JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-11
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Mads Bang Høgsted her af Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. En Skiftesamling holdes i Boet paa Raadstuen her i Byen Onsdagen den 9de Januar 1839, Klokken 10 Formiddag, for at tage Bestemmelse om Realisationen af Boets faste og løse Eiendele m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Hjørring den 7de December 1838. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-11
Rettelse. I Gaarsavisens Spalde 3, Lin 28 staaer, Arristokratiet læs Aristokratier. Ligeledes i Avisen Nr. 213, Sp. 3, L. 1. Dødsstraffes Anskaffelse læs Afskaffelse. ses paa alle kongelige Postkontoiret og paa Stiftsbogtrykkeriet
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Udlandet. Canada. Man har nu i London erholdt Newporker Blade af 17de, ifølge hvilke Opstanden allerede paa flere Steder igjen var undertrykt, hvilket ogsaa stadfæstes i de fra John Colborne indløbne officielle Depescher til Coloniaministeren. J Montreal, hvor Opstanden havde antaget den farligste Charakteer, ere de forsamlede Rebelcorps blevne adsplittede og, ifølge en Depesche, har Oberst Carmichael igjen taget Besiddelse af Pladsen Beaubarnais, som Cana dierne havde bemægtiget sig, og befriet Pluraliteten af Fangerne, der tilligemed Dampskibet Brougham vare faldne i Independenternes Hænder. De saakaldte Patrioters Hovedstyrke er for Øieblikket opstillet ved Napierville, hvorfra, i Tilfælde af Nederlag, al Flugt skal være umulig, da Royalisterne rykke frem i overlegent Tal. Ved Odeltown har en ubetydelig Skjærmydsel fundet Sted, som, ifølge den officielle Beretning, har kostet Canadierne 50 og Regjeringstropperne 5 Mand. Flere af de af Lord Durham til de bermudiske Øer forviste Rebel=Anførere, hvoriblandt Doctorerne Nelson og Bouchet, ere ankomne til Newyork og strax reiste videre mod Norden, hvor der allerede paa Grændsen have fundet ubehagelige Sammenstød Sted imellem engelske Loyalister og nordamerikanske Tropper. En amerikansk Skildvagt er bleven skudt af de royalistiske Frivillige og tillige er der bleven fyret paa en Baad med nordamerikanske Trop ver ombord. Til Slutningen bringe endelig Generallieutenantens Depescher den vigtige Beretning, at hele Opstanden, allerede siden Juni har været organiseret i Canada og at man har ladet Beboerne besværge Oprettelsen af en canadisk Republik.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
England. Lord Durham kunde formedelst Ster men først den 30te f. M. komme iland ved Plymouth. Med usigelig Møie var det lykket en modig Skipper, ved Navn Weekes, at bringe ham Depescher ombord fra London, der indholdt Antagelsen af hans Demission; Durham landede saaledes ikke som Generalgouverneur og blev modtagen uden officielle Ceremonier. Dagen efter modtog han i den smykkede Raadhuussal i Plymouth, hvor han hilsedes med levende Acclamationer, Adresser fra Jndvaanerne i Devonport og Stanchouse. Det radicale Parlamentsmedlem Molesworth holdt en smigrende Tiltale, hvori han ydede hans Embedsførelse i Canada ubetinget Roes. Lord Durhams Svar lover en fuldstændig Retfærdiggjørelse af hans Forhold, i den forestaaende Parlaments=Session, idet han, uden at see hen til noget Partiiemed, med urokkelig Troskab vil repræsentere Reformens Grundsætninger. og bilsede begge Generalerne med lydelig Jubel. En Deputation af Municipaltaadet oppediede Generalernes Ankomsraa Constitutionspladsen. Begge stege detraa af i