JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Onsdagen den 2de Marts næstkommende, om formiddagen Kl. 101, bliver Oppebørselen af de paabudne Passagepenge ved de paa Landeviene fra Kiøbenhavn til Roeskilde, fra hin benhavn til Fredensborg, og fra gredensborg til Helsingør opførte Bamme, saaog ved de 2de første Bomme under No. 3 og 4 paa Veien fra Roeskildetroe til Kiøge, opbuden ved offentlig Auction i Rentekammer=Costegii Forsamlingssal kunde ført: forpagtning alternativ, deels paa 3 og deels paa 10 Aar, fra nærværende Forpagtningers Udløb næstkommende 1ste April og 1ste Maji 1798 at regne, alt paa de Conditioner, hvis Jndhold forinden Auctionen kan erfares i det siellandske Contoir under Rentekammeret, saavelsom paa Kiøbenhavns og Hirschholms Amtstuer.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Onsdagen den 14 Martii førstkommende bliver udi Gaarden No. 137 i Viingaardstræde foretaget Auction over 139 Balle Ostindiske Vare, som i forrige Aar ere hiembragte med Skibet Fliga, samt over endeel Rester fra foregaaende Auctiner. Catalogi derover bliver forimlen at erholde paa Dumetels & Comp. Contoir, og Varene findes til Eftersyn paa deres Plads Paa Christianshavn i Langebrogaden No. 18 kiøbes. Hør, Hamp, Rap og Kornfrøe i store og smaae Partier ligesaa sælges Lin= og Rocolie, samt Olietager til billigste Priser.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
De runden No. 50 i Compagniestrædet med nogle Rudera er () tilkjøbs paa billige Vilkaar; man melder sig desangaaende hos Fulmægtig Chr. Lund hos Advocat Rottbøll i Raadhuusstræde Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Herved har jeg den Ære at tilkiendegive, at jeg med Kongelig Bevilling har nedsat mig som Apotheker paa Kiøbenhavns Vesterbroe i Hr. Handelsgærtner Mohrs Gaard, hvor enhver af mine Medborgere, der vil beære mig med deres Søgning, paa det atkurateste og hastigste skal blive ervederet.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Tillige kan hos mig bekommes Kaffe, Thee, Sukkere til Sukkerhuuspriser, Risengryn, St. Croix Rum med mere, alt til billigste Priser. De Herrer paa Landet, som ville beære mig med deres Commissioner, skulle nyde den hastigste Ervedition, og til disses end ydermere Beqvemmelighed anskafffen jes endog de Vare, som ikke haves i min Handel. Vulsgang Andreas Resch. der Herr Lieutenant Humel aus Jena wird, im Falle er sig entweder in Kopenhagen oder in einer der daniscen Pro vingen aufhalten sollte, die Ort selves Aufenthalts in den hiesigen Zeitungen anzugeigen, erfucht, weil seine Familie es ger zu wissen munschte.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
En ugift Person, som er Examinatiel Juris, ønsker sig Empløy til 1ste Maji d. A. enten hos et Herskab, som Forvalter (da han forstaaer og er opfødt ved Landvæsener) eller og boren Kongl. Embedsmand, som Fuldmægtig, om hans Duelighed eller Habilite, saavel som gode moralske Karacteer kan de paalideligste Vidnesbord forevises, fra hvem han før har tient. De vedkommende ville behageligst addressere sig til Hr. Urtekræmmer Hans Jørg. Hansen, boende i Adelgaden No. 3 store jylske fede Staldstude ere at faae tilkiøbs paa indholtsgaarden, beliggende imellem Frydendahl og Bentzonslund, De Lysthavende vilde behage at henvende dem til Hr. Forvalter Meldahl paa Bentzonslund, som paaviser samme.