JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Paris, den 16de November. Paris har i den halvsyvende Aars Revolution ikke befindet sig i saa stor Mangel paa Levnetsmidler, som i disse sidste Dage. Om Morgen den 13de var i de folkerigeste Sectioner intet Brød at have, og Bagerne gav den meget gyldige Undskyldning, at de af Regieringen endnu ikke havde faaet det til Dagens Bagning fornødne Meel. Endelig kom dette, og Brødet uddeeltes Alde. Samme Vanskeligheder fandt Sted i Forgaars og Gaar, Brødprisen steeg herved paa den meest uhyre Maade, og i Gaar fordrede Brødmændene i Palais Royal 50 Livres for et Pund Brød, men maatte derfor bøde med Tadet af deres hele Forraad, som de fortvivlede Kiøbere plyndrede. Strax den 13de sendte Directoriet 500s-Raadet Budskab, at det var uundgiængelig nødvendigt i Communerne om Paris at anbefale en Reqvisition af 250000 Centner Korn til Afslag paa Afgiften in Natura. Cambaceres forestilte dette Skridt, som høystuopsætteligt. Perrin des Voges erindrede midlertid, at selv Ordet Reqvisition udtrykkelig streed mod Constitutionens Aand og Bogstav, og fik da, tilligemed Cambaceres og Fermønt Overdrag at foreslaae en Opfordring i Lovens Navn, som ogsaa ved Enden af Mødet blev indbragt, og af Oldingsraadet som uopsættelig antaget. Man venter med stor Utaalmod paa Udfaldet af den Jndberetning, Finantsecommissionen i Dag ved lukte Dørre har gjort til 500 Raadet. Forslag har man i Mængde; blandt andet har den bekiendte Boghandler Pancoinke givet et, som grunder sig paa det saa ofte i Forslag bragte Hypotheksystem. Saasnart Finantscommissionens Plan er decreteret, venter man, den ny Contributionsminister vil blive udnævnt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
En meget vigtig Debat har sysselsat de tvende Raad, i Anledning af Seinedepartementet og Parises Commune, hvis Valgcorps formedelst femte Octoberscenerne ikke havde faaet valgt uden Lovgivningslemmerne, og hvor altsaa de øvrige Forvaltninger, og Tribunaler vare ubesatte. Directoriet æskede Valgcorpset sammenkaldet paa ny, for at besætte disse vigtige Pladser, en unævnt Deputeret fra Norddepartementet tog heraf Anledning til Udfald paa Royalisterne; han afløstes af de Molieres, der gientog Directoriets Fordring, men modsagdes af den fra den anden Nationalforsamling, som Fayettist bekiendte Dumolard, der paastod, at Directoriet selv skulde bemyndiges at organisere denne Administration, og Domstolene selv. Villers, og den ligeledes fra anden Nationalforsamling bekiendte Feuillantiner Pastoret sætte sig med Kraft mod dette constitutionstridige Forslag, der forekom dem en Forlængelse af Revolutionsregieringer, og en politisk Vanskabning. Jkke desmindre antages den af de 500s Raad med stor Pluralitet; men i Oldings raadet mødte den ny og kraftig Modstand, især af Du port de Nemours, og forlængede denne Tvist sig paa tredie Dag, og var ved disse Tidenders Bortsending, ikke afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Medens man fra een Side endnu stedse gruer for Royalisters Angreb, bebuder i det mindste den Vanheld spaaende leydenske Tidende ny Farer fra Rædselsmændene, hvis gamle, nu friegivne og fremkomne Høvdinger Pa che, Boulhotte, Hassintfratz, Cambon, Thuriot, o. fl. siges at være i fuld Bevægelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Frankfurt, den 21de November. Østerrigernes seeneste Frembrud den 16de, hvorved Pichegru blev nødsaget at drage sig bag ved Qviechfloden, og saaledes indsluttet i Landauer=Dalen, at han umuelig kunde komme Mannheim til Hielp, har ligesom været Løsenet, at denne Festning i disse sidste Dage ikke blot fra høyre Rhiinbred, af Grev Wurmser, men og fra venstre fra Rhiinskandsen, er bleven hæftig beskudt. Jsær har det den 18de i Luften fløyne Laboratorium maattet bringe Stadens Beskadigelse og Jndvaanernes Ængstelse til det høyeste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Altona, den 27de November. Den 20de var i Frankfurt og Hanan udspredt, at Mannheim var gaaet over til Østerrigerne, men for tidlig. Midlertid er Jammeren i Mannheim meget stor. Adskillige Deele af Byen ligger i Aske, og næsten ikke et Huus er ubeskadiget. Borgerskabet er virkelig afvæbnet; det skal med 1500 vaabenløse pfalziske Soldater have gjort den Plan, at fortrænge de Franske af Staden; hvorover den franske Commandant i adskillige Gader havde ladet bringe Kanoner med Kartescher.