JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J Overeenstemmelse med Commissionen for Universitetet, de lærde Skoler a. dens allerunderdanigste Forestilling haver det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt at resolvere: At ved Universitetet aarlig maatte udsættes 8 Præmier, bestaaende hver i en Medaille af 40 Rdlr. Værdie, for dermed at belønne den beste Afhandling og visse foreskrevne Priismaterier i Theologien, Lovkyndigheden, Medicinen, den theoretiske og praktiske Philosophie, den høiere og lavere Matheematik, Philologien, Historien, og de skiønne Videnskaber, hvortil alle Studerende og endnu ubefordrede Candidater offentligen skulde indbydes, samt Priismaterierne foreslaas og bedømmes af Professorerne i hver Videnskab, saavel de ordinaire som extraordinaire." Videre har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst befalet: 1) At Afhandlingerne skulde være indsendte inden 1ste Decbr. samme Aar som Jndbydelsen, skeer. 2) At disse betegnes allene med en Divise, og derimod enhver Forfatters Navn følger med hans Afhandling i en forseglet Seddel, mærket med samme Devise som Afhandlingen. 3) Efter Afhandlingernes Bedømmelse tilkiendegives det Universitetets Rector, eller den som i hans Sted holder Talen, naar Hs. Kongelige Majestæts Fødselsdag paa Academiet høitidelig holdes, hvilken Afhandling af hver Slags har vundet, samt paa hvad Grund den er tilkiendt Prisen. Hvilket han i Talens Slutning bekiendtgiør ved offentlig paa Cathedret at nævne Forfatterens Navn. 4) Skulde, foruden den kronede Afhandling, endnu een eller anden fortiene særdeles at udmærkes, maa den derover fældede Dom ligeledes i Talen offentlig paa Cathedret tilkiendegives og Forfatteren nævnes. 5) Præmierne overleveres enhver Forfatter af Universitetets Patron. 6) Naar undtages den Afhandling, som skrives i Æsthetiken, der altid maae være forfattet i det Danske Sprog, og den Afhandling, som skrives i Philologien, der altid maae være forfattet i det latinske Sprog, overlades det i øvrigt enhver Forfatter at skrive sin Afhandling i enten det danske eller latinske Sprog, men befindes tvende Afhandlinger at være af lige Godhed, da skal den, som er forfattet i det latinske Sprog, tillægges Prisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J Følge saadan Hs. Majestæts allerhøieste Befaling, der herved saaledes som allerunderdanigst anført; bekiendtgiøres, udsættes for indeværende Aar 1792 følgende af Hans Kongelige Majestæt allernaadigst approberede Priissopgaver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J Theologien: In qvibusnam præcipue doctrinis cum theoreticis tum practicis cernitur religionis Christianæ præstantia: J Lovkyndigheden: An & quatenus juri privato universali conveniunt poena infamantes & quousque juris principia in hac doctrine secutæ lunt leges patriæ Medicinen. Num vires medicamentorum (plantarum verbi gratia) officinalium chymica analvsi, vel organis sensuum vel considetione similitudinis in partibus essentialibus rectius cognoscuntur, J Philosophien; Num qua nostra cognitio. 8. gulbus modis, dici potest pura, v. senstbusnon deberi¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J Matheematiken: Exponere, methodum universallem invenniendi diametros & centra curvarum. Philologien. Guintilianus Institt. Oratt. L. Kl. 10. Homero, aft, validissima quæ que forma, etiam in forminis placet. Occasione hujus dicti Homericas formina, inprimis ex Odyssea, ita recensere, at & judicium Quintiliani, quod formam corporisspectat, confirmetur, & simul, quales animo at moribus foemina suas informet Homerus, eundo per præcipuas, appareat. I Historien: Hvad har Americas Opdagelse havt for en Jndflydelse paa Menneskeligheden i Europa,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
