Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-06-01
Den 27 Junii udgav Rector Regiæ Universitatis Hafniensis PETRUS HORREBOW Medic. & Philos. Doct. Astron. & Mathem. P. P. C. Adsessor Consistorii, Hafniens. Paris. Berol. Societatum Scientiarum Membrum et lærd og ziirligt Programma, hvorved han inviterede alle Lærde Patrioter til at høre en Oration som af Hr. Justitz-Raad og Professor THESTRUI skulde holdes paa det øverste Auditorio Dagen derefter, da en Deel Candidati skulde creeres til Philosophia Baccalaurei. Hans Kongel. Majestæt haver Allern, resolveret, Deres Armee udi Norge ufortøved paa følgende Maade at lade augmentere: 1) Skal der oprettes et saa kaldet Fyr-Røhrer eller Skieløber=Corps, bestaaende af 600 Mænd, og inddeelt udi 6 Compagnier a 1000 Mænd, som alle med behørige Ober og Under-Officierer skal forsynes. 2) Skal hvert af de der værende 3de Dragon-Regimenter forstærkes med 240 Mænd, inddeelt i 2de Compagnier a 120 Mænd, og ligeledes med fornødne Ober= og Under Officierer forsynes. 3) Skal hvert af de der værende 13 National Jnfanterie-Regimenter, med 1 Bataillon paa 600 Mænd forøges, og i 4 Compagnier a 150 Mænd inddeeles, og alle med erforderlige Ober- og Under-Officierer forsynes, Altsaa beløber denne ved den Norske Armee foretagende Augmentation, Ober- og Under Officierer uberegnede, sig i alt til 9120 Mænd, nemlig: Fyr-Røyrer eller Skieløber-Corps 600 Mænd. 6 Dragon For Junii Maaned Aar 1747. gon-Compagnier a 1200 Mænd er 720 Mænd, 52 National Jnfanterie-Compagnier a 150 Mænd er 7800 Mænd Summe. 9120 Mænd. En Tale, som den Franske Hertug af Boufleurs, hvilken Hans Allerchristeligste Majestæt havde sendt over til Genua med en stor Succurs, haver ved sin første Audience holdet for Dogen og Senatet sammestæds den 2 Maji. den mægtigste og udi sine Forbindelses Løfter oprigtigste Monarch i heele Europa haver sendt mig hid, for at tage Deel udi Eders Besværligheder og Berømmelse. Han haver befalet mig at declarere Eder, at Han haver besluttet, at forskaffe denne Ædelmodige Republiqve, i hvad det end skal koste, sin forrige Glands og Frihed igien, hvilken endogsaa de allerbarbareste Nationer skulde skamme sig ved at nægte og forholde dem. J Deres Ulykke mærker jeg dette, som den største Fordeel, at de klogeste Parthier have foreenet sig til at følge den fornuftigste Politiqve. J Sandhed, om Deres Fiender vilde foreslaae dem en til udvortes Anseelse meget fordeelagtig Capitulation, hvad Fortrolighed kunde de vel have til en Puissance, som haver fast besluttet at bringe dem under Aaget, En Magt, som haver confisqveret og ødelagt Eders Gods, og vildet bringe Eder udi det haardeste Slaverie. Ved deres General have de truet Eder med den allerskammeligste Straf, dog have de endnu ikke kunde, berøve Eders Ære og Frihed. Disse gode Ting som ere Tusinde Gange kostbarere end Livet, ere endnu i Eders Magt. J have Eder selv at takke for den lykkelige Revolution, som haver forekommet Eders Allieredes Succurs. Det er denne Durchlauchtige Republiqve, som i vore Tider ligne og efterfølger det gamle Rom og dens Senat, hvilke ikke lod Deres tappere Mod falde, endskiønt de faae En Hannibal med sin Seyerige Armee uden forStadens Muure. Lader dog aldrig Eders sande Jnteresse komme Eder af Øyne Paa den ene Side er Skam og Trældom, paa den anden Ære og Frihed. Forsagt, lader os sætte vores Haab til Guds Forsyn, som haver en Afskye til ald Tyranie. J have allerede seet saa kiendelige Prøver paa samme, at J ikke have Aarsag til at tvivle, at den jo fremdeeles vil understøtte Eders Foretagende sig Fædderne landets Forsvar. Tiden er kostbar, vi maae bruge den til at raadslaa med hinanden hvorledes vi best skal forsvare og og giøre Fienden Afbræk Avertissement.