Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-29
General St. Martin tænkte dengang paa sit Feldtog til Pern, og søgte at skaffe sig en duelig og dristig Medhielper. Han havde hørt, at Benavides levede endnu og da han kiendte hans Talenter og hans Mod, saa betragtede han ham som en Person der kunde være beqvem for ham at bruge til sine dristige Foretagender. Saanet fortæller, at denne dristige Skurk havde selv givet San Martin Efterretning om at han endnu var i Live, og at han havde indbudet ham til at holde en hemmelig Conference med sig om Midnatten paa Torvet i St.Jago. Det aftalte Signal var at afskyde en Flint tre Gange; San Martin mødte tilligemed Benavides og begge vare bevæbnede med Pistoler. Efter en lang Conference tog San Martin denne Bandit i Sold, og aftalte med ham at Benavides skulde for det første tiene i den Chillesiske Armee, som skulde i Sønden operere imod de Araucaniske Jndianere, og at han derpaa skulde seile med Armeen til Peru; men dette havde St. Martin ikke rigtigt beregnet; thi Benavides kom snart i Strid med den Chillesiske General og deserterede til Jndianerne, som glædede sig over at erholde en saa stridbar Krigs kammerat; i kort Tid erhvervede han sig en saadan Anseelse hos disse Krigere, at han fik Commanden over en Trop af dem. Han samlede sig snart derpaa en betydelig Hær og ødelagte hele Grændsen af Chili langs med den store Flod Biobo til en stor Fortræd for Chilierne, som paa den Tid ikke kunde stille Tropper for at modsætte sig disse Jndfald, fordi næsten alt brugbart Mandskab var blevet reqvireret for at bryde op til Expeditionen imod Peru. Benavides benyttede denne gunstige Tidspunkt til at forøge sin Anseelse hos Araucanerne; tilsidst betragtede han sig som en mægtig Monark, som foruden en Landarmee ogsaa maatte have en Flaade at commandere over. Han erobrede derfor ved Hielp af sine dristige Jndianere nogle Skibe. Lodden traf først paa det Amerikanske Skib Hero, som ankrede ved Kysten og blev overfaldet, og nogen Tid efter en anden Amerikansk Brig Herselig, som var seilet ud paa Sælhundefangst til Nye=Sydschetland, og var kommen tilbage derfra og laae nu for Anker i en liden Bugt ved Øen St. Mary. Jmedens det uforsigtige Skibsmandskab var gaaet ud paa Øen for at dræbe Sælhunde, saa styrtede et Antal bevæbnede Mænd ud af Skovene, overfaldt dem og bandt Hænderne paa Ryggen af dem. Derpaa overfaldt de Capitainen og 4 Matroser, som vare blevne tilbage ombord paa Skibet og indspærrede dem i det nederste Skibsrum og bragte Skibet i Triumpl. ind til Staden Arauco. Mandskabet blev nu først gjort til Slaver og da de bleve truede med Døden saa fandt de sig i at giøre Tieneste paa Søerøverens Krigskibe; omtrent en Maaned derefter besatte Benavides Briggen Herselig, deels med sine Vilde og deels med det gamle Skibsmand. skab, og afsendte Skibet til Øen Chiloe for at bede om Hielp af de Spanske Authoriteter, da Benavides nu erklærede, at han vilde underkaste sig Kongen af Spanien. Briggen blev sat under Styrmandens Kommando, som blev truet med: at dersom han viiste sig troløs, saa skulde Captainen og hans andre Landsmænd straffes paa Livet. Da Briggen kom tilbage til Arauco saa medbragte den en 2 Pundinger, 4 Sexpundinger, 2 smaae Feldtkanoner tilligemed et Forraad af Munition, foruden 11 Officere og 20 Gemene, tillige forsikkrede Kommandanten i Chiloe, som en god og loyal Spanier: at han gjerne vilde understytte en Fiende af Patrioterne. Kort derpaa bemægtigede Benavides sig den Engelske Hvalsiskejæger Perseverance og i Juli den Amerikanske Brig Occan, som havde nogle tusinde