J Æsthetiken. Gives der nogen almindelig Æsthetik, eller har hver Nation sin egen, grundet i dens National=Character, Klima, Regieringsform, o. a. d. l., Nørregaard. p. t. Universitetets Rector.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Bekiendtgiørelser. Hos Jfrael Carl Wulff boende i Princesinde Gaden, 4 er at bekomme gode fine gule Nankiner, god grøn Haysan=Compay=Thee, god Congo=Thee, hvoraf i Forveien kan bekommes Prøver, og sælges alt for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Storbrittannien til China afgaaende Ambassadeur har ogsaa det Ærende at kræve de Engelske Kiøbmænds Tilgodehavende hos adskillige Handelshuse i Canton. Denne Fordring skal beløbe sig til 1 Million Pund Sterling. Her med forholder det sig saaledes: nogle Kiøbmænd i Canton overtalede ved Tilbud af meget høie aarlige Renter endeel Europæiske Skibs=Capitainer. og Handelsbetiente, hvoriblant ogsaa vare nogle Danske, til at betroe sig anseelige Capitaler, hvoraf de i Begyndelsen rigtig svarede den tilbudne Rente, men siden gjorde Bankerot, saa at Capitainen gik forloren. Underhuset har approberet Lord Cornwallis's Forhold som Gouverneur og Feldtherre i Ostindien, og saaledes tilintetgjort de imod ham fremførte beskyldninger. J Jrland kan de Catholske snart vente at faae lige Rettigheder med Protestanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Efter udenlandske Beretninger skal Sverrig, kunde tælle 111 Adelspersoner, deels i Stokholm, deels i Provindserne, som medskyldige i Kongens Mord. At disse Sammenrottedes Hensigt tillige skulde have været at dræbe Hertug, Carl samt den afdøde Konges Yndling, Generalmajor Armfeldt, og siden paa nye Fransk og gammel Tartarisk Maade at løbe omkring med deres Hoveder, dertil kan man ikke saa ligefrem fæste Troe. At Konge=Morderen af Tungsindighed eller fanatisk Patriotisme skal have begaaet denne Misgierning, foregives rimelig forat formilde hans Straf. Baron Bielke, som ved Forgift berøvede sig selv Livet, kan nu og tiene til Skiul for sine Medskyldiges Forbrydelse. At Regieringen ogsaa ønsker at dæmpe nye Udbrud Peviser Hertug Carls Proklamation, at alle Skyldige vare opdagede, og enhver kunde være rolig. Resten af den almeennyttig Oplysning. (See Nr. 2.)Men ei nok, at Borgeren bibringes Kundskab om Lovene. Vigtigt er det, efter mine Tanker, baade for ham selv og for Staten (og det i meere end een Henseende) at han tillige beqvemgiøres til at efterleve dem; i det mindste for saavidt, at han anføres til at ære og elske dem, og dette sidste kunde neppe skee for tidlig. Skulde det ei være nyttigt baade for Staten og Borgeren selv, om denne sidste blev tidlig betydet blant andet følgende eller noget lignende. Vore Forfædre have indgaaet de større Selskaber med hverandre for at blive lykkeligere, end de sandt sig forhen. De fandt en offentlig Anviisning til den større Lyksalighed fornøden; en Art offentlig Garantie ligeledes og Alles Deeltagelse i denne Lyksalighed; derfor forfattede de Love. Hvor store Mangler de ældste Love maa have havt, kan Enhver let slutte. Den raa udyrkede Forstand saae intet forud. Erfarenhed fattedes aldeles. Om Moralitet havde Jngen endnu faste Begreber. Saavel de Levninger, vi endnu have tilovers af gamle Love, som de Efterretninger vi have om saadanne gamle Love, hvoraf ingen Levninger, meere haves; bevise noksom deres feilfulde. Beskaffenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Denne Læsebog ønskede jeg indført og catechetisk forklaret i alle Skoler. 2) Men foruden en saadan Læsebog, troer jeg vilde særskilte smaa Afhandlinger endnu vare ønskelige over de Rettigheder og Pligter, der ere særdeles for de forskiellige Stænder og Klasser af Borgere, saaledes at hver enkelt Borger, saasnart han skulde bestemmes til en vis Stand eller Klasse i Staten, strax kunde giøre sig bekiendt med de særdeles Rettigheder og Pligter, som Lovene, have forbundet med hans tilkommende Kald. At saavel hiin Skolebog, som disse Afhandlinger, maatte forfattes saa tydelig og forstaaelig og i saa ordentligt et Sammenhæng som mueligt, vilde være ligesaa fornødent, som at de indrettedes mueligst kort. Saa billig maatte de og kunne sælges, i det mindste de Exemplarer som Uformuende behøvede, at ikke een eneste af disse skulde finde det vanskeligt at tilveiebringe Jndkiøbsprisen. Og bekiendte Fattige burde kunne nyde de for dem nødvendige Exemplarer gratis. Vædt,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Bekiendtgiørelser. Næstkommende 23de