JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Veiret vedbliver endnu at holde sig i det milde Hjørne; men dermed følger og en usund, fugtig og taaget Luft, som i nogle Dage har især været stærk Morgen og Aften. Et andet Onde, som uophørlig klages over, er den skrækkelige Pengemangel, som har de slemme Følger, at Mange glemme Redeligheds første Bud, at betale hver sit og frembringer en Standsning i Næringsveiene, der kan blive følelig for den arbeidende Klasse. End et ubehagelig Savn er Mangelen paa mindre Rigsbanksedler, der gaaer saavidt, at Man har meget Ondt ved at faae en Heel eller Halv=Hundreddalersseddel omvexlet. Og Penge til daglige Udgivter kan dog umulig undværes, om det ogsaa kun var for at kunne see det bekjendte Keiserlig Kongelige Voxkabinet, med hvis høie Nærværelse Odense alt igjen finder sig beæret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Beltpassage, fra den 30 Octbr. til 3 Nybr. 1816. Fra Fyen til Sjelland. Svensk Kourer M. Robert; Kok J. F. Pater; A. Mazen, Kjøbmand B. Wulff; Landsyndikus Juhn; J. P. Heilmann, Baron Løvenskjold; Baronesse Løvenskjold; Frue Kraft med Datter, Frøken Lederer og Jomfr. Kraft; Lieuten. Meyer; Grev Moltke; R. Conradsen. Fra Sielland til Fyen. Kammerherre Grev Bille Brahe; Grev H. Bille Brahe, Baron Legationssekretair Ad. C. Holsteen; Skibskapitain Aas; Styrmændene Lønne og Hansen; Handelsbetjent Andreus Kjøbmand Jacobsen; Kammerherre Grev F. Bernstorff, Land syndikus Gotschalk; Borgemester Rømer; Superkargo Picardi Fuldmægtig Tuttein; Kjøbmand Meilan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Skibe, passerede det store Belt fra 27 Octbr. til 2 Novb. incl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Skipper. Skib. Kommer fra. Bestemt til Ladning. H. A. Boye Jagt, Rostock Kallundborg ballastet. N. Jørgensen Slup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Lybek. Odense Stykgods. F. A. Giesbrecht dito Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Norge. Kornvarer. S. Poulsen Brig, Flensborg Vestindien. Provisioner: E. Nielsen. Jagt, Lybek. Aarhuus Stykgods. J. Sørensen dito dito dito ballastet. D. Hernbrodt dito Cappeln Kallundborg Brænde. C. Friis dito Kjøbenhavn dito Træelast. K. Erichsen, dito Kiel. Kjerteminde ballastet: P. J. Petersen dito Kallundborg Flensborg, Kornvarer, H. H. Bruun dito Kiel Kjerteminde hallastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Vinden har hele Ugen været afvexlende mellem Øst og Sydost, vedvarende Strøm fra Syd, ustadigt Veir med Regn og Tykning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Avertissements. Subskriptionsplan. Undertegnede giver sig herved den Frihed, at indbyde sine Velyndere og Venner til Subskription paa en om nogen Tid udkommende Roman, under Titel: Perlen. Æmnet til denne Fortælling er taget af en gammel russisk Tildragelse, der i flere Henseender er høist mærkværdig; og Bearbeidelsen, deraf har været min Hvile efter fuldendte Kaldspligter. Jngenlunde tilbyder jeg et Arbeide, der kan bestaae for en streng Dom, men et blot Forsøg, hvis Ufuldkommenhed sikkert Jngen vil føle meere levende end jegselv. Hvad der gav mig Mod til at lade mit Forsøg trykke, er det Haab, at Æmnets egen Jnteresse vil forlede Læseren til at dømme dets Bearbeider med Skaansel. Bogens Priis vil omtrent blive 2 a 3 Rbd. N. V. En skreven Subskriptionsplan paa dette mit Skrivt, ligger til Paategning hos min Ven, Hr. Hempel i Odense. Lille Nestved, 1816. P. Handrup, Skolelærer. Tirsdagen den 29 Octbr. er sin Eier frakommen 3 Hopper, den ene en gl. bruun, de 2 andre sortblissede med, hvide Been efter Knæerne, hvoraf det ene var et Aaringsføl. Hvo, de om disse kan give nogen Oplysning, loves en Douceur af Undertegnede. Hans Hansen Skotte, i Egernp ved Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Sidste Søndag er paa Veien fra Ullerslev til Nyborg optaliget en stor fortspettet Vandhund. Dens rette Eier kan mod Omkostningernes Betaling modtage samme hos Rasmus Pedersen Postbefordrer i Odense. