JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
For mange Aar siden levede i Randers en Hattemager, ved Navn Sivert, der over hele Landet var berømt for de Hatte, han forfærdigede. Han fortjente med Rette denne Berømthed; thi hans Arbeid, var godt, og een af de Sivertske Hatte overlevede sædvanligen, fem af hans Collegers. Practisk godtgjorde han en Tidlang Sandheden af det Ordsprog; Ærlighed varer længst: thi i mange Aar var Mester Sivert ikke allene den ærligste, men ogsaa den rigeste Hattemager i Staden. Dog, ligesaa stadigen han vedblev at tage gode Materialier til sine Hatte, saa fast blev han ved den eengang vante Facon, og lod alle Moder passere forbi, uden en eneste Gang at forandre Formen af sine Hatte. Forlangte Nogen en modens Hat af ham, svarede han: jeg forfærdiger ingen Narre-Hatte. Nu hedte det: Mester Sivert gjør vel gode Hatte, men Faconen er saa gammeldags. Den ene sagde det til den anden; Sivert vilde ikke forfærdige Narrehatte, og Narrehatte vilde man have. Snart skulde Pulden være som en Sukkertop og Skyggen smal, snart Pulden som en Pandekage og Skyggen bred. De andre Hattemagere, som toge slettere Materialier, rettede sig efter Moden, og bleve af med deres Narrehatte, medens Mester Sivert beholdt sine kloge Hatte paa Halsen. Omsider sad han inde med saa mange, at han saae sig nødsaget til at lukke sin Bod, og en Følge deraf var, at han fra en rig Mand blev til en Stodder. J, som foragte Formen, lærer af Mester Siverts dyrekjøbte Exempel, at den, som ikke vil fornedre sig selv, maa ikke glemme sin Tids herskende FordommeBlomsterfrø, samlet i Forgaarden til Hesperidernes Hauge. For tredive Aar siden grædte Qvinderne, naar de saae Menneskehad og Anger opføres. Man sagde det var falske Taarer. Stykket opføres endnu, og deres Døttre græde. Hvad om disses Døttre atter fælde Taarer, Enten maa Kotzebue have eiet en magisk Taareperse, eller ogsaa besidde Qvinderne den Ævne, at kunne græde naar de ville. Hvoraf kommer det, at jo mørkere det bliver i den intellectuelle Verden, desto lysere bliver det i den physiske Længe førend man havde Gasbelysning kjendte man intet mere til Jesuiter. - nu man har faaet hiin, overdrages, dem atter Ungdommens Undervisning. Men skulde det være med Oplysningen, som med Gasbelysningen, at en Hane kun behøver at dreie sig, for at forvandle en heel Stads Belysning til Mørke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
For nogle og tyve Aar siden proclamerede man i Frankrig, at der er en Gud til. Nu tæller det igjen 1700 Nonneklostere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Engellænderne havde i nyere Tid den Skik, at medens de sørgede for at faae Kirker opførte udenfor Europa, nedskudte de med deres Bomber Kirker, som allerede fandtes i Europa. At tænke orthographisk er bedre end at skrive orthographisk, de største Mechanikere forstaae sig ikke altid paa at file, og de dueligste Officerer kunne sjeldent præsentere Geværet saagodt som en Gemeen. Ordkløvere falde over et Komma, som Børn over en Spaan, der ligger den i Veien. - Man kan føie til Bogjægere gaae ideligen paa Jagt efter Bogstavseil, uden at betænke, at medens de opjage een Bogstavfeil, kan man hos dem attrappere tusind Tankefeil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Der gives et Talent, som findes hos Enhver, der kun vil bruge det. Dets Navn er Ondskab. Som oftest udretter man hos Ho den mere dermed end med det virkelige Talent. Vittig kan Enhver være, naar han vil sige Alt, hvad der falder ham ind, ligesom Enhverkan vinde i Tal=Lotteriet, naar han vil besætte alle 20 Numere. Pøbelagtigheder finde hver Dag flere og flere Læsere, hvoraf man næsten maa slutte, at Pobelclassen bliver med hver Dag større. Det er fært nok, at paa en Tid, da der speculeres saa meget paa Titeler og da man har Tidsskrifter for alle Classer, endnu ingen er faldet paa at kalde ligefrem en Journal, et Magazin, et Archiv o. s. v. "for Pøbelen". En Saadan vilde faae til Gange saa mange Abonnenter, som een "for