Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
De nyeste Polarreiser. Vi have hørt, at Captain Parry er kommen tilbage fra sin tredie Nordpols Reise, foruden Beretninger man allerede har modtaget om de Resultater, meddeles endnu følgende: Reisens Formaal, nemlig at opdage en Nordvestlig Passage som var fydligere og meere tilgængelig end Barrovstrædet blev ikke opnaaet. (Efter Kaartet til Parrys sidste Reise er Barrovstrædet en Forlængelse af det saa bekiendte Lancasters Sund og gaaer ind fra den store Bassinsbugt imod Vesten, hvor det udstrækker sig Norden for Amerika. Planen for denne sidste Partis Reise var at forsøge paa at trænge ind fra Hudsons Bugten forbi Sauthampton Øen imellem Kysten østlig for Repulse-Bug ten og Fores Yderpunkt, hvor der viser sig en Canal og forsøge paa at komme igiennem den til Prins Regentens Jndløb, som aabner sig mod Sønden fra Barrovstrædet) kun saameget synes at være bekræftet, at det Amerikanske Fastland un ver 690 40 N. B. og 828 50 V. L. fra Green mich er begrændset af et Sund, som vender sig imod Vesten og Sydvest, (Paa Kortet til Parrys sidste Reise, sees dette Sund tydeligt, som det nyelig er omtalt; men man vidste ikke hvorledes det siden vender sig) men som er tilstoppet af en 20 Mile bred Jismasse, som lader til at staae bestandigt fast; dog findes der Revner i den, hvori Vandet strømmer. Norden for dette Sund er der efter de Jndfødtes (Eskimauerne) Udsagn Land; men som er deelt i flere Øer, hvilke strække sig hen til Bassinsbugten og Barrovstrædet. (Vor Kundskab om Constructionen af Jordens Overflade Norden for Hudsons-Bugten og i Nordvest for Amerika er saaledes ved denne Reise blevet betydeligt opklaret. Paa Kaartet til Parris sidste Reise er alt endnu bart og ubekiendt i disse Egne). Capt. Parti formaaede kun at trænge 10 til 15 Mile ind i det Jndvendige af dette Sund uagtet han gientog sine Forsøg i to Sommere efter hinanden. Efterat han havde undersøgt Re pulse Bugten (i Nordvest) Sir Thomas Roes Vel comes Sund (imellem den nordvestlige Kyst af Amerika og Southampton Øen) og Middletons tilfrosne Stræde (sees ikke paa Partis Kaart, saa tilbragte han Vinteren imellem 1821 og 1822 en sydlig Bugt af Binterøen under 66, 11, N. B. og 83. V. L. og Vinteren imellem 1822 og 1823 under 69 20 N. B. og 818 50 V. L. Han vilde endnu have opholdet sig en tredie Vilter i disse Egne; men da det første Tørveir i Aar indtraf først den 11te August d. A. (det vil ved sige, da Jisen først dengang gik op saa mistvivlede han om, at en saa sildig Sommer vilde kunne være til nogen Nytte og vendte tilbage til England. Parry har saaledes blot nærmere undersøgt de Kyster og Bugter, som Middleton og andre Søefarende have seet førend ham og derved gjort Bekiendtskab med en Stamme Eskimauer paa 250 Personer; de ville imidlertid ikke bære dette Navn, som hos dem betyder, raat Kiød Spisere. De kalde sig selv Eunces, og ville nedstamme fra en god qvindelig Aand; de have desuden Kundskab om to andre Menneske Racer, som nedstamme fra en ond qvindelig Aand, nemlig Jndianerne paa Nordamerikas Fastland (Eskimauernes svorne Fiender) som de kalde Jlkali, og Enropæerne, som de kalde Cablunes (Hunde). (Denne Benævnelse har Udseendet af, at Eskimauerne betragte os med samme Øine, som Tyrkerne; men maaskee denne Titel er ikke saa ilde meent i hine Polaregne, hvor Hundene, som trække Beboernes Slæder er deres bedste Venner og Medhielpere). -De fuldstændigere Efterretninger om denne Reise maae søges i Capitain Parrys Beskrivelse derover, som han formodentlig maae have udarbeidet paa Skibet, da der allerede trykkes paa den i London.