JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-04-15
Mandagen den 29de Artil en blande Dage, især a. ne, alig Redskaber af 2 anshavns Sal. Han hade en Balande, med dennesendesen. vendels Paa til Kane, da Smed eet Han taler, Tommer til 2de Baller, et naal maal og immen gat. Stian Sanginthaden maner, og handte Datterdi Staten. te Maade aar det solland. Endeel gaar en sam, bestaaende af 2 Stkr. Engene. en Stkt. Den, plettet de ere, og Steen. serlam, som stedse Amtinen den agte Martine, og Stedensgannandes Stamhuset Lagener, at Mangel paa antaget Bud, er reiste sig af det søger uddagsaa alledertsolgt i blider nu atter sonens Log der gaaran de Danserindener at saa læstes Løverdagen den 2den: førstkommende, som stormgade lide sit til og Anleng til hausen Til og Sted de Landevende de behage atmanden. Mandagen den 20de April førstemmed al 9, bliver be end maat holde osenan Auction paa Postgaarden i Ring. sted, overen en Kobber, Messing, Tin, Jmang, Linnet, Sengeklæder, Sangen der, Borskab, Vogne, Trævare og gaae mede, som Postmesterinde Schundt, formedat mandag at Boepæl, agter at bortsælge. verdagen den 21de April førstkommende, en som da sen alle allige Saftet efter Jndgader Lars Slags a. unge Malle Søren Dattige Sengelse Dagende Salen. der nede paa Kiøbenhavns Amt, foretaget Stedet i de melte Staaliase, har og en dømten Tid, saa handes. Grader en Avinskade Satingen, som hemander dyrdet. Strødes maane han gaaet at andre, de manden. . Stiftet bemelte Dag af en sattet og tilendebragt. Caldes. bag ingen. Aale er turstammende 11te Juni Kamt at saa til Laans ad atter ham. Medlemme Navn og i denne hans Sted. der, en Capital 30 Aar asstad S. Maal. nested. . . . demme, tilladette saa deelamme medder: kan melde sig den Peter Mathias Fald, eller des Momma nende.
Berlingske Tidende, 1793-04-15
Da det aden Classe af det 40de Kangel. Kiøbenhavnske Clasnerede paa Sunder da samme Dag ere ande Attil at vedkommende Concteurer, efter den særden. de Raadt af de paa dem, med den ogsaa Span Sal. dels Estadens Da moning rar saldes demmer eller a. ethvert Sted Callerer udbetalte, naar dens Dagen. tionant og Roman aldemandere indlerne, bade den Stolette hans pandet lande medemands Møllerøde. den Flaa Sted paa mem der have sende stian. stet derved Made Glasse, og saameget bekomme den de dettergangsmand kommanden paa om Andendan, den de al 333. Mels Coma. Langel. allette Husetten.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Madrit, den 21de Martii. Over det hele Kongerige er udgaaet den strengeste Befaling, at alle Franskmænd skulle i en Tid af 3 Dage rømme Landet, de undtagne, som ere gifte med spanske Fruentimre, og ere naturaliserte. De herværende Franske have gjort Forestilling derimod og beviist, at det formedelst deres Forbindelser med Banken var umueligt, at begive sig bort i saa kort en Tid, og nogle saa have i Betragtning heraf erholdes en Opsættelse af 2 eller 3 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Danlig, den 5te April. Børe Borgeres Aarvaagenhed og gode Forhold til at en Holde Rolighed, har standset alle Uordner og Tumulten af 29de Martii. Pøbelen torde ikke forsamle sig paa Gaderne, de af Oprørsstifterne, som man kunde opdage, bleve fængsle der den urdelige Deel af de Militaire bleg afvæbnet; Ammudition og Lade=Jnstrumenterne bleve nedtagne af Voldene, og Kanonerne tagne af Lavetterne. Tilsidst søgte man efter Aftale med General=Lieutenant Rammer ved offentlige Edicter endnu mere at beroelige Stadens Jndbyggere. Derpaa rykte