dannede Læsere, Hver Tidsalder har havt sin literaire Afgud, som Alle nedfaldt for og tilbade, og som man siden sønderslog og glemte. Kotzebue og A. Lafontaine - hver havde sin Periode. Den første maatte gaae under, fordi man paastod, at han var for umoralsk - den sidste, fordi han var for moralsk - hiin, fordi han lod voxne Folk være forelskede som Børn, denne, fordi han lod Børn være forelskede som voxne Folk. Man spurgte en Mand, hvilken Uld der egentligen bragtes til Marked i det nye StykkeUldmarkedet? – Man svarede, at det var det Slags, som Clauren havde klippet af franske og engelske Faar og hvoraf han først vævede en Fortælling og siden et Lystspil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags holdt Dr. og Superintendent Kochen i St. Petri Kirke en rørende Afskeds prædiken, som handlede om Freden med sin huuslige Kreds, sine Medborgere og sin Regjering. Han takkede den ædlere Deel af sin Menighed og alle dem, der i de sex første Aar troligen havde arbeidet med ham for St. Petri Skoles Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Hals, den 27de September. Vort lille Marked er forbi, liden Omsætning fandt Sted; ikkun Ølboderne bleve meget besøgte, og deres Værter ere maaskee de eneste, som ei vil klageover Afsætning. - Et nyt Anlæg af Aalefiskerie her i Fjorden, fra Blødens Pæle til Østeraae, gaards Eiendomme, er nylig oprettet af nogle dristige Mænd fra Lyenæs i Issefjorden, samt en Mand i Egense. Paa en Strækning i Liimfjorden, hvor ikkun befandtes circa 7 a 8 Ruser, staaer nu 31. En Qvase, en Baad, et stort Hyttefad og en Kaag bruges hertil. I Gaar Morges er Qvasen med lidet over 100 Snese Aal afseilet for første Gang til Kjøbenhavn, hvortil Afsætningen er bestemt, men hidindtil har Aalene ikke villet gaae til. Udlægget for Fartøier og Redskaber skal beløbe sig til circa 1100 Rbdlr. og 40 Rbdlr. aarlig i Forpagtning. i 6 Aar. - Gid disse Mænds Bestræbelser maatte krones med Held, Mueligt flere Anlæg højeve op i Fjorden kunde skee og større Rigdom fra vindes den iøvrigt saa gavmilde Liimfjord. - Af Sild falder ikkun saave faa Prisen er 3 Mk. Olen. Skuepladsen. Tirsdag (5 October); Joconde, Syngestykke i 3 Acter, med tilhørende Dans. - Torsdag: Skumlerne, Skuespil i 4 Acter, og Balletten: Amor og Ballet mesterens Luner. - Fredag: Barberen, i Sevilla, Opera i 2 Acter. - Løverdag: Brudommen fra Mexico, Lystsp. i 5 Act. af Clauren (1ste Gang), og et Divertissement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Blandede Efterretninger. Den 11 April 1796 var Aarsdagen af Napoleons første Seir ved Montenotte. Den 11 April 1814 frasagde han sig Keiserkronen. Den 3 Mai 1804 besteg han Keisertronen. Den 3 Mai 1814 steg han som Forvist i Land paa Elba Den 5 Mai 1796 gik han som Seiervinder over Po. Den 5 Mai 1821 døde han paa Klippesen St. Helena. Den 2 Aug. 1802 udnævntes han til Consul for Livstid. Den 2 Aug. 1815 blev han forvist til Helena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Den 18 Oct. 1805 aabnede han, efter UlmsJndtagelse, Feldtoget mod Russerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Den 18 Oct. 1813 afgjordes hans Skjebne i Slaget ved Leipzig. Den 18 Oct. 1815 landede han paa Helena. Hvorfor gaves der ikke ved Napoleons Hof en Stjernetyder, der kunde sagt ham, hvilken Dag, der var den lykkelige og hvilken den ulykkelige?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Dr. P. C. M. Han har efter officielle Befolkningslister, gjort en Beregning, hvorlænge een af Staden Breslaus Jndbyggere, af en vis Alder, sandsynligviis endnu har at leve i. Doctoren har befundet, at et Menneske paa 5 Aar endnu har 45 Aar at leve i; et paa 10 Aar 42 1/2, et paa 15 Aar 39, et paa 20 Aar 34 3/4, et paa 25 Aar 31 1/4, et paa 30 Aar 28, et paa 35 Aar 25, et paa 40 Aar 22; et paa 50 Aar 16 3/4, et paa 55 Aar 14; et paa 60 Aar 11 3/4; et paa 65 Aar 8 1/2; et paa 70 Aar 6 1/2, et paa 75 Aar 4 1/2: et paa 80 Aar 4; et paa 90 Aar 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
