JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Alsøe Sognekald i Aarhuus Stift, 120 Rbdlr. J Pension til Formanden svares, efter Naades Aarets Udløb, Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 2 Tdr. Ærter, 10 Læs Holt Torv, Foder og Græs til 2 Køer, samt 30 Rbdlr. S. V., og tager Raadensacret først sin Begyndelse fra Eftermandens Kaldsbrevs Dato.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Kiøbenhavns Torvepriser. d. 17. October. Rug, Tdn. 13 Rbdlr. Mk. a 16 Rbd. Mk. Hvede, Tdn. 20 Rbdlr. Mk. a 25 Rbd. Mk. Byg, Tdn. 9 Rbdlr. 3 Mk. a 10 Rbd. -Mk. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 3 Mk. a 6 Rbd. 3 Mk. Ærter, Tdn. 14 Rbdlr. Mk. a 16 Rbd. Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 5 Rbd. - Mk. 5 a Rbd. 4 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Kiøbenhavns Børs d. 17. October. Cours. Hamb. 2 M. 443, a vista 450. Amsterdam 2 M. –, a vista. London 2 M. 183 Rbd. - s. Paris 2 M. Spec. 462. (d. 17. Octbr. 1816. 725) Specier solgtes til 27 Rbmk. 12 s. a Mk. (J Fior 43 3/4) for Committeesedler blev givet (med Rente) 106. (Jstor 93 1/2 pr. 100. Obligationer 94 a 95. (Jstor 77). Norske Rigsbanksedler 25 a 25 1/2. (Jstor. Norske Speciesedler 18. Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. a 8 Mk. 6 s. Disconto 10 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
AVERTISSEMENTS. Da der ved de hidtil holdte Auctioner over Giestgiver v. Støckens Boes faste Eiendomme ikke er skeet noget Bud paa samme, saa vorder en Skiftesamling i bemeldte Boe afholdet paa Raadstuen her i Byen den 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Pantecreditorerne i Boet anmodes om at give Møde formed Skifteretten at overlægge og derefter at tage Beslutning om hvad der fremdeles bliver at foretage ihenseende til benævnte Eiendomme. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 19de October 1817. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Torsdagen den 23de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, continuerer Auctionen hos Brændeviinsbrænder Baastrup i hans Boepæl paa Slagelse Kiøbstæds Bierbyegade og bortsælges da, Borde, Stole, Tømmer og Avlingsredskaber Heste og Kiør, med meget meere. Ved samme Auction bliver ligeledes bortsolgt 100 Stkr. garvede sorte Kalveskind paa to Maaneders Kredit. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Mandagen den 3die November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 afholdes paa Slagelse Raadstue offentlig Auction over den saakaldede Calente-Jord, som indeholder 4 Tønder Land geometrisk Maal, og som er beliggende ved Slagelse Kiøbstæds Smedegades Mølle, til Bortleielse paa flere Aar og efter Conditioner som paa Auctionsstedet vil vorde fremlagde. Stabel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Mandagen den 27de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Nordrupslunds Skove ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bøgetræer paa Roden. De Lysthavende ville møde ved Nordruplund. Slagelse den 15de October 1817. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Tirsdagen den 21de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Forlangende af Hr. Major v. Jensen, ved offentlig Auction paa Gyldenholm bortsolgt endeel Faar. Hvilket herved bekiendtgjøres. Slagelse den 16de October 1817. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Fredagen den 24de Octiober 1817, For Auction, middag Kl. 10. lader Forligelses= og Landvæsenskommissair Hansens Enke i Skielskjør ved offentlig Auktion bortsælge endeel Meubler og Effekrer, samt Kobber, Messing, Tin, m.v. og 2de Køer. Paa Marienborg paa Møen kan, i tilstundende Vinter modtages en Deel Qvægshoveder, paa sund og velhøstet Foder af Høe og Halm, naar man derom behageligst. snarest muelig, henvender sig til og accorderes med Avlingsforvalter Mackeprang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Natten imellem Tirsdag og Onsdag sidstafvigte er fra Undertegnede bortgaaet eller stiaalet en hvid Hest 8 a 9 Aar gl., som strøg Skank paa Frembenene og kroghaset paa Bagbenene, en Douceur af 5 Rbd. N. V. betales. til den som enten bringer eller giver mig sikker Efterretning om hvor den er. Ørsløv den 18de October 1817. Niels Jensen, Gaardmand i Ørslov, paa Kragerupgaards Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