i Gaar Morges 2 Regimenter Infanterie og 5 Escadroner Husarer ind i Staden, besatte alle Vagter og Poster, hvilke samtlig trak ud med klingende Spil. Hele Formiddag gen detterte 2 Regimenter gjennem Stadens Gader, hvor der herskede al Rolighed og Orden, og begave sig derefter igien til deres Qvarterer i Forstæderne. Staden selv har hidtil endnu ingen Jndqvartering, og Hs. preussiske Majestars Commissarier ventes med Længsel. General Raumer er bleven complimentert ved Deputationer fra Magistraten en Kiøbmændene. Efter Forlydende skal Danzig og Thorn nu blive forenede med Departementet af Vestpreussen i Finants- og Justits=Sager, og den Deel af Storpohlen, som er besat af de preussiske Tropper, herefter kaldes Sydpreussen, og udgjøre et eget Departement.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Paris, den 5te April. Steen i Gaar Morges tillig, da N. C. fik omstandig S. terretning om, at Dumourier havde voldsom arrestert de tilham sendte Deputerte i St. Amand, hvorved Bournonville, som gjorde Modstand, fik et Sabelbug, og derpaa havde udlevert dem til den Keiserlige General Clairfat, samt at han havde sluttet en for Franskmændene ufordeelagtig Vaabenstilstand med de Keiserlige, og sandsynlig havt i Sinde at overgive Ryssel til dem, hvilket dog ikke var lykkedes; saa vedvarer saavel National-Conventens som det executive Consells Forsamlinger baade Dag og Nat, nogle faa Mellemtimmer undtagne. De heftige Republikanere herske ganske. Egalitebliver forladt af alle sine Tilhængere, og man har decretert ham og hans hele Familie under Arrest. Santerre fremstod strax i Forgaars for N. C. Skranker, og lovede inden 3 Dage en Armee af 40000 Mand og Dagen efter endnu 40000 til at bruges mod Dumourier, dersom han skulde nærme sig Paris. Departementet af Paris, som mødte for Skranken, foreslog, at hele Paris, Unge og Gamle, med en Deel af N. C. i Spidsen, skulde drage ud mod Dumourier, og hver Soldat føre Levnetsmidler hos sig for 3 Dage. Følgende blev decretert: 1) Dumourier er ikke længer General, han er Fædrenelandets Forræder, en Summa at 100000 Daler og en Borgerkrone tilbydes den, som arresterer ham eller skiller Frankrig ved hans Person, han er fredsløs, der er enhver Borger tilladt at angribe ham, og de af ham arresterte Deputertes Liv bliver sat under de franske Soldaters Salvegade. 2) Alle fra Dumouriers hidtilværende Armee med eller uden Passer ankomne Soldater blive arresterte og holdte i sikker Forvaring. 3) Alle, som i Paris ikke bære trefarvede Kokader, blive arresterte. 4) De ved Dumouriers Armee værende Officerers Børn, Koner, Mødre og Fædre blive bragte i sikker Forvaring, og nøye bevogtede, indtil de af Dumourier arresterte Deputere toigten ere i Friehed. 5) N. C. belægget enhver med Dødsstraf, som bifalder Dumouriers Forhold. 6) General Matiensky, som Dumourier havde beordret med 4000 Mand, for at bemægtige sig Ryssel, men som kun med 150 Mand. blev indladt der, skal bringes under sitter Escorte for National-Conventens Skranker. 7, Alle Soldater, som for Krigserklæringen vare formedelst Desertion sendte til Galleserne, skulle være frie. 8, General Valene, hans Kone og Børn, Borgerinden Montesion, Borgeren Egates Kone, Borgerinden Sillery blive satte under Arrest. 9, Borgerne Egalite og Sillern, begge Deputerte af N. C., faae en Vaat, som ikke maae lade dem af Statte, dog kunne de begive sig hvorhen de vilde i Districtet omkring Paris. 10) Generalerne Egalite og Vanlence blive fordrede frem forN. C. Stranker, og i Fald de vise sig nindige, ertlærte for Fædrenelandets Forrædere og Fredløse. 