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Constantinopel, den 27de December. Den 17de i denne Maaned blev den herværende franske Republiks Ambassadeur, Borger Aubert Dubayet, efter 14 Dages Sygeleie bortrykket af en ondartig Feber i sit Hotel i Pera. Efter hans Død har Ambassadesecretairen, Borger Ruffin, paataget sig de herværende franske Forretninger, indtil Borgeren St. Cyr ankommer fra Bucharest i Wallachiet, hvorhan er fransk General=Consul, og horhen man strax har sendt en Coureer til ham. Efterat det herværende diplomatiske Corps var bleven underrettet om bemeldte Ambassadeurs Død ved hans Adjutant Borger Castra, begave sig den følgende Dag den bataviske Republiks Ambassadeur, de kongelig preussiske og neapolitanske Gesandtere, den svenske Mission, Charge d'Affairerne fra Spanien og Danmark, og den øster rigske Jnternuntius Secretairer og Tolk til der franske Hotel, hvorfra de geleidede den Afdødes Liig, som befandt sig i en prægtig Kiste, til Graven. Liigskaren var meget talrig, saasom mange Franske og Kiøbmænd af andre Nationer fulgte samme. Begravelsen skedte paa en frie Plads uden mange Ceremonier. De Franske sang nogle passende Sørgesange, og tilsidst Marseiller Visen, hvorpaa Processionen vendte til bage til Hotellet. Fra vore Tropper, som staae i Servien og Bulgarien mod den rebelske Pacha af Widdin ere indløbne gunstige Efterretninger. Foruden det Nederlag, som samt me har lidt ved Belgrad, har man ogsaa tilsegtet sig Fordeele over hans Tropper ved Roschink og Warna. Det Forlis, som Rebellerne har havt i disse Fegtninger, angives tilsammen for 4000 Mand. Uagttet alle disse Fordele har Porten, dog pludselig besluttet sig til, at sende directe en Minister til Paswan Oglu, for at indlade sig med ham i Fredsunderhandlinger. Denne Minister bliver geleidet af 6 Secretairer, Dragomaner &c., og har Ordre at begive sig i Pachaens Lei med et hvidt Flag. Beslutningen at afsende dette Gesandtskab er først bleven taget, da man fik Vished om, at Rebellerens Hensigt var at gjøre sig Uafhængende, og oprette en egen Stat paa den høire Danaubredde. Capitain Pacha er bleven udnævnt til første Seraskier eller General Feltmarskab over Tropperne. Et betydeligt Antal af samme marcheret endnu bestandig herigiennem til Donau; men Capitain Pacha skal ikke reise herfra førend det Svar indløber, som Pachaen af Widdin giver Fredsgesandtskabet. Noget ganske besynderligt er følgende: Da Talen først var i Divanet om, at erklære den rebelske Pacha Krig, lod Storherren erklære, at han aldeles ikke forlangte hans Hoved. Denne Erklæring har givet Anledning til mange Formodninger, blandt andre, at Storherren enten frygtede her for Uroeligheder, i Fald Rebellerens Hoved blev sendt hertil, eller at han uagtet alt despotisk Herredømme ikke ganske misbilliger hans Grundsætninger. Dersom Paswan Oglu imidlertid erfarer, at Storherren ikke forlanger hans Hoved, torde dette lægge mange Vanskeligheder i Veien for Freden. - J forrige Uge anstillede her i Nærheden af Staden det oprettede ridende tyrkiske Artillerie=Compagnie sine første Øvelser, som fik almindelige Biefald.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Mallaga, den 31te December. Vi have nu her i vore Vande, franske Kapere, af hvilke 5 ere udrustede her. Disse ere meget til Hinder for Skibsfarten, saasom næsten alle neutrale Skibe blive opbragte af dem, og derpaa for det meste strax confisquerte. Alle Skibe, som have danske Documenter, og ikke virkelig have erholdet dem i en dansk Havn, løber strax Fare for, at erklæres tilligemed Ladningen for god Prise. Man maae derfor, saavel ved befragtningen, som Afsendelsen, være høist forsigtig, og ikke forsømme følgende Punkter: 1) Et forhenværende Hollandsk Skib, som nu fører neutral Flag, maae ved sammes og de fornødne Ducomenters og Passers Jmodtagelse have været i en neutral Havn. 2) J Fald det har været et kjøbt Priis=Skib, maae de behørige Acter befindes om Borde tilligemed en Angivelse, hvor det er kjøbt, samt Kiøbebrevet 3) Er det af engelsk Bygning, saa maae Kiøbet være skeet for Krigen, og Kiøbe Contracten være om Borde. 