April bliver holdet første Vi den 24de April anden - og den 26 April tredie - og sidste Auction alt om Formiddagen Kl. 9 øver afgangne Madame Gerekens Gaard i Wendersgaden heri Staden, med tilliggende Plads og smukke Hauge, og bliver denne Gaard ved tredie og sidste Auction til den høistbydende bortsolgt og antagelig Bud skeer. Ved samme tredie Auction den 26de April om Formiddagen Kl. 9 bliver tillige bortsolgt Stervboens Meubler og Løsøre, bestaaende af Speile, Dragkister, Chatouller, Kakkelovner, Kister og Skrine, Sængesteder, Sængeklæder, Kobber, Messing, Tin, Jernfang og Trævahre, hvoriblant en nye Ege Rulle m.v. De Lysthavende ville behage at indfinde sig i Stervboegaarden bemeldte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 19de April 1792. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Megge Skipper Møllerne, agter sidst i tilkommende, Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn, hvem som haver noget Fragtgods at medsende, eller Passagerer som vilde medfølge, ville behagelig melde sig hos bemeldte Skippere jo før jo hellere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Til Byefogden i Fridericia er indleveret en paa & Gaden funden stor Nøgl, som Eieren hos ham kan afhente imod dette Avertissements Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-20
Trykfeil i No. 1. 5te Side 1ste Spalte 3die Linie nedenfra læs hans kloge Efterfølger, 7de Side 1 Spalte. 22de Linie ovenfra Baade læs Vaade. Samme Side og Spalte 10 Linie nedenfra svare mig, læs svarer jeg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Paaske=Aften vare alle Theatre aabne i Paris, og paa et af dem blev Tragedien Mahomet opført! - Er da Fornuftens Middelvei umuelig at følge for Mennesket? – Den trøsterrige Forsikkring af den nye indenlandske Minister: "at ved det anseelige Opkiøb af Korn, som hans Formand havde foranstaltet i England, Holland og paa flere Steder, samt ved de ankomne 6 store Skibsladninger af Korn, vare alle 83 Departements rigelig forsynede med Korn paa et heelt Aar, kan ei andet end bidrage meget til Rigets og Hovedstadens Rolighed. - At den forrige biskop af Autun, som nyelig har gjort en Reise i England, følger med den nye Franske Gesandt, Hr. Chauvelin, til London, viser, at han ikke ved sit første Ophold sammesteds har været saa koldsindig modtaget, som man har udspredt, men at han har beredet Veien for det, som nu skal fuldføres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Storbrittannien. Efter lange og hæftige Debatter, som medtage hele Natten imellem den 2den og 3die April, blev Hr. Wilberforces Forslag om den Afrikanske Slavehandels Ophævelse, (ved hvilken Leilighed han erindrede den Danske Regierings Anordning) endskiønt understyttet af de Herrer Pitt, Fox og flere, endelig efter Hr. Dundas's Mening antaget med den Forandring: at de Brittiske Undersaatters Handel med Slaver, skal efterhaanden eller gradeviis afskaffes. Da Maaden hvorpaa, og Tiden hvori, denne Beslutning skal iværksættes, ikke er nævnet, maa herom erholdes en nøiere Bestemmelse, hvilken Hr. Wilberforce har overladt til Hr. Dundas at foranstalte, men denne synes herudi at ville blive vidtløftig. - Til Tvistighed med Frankerig kunde, under forrige Regiering, de paa Kysterne af Ostindien anholdte, opbragte og giennemsøgte Franske Skibe, som mistænktes for at føre Ammunition til TippoSaib, have givet Anledning; men i nærværende Tilstand haaber man at see denne Sag afgjort i Mindelighed, og denne Hensigt synes Lord Elgins Afsendelse til Paris fornemmelig at have. Englands Vaaben vedblive at have lykkelig Fremgang mod Tippo Saib i Ostindien. Men er det sandt, at siden Handelens Aabning landværts imellem Rusland og China, maa Pelsværk ikke indføres søeværts paa sidste Sted, vil dette blive et betydeligt Tab for Storbrittanniens Handel i Hudsons=Bugten og Nootka=Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Tydskland. Det Wienske Hof vil nu selv ved Trykken offentlig bekiendtgiøre de Noter og Memoirer, som under nærværende Forfatning ere tilstillede Regieringen i Frankerig, fordi det har erfaret, at naar samme bekiendtgjordes paa sidste