J nene europ. Annalen læses nogle bemærkninger over de nyeste Credit-Operationer i Preussen og Frankrig. Forf. siger deri, at medens Frankrig med virkelig uforklarlig Forblændelse søger sine Finantsers Forbedringer i en saa indviklet Operation, hvorved dets allerede desuden uhyre Statsgield forøges med en heel Trediedeel og Statens Credit, ja hele Monarkiets Finantskraft indvikles mere end nogensinde i en virkelig systematisk Afhængighed af Agiotagen og i Børsspeculanternes Pengemonopol-Garn, har den Preussiske Regjering, ved den Anordning, virkeligen at tilbagebetale Statsgjeldsforskrivningerne ved Lodtrækning, undertrykt Speculationshandelen med Statspapirer. Han bemærker fremdeles deri, at, efter den af det franske Ministerium, i Anledning af den foreslagne Rentenedsættelse bekjendtgjorte Oversigt, 140 Mill. aarlige Renter af 2800 Mill. Statsgield, i dette Øieblik ere fordeelte blandt det ringe Antal af 145,000 Jndivider af den hele uhyre Befolkning. Om de russiske Militaircolonier. (Slutning; see forr. No.) Sønnen af Overcolonisterne, de agerdyrkende Soldater og Suppleringsmændene kaldes, saalænge de ere mellem 13 og 17 Aar, Cantonister. De exerceres som Soldater og ere i den Landsby, hvor Regimentets Oberst befinder sig. Drenge paa 8 til 13 Aar søge Skole der, hvor deres Forældre boe, øves i Vaaben og bære som Cantonisterne Uniform. J Skolen undervises de efter den indbyrdes Undervisnings methode. Udenad lære de en Catechismus om Soldatens Pligter, der temmelig ligner den Napoleonske. Naar de have naaet det 13de Aar, forsamles de i Regimentets Hovedqvarteer, og forenes i et Corps. Lavall saae i en Landsby 200 unge Cantonister exercere med største Færdighed. J det sydlige Rusland optage Colonierne 380 Landsbyer, hvoraf hver fik 2 til 2 1/2 Esqvadroner. J Gouvernementet Nowogorod stod i hver Landsby en halv eller heel Bataillon (3000 M.) J Sommeren 1822 udgjorde Tallet af Fodfolket og Rytteriet i hine Landsbyer 48,000 Mand. De tre Gouvernementer Cherson, Charkow og Yekaterinoslaw danne et Militairdistrict, der staaer under General Greve von Witt. Hans Kiendelse kan kun appelleres til Keiseren og det endda kun i enkelte Tilfælde. Den Deel af Gouvernementet, hvor Colonierne nu befinde sig, er saa strængt adskilt fra alle de øvrige Dele, at Jngen tør komme derind, uden et særdeles, af en Militairautoritet udstedt, Pas. Endog Posttjenesten besørges af Soldater. Ved hvert Hesteskifte undersøger en Subalternofficeer den Reisendes Pas, een Soldat spænder for, en anden smører Vognen, en tredie sætter sig op og kjører. Den Reisende befordres hurtigen og behandles høfligen. - En egen dertil udnævnt Committee har udkastet forMilitaircolonierne en Lovbog, der allerede 1822. bestod af fjorten Bind og alligevel kun kaldtes et Udkast. En Committee Officerer af hverEsqvadron danner den første Autoritet for Lovenes Forvaltning, og sammes Dommermagt udstrækker sig over Soldaterne og Colonisterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
Kjøbenhavns Børs d. 5 October. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer, (uden Renter) 93 1/2 a 94. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 101 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 a 16 1/2. - Svenske Sedler 56. - Asiatiske Actier 85. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-05
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptiosten hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Enkelte Numere overlades ikke Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 81. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soliin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 October 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Reisen til Hamburg (Fortsættelse; see No. 78.) Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Naar man hører Hamburgs Skueplads nævne, nødes man uvilkaarligen til at forbinde dermed det fordeelagtigste Begreb. Det er den Pode, som den udmærkede og i saa mange Henseender høit fortjente Schrøder, med saa megen Konst, med saa megen Opoffrelse af Kræfter har plantet. Men en stor Mands Søn ligner ikke altid sin Fader, og naar man endnu nævner Sønnen med Høiagtelse, saa skeer det ofte mere for at hædre Faderens Minde end Sønnens virkelige Fortjenester. Jeg taler her om det saakaldte Stadttheater eller Theater om Gansemarkt, som det eneste, der her kan komme i Betragtning Allerede det Udvortes gjør ikke noget fordeelag tigt Jndtryk. Det ligger bag en Torveplads en Afkrog, og først for nogle Aar siden har man udvidet Indgangene. Det er udvendig endog ikke saa smagfuldt bygt som det Kunske Sommertheater paa Vesterbro. Af indere Omfang er det vel saa stort som det Kongel. Theater i Kjøbenhavn; men Malningen, Logernes Udviring med Arabesker o. s. v. er saa magløs, at det snarere kunde passe sig til et Privat: end et offentligt Theater. Der gives der intet Parquet, men Parterret er overalt besat med Bænke, Ranglogerne ere ikke engang saa smukke som vort Gallerie, og for Calleriet er anbragt et Jernrækværk, som Tilstuerne række sig ud over, truende med at styrte ned. Denne Frygt blev den første Cang, jeg besøgte dette Stuespil, saa meget større, som netop et heelt Selskab af meklenburgste Ryttere, med deres svære Pallaster ved Siden, udgjorde en Deel af det anseelige Galleriepublicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Uagtet Hamburgs Theater gielder for et Slags Nationaltheater, saa er det dog intet meer eller mindre end et privat. Tirecteurerne ere de Herrer J. Herzfeld og F. L. Schmidt. Jstedet for at Staden barde understøtte Theatret, som Tilfældet er i de fleste Residentser, maa det Hamburgske, som man har forsikkret mig, endog svare Staden en anseelig Afgivt - noget, som man kan vente sig af en i egentlig Forstand Handelsstad. Saaledes bliver Skuepladsen ikke allene en efter aldeles private Hensyn beregnet Anstalt, men som et Slags Forpagtning, der nødvendigt har mere at sørge for Stadens og Skuespilmedlemmernes end for Almeenhedens Tarv. Rigtig nok har et saadant Theater det Fortrin for et Kongeligt, at Directionen og Skuespillerne ganske anderledes maa lempe sig efter Tilskuernes Smag end der, hvor deres Løn for stedse er fastsat og de intet tabe ved, enten Huset bliver meget eller lidet besøgt, Dertil kommer endnu, at naar Directeurerne selv høre til de Medspillende, ligner Theatret en Avlsgaard, hvor Eieren selv tager Haand i med, og opmuntrer ved sit eget Exempel de Underordnede til at opfylde deres Pligt. Men fra en anden Side betragtet har en saadan Stræden til eet Maal ogsaa den Virkning, at Entre prisen bliver aldeles mercantilsk. Man bryder sig ikke saa meget om det Værd, et Arbeide har for Konsten, som om det Værd, det har for Cassen. Denne bliver stedse det Hovedøiemeed, man ved Spillet og Stykkernes Valg maa have for Øine. Allerede den Omstændighed, at man i Hamburg hver Aften giver Skuespil, og at man spiller om end Huset er tomt, beviser det her Fremsattes Rigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Directeur Herzfeld spiller sjeldent, og jeg fik ikke Leilighed til at see ham, men desto hyppigere fremtræder hans Søn A. Herzfeld, et ungt Menneske med gode Anlæg, men som er saa indtaget af Spørgsmaalstegnet, at næsten hver Mening bliver i hans Mund til et Spørgsmaal. Noget særdeles udmærket Talent har jeg, blandt det mandlige Personale, ikke fundet. Jacobi, som ellers gielder for den første Soli dette Planetsystem, har jeg ikke seet; Lebrun, er ret god, men blandt franske Skuespillere finder man dog, uden megen Søgen, hans Lige Hans Dialect klinger lidt fransk, om det er noget ved Konst Tilvant, eller en Følge af hans Fødsel, kan jeg ikke sige. Schmidt er en særdeles god Comiker. De øvrige, Kühne, Madel, Weiss, Gloy, Lenz, Schäfer, o. s. v. ere ret brave, men deres Mage kan dog nok træffes ved de fleste Theatre. Foruden Dem. Pohlmann har jeg blandt det qvindelige Personale ikke fundet noget særdeles udmærket Subject. Mad., eller som den Hamburgske honnette Ambition helst kalder