4) Mynsterrollen maae være anthentiqve forfattet og indeholde Eqvipaaens Navne, deres Fødested, og deres Gage. 5) Conneissementerne, som forblive om Bord, maae være undertegnede af Rederne og Skipperen saavelsom Fortegnelsen over Ladningen; Videre maae de bredigede Documenter navnlig indeholde Ladningens Neutralitet, hvilke Mærker og Nummere der ere paa Varerne, og for hvis Regning samme ere. 6 Connaissementerne maae nødvendig give tilkiende den neutral Eiers Navn og Varenes Qvalitet, saasom den almindelige Benavnelse at Kiøbmandsvarer ikke er tilstrækkelig til Ordre, tør, som bekiendt, intet Connossement være udstædt. - Naar denne Forsigtighed bliver brugt tør Kaperen ikke appellere.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Jtalien, den 23de Januarii. Det i Mayland udspredte Rygte, at de Franske allerede vare rykte ind i Rom, var alt for overilet; omendskiøndt de efter nogle Beretninger ikke skulle være langt derfra. - Kongen af Neapel har fundet det betænkeligt, at blande sig i Roms Anliggender, dog vil han (som han skriver i et Brev til Paven) tage den hellige Fader i Beskyttelse, og garantere Peders Patrimonium. Nogle neapolitanske Tropper ere ogsaa rykte frem. Udvandringen fra Rom tager bestandig mere til. De der forfaldne Tildragelser blive paa det nøieste undersøgte i 14 udenlandske Gesandteres Overværelse, og den hele Historie skal blive forelagt Verden, for at bevare Staden, fra Ulykke.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Paris, den 28de Januarii. De regierende Herrer af Bern have ladet den franske General Pouget spørge, hvorfor han blev staaende med en Colonne af 15000 Mand i Carrouge. Generalen gav mundtlig til Svar, at han ikke befattede sig med Politiken, og forstod ikke andet end efter Directoriets Befaling, at sige sine Tropper, til Haire, til Venstre, Frem, March i De bernske Deputerte forlangte et skrivtlig Svar, og nu gav han følgende: "jeg har ved deres Deputerte Hr. Major van Rovereaux og Hr. Capitain Rigand faaet deres Depeche, som var adres seret til General Massena, og i hans Fraværelse til den commanderende Generalt Ain- og Montblane Departementet, De franske Krigere skulle og kunne paa ingen Maade indlade sig i Politiken, deres Forretning bestaaer i at fuldbyrde de befalinger, som de faae fra den høieste Magt, og de føle sig lykkelige, at blive anførte af en Regiering, hvis Viisdom og Retfærdighed vil for evig giøre en mærkværdig Epore i de fri Nationers Historie." - Directoriet har siden fattet et Arre te, angaaende Castellan Junods Arrestering, som den bern ske Regiering havde befalet, hvilket endnu er vigtigere i Henseende til sine Følger. Der skal blive anstillet en Undersøgning, om denne Borger virkeligen er født i Pays de Vand eller Waatlandet, og om altsaa Regieringen i Bern og Freyburg. have overtraadt Directoriets Arrete, ved hvilket den franske Regiering tog Patrioterne i Pans de Vand i sin Beskyttelse. og erklærede de Herrer af disse Regieringer, i Henseende til enhver af disse Personers eller deres Eiendommes Krænkelse, for personlig ansvarlige. Jfald det bliver beviist, at Jnnedfødt i Pans de Vand, skal Borger Mengand, ved Ministes Basel, strax forlange hans Løsladelse, og dersom det ik skeer, give de franske Generaler Efterretning derom, som i have Ordre at arrestere de regierende Herrer af Bernog Fre burg, hvor de finde dem.