JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Bibelselskabet i Berlin har i forrige Aar havt en Jndtægt af 3154 Rdlr., men af Mangel paa et tilstrækkeligt Antal Exemplarer af Bibelen, er endeel af disse Penge hidtil bleven ubenyttet. For at afhielpe denne Mangel skal der paa adskillige Steder anlægges Bogtrykkerier, og et særeget Bibeltrykkerie med Sterotyper. J det Hele har det berlinske Hoved-Bibelselskab foranstaltet uddeelt 6514 Exemplarer, deels af hele Bibelen, deels af det nye Testamente allene, i det tydske, vendiske, bønske og polske Sprog. Det har ialt 15 Filialselskaber. Da i forrige Aar russiske Tropper marscherede igjennem Kønigsberg, blev i et Selskab, hvor adskillige russiske Officierer, især Livlændere, befandt sig, Gener. Apraxin og Tichernitschew fra Syvaarskrigen omtalte. Een af de tilstedeværende russiske Officerer spurgte: "om man vel vidste, at den General Tschernøi, der spiller en ikke uvigtig Rolle i Sophies Reiser fra Memel til Sachsen, er den samme General Tschernitschew!" En anden i Selskabet forsikkrede, at Hr. Prof. T. i samme Værk ikke er nogen anden end den dalevende, men nu længe afdøde, retskafne Professor Tesche i Konigsberg, en Mand af den adleste Caracteer, saaledes som Hermes ogsaa har skildret ham. Ligeledes er Spilleren Troitor ingen opdigtet Person. Adskillige have nøie kjendt ham, men det er ikke hans egentlige rette Navn. Han skal, Ugesom Hermes har skildret ham, have været et meget slet og rænkefuldt Menneske, og et Creatur af General Tichernitschew. For at redde vigtige Haandskrifter fra Forglemmelse og Tilintetgjørelse er i Stockholm ved Friherre A. L. Stiernelds Medvirkning stiftet en Indretning, til at udgive de mærkværdigste ældre og nyere Manuskripter i Skandinaviens Historie. Denne Jndretning gjør Regning paa den allerede aabnede Subskriptions Bistand. Som et Forsøg, foreslaaes et aarligt Pengeforskud paa 3 Aar til saadanne Manuskripters Udgivelse. Man har anholdt hos Hs. Maj. Kongen om, at han vil være denne Stiftelses høie Beskytter. Alle høie Kongel. Personer have allerede subskriberet. De høiere Embedsmænd i Stockholm have lovet, at være tilstede ved Bedømmelsen af de Stykker, der skulle udgives, og man har anmodet Actuaren i Rigsarchivet Sundell og flere saakyndige Mænd om, at være behielpelige ved Redactionen. De Kongel. Personer have tilsammen subskriberet for 800 Rd. aarligen, og desforuden er der i Stockholm allerede tegnet meget paa Subskriptionslisten. Den første Deel af denne Samling, der udgjør den første Deel af det, ved den fortjente Prof. i Historien Dr. Fant i Upsala, med megen Umage udarbeidede svenske Corpus Diplomaticum, fra de ældste Tider, er allerede færdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Paa det svenske Academies Aarsdag den 20 Dec. 1815 bleve følgende Priisbelønninger uddeelte: J Talekonsten: Docenten ved Universitetet i Upsal J. Wallin for et Forsøg til en Historie om de første Korstoge; i Digtekonsten: Dr. D. Aspelin for en Sang om Sverrig og Norges Forening. Med to Guldmedailler blev Krigsr. Grev Gust. Snoilsky beæret for en Oversættelse og Efterligning af Boileans Art potique. Af de to Priser, som Hofcantsler Frih. C. B. Libet har stiftet, tildeeltes den ene Mag. L. M. Enberg for hans Svar paa Academiets Priis=Spørgsmaal: Om Foreningen af en rigtig Smag med en rigtig Forstandscultur, og hvilken Jndflydelse Smagen, i den Henseende, har paa Staten. - Den Medaille, som Academiet samme Aar har ladet præge over Hofintendanten J. T. Sergell, forestiller paa den ene Side hans Brystbillede med hans Navn og Titel, og paa den anden Pygmallon, huggende paa en Statue, med Omskrift: Nec Dextra DeusAbsuit. J Exerg. læses: Summorum AemuloSculptorum Denato MDCCEXIV. Sergells Minde, forfattet af Professor og Provst Mag. F. M. Franzen, blev forelæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Den Skadeserstatning, som Kongen af Neapel har lovet Jndvaanerne i den ulykkelige Stad Noja for deres af Forsigtighed brændte Effecter, kræver en Udgivt af 600000 Ducater. Antallet af de døde Pestsyge beløber sig ialt til 780.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
