JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-08
Nürnberg d. 18 Maji. Dalde Russ. Preuss. Tropper iværksatte i en Tid af 3 Timer deres Tilbagetog over Broen i Dresden, saa forlode Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen d. 8de Maji denne Stad. Endnu om Morgenen drog et stort Antal Tropper af begge disse Nationer, deels over Dresdner Broen, deels over Skibe broen, der en Fjerdingvei, paa hiin Side denne Stad var slaaet over Elben, og hvorved man havde forbunden en Broskandse. Under Broen havde man lagt Ho og Halm, og Kl. 10 stak man den i Brand. Granater og Krudt, som man havde kommet deriblandt, forøgede Jlden, og i kortere Tid end et Qvarteer var Alting tilintetgjort. Henimod Middag rykkede de første Franske Tropper indi Dresden. Et andet Corps drog mod Skibsbroen. Efterat der var skeet nogle Skud, trak Russerne sig tilbage over Skibsbroen, og stak samme i Brand. Brændende drev Skibsbroen ad Elben ned til ad Steenbroen, hvor der brændte aldeles op og ydede et ligesaa frygteligt som paafaldende Skuespil. Efterat Keiser Napoleon havde holdt sit høitidelige Jndtog i Staden, og var taget ind i Slottet, lod han næste Dag slaae en Skibsbro ved Priesnitz- og det kom nu til en leveside Fægtning. Russerne fyrede hele Dagen gjennem hend den Kant, hvor Slottet ligger, og de Franske besvarede Jlden. Efterat Russerne d. 10 om Morgenen havde forladt Neustadt og Eldbredden, betjente adskillige Regimenter sig af Stiger, for indtil Broen var istandsat, at komme i Neustadt, som de ogsaa besatte. Den Bro, Keiser Napoleon lod opslaae, var færdig i kortere Tid end 8 Timer. "Frad. 11te Kl. 10 om Morgenen af denlede nu det Franske Cavallerie, Jnfanterie og Artillerie til langt ud paa Natten. Keiseren blev fra Kl. 10 om Morgenen, til Kl. 8 om Aftenen paa Broen, for at lade Tropperne defilere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-08
Wien d. 25. Maji. Ved et Keis. Patent er nu de nærmere Bestemmelser af Patentet angaaende Udfærdigelsen af Anticipationsbeviser for 45 Millioner Gylden fastsatte. De skulde lyde paa 20, 10, 5 og 2 Gylden. Hvo, som angiver nogen, der har eftergjort eller forfalsket saadanne Beviser loves en Belønning af 10,000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-08
Merk) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdommerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 4 Rbdlr. 48 s. Abp. aarlig. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 1 Rbdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 124.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Forene Tiende Aargang. No. 47. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 12 Junii 1818. En underlig Drom. (Slutning.) Jeg saae derefter paa lignende Maade de fleste bekiendte Nationer fremstille sig. Rom i Ciceros og Tucitus's Dage, Engeland Humes og Shakespeates, Tydskland i Schrlers og Kants, og flere Nationer strede med hinanden om Prisen i en ædel Veltalenhed, henvendt til Menneskerettighedernes og alt det Godes og Skjønnes Forsvar og Hævd, i den guddommelige Skialdrekunst, og i en ophøiet Viisdomsgranskning, som, efter at have jaget Fordom og Overtroes Spøgelser paa Flugt, arbeider utrættelig paa at opløse, saavidt Støvet formaaer, den utallige, for Livet og Evigheden lige vigtige Gaader, som Naturen og Mennesket selv giver Mennesket, og hvis Eftersøgen udgjør dets Adel. Efter alt dette syntes det mig endelig, at mit kjære Fædreland i det nittende Aarhundrede begyndte at fremstille sig ved sine Repræsentanter. Jeg saae da en Skare af Mænd komme slæbende med en uoverseelig Hob af hullede Pandeskaller, rustet Jern, raadne Træpinde, brukne Søm, revnede Kasseroller, Glasstumper, Hesteske, Flintestene &c. &c. &c. a., hvilket de bragte med Triumf. og Jubel hen for Dommerens Trone. Jeg blev nu ikke lidet glad ved at see mine gamle Kiendinger igjen, der forekom mig aldeles, som jeg var hjemme og slet ikke opstanden, og Blodet oplivede sig i alle mine Aarer. Jeg fornam nu og, at hvad jeg saae for mine Øine, var den vetrenommerte Videnskab, som jeg meget vel kjendte, nemlig den at rage i Jorden efter gamle Laser af fortraadnede Forfædre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