God fiin Uld for billig Priis kan bekommes hos C. Lau, Hattemager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
En Deel gode Arbeidsheste, samt to Par pletterede Seeler og noget Arbeidstøi, bliver ved Auction bortsolgt Løverdagen den 25de October 1817 om Formiddagen Kl. 10, paa Gierdrup ved Skielskiør, soufisante Kiøbere kan erholde Credit til første Marts 1818. Dersom Nogen i Slagelse eller dens Omegn skulle have Regnings Krav paa Dhrr. Frischer til Charlottendal ville de behageligen inden denne Maaneds Udgang indlevere deres Regning til Undertegnede, som paa Dhrr. Frichers Vegne modtager samme, og besørger Afgiørelsen, deraf. Charlottendal den 17de October 1817. N. Høyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
Godt tørt Bøgebrænde kan erholdes ved Frederikskilde og Kongskilde Mølle, a 18 Rbdlr. pr. Favn. N. N. Nyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-21
1 eller 2 Skole-Discipler, eller andre skikkelige Personer, kan strax bekomme beqvemt Logie, med videre, hos Kiøbmand Faber i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. N. Torsdagen, den 23 October 1817. 3de Aarg. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Betragtninger over Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Ved Crempe i det Holsteenske gjorde ogsaa et Hagelveir stor Skade den 10de August.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Jndenlandske Efterretninger. (Jndsendt). En Havfrue op af Vandet steeStorm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
(Af et Brev fra Aarhuus 17de October 1817.) Kort for et haardt Uveir vi havde her i vore Egne for en fjorten Dage siden, vare i Morgenstunden tvende Fiskere af Aarhuus udseilede under en tæt ved Byen beliggende Skov for at fangeVillinger. Alt som de laae der med udkastede Garn, øinede de et lidet Bøsseskud fra Jollen et Væsen, med fravendt Aasyn, styde sig op over Vandfladen, aldeles med Menneskeskikkelse, men da det kun kom op til Skuldrene, kunde de blot opdage dets rødlige Haar, der naaede ned til Nakken; et Øieblik efter forsvandt det, men kom strax derpaa igien frem paa den anden Side af Baaden, et Bøsseskud fra dem, og nu ragede det frem over Vandet til Hofterne; hvorved de opdagede en aldeles glat og hvid Hud, og i øvrigt Form af et Menneske. Da det vedblev at holde sig saaledes op over Havet, bleve de heel, forbausede og toge Flugten af Byen til, hvortil de ankom med 4 Villinger. Disse Menneskeer førte ingen Pral efter dette Syn i Byen, men gik saa tyst dermed blandt deres Kammerater, indtil en berømt Lærd ved en Hændelse fik nys derom, og lod dem kalde til sig; ved hvilken Leilighed de afgave den Forklaring, som nu meldt er. Deres aabne og oprigtige Maade, at fortæll Phænomenet paa; deres Erklæring at de aldrig før havde seet et saadant Havmenneske, og aldrig baaret Frygt for et saadant; at det var temmelig langt fra Land; at det er en bekiendt Sag, hvorledes andre Havets Beboere (f. Ex. Sælhunde imod haardt Veir lade sig see over Vandskorpen, dette og mere giør det troligt, at deres Beretning hverken er Blendeværk eller Løgn. Om det var en Mand eller Qvinde kunde de, da de begge Gange saae det paa Ryggen, ei afgiøre. Redaktøren maae føie hertil, at Beretningen kommer fra en sikker Kilde, og fra en saare agtværdig Mand; om dens Sandfærdighed tvivler han ingenlunde; men derimod maae han anmode sine Læsere om paa ingen Maade at troe, at det har været et menneskeligt Væsen, som har viist sig paa Havet; der gives Søedyr, som have megen Liighed med et Menneskes Udseende, især naar man ikke kan betragte dem nærved, eller med roelig Opmærksomhed; dertil høre især Søebiørnen (hoca Ursina) og den saakaldte Søcabe, som Steller faae paa Kysten af Amerika, og som ligeledes viiste sig med Legemet høit over Vandet, og stod en temmelig Tid over det, formodentlig har det været dette Dyr. Mærkeligt er det vist nok at det viser sig i vore