11) Af N. L. gaae. 20 Deputerte med Jngenieurer til de nordlige og oftligGrandsestæder, for at besørge sammes Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Mons, den 6te April. General Dumouriers Plan, at marchere med sin Arme til Paris, er gaaet overstue. I Gaar Kl. 11 om Aftenen. som han med General Gaalite Hertugen af Chartres hertil, og har begivet sig til Prindsen af aburg. De 3de og gimenter, Colonel, General, Chamborand og Bershan, a Linieregimenter Jnfanterie, og 3de Mand af Menige og Artillerigebryset ere fulgte med ham fra Frankrig, og an ankomne til Dørnik, hvor endnu stere saadanne Kiøbs venter, ligtsom og Regimentet Kande er gaaet over til Erkehertug Carl har foreløbende anviist Kost og den til disse Troppers Betaling. Mademolelle galito er ligeledes der. J Morgen brækker den Keiserlige Armee og mod den franske Fæstning Lønde.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Aachen, den 3de April. General Dumourier har foruden de allerede bekiendte Personer, siden ogsaa sendt i Generalat stant, 1 Capitain og 7 Nationalaardere som Fanger til det Keiserlige Hovedvarter, hvilke havde havt det Anslag at ombringe ham. En bort fra Paris ankommen Reisende har berettet at hele Staden, var kort for hans Afreise derfra bleven sat i den største Aar ved en dertil ankommen Coureer, som bragte den Efterretning, at General Dumourier nærmede sig Staden med sin Armee, for at besøge N. C., og at derpaa Fiskerbamerne havde begivet sig i Conventen, og forlangt adskillige at den: Medlemmers Hoveder. - Efter denne Reisendes videre Beretning var N. C. for største Deelen skiltes ad.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Berlin, den 9de April. J vore Tidender for i Dag indeholdes følgende Udtog af en Skrivelse af 2den April fra det Kongelige preussiske Hovedqvarteer ved Gyntersblum: General Murmser har vedKetsch passert Ribnen, og staaer nu ved Speyer, hvor han har sit Hovedqvarteer. Ved Rehuus har han angrebet Fienden; 322 Mand bleve paa Pladsen, 900 gjorde han til Fanger, og erobrede 12 Kanoner. Castine er allerede gaaet til Landau. General=Lieutenant, Grev Kalekreur, ventes hver Dag med sit Corps Østerrigere, for nøyere at indslutte Maynz. Endnu daglig blive franske Fanger indbragte. Vor Stilling er nu følgende : 6 Bataille ner og 5 Statroner Preussere; Saaserne og Hestræholde Castil indsluttet. Preusserne og Sahlserne con vere ved Hochholm en Ebensrim, og Hesserne canten, mere der bag ved. Af var Hovedemes staae 3 Sman. loner fra Neder Jngeldrum til Neder Ulm med Mann. Hovedarmen selv tantønnerer mellem Oppenholm og Alten, og dens Fortrønder slutte sig fra Rhinen til Neder lum. Prindsen af Hohenløde kantønnerer henimod Worme, og Oberste Snekuld ved Frankendal. Manz er gandske og sluttet, og vore Patrouiller gaae indtil Glassen. Ved Tart. helm have vi gjort et meget anseelig fiendtligt Magasin i Bytte, og ved Frankenthal et andet, som heller ikke er ude tydeligt.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Haag, den 9de April. Siden i Gaar er uddirede den Efterretning i hele Holland, at General Dumenter, og han ikke kunde bevæge sin Arme til, at gaae med sig med varig har taget den Beslutning. at forlade samme paanerging sig som Krigsfange til Prindsen. et Faburg. Magttager i, at meneralerne Valener og gaartehavendelig gaae Stilbarmed ham, og befinde sig na ligeledes i den Kongerige gatmarskal Hander. Man troer. der, at en Følgaaragt Skridt vil vare at Dumouriers Armes vil gandske skingsad hanket man ogsaa venter af den Cand. Danenenille og de øvrige Kangne bleve efter nogle Beretninger bragte til Mastricht, efter andre til Citadellet i Amtersen.