J Paris er den Hund, der tilhørte Krigs administrationen, og den første Nat, den gjorde Tjeneste, reddede Ministeriets Kasse fra Tyve, hvorfor den fik en Pension af 180 Franker, nylig død. Krigsministeren Grev Cessac afkortede den af Oeconomie det Halve af dens Pension, hvorfor man sædvanlig kaldte den "Hunden paa halv Sold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Prindsregenten af Engelland blev nyligen i Hampton-Court pludselig overfalden af en Betændelse i Underlivet, der blev saa betydelig, at han siden ikke har forladt Hampton-Court. Nogle Dage efter følte Hs. Kongel. Høihed nogen Lindring. J Tirsdags vilde Dronningen og to af Prindsesserne besøge ham fra Windsor, men underveis mødte Hertugen af Cambringe dem, og medbragte saa gunstige Efterretninger, at Dronningen og Prindsesserne endnu samme Aften vendte tilbage til Windsor. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Trettende Aargang. No. 72. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 September 1816. Sprogbemærkninger. For adskillige Aar siden førtes, i Anledning af Ordet Urkraft, en Strid, der, saavidt man erindrer, ikke ledte til noget afgjørende Resultat; uden Tvivl fordi de Stridende gik ud fra en urigtig Synspunkt. Det tydske Ur findes vel i det Jslandske ar (af, fra, men paa Dansk synes det ingensinde at være brugt saaledes i Sammensætninger, *) Egentligen er Mester en Forkortning af Magister. "Magister," siger Campe: "blev oprindeligen brugt for Skole= eller Læremester, (Magister scholæ, nu betegner det i Høiskolernes Sprog et Menneske, der har tilbragt nogle Aar ved Høiskolen, derpaa udholdt en Prøve, der altid løber godt af, siden skrevet enten selv, eller for Penge og gode Ord ladet en Anden skrive over et selvvalgt Æmne et Par Ark, dernæst enten selv eller ved een af sine Lærere offentligen lade forsvare denne Piece, men i begge Tilfælde, under den Betingelse, at han tilsidst altid beholder Ret, endeligen for rede Penge er bleven skabt til Mester af det lærde Laug, og som har stadfæstet og forherliget denne Skabelse ved at give Oldermesterne og dem, der have spillet med i denne Farce, en Hæderssmaus. Siden nogen Tid skamme de saaledes skabte Mestere sig ved denne saa dyrt erhvervede Titel, og kalde sig Doctor, d. c. Lærer. - J vort Modersmaal. har man længe brugt det Ord Mester istedet for Magister. "Er du Mester over Borgerne, og bør vel heller ingensinde bruges. Det, som svarer til det tydske Ur findes i det danske Aarsag, aarvaagen, Aarfugl, hvori det betegner først, oprindelig o. s. v.; og man kunde altsaa i alt Fald bruge istedet for Urkraft: Aærkraft, i An logie med Aarsag, som svarer til Ursache.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