(Jndsendt.) ved Bekostninger eller Fare forbundne Midler have vi for alle physiske Onder. Nogle af mine Bekjendtere – aldrende Folk – kostede Ligtornenes Skjæren Livet, af andre loge Markskrigere Penge uden at hielpe dem. Her er et sikkert Middel, som koster lidet og ikke er forbunden med mindste Fare. - Man skjære af Gummigelasticum runde Skiver, med en Aabning eller et Hul i Midten af samme Størrelse som den Ligtorn, den skal anbringes paa. Randen omkring dette Hul bliver omtrent to Linier bred. Man lægge disse Skiver paa, uden at binde dem fast, og trække Strømpen, derover. En let Klæbrighed, som Gummiet har ved sig, holder samme fast lige saa snart det bliver varmt. Ved denne Varme bliver ogsaa Stoffet særdeles blødt og lindt, og strax naar det lægger paa vil Smerten i Ligtornen allerede ophøre, da Randen af Skiven forebygger Skoens Trykning og den lidende Deel beskyttes. Under denne Beskyttelse vil Ligtornen snart hæve sig og sætte et bestandig haardere Horn paa sig. Skulde det blive saa høit, som Skiven er tyk, saa maa man gjøre en ny og tykkere Skive. Men man vogte sig meget for at afrive dette Horn, og endnu mere for at afskjære det; thi det vilde være den fuldkomne Forhindring af Udvexten, og det falder desuden i en Tid af 4 til 8 Uger af sig selv af, og der bliver intet Spor af Ligtornen mere tilbage. Ligtornenes forskjellige Steder kræve en forskjellig Behandling: Hvor de ligge plat, der tage man først tyndere Skiver, paa det Udvexten gaaer i Veiret og Skiven faaer Fasthed. Paa Ledemodenesvirker Skiven meget beqvemt, ligesom og imellem Tæerne og under Fodsaalerne, Vanskeligst ere Spidserne af Tæerne. Man søge i dette Tilfælde li at faae Gummi elasticum af samme Form som Fingeren paa en Handske, og gjøre Aabning paa det tilbørlige Sted. se Æg til at klare Viin med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Efter Franske Oeconomers Beregning forbruger Bourdeaux alene aarligen over 14 Millioner Høystæg til dermed at klare Viin. Enhver Tønde Viin behøver 50 til 60 Æg. Da endeel Viin klares flere Gange, og mange Vine igjen i 3die og 4de Aar, saa er det sandsynligt, at ogsaa andre Landes Viinhandlere gjøre eller kunde med Fordeel gjøre stor Forbrug af Æg. Hvor mange Høns behøves til saa stort Forbrug? - Her tilbyder sig naturligen den Tanke, at mange Søe= og Strandfugles Æg - i det mindste til dette Brug maae være lige saa gode, som Honsræg, – hvor stor kunde Fordelen da vel ikke være, at samle dem og bringe dem til Torv, Mange Ænder og andre Søesligle bedække ei allene Udverne i Norge, men der gives Holme i Danmarks Vande, der have lige Overflødighed af Æg - til liden eller ingen Nytte for Eieren, fordi man ikke veed, hvorledes de kunne anvendes paa den fordeelagtigste Maade. Gid. Nogen, der har Leilighed dertil, vilde gjør Forsøg med at samle dem og føre dem til Torv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
