JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Befolkningen i Tiflis, der antages at have været 80,000 Mennesker, sank pludseligen ned til 8000, indbegrebne den 2000 Mand) stærke Garnison. Til Armoden hos Jndvaanerne, der maatte leve af slette Næringsmidler, kom endnu det Ubeqvemme ved Stadens geographiske Beliggenhed, Floden og to meget nære Bjergkjeder. Ogsaa maa man bringe i Regning en Varme paa 27 til 29 Sr. R. i Skyggen. Hovedaarsagen til denne Sygdoms Udbredelse tilskriver Hr. Gamba især den næsten totale Mangel paa Læger. Af 9 Læger, som ved Sygdommens Udbrud befandt sig i Staden vare fire allerede døde Under dens 3die Grads Periode, som den allerede havde naaet, var Cholera morbus allerede paa 8 Timer dræbende. Begravelsen fandt umiddelbart derpaa Sted, uden nogen foregaaende Undersøgelse af Liget. Folk med Bærebaarer slæbte fire og fire Patienter paa Gangen fort, ligesom de døde. De vikledes indi deres egne Kapper, og saaledes begravedes. Den der blev angreben af Sygdommen tabte Bevidstheden. Snart kom Brækning og Diarrhøe. Den Syge bekom hæftige Koliksmerter og Krampe. En Jern-Kulde rystede ham og udbredte sig over alle Lemmer, og efter faa Timer var han død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Jmod denne grusomme Affection ere Aareladninger, Calommel, Laudanum, og Medikamenter, forsaatte med Æther, anvendte, men uden Virkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Hr. Gamba beklager, under saa mange Sørgeligheder, at ikke have bemærket nogle opmuntrende Træk af Hervisme eller Opofrelse. Asien ligner i ingen Henseende det civiliserede Europa. Det synes end mere, at man i førstnævnte Land aldeles ikke kjender de Følelser, som i Europa saa inderligen knytter Forældrenk til deres Børn, og Børnene til deres Forældre. Dette oprigtige Venskab, hvorpaa Tydskland, Frankrig, England yder saa talrige Exempler, er i Østerlandene kun lidet bekjendt. Jblandt Træk, som i vore Dage karakterisere denne gamle Deel af den civiliserede Verden, fortæller Hr. Gamba følgende: 9) Disse Tal synes ikke at være rigtige, i det ringeste stemme de ikke overeens med hvad i det følgende synes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
En rig Kjøbmand mistede inden 5 Dage ved Cholera morbus sin Moder, sin Kone, en nærBeslægtet, som boede hos ham og hans Broder. Han bortfjernede sig fra dem, da han saae dem syge og kom først tilbage i sit Hjem nogle Dage efter deres Død, men ikke for at overlade sig til Fortvivlelse, men for at fejre sin nye Forbindelse med en skjøn Armenierinde paa 16 Aar. Man har beregnet, at fra 8de August til den 8de September er der i Staden Tiflis og dens nærmeste Egn bortrevet 4000 Indbyggere) og 1000 Soldater af Epidemien. Nyere Breve af Tauris angive Offerne af Cholera morbus i denne Stad ligeledes til 5000. Ogsaa Pesten var ligeledes udbrudt her, men havde, da Persiens Clima er den imod, kun bortrykket faa Personer som Offre. Hr. Gamba har lovet, ufortøvet at sende en omstændelig Underretning fra Dr. Madereille over Cholera morbus og Pest, som paa en og samme Tid var udbrudt i Tauris. (Froriep 616.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Jndenlandske Efterretninger. Fra flere anseete og værdige Mænd var en Opfordring udstædt til Beboerne i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen om Bidrag til Oprettelsen af et Mindemærke for Hs. Majestæt, i Anledning af Livegenskabets Ophævelse. Ved at bringe dette i Erfaring, har Hs. M. Kongen, i Rescript til Hs. højfyrstelig Durchlauchtighed Landgreve Carl af Hessen, ladet bemeldte Undersaatter allernaadigst bevidne, hvormeget Hs. Majestæt føler sig gjennemtrængt af den varmeste Tak for dette ny Beviis paa deres Hengivenhed og Kierlighed, og intet inderligere Ønske nærer, end at disse gode Følelser, hvorpaa Allerhøistsamme sætter en saa høi Priis, stedse