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved af undertegnede Direktion. Præmierne, hvorfor Meubler og Effekter samt Varer og Kreaturer forsikres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse, som det forsikrede er underkastet og den forsikrende Sums Størrelse, fra 2/3 Pct. indtil 1 2/3 Pct. aarlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Kompagniets Kommissionairer, der ere forsynede med Polidicer og authoriserede til at antage de Forsikkinger, som maatte begieres, ere tillige forsynede med Tabeller der nøiere udvise, hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
De som i Fyens Stift for nærværende Tid Kommissionair Forretningerne ere overdragne til, ere : Assens, Hr. Kancellieraad Barchmann. Bogense, Hr. Kjøbmand Clasen. Postmester Bennedsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Faaborg, Middelfart, - Toldkasserer Slangerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Nyborg, Kancellieassessor Hersleb. - Kjøbmand Fleischer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Odense, Svendborg, - Byeskriver Bager. Efter den for Kompagniets Repræsentantere og Tilforordnede, afgivne Forklaring, var Beholdningen den 30te September, dette Aar . . .. . . . . 1068,930 Rbd. 56 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
De fra 1 Juli til 30 Septbr. d. A. indkomne Præmier og Policepenge andrage. 12,945 - 23 - For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal................ . . 6805 - 24 - Den løbende Risqve var den 30 Septb. dette Aar . . .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Kjøbenhavn i Directionen for det almindelige Brandasserance Kompagnie paa Vare og Effekter, den 2 Novbr. 1816. Hammerich. Klingberg. Falbe. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Da jeg har erholdt Kongl. allernaadigst Bevilling paa at lernære mig ved Maler=Professionen, saa anbefaler jeg mig til Enhver, som vil beære mig med deres Arbeide, og skal ree Behandling stedse være Maalet for mine Bestræbelser. J. Johansen Rumkjær, boende uden for Odense Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter at gangne Frue Generaladjutantinde Schubart i Odense, ville, behagelig anmelde og ligitimere sig for een af Undertegnede, inden 6 og 12 Uger fra Dato, ligesom og de som maatte skylde noget til Boet ville behage at afgjøre samme; alt i Følge Placaten af 26 October 1792. Selleberg og Dallund 3 November 1816. Schubart. Strøbech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Paa Veien fra Wissenberg til Odense er bortløbet en sort broget, stumphalet Lænke=Handhund, der lyder Navne Buurmann, som sled sig løs af Halsbaandet fra Karlen som skulde bringe den til Byen. Vedkommende, som maat antræffe denne Hund, anmodes at bringe den til Amtstuegaardi Odense, da en passende Douceur tilstaaes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Friske Citroner er at bekomme hos Jsach Jørge paa Overgade No. 56.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-05
Jmod antagelig Pant og lovbefalet Rente, bliver 300 Rbd. N. V. at bekomme til 11 Decbr. d. A. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
No. 149. Fyens Stifts 45 Aargang privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende, Adresse-Avis og med Brevposten. som forsendes overalt Hertugdømmene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Redigeres, trykkes og forlægges 3 November 1816. Fredagen den