J F. Cordsens nyligen udgivne Bog om Skrivemaaden i Embedsager, klages (S. 181) med føje over, "at uagtet det Ord Mester *) saa er du dog ikke Mester over Mesterne, sagde Magister Jakob Sperling i Odensee til Borgermester Otte Sneblad sammesteds; thi, som Stiftsprovst ansaae nok Sperling sig for den første Magister i Fyen, naar Borgermesteren derimod kun var den Første over nogle ulærde Borgere. (Jvf. Dr. S. L. Badens Skjemt og Alvor, S. 25.) - Christian den Fjerdes bekiendte Svar til Borgermesteren, at der er ligesaa stor Forskjelpaa Mester for og Mester bag, som paa en Tønde Sild og en Silde-Tønde, viser allerede, hvor meget Værd man endnu i de Dage satte paa Magister= eller Mestertitelen. Men dens Nedværdigelse, især i Tydskland, og den latterlige Laugsstolthed, der udmærkede mange saakaldte Magistere, der betragtede sig selv for ophøiede over andre umagistrerede Medcolleger, ligerviis som de Haandværksvende, der havde reist og forskaffet sig en Kundschafter, ansaae sig for mere end deres ubereiste Medsvende, saa blev det Ord Magister ofte en Gjenstand for Satire, især paa Skuepladsen, og dette har uden Tvivl ikke bidrages er et gammelt, ærværdigt, dansk Ord, ere vi dog nu paa Glid til at miste de fleste af vore Mestere. Vore Snedkermestere have begyndt at være Meubelhandlere, vore Skolemestere, ere blevne Skolelærere eller vel endog Jnstitutforstandere, vore Hørere ere blevne Adjuncter, endog vore gode gamle Degne ere nu Kirkesangere, og Oldermænd ere paa Veie at blive Jnspecteurer. Jsær synes Directeur og Jnspectour at være efter Folks Smag." - Denne Liste kunde endnu forøges med mange flere. Det gode gamle Ord Kræmmer har maattet vige fordet udanske Handler. En Klædekræmmer hedder nu Silke= og Klædehandler, en Hosekræmmer: Strømpehandler. Professionister have ligeledes forandret Endelsen af deres Titel, f. Ex. Kobbersmed er bleven til Kobberfabricant, Guldsmed til Guldarbeider eller Juvelerer, uagtet de fleste Guldsmedde hverken indfatte eller falholde Juveler. Gartnere kalde sig nu Konstgartnere, Dansemestere ville være Danselærere, og Musicanter, Musiklærere. Spillemænd ere blevne til Musicanter, og Hoboister til Spillemænd, Feldtskjærere og Bad skjærere til Chirurger og Amtsbarberere, hvilket sidste Udtryk, naar det tages lige efter Bogstaverne, maatte være det samme som en Barberer, der raserer hele Amtet; at dette hverken er eller kan være Tilfældet, skjønner enhver, der veed hvad det har at betyde, at barbere et heelt Amt. Men Amt skal nok her betyde det samme, som Tilladelsen at holde en offentlig Barbeerstue, det vist District af Staden; det er noget ganske andet end Amt i Amtsforvalter &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Blandt de nye Ord man, efter det Tydske, i den sidste Tid har villet berige os med, hører Udlandet. At man paa Tydsk siger Ausland, er analogne med auslandisch; men da vi ikke sige lidet til, at Ordet maatte vige for Doctor, der befrier den virkelige, fortiente Lærde fra den Spot, Ordet Magister, som man nu eengang, for enkelte Pedanters eller Ufortjentes Skyld, forbandt et pudseerligt Begreb medudlandsk, men udenlandsk, saa kan man heller ikke bruge Udland. Det maatte i alt Fald hedde Udenland. Men vi trænge ikke til dette udanske Ord, da det i de fleste Tilfælde kan gives med udenlands, andre Lande o. s. v. - Treffende er ogsaa i nyere Tider blevet indført istedet forveltruffen. Man siger et veltruffent Portræt, men aldrig et træffende Portræt. Træffende Træk er urigtigt; thi det er Maleren, der træffer Trækkene af den Person, han maler, men ikke Trækkene eller Maleriet, der træffer. En anden Tydskhed, der har indsneget sig i Sproget, er udtale sig, sich ausprechen. At udtale sig er ganske stridende mod Sprogmaaden. Man kan i dets Sted bruge yttrer sig, aabenbarer sig o. s. v. Det Udtryk næsviis og Næsviished maa komme af det latinske naqutus, som foruden næsviis, betyder, vittig, spodsk, ligesom og Nasus betegner Spotten, Satire, spodsk