maa vedligeholdes; men at det – saaledes lyde Rescriptets uforglemmelige Ord – under nærværende Omstændigheder, da de to sidste Sommeres *) See forrige Note. vaade Veir, og derved foraarsagede slette Høst, har fremkaldet Mangel paa Brødkorn og Jldebrændsel, mere vil stemme med vor landsfaderlige Tænkemaade, naar de Bidrag, som maatte indkomme til det attraaede Monument, istedet derfor maatte anvendes til at afhielpe vore forarmede Undersaatters Nød i Marskegnene, som have lidt meest; thi kuns i vore elskede Undersaatters Hjerter ønske vi at reise os et varigt Mindemærke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Dette kongelige Rescript, hvori man saa aldeles gjenkjender vor elskede Konges menneskekierlige Aand, er af Hs. Durchlautighed Statholderen meddeelt Hr. Generalsuperintenden og af denne igjen Provsterne, for at vorde bekjendtgjort Præsterne og ved disse Menighederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
I Anledning af de hædrende Ord, som ere sagde Hr. Proprietair Carl de Neergaard, forhen Eier af Nørlund, Torstedlund og Albek Hovedgaarde og underliggende Godser, (see Nr. har Hr. Neergaard bekjendtgjort følgende: "J Aalborg Stiftstidende Nr. 191 har en Mand, med hvem jeg i Jylland maa have staaer i Forbindelse, paa en overraskende og for mig saare hæderlig Maade lagt sin Hengivenhed til mig for Dagen. J det jeg aflægger min ubekiendte Ven min inderligste Takngelse for de gode Tanker han nærer om mig, og for hans velmeente Ønsker for min Fremtid, bør jeg tillige gjøre ham opmærksom paa, at han bedømmer min Virksomhed og Handlemaade langt over disses sande Værd. Skulde jeg end ved mine forrige Godser have virket noget Godt og Nyttigt, da bør det aldrig glemmes, at Godsejeren ved at forbedre sit Godses Tilstand, først og fornemmeligst gavner sig selv, og at hans gode Handlinger af den Natur følgelig alle meer eller mindre have egen Interesse til Formaal. Jeg har altsaa ikke fortjent en saa hæderfuld Omtale og udmærket Roes, som indeholdes i bemeldte Avis, hvorefter jeg med Undseelse har læst den. Dobbelt erkjendtlig og taknemmelig ville jeg iøvrigt have været mod min Velynder, om han havde valgt en anden Maade at tolke sine Følelser paa, end den gjennem en offentlig Tidende, da slige Meddelelser tabe fra flere Sider betragtet ved Publicitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Til de ved Mønsted i Jylland værende Kalkværkers Historie, hvorom dette Blad forhen har havt Efterretninger, optage vi følgende til Viborg Avis Nr. 156 indsendte Stykke: Et for det kongelige Videnskabers Selskabs Regning opført Kalkværk ved Mønsted, under Bestyrelse af Hr. Kammerjunker Herredsfoged v. Bulow, er nu fuldbragt. Samme bestaaer i et 15 Fod dybt rundt Taarn, hvis indvendige Diameter er 4 Alen og som saaledes danner Schachten i Jordens Dybde. Fra Bunden af dette Taarn ere 3de hvælvede Indgange, som støde umiddelbart optil Materien, hvori Stollerne inddrives. Ved en Heste Vindemaskine opføres Kalkmaterien, som i selve Stollerne vil blive fremført paa en Haand vogn. Ved den nye Maade at tilvirke Kalkmaterien. paa behøves til hver Ovns Fyldning kun 3 a 4 Dage og 1/2 Deel af de Arbeidere, som bruges ved de gamle saare ufuldkomne Kalkværker. Ligeledes medfører den nye Maade fuldkommen Sikkerhed, for Arbeiderne i Gruberne, og da Stollerne eller Gangene ere anlagte saa dybt nede i Materien, kan ingen Synkning af Jorden fra oven finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Paa sidste havde man i Sommer, som vides, et meget sørgeligt Exempel, idet en Familiefader, der lagde sig til at sove paa Jordens Overflade, pludseligen sank ned og overvældedes af den nedstyrtende Jord, en gammel Stolle, som var for nær Jordens Overflade, bevirkede dette Uheld. Maaskee samme nu kan anledige, at samtlige nye an læggende Kalkværker blive befalede