hende, Doctorinde, – som om hendes Mands Doctorhat ogsaa udbredte sine lærde Skygger over hende, Reinhold, roses; Mad. Fischer, Dem. Steiger, Mad. Unzer ere blandt de her udmærkede, uagtet jeg ikke har fundet deres Spil saameget udmærket. Overalt mangler det Hamburgske Theater gode Sangere og Sangerinder; men da Orchestret ogsaa er temmelig maadeligt, saa finder der i det mindste en vis Ligevægt imellem Vocal- og Instrumentalmusiken Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Det Hamburgske Theaterpublicum er ikke allene det meest nøisomme, men ogsaa det meest blandede, der kan tænkes. Et blandet Publicum, maa have en blandet Smag, og for at tilfredsstille den blandede Smag maa man give blandede Stykker. Den ene Aften Don Carlos og den anden Landsbybarberen, snart et Shakespearsk Mesterstykke og snart en Pøbelfarce.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
En Egenskab, der fortjener særdeles Roes hos de Hamburgske Skuespillere og Skuespillerinder, er den, at de kunne Rollerne paa deres Fingere, og at de sjeldent standse i Talen eller tage Feil af Ordene, hvorved ofte det forunderligste Qui pro Quo frembringes paa mangt et andet Theater. Dette vidner om, at de studere deres Roller med Flid og have Agtelse for Almeenhedens Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Af Skuespillerne lade adskillige sig ikke nøie med at være Andres Fødselshielpere, men føde ogsaa selv stundom mangt et trindt og rødmoset Theaternor. Saaledes er Directeur Schmidt især bekjendt af de af ham digtede Lystspil Løgneren og Theaterfeberen, som begge ere givne paa det danske Theater; Lebrun og Lenz. af adskillige Oversættelser og Omarbeidelser, og den sidste har for ikke længe siden hearbeidet Scotts Ivanhoe til et Drama. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Dr. og Prof. F. G. Howitz har udgivet et philosophisk Forsvar for Afhandlingen om Afsindighed og Tilregnelse, under Titel af: Determinismen eller Hume mod Kant. (Determinister kaldes de Philosopher, der paastaae, at alle Begivenheder i Verden ere saaledes, ved foregaaende Grunde og Aarsager, bestemte, at ingen af dem kan udeblive eller indtræffe paa nogen anden Maade. Allerede de ældste Philosopher talte om Nødvendigheden af alle Begivenheder, og Stoikerne vare udførligst i denne Materies Behandling. Leibnitz uddannede endnu mere Systemet. Striden imellem Deterministerne og Jndeterministerne vil nok evigen blive afgjort. Maaskee man giør bedste i at sige med Mester Hermann, gaaer hen og forliger eder – J har begge Ret. Jmidlertid vinder dog Sandheden altid, selv ved afgjørlige Meningers Belysning og Drøftelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Gaarden No. 159 i Overgaden neden Vandet paa Christianshavn, skulde, i Følge Execution og Udlæg for Skatter, i Gaar (d. 8de) sælges ved 4de Auction. Uagtet den i Brandcassen er assureret for 25,200 Rbdlr. Sølv, og den nuværende Eier i Aaret 1820 har betalt den med 14000 Rbdlr. S., foruden det, han sidenhar sat paa den, er der ved tredie Auction dog kun budet 5600 Rbdlr. S., for hvilken Sum den uden Tvivl er bleven solgt til den offentlige Casse, som paa første Prioritet har staaende 2000 Rbdlr. S. i den; anden Prioritet paa omtrent 4000 Rbdlr. S., som en Privatmand har staaende deri, vil altsaa være aldeles tabt. Saaledes ere Eiendommene paa Christianshavn, naar Assurancesummen skal tages til Maalestok, faldne over 75 pC. i Prisen. Ogsaa Svendborg, Kjøbmænd, havs forenet sig om at faae den paa Landet stedfindende ulovlige Handel hæmmet. De, som i Sunds Gudme Herreder saavelsom og paa Thorseng og Thunge paagribe Bissekræmmere, erholde af Svendborgs Handlende Douceurer fra 10 til 20 Rbdl. saavelsom de confiskerede Varers Værdie. Der ventes, at alle de øvrige Kjøbstæder i Fyen, ville følge Exemplet. Affens skulde den 29de September bortsælges et Partie konfiskerede Vare, bestaaende af Lærreder, Mousseliner, Silkevare, Baand, Tobakker, Thee, Sukker, m. m.m. Politiemesteren i Viborg har, ifølge Anledning fra