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Rastadt, den 29de Januarii. Følgende er det franske Gesandtskabs Giensvar paa det Rigsdeputationen overleverede Svar, angaaende den forslagne Basis til Fredsunderhandlingerne: Undertegnede have bekommet Rigsdeputationens Svar paa det Forslag, c. giøre Rhinen til Grændse for den franske Republik. J det de tilsende deres Regiering samme, kunne de ikke lade ubemærket, at det beroer paa væsentlig feillagtige Grundvolde. Hele Europa veed, at Riget har erklæret Republiken Krig paa en Tid, da den havde et oprigtig Forlangende og en mægtig Jnteresse ved at beholde Freden. Man kan derfor ikke ville giøre den Declaration gieldende, at Republiken aldrig skulde føre tage Krigen i den Hensigt, at forstørre sig ved Erobringer en Erklæring, der forresten paa inden Maade udelukker los mæssige Stadesløsholdelser, i Besynderlighed i Tilfælde at uretmæssige Angreb, og aldeles ikke betager den den Ret, at sørge for sin Sikkerhed, i det den forskaffer sig bestemte Grændeser. Paa den anden Side er det klart, at den tydske Rigs forfatning ikke kan blive forandret ved dens Gebeets Formindskelse. Endelig kunne Præliminarierne af en Tractat, hvor det tydske Rige ikke selv er Partie, ikke med Grund blive brugte som en Jndvending, besynderlig, naar deres Dispositioner blive forandrede ved en Definitiv=Freds, som efterhaanden bliver sluttet. Paa disse ; Grundvolde beroer da Deputationens hele Svar, og fra det Øieblik af, at deres Fri agtighed erkiendes, kan Slutningsfølgen ikke videre bestaa De Devæggrunde, paa hvilke den franske Republiks Fordringer grunde sig, blive altsaa ugiendrevne. Den af Republiken forlangte Skadesløsholdelse er retmæssig. Dens Sikker, hed udkræver Rhinen til Grændse, og Rigets Rolighed fordrer endnu mere disse Grændser. Rigsdeputationen saae sig nødt til at erkiende formelig, at Republiken, ved at bekomme de paa hin Side Rhinen liggende Provindser, ingen betydelig Tilvext, Magt eller Størrelse erholdte, hvad enten ma betragtede dem fra Befolkningens og Sprogets eller Sædernes og Tænkemaadens Side. Af denne Anmærkning er det klakt, at den franske Republik ikke af Forstyrrelseslyst vil have Rhinen til Grændse, og at dens Fordring beroer paa en langt vigtigere Bevæggrund, som er tilfælles for begge Magterne til at sikkergiøre deres tilkommende Rolighed ved uforanderlig ge Grændser. Derpaa kommer det altsaa paa nærværende Tid an, og ikke paa en Række af Undersøgelser, som Rigsdeputationen synes at ville sætte i Stedet for de virkelige Gienstand, de for Raadslagningerne. Undertegnede have kun endnu en Anmærkning at tilføie, nemlig denne, at en hurtig Bevilling af Republikens Fordring skulde ophæve den deraf opkommende Undersøgelse af Bispørgsmaale, og en varig FredsSlutning alt Paaskud til giensidige Klager. Dette er det eneste Middel til at bevise, at man i Gierningen, og i Srin, vil gjøre Ende paa Krigens Onde.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Rastadt, den 28de Jan i den franske Republiks 6te Aar.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Den franske Republiks befuldmægtigede Ministre Treilhard. Bonnier.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Man formoder nu, at det tydske Riges Gesandtskab vil ger en Forestilling understøtte deres i det første Svar fremsat. se Grunde, og giendrive de franske Ministres, men man er lillige af den Mening, at man tillige ved mundtlige Forestillinger af den keiserlige Befuldmægtigede vil søge at bring det dertil, at de franske Ministre lade sig bevæge til Moderal. ction i deres Fordring.