MuliisCommandanten, Hr. Cortidas Huus. Hele Staden var illumineret og paa Raadhuussalen vare Jsabellas og Christines Portraiter opstillede. - Cabrera fortsætter, næsten uhindret, sine Plyndringer. van Halen har ondt ved at forfølge ham, da hans Armee - mangler Skoe og Klædningsstrkker. Beretningerne fra Grændsen give sørgelige Skildringer af Spaniens Tilstand. Narvaes og Cordovals Frafald kan have de betænkeligste Følger. Første har mange Tilhængere i Hovedstaden, men hans Jndflydelse faaer en Modvægt ved den temmelig almindelige Mistillid til Cordova, der, som bekjendt, i lang Tid 11836 og 1837, stod i Spidsen for Nordarmeen og stedse var anklaget for, til Fordeel for Carlisterne, at følge et fordærveligt Nølesystem. Det Skin af Liberalismus, hvormed han nu omgivet sig, indgiver dem kun ringe Tillid, der have kjendt hans tidligere Adsærd. Velgien. Krigsministeren har bekjendtgjort, at han ved 2 Commissioner lader opkjøbe omtrent 1500 Heste til Artilleriets og Sygevognenes Tjeneste. Tillige har han givet Ordre til Central=Apotheket i Brussel, at expidere et vist Antal Kister med Medicin, Charpie, Forbindinger osv. og hvoraf allerede en Transport er afgaaet til Retningen af Namur. Disse Forraad forsikkres at være bestemte for Provindsen Luxemburg, hvor en Division allerede har begyndt at concentrere sig. Alle Permitterede have erholdt Ordre, at indfinde sig ved deres Regimenter,
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Tyrkiet. Den tyrkiske Flaade under Capudan Pascha er gaaet i Havn ved Constantinopel. 4 engelske Krigsskibe ere gaaede til Ankers ved Tenedos. - Admiral Roussin har nu formeligt tiltraadt Handelstractaten imellem England og Porten. Porten har ladet den russiske, preussiske og østerrigske Regjering saavelsom ogsaa Staterne af anden Rang, der have en Handelsmarine, indbyde til at tiltræde hiin Tractat.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Rusland. Commerce meddeler atter en Privatskrivelse fra Posen af 25de Nybr., ifølge hvilken ikke blot Gardeofficererne i Petersborg, men ogsaa et stort Antal Officerer i forskjellige Dele af Riget vare blevne arresterede som deelagtige i den opdagede Sammensværgelse. Man forsikkrer med Bestemthed, at Cavallerigeneralen, Grev Widt, skal have været den Første, der opdagede Keiseren Sammensværgelsens Tilvær. Keiseren skal være i høi Grad utilfreds med den Aand, der har udbredt sig blandt de russiske Tropper i Polen og skal have ifinde at lade Paskewitsch kalserne. J Constantinopel gik Rygtet om en i Leshistanen kaukasisk Provinds imellem Georgien og Tscherkessien, udbrudt Opstand, hvorved hele den russiske Garnison skal være omkommen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Mexico. Den franske Escadre under Admiral Bau din er paa Veien til den mexicanske Kyst den 14de ankommen til Havanna, saa at man snart kan have Efterretning om Angrebet paa San Juan d'Ulloa, der skulde begynde, saasnart Forstærkningen er arriveret. Bombebaadene ere allerede tilstede. Admiral Baudins Escadre bestaaer af 5 Skibe paa 60 Kanoner, 5 Brigger, 2 Bombardeerbaade, 2 Dampskibe og 14 Transportskibe med 2000 Artillerister, ombord. Admiralslaget vaier paa Nereiden. Prindsen af Jonville commanderer Corvetten Creoler. Commandeuren for Blocadeflaaden har maattet sende 2 Fregatter, paa Grund af Troppernes slette Helbredstilstand, og 2 Krigs brigger, formedelst Soskade, til Havanna. Mexicanerne ruste sig til alvorlig Modstand og have, trods den store Finants forlegenhed, dog bragt Penge tilveie, til at betale Kystropperne med.