Stiftsphysicatet, paa det alvorligste paalagt enhver Vedkommende, at vaage over, at den blyblandede Fortinning, som paasættes ved Hjelp af Harpix, ikke anvendes til andre Kobberbar, end store Kjedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Jndholden af det Claurenske Lystspil, som nu skal opføres paa den Kongel. Skueplads, er, efter den i Tidsskriftet Thalia meddeelte Efterretning om det hamburgske Theater af Professor Rahbek, kortelig følgende: en forgjældet Adelsmand har to Døttre, et Par affecteerte, forfængelige, coqvette Donzeller, som han har Speculation paa at afsætte een af til en rig Mand fra Mexico, der kommer for at søge sig en Kone. Denne Brudgom lader imidlertid sin fordums Hofmester, Raimann, passere for Rigmand, og følger selv med som Domestik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Skjøndt nu Frøkenerne have hver sin Jnelingtion, faae de dog, ved at erfare, hvor fattige de selv ere og hvor rig han er, det med eet gruelig heedt for den gamle Brudgom, og da man lader dem forstaae, at han især sætter Priis paa Huslighed, blive de begge uhyre huslige i en Fart, og paatage sig, i dertil indrettede kostbare Negligeer, den ene Bestyrelsen af Fiskerierne, den anden af Kjøkkenet; men komme saa galt derfra, at den ene plumper i Vandet og den anden stikker Jld i Kokkeradsen og Stadsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Paa samme Tid nu, som Mexicaneren saaledes lærer at kjende dem, bliver han kjendt med en fattig Sypige, der naturligviis er ganske det modsatte af dem, forelsker sig i hende, kjøber Prahlensteins Gods langt over dets Værdie, og de to Comtesser faaer hver sin Nar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Blandede Efterretninger. Den 24 September d. A. høitideligholdtes Christiania Byes andet Jubilæum. Høitideligheden bebudedes ved Canonskud fra Fæstningens Volde og ved Ringning med Kirkernes Klokker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
J Vor Frelsers Kirke holdtes en Tale af Biskop Sørensen, og de Fattige bleve til Middag bespiste paa Byens Bekostning. - Da Kong Christian den Fjerde den 18de September 1624. var ankommen til Aggershuus Slot, tog han strax den Afstikning til en ny Stad, som uden for Slottet i det afbrændte gamle Opsloes Sted, skulde anlægges, og han det foregaaende Aar havde ladet gjøre, i Øiesyn. Han kaldte den Christiania og forundte den adskillige Privilegier. 1626 var Staden færdig. Den ny opbygte Bomkirke blev af Biskoppen i Opsloe, M. Niels Simonsen Glostrup, indviet. Jkke allene det forrige Capitul og Cannikerne, men ogsaa Borgerne fik befaling at flytte derind. De fandt der deres Raadhuus og Tingstuer opførte, og en Toldbod ved Havnen. Fra nu af skulde Christiania være Hovedstaden for Kongeriget Norge, og Stiftet, som tilforn kaldtes Opslo Stift, skulde nu hedde Christiania Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Paa de skotske Øer findes et Taarn af besynderlig Bygningsmaade, der kaldes Slangetaarnet, og som optager et Rum af omtrent 50 Fod i Gjennemsnit. Det er bygt af et saa fortrinligt Slags Skiefer, at man aldeles intet Forbindelsesmiddel mellem Stenene bliver vaer. Det er 42 Fod høit, Muren er 15 Fod tyk, og man finder deri en Deel smaa Rum, der faae deres Lysning fra smalle Aabninger ud til Gaardsiden. Denne Bygning kaldes egentligen Musa=Borg; men den Mængde af Kryb, man finder deri, har givet den Navn af Slangetaarnet. Det antages at være et Værk af de Norske eller ogsaa af Saxerne, der førend de Norske havde bemægtiget sig Orkaderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
J et Værk, som en Russer for ikke længe siden har udgivet under Titel af: "Oversigt over alle bekiendte Sprog og deres forskjellige Dialecter, angives, at der findes i Asien 337, i Europa 587, i Africa 22, i America 1264, altsaa ialt 2210 Sprog. Ogsaa sees deraf, at Bibelen er oversat i 139 Sprog. Allene det Petersborger Bibelselskab har ladet den hellige Skrift oversætte i 39 Tungemaal, der ere gjængse i det russiske Rige.