Sted, udelodes deraf alt hvad der ikke behagede National=Forsamlingen. Frankerigs vedvarende Paastand : at de Østerrigske Tropper, ikke maa forøges i Nederlandene synes det Wienske Hof ikke at vilde, eller kunde beqvem me sig til at bevilge. - Hs. Apostoliske Maje stær har stadfæstet det oprettede fælles Consistorium imellem de Evangeliske og Reformeerte i Ungarn. Det legges og Hs. Majestæt til Roes at Adgangen til Hoffet er bleven formeent visse Folk, som under Maske af Nidkiærhed for det almindelige Beste, men i Grunden af blot Egennytte eller Misundelse, førde mange Uskyldige ved Angivelser under den forrige Regiering i Fare og Uleilighed. - Den Franske Gesandt i Wien Hr. Noailles synes at være misfornøiet, enten med det Wienske Hoff, eller med det nye Franske Ministerium, og søger at entlediges fra denne Post. - Forbindelsen imellem Østerrig og Preussen knyttes immer stærkere; derimod blive de Franske og Polske Sager stedse meere indviklede: dog behøver den Efterretning Bekræftelse, at det Russiske Hof allerede har er klæret sig imod den nye Polske Constitution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Bekiendtgiørelser. hos Skipper Møller er at bekomme godt Tydske 2 Hørfrøe af beste Sort. Tra Adresse=Contoiret gives Anviisning hvor godt J Sæde=Byg er at faae tilkjøbs J Følge det høi Kongelige Rentekammers Ordre, J bliver den 2den Maii næstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2, paa Fridericia Raadstue, foretaget offentlig Licitation over et Qvantum Rug af 472 Tønder, som leveres i Fridericia til Hr. Amtsforvalter From. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Dag og Sted hvor Licitationen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres, og tiener til Efterretning at Rugen opbydes med 10 Tønder af gangen. Fridericia, den 13de April 1792. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
J Følge det høi Kongelige danske Cancellies ResoT lution, og S. T. Hr. Conferents=Raad og Amt. mand de Hoffmans mig tillagde Ordre, bliver den 7de Maii næstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 paa Fridericia Raadstue foretaget offentlig Licitation, over en nye Broes Opbygning paa Landeveien mellem Snoghøy og Colding, udi Gudsøe Bye, over den der værende store Mølle=Aar, ei allene i Henseende til Arbeids Lønnen, men og i Henseende til Materialierne, alt efter det derover forfattede Overslag, som i Forveien er at faae hos mig til Eftersyn. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Licitationen foretages og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 11te April 1792. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Til Byefogden i Fridericia er indleveret en paa Gaden funden stor Nøgel, som Eieren hos ham kan afhente imod dette Avertissements Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Man har i et af vore nyere Skrivter seet det Ønske, at Lauwills Begivenheder maatte blive oversatte til Ungdommens Nytte. For dette Ønskes Opfyldelse have vi Hs. Velærværdighed Hr. Dann, residerende Capellan ved Frue Meenighed i Odensee, at takke. Han bevidner i sin Forerindring til Skrivtet, at det ikke blot leder til den moralske, men endog til den sande christelige Dyd; Lasterne afskildres der med de sorteste Farver i deres hæslige Afskyelighed, og Dyderne derimod fremstilles og ophøies i deres yndige og indtagende Skikkelse; ypperlige Lærre regler gives der for alle Stænder, for den Rige og for den Fattige, saavel i Medgangs og Ungdommeus muntre Dage, som i Modgangs og den tiltagende Alders mørke Timmer. Tenneson og Tarney ere der, afmalede baade som ypperlige Moralister og Ungdommens Ledsagere, den første som en viis Regent, og den sidste som en værdig Geistlig; Lawill som et ungt Menneske, der 2de Gange skeeter af fra Dydens Vei, men siden bliver dydig, og derfor lykkelig; Overtroen, bestrides, Vantroen beskiæmmes; et ungt Fruentimmers, Klementines Historie er og meget rørende, og mangfoldige andre Karakteret aftegnes med de meest levende Farver, i Hensigt til Vrede, Drukkenskab, Pragt, en kiælen Opdragelse, saavelsom de modfatte Dyder, med meget mere. Forfatteren D. Miller er saa berømt og bekiendt af sine ypperlige Skrivter, at dette ikke behøver meget at roses. Det leveres i to Dele, og skal blive godt trykt med nye Bogstaver, i stor Octav mod 4 s. Arket; men da hver Deel vil blive henimod 20 Ark stor, saa maa jeg for at see mig skadesløs som Forlægger, og for at bestemme Oplagets Størrelse, underdanigst og ærbødigst have alle Liebhabere ombedet, at de behageligen ville forunde Udgaven et gunstigt Bidrag, ved at subscribere herpaa. Odense, den 23de Februarii 1792. Faber. Bogtrykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Paa Ribe Stifts Adresse=Contoir modtages Subscription.