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Nederelden, den 9de April. Jen Skrivelse fra Duusburg af 5te huus bliver Tildragelsen med N. C. Commissarier, der skulde arrestere Genetal Damourier, fortalt paa følgende Maade: "Dumourier, deser Underretning om alt, hvad man tænkte at foretage sig imod ham. Han gjorde derfod Anstalt til, at Armeen skulde, saasnart der blev slaget Generalmarch, træde under Ge vaer, lod 24 Dragoner, som han kunde forlade sig paa, kommelse varie, og derpaa imodtog Commissarierne og General Bauenanville. Disse lagde ham, at N. Catte var fornøiet med hans Opførsel. Hangalendrev de Beskyldninger man giorde ham. Commissariernesande ham herpaa, at de havde Ordre at arrestere ham og bringe ham til Paris. Det er for filde, mine Herrer ogsagde Dampurier, naar retterer Dem. De unde endnu forepræte ham meget ei hans Pligt, og giørde ham den Bayrtigene, at hos forraadte Nationen og Friheden. Men han raabte paa sin Adjutant, og gav ham Ordre, at arresterre Herrerne, og bringe dem til de østerrigske Forposter. Dragonerne bemærrigede sig ham de paa vandt dem, og førte dem bort. Damantier lod slaae Generalmarch, Armeen traadde under Ge var, kan fortalte den hvad man havde havt fore imod ham. og bad om dens Destand et almindeligt Defald var Saaret. Ovenmeldte Skrivelse beretter og, at manel og Valeneren nes ere i Østerrigernes Hænder, og at de følge General Da mourier i Halene til Paris.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Aacen, den 11te April. General Dumourier har ikke kunne udføre sin Plan, at merchær med sin Armes til Paris, saasom et mod ham fremaltstarkt Corne Nationalgardere have, efter en blodig Fra ning und et ham hengivent Cavallerierorn, nødt ham til gartena Uorden ilbage til Dorna. Dette, og ude, at hans Tropper havde forladt ham, er den sande Aarsaa hvorfor bemeldte General Dumourier, tilligemed GeneralCaalite, og sammes Søster, ere den 5te d. M. om Natter, ankomne til Prindsen af Coburg i Mone. - General Va legger er den 7de d. M. om Aftenen ankommen til Bryssel. De 3 franske Husarregimenter : Colonel General, Ber chen, og Chammerant, samt Staden af Jngenieur og Artillerie Forpset ere nu Darnet. - Regimentet Conde er indrette Man, og der ventes endnu ster, franske Regimenter. De kongel. Halved, Erkehertug Aarl, har anviist falden til dige Troppers Beholdning. Den 7de d. M. har den keiserl. Armer skullet brække og med kostningen. Cand. General Miationst, som af General Dumann, var sendt til Ranel, for at forlange Jndmarch for a. Mand af Mordarmeen, er der bleven arrellert, og hans kegien afvæbnet. Generalerne Darville, Minands, Levenene, Doucher, Dammerre, Stangel, Landue, skul alle gode fangne Abediers Fængselt Paris, og der skal nu anlægges Proces mod dem.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Cain, den 11te April. En fra Brabant kommen Coureer har bragt den Efterretning, at Dumurer har med 2 Regimenter af sin Armee og nogle enkelte Personer kastet sig i Østerrigernes Arme, og Resten af hans Armee, som itte vilde følge ham, i de franske Grændsepladser. Efter Beretninger fra Paris vare Bartiererne sammestæds lutte, en des Bedrøvelse herskede i alle Ansigter, og ingen vovede af Frygt for det herskende Partigativitre sig endog paa den uskyldigste Maade. Paa Robespierres Forslag, at ingen