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Østerrigerne under General Nauendorf skulle ad tvende Veye forfølge de Franske mod Landau og Zwey brücken, og have fordrevet dem af Landstuhl, Carlsberg, Hamburg og Meisenheim, hvor et stærkt Magazin er fundet; ogsaa Speyer og Keiserslantern have Østerrigerne inde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Nederelven, den 26de November. Sambre- og Maasarmeen har den 12te tvunget Østerrigerne at forlade deres Position ved Ehrenbreitstein, og drage sig overLahnfloden, samt har berendt paa ny denne Fæstning. Til samme Tid er det franske Centrum ved Bonn og Andernach igien gaaet over Rhinen, og har forenet sig med venstre Fløy paa høyre Rhiinbred. Det østerrigske Corps under Prindsen af Würtemberg drog sig tilbage til Maynfloden, paa det de Franske ikke gjennem det nassauske skulde komme det i Flanken. Et foreenet Corps Østerriger og Emigranter har ved Huringen prøvet at gaae over Rhinen; men er med Tab tilbagedrevet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Kiøbenhavn, den 30 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Barom. Varme. S. V. 23 Novbr. S. S. V. S. V. N. V. N. V. Predigt uber die Frage: Wie dancket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischoff in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Bælle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB. C., og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmanns Passions=Prædikener. Dantzi Grammatica. Analysis Geneseos. Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütremans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler om Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid iveltilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen. Sielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Guld haver skabt hver Dag i sær. Gudelskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Kiøbenhavns J Aar. No. Januarii. nu viist, Post-Tidender. Julianal. ansen. gamle Fredagen, den 4 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Wien, den 18de November. Man forsikkrer nu, at Rusland i tilkommende Aar virkelig til vort Hofs Understøttelse vil lade marchere 40000 Landtropper, der nu staae i Polen, og paa dens Grændser; hvilket skal være en af Triplealliancens Betingelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
J Følge Efterretninger fra Tyrkiet er den hidtilværende Feide mellem Porten, og den rebelliske Pacha af Widdin bilagt ved et Forliig. Pachaen erholder fuldkommen Tilgivelse; men betaler til Straf 800000 Plaster, og sørger for, i Fremtiden at holde sine Tilhængere roelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Belgrads mod den Pacha udrykkede Garnison er nu vendt tilbage, ogsaa med Pachaen af Seutari skal Freden igien være istandbragt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Breve fra Pest have medbragt den Efterretning, at dette Academies Forflyttelse til Gran nu er afgjort. Vel have saavel Universitetet, som Byen, gjort adskillige Jndvendinger imod det; men Conciliet bliver formodentlig ved sin Beslutning. Ogsaa ere Professorerne Greul og Kopp blevne afskeedigede, hvilket siges at forstaae flere. Der er