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Fædrelandet. I Helsingørs Avis læses en glædelig Beretning om det derværende Børneasyls Tilstand og dets Bestyrelses Virksomhed i det 3die Aar. Hele Foreningens Medlemmer, Antal er fortiden 127, hvis Bidrag har udgjort 345 Rbd. Desforuden er der 2 contribuerende Herrer og Damer, som have tegnet sig for aarligt Bidrag uden at være Medlemmer, Den Jnteresse, som Foreningens Sag strax ved Afylets Oprettelse vandt hos saa Mange, har ei heller i dette Aar viist sig mindre virksom, men har udtalt sig levende saavel i det af endeel Damer foranstaltede Bazar, hvorved Foreningen erholdt en Forøgelse i Indtægt af 378 Rbd., som ogsaa ved betydelige Gaver, som Velyndere have skjænket til Asylet. Ved disse betydelige Bidrag og Gaver har Bestytelsen ikke alene kunnet fortsætte den engang begyndte Virksomhed, men ogsaa udvide Samme. Børnenes Antal, der efter sidste Beretning var 58, er i dette Aar forøget med 25, 4 ere derimod døde og 6 udgaaede, tildeels formedelst Forældrenes Bortflytning fra Byen; og altsaa udgjør Asyl børnenes Antal fortiden 73. At give disse en til deres Alder svarende saavel intellectuel og moralsk som og physisk Uddannelse, har været Bestyrelsens stadige Bestræbelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Bestyrelsen har endog havt den Glæde, tildeels ved Kirkeværgen, Hr. Brygger Jeppesens nidkjære Medvirkning, at see opført en særegen Bygning til Asylet, hvis Opførelse og Indretning har kostet 1938 Rbd. Af de Værelser, som bortleies, haves en aarlig Indtægt af 130 Rbd. Blandt Asylets Jndtægter i det forløbne Aar sees ogsaa anført Provenuet af en af Hr. Werligh given theatralsk Forestilling 63 Rbd. 5 Mk. og af Hr. Hoboist Becks Concert: 27 Rbd. 24 s. Foreningens Beholdning ved sidste Regnskabs opgiørelse var 926 Rbd. 71 s. (hvoraf 843 Rbd. 5 s. ere indsatte i Sparekassen. Madame Gürtler, hvem det daglige Opsyn med Børnene er betroet, og som roses forden utrættelige Taalmod og moderlige Omhu, hvormed hun har varetaget sine Pligter, erholdt i Løn og Gratiale 160 Rbd. - Foruden Hr. Pastor Gruner, som ofte har givet Børnene en til deres Evner passende aandelig Beskjæftigelse har ogsaa Hr. Adjunct Schmidt i Slutningen af Aaret tilbudt sin Medhjælp i samme Øiemed. Med Børnenes Fremgang har Bestyrelsen havt Aarsag til at være tilfreds. Beretningen om denne Forenings priselige Bestræbelser, der udentvivl hører til de meest velgjørende og lønnende, hvori af Veldædigheden kan vise sig virksom, er underskreven af Fruerne Boye, Klem og Linstow. J Generalforsamlingen den 17de Novbr. fratraadte 8 Medlemmer af Bestyrelsen, i hvis Sted 8 nye bleve valgte; istedetfor Fru de Conindvalgtes d. 22de f. M. Frue Smith til Directice i Bestyrelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Den 3die d. døde i Corfor forhenv. Borger i Slagelse, Avlsbruger (tidligere Skomager, Andreas Kjær, der efterlader sig en meget betydelig Formue, hvoraf han har bestemt at 2000 Rbd. ved hans Enkes Død skulle tilfalde dygtige og arbeidsomme, men trængende Professionister i de nævnte Byer. (Sl. Av.) Sognecollegiet i Heide skal være bleven opfordret til at erklære sig, om og hvor meget Militair der udkrævedes til ved den forestaaende Jndførelse af Tolden at sikkre Roligheds og Ordens Vedligeholdelse. Man synes hist og her at ønske, at Collegiummet uforbeholdent maatte have erklæret, at efter dens Overbeviisning, militaire Forholdsregler overalt ikke udkrævedes. Collegiummet skal imidlertid have erklæret, at det under nærværende Omstændigheder ikke var istand til at bestemme Noget om Hensigtsmæssigheden eller Uhensigtsmæssigheden af nævnte Forholdsregel og kun maatte ønske, da der intet Militair forlangtes, heller ikke at have nogen Bekostning derved.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