forhenværende kongel. Prinds skulde være Medlem af Jacobinerkindsen blev Kaanlandstrøget af sammes Liste, man har og arresterer hans Mattresse, og alle hans Domestiker, saavelsom Sillerys, ere blevne bragte til Abbedet. - Føl hindrer det Brev, som Dumaurier den 2den hujus skrev til Prindsen af Coburg: "Dersom Prindsen af Coburg vil tilstaae mig en udetinget Vaabenstilstand, saa kunne de berhos følgende N. C. Commissarier og General Bournanville, som har sendte hertil fra Paris, for at arrestere mig, imidlertil tiene til Gisler, at jeg fra min Side ikke skal foretage noget det Nederlandene eller de kriserlige Tropper. J dette Falder det min Hensigt, at marchere med den under min Command staaende Armee til Paris, at sætte Ludvig Rulle de, paa Tronen, at oprette igjen Adelen og da at bringe en Constitution i Stand, som kan afhielpe Manglerne i vor forrige Forfatning, og passe sig for et Land af Frankrig. Størrelse og Beliggenhed saavelsom for dets Jndbyggeres Mationaltaracteer. Men paa det en Børgerkrig ikke skal Grade ud i vores vidtløftige Land, maae jeg ved denne Forretning frabede mig alle fremmede Magters Medvirtning. følgelig og deres Troppers Jndrykkelse paa vort Gebeet, og forlanger derom et formelig Løfte, saasom jegeskes : gen kan opnaae min Hensigt. Som bekiendt til stor Prindsen General Dumourier Vaabenstilstanden, men denne kun drikke marchere til Paris, og maatte derfor beslutte sig til at gaae over til de Keiserlige.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Turi, den 11te Martii. General Biron har forlangt af Republiken Genua, at marchere igiennem dens Gebert, og her, uden at oppebiSvar paa sin Reqvisition, gjort et Forsøg paa at trænge igiennem, men skal ved denne Leilighed være bleven slaaet tilbage med et stort Forlig af de østerrigske og piemontesiske Tropper. Efter andre Privatbreve har den i Florenz værende franske Charge de Affaires, la Fløtte, villet sende Depech i til Paris af det Jndhold: At man ikke kunde troe Storhertugen af Toscanges Neutralitætsforsikringer, og at man paa det hurtigste maatte sende Tropper derhen, for at afværge, at ikke østerrigske Tropper, som allerede befandt sig i Nærværelsen, forekom de Franske. Men det Skib, med hvilket la Flytte havde afsendt disse Depecher, er lykkeligviis bleven opbragt af nogle fardiniske Barker, og Depecherne sendte til Wien. Nogle østerrigske Regimenter skulle nu virkelig være paa Marchen til Tolcang.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Haag, den 13de April. Forrige Onsdag ere de engelske Gardere ankomne til Ber gende ham, og have om Mandagen skullet afmarchere til Brabant. Til Antverpentere afvigte Onsdag 8 engelske Transportskibe ankomne med Tropper fra England. - Under den 5te d. Mahar Prindsen af Coburg udgivet en Erklæring med Franskmændene. Der gaaer et Rygte, at Royalisterne skulle med en Rømte af 60000 Mand være komne ner Paris, og Alte denne Stad være i lierden.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Dellinger, den 19de April. Fra den 12te huus til i Dag ere i alt 267 Skibe passerede Sundet, hvoraf de sidste have været engelske.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Kiøbenhavn, den 19de April. Førstkommende Søndag den 21de April bliver anlage Hofsorg for den afdøde Fyrste af Anhalt Jerbst, som bæres 3 Dage.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Ligesaa førstkommende Mandag den 22de April bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/4 Slet.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Naturhistorie=Selskabet. J Selskabet ere indtraadt som Medlemmer : Hr. Peter, Borger: Hr. Agent Dunfeldt: Hr. Etatsraad Fogh, Justitiarius i Hof og Stadsretten; Hr. Tonnen Meer gaard; Hr. Capitainlieutenant Peter Norden Sølling.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Ved Tal=Lotteriets 684 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 74. 69, 45, 41, 71.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
