen saadanne Tage see her paa vore store Bygninger, paa hvilke deres Fortrinlighed i alt, ogsaa deres unægteligen skjønnere Udseende, er saa soleklart indlysende. - Med Haandværkere er Christiansand saavidt forsynet, at der af de fleste Slags dog er i det mindste een Desværre anbefales kun saare faa som Arbeidere, der udmærke sig til det gode, endnu færre for med Duelighed i deres Arbeide, at forene den Drivtighed, der hører til at gjøre deres Værkstæder vigtige for Staden og for Almeenheden. Her er fem Lauge: Snedkernes, som har 10, Smedenes 8, Guldsmedens 5, Skomagernes 26 og Skrædernes 5 Mestere, de øvrige arbeide uden Laugsindretning.