I Itzehoe - hedder det i Ugebladet af 7de d. - har Veirliget i de sidste 8 Dage gjort Overgangen fra den stærkeste Frost til en Armosphære, som har ladet alle Spor af Vinteren forsvinde og lader endnu engang for iaar vent Skibsfartens Aabning. Nævnte Stad har i den sidste Tid været meget oplivet ved hele Tog af svært belæssede Vogne, idet mindste 30 i Tallet, tildeels med c. 12,000 Pd. Fragtgods hver, man Dag og Nat saae passere igjennem og tage Veien til Ditmarsken. Skulde Skibsfarten standses af Driviis ventede man at denne levende Transport af Colonial= og Manufacturvarer vilde blive fortsat nogen Tid endnu.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Holstenerinden, Frøken Emma Freyse, har i denne Tid debuteret paa det hamborgske Stadttheater som Amine i den Belliniske Opera Søvngængersken" og blev efter stormende Applaus 2de Gange fremkaldt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Den 25de f. M. gav Oberst Schneiders Laarige Søn en Concert paa Valdhorn i Slesvig. Hr. Schneider agter paa flere Steder offentligt at producere sin Søns Talent. - Den 22de var i samme Stad Jldløs hos en Skomager, men man var saa heldig, hurtigt at blive Herre, over Jlden, Noget der, saa melder man, ved vore mangelfulde Slukkeanstalter kun maa tilskrives denne Aftens Vindstille, da ellers vistnok den hele tærbebyggede Gade vilde være gaaet med i Løbet. Ved Slukningen udmærkede sig især Dhrrer Tømmermester Schulz, Lieuten. v. Holm og Skorsteensfeier Petke. Kun saae vi ugjerne, hedder det i Beretningen, at Hr. Petzke, for at redde nogle ubetydelige Smaating, paa en brændende Bjælke trængte ind i Bygningen og saaledes vovede et Liv, der ved hans Mod og hans Duelighed i overordentlige Redningstilfælde kan være af saa stor Vigtighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Fra Hamborg meldes mider 8de os.: Siden den frygtelige Orcan af 2de Novbr. 18 have vi endnu ikke modtaget saa nedslaaende Efterretninger om Tab af Menneskeliv og Gods, som de, der idag ere indløbne fra England, De med forrige Post meldte Storme havde endnu vedvaret, og Beretningerne fra Havnene paa de brittiske Kyster ere opfyldte med tusindfold Tab, der især have truffet den engelske Skibsfart og hvis Omfang endnu ingenlunde ladet sig overstue. - Fra Lyme hedder det under 1ste de., at Søen væltede Bølger saa høie som Bjerge og alle Skibene vare vedvarende indhyldte i Skum. Tordenen og Lynilden, forøgede Rædslerne og Orcanens Mage har man der ved Kysten endnu ei kjendt. Ved Donaghadee ere Fyrtaarne styrtede omkuld, en betydelig Deel af Havnemolen bortskyller og en Mængde Fisker, og andre Fartøier sjunkne eller kastede op paa Kysten. Den irske Canal er opfyldt med Strandinger. Ved Milford kom alle Skibene uden Undtagelse i Drev og flere kom paa Grund. Ved St. Davis, Head er et tremastet Skib totalt forulykket. Ved CapeGlear havde man seet et Skib i største Nød. Et Qvantum Malt var drevet iland paa Kusten tilligemed nogle Papirer, hvoraf man seer, at Skipperens Navn er BarfieldFlere Skibe, hvoraf et er ladet med Hvede, ære kastede iland ved Weymouth. Ved Topshavn er strandet et stort