Farvande, da det hidindtil kun har viist sig imellem Asien og Amerika, men ved den Forandring, som i Aar er skeet med Jisen omkring Polen, blivet et saadant usædvanligt Phænomen ganske begribeligt. – J 1814 meldte man ligeledes fra England, at man der ved Kysterne havde seet en Havfrue, kort før en Storm, hvis Overdeel saae ud som et Fruentimmer, Huden syntes at være meget hvid, Kinderne meget røde; Haarene vare meget lange og fortagtige; men Underdelen lignede fuldkommen en stor Fisk, Dyret sad en Tid oppe over Vandet, og hvæsede som en Gaas, endelig lagde det sig ganske stille paa Overfladen af Vandet, og svømmede bort Men kun Børn og Fiskere havde seet denne Skabning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Ledige Embeder. Skjørping og Fræer Sognekald, i Viborg Stift, 320 Rbdlr. - Rold og Vebbestrup Sognekald, i Viborg Stift, 250 Rbdlr. Helgenæs Sognekald, i Aarhuus Stift, 120 Rbdlr. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Kiøbstæden Hobroe. Den aarlige Løn er 8 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 200 Rbdlr. S. V., samt frie Boelig, 6 Favne Brænde, Græsning til en Koe, og Høitidsoffer af Menigheden. Told- og ConsumtionsJnspecteurtienesten i Sæbye. – Toldinspecteur-Embedet i Frederikstad, paa St. Croix.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Befordringer og Afgang. Den 17de September er Eram. juris E. Seidelin beskikket til Procurator ved alle Underretter i Ribe Stift. Den 24de: Byefoged i Assens og Herredsfoged i Bang Herred, Lieutenant J. C. Sundorph, til virkelig Cancellieraad. – Den 20de Soptember er det tilladt Landinspecteur Hansen, efter sit Ønske, at udtræde af Tiende Commissionen for Synderlyng, Nordlyng, Middelsom, Houlberg og Rinds Herreder, samt underliggende Birker, i Viborg Amt, og Skovrider paa Ahlheden, J. Bang, i hans Sted udnævnt til Medlem af bemeldte Commission.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
- Den 27de August er Premierlieutenant C. Blom qvancerel til Captain-Lieutenant; Secondlientenant T. HilleLup til Premierlieutenant. Den 10de September OverCanoneer J. O. Hage beskikket til Artillerielieutenant; Artillerielientenant J. Hjorth benaadet med Premierlieutenants Caracteer. Den 16de: Cadetterne H. A. W. Lund, J. R. Petersen, H. J. Hansen og M. Meyer, beskikkede til Secondlieutenanter. – Den 23de September er Rektor ved Colding lærde Skole, Mag. C. P. Thor latius, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget - Den 1ste October er Sognepræsten for Hagested og Gislinge Menigheder, i Sielland, P. Søborg, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget. Den 3de: Cand. jur. G. Michaelsen, og J. F. Thomsen beskikkede til Copiister i Kiøbenhavns Raadstues første Sekretariat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Kiøbenhavns Børs d. 21. October. Cours. Hamb. 2 M. 443, a vista 440. Amsterdam 2 M. 405, a vista. London 2 M. 18 Rbd. - s. Paris 2 M. Spec. 452. (d. 21. Octbr. 1816 730) Specier solgtes til 27 Rbmk. - s. a Mk. (J Fior 44) for Committeesedler blev givet (med Rente) 106. (Jfior 92) pr. 100. Obligationer 94 a 95. (Jstor 77). Norske Rigsbanksedler 24 1/2 a 24 1/2. (Jstor 34). Norske Speciesedler 17. Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Paa Søndag Kl. 9 blivar Gudstienesten i Slagelse St. Michels Kirke for St. Peders Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
AVERTISSEMENTS. Da der ved de hidtil holdte Auctioner over Giestgiver v. Støckens Boes faste Eiendomme ikke er skeet noget Bud paa samme, saa vorder en Skiftesamling i bemeldte Boe afholdet paa Raadstuen her i Byen, den 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Pantecreditorerne i Boet anmodes om at give Møde for med Skifteretten at overlægge og derefter at tage Beslutning om hvad der fremdeles bliver at foretage ihenseende til benævnte Eiendomme. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 19de October 1817. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Mandagen den 27de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Nordrupslunds Skove ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bøgetræer paa Roden, De Lysthavende ville møde ved Nordruplund. Slagelse den 15de October 1817. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Tirsdagen den 21de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Forlangende af Hr. Major v. Jensen, ved offentlig Auction paa Gyldenholm bortsolgt endeel Faar. Hvilket herved bekiendtgjøres. Slagelse den 16de October 1817. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