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Fra Warschau, den 18de November. til War alt over 100 preussiske Embedsmænd bestemte schau. De polske Embedsmænd afskaffes, undtagen de, der fuldkommen forstaae det tydske Sprog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Den forhenværende litthauiske Storfeldtherre Oginski er hidkommen fra Wien, derimod holder den forhenværende litthauiske Skatmester, og Sværddrageren af samme Navn, sig endnu op i Venedig, og ere hans Godser confiskerede, og særdeles Straffe bestemte for ham, om man kunde faae ham fat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Berlin, den 21de November. Censuren over alle her udkommende Tids- og Uge-Skrifter, især Folkeblade, er paa en kort Tid bleven underkastet Politiedirectorium (!!!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Breve fra Polen mælde, at den i Litthaven publicerte Ukase, den catholske Geistlighed angaaende, giør megen Opsigt der, da dens forhenværende uafhængige Rettigheder for Fremtiden meget bestemt underordnes Souverainens. Al umiddelbar Forbindelse med den hellige Stoel forbydes samme formelig deri. Bispedommene Litthauen og Wilna ere blevne foreenede, og deres fælles Jndkomster fastsatte til en Sum paa 4000 Rubler aarlig, istedet for den forhenværende Biskop af Wilna eene hævede en Sum af 40000 Ducater om Aaret. Den anmældte Ukase lader ogsaa formode, at for Fremtiden den hele catholske Geistlighed i den russiske Andeel af Polen vil blive sat paa bestemt Løn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Paris, den 13de November. Den danske Charge d'Affaires Konneman har allerede paa nogen Tid adskillige Conferencer med vor Regierings Medlemmer. Man vil vide, at disse handle deels om Polens Deeling, deels om de hans Hof overdragne Jnitiativer til Fred. Men Regieringen har givet tilkiende, at den paa ingen Maade kan indlade sig paa Vaabenstilstand eller Kongres Det engelske Oprør giør her intet saadant Jndtryk, som det for 5 til 6 Aar siden vilde giort, kloge Folk sige, dette Oprør er et Forspil for den kommende Fred. Tingenes Stilling ved Rhinen, den Skjæbne, der forestaaer Assignaterne, Levnetsmidlerne, den Aand, begge Lovgivningsraadenne vise; de Stemmer, der lyde herover fra Engelland; Morderne i Sønden; Britternes og Emigranternes Landingsplaner, og Forventningerne af Fuldbyrdelses Directoriet; disse ere de mangehaande Gienstænder, der sysselsætte Paris. Om Landingerne paa Vestkysten tale midlertid kun Royalisterne, Patrioterne tænke fast ikke meere derpaa. Krigen hæmmes der, som allevegne, ved Hunger. De strænge Love, Regieringen nylig har givet mod Desertion, vare høystnødvendige, da den vestlige Pyrenæearmee marcherte af fra Bayonne til Vendeen, var den efter vore Blades Angivende 30000 Mand stærk, og deraf ankom i Vendeen ikke mere, end 6400; Resten gik til deres Hiem. Ogsaa ved den vestlige Armee, ved Armeerne paa Brest, og Cherbourgs Kyster var, efter adskillige Breve, Desertionen meget stærk, og adskillige Soldater gik over til Oprørerne. Den første Dag Benesech tiltraadde sin Post, som indenlandsk Minister, begav han sig til Providerings Bureauet; man sagde ham der, at Paris ikke stod nogen Fare for Mangel paa Levnetsmidler; han var imidlertid saa klog, ikke at troe disse smigrende Forsikkringer, gik selv i Magazinerne, og fandt i dem alle ikke een Sæk Meel. Paa nogle Dage er da – som man efter ovenstaaende let kan vente – Brødet igien bleven uddeelt meget uordentlig: J de fleste Sectioner udeblev det en Dag, i andre uddeeltes det først ved Midnat, og hvad endnu er synderligere, i de rige Sectioner har der aldrig manglet Brød, men blot i dem, hvor de fleste Fattige boede. Da i nogle Sectioner intet Brød uddeeltes, kom mange Haandsværksfolk paa Brødtorvet i Palaisroyal, hvor de fandt Brød til 20 Livres Pundet, men snart skruede Brødkonerne Prisen op til 25 Livres, i fem Minuter til 30, derpaa til 40, og endelig inden en halv Time det samme Brød fra 20 til 55 Livres. Nu bleve Kiøberne forbittrede, de stormede Brødboedene, plyndrede dem, og og disse Aagrere bort, inden endnu Vagten kom til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Til Assignaternes Historie hører en i disse Dage i Assignattrykkeriet mellem nogle Arbeidsfolk udbrudt Opstand. Et Dosin af Arbeiderne vægrede sig pludselig ved at arbeide, og opfordrede deres samtlige Brødre til lige Modsætning. Faren