Stykker Vaaben ombord. Dette Skib var bestemt fra Rio Janeiro til Lima men da det havde Mangel paa Vand og Brænde saa maatte det Lande paa Øen St. Mary, hvor det blev overfaldet af Benavides; men denne Forstærkelse af Skibe, Vaaben og Mandskab fordreiede reent Hovedet paa Søerøveren; Han vilde nu oprette en Armee af regulære Tropper og beleire St. Jago, imedens hans Flaade skulde erobre Valparaiso, hvorved da hele Chili saaledes var bleven erobret af ham; imidlertid mødte ham den Vanskelighed, at hans Matroser havde Ulyst til at giøre Tienesten til Lands; men ved hans strænge Disciplin tvang han imidlertid Matroserne dertil, som uagtet all deres Ulyst til at tiene ham ikke vovede paa at desertere; thi han havde ladet Capitainen paa Perseverance henrette, fordi han havde villet tage Flugten og en ulykkelig Matros, som havde samme Plan for, lod han nedsable. Var Benavides forresten et grusomt Menneske saa var han dog tillige et høist virksomt og energisk Hoved; Han lod Spydene og Harpunerne paa sine erobrede Skibe omdanne til Landser for sit Rytterie og til Hollebarder for sine Serganter. Af Seilduget giorde han Beenklæder for sin halve Armee, og Skibstømmerfolkene maatte giøre hans Bagagekarrer og reparere hans Baade. Vaaben smeddene maatte bestandig forfærdige Musketter og Pigge, kort sagt han benytede enhver Fanges Duelighed paa det bedste. Han behandlede Officererne med megen Godhed. De levede i hans Huus og han betiente sig af deres Kundskaber for at udruste sine Tropper. Da han engang spadserede med Capitainen for Skibet Herselig tilstod han ham at han fandt alting i temmelig god Orden ved sine Tropper, kun havde hans Rytterie ingen Trompetere, og saalænge han ikke havde dem, saa vilde hans Ryttere ikke holde sig selv for at være sande dragoner og selv Hestene ikke ret giøre deres Skyldighed, uden naar de erindredes derom af Trompeten. Capitainen, som vilde giøre sig yndet hos Søerøveren betænkte sig et Øieblik og raadede ham derpaa, at lade giøre Trompeter af de Kobberplader, hvormed de erobrede Skibe vare beslagne; meget fandt svarede Søerøveren, hvoraf kommer det at jeg ikke for tænkte derpaa. Heele Mandskabet i Nærheden maatte nu tage Kobberpladerne af og Vaabensmeddenne maatte under hans Paasyn omgiøre dem til Trompeter som endnu skulde proberes den samme Aften i Leiren. Naar han var i aaben Mark saa lod han stedse sine Amerikanske og Engelske Fanger bevogte ved Rytterie. som skulde hugge enhver ned, som var dristig noktil at ville undvige; men denne samme Captain, som havde skaffet hans Rytterie Kobbertrompeterne. slap dog fra ham tilligemed Styrmanden paa Skibet Ocean og 9 af hans Matroser, som bemægtigede sig to Hvalsiskebaade og roede ned af Floden, efterat have ødelagt alle de øvrige Baade. Vel bleve de snart opdagede; men de undkom dog til Øen St. Mary, hvor de levede en Tid lang sammerligen af at fange Sælhunde og endelig naaede i en elendig Tilstand Valparaiso. Da den Brittiske Chef Hr. Thomas Hardy erfarede dette saa afsendte han vor Forfatter Captain Hall for at befrie de ulykkelige Fanger, som opholdt sig i AraucoCaptainen og Styrmanden paa Herselig toge Tieneste ved Expeditionen som Styrmænd. Benavides overtalte imidlertid Chefen for de Spanske Tropper i Chili Don Juan FranciscoSanscos til at fortsætte Ødelæggelses Krigen mod Chili, som havde bort op paa den sydlige Grændse. Commandanten begav sig selv tilbagetil Valdivig og overlod heele Commanden til Benavides. Han angreb nu det Chillesiske, Fort Sta Juanna, hvorved han gjorde Commandanten til Fange tilligemed 14 Soldater, de øvrige bleve