at anlægges paa den nye Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Bekostningerne paa det nye Værk udgjør foruden Maskinen circa 800 Rbd.; men da disse Kalkværker aarligen medføre en Omsætning af 10,000 Rbd. foruden Transporten, er det ei uvigtigt, at samme skienkes nogen Opmærksomhed og drives paa en hensigtsmæssigere Maade end hidindtil. Maaskee ei heller den Tid er fjern, da Kalken ogsaa her i Landet bliver afbenyttet ved Agerdyrkningen og da er det høist nødvendigt, at Kalk kan erholdes til den billigst muelige Priis. Vedkommende Eiere af forommeldte nye Værk have til et lidet Erkjendtlighedsbeviis for, at Hs. Majestæt har værdiget disse Kalkværker sin naadige Opmærksomhed, tilladt sig at kalde Værket Frederiks-Værk, og de 3 Hovedstoller ere kaldte Collin, Bredsdorff og Sonne, Mænd som samtligen have virker for en forbedret Drift ved Kalkværkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Fra Aalborg skrives under 18 d. M., at Pastor emeritus Faber er bleven overfaldet af fire Stimænd i Maventurisgaden. De angrebe ham bag fra, sloge ham i Hovedet og kastede ham om paa Stenbroen. Da han raabte om Hjælp og en Mand kom til, løbe de tre, den fierde fik han selv dreven paa Flugt. Dette morderiske Overfald blev meldt Politiet, saa at man haaber Sti mændene ville blive opdagede og straffede. Pastor Faber havde just været første Aften ude efter en haard Sygdom. Han mener at hans Skindchacot har reddet hans Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
J Rusland blev stor Straf sat paa Brugen af Tobak, og et chambre an tabac blev organiseret, med det Formaal at sørge for Udryddelsen af samme. J Schweitz blev Tobaksbrug sat næsten i Lighed med Ægteskabsbrud. Men, uagtet saa mange Forfølgelser, vandt den uskyldige Plante den Sejr at blive mere og mere almindelig. J et Anhang til Skriftet: Memoirs of the lige of Sir Walter Raleigh &c. by A. T. Thomson. London 1830. ere adskillige Oplysninger om denne Plantes Historie givne, og derfra er forestaaende taget. . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Kjøbenhavns Børs d. 11 December 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. – Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 Rbd. Sedl. 82 Rbd. Sedler Dito over 2000 Rbd. Stk. Dito Dito. . . . 77 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . 106 1/2 107 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer 54 1/2 55 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Asiatiske Compagnies Actier . . i Sedler,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Haan Syvogtyvende Aargang. No. 103. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 December 1830. Om Jndskrifter paa levende Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Af Dr. C. A. Agardh. Professor i Økonomi og Botanik ved Universitetet i Lund. (Af Frorieps Notizen. 4) contrapan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Det er en bemærkningsværdig Omstændighed at jo ældre Menneskeslægten bliver, og jo læn ere den altsaa fjerner sig fra sin Oprindelse, 10, flere blive stedse de Oplysninger den erholder om Jordens gamle Historie. Forsynet har opbevaret, ofte paa den forunderligste Maade, Jordens Minder, saaledes at naar Mennesket holder hver muelig Kilde til Kundskab tømt, oprinder pludseligen et nyt Lys over Fortiden paa en aldeles uventet Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
