Københavns Adresseavis, 1779-07-07
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1779. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste alene Siellands og Fyns Stifter, samt NørreJylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfore Premie eller Belønning æskes, maa den Æskende uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester, til Selskabet indsendte. Forespørsel om Nødvendigheden deraf giøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maa være af tre Personer underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem, ere Attestanterne ei selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maa Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maae det paasees, at de paa det nøieste gotgiøre, hvorvit alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentligen at bekjendtgiøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troeværdighed Premier og Belønninger bliver 5. J Premie=Æskningerne tilkjendte og uddeelte. maa det ved den Æskendes Opholdsted nøjagtigen meldes, i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig, ligeledes maa og sammes fulde Navn og Stand anføres; og naar de Æskende er af Bondestanden, maa det bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selvejere eller Fæste=Bønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer forVed Forbedringer, som ere gjort i Landvæsenet, maa det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 6. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 7. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maa han indsende Æsk ning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kapit. 3. J. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier er indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 8 Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomme og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfald=Tid; hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maa tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes : dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 9. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlaade, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 10. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Secretær, som derfor og forlanges, giver sit Beviis: og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kiøbenhavn franke res. 11, Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 12. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting vinde meer end een Premie for den Gang Den som vinder den høeste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 13. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Liste vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Liste ere bestemte. 14. Naar Selskabet til kjender enten Medaljer eller rede Penge, beroer det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 15. Naar en Premie er tildømt nogen som udi den for samme ved Premie Listen, bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 16. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 17. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 18. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udførelse har forbeholdt sig Prøver. 19. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes 20. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maa ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maa Antor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i fine Skrifter, Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade heele Skriftet, trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Sedde aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vim er en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 22. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end eengang, og maa de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet. indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskiellige Hænder. 23 Dog maa Priisskrifterne være læseligen skrevne. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa 24. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller andene alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 25. Alle Premier og Materier som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne. 26. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 27. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premer i Penge, eller Selskabets Medaljer, tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Notten deraf indsees og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, 28. Selskabets Love underretter for Resten og hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 29. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige, Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og alene til, at Almuen vilde med større Fliid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Vil stands Befordring. Premierne, For teoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyns og Aarhuus=Stifter. 2 Om et Jordbrugs beste ekonmiske Indretning og Drift. 3. Om alle Slags Jndhegninger omkring Marker, Haver og Plantasier, tjenlige i disse Lande. 4. Om Myrmalms Behandling og Smeltning. - Selskabets Premier. 5. Om Beskrivelser over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendommene. 6. Om de vigtigste Natur=Producter for Rigerne. 7. Om den stand politiske eller politisk moralske Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 8. Om Hørrens og Hampens beste Dyrk nings= og Behandlings=Maade. 9. Om den beste Maade at tørre, pakke og bevare Humlen paa 10. OmKraprodens beste Dyrkning, Tørring og Maling. 11. Om den beste Dyrknings=Maade af Tobakken. 12. OmFordeelen af Handels= og Manufaktur=Planters Dyrkning i Ligning mod Korn=Avlen. 13. Om Fordelen af Foder=Urter, vise Rødders og Roers Dyrkning og deres Anvendelse i Qvægavlen, sammenligned med Avlen af Korn. 14. Om tjenlige Maader at føde Heste og Qvæg, samt Smaae=Kreature og tamme Fugle paa. 15, Om norske vilde Bære beste Brug og Anvendelse. 166. Om Planter ved Elven og Vester=Havet, beqvemme til at afværge Jordens Bortskyllelse. 17. Om Veilers Jnddigning. 18. Om nyttige Vexter for Færgerne. 19. Omen Have=Katekismus for Danmark. 20, Om Skoves og vilde Træers rette Opelskning og Vedligeholdelse. 21. Om Faarenes beste Klipnings Maade her i Riget. 22. Om Middel mod Hingsters alt for almindelige Brug i Christianssands Stift i Norge. 233. Om Prøve af Hr. Etatsraad Fleischers Omgangs=Maade ved Bieavlen. 24. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 15. Om Hummer=Fangstens J dflydelse paa de andre Fiskerier. 26. Om fordt agtige Fiske=Bankers Opdagelse paa Kysterne. 27. Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning fra Moser og sumpige, Enge. 28. Om en Maskine til at rense Kornet paa Loen. 29. Om en Maskine til at skille Kornet fra sit Ukrud, 30, Om beste Indretning af Meel=Malt= og Gryn=Møller. 31, Om Maltgjøren, Bryggen og Bagen paa Landet. 32. Om indenlandske uldene Manufaktur=Vares Sammenligning med Fremmedes. 33. Om det beqvemmeste Hospitals=Arbeide. 34. Om de danske Kiøbstæders Opkomst. 35. Om Teglbrænderier. 36. Om norske Mineralier. 37. Om Hindringer for Stædernes, især Kjøbenhavns, umiddelbare udenrigske Handel. 38. Om Handels=Historier af egne Handels Havne. 39.