ved saadan en Opstand er unægtelig stor, da kun faa Dages Opsættelse i denne Fabrikation vilde have største Jndflydelse paa Forvaltningens vigtigste Deele. Fuldbyrdelses Directoriet, lod derfor, efter den Artikel i Constitutionen, der ved Mistanke om Statsconspirationer berettiger det dertil, strax Opmændene hæfte, og stille for Retten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Et mærkværdigt Træk af det til Contreadmiral Richeris Division henhørende Mandskab fortiener at giøres bekiendt. Paa Forestilling at det af dem erobrede Krigsskib le Censeur, tilhørte Republiken, frasagde de sig de dem derfor tilkommende Priispenge, og skiænkede Republiken Skibet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Paris, den 25de November. Atter i Gaar var 500-Raadet i en Committeesecret sysselsat med Finantserne, og discuterede een af Giroust indgivet Finantsplan. En Skifte heraf er alt i Trykken, og i Følge den skal næstkommende femte Januar, de Former, Plader, og Stempler, hvormed Assignaterne ere forfærdigede, offentlig tilintetgiøres, og en nøye Fortegnelse af alle i Omløb bragde Assignater bekiendtgiøres ved Trykken; dog maae disses Summa paa ingen Maade overstige 30000 Millioner, og uden Nødvendighed maae ikke dette Tal heller sættes i Omløb. Assignateierne kunne ombytte dem mod Hypothekbeviser paa Nationalgodser, eller og mod Løfter paa slige Beviser, der forrentes med tre Procent Renter; og modtage de dertil oprettede Bureaux Assignaterne til det dobbelte af deres fastsatte Cours, ogsaa kunne Eierne lade deres Assignater constituere til stedsevarende Renter til 4 Procent, eller til Livrenter, efter det i Decretet fra 25de August bestemte Forhold. Strax efter Assignatpladernes Tilintetgiørelse skal Finantsministeren lidt efter lidt bringe en til de i Omløb værende Assignaters Jndløsning tilstrækkelig Deel Nationalgodser til Salg, Kiøbesummen erlægges for disse i reede Penge, eller Assignater efter Coursen. Det skal herefter staae Borgere frit at betale i reede Penge, eller Assignater efter Coursen; Directoriet udnævner Commissarier, der maanedlig fastsætte denne Cours, efter Assignaternes Forhold til Prisen paa Vare af første Fornødenhed. Fra 22de September dette Aar skulle Rentenerne og Pensionisterne udbetales i reede Penge, eller i Assignaterne efter den lovlige Cours. Fra den Dag, denne Lov bekiendtgiøres, udsættes Nationalgodsernes Salg, og over de vurderede Nationalgodser forfærdiges Hypothekbeviis efter Værdien fra 1790, hvilke aldrig kunne faae en tvungen Pengecours; men neget eres, som alle andre Handelspapirer, og forrentes med tre Procent. Strax nu skulle overgives Finantseministeren for 1000 Millioner sand Værdie Hypothekbeviis, eller Løfter derpaa, med Fuldmagt at omtuske dem mod Assignater, bortnegotiere dem, eller deponere dem i enhver Casse, der skaffer ham Middel at betrygge den offentlige Tieneste. Ligeledes skal Lovgivningen betroe Finantsministeren under Directoriets Opsyn Jndkomsterne af en Deel af Nationalskovene, for at slutte Forpagtningscontracter derom indtil 300 Millioner reede Penge. Disse ere de vigtigste Puncter af Girousts Forslag, allerede har de 500 Raad delibereert lønlig i 5 Dage herom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Krigsministeren har offentlig mældt den indenlandske Minister; General Hoche havde givet ham det Haab, at hele Vendeen inden 4 Uger er afvæbnet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Femhundredes-Raadet har overladt Directoriet, at friegive den hæftede General Miranda, mod hvem intet Anklagebeviis findes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Nederelven, den 30te November. Fire Skibe med Emigranter ere strandede paa Calais Kyst, ombord paa dem fandtes Hertugerne Choiseul og Montmoreney, Oberste Dillamour, og 50 andre af de anseeligste Emigrerede. To andre Skibe ere gandske forgaaede, og Kysten var bestrøet med døde Mennesker og Heste. Hele Floden har været i Fare. En engelsk Officeer ombord paa Fregatten Carysford anslaaer Forliiset til 1000 Mennesker, og 800 Heste, hvilket dog ansees for meget. Ogsaa af den til Vestindien bestemte engelske Transport flode ere to Skibe forgaaede i den store Storm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