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Brussel, den 1ste Februarii. Man taler nu om det Project, at Holland skal afstaae til Frankrige alle paa hiin Side Rhinen liggende Besiddelser saa at altsaa, naar de tydske Besiddelser ved den venstre Rhin bredde tillige blive forenede med Frankrige, hele Rhinløbeblev Frankrigs Grændse. - En Deel af det franske Corps som for kort siden trak sig fra den høire Rhindredde til den venstre, i Egnen af Meurs o. s. v., skal efter Rygtet marcher til Holland, deels for at understøtte den nye Revolution samtmesteds, og deels for i Selskab med bataviske Tropper, at bemande hollandske Skibe. - Paa den anden Side marche te endnu bestandig Tropper fra Lotbringen, Champagne &c. til Havnene ved Dunkirken og Ostende, hvor Forberedelserne til den store Expedition mod Engeland vedvarende blive sort satte paa det virtsomste. Jmidlertid krydse endnu bestandiEngelske Skibe paa vore Kyster, som opsange mange til de rePublikanske Havne bestemte Skibe.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
London, den 2den Februarii. Vor rige Handelslaade fra China og Ostindien er endelig ikkelig ankommen i Dinerne. Begge Søe=Capitainerne Stephens og Adams fra Krigskibene Tremendaus og PoliPhemus, som ligge ved det gode Haabs Forbierg, have bragt Depecher fra Admiral Pringle til Admiralitetet, hvori des bærte meldes et nyt Udbrud af Oprør blandt Matroserne paa den der værende Flaade, hvilket dog ved Depechernes Afgang. stemmelig var bleven dæmpet. Begyndelsen blev gjort med at heste Capitain Stephens paa Admiralskibet, som dog efter en meget tarmende Krigsret blev frikiendt. Som et electriske Stød meddeelte Oprøret sig de øvrige Skibe, men da de laa under Stadens Batterier, lod Gouverneuren giøre Kugler gloende, og truede i en Proclamation, at børe dem i Grund fald de ikke inden 2 Timer udleverede de Deeligerte og vendte tilbage til deres Pligt. Dette gjorde Virtning, og tvende Deeligerte og Ophavsmænd bleve den 25de Decbr. ihielskudte. Armeen paa Cap har opslaget sin Leier 5 Mile for Staden. -J China skal en Revolution være brudt ud. Alle de hollandske Officerer, som bleve gjorte til Fanger i det sidste Søeslag, have faaet Tilladelse at vende tilbage til deres Fædreneland paa deres Æreord. Stormen have atter anrettet stor Skade til Søes ved vore Kyster. Lord Bridport har atter paataget sig Commandoen over den store Canalstaade. Den danske Gesandt Grev Wedel Jarlsberg har havt hos Kongen en Geheime-Andien, hvilken ikke, som det i Begyndelsen, hedte, har angaaet Fredsforslage fra Paris, men, som man nu troer, Handelens Beskyttelse i Norden. - Handelen til Nordsøen skal blive bedækket af stærke Convoyer. De americanske Skibe kunne benytte sig af brittiske Convoyer; men erholde ingen særskildte, med mindre America bevilger den samme for engelske Skibe.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Helsingøer, den 13de Februarii. Fra den 1ste Januarii til den 1ste Februarii ere 45 Skibe. passerede Sundet, og fra den 1ste Febr. til i Dag 21 Skibe.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Den 28de Jan ankom en engelsk Convon fra Nordsøen, som den 6te Febr. afgik herfra med 2de engelske Koffardieskibe, men kom den 8de igien tilbage formedelst Modvind.