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
Trykfeil i No. 3. 6te Side 2den Spalte 4de Linie neden fra læs Capitalen. 7de Side 1ste Spalte 22de Linie oven fra istedet for Resten af den læs Resten om.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
Blandt de Maanedsskrifter hvoraf vi skylde vore Læsere saadanne Udtog, som kunne give et rigtigt Begreb om Jndholden, vilde ogsaa den i Paris tvende Gange om Maaneden udkommende Minerva, af Hr. Capitain v. Archenholz, fornemmelig henhøre, dersom vi fandt, at dette Værk svarede til den Forventning, som Forfatteren har opvakt ved sin egen Anmeldelse. Værkets Hovedhensigt skal være at levere en sandfærdigere og meere upartisk Historie af de daglige Tildragelser i Frankerig, end der erholdes af Tidender, og af National eller Partie=Skrivter. Alle som med Opmerksomhed havde læst den samme Forfatters Beskrivelser over England og Jtalien, og vare selv bekiendte med disse Lande, forudsaae dette Haabs Falskhed, maaskee en virkelig upartisk Mand neppe i nærværende Øieblikke kunde komme til rigtige Resultater af alle de stridende Jntriquer og Cabaler, som hemmelig og aabenbar bevæge det Franske Folk, virke paa National=Forsamlingen. og henrive Kongen og Raadet: Men at denne Mand vilde see Tingene fra en anden Side, at han ikke vilde nøies med at see, og skrive hvad han saae; men at han diktatorisk vilde bestemme Tingenes Gestalt efter hans Skiønnende, og blive Demokratiets og Anarchiets Besmykkere, det forudsagde alle, som kiendte ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
Med Martii Maaneds Ende er det 6te Hefte udkommet, og disse sex Stykker udgjøre det 1ste Bind. I det første Stykke har Forfatteren, begyndt med sin Reise til Frankerig, som intet vigtig indeholder; derpaa følge nogle almindelige bemærkelser over Frankerigs Tilstand ved Slutningen af Aaret 1791. En uindskrænket, for Verden, frygtelig Monark, siger han, er forvandlet i en af Staten lønnet Tiener; En talrig, skimrende Adelstand, som underviiste Europa i den nye Luxus og Ærens forsinede Love, som i sin Stolthed over Byrd og Forfædres Heltebedrifter, havde opført et Hegn imellem sig og Statens andre Borgere; denne Adel er tilintetgjort, og selv Montmorency og Orleans ere i deres Rettigheder lige med Pøbelen; En Geistlighed, ubyre i Tal og Rigdom, forbunden med Hoffet ved Prælater og Skriftefædre, med om ved Hierarchiet, med den større Deel af Folket ved Monkene af alle Farver; denne Geistlighed har med eet tabt Alt. Jndtægter, Anseelse, Fortrin og Udsigter: Monkene forsages af deres Jnd lukker, Ordens Kapperne forsvinde, de døbte Klosterklokker myntes i Penge, og de ved Aartusinders Fordomme smedede Lænker, der holdte Frankerig til Pavestolen, ere smeltede ved de i en Brændpunkt samlede Friehedstraaler." Paa Udsigten over Frankerigs forandrede Tilstand følger et Fragment af et i September 1791 ved en af den første Franske National Forsamlings Medlem. mer udgivet Skrivt, som har nydt den Ære at blive nedlagt i Forsamlingens Archiv. Titelen er : Les Ruines, og Meditations sur lesrevolutionsdes empires par M. Volney. Ruinerne, eller Betragtninger over Rigernes Omstyrtelser ved Hr. Volney.) Forfatterens vidtløftige Reiser i de Orientaliske Lande have givet ham Materien, og Forandringerne i Frankerig Tonen til hans Bog. Forfatterens hele Hensigt med Værket er udtrykt i det valgte Motto, som er et Sted af Skrivtet selv. "Jeg vil gaae hen og leve i Eensomhed under Ruinerne, jeg vil raadføre mig med Mindemærkerne af de forbigangne Tiders