J et fuldt Aartusinde have vi tilvant os den Anskuelse, at man om de ældste Tider kun kunne lære noget Vigtigt i Hebræernes, Grækernes og Romernes Skrifter. Disse Folks Literaturer have tiltrukket sig de Lærde, ikke blot ved deres Skjønheder, men ogsaa som Forraadskamre, for Alt hvad vi vide om Menneskenes ældste Historie. Mange leve endnu i den Tro, at de faa Aarhundreder, over hvilke hine Folks Historie udstrækker sig, ere de eneste, over hvilke man behøver at vide Noget, og dog ere de kun som Stjerner af første Størrelse i det uendelige Rum, paa hin Side af samme øine vi ved Teleskop Hielp endnu Tusinder ligesaa mærkelige Stjerner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Da den selskabelige Tilstands høiere Uddannelse førte Europæerne til Indien, fandt de der en ubekjendt Literatur og Historie, og en dyb, skjøndt forældet Lærdom. Længe søgte man forgjeves efter Nøglen til denne sidste, indtil man omsider opgav Haabet om at udfinde samme, og derefter ved Undersøgelsen af hine Indiens mysteriøse Historiebøger næsten kun havde Nysgierrig heds Tilfredsstillelse til Formaal, da det endeligen lykkedes at forstaae de ægyptiske Hieroglypher, og man fandt tillige hele Bibliotheker der vare skrevne med de hellige Skrifttegn. Denne Omstændighed maa saa meget mere undre os, da vi ej besidde et eneste græsk eller romersk Manuskript, som var over 1000 Aar gammel, imedens man i de ægyptiske Pyramider har fundet Papirusroller, som i flere Aartusinder har trodset Tiden. Saaledes maatte ogsaa Papyrus voxe ved Nilens Bredder, for at dens uforviisnelige Blade skulde give os Oplysninger om Verdens fjerneste Tider. Alle disse Minder udbrede imidlertid ikkun Lys over enkelte smaa Strækninger af Historien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
(Den tydske Overs.) Naar Egen er gammel vorer den langsomt. J Holt først i Hampshire befandt sig i en Eg, som 1759 havde syv Fod fra Jorden 34 Fod i Omfang. Efter 20 Aar havde den ikke voxet 1/2 Tomme. (Den eng. Overs.) befinder sig en Taxus, om hvilken man, formedelst dens usædvanlige Styrke, antager, at den stammer ned fra Cæsars Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Naar det herefter ikke er usandsynligt, at Baobab-Træet, hvis Stamme naaer over 30 Fod i Gjennemsnit, kunde blive mere end 5000 Aar gammel, saa lader sig efter denne Kjempevært den uværende Jord-Overflades sande Alder med større Sikkerhed ansætte. Baobab-Træet voxer kun i Afrika, dette Vidundernes og Fablernes Land, som endnu indeholder vidtløftige Strækninger, hvorhen Europæernes Vaaben og Handel endnu ei har fundet Vei, hvor Oldskove gives, i hvilke Elephanter og Giraffer have rolige Hjemsteder. Der torde hele Skove afBaobab-Træer være at finde, levende Oldsager, som have en Ælde der overgaaer sammenfaldne Pyramiders eller indiske Bygningers. Et saadant Land er ogsaa Nyholland, af hvilket vi hidtil næppe kjende Søkysterne. Naar et saa mægtigt Træ, som Encalyptis globulus eller Busassa heterophylla, voxe paa Steder hvor Europæere have Bopæl, saa voxe sandsynligen nogle langt ældre i de Skove, der hidtil ei ere betraadte af nogen menneskelig Fod. Men naar slige Data upaatvivleligen ere nyttige for Videnskaben, og sikre nok til derpaa at grunde Slutninger i Hensyn paa den ringeste Alder af nu værende Vegetation paa Jorden, saa skulde man gjøre sig Umage for at bringe de Methoder til Fuldkommenhed, efter hvilke man udregner Træers Alder, saaledes at de give de mueligst nøjagtigste Resultater. 1) Et eneste Exemplar af Ficus indica, som voxer paa Strandbredderne af Nerbudda, indtager et Rum af 2000 Fod i Omfang, og kan optage 7000 Mand i sin Skygge. Man troer, at det er det samme Træ, som Nearchus beskriver, i hvilket Fald det ikke kan være under 2500 Aars Alder. Dr. Plott omtaler en Eg i Kecot, under hvilket 4371 Mand kunne staae. To af de skjønneste og største Værter i Guropa ere Palmetræerne i Cordova, som allerede i en maurisk Ballade omtales. (Den engelske Oversætter.) Af ovennævnte bemærkninger viser det sig, hvormeget det for Videnskaberne maa være interessant at bringe det til, at man nøje kan beregne Træers Alder, og ethvert Hielpemiddel, hvorved en saadan Beregning kan vinde Nøiagtighed, er vigtig for Naturhistorten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Naar