En Pige kan faae Condition til 1ste November. Nærmere Anviisning gives i Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Natten imellem Tirsdag og Onsdag sidstafvigte er fra Undertegnede bortgaaet eller stiaalet en hvid Hest 8 a 9 Aar gl., som strøg Skank paa Frembenene og kroghaset paa Baabenene, en Douceur af 5 Rbd. N. V. betales. til den som enten bringer mig den eller giver mig sikker Efterretning om hvor den er. Ørsløv den 18de October 1817. Niels Jensen, Gaardmand i Ørsløv, paa Kragerupgaards Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
God fiin Uld for billig Priis kan bekommes hos C. Lau, Hattemager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
En Deel gode Arbeidsheste, samt to Par pletterede Seeler og noget Arbeidstøi, bliver ved Auction bortsolgt Leverdagen den 25de October 1817 om Formiddagen Kl. 10, paa Gierdrup ved Skielskiør, soufisante Kiøbere kan erholde Credit til første Marts 1818. 1 eller 2 Skole-Discipler, eller andre skikkelige Personer, kan strax bekomme beqvemt Logie, med videre, hos Kiøbmand Faber i Stagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Onsdagen den 12te November d. A. om Formiddagen Kl. imellem 10 og 12 slet, bliver ved første Auktionen opbuden til Bortsælgelse de, Forpagteren af Jægerspriis Møller C. F. Munthes Falitboe tilhørende og i denne Byes Ahlgade under No. 68 og 69 beliggende tvende Hestemøller med tilhørende Bygninger, Brændeviinsbrænderie, og Eiendoms Jorder circa 13 Tdr. Land, tilligemed den i Jorderne saaede Vintersæd af 2 Tdr. Rug. Conditionerne hvorefter denne fordeelagtige og indbringende Eiendom, bortsælges skal paa Auktionsstedet blive bekiendtgjorte og er forinden saavelsom Vurderings Forretninger til Eftersyn hos Undertegnede, der tillige paaviser Liebhaverne Eiendommen. J Overeensstemmelse med det i Plakaten af 22de April d. A. bestemte Varsel indvarskes saaledes herved Dhrr. Pantekreditorer at lagttage deres Tarv under Auktionen. Holbek den 21de October 1817. Næsted, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
At jeg er flyttet hen paa denne Byes Gammeltorv hos Giestgiver Hr. J. Jørgensen, og der aabnet min Botique, samt at jeg er forsynet med saavel grove som fine Vahre til billigste Priser; ligesom jeg stedse som hidtil skal behandle enhver med Recletet, bekiendtgiøres herved for mine Kunder, og for enhver der vil beære mig med deres Søgning, da gode Vare og Akkuratesse bestandig skal blive mit Formaal. Slagelse den 21de October 1817. J. Jsral.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Hos Undertegnede faaes Kriminal-Historie af A. G. Meisner, oversat af C. V. P. Birkerod, 2 Hefter, 1 Rbd. - Luthers Levnet, en historisk Almanak, oversat af det tydske ved K. B. Møller, 3 Mk. 8 s. P. Maguus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-23
Trykfeil i No. 126. 4de Sp. Lin. 3, Mai. læs: Junii. 5te Sp. Lin. 2, fra neden: Majees, læs Majens.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-25
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den uden, og inden landske Historie. for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. 3de Aarg.)(NI28. Løverdagen den 25. October 1817. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-25