I Gaar lagde Fregatten Trition under Generaladjutant, Capit. Kofords Commando ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Fra den 17de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede : Capit. H. Brandt og J. Christensen fra Messina med Frugter; Capit. L. P. Walt fra St. Ydes med Salt; 2 Skibe. fra Nyeastel og Kirskaldt med Steenkul; Capit. H. Brodersen til Grønland, H. P. Møller til Jsland, C. D. Schade, N. P. Halm og H. Degn til Finmarken med Cargalson og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Avrerissair. bortkalde min elskede Mand, Controlleue Johan FriJusdag den 10de d. M. behagede det den Allerhøieste af derich Smaller, efter 4 Dages Svaghed, i sit Alders 32 Aar ; hvilket for mig sørgelige Dødsfald jeg finder mig for banden herved at bekiendtgiøre for vores Famile og Venner i overbeviist om deres kierlige Deeltagelse i min Sorg, frabe: der jeg mig al Condolence. Helsingøer, den 11te April 1793. Anne Marie Smaller, fød Lund.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Efter at have prøvet en Hiertesorg den 11te Martii f. A. ved Tabet af vort eneste Barn, Ane Ambrosia, som døde i Kopperne i 22 Ugers Alder, har Herren igjen skiænke mig og Kone den Glæde, den 15de d. M. at velsigne vort Ægteskab med en Søn, kaldet Jacob Gabriel, hvilket jeg efter nu brugelig Maade ikke har villet undlade at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner. Fahrsund, den 23de Martii 1793. Jacob Lund. Tvangelisk Christelig Palmebog, samlet af et Selskab, og udgivet som et Forsøg ved Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop over Siellands Stift, 1ste Hefte, 12 Ar stor, faaes hos Hofsogtrykker Schuld i Høibroestrædet No. 64 for 24 s. paa Trykp. og 3 Mk. paa Postp., heftet 6 sk. mere. Sammesteds faaes Pligtankeret Nr. 4-6, 32 Ark, 14 s. Numa Pompilius, af Florian, 2 Dele, oversat af Høst, 1 Rdlr., indbunden, M. - Knigaover Omgang med Mennesker, oversat af Præsten P. D. Kaaber, 5 Mk. paa Trykp. og 7 Mk. paa Postp., kan og faaes heftet eller indbunden. Hr. Thomas, en komisk Historie ved Forfatteren af Sta fried von Lindenberg, 3die og 4de Deel, eller komiske Romaner, samlede af Haandskrifter, som tilhøre den brun Mand. 8de Bind, har nyelig forladt Pressen, og koster paa Trykpapiir 80 sk., Skrivp. 1 Rdlr. Af 1ste og 2den Deel ere endnu Exemplarer at saae for 80 sk. paa Trykp. og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir hos Proft Søn & Comp. paa Børsen Nr. 11. 12 og 13.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Fra Pressen er nu udkommen: Tanker til høiere Eftertanke omer naar og dets Virkninger, samt og Føde eller Kornenagaliners Oprettelse i Island til at forebygge Dyrtid en Hungerne i paakommende haarde Aar; med tilføiede specielle Beregningen til de Handlende Underretning over Exporterne fra Handelse stederne i Nord og Øller Amtet, i Aarene og og gen, ved Stephan Thorarensen, Amtmand i Nørde og Østers Amtet faaes tilkiøbs hos Agent Goldendal, i Klareboden No. 9, for 163. paa Tryk= og 24 s. paa Skrivpapiir, indheftet 4 s. mere. Vi Bersen for 163.