vi undersøge den Methode, hvorved Adanson naaede til sit Resultat i Henseende til Baobabs-Træets Alder, saa findes, at samme ikke kunde borge for en tilstrækkelig Nøiagtighed, i det deels den Formel, som han lagte til Grund for sine Beregninger, ikkun havde faa Proportional-Leed, deels disse ikke vare bestemte med tilstrækkelig Paalidelighed. Vi maa derfor see os om efter en anden Fremgangsmaade, ved hvilken man med større Sikkerhed kunde naae Maalet. En saadan Methode er ogsaa allerede længe bekjendt i Aar-Ringene ved de dicotydeloniske Træer. Man har gjort den bemærkning, at ved disse Træer vorder hvert Aar et Lag Træ afsat mellem Barken og det gamle Træ, og at disse samtlige Lag ere adskilte fra hinanden ved mørkere farvede Ringe. Enhver troer at vide, at naar et Træ bliver gjennemsauget, kan man tælle Ringene og derefter bestemme Træets Alder. Denne Mening er gammel og blev af Linne antaget at være rigtig. Naar vi antage, at et lige opskydende Træ aarligen bliver et Skud høiere, saa vil med hvert nyt Skud en Aar-Ring fremkomme, og jo høiere Træet bliver desto tyndere vil den Aar-Ring være, som hører til Aarets Skud. Det er derfor allene ved Roden man kan tælle saa mange Ringe, som Træet er gammelt af Aar. Man kan forestille sig disse Ringes hele Substants, som ligesaa mange Huul-Kegler, der ere indstukne i hinanden, og samtlige have deres Basis paa Jordens Overflade, og derimod ender sig ved Spidsen af ethvert Aar Skud. Denne Mening indeslutter mange Formodninger i sig, blandt hvilke den vigtigste er, at hvert Aar en, men kun en Ring bliver afsat paa den gaamle Træmasse. Naar dette ikke er Tilfældet, saa opløser sig den hele Theorie i et Jntet, (Sluttes i næste Nr.) Culivaner og Statspapirer. (Sluttet. See forrige Nr.) Tidspunkt. Contraherende Beløb i Hamb. Mk. Bco. Magt. Juni, Østerrig. 30 M. Fl. . . 41,379,310, Sardinien ...... 178,500 Juli. Frankrig. 246,95,614 Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Aug. Holland. Oct. Portugal. 1 1/2 M. P. St. 19,687,500 Nov. Mexico. 20 M. Sp. Rd., 57,500,000 Anhalt-Kothen. Dec. Brasilien. 2 1/2 M. P. St. 32,812,500 Østerrig; lige Sum. 32,812,500 Jan. Mexico. Febr. Grækenland. 10,500,000 April. Kolombien. Juli. Buenos=Ayres, 1 M. P. St. 13,125,000 Nederlandene Aug. Brasilien, 1 M. P. St. . Det Neapel. 2 1/2 M. Pd. St. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Spanien. 35, 18,50 Jan. Frankrig til Skadesløsholdelse for Emigr. 200 M. Fr. 106,770,833.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Gjeldsformerelse ved 3 pr. Cents. Brasilien, 2 M. P. S. Febr. Mexico Grækenland. 2 M. Pd. St. 26,250,000 Sachsen Weimar. 1/2 M. Fl. . 689,655, Marts. Norge. April. Danmark. 5 M. P. St. 65,625,000 Peru . Aug. GugtemalaHessen-Darmstadt. 6 1/2 M. Fl. 8,965,517. Oct. Haiti. 30 Mill. Fr. . . 16,015,625. Apr. England. 112,350,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Frankrig. 121,907,837 Nederlandene. 40 Mill. Fl. 45,497,630 Nov. Østerrig, 15 Mill. Fl. . . 20,689,655 Jan. Holland. 511848 April. Portugal . . . . . 10,750,000 Maj. Holland 1819,905 do. ...... 3,071,000 Nov. Frankrig. 107,277,617. Apr. Frankrig . . 42,708,833 do. . Juul. Norge. 300,000 Sp. . . 900,000 Sept. Rusland. 6 M. Fl. . . 6,824,645. Nov. Holland. 15 M. Fl. . . 17,061,611 Spanien. 240 Mill. R. d. V. 33,684, 211. Jan. Rusland. 6 M. Fl. . . . 6,824,645. Marts. do. lige Sum . . . 6,824,645 Junii. do. 24 M. Fl. . . 27,298,578 Jan. Polen. 14,000,000 Maj. England. 3 M. Pd. St. 39,375,000 Juli. Hessen-Darmstadt. Oct. Østerrig. 25 M. Fl. . . 34,382,759 Nov. Washington, Georgetown og Alexandrien. 4,265,443 Det fulde Beløb af samtlige forestaaende Statslaan. Bco. Mk. 7563,830,870