Vittighed. Billedet synes at være taget efter Næsen, fordi denne er det, hvorved Spot, Foragt a. udtrykkes, f. Ex. at slaae Krøller paa Næsen. Lavater har endog paastaaet, at Vittigheden viser sig især paa Nasetippen, og altsaa er beslægtet med Næsvished. Hvorvidt dette er grundet, kon i vore Dage ikke være vanskeligt practisk at overtyde sig om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Om Skrivemaaden i Embedssager, sex Breve, fra en ældre Embedsmand til en Yngre, udgivne ved Frederik Cortsen. XII. 226 S. 8vo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Jndenlandske Efterretninger. Den 4de September holdtes i Rentekammer Collegii Forsamlingssahl Licitation over Leverancen af følgende Partier Kornvarer til Kongelig Tieneste: A. til Søe Etatens Brug i Kjøbenhavn: 5353 Tdr. Rug, 1086 Tdr. sexradet Byg, 1940 Tdr. toradet Byg, 472 Tdr. hvide Erter. B. til Land-Etatens Brødbagning i Danmark: 1. i Kjøb nhavn eller Citadellet Frederikshavn 11000 Tønder Rug, 2, i Helsingøer eller paa Cronborg, Fæstning 1100 dito, 3, i Hillerød 180 dito, 4. paa Hirschholm 100 dito, S. i Nestved 200 dito, 6. i Corsøer 100 dito, 7. i Nyeborg 600 dito, 8, i Odense 400 dito, 9, i Fridericia 500 dito, 10, i Faldstrand 20 dito, 11. i Veile 40 dito, 12. i Randers 250 dito, 13, i Colding 138 Td. 3 Skpr. 3 Fkr. dito. 14. i Ribe 70 Tdr. dito. De gjorte Bud vare saaledes: til Sømagtens Brug i Kjøbenhavn: Rug 17 til 19 Rbdlr. Tønden, sexradet Byg 11 Rbdlr. 2 Mk. til 11 Rbdl. 3 Mk., hvide Ærter 14 Rbdlr.; til Land-Etatens Brødbagning i Helsingøer eller paa Kronborg Fæstning: Rug 18 Rbdlr. 4 Mk. Tønden; i Nestved: dito 16 Rbdlr. 5 Mk.; i Corsøer; dito 17 Rbd. 1 Mk. 8 s.; i Nyborg: dito 18 Rbdlr. 4 Mk.; i Odense, dito 18 Rbdlr. 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
J Cariise Bye, Faxe Herred, fandt i August Maaned d. A. følgende sørgelige Tildragelse Sted: Medens et Barns Forældre og deres Tjenestefolk vare i Marken ved Arbeide, var en aldrende Mand allene hjemme, for at have Tilsyn med Huset, og et 3/4 Aar gammelt Barn, som laae i Vuggen. Nogle Sviin brøde ud af deres Jndelukke og søgte Stuen, hvor Barnet laae. Den gamle Mand var gaaen ud. Et Sviin angreb Barnet, søndersled det, og fortærede det paa en Arm og et Been nær. Man tænke sig hvilket Jndtryk det gjorde paa Barnets Forældre, da den Gamle søgte Marten med disse Levninger, og viiste dem samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Mariboe, den 2den September. Veiret vedbliver endnu at være af og til meget ugunstigt for Høsten. J den senere Tid har det næsten regnet adskillige Gange hver Dag. Rughøsten er for det meste fuldendt. En stor Deel Hvede og Byg er allerede afmeiet. Man befrygter at Ærterne ikke vil opnaae den fuldkomne Modenhed. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte August Maaned, følgende: En Tønde Hvede 24 Rd. En Tønde Rug 15 Rd., En Tønde Byg 10 Rd. En Tønde Havre 5 Rd. 3 Mk. En Tønde hvide Ærter 12 Rd. En Tønde graae Ærter 12 Rd. En Tønde Kartofler 4 Rd. Et Pund røget Flæsk 3 Mk. Et Pund fersk Flæsk 2 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. 8 s. Et Pund Smør 3 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. Et Pund Talg 1 Rd. Et Slagtenød 80 Rd. Et Sviin 40 a 50 Rd. Et Faar 10 Rd. - Alt i Rbp. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Odense, d. 3 September. Kornpriserne begynde nu at stige noget. - Det eneste der kan hielpe Landmændene lidet pog Beneve igien, som er saa følelig paa Knæerne, at Skatter og den høie Folkeløn neppe kan tilveiebringes, hvorfor ogsaa allerede adskillige Forpagtere, og de, der forrente deres Eiendomme, gaae bag af Dandsen. Folkelønnen maae imidlertid dog snart slaae af, da allerede mange gaae ledige, som en Følge af Tidsomstændighederne; skjøndt de hellere, saalænge de endnu have noget at tære af, lægge Hænderne i Skjødet, end de arbeide for ringere Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Ved alle de indtrædende Perioder, under hvilke man, efter gammel Erfaring, skulde have ventet Forandring i Veirliget, er i Aar Forventningen feilslaget. Det ustadige Veirligt vedvarer, endnu, som giør Høsten vanskelig. Skeer nu ingen Forandring ved Fuldmaane, saa er meget at befrygte, at ingen kan ventes førend ved Jerndognet, og bliver endeligen Luften engang renset af den megen Fugtighed og Tordenmulm, der nu har opfyldt den lige siden hiin store Komet 1811 forlod vor Horizont, saa vil Kulden blive følelig. Vi have allerede havt en liden Forsmag derpaa, da i næstforrige Uge indfandt sig nordlige Vinde med saa stærk Nattefrost, at Tøierne vare frosne i Dagningen. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Viborg, d. 2 September. Det gode og fortreffelige Høstveir, varede kun kort. - Dog blev endog her indkjørt Korn. J Fredags begyndte det igjen at regne stærkt, men i Gaar (Søndag) saa stærkt, som det var Tordenskyl. Straaet lider i det mindste meget derved. Havren er endnu ikke moden. Byg kun enkelte Steder her. (Viborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Kjøbenhavns Børs den 6 September. Cours. Hamb. 2 M. 717, a vista 725. Amsterdam 2 M. 660, a vista . London 2 M. - Rbdlr. Spec. 730. - Specier solgtes til 43 a 43 1/2 Rbmk., for Committresedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. 81.: Norske Sedler 42. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Forbudsystemet rammede ikke blot de Riges Luxus, men et stort Antal Artikler, der høre til de første Fornødenheder for de uformuende og næringdrivende Jndbyggere. Uldent og Linned=Tøi, til de arbeidende Classers sædvanlige Klæder, Strømper og alle Slags Varer, der til de laveste Priser leveredes af andre Lande, Jernvarer, Redskaber og Værktøi til de nødvendigste Arbeider, ere uforholdsmæssigen blevne fordyrede. Daglønnens Dyrhed i Frankrig gjorde det umueligt, at forfærdige de Varer, der hidindtil hentedes udenlands fra, til samme lave Priser, og da det forrige billige Kjøb beroede paa Fordeelagtigheden af de Tuskdrivende Egnes topographiske Beliggenhed, paa deres Producter og deres Samfærselsmidler, saa var det ikke mueligt at faae dem, saasnart disse Omstændigheder, ved Douanesystemet være blevne gjorte unyttige. De i de fjerne nordlige Dele af Frankrig forfærdigede Varer kom en Beboer af en sydlig Provinds langt dyrere at staae, end denne kunde forskaffe sig dem fra et tilgrændsende fremmed Land, og Beboerne af en Søstad kunde have mangen udenlandsk Vartartikel for lettere med fremmede Skibe, end naar han vilde lade dem komme landvært, fra de modsatte Grændser af Frankrig. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
De forenede nordamericanske Stater ere atter blevne forøgede med en ny Stat, som bestaar af Districtet Jndiana, imellem Floderne Ohio, Messissippi og Sciote, og de frie Negeres Lande, en Strækning af 21,000 Mile, hvoraf Vandenindtage 4000 M. og hvis Jndbyggeres Tal nu er steget til 90,000 Sjele, blandt hvilke 5000 frie vaabendygtige Mænd. Crondon, 25 Mile fra Staden Louisbourg, i Staten Kentoucki, er bleven bestemt til Regjeringens Sæde. Denne Stat, som skal udgjøre den 18de af de forenede Stater, strækker sig mod Norden til de candiske Søer. Fristaterne have ved den faaet et Bolværk mod det brittiske