JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1812-01-20
Viborg Torvepriser 18 Jan. Rug 26 Rd. 64 s. Tdn. Byg 16 Rd. Kartofler 11 Rd. 32 s. Oxekjød, Pdt. 24 a 36 s. Fersk Flesk 52 s. Smør Pdt. 72 a 80 s. Æg Snesen 64 a 72 s. (Udgiveren. Døde Kbhu. Jomfrue M. Black 15 A. Grosserer, H. P. Kofod 69 A. Sognep. for Liunge og UaaerløsMenigh. i Sielland J. Kjer 65 A. Wonsyld: Pasto P. Feddersen 77 A. Alsted Degnebolig: Sognedegn for Alsted og Fjerneslev Menigh. J. W. Cardes 70 A. Kypringe Præsteged paa Falster: Præste=Enken Mad. C. D. Halse f. Overbek 88 A. Laurvig, Mad M. Bagge 67 A. Aalborg: BødkersvenC. Koldbek 27 A. Aarhuus: Mad. B. K. Haman f. Søndergaard 61 A. Ærøeskiøbing; Mad. A. Clausen f. Brandt 60 A. Nystrowi Hertugdømmet Mellenborg: Schmerin: Geheime-ConferentsraaStorkors af Dannebrog v. Schack 62 A. Frideriks berg. Jomfr. M. Møller 72 A.
Viborger Samler, 1812-01-20
Bekjendtgjørelser. At min kjere Moder Karen Nielsen, Enke efter afgangne Organist Vilstrup, er død den 8de dennes, efterat hun havde været svagelig et Aars Tid ogseneliggende i 10 Dage; dette bekjendtgjøres for fraværende Slægtninger og Venner. Viborg d. 16 Jan. 1812. C. Vilstrup. Cand. Theol. og Seminatilærer. Aftvungenerklæring. At trække en Sag som verserer for Domstolene, fremfor et heelt Publicum, rober upaatvivlelig et Menneske hvis Hjerte og Forstand i lige Grad kunne mistænkes: Foruden at ville forekomme Rettens Kiendelse, troer et saadant Menneske, ved at udspye sin Gift i Aviserne, at sætte et heelt Publicums Følelser i samme krampagtige Bevægelse som hans egne, uden at betænke, at kun Faa kunne interessere sig for hans Sag, at Færre forstaae at bedømme den, og at de Forstandige, som ere de Færreste, opsætte deres Dom indtil Sagen er oplyst og documenteret fra begge Sider, hvilket ikke kan skee uden for Domstolene. Man har tilforn seet en Don Qutrot at fægte imod en Veier Mølle, og troe at det var et ridderligt Tog - Jntet Nyt skeer under Solen, sagde en af Alderdommens Vise. Saaledes kan det da heller ikke være noget Nyt, at der er opstaaet en sig kaldende patriotisk Helt, som fægter mod eenet Hjernespind, og anseer sin Daad ikke mindre drabelig: Hans Rodomontader vil maaskee dog blænde Nogle; men neppe forføre Mange. Uden at fægte i Luften som han, og uden at svare ham et Ord, vil jeg offentliggjøre nogle sikre og umodsigelige Data i en Sag, som nu er saa meget omtalt, og saa lidet kjendt, og hvis Resultat først sildigere vil kunne erfares, hvilket jeg troer at skylde den tænkende Deel af Publicum, som har læst Angriberens sarkastiske Bekjendtgjørelser.