J Holland samler man Vibeæg, der for deres Fedme endog foretrækkes Honseæg til Spiisning og Madlavning. Man betegner de Æg, der forefindes i Reden, naar den først opdages, naar man er uvis om de ere friske. Hver anden Dag eftersees Reden, og de ny tilkommende Æg tages bort; en lignende Opmærksomhed i sikkre for, at ingen andre end nyslagte kunde blive sankede. Efter Hand. Tid.) Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Placat, som bestemmer, hvorledes de før Forordningen af 6te Januar d. A. paaløbne eller forfaldne Renter af Copitaler, der ere omskrevne til Rigsbankpenge, skulle beregnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Hans Majestæt Kongen har, under 1ste denne Maaned, behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at alle Renter, som, i Fal ge Forskrivningernes Jndhold, ere forfaldne tiler forfalde til Udbetaling efter de i §. 11 af Vor Forordning af 5te Januar dette Aar bestemte Terminer, skulle erlægges og betales efter den bemeldte Vor Forordning tilføiede Tabel Litr. 1, beregnede fra den næst foregaaende 11te December 1812. eller senere speciel stipulerede Renteforfalds Termin; derimod skulle alle Rentebetalinger, som ere forfaldne førend de i §. 11 bestemte Terminer, behandles efter fornævnte Vor Forordnings 31te §. Hvilket kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Det Kongelige Danske Cancellie, den 2den Junii Placat, angaaende Bespiisningspenge for adskillige Militaire. Hans Majestæt Kongen har, under 7de d. M., behaget allernaadigst at resolvere: at de 6 Sk. Bespiisningspenge, hvoraf de 2 Sk. med nu afvigte April Maaneds Udgang skulde ophøre, fremdeles maae vedblive i indeværende Aars Sommermaaneder, for samtlige Underofficierer, Spillemand, og Gemene, saavel i Kjøbenhavn, Helsingøer og Cronborgs Garnisoner, som og overalt i Sielland, og paa Øerne." Hvilken allerhøieste Resolution herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. - Det Kongelige Danske Cancellie, den 18de Maji 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
For Cancelliet er andraget, at en Mand ved Contract af 22 Januar f. A. af sin Vert leiede sine iboede Værelser fra Paaskeflyttetid 1812 til Michaelis 1814 for den aarlige Leie 1300 Rd. Courant, hvorpaa han strax udbetalte et heelt Aars Leie, fra Paaske 7312 til Paaskee 1813, samt at han derefter den 24 November 1812 indgik en ny Contract, hvorved Leien fra Paaskee 1813 blev forholet til 1500 Rd. og Leien atter blev forudbetalt for et heelt Aer, fra Paaskee 1813 af at regne. Da Værten nu, paa Grund af Forordningen 8 Januar sidstleden 5. 39, har forlangt et Tillæg i Leien for de 6 Maaneder fr., Michaelis 1812 til Paaske 1813, samt for Adre fra Paaske 1813 til samme Tid 1814, saa har Leieren forespurgt, hvorvidt han til denne Paastand maatte være berettiget, saavelsom om den betingede Leie herefter vil blive at beregur i Rigsbankpenge efter den tidligere Contract af 24 Jan. f. A. eller efter den senere af 24 Nov. næstefter. Collegiet har derpaa svaret, at, da den allerhøistbemældte Forordnings §. 39 saalidet som nogen anden Bestemmelse i Samme angaaer Fordringer, som allerede ved Betaling ere endeligen afgjorte, saa skjønnes det ikke, at Leieren kan være pligtig tilat til vare Huuseieren ded af ham paastaaede Tillæg, og dette saa meget mindre, som han desuden har betalt den betingede Leie under samme Penge værdie, som hvorunder den var contraheret. Betræffende det andet fremsatte Spørgsmaal, da holder Cancelliet for, at den ældre Contract af 22, Jan. 1812 maa fra sidstafvigte Flyttedag af ansees ophævet, ved den Yngre af 24 Novbr. f. A. Dog vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Sag afgjøre ved Domstolene, saafremt de heller maatte ønske Saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