Nordamerica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Kjøbenhavn, den 6te September. J Torsdags Formiddag, den 29de August, behagede det Deres Majestæter Kongen og Dronningen og Deres Kongelige Høiheder Kronprindsesse Caroline og Prindsesse Wilhelmine at tage det store Kongelige Bibliothek i Ølesyn, og at tilbringe nogle Timer med at besee denne herlige Bogsamlings Locale og Jndretning, og med at lade Sig endeel af de vigtigste Mærkværdigheder og Sieldenheder, i dette rige litterariske Forraad forevise. Fra Bibliothekets øverste Sale behagede det Deres Majestæter og Deres Kongelige Høiheder med følge, at begive Sig ind i det Kongelige Konstkammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Den 31 August ankom Hs. Høihed Prinds Christian med høie Gemalinde, samt Deres Høiheder, Prinds Ferdinand og Prindsesse Juliane, til Sorgenfri. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Rettelse. J forrige Nr., P. 1122, L. 5, istedet forvare inddeelte læs: var inddeelt. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 124.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Ros Gaarde. Trettende Aargang. No. 73. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 September 1816. Dim Danmarks Ophielpning En 23. 18 do.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Danmark er ej noget Fabrikland og vil heller neppe nogensinde vorde. Bestaaer denne Sætning, naar den nøje drøftes, Naar Statistikeren Meusel antager dette som afgjort, da maa enhver give ham Ret: at Danmark ej nu er det; men sørgeligt var det, om det ej nogensinde skulde vorde det. - Det var en saare ubehagelig Udsigt for den danske Stat, om den, i dens nuværende Stilling og Forhold til andre Stater, ej selv kunde bringe det dertil, at den kunde forarbeide og forædle Landets egne Frembringelser; om den stedse skulde hente fra andre Lande, eller rettere, lade sig fra Fremmede bringe mange af sine Fornødenheder, af Ting, som vi selv kunde forarbeide og forædle hjemme; om vi ingen Udsigt havde til, at vi i Fremtiden kunde spare at sende vore Penge eller Frembringelser af Penges Sølv værd til Udlandet for at faae det, vi selv i Landet kunde frembringe; om denne Hovedaarsag til vor stigende Cours ej i Tiden kunde hæves; om vi tej kunde bringe vor Cours i et bedre Forhold ved gode Jndustrie= og Fabrikanstalter, til Forarbeidelsen af vore Fornødenheder; om vi ei kunde lære at indskrænke os saaledes i Brugen af fremmede Overdaadighedsartikler, at vi ansaae det for en Ære, til at bære andet i Tiden, end hvad Landet selv frembringer, forædler eller forarbeider. - Vel kan det ikke nægtes, at Landets Beskaffenhed og Beliggenhed synes at have bestemt Danmark til Agerdyrkning, Skibsfart og Handel, men mon ikke Fabrikernes Gang meget vel dermed kan forenes, naar Landets Folkemængde tiltager i den Grad, at der bliver arbeidende Hænder nok til alle Dele, og naar de nødvendige Maschiner sættes i Gang for at erstatte Mangelen paa Arbeidere, naar man indbød, til at boesætte sig paa de danske Sletter, Fremmede, som, ved deres Jndsigter og Færdigheder, kunde sætte Tingene i Gang, og lære Danske at Fabriker kunde trives vel paa dansk Grund, og lykkes under vor Himmelegn, Jeg mener ei Vi behøve at besvare disse Spørgsmaale benægtende, og vil det glæde mig saare meget, om det kan lykkes mig at vække Mænd, som har mere Tid, Jndsigt og Kraft at opofre til Drøftelsen af denne i mine Tanker saa vigtige Materie. Unægteligt er det, at Danmark kjøber det af Fremmede, som det selv kan frembringe; det er uden for al Tvivl, at det ei endnu har lært at undvære, hvad det bør undvære.