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Jndhold: Frankerig. Barbariet. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Fædrelandet; Videnskabelighed. Blandinger. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Adjutanten Monier, hvis Henrettelse nylig bleve opsat (S. 581), synes at have meddeelt vigtige Opdagelser, da paa hans Udsigende alt er arresteret 28 Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Det Armeekorps, som den 22 October var forsamlet til Revne paa Sletten ved Denain, bestod af det engelske, hannoverske, danske og sachsiske Troppekontingent, ialt henved 30,000 Mand. Ved Opstillingen stode de Danske paa høire Fløi, derefter de sachsiske og engelske Tropper, og saa Hannoveranerne paa venstre Fløi. Henimod Kl. 11 kom Hertugen af Wellington med Hertugerne af Kent og Cam bringe. Det raade Veir og den bløde Jordbund var meget udmattende for Soldaterne, og Manges Skoe bleve siddende i Dyndet. Først Kl. 9 om Aftenen var Manøvret tilende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Barbariet. Uagtet det i Beretningerne om det brittisk nederlandske Tog mod Algier sagdes, at hele den algierske Søemagt var ødelagt, driver denne Røverstats Korsarer endnu deres Uvæsen i Middelhavet ligesaa galt som før, kun med den Forskjel, at Deyen ikke offentlig kjendes ved dem, men har hemmelig ladet dem forbyde at løbe med deres Rov ind i algierske Havne, for ikke at sætte ham i Forlegenhed. Keiseren af Marocco skal have oprettet et Militair Korps, og sluttet en ny Alliants-Traktat med sin Naboe, Deyen af Algier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Jfølge en officiel Beretning forlode Algiererne i sidste Feidelsig isærdeleshed paa deres 40 Kanonbaade; men da de bleve kommanderede af uerfarne Officerer, svarede de er til Forventningen. Ogsaa begik de den Feil, at de forsømte at udruste deres Fregatter, hvilke kunde have forvoldt Britterne, især Admiralskibet, der laae i Mundingen af Havnen, stor Skade. Deyen selv viste et udmærket Mod, og bødede ved sin Kommando saameget muligt paa de feilfulde Dispositioner, thi europæiske Officerer havde han ikke, undtagen, nogle Renegater. Større var dog Ødelæggelsen bleven hvis en i dette Klima yderst sielden stærk Tordenregn ikke havde deels hindret Jlden fra at gribe om sig, og deels nødsaget Engellænderne til at kappe Ankere og forlade Havnen. Før Underhandlingerne, henvendte Deyen sig til de derværende fremmede Magters Konsuler, hvoraf dog ingen, selv ikke engang den franske, vilde indlade sig for ham i nogen Mellemhandling, undtagen den svenske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Blandinger. Sydamerika. J Buenos Ayres er Man belavet paa let Angreb af Portugiserne, og Regjeringen har i denne Anledning udstædt en Proklamation til sine Borgere. Frankerig. Da Man ved Hertugen af Wellingtons Ankomst i Skuespilhuset i Strasburg vilde synge God lave the Kings raabte Parterret heftig: Hingen engelske men franske Viser, hvorpaa Musiken maatte holde op.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Østerrig. Hertuginden af Parma (Marie Louise) har ved sin Over-Staldmester, Grev Neipperg, ladet sin Fader, Keiseren, lykønske til den forestaaende Formæling. Ved et Fald Hertuginden gjorde ved en Spadseretour til Hest, ned i en Flod, var Greven saa lykkelig at redde hende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Tydskland. Jblandt flere Ting er ogsaa den lede Spidsrodstraf igjen indført ved det churhessiske Millitaire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
For at berigtige hvad i nogle Blade er anført om den bayerske Prindsesse Charlottes Ægteskab med Kronprindsen, af Würtemberg, fortælles fra München, at det var et Foster af Bonapartes Politik og allene derfor saa lidt overeensstemmende med Kronprindsens Villie, at han blot for ci at tudsætte sit Fædreland for ulykkelige Følger, samtykkede; men underrettede tillige Prindsessen herom, hvorefter de begge kom overeens om, at ansee denne paa moralsk og politiske i Tvang grundede Forbindelse som magtesløs. Da derfor Bonapartes Regjering var tilende, henvendte Prindsessen, i sig med gyldige Beviser for Ægteskabets Nullitet til Paven, som da og ophævede det, hvorefter det ved en Konvention mellem Bayern og Würtemberg, som stiftet ved en uimodi staaelig Magts Jndflydelse, ligeledes blev annulleret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Sverrig og Norge. For at Brødet ved den mislykkede Høst og høie Kornpriser ei skal blive mindre, faae Bagerne nu Korn til billige Priser fra Magasinerne, til hvis Anlæggelse af den sidste Rigsdag blev anvist en