nedsablede. Man gjorde ham det Forslag at udlevere denne Officeer imod at faae sin tone tilbage; en Lieutenant Eugenio Tørres ledte denne Underhandling. Benavides tog imod Forslaget og sendte Kommandanten Riveros tilbage; men lod Lieutenanten og de fangne Soldater dræbe. Han førte overalt Krigen med samme Troløshed og Grusomhed, og befalede sine Gueriller at nedsable Jnsurgenterne; men disse gik endnu videre og tvang enhver paabenløs Landmand til at følge med sig, da de ellers truede at fable ham ned. Guerillerne myrdede Børn, Fruentimmer, Oldinger, uden Forskiel, for at ingen skulde opdage hvor de holdt sig skjulte. Undertiden betiente Republikanerne sig af Giengieldelsesretten for at tvinge Modstanderne til en meere skaanende Fremgangsmaade; men ofte forundte Regieringen de bevæbnede Fiender Amnestie og de have holdt den troeligt under de vanskeligste Omstændigheder. Benqvides blev imidlertid ved at være lige umættelig i sin Blodsudgydelse: J en Træfning den 23de Septbr. 1820. og han Don Carlos Maria O'Carrot til Fange og lod ham skyde. Den 26de Septbr. angreb han paa Bredderne af Laja-Floden 300 Mand af Bataillonen Coquimbo og nogle Militser, som skulde forstærke Republikanernes Hovedqvarteer. Træfningen var saa blodig, at Benavides kom selv i Fare Den følgende Morgen maatte Generalmajoren Don Andre Alcazar overgive sig som Krigsfange af Man gel paa Munition. Generalmajoren tilligemed Sergeantmajoren Ruis bleve tilligemed 300 Familer paa Øen Laya stukne ihiel af Jndianerne med Spyd; Officerene bleve strax skudte uden i Forveien at mod tage Religionens Trøst. Allene Hieronymiter Munken Castro undkom ved et Tilfælde fra dette Blodbad. Benqvides pleiede at lade opbrænde ethvert Sted, som han tog i Besiddelse, og indbød Mordbrænderen Carera, som havde ødelagt Distriktet Mendoza til at tage Deel i sine Grusomheder. Tilsidst blev han dog slaget ved Conception den 27de Novbr. 1820 og lod nu gjøre Fredsforslag ved Præsten Ferrebu; efter Krigsbrug tilføiede man ikke hans Sendebud noget ondt; men den Republikanske Chef benyttede den Kundskab, som han ved ham havde erholdet om det Sted hvor Benavides, opholdt sig og lod ham forfølge af et Corps Rytterie. – Han var ikke heller troe mod Kongen af Spanien; thi efterat han havde erfaret af Brigaderen Prieto, som kommanderede Chilierne i Conception, at Lima var falden i Republikanernes Hænder, saa erklærede han sig for uafhængig og tillige at han vilde fortsætte Krigen i Chili saalænge han havde kun een Soldat tilbage, og selv om Kongen og den heele Spanske Nation vilde erklære Chilis Uafhængighed. Men imod Enden af Decbr. 1821. tilbød Benavides, da han var bragt til det yderste, at ville opgive Krigen imod Chili, Prieto modtog Forslaget og Regieringen billigede det. Jmidlertid indskibede Benavides sig paa en lang Baar i Mundingen af Floden Lebo for at støde til de bevæbnede Roalister i en Havn i det sydlige Pern Hans Fortvivlelse giorde hans Opførsel i Baaden, utaalelig for hans Ledsagere, og de vare glade da de bleve nødte til formedelst Vandmangel at løbe ind i Havnen Topocalma Den 1. Febr. 1822 befor de hanen Soldat at svømme i Land for at see sig om efter Vand og den følgende Morgenlandede han selv ved Dagens Frembrud paa Kysten, som han foregav for at overlevere Depescher til Overdirecteuren, som han havde bragt med sig fra Conception; men da den omtalte Soldat havde fortalt Grundeierne. paa Stedet hvorledes det hængte sammen med denne Landgang, saa blev Benavides arresteret, Over-Directeuren stillede ham nu for en Krigsret og lod ham den 28de hænge paa det store Torv. (Sluttet.)