Norske Intelligenssedler, 1775-04-26
Under 6te hujus har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at rescribere mig saaledes: Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Eftersom Du, under 4de Martii nestafvigt, allerunderdanigst haver forestillet, at Du, for at sette Oberformynderierne paa Landet, paa en vis og staaende Fod, saavel til de Umyndiges som Værgernes Sikkerhed, haver fra samtlige Amtmænd udi det Dig anbetroede Aggershuus Stift og Sorenskriverne i Aggershuus Amt indhæntet Deres Betænkning, hvorvidt det paa Din herom gjorte Forestilling for Bergens Stift ergangne Rescript, af 9de Decembris 1773 kunde være passeligt i Aggershuus Stift eller ikke, og deraf er fornummen, at de Fleeste ere enige i dets Nytte, om det der i Stiftet blev indført, hvorfor Du derhos allerunderdanigst har begjert, at berørte befaling til Aggershuus Stift maatte vorde extenderet; Saa give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi over alt paa Landet udi Aggershuus Stift allernaadigst ville indtil videre have anordnet: 1.) Att, naar paa et Skifte nogen Umyndig tilfalder i Arv 200 Rigsdaler eller derover, skal det ham tilloddede Løsøre ufortøvet, i Følge de derom udgangne Anordninger, gjøres i Penge, og med det Øvrige udsættes paa Rente, da et Barn paa Landet vel for Renten deraf kan underholdes; men, naar Arven maatte være ringere, maae Løsøret overlades til Brug til den, som forsørger Barnet, imod at Han intet deraf afhænder, og for de Creature, som blive bortsolgte eller bortdøe, erstatter deres Værd. 2.) Samtlige Værger skal Aarlig, paa en vis af Sorenskriveren, med Amtmandens Approbation, fastsatt Tiid, møde, for at aflægge Regnskab for deres Værgemaal, under 2 Lod Sølvs Straf, som ved Udpandtning maae inddrives hos hver en, som udebliver, alt i Overeensstæmmelse med Lovens 2den Bogs 9de Capitels 7de Articul, og, naar saadant Aarlig skeer, skal Overformynderne være fri for at svare til det betroede Løsøre, som fra den ene Samling til den anden kunde være bortkommen, imod at de strax søge at giøre sig betalt, saavidt mueligt, hos Værgen for det Afhændede, og overlade siden den Umyndige til en meere sikker og vederhæftig Værge. 3.) Paa det at der kand haves den fornødne Oplysning om Børne midlernes Tilstand, samt Efterretning om Afleveringen fra den ene Betient til den anden, ville Vi, at der skal indføres authoriserede Protocoller (dog uden dertil at bruges stemplet Papiir, hvorfra Vi ville have Betienterne forskaanede) hvorudi skal anføres de Umyndiges Arvemidler, de Stæder hvor Pengene ere udestaaende, de Værger, som dem beskikkes, og den Forandring, som formedelst Afkald eller andre tilstødende Hændelser aarlig forekomme, hvilke Protocoller bestandig skal være tilstæde til Eftersyn af Amtmanden ved Tingene, naar han der møder, og, naar de ere fuldskrevne, og de derudi indførte Børnemidler ere udbetalte eller derfor gjort Rigtighed, skal de indsendes til Amtet for i Archivet at bevares. 4.) Jntet Skjøde, Jndførsels-Forretning eller Pandte-Obligation, maa i Retten til Publication antages, uden foregaaende Paategning af Overformynderne, om hvad Børnemidler hos forrige Eier eller Debitor indestaae, hvilke da hos Skyldneren skal være prioriterede fremfor den seenere Jndførsel og Pandteforskrivelse, og uden foregaaende Rigtigheds Aflæggelse for de betroede Børnemidler, og 5te) maae ingen Lejlænding, eller Forpagter afstaae, udsiges eller udkastes fra sin Bøxel og Leyemaal, uden at samme i Forveien anmeldes for Overformynderen til Rigtigheds Erholdelse for betroede Børnepenge, og skulle Jorddrotten herimod forsee sig, bør han derfor selv blive ansvarlig, saa maae og ingen Bygsel-Seddel, forinden saadan Paategning af Overformynderen, som det aldeles skal være forbudt, nogen Betaling derfor at tage, antages til Tinglysning. Thi bliver denne Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Resolution og befaling, foruden at være Vedkommende communiceret, herved udi de trykte Jntelligenz-Sedler til Alle og Enhvers Efterretning bekjendtgjort. Christiania, den 25de Aprilis, 1775. Levetzau. Eendeel af De som have erklæret sig at ville assurere Deres Gaarde i denne Byes Brand-Cassa og derfor ei ere medtagne udi den efter Forordningen af 18 Aug. 1767 oprettede almindelige Brand-Cassa, have ej endnu, efter de mange skeede Anmodninger, efterkommet Deres Vedtagelse, eller taget Policer og betalt Jndskuder med Præmier. De bliver altsaa herved for sidste Gang derom anmodede. End videre advares De Jnteressentere som skylder forfaldne Renter og Præmier, uopholdelig at betale samme til Madame Hassing som Casserer, saafremt Capitalerne ej skal blive inddrevne og Udpandtning for Præmierne paafølge. Brand-Assurance-Contoiret udi Christiania den 11 April 1775. German. Frans Gottlieb Wolff. Bendsen. Brand-Assurance-Cassen er deels ved Skifter og deels ved Jndførsler bleven udlagt og ejende disse Gaarde, som ved de afholdte Auctioner ej ere blevne solgte: 1) Afgangne Johannes Pedersen Snedkers forrige Gaard beliggende i Fierdingen. 2) Afgangne Procurator Holstes. 3) Søren Dahls. 4) Ole Kieldsens. Afgangne Hr. Johan Cornisches. 6) Peder Haavelsruds. 7) Afgangne Ole Larsen Ulvens. 8) Hans Jacobsen Næses. 9) Anders Henrichsens. 10) Afgangne Amund Sørensens. Vil nogen kiøbe disse Gaarde, kan den største Deel af Kiøbe-Summerne blive staaende mod Forsikkring i Gaarden, og om Prisen accorderes ved Bogholder-Contoiret hos Madame Hassing, eller med os som Directeurer. Brand-Assurance-Contoiret udi Christiania den 11 April 1775. Bendsen. German. Frans Gottlieb Wolff.