Viisdom; jeg vil spørge Lovgivernes Aske ved hvilke Midler Rigerne opførtes og synke; hvilke Aarsager frembringe Nationernes Lykke og Uheld, og paa hvilke Grundsætninger det selskabelige Livs Lyksalighed hviler." Dette Skrivt, siger Hr. v. A. er det vigteste som er udkommet i de sidste Aar i Frankerig, det første Bind er ikkun trykt, endnu, og tvende andre skal følge. Ellers dømmer han saaledes om den seenere Franske Litteratur. En meget mærkelig Efterladenhed saavel i Tanker som Udtryk, forenet med stor Uvidenhed, er Kiendespræget af de nyere Franske Produkter. Af det andet Stykke finde vi allene at anføre en Efterretning om Theatrenes Tilstand i Paris. Forfatteren siger, at disse Forlystelser ere lige saa uundværlige for de Franske som for de gamle Romere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
Siden Revolutionen har Theaternes Antal i Paris allene forøget sig indtil fem og tive. (Neppe ere der fleere eller kun ligesaa mange i det heele Tydskland). Theeaterstykkerne have tillige forandret sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
Historiske Skuespil, hvorudi de nyeste Tildragelser fremføres, ere meest efter Tilskuernes Smag. Af dette Slags Stykker er Tragedien, kaldet Karl 1. af Hr. Chenier, det mærkeligste. Henrich s. Admiral Coligny, Kantsleren & Hopital, disse udødelige Mænd, forestilles, og den afskyelige St. Bartholomæl Nat afmales med de sorteste Farver. De Franske have saa aldeles tabt deres. forrige Munterhed, at de ikke ville see uden Sørgestykker. Endog Klosterlevnet forestilles nu paa de Franske Theatre, og efter at deres Dragter ere dem forbudne, vil man ikke meere see Monke og Nonner uden Theatret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
J det tredie Stykke findes den Litterariske Efterretning, at man i Frankerig, indseer Nytten af Bøger, som ere indrettede til de ringere Folkeklassers Oplysning, især Bondestandens, hvoraf Tydskland har frembragt de første. Tvende saadanne Bøger ere udkomne i Begyndelsen af dette Aar. Det ene kaldet, Journal des laboureurs, og det andet: Almanach du pere Gerard pour 1. annee 1792. Begge ere af bekiendte. Forfattere, nemlig det første af M. Lequinis, Medlem af Nat. Forsamlingen, og det sidste af M. Collet d Herbois. Almanaken har det største biefald, og er bleven kiøbt i tusinde Tal og sendt til Provindserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
I det fierde Stykke findes en Litterarisk Notitz, som synes af nogen Vigtighed. En Fransk Lærd, siger Hr. von A., er beskiæftiget med et ligesaa besynderligt som ubyre Værk, som skal indeholde en Atlas over alle Religioner i Verden. Han tæller paa vores Planet et hundrede, syv og trediesindstive Gudstienester, som han inddeeler i Clas er, Slægter, Arter og Afvigelser. Herefter anføres nogle af den Franske. Autors Jdeer. Der findes 167 Slags Gudstienester, som de to Trediedele af Mennesker udøve; den sidste Trediedeel har egentlig ingen Religion. Gudstienesten er Religionens Udøvelse. Religionen er Theorien af Gudstienesteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-01
De fleeste af disse Theorier ere kun enkelte Ruiner af Religion, af hvis Sammensettelse erkiendes, at de religiøse Meeninger, og Gudsdyrkelses Maader sammenflyde i tvende Hoved=Religioner. Forskiellen imellem begge disse Religioner bestaaer egentlig i Meeningen om Stiernerne. I den ene læres, at Stiernerne ere Lemmer af et levende Væsen, som altid har været til. J den anden troer man, at Stiernerne ere blotte ved en Aand dannede Maschiner. Ligeledes antages tvende andre Hoved=Classer, nemlig de Nationer, som have hellige Bøger; til den anden Classe henhøre de Folkeslægter, som ingen hellige Bøger eie, som enten aldrig have havt slige, eller tabt dem ved Vanheld, hvis Gudsdyrkelse er grundet i hellige Traaditioner. De andre Afdeelinger indeholde Stiernernes Tilbedelsee og Afguders Dyrkelse. Forleggeren af den tydske Minerva Boghandler Unger i Berlin, har tillagt en Note, hvorudi han anmelder, at en bekiendt tydsk Lærd allerede for nogle Aar. siden har meddeelt ham ligesaadan en Plan, som han virkelig udarbeider, og skal udgives af Unger.