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Jndenlandske Efterretninger. Det Kongelige Nordiske Oldskriftselskab afholdt den 8d. og i Fortsættelse den 16d. November sit 4de Qvartalsmøde for indeværende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Herr Conferentsraad og Professor Schlegel forelagde Selskabet den nylig udkomne, af den Arnamagnæanske Commission besørgede Udgave af den islandske Lovbog Graagaasen, og foredrog ved den Anledning nogle bemærkninger om denne vigtige Lovbog. Formanden, Herr Oberstlieutenant og Adjutant hos Hans Majestæt Kongen, Dr. v. Abrahamson gjorde Selskabet bekjendt med den af Bestyrelsen udkastede Plan for det Tidskrift, Selskabet har bestemt at udgive, og anmeldte, at Hans Høiærværdighed Herr Biskop P. C. Müller havde meddeelt Selskabet en Udsigt over den islandske Historieskrivning, Oprindelse, Flor og Undergang, der vil blive indført i Begyndelsen af Tid skriftets første Hæfte. Secretairen, Herr Professor Rafn, meddeelte som Formand i Oldskrift-Afdelingen, Beretninger om Fremgangen med Udgivelsen af Oldskrifterne betræffende de to nærmest udkommende Bind Fornmanna Sögur 6te og Islendinga Sögur 3die Bind. Vice Formanden, Herr Geheimearchivar og Professor Finn Magnussen forelæste den tredie Afhandling af sin Udsigt over Astrologiens Historie (angaaende Grækere og Rommere.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Herr Professor Rafn forelæste nogle Bemærkninger om den fra Grønland for det oldnordiske Museum for kort siden nedsendte Runesteen, hvis Jndskrift han udlagde: "Vigdis M. D. hviler her, glede Gud sal henner!" d. c. Vigdis Mars eller Magnus Datter hviler her, Gud glæder hendes Sjæl!" og formeente at den rimeligviis var fra det 13de Aarhundrede. Han gjorde opmærksom paa, at denne mærkværdige Antiqvitets Opbevaring og Nedsendelse skyldes Herr Coloniebestyrer J. Mathiesens priisværdige Jver. Formanden tog deraf Anledning til at andrage paa, at Se skabet, som Tegn paa sin Opmærksomhed og sin Erkiendelse af Vigtigheden af den ved Herr Mathiesens Omsorg reddede Antiqvitet, burdet tillægge ham Titel af Selskabets corresponderede Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Herr Colonibestyrer J. Mathiesen paa Julianehaab udnævntes eenstemmig til Selskabets corresponderende Medlem. Cassereren, Herr Grosserer Magnus anmeldte, at han havde modtaget Brev fra Herr Kammerherre v. Deurs, hvorved denne skienker et Bidrag af 100 Rbdlr. Sedler til Selskabet, hvilket strax var anvendt til Fondets Forøgelse ved Jndkjøb af en kongl. 4 p. Ct. Obligation paa 100 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Præsidenten i det Kongl. Samfund for Skandinaviens Historie i Stokholm Hs. Excellence Greve Fleming forelagde Selskabet Scriptores Rerum Svecicarum T m. I. 11, samt Noregs Konunga Sögur paa Islandsk og Svensk i 6 Bind. Fremdeles forelagdes endeel Skrifter, tilsendte Selskabet af de Herrer P. A. Granberg, Secretair ved ovenmeldte Selskab i Stokholm, N. Carlisle, Secretair ved det antiqvariske Selskab i London, John Gage, Esgr. og Capt. Smyth i England, Selskabet Commrodorion i London, Statsraad v. Recke i Mitau, det kurlandske Selskab for Literatur og Kunst, Collegiassessor v. Trantvetter i Mitau, Con ul Gräberg af HemsøiFlorens, Professor Campi i Warschau, det kugl. tydske Selskab i Kønigsberg, det tydske Selskab for fædrelandsk Sprog og Oldkyndighed i Leipzig, den Voigtlandske Antiqvariske Forening, det kongl. Videnskabers skjønne Videnskabers og Kunsters Academie i Bordeaux, det kongl. Videnskabers, Jndskrifters og skjønne Videnskabers Academie i Toulouse, Consistorialraad Mohnike i Stralsund, Dr. v. Hagenow paa Rugen, det pensylvaniske historiske Selskab i Philladelphia, det overlausitziske Videnskabers Selskab i Görlitz, Academia Jtaliana i Florens samt Mag. Arwidson i Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
Til Revisorer af Cassererens Regnskab for indeværende Aar valgtes Dherr. Justitsraad Langeland og Pladsmajor v. Cathalla.