London, den 17de – 20de November. Den 13de satte Ministrene Grenvilles Bill igiennem i Overhuset, og den tredie Forelæsning blev med 66 mod Stemmer besluttet. Af Debatterne tillader Rummet, ikke at levere Udtog, kun bør det ikke forties, at Lorderne Landerdale, Derby, og Hertugen af Bedford have nedlagt deres Protest imod den. Den 16de holdtes et Folkemøde ved Vestminsterhall, hvor For først tiltalte Folket fra en Stillads, hvorpaa saavel Oppositionens Høvdinger, som nogle af de ministeriale befandt sig. Han forestilte Ministrenes tvende bille, som noget, der aldeles kuldkastede det brittiske Friehedssystem; talte med Afskye og sidste Opløb, og opfordrede Tilhørerne at istemme med ham, at de havde den bedste Konge, og den værste Minister. Hertugen af Bedford, der blev modtaget med høy Jubel, foreslog en Ansøgning til Underhuset, og en Adresse til Kongen mod de tvende Bills. Nu protesterte Ministerialen Lord Hood, men forgieves, mod Forsamlingen; efterat flere Oppositionstalere, især Sheridan med megen Kraft havde ivret mod billerne og Ministeren, blev Ansøgningen ved Haandsoprækning af den hele nærværende Mængde 30000 i Tallet, vedtaget saavelsom en Taksigelse til For for hans Præsidium. Kun to Stemmer vare imod. For, Sheridan, og Bedford, gik bort med hinanden under Armee til deres Vogn; Folket spændte Hestene fra, og trak dem under Frydeskriig til Fores Huus, hvor han takkede dem fra Vinduet; og blandt andet sagde: Deres Forhold paa denne Dag vilde evig giøre Den Ære, som Engelskmand; hvordan end- og Billens Udfald blev i Parlamentet, kunde de dog være overtydet, at Forsøgene, at tilintetgiøre deres Friehed, tilsidst vilde tilintetgiøres af Folkets frygtelige Stemme og Kiækhed. Jkke desmindre forekom den i Overhuset antagne Bill samme Dag i Underhuset, og blev med 170 med 26 Stemmer beordret til første, og med 121 mod 25 til anden Forelæsning. Næste Dag kom ogsaa Pitts Bill med samme Lykke. Dog have Londons Sherifs seet sig beføyede at indgive en Ansøgning med Begiering; at Sammenkomster af Folkeselskaber paa en bestemt Tid maatte forbydes, og frygter man, at Oppositionen samtykker denne halve Forholdsregel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Altona, den 30te November. Efterat Staden, Mannheim fra den 17de til den 21de havde udstaaet en uophørlig Bombardement, og tilsidst beskiødes med gloende Kugler, saa Jlden raste 5 Steder i Byen, og kom adskillige Stæder i Slottet, er det endelig Natten mellem 21de og 22de gaaet over ved Capitulation; den 8000 Mand stærke Besætning marcheret ud med alle militaire Honneurs, for at transporteres, som Krigsfange, til Heidelberg og Schwezingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Maynstrømmen, den 24de November. De Keiserlige siges at true Bitsch og Landau. Grev Wurmser kan nu, da han har taget Mannheim, deseftertrykkeligere understøtte Clairfait. Den 18de skulle de Keiserlige ved Siegfloden have tilfægtet sig en betydelig Seier over de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Kiøbenhavn, den 4 December. Under Dato den 27de November er udgaaet en Placat, angaaende, at det i Henseende til Friskydsen i Norge skal have sit Forblivende ved Forordningen af 20de August 1784.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
J Tallotteriets 597 Trækning i Altona, den 1ste November, udkom følgende Nummere: Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB. C. og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Forstmans Passions-Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-04
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid iveltilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evan samt 9 gelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-07
Kiøbenhavns Aar. No.