En Procurator har for Encelliet andraget, at en Forpagter i Aaret 1804 forpagtede en Gaard paa 12 Aar fra 1 Mai 1805 af at regne imod en aarlig Afgift af 7000 Rdlr.; dog forbeholdt begge Parter sig Ret til fra 1ste Mai 1810 med 1 Aars Varsel at opsige Contracten. Under 24 Juni 1802 indgik Contrahenterne en ny Contract, hvorved Forpagtnings Afgiften, fra 11te Juni 181 L af, forhøiedes til 8000 Rd. og nogle andre Forandringer ved den tidligere Contract fastsattes, hvorimod Parterne renoncerede paa den dem tilkommende Ret til at opsige Contracten, saa at denne ubetinget skulde vedblive i det fastsatte Tidsrum af 12 Aar fra 1 Mai 1805 af at regne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Da denne Forpagtnings Afgift nu i følge Forordn. af 5 Jan. sidstleden §. 39 skal gaae over til Rigsbankpenge, saa har han forespurgt, om dette bør skee efter den ældre eller efter den senere Cantracts Datum. Collegiet har derpaa svaret, at det efter Omstændighederne ikke skjønner rettere, end at Reductionen til Rigsbankpenge bør skee efter den sidst afsluttede Contracts Datum, da denne er den eneste Regel for Parternes gjensidige Forhold, uden at den ældre Contract kan komme i Betragtning. Analogien af Forordningens §. 23 sidste Membrum skjønner Man nemlig ikke der at være anvendelig, efterdi Parterne ved den stiske Contract slutning havde frie Hænder til at fornye sig om en saadan Afgift, som de efter Pengenes da gjældende Værd og de øvrige Conjuncturer fandt passende, hvorimod den Creditor, de for en forhen entraheret Sield har modtaget en ny Forskrivning, et kunde have betinget sig mere end Noninal=Beløbet af den oprindelige Forpligtelse, skjønt dette ikke sparede til den af ham givne Valuta, der udgjorde Grunden til Debitors Forpligtelse. Dog vil det afhænge af Vedkommende at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de hellere maatte ønske Saadant. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
J Trondhjems Avis læses følgende: Siden November Maaned f. A. er for Kongelig Regning afsendt til Trondhjems Stifts Forsyning circa 60000 Tønder Korn, hvoraf til denne Tid kun ere ankomne noget over 12000 Tønder; desuden er i dette Aar for partikulair Regning hidbragt omtrent 14000 Tønder Kornvare. Christiansand. (Skrevet i Aaret 1806.)(Fortsat, see No. 46.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Postefterretninger. Frankfurt, d. 24 Mai. Den herværende Avis indeholder følgende Hs. Majestæt de Franskes Keisers, Jtaliens Konges Tale til Magistraten i Dresden ved Kongen af Sachsens høitidelige Jndtog i sin Residents d. 12 Mai. Øvrighedspersoner. Else Eders Konge, seer i ham Ssens Befrier, var han ikke blevet sit Løfte tro, havde han ikke været en god Alliered, havde han overgaaet til Lysserne og Preusserne, saa var Sachsen forloret, jeg havde behandler det, som et erobret Land. M. Armee vil blot gaae igjennem og J skulle snart befries fra de Byrder J bære. Jeg vil forsvare og beskytte Sachsen mod alle dens Fiender. Samb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Augsburg d. 18 Mai. Jgaar mældte man os en forestaaende Gjennemmarsch af 16000 M. Jtalienske Tropper. Man tæller deriblandt endeel skjønne Regimenter Cavallerie. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Hamborg d. 8 Junii. Prindsen af Emahl, Gener. Gouverneur over den 32te Militair=Division, har, efter Keiserens Befaling, udstedt et Decret af følgende Jndhold: Staden Hamborg paalægges som Straf en overordentlig Skat af 49 Millioner, hvis hele Beløb maa være erlagt inden en Maaned, hvilket tager sin Begyndelse fra 16de d. M. af. Betalingen skeer i sex Dele, og alle disse Terminer maa strængeligen holdes. De tre første Sjettedele maa erlægges i rede Penge; de tre andre Sjettedele kunne betales i Vexler paa Paris, tre Maaneder fra Dato. Der udnævnes reparterende Commissairer, der især skulle paalægge dem denne Skat, der ved frivillige Bidrag eller ved andre Gierninger have deeltaget i de Oprørs handlinger, der