Fond af 2 Millioner Rigsdaler. Vist nok en saare nyttig Indretning, hvorved hverken Misvært eller Kornpugerie kan blive saa føleligt for den Fattige! Grunden til den Billedstøtte af de erobrede Kanoner Metal, som Kronprindsen lader opreise for Carl den 13de, er allerede færdig. Kronprindsen og Hertugen af Sidermanland gjøre en Reise til Norkoping, for at besee de derværende Fabrikker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Storbrittannien. Blandt de heel forskjellige Efterretninger, Man har fra St. Helena, hedder det ogsaa at Napoleon finder sig meget got i sin Forfatning, at har rider meget og saa stærkt, at hans Vagt og Betientere kap kunne følge ham, at han er meget frisk og i got Lune, og trøster sig med en Sang, som lyder saaledes: Hver Øe er et Fængsel og Havet dets Væg, Du, Englands Regent, er en Fange som jeg. Da en engelsk Officeer paa et Besøg hos Bonaparte var taget ind for at spise Frokost hos Marskal Bertrand som med sin Gemalinde og 4 Børn boer i et lidet Huus paa to Værelser, en engelsk Miil fra Bonapartes Opholdsted, skraalte Bertrands yngste Barn, i det de bøde Farvel Ned med Liliernet, Faderen befalede vel Drengen at tie; men Madame Bertrand opmuntrede ham til at vedblive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Fædrelandet. Videnskabelighed. Universitetets p. t. Rector Professor J. Wolf, har bekjendtgjort, at det har behaget Hs. Majestæt Kongen, ved allerhøieste Resolution af 11 October d. A., at bifalde nogle ved Indretningen af den hidtil bestaaende philologisk philosophiske Prøve, eller den saakaldte anden Exammen, allerunderdanigst foreslaaede Forandringer saaledes: 1) At den philologisk philosophiske Prøve, eller den saakaldte anden Exammen, for Fremtiden skal bestaae af tvende Dele, hvilke skulle kaldes denne Exammens første og dens anden Prøve. 2) At der ved første Prøve skal examineres i Mathematik, Historie og de lærde Sprog ved den anden Prøve i theoretisk og practisk Philosophie Physik og Astronomie. 3) At ingen stædes til anden Prøve, førend han har bestaaet den første. 4) At ikkun en Hovedcharacteer gives for denne Exammen, hvorved alle specielle Characterer ved begge Prøver under eet tages i Betragtning, efter de hidtil iagttagne Grundsætninger. O har Hs. Kongelige Majestæt derhos allernaadigst befalet, at Forandringen strax med det nu begyndende academiske Aar træder i Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Til den philosophiske Prøve i October 1816 indstillede sig 63 Kandidater, af hvilke 37 erholdt Characteren Laudabilem, 24 Haudillandabilem, een udholdt ikke Exammen og een rejiceredes. Til den philologiske Prøve indstillede sig 25 Kandidater, af hvilke 19 erholdt Characteren Laudabilem, 5 Haudillandabilem og een Non contemmendum. Af dem, som havde underkastet sig begge den philosophiske Exammens Prøver, havde følgende 19 Kandidater, udmærket sig, at de bleve indkaldte og offentligen berømte: 1) Hans Morten Flemmer; 2) Hans Mathias Vælschou; 3) Hans Peter Møllerup. 4) Peter Schæffer Dalhoff, 5) Henrich, Bille Brahe; 6) Jørgen Hjorth Lautrup; 7) Jacob Christian Lindberg; 8) Carl Hoff ding Muus; 9) Peter Andreas Thomsen; 10) Georg Friderik Ursin; 11) Hans Christian Lund; 12) Jver Edmund Schow; 13) Jacob Christian Johan Henrich Gundelach, Møller; 14) Gisle Brinjulvsen; 15) Jens Frederik Reiersen; 16) Levin Abrahams; 17) Andreas Brondum; 18) Frederik Olaus Lange; 19) John Thorstenson. (Af disse bleve No. 5 og 11 ifjor dimitterede fra Odense Skole.