Skib, hvis Mandskab man i Mørket saae søge Regning i Takkelagen. Ligeledes ved Tuskar en med Tømmer ladet Brig, der var løben fuld af Vand, og hvis Mandskab ligeledes befandt sig i Takkelagen. I Dundrum Bay sidder et stort Skib fast paa Kysten. Ved Werford saae man et stort Skib uden Master, der affyrede Rødsignal og Vragene af 4 store Skibe vare sammesteds drevne op paa Kysten. To store Skibe ere ved Scull og Douglas gaaede under med Mand og Muus. Ved Kysten af Waterford er strandet et Barkskib og 3 Skibe i Tramure Bay. Dampskibet St. Patrick fra Liverpool er forulykket ved Haak Tower. De 2 Styrmænd og 2 Passagerer (Mand og Kone) druknede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Ved Bridlington er opskibet Navnebrættet af et Skib med Navnet Annel, indgravet med forgyldte Bogstaver 6 Tommer dybt, og ligeledes en Roerpind, hvorpaa er indbrændt Navnet, T. Holmes. Grenaa, den 10de Decbr. Den norske Jagt, Haabet, Skipper Niels Friis fra Drammen, bestemt hertil, løb læk i Søen ud for Stevnshoved, saa at Mandskabet maatte redde sig i Jollen og kom iland igaar Aftes. Kl. 8 imorges var intet Spor meer at see af Skibet, som formodentlig er fjunket. Skibet var ikke assureret. Ladningen bestod af Salt, Jern og mange andre Slags Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Briggen Phonix, af Aalborg, Capt. H. Schmidt, ligger i Hamborg under Ladning til Pernambuco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Reisende med Daqv. til Aalb. d. 10de d. Fra Veile: Hr. Aagaard. F. Aarh. Hr. Garden; Kjøbmand F. Herskind; Toldbetjent Ingerslew; Pastor Fogh. Døde. Justitsraad I. C. Benicken, 57 A., i Slesvig. Bygmester W. C. Ressels, i Altona. Fried. Georgia Løvenzen, 8 1/2 A., i Haderslev. Afyler for Smaaborn. (Meddeen.) Nytten af slige Asyler er saa almindelig anerkjendt, at det vistnok vilde være aldeles unødvendigt, nærmere at udvikle den. Det er nemlig almindelig anerkjendt, at det er Menneskets Opdragelse, der i ham vækker Følelsen for det Sande og det Gode; at det nærmest beroer paa Opdragelsen, hvorvidt Mennesket skal blive nyttigt for Samfunden eller falde det til Last. Det er Opdragelsen, der formaaer at give ethvert Menneske, af hvilkensomhelst Stand, den sande Adel, den Sjæle=Adel, som Fødselen alene ikke er istand til at forlene. Hvad kan altsaa være mere heldbringende, for Samfundet mere gavnligt, end at indvirke paa Opdragelsen af de Børn, som frdes i trangeKaat, og som Forældrene af Mangel paa Tid og Evnmaae overlade til sig selv, og som saaledes ofte, overladte til sig selv, blive Lastens Disciple, medens de, ved en god Opdragelse, muligen vilde blive Dydens Mønstre, Dagi Mennesket er medlagt Spiren til det Slette og Gode, er det nødvendigt, at det som Barn ved den god Opdragelse, bliver ledet paa den rette Vei; men er Opdragelsen for samt, har Mennesket alt som Barn betraadt Afveiene, da vil han vanskelig som Mand komme til at betræde den rette Vei. At Asplerne ikke kunne antage sig alle fattige, i Nød og Elendighed sukkende, Børn, er selvfølgelig. Men naar f. Ex. blot af 6 Sødskende 2 erholde en god Opdragelse i Asylerne, saa kan det ikke feile - ligesom alt Erfaringen paa de Steder, hver Aspler ere oprettede, har stadfæstet det - at Exemplet vil virke fordeelagtigt paa de ovrige. Betænke vi nu, hvilken Velsignelse slige Asnler udbrede, saa maa man i Sandhed ikke lidet forhauses over at man udenfor Hovedstaden kun i nogle faa Byer - saavidt vides kun i Odense, Helsinger, Restved (?) og Aarhuus - har oprettet