Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Centralskoler. Den 297de Artikel i Constitutionen byder, at der skal være i hvert Departement, eller i det mindste i hvert andet, en Art af lærde Skoler; disse kaldes Centralskoler. De ere mere end Skoler, da de yngste Elever maae være 12 Aar gamle, og da der læses Collegier. Men de ere ikke heller som vore Universiteter, da Elever antages ved Gymnasiet og staae under Disciplin. Bestyrelsen er republikansk; Lærerne vælge 3 imellem dem selv, som staae for alting; en af disse gaaer bestandig af efter en vis Tid Denne Commission forsamler sig hver Decade; visse Ting kan kun afgiøres i en almindelig Forsamling; ogsaa her er der sat Grændser for Despotie. Ved hver Centralskole skal der oprettes et Bibliothek, et naturhistorisk Cabinet, en Samling af physiske Jnstrumenter og et chemisk Laboratorium. Hvilke Anlæg for at udbrede Oplysning og dyrke Videnskaberne? har man endnu seet deres Lige? (i Henseende til Omsorgen for Dannelse i praktiske Videnskaber), og af saadanne bliver der 90 eller i det allermindste 50 i Frankerig. Eleverne ere deelte i 3 Classer, i den 1ste antages ingen yngre end 12 Aar; der læres gamle Sprog (er det dog ikke forunderligt at man her begaaer samme Feil som hos os: at glemme reent Modersmaalet, det burde man dog virkelig først lære), Naturhistorie og Tegning. - 2den Classe, de yngste 14 Aar, Mathematik, Physik og Chymie. 3die Classe, de ynste 16 Aar, Gram maire Generale (jeg veed ikke ret hvad der forstaaes derunder; thi Philosophie over Sprogener deels just ikke saa passende for den Alder, deels forudsætter den andre philosophiske Kundskaber, jeg tænker det er det samme som Logik), Historie, Lovgivning og skiønne Videnskaber. Nøiag tigere Efterretninger kan jeg endnu ikke give om disse Skoler; men nogle bemærkninger tillade man mig at giøre over dem: Det er fortræffeligt, at man lader de unge Mennesker begynde med at lære at kiende Naturen og derved modner deres Forstand til det vanskeligere Studium, Mennesket, som er Gienstanden for den 3die Classe; det er den svære Middelvei at finde, at giøre Videnskaberne hverken for lette eller for tunge; saa at hverken Tænkevnen eller Lysten lider derved. Det er ogsaa godt at Mathematik gaaer foran Philosophie; derved bliver Siælen vant til Orden og Dybhed i at tænke. Men havde det ikke været godt om Historie var kommet med i 2den Classe? Havde den ikke været en nødvendig Forberedning paa den 3die. Kan man forstaae noget af Lovgivning uden at kiende noget til Historie, J den 3die Classe foredrages vel philosophiske Gienstande; men er det ikke besynderligt, at der ikke er en egen Underviisning i Philosophie; Lovene for at tænke og fornemme med deres Afvigelser, Midlerne til at fuldkommengjøre disse Evner; Reglerne for at handle; kort sagt: Mennesket, Dydens Natur og dens Aarsager, det Heles Sammenhæng, Jndretning og Bestemmelse, bør dog ethvert Menneske vide noget om, og det forsømmes her, Men der er de Franske tilbage, de ere vante til at flagre over disse vigtige Materier paa deres sædvanlige Zephyrvinger. Er det ikke ogsaa forunderligt at der læres ingen levende Sprog, at det som læres i den ene Classe ikke repeteres i de følgende, at der er ingen Eftermiddagstimer, og er Collegier den bedste Methode ved saa unge Menneskers Dannelse? – Der er 9 Professorer ved hver Skole. Der læses alle Dage undtagen Decade.