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Hr. Pastor Fuglsang i Slagelse har, i Anledning af de der i Egnen nylig fundne Guld=Ringe, meddeelt en linteressant Beskrivelse af en indisk Prindsesse i hendes hele Pynt, taget af en historisk Fortælling, som han selv i Jndien har oversat fra Tamulsk. Efter et muntert Bad iføres her Prindsessen af opvartende Damer de Gyldenstykkes Klæder; Haaret opvikles i en Knude bag paa Hovedet, lidet til den ene Side; den sorte Sminke (hvormed gjøres en fiin Streg under Øinene, for at forhøie deres Glands) og Pandepletten (ligeledes en rund Plet i Panden) paasættes; derefter isættes Næse=Ringe (en Rose af Guld og Ædelstene, som anbringes udenpaa det ene Næseboer), Pandesmykket (der ogsaa er af Guld) paabindes; nu paaskydes Armeringen, der gaaer fra Skulderen til Albuen, og Ædelsteens=Arm ringene, fra Haandledet op til Albuen, Alt af Guld, besat med Ædelstene; Halsen forsynes med det femradede Halsbaand, Perlesnoren og Guldkjeden; derpaa kommer Brystsmykket med en stor Diamant i Midten, Armbaandene, som sidde om Haandleddene, med fine Guldkjeder og Fingrene, og Livbaandet. Fødderne ere ikke heller glemte: foruden Ringe paa den anden, tredie og fjerde Taae forekommer herden bjeldende Fordring (en tyk, huul Ring med Ærter eller smaae Stene indvendig, eller udvendig besat med Bjelder), Fodbaandet over Anklerne og Fodkjederne, rundt om Foden ud til Tæerne og om Hælene. Alle disse Smykker for Fødderne ere af Sølv. - Hvormange Rigsbankdaler mon der skulde til at betale en saaledes udstafferet indisk Prindsesse?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Blandinger. Svendborg den 5 November. i Jomfrue Braase, et ungt Pigebarn paa 12 Aar, Datter, i af Musiklærer Braase i Nykjøbing paa Falster, gav her i Aftes en stor Jnstrumental=Koncert, hvori hun lelv udførte fire, tildeels ikke lette, Musiknummere paa Pianoforto. Hun løbede uniskjendeligen et for hendes Alder saare udmærket musikalsk Talent, ualmindelig Færdighed, og Lethed forenet med Nøiagtighed. Dersom dette indenlandske Talent mødes med den Opmuntring, som det fortjener, og dersom hendes Uddannelse til Smag maa holde lige Skridt med hendes Evner, da vil den lille Jomfrue Braase udentvivl i Tiden kunne hæve sig til Kunstnerinde af Rang, og forøge Fædrenelandets Hæder for en Kunst, der ikkun i sin Fuldkommenhed er ædel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
J Nyborg blev Hs. Majestæt vor allernaadigste Dronnings og Hs. K. H. Kronprindsessens Fødselsfest den 28 October høitideligholdt paa saa værdig en Maade og med saa varme Følelser, som Dannerfolket skylder den gode og blide Landets Moder og hendes adle Datter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Beltpassage, fra den 3 til 6 Nybr. 1816. Fra Fyen til Sielland. Oberstl. Dau, Bataillonschirurg Göttrich, Proprietair Berg, Stud. Pharm. Strøiberg; Jomfrue Trøcke; Frøken Morgenstjerne; Jomfrue Holm, Jbsen og Fuglsang, Frue Tuxen; Politieadjutant Boelmand og Politiebetjent Johnsen; Kjøbmand Meier; Student Seidelin; Kjøbmand Wiber; Ritmester Prinzen; Frue Prinzen; Kammerherre Røepstorff, Kjøbmand Mortensen; Frøken Lund; Branddirekteur Lund; Premierlieutenant Willemoes; Hofmarskal Kaas, Frøkenerne M. og F. Klaumann, Baron Holstein; Frøken W. Morgenstjerne; Grev Røepstorff, Koffardie=Kapitain Bang. Fra Sielland til Fyen. Proprietairerne Hansen, Bernthartsen og Jernander; Land marskal Bülow; Madame Pade; Skipper Heilmann, Forpagter Theisen; Jomfrue Abel; Kand. Theol. Lütken; Chirurg Møller; Jomfrue Wonzettel; Forpagter Clausen; Er. Juris Rasmusen; Student Schmidt; Bouden C. Clausen, Kjøbmand Block; Student Harpoth; Kand. Juris Bülow; Jomfrue Bertelsen; Handelsmand Abrahamson; Frøken Hjort, Kopist Møller; Jomfrue Lütken; Pastor Tiekke; Kand. Pharm. Holm; Kand. Theol. Knudsen; Generallieutenant Oxholm med Familie og Følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Skibe, passerede det lille Belt fra den 30 Octbr. til 5 No. vember inel. Skib. Kommet fra. Bestemt til. Ladning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Skipper. Flensborg, Kornv., Uld Grenaae A. D. Petersen Jagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Sønderborg Hamp. H. Ditlefsen. Aalborg Salt, Jern Porsgrund Flensborg. A. Kittelsen. Assens Bord, Bogense R. Lund, Middelfart Kjøbenhavn Brænde a C. Sabroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Bogense. Fødev. &c.M. Hansen, Fedevarer. C. Bang. P. Brandt. Sønderborg Aarhuus. Muursteen. J. Ditlefsen Flensborg. dito, Kornv H. H. Hansen