Berlingske Tidende, 1793-04-19
Michael Brabands Portrait faaes hos Boghandler Liunge paa af 16 s. Sammes lignende og veltrufne Portrait, ankkes Forestilling af Ludvig den 16des Henrettelse med Guilletiner efter Original=Maleriet i Paris, for 24 s. Faaes hos A. Solden. i Møntergaden Nr. 129. - til i Møntergaden Nr. 129 for 223. Jndvig den 16des Liv og Levnets Historie er tilkiøbs des A. Sal. - Stadehed for Staten, med Motto: Bær aldet naar Fristel al den danske og norske Geistlighed, angaaende Daaber, at Sandhed er dit Søren, faaes des Boghandler Hegeland i Færgestrædet og Liunge paa Børsen for 4 s. Judelig Berns, at Almanaklæsning foraarsaaer meget særE. Maren, af Jocum Tobias, at ænds Naade, Daan, faaes hos Boghandler Hegelund i Færgestrædet og Liunge paa Børsen for 43. Lor unge Fruentimmer, som vil giøre sig og deres tilkommende e) Mænd lykkelige, skrevet i Engelskal Grevinde Carligte, faaes des Portunge paa Børsen for 24 s. indbunden. Kiøbmænds Bøger efter den Kalienske Maade, af Jed et melbødiske Bogholderie, eller nordentlig Indretning af Man, faaer hos P. kunge paa Børsen. Jndianerne i Engelland, en ude Commedie i 3 Acter af Lade, aabne, sælges for 2 Mk. 2 s. heftet hos Boghandler Liunge og Oversætteren S. Sønnadsen i Adelgaden No. 38. Den har forlængst ønsket at min Leilighed havde været til at udsatte en anseelig Præmie paa Dyldningen at det Svare maale hydrøldt det var til havn eller itte for Staten i det Hele men da man at det allerede bekiendtmørte maae slutte sig til en og for Norgesgiær, om dette Rige at et eget Urademieste Skiød, stor og almindelse Hytte at saadant Acadenne, har jeg derier sat en Plan efter Norges naturlige Forlain, hvilken og i gal. ge andandelsen i Tillæg til de Norske Jntellier=Sedler No. 29. (brerslendnu nogle Exemplarer gratte ere at saae, agter den 4de kun Raadmand Moses Huus Christianaa at fremlægge i et der forventet Møde. De opløste Fædrenelandets Venner, som tillige have Lyst og Fane, ville tierlig og ærbødigst herved være anmodet, at til samme Tild og Sted tilkiendegive hvorendt de lande og vilde derik paa nogen Maade ame, om Academiet fori Stand. Haab om den var nok til det Nødvendige, dag eller engang tænke paa det prægtige, og saaledes er behøvede et saae om Deeltagelse i det Kiøbenhavnske Umersitets Fands. anden bemeldte Tild ønskede jeg mag og frands tilsendt til Christiania eller et Friderichshald og lænkende og indsigtsfulde Danske en Norske Mands Tanker om denne saa høystvange Sag. overmeget jeg har og mindertil, faaer nu Tiden vise. sterrig Præstegaarden at berichshald den de Marti 1791. Mads laad Side af Wille, Preleler Theol. Frid. Sagne. bragt til daberg. den saavel i de Berlingske Aviser, som Addresse=Contoiret. Blade under gade Januarii de at gjorte Bekiendtgiørelse for de Herrer Jnteressentere udi den oprettede og under 28de Ju en tros anthoriserede Tontine eller Livrente: Sacitet: at en Generalforsamling skal holdes den 2de April førstkommende en Eftermiddagen Kl. 3 i Badstuestrædet Nr. 76, bliver herved til Erindring igientaget. Juterns Directionen for den oprettede Tontine eller LorenteSecietet i Kiøbenhavn den 8de April 1773. Bruun sin Trede.