Culturen. Den nærværende Fredstilstand paa Jorden, eller i det mindste i den saakaldte gamle Verden, afdrager Opmærksomheden fra Politiken, og leder den hen paa Culturens Gienstænde; det bliver det vigtige Spørgsmaal, naar der overalt er Fred, hvad vinder Menneskestægten ved Freden, nogle Betragtninger over denne Gienstand vare begyndte, de bleve afbrudte med No. 91 i dette Blad, man tog til Pennen for at skildre den blodige Krig, som nu føres i de Spanske Colonier; Begivenheder som, i hvor ødelæggende de end ere, dog give de skiønneste Forhaabninger og Jordens Cultur i Fremtiden, og som derfore staae i en nøie Forbindelse med denne. vi ville vende tilbage til disse fredelige og oplivende Betragtninger. – Menneskenes Formerelse er Culturens skiønneste Frugt og Hovedmidlet igien til dennes Befordring; er Menneskenes Tilværelse paa Jorden et Gode, hvormeget Grund har man da ikke til at glæde sig over, at deres Antal tiltager saameget som mueligt, og i saa høi en Grad, som Jorden er i Stand til at føde dem. Menneskeslægtens Formerelse og Udbredelse paa Jorden er tydeligen, ogsaa en af de Hensigter, til hvis Opnaaelse denne Verden er indrettet, og hvad man erkiender at være en Bestemmelse af Albestyreren, maae Mennesket desuden altid holde for et Gode. Det er mærkværdigt at den store Revolution, som har udbredet sig over Europa i de sidste 26 Aar, har ikke standset Folkemængdens Tilvært i vor Verdens Deel, uagtet alle de Mennesker, som ere omkomne i Krigen, og alt det Menneskeblod, som er udgi det; thi Krigene føres i det Hele i vore Dage med større Menneskelighed end i de ældre Tider, Regieringernes Oplysning og den visere Statsbestyrelse afhielper eller forekommer mange af Krigens sørgelige Følger. Koekoppernes Jndførelse, de bedre medicinale Indretninger, og det fuldkomnere Medicinale Politie, især mod smitsomme Sygdommes Udbredelse, standser Døden, og Agerbrugets og Jndustriens stærkere Tilvært i alle Lande befordrer Livet. Efter 26 Aars Krig finder man at Folkemængden har taget overordentlig til, næsten i alle Lande, undtagen i de ucultiverede, som i Tyrkiet og Persien; thi ikke at tale og Nordamerika og Rusland, hvor Menneskene formere sig som Jnsecterne; saa finder man at Tydskland bugner af Jndvaanerne, Frankrige har to Millioner Mennesker mere nu end det havde i 1790, og Storbrittanien, over tre. Nogle store Stæder have vel tabt en Deel af deres Folkemængde ved Krigens Begivenheder. f. Ex. Hamborg og Mostva, men andre have igien vundet saameget mere. London har nu flere Jndvaanere end hele Kongeriget Danmark, Hovedstaden deri indbegrebet, i Paris er 8te Gange saamange Mennesker, som i Kiøbenhavn. Rom har tabt i Folketal ved de politiske Storme, den har giennemgaaet; men tilvoxer igien efter Freden. J 1808 anslog man Folkemængden til 160,000 Menneskeer; men endnu er der kun 131000. Staden Mailand, har endnu 130000 Jndvaanere som tilforn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-25
Det glæder Redacteuren at erfare, at hans forhen anstillede Beregninger over Folkemængdens Tilværti de danske Stater i Aaret 1816, have ikke været overdrevne. J September Hæftet af den politiske Journal for dette Aar, udregnes at der i de Danske Stater ere i 1816 fødte 19,913 Mennesker flere end der ere døde, og hele Folkemængden i disse Stater antages at udgiøre over een Million og 700,000 Mennesker, saa at Folkemængden ifald den tager til i samme Grad, vil om ti Aar, udgiøre 2 Millioner Menneskeer; hvorved da de danske Stater ville vinde saameget i Folkemængde, og derved i Styrke, at Kongen af Danmark til den Tid vil blive ligesaa mægtig, som han var i 1769, da begge Kongerigers Folkemængde efter Oders Tabeller, udgjorde neppe to Millioner; saaledes har det danske Monarchie vundet ved en god Statsbestyrelse i indvortes Flor og Kraft, hvad det har tabt ved Skjebnens uundgaaelige Stød i Udstrækning; det er blevet til et mere fast og concentreret, og derved til et fundere og lykkeligere Statslegeme. Med Føie hedder det ogsaa i bemeldte Journal, at et Lands Dødeligheds liste pleie at være et sikkert Thermometer paa dets Velstand og Lykke, og et betydeligt Overskud af de Fødte over de Døde, er under de sædvanlige Forhold et Tegn paa det Offentliges Velbefindende. Der svæver en heldig Stierne over den Danske Stat selv i Ulykkernes Stormat, og Beboerne i de danske Stater maae vist erkiende sig for at være et saa lykkeligt Folk, som det er mueligt for en stor Forening af Mennesker at blive, naar de kun ikke mangle de fornødne Kundskaber, for at sammenligne deres Forfatning med saa mange andre Nationers, som enten nu ere til, eller som have vandret over denne Verdens Skueplads. Det er høist tvivlsomt om der gives noget eneste Land paa Jorden, som en oplyst dansk Mand, naar han vilde tage alle Omstændigheder sammen, skulde ønske at vælge sig til Boepæl, istedet for sit Fødeland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-25