ere forefaldte siden d. 24de Febr. 1813. J Tilfælde af Jkke-Betaling skulle de bevægelige og ubrvægelige Eiendomme af hvilket som helst Slags belægges med Beslag og hefte for hele den paalagde Sums Beløb, uden Præjudice for personlig Forfølgelse. Haandværksfolk og Dagleiere skulle være befriede for denne Skat, ligesom og Konstnere og Haandværksmestere, som ikke betale et Paten paa 24 Franker og derunder, skulle være fritagne for denne Skat, med mindre at ikke deres Opførsel eller Formue foranlediger nogen Taxation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
De efter disse Grundsætninger fastsatte Roller skulle sendes af Mairen til Præfecten, som, efterat han har undersøgt og i fornødent Tilfælde rectificeret dem, bringe dem i Udøvelse og overgive dem til Gener. Cassereren, som det er overdraget at sikkre og stadfæste sammes Oppebærelse. Til den Ende er Gener: Cassereren befuldmægtiget at bruge Tvangsmidler, og selv Militair Execution. - Ved et andet Decret af J. D. har Prindsen af Schmahl udnævnt til dette Paalægs Ligning 7 Commissairer, og Auditeur d'Arlincourt til Regjeringscommissair, ved benævnte Commission. (Efter Hamb. C.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Paris d. 30 Maji. Moniteuren indeholder Efterretninger om de d. 19de, 20de, 21de og 22de ved Armeen forefaldne Begivenheder. Aarsagen til at Slaget ved Lützen blev tadt tilskrev Keiser Alexander og Kongen af Preussen de af deres Generaler i Directionen af de combinerede Tropper begangne Feil, og især de Vanskeligheder, der ere forbundne med den offensive Bevægelse af 160 til 180,000 Mand. De besluttede at tage Stillingen ved Bantzen og Hochkirchen, at oppebie alle de Forstærkninger, som de saae i Møde fra Weichsel, og fra andre i Ryggen liggende Puncter, som at ført til denne Position alle Konstens Midler, og her at forsøge et nyt Slag, som, efter al Sandsynlighed tykdes dem gunstige. Hert. af Tarent, der commanderede det 11te Corps, var d. 15de afgaaet fra Bischofswerder, og befandt sig d. 15de som Aftenen et Canonskud fra Bantzen, hvor han recognescerede hele den fiendtlige Armee. Han tog Position. Fra dette Øieblik af rykkede den Franske Armees Corps frem mod Banken. Keiseren afgik d. 18de fra Dresden, havde Natteleie i Har ta, og ankom Kl. 10 om Morgenen for Bautzen. Hele Dagen anvendtes til at recognesere Fiendens Stillinger. Man erfarede, at det Russ. Corps under Barelay de Tolly, Langeovn og v. Satz, og det Preuss. Corps under v. Kleist var stødt til den combinerede Armee, og at dens Styrke kunde anslaaes fra 150 til 160,000 M. Da Fienden saae sin høire Fløi omringet, saa trak han sig tilbage, og hans Tilbagetog blev snart til Flugt. - Da Kl. 7 om Aftenen Stormarschal Hert. af Friaul befandt sig paa en liden Høi, og talede med Hert. af Treviso (Mortier) og Gener. Kirgener, som alle tre vare temmelig langt borte fra Jlden, streifede en af Fiendens sidste Kugler nær forbi Hert. af Treviso, aabnede Underlivet paa Stormarschallen, og strakte Gener. Kirgener død til Jorden. Keiseren besøgte Hertugen af Friaul. Han fandt ham ved sine fulde Sandser og ganske rolig. Hertugen, trykkede Keiserens Haand, som han lagde til sine Løber. "Mit hele Liv, sagde han, har været Deres Tjeneste helliget, og jeg beklager samme kun i Henseende til den Nytte, det endnu kunde havt for Dem. "Duroe, sagde Keiseren til hamder gives endnu et Liv efter dette. Det er der Dekan vente mig og hvor vi sees igjen." – "Ja Sire, dette vil først skee om 30 Aar, naar Dehar seiret over Deres Fiender og opfyldt alle Frankriges Forhaabninger." (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Hamb. Correspondent indeholder en udførlig Efterretning om Slaget ved Lützen (som skal leveres fuldstændig i næste No.). Paa Fransk Side var Taber 10,000 Døde og Saarede; Fiendens Tab anslaas til 25 a 30,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