Aspler for Smaabørn. Skulde man i andre Byer være tilsinds at oprette slige Asyler - hvortil det, saavidt vides, var afdøde Johs. Hage, som for nogle Aar siden gav Jmpulsen - saa troe vi, at man burde tage det i Aarhuus existerende, saa meget virksomme, Asyl til Maalestok. Oprettelsen af Afyler for Smaaborn koster langtfra det, som man ialmindelighed troer, man maa ogsaa betænke, at Fattigvæsenets Udgifter ville formindskes i de Byer, hvor Asoler oprettedes, hvorfor ogsaa Fattigkasserne, efter vor Formening, burde bidrage her till. Maatte nu blot Mænd, som fol varmt for Sagen, i hver By træde sammen for at virke til dette velgjørende Øiemeds Opnaaelse, og man saaledes overalt maatte, om end ikke ende det gamle Aar, saa dog begynde det nye, paa en for hvert Samfund og den hel Stat saa heldbringende Maade. L. t.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
(Forlangt Jndrykkelse. J Anledning af et Jnserat i Aalborg Stiftsavis, at en Provst i Aarhuus Stift, efter Correspondence med sin Biskop, har til en Præst afgivet den Erklæring, at han i sit Botum til Capitelstaxt kunde benytte Pastoratets Mølle priser, samt de heraf uddragne Conseqventser og Doleren, derover, finder jeg mig foranlediget til at erklære, at det forholder sig rigtigt, at min Provst har, ved given Leilighed, erklæret, at jeg hverken burde benytte Kjøbmands= eller Torvepriserne, som eneste Norm for et saadant Votum, men nærmest Priserne paa Kornet i selve Pastoratet, og, naar Beboerne, som i de sidst forløbne Aar, intet Korn solgte, kunde Møllernes Udsalgspriser afgive et beqvemt Hjælpemiddel. Men - hverken har Provsten til mig, eller jeg til nogen Anden, yttret en saadan Anskuelse, som den, at disse Møllepriser, skulde benyttes, som det eneste Hjælpemiddel til at vortere Capitelstaxt efter, eller at de skulle, naar de benyttedes, anvendes i deres fulde Udstrækning, uden at der fradroges for Tolden, Udsalget i Smaapartier og Sælgerens billige Avance; hvilken modsat Fortolkning den ærede Jndsender af hiint omtalte Jnserat synes at have behaget at afgive; men kun, at Møllepriserne kunde, og, naar ingen andre Pasto rats Kornpriser havdes, burde benyttes til det ommeldte Votum, dog naturligviis med Forstand, og saaledes, som man kan vente af geistlige Embedsmænd, der staae baade Gud, Kongen og det Offentlige til Ansvar for deres Embedshandlinger. Da Stiftets høiærværdige Biskop har erklæret, aldeles ikke at have afgivet nogen Erklæring til min (nu afgangne) Provst om disse tidt nævnte Møllepriser, skjøndt jeg rigtignok forstod bemeldte Provstes Erklæring, som udgaaen fra en høiere Autoritet, maae naturligviis Udtrykkene i hiint Jnserat efter Correspondence med sin Biskope, betragtes som urigtige. Slutteligen tillader jeg mig at tilføie, at de ærede Kornhandlere, der muligen have taget Forargelse af hiint Inserat, ville indsee, at den ærede Jndsender har fortolket Provstens Erklæring om Møllepriserne paa sin Maade, men at der ogsaa gives en anden og rigtigere Fortolkning, sort jeg herved har tilladt mig. Sønderonsild, Præstegaard, den 9de Decbr. 1838. C. Friis.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Bekjendtgjörelser. i Dag Morges Kl. 5, at bortkalde fra det Jordiske Hr. Examinatus juris Niels Lind, 35 Aar gammel, her paa hans Bopæl. Dette finder jeg mig foranlediget til, som hans nærmeste Omgivelse, at bekjendtgjøre for hans fraværende Familie og Venner. Vesterbrønderslev, den 11te December 1838. Holm, Skolelærer i Gaaser pr. Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Til behagelig Efterretning for denne Byes Jndvaanere skalle jeg ikke undlade at offentliggjøre: at fra den her for Herr Capt. og Kjøbmand Bechs Regning etablerede Opspræknings- og Sorterings-Anstalt kunne Fattige, som i Vinter maatte mangle Arbeide, erholde Klude til Opsprækning og Fortering. De, som maatte ønske det, kunne faae Kluden hjem i deres Bopæl, og de, som ikke have Leilighed hjemme, kunne paa Fabrikken finde Plads. - Ved Øvelse, Stadighed og Flid kan en Arbeider i Aarhuus daglig fortjene 16 til 24 s., hvilket jeg haaber og her vil blive Tilfældet. Den Fattige indbydes derfor herved til at tage fat paa Arbeidet og Resultatet vil sikkert tilfredsstille enhver stadig og flittig Arbeiders Forventninger. Aalborg, den 11te December 1838. Marcus M. Galthen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
At otte af mine Cosmoramaer i 3 Aftetener, fra 5 til 10, i denne Uge ere udstillede i det dramatiske Selskabs Locale, nemlig Torsdag, Fredag og Løverdag, annonceres herved, idet jeg indbyder til at tage Samme i behagelig Öiesyn. Entreen er 21 Sk. for Forne og 12 Sk. for Börn. Billetter faaes hos mig eller ved Indgangen. Aalborg, den 12te December 1833. Joh. N. Bock.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Følgende Taschenbücher for Aaret 1839 faaes hos Undertegnede: Vielliebchen, von A. von Tromlitz; Cornelig, von Alons Schreiber; Helena, dritter Jahrgang; Pene love, von Theodor Hell; Gothaischer Hofcalender for 1839, Vergismeinnicht, von Spindler; Wintergrun, von Georg, Lotz. Tillige er hidsendt i Commission endeel lithographerede Sager, bestaaende af: Portraiter, Jagtstykker, Fortegninger, Forskrifter m. m. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Idet jeg bringer til offentlig Kundskab, at jeg har ophørt at practisere som Dyrlægge og forlader Staden, maa jeg opfylde en kjær Pligt, at takke for den mig viste Velvillie og Tillid, og tillader jeg mig tillige, at anbefale min Efterfølger, Hr. Stockfleth, som en særdeles dueligDyrlægge. Aalborg, den 1ste December 1838. P. Staun.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
I Henhold til Ovenstaaende har jeg den Ære, at anbefale mig til Enhver, som maatte behøve min Hielp som Dyrlæge, og skal jeg bestræbe mig for at erhverve Publicums Tillid. Aalborg, den 1ste Debr. 1838. Ærbødigst Stocksleth,
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
practiserende Dyrlægge, boende hos Bager Holm paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Store og tørre Væder= og Bede-Skind kjøbes til 24 s. pr. Stkt. og 15 Mk. pr. Deger af Hulthin, Feldbereder, paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
At Skiftet efter Skipper Nicolai Poul Madsen, af Hals idag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Kjær Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 8de December 1838. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Denne Avis, som udgaaer 5 Gange ugentlig, kan bestilles i Fineste couleurte glatte og figurerede Thibet Merinos, meget fine hvide Shirtings, uden Apratur, faaes billig paa Gammel-Torv hos B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1838-12-12
Chocolade, i alle Sorter, sælges bestandig hos Hr. Chr. H. Nielsen i Hiørring, hos Hr. P. M. Lunøe i Løgstør og Worm, i Aalborg. Stolt rost, smaae Cidammeroste, guul Schweizerost, smaa grønne Schweitzeroste, Myseost, Parmesanost, gode Huusholdningsoste, lybske Pølser, ægte Brunsviger=Pølser, sælges fremdeles hos Worm.