Nyeste Post-Efterretninger. Nu begynder man endelig at tage Bladet fra Munden i England om Sagernes sande Tilstand i det Spanske Amerika, og det som man kunde slutte sig til ved en roelig og sammenlignede Betragtning af de forskiellige og modsigende Beretninger fra de forskiellige Punkter paa dette store Krigstheater, giver sig nu tydeligen tilkiende. – Efter en lang Pause hedder det fra London under den 30te September, og efter oftere udbredte gunstige Efterretninger forRvialisternes Vaaben, ere paa nye Hiøbs Poster indløbne, og det synes stedse meere, som at Spanien ikke kan giøre sig meget Haab om at bringe Rebellerne Sønden for Panama til Lydighed (men blive først disse frie, saa vil det ikke heller ret længe kunne beholde Landene norden for Panama, eller Mexico). Man vidste den 17de August paa St. Thomas, at hele det Spanske Gupana var erobret af Jnsurgenterne; at Staden Augustura var rømmet den 3die August, alt flygtede for Jnsurgentere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-25
Biskoppen af Gupana var kommen til Martinique og Gouverneuren til Øen Granada. Brion havde taget fire med Rigdomme beladte Skibe paa Ori noko. Man vilde gierne skiule disse Vanheld, men allerede tidligere Efterretninger fra Jamaika fra Julii forberedte paa dem, da de meldte at Spanierne vare to Gange blevne slagne af Jnsurgentchefen Paez, Patrioterne blive deres Plan troe (saaledes som den allerede er skildret i dette Blad No. 108 og 109, først at erobre ganske det indre Land, og siden at udhungre Spanierne i de Fæstninger, som de have i Besiddelse ved Søekysterne, eller som de i det mindste ikke kunne proviantere uden store Bekostninger, hvilke de Spanske Financer ikke kunne taale, paa Orinsko ville Jnsurgenterne desuden kunne holde en tilstrækkelig Communication aaben med Havet. Jnsurgent-Cheferne nærme sig stærk med deres Tropper de Fæstninger, som endnu ere i Spaniernes Hænder, og i Stæderne Carracas og Laquiraklager man allerede meget over Mangel paa Levnetsmidler. Den tappre Paez er nu reent Herre over Provindsen Varinas, og hvad der af ham foretages i det tilstødende Kongerige nye Granada for aldeles at rive det løs fra Spaniens Herredømme, kan man forestille sig. Den utrættelige Morillo svilder Tiden paa et blodigt Forsøg, paa at erobre Margarethar den halve Deel af Øen har han inde, men den anden halve Deel af den er endnu i Jnsurgenternes Magt, som forsvare den med stor Haardnakkenhed; begge Partier kjæmpe med Fortvivlelse, da der ikke gives Pardon fra nogen af Siderne. Et Skib med 30 engelske Officerer er paa nye afseilet til Sydamerika fra Portsmouth. Fra Spansk Side er nu bekiendtgjort, at enhver udenlandsk Officeer som tager Tieneste hos Jnsurgenterne, bliver betragtet som en Røver, naar han falder i de Kongeliges Hænder. Det engelske Blad Times paastaaer, at den Efterretning er falsk, som staaer i Coureren, at de engelske Officerer som tage Tieneste hos Jnsurgenterne, skulle udslettes af de Officerers Liste, som staae paa halv Sold. J Bue nes Ayres føler man en saa stor Fordeel af Caperierne, at man arbeider der paa at udvide sine Udrustninger. J Chili holder et svagt Corps Roalister sig endnu i Havnen Talcanuano, og har 5 bevæbnede Skibe til at flygte paa i Nødsfald. Rygtet om et Forræderie i Peru mod den Spanske Regiering vedbliver. Portugiserne holde sig i Monte viden, men komme ikke videre, man troer at Grunden dertil er, at Tropperne ikke have Lyst til denne Krig i Brasilien af Mangel paa Levnetsmidler, og at de ikke kunne taale Climatet. Kort sagt Krigen i Sydamerika synes at være for stor for Spaniens Kræfter, og naar Kampen maae opgives, saa vil det formodentlig synke tilbage i samme Afmagt, som efter Krigen med Holland, da dette Land tilkiæmvede sig sin Frihed.