16, 338 er idag i Hagesoldsom
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Jndene og udenlandske Efterretninger. ran,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Jndenlandske Efterretninger. En Mand har for Cancelliet andraget, at det ved en af ham under 2 Febr. 1812 om et Huus oprettet Kjøbecontract bleve bestemt, at 2de Leiere skulde fra Paaske Flyttetid 1812 af at regne, mod den vis aarlig Leie, beholde de Etager, de der havde til Beboelse, den enogi 182 den anden i 1 Aar. hvorhos han forbeholdt sig paa stemplet Papiir at opsætte Contracterns, som det paa i sin Tid af Vedkommende skulde underskrives. Da-Contra terne, formedelst tilfældige Omstændigheder, først bleve skrevne og underskrevne, den 24 og 25 Junii 1812, har han nu i Anledning af Fr. 8 Jan. sidstl., forespurgt, om den betingede Leie bør beregnes i Abpenge efter Kjøbecontracternes eller efter de senere underskrevne Leiscontracters Datum, Cancelliet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rette ere, end at de omspurgte Leiecontracter, efter allerhøistbemeldte Forordn. Grundsætninger og in Specie i Analogie af. §. 23, sidste Membrum, bør hav samme Virkning, som om de vare indgaaede under Febr. 1812. Jøvrigt lodet afhænge af Vedkommende, at inden disse Qvæstioner afgjøre ved som vise, 28 August og Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
En Sognepræst har hos Cancelliet forespurgt: 1) om Smaarenten, der i det mindste i 40 Aar af de fleste Gaarde i de ham betroede Sogne er betalt med 1 Mk. D., C. pr. Tønde Hartkorn, nu bør betales med I. Mk. Rbd.; 2) hvorledes der, skal forholdes med Dagsgierningspenge af jordløse Huusmænd, samt 3 hvorledes Qvægtienden, der hidtil er svaret med 10 s. D. C. for et Fol, 8 s. aften Kalv og en Bistede og 3 s. af et Lam, nu bør erlægges i Rup. - Collegiet har derpaa svaret til 1) at, dersom Kaldet fra Arilds Tid har nydt List. pr. Tønde Hartkorn i Smaarente, bør denne i Overeensstemmelse med Forordn. 6te Jan. d. A. 6743, sammenholdt med dens 6 s. og Fdn. 29 Dec. 1721 udredes med ligesaa meget i Rbp. S. V.; til 2) at den ved Placat af 20 Martii, 1801 og Fd. 8 Jan. §. 6 B. bestemte Erstatning for Høstdagergaaer ligeledes, efter Fr. 5 Jan. d. A. 43 og 6, over til Rbd. S. V.; til 3) at det samme gielder om den ved Fon, 7 April 1740. og Fdn. 5 Jan. 1810, §. 6 bestemte Betaling for Qvægtiende. (S. B.) 191 af Taarn, Ager Cancellie=Patent, angaaende Jurisdiktionen i Henseende til det, der forefalder paa den Slesvig=Holstenske Kanals Strøm. For at tilveiebringe eensformig Behandling og Afgjørelse ved Retterne i Henseende til det, der maatte forefalde paa den Slesvig=Holstenske Kanals Strøm, har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at befale følgende nærmere Bestemmelser, affede i Cancellie=Patentet af 6te May 1797 indeholdte Forskrivter om Jurisdiktionen over Kana H. I. J alle Sager, som foranlediges ved len.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
det, der maatte forefalde paa den Slesvig=Holstenske Kanals Strøm, skal for Eftertiden den Kongelige Slesvigske Over=Ret være første og eneste Jnstants. §. 2. Ved Behandlingen og Pa kjendelsen af disse Sager skulle allene de for Hertugdommet Slesvig gieldende Love komme til Anvendelse. - §. 3. Jøvrigt skal det i alle Henseender forblive ved Vestemmelserne i Cancellie Patentet af 6te May 1727. Forestaaende allerhøieste Befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig. Efterlevelse. Det Kongelige Slesvig=Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 5te Junii 1818.