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Kiøbenhavn, den 12te Februarii. Fra Capitain Christian Lemming, førende det danske aftatiske Compagnies Chinafarer, Kronprindsesse Maria, er i Dag til Directionen indløben Efterretning, at han den 24de April f. A. lykkelig var ankommen til Tranqvebar, og at han sidst i Junii Maaned agtede at afseile fra Kysten af Coromandel til China, samt at alting var vel inden Borde. – Ligeledes er fra Capitaine Jens Holm, førende bemeldte Compagnies Ostindiefarer, Prindsen af Augustenborg, indløben Efterretning, at han den 3 Sept. f. A. lykkelig var ankommen til Cap, hvorfra han agtede at afseile den 12te ejusdem, og har han tillige indberettet, at Capitaine Agerbeck, som fører Compagniets Ostindiefarer Dannebroge skal have været i Beysalse i Julii Maaned f. A.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
J forrige Maaned have 4 Candidater indstillet sig til latinsk juridisk Exammen, som alle bleve kiendte Laudabiles. og i denne Maaned 12 til dansk juridisk Exammen, af hvilke de 10 erholdte Charakteren Beqvem, og de 2 Ey ubeqvem.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Fra den 10de til 12te hujus ere indkomne og udgaaede Capit. P. Christensen fra Dynkirken med Ballast; Capit. J. Bouman til St. Thomas i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Vacancer: Storvorde og Seiglflod Sognekald i Wiborg, Stift, 288 Rdlr.; Wester= og Østerbølle dito i bemeldte Stift, 320 Rdlr.; Toftlunde Sognekald i Ribe Stift, 170 Rdlr.; Notarii publici Embedet i Kiøbenhavn. Den entledigede Notarius, Justitsraad Smith, nyder for sin Levetid de 2 Trediedele af dette Embeds Jndkomster, og til Candidatus Juris Kønig svares, saa længe bemeldte Justitsraad Smith lever, 150 Rdlr., men efter dennes Død 400 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Norge. med Föle er du stolt af at du mellem dine Fielde stedse frembragte mange sande Hædersmænd, höit hæderlige. ved fandt Værd, som Mænd og Statsborgere. ved herlige Evner og disses værdige Brug i al Daad og Vandel. derfor, til noget andet Folks Tilkiende dig Forrang. blandt Jordens Riger, Dog høy er din Rang blandt disse dersom du eier mange Mænd, saadanne, som den du nylig tabte i den værdige. Nicolai BENAAl A A 11, Kiøbmand i Porsgrund. I den tidlige Ungdom. havde han ved videnskabelig Grankning. opdyrket sin Siels lyse Evner : disse brugte han sit Liv igjennem med ustöret Retskaffenhed i hver sin Handling, til Fædrelands og Medmenneskers Hæld og Hæder! saaledes kiendtes han, som Borger. udmærke i Forstandighed og Dyd i hver borgerlig Idræt, som Fader. ved kjørlogskab for at danne Börn til fædrene Dyder, som Veni troefast Velvillie, uegennyttig Hengivenhed; som Velgjörer, Forsvarer og Hielper For Enker, Faderlöse og Fattige.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Fædrelandet erkjende med hædrende Savn. en saadan Borgers Tab: Dets taknemmelige Skjönsomhed. opmuntre mange til at vorde hvad han var. Hæder fölge hans Minde, Vel fortjent vedvarende Hælde hans værdige Askom: Tanker. ved Sognepræsten Hr. Lauriza Christopher Buseber Grav. Med Christnens Haab og Rolighed hensov Du, ædle, virksomme Mand! værdige Religionslærer, fande, oprigtige Menneskeven, provet ved Modgang, Sorrig, Lidelse, der syntes ligesom at forene sig, for at lægge Dig for Tiden i Graven. Ikkuntre Aar holdte Dig adskilt fra din elskede Mage. Ak! ikkun tre Aar efter Hende var Du dine 9 efterladte endnu uforsørgede Börns Trøst, Neppe ophörer Saaret over en kiær Moders Död, at blöde, neppe husvales de Moderlöses bedrøvede, Hierter ved denne tröstende Tanke : Vor gode, vor ombyggelige Fader er dog tilbage, förend denne