dito Bogense. E. Stokkebye dito ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Bogense. R. Lund, Samsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Kornvarer. Flensborg. R. Andersen, E. Andersen, J. Simonsen dito Stagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Flensborg. Muursteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Bogense. Eckernforde Byg C. P. Boye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Flensborg. Samsøe. M. Friis. Brændev c. NewkastleJ. Lund, Hvede. Samsøe. P. Sørensen dito Kornvarer. Horsens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Flensborg. H. Hansen, Kornv. &c. Chalup. Flensborg. Weile, J. Jensen, Brændev. &c.J. P. Maal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Flensborg. Horsens. Holl. Oste &c. Kallundborg Muursteen. H. A. Buhne Gallease Flensborg. Sønderborg Weile, Hamp, J. Jensen. Færøerne Ædike, Mød O. Frederichsen Chalup Flensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
J. D. Senecleff Jagt, Aalborg Brændev. &c. Sønderborg ballastet. J. Leopold. Chalup Odense
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Kjøbenhavns Verelkours den 5 Novbr. Hamborg, 2 M. 632, k. S. 640. Amsterd. 2 M. 584. London 2 M. 28. Rbdlr. Specier 650. Disse solgtes til 39 a 39 1/2 Rbmk. Kommitteesedler (med Rente) 92 a 93 pr. 100; Oblig. 76 a Norske Sedler 29 a 30. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Diskonto 8 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Ved Tallotteriets 961 Trækning i Altona udkom: No. 88, 79, 15, 87, 52.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-08
Jndsendt. Det har inderlig glædet Jndsenderen, at see en Mand som Amtmand Benzon, paa hvis vedholdende Jver og Virksomhed Man kan stole, saa uegennyttig frembyde et af de Midler, hvorved Armodens tunge Kaar i Tiden kan lindres. Thi fra hvad Side Man end betragter Tingen, saa bliver dog Arbeidsomhed og Sparsommelighed de eneste sikre Hjælpemidler for dette Onde, og alle andre Midler ere i Sammenligning hermed kun palliativ Kurer; al Anstrængelse af en Fattigkommission vil derfor, saalænge den blot søger at føde sine Fattige af Haanden, og ikke tillige nøder dem til Anvendelsen af deres Kræfter, være frugtesløs for den kommende Tid, da det er en unægtelig Sandhed, at Trangen, ei altid den virkelige men den foregivne, voxer med den tildeelte Hjælps Mængde. Dog ikke det allene, men der lægges med det samme enhver Privatmand uovervindelige hindringer i Veien til at gjøre Brug af den Fattiges Kræfter; thi hvad Drivefjeder skulde der velvære for ham til at lade sig eller sine Børn bruge til Arbeide, naar han uden det kan faae sin Underholdning. Der staaer altsaa intet andet Middel tilbage for Privatmanden, end at bidrage til Sparsommelighed; at en Sparekasse hertil er en saare hensigtsmæssig Indretning, have flere Steder alt erkiendt, og den er det saameget mere, som den hos sine Jnteressentere vækker Følelsen for den Pligt selv at sørge for sig og sine. Men foruden denne Fordeel, Sparekassen saaledes frembyder, troer Jndsenderen, at der ved samme kunde fremvirkes endnu en anden saare vigtig for Samfundet; Man hører i denne Tid saameget klage over Tjenestetydenders Skjødesløshed, Ustadighed, Utroskab o. s. v., alt betragtet som følger af en paa Gravens Rand staaende Moralitet, der ledet og fremskyndet ved Tidens Aand snart maae synke deri. Hvad Midler kan her den Private anvende? Rettergang, om end samme her kunde finde Sted, har for de Fleste noget Ubehageligt; han maa altsaa søge at udfinde fredeligere Midler, og dem frembyde ovenanførte Sparekasse ogsaa; thi dersom Hosbonder og Madmødre ville betjene sig af den, for deri at indskyde aarlig eller halvaarig en liden Sum for hver Tjenestetyende, med hvis Opførsel de havde været tilfreds, og imid tid selv gjemme Beviser, indtil de af skjellige Grunde efter flere Aars Tjeneste og med Vedkommendes Tilfredshed forlod Huset, vilde dette vist være en ikke ringe Opmuntring til Troskab, Orden, Lydighed og Nøiagtighed.