Deres sidste, eneste Stötte, ogsaa frarives Dem. O grumme Död! O bittre Skiebue. - Du skiltes fra os, salige Mand i Skjebnem ömme Fader taalte ikke, at Du længere skulle sukke under Livets Kummer, men ville lönne. din udmærkede Flid, Troskab, Ædelmodighed, Oprigtighed og under Gienvordigheder saa sieldne Taalmodighed med den troe og ydmyge Tieners Lön. Du vandt men vi tabte saa meget ved din Skilsmisse. Din Fryd blev vores Sorg. De efterladte Moder= og Faderlöse tabe sig i Sorg og Taarer ved denne Tanke : Ogsaa vor Kiære Fader, vor troe Veileder, vor sidste Trost er os berøvet, forladte staae vi nu paa Verdens Bane. Du savnes, begrædes saa meget at din elskede Menighed, som i Dig havde en troe Ven, en oprigtig Raadgiver, en sand Religionslærer, der ved eget exemplariske Levnet hædrede de Lærdomme, Du med Varme anbefalede Andre. Dine Velyndere og Venner, der kiendte dit Værd, og föle dito Tab, deeler Sorgen og Taaren med Hine. Jeg findes iblant de Sidste. Vor lange Omgang sammen lod mig kiende dit Værd. Den ærlige, gode Ven fandtes saa sielden, i Dig fandt jeg den, og tabte den, föleligt hierterörende var dette Tab; men vi samlesigien; ikkun et kort Mellemrum adskiller os, kun denne Tanke træ ster din efterladte dybtsörgende P. D...... Barom. Therm. Vinden. 5 Februar. 28. 7. 5.10 Varme. N. V. Uvis. V. N. V. N. V. S. V. 18. o s. 3 - - 1. - - 23. o. 9. - 4 - - N. V. Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Vexelcours, den 9de Februarii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 66 sk. pr. Livr. Ster 14 Dages Sigt 5 - 10 - Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 1132 avista . . 1141. pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 1221. arrista . = 123 1/2. Avrrisk S. da Jstandsættelsen af den første Sluse i den Slesvig=Holsteenske Canal nu saa nær er tilendebragt, at Skibsfarten igiennem samme igien kan aabnes i Midten af næstkommende Februarii Maaned, dersom Frosten deri ingen Hindring maatte giøre, saa bliver saadant efter det derom forhen givne Løfte herved til de Handlendes Efterretning offentligen bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Rendsborg i den Kongel. Canal=Opsigts=Commission, den 10de Januarii 1798. Blanhusch. Permann. Hallensen.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
til Efterretning for de trængende Brandlidte, som kan til2 komme mere af den for dem indsamlede Collect, end de allerede i Commissionen have modtaget, bekiendtgiøres herved : at den endelige Uddeeling med det første tager Begyndelse; og for at ingen skal umage sig forgiæves, skal Vedkommende, der opholde sig her i Staden, blive tilsagde ved Raadstue=Tienerne, naar og hvor de kan møde, samt hvad Attester de maae forskaffe om deres Trang og at denne har sit Udspring fra Jldebranden. Hvad angaaer de faa, som have taget Ophold uden for Staden, da vilde de ved en Mand herpaa Stedet lade møde i Commissionen, for at blive under rettede om dem kan tilkomme mere af Collecten, og i saa Fald om og naar de kan møde selv.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
Kiøbenhavn i Commissionen til Collectens Uddeeling den 23. Januarii 1798.
Berlingske Tidende, 1798-02-12
At det har behaget Gud ved en stille og sagte Død, at bort l kalde fra mig og 3de Børn min Mand, Birkedommer, Johan Nicolai Grynau, afvigte Tirsdag den 6te d. M., sit Alders 10 Aar, bekiendtgiøres herved for hans og min Slægt og Venner, frabedende mig al skriftlige Deeltagelse i denne min og Børns billige Sorg. Møgeltønder, den 10de Febr. 1798. Christina Grunau fød Sieversen.