Viborger Samler, 1812-01-20
Da jeg var bleven Eier af Silkeborg, var det mig vigtigt, at Gudden Aae kunne blive seilbar: At dette af Regjeringen forlængst var attraaet, og Undersøgelser desangaaende allerede iværksatte i Aaret 1736, sees at Stadfeldts trykte Beskrivelse over Randers Bye, Pag. 50. Senere blev et Kort optaget over Aaen i Aaret 1777 af Landinspecteur Wessenberg senior, hvis Resultat gik ud paa, at ikke mindre end 15 Sluser ansaaes fornødne. Og endelig havde nuværende Overadjutant v. Brock i Aaret 1799 undersøgt Aaen og formeent, at saa kostbare Anlæg her ikke burde anvendes, og at Hensigten som blot var at faae Pramfart, kunne opnaaes i det høieste ved een Sluse, eller i dens Sted en Dæmning paa det Sted, hvor Vandfaldet var stærkest: Opmuntret herved og bestyrket ved locale Undersøgelser, besluttede jeg at paatage mig et Værks Udførelse, som Regjeringen saa længe havde ønsket, og som baade var gavnlig for mig selv og det Almindelige. Jeg meldte mig hos høie Vedkommende, og tilbød at jeg ville gjøre Gudden Aae seilbar, paa min egen Bekostning, uden nogen Erstatning, naar jeg dertil maatte erholde fornøden Autoritet og man ville bevilge mig en Tønde Guld til Laans af offentlige Penge, som jeg maatte afbetale med 6 Proc. aarlig i 23 Aar, saaledes som Creditkasse-Laan betales, og derfor imidlertid give Prioritet i mine Godser. Mit Tilbud blev særdeles naadig optaget, og Forslaget i det hele approberet. Hoved Bestemmelsen for Aaens Oprensning blev, at Seildybet skulle gjøres 3 Fod dyb og 15 til 20 Al. bred, saaledes, at Agen kunne blive seilbar for Pramme som føre 10 Favne Brænde eller 100 Tønder Korn, samt at der skulle anlegges en Trække Vei ved Siden af Aaen for en Hest, til at trække Prammen. Dette blev afgjort Juni Maaned 1806. Jeg lagde strax Haand paa Værket, og sidst i Aaret 1808 troede jeg allerede at have bragt det saavidt, som man med Hensyn til det muelige og gavnlige efter den antagne Plan, kunne vente, og lod derfor optage et Jnterims-Syn; men da Jsen brød op om Vinteren imellem 1808 og 1809, løsrev den heele Jordstykker og Steene af Aabredden særdeles i de snevre Bugter og satte nye Grunde hvor for ingen vare: Disse lod jeg da fremdeles oprense og da jeg dermed var færdig, indberettede jeg saadant til det Kgl. Rentekammer, og forlangte at aflevere mit fuldførte Arbeide ved et lovligt Syn, som da høibemeldte Collegium foranstaltede afholdt i August Maaned 1809 ved saakyndige og upartiske Mænd, udmeldte fra Randers Byeting. Hvorvidt jeg har opfyldt min Forpligtelse kan ikke sikrere bevises, end med disse Mænds endelig afhjemlede Syn, hvorved det Kgl. Rentekammer acqviescerede. Syns=Forretningen lyder saaledes: Anno 1809. 26de, 27de og 28de August, indfandt vi Underskrevne, efter Rettens foregaaende Udmeldelse, os i Bjerring Mølle, 4re Mile fra Randers, for at undersøge Gudden Aaes nuværende Tilstand, derfra og op til Silkeborg. Ved denne Forretning var fra dens Begyndelse til dens Ende bestandig nærværende, S. T. Hr. Etatsraad Carøe, Ridder af Dannebrogen, og Hr. OverkrigsCommissair Jngerslev.
Viborger Samler, 1812-01-20
Ved bemeldte Bierring Mølle forefandt vi, en af Hr. Overkrigs=Commissairens tomme Pramme, paa hvilken vi samtlig gik ombord, og som 19 Timer, uden Hielp af Seil, førtes, ved en Hestes Trækning paa den anlagte Trækkevei til Silkeborg imod den haarde Strøm, uagtet vi for det meste havde Vinden imod os. En anden Pram blev derefter paa Silkeborgs øverste Ladested, i vores Nærværelse ladet med 17 Favne vinterskovet Bøge Brænde, som af os forhen var maalt, og kunde denne Pram endnu have indtaget tilvisse 2 Favne, foruden de 11 Mennesker som var paa samme, hvoraf de 2de kuns hørte til Prammen, saa at denne Pram kunde have fort circa 20 Favne af dette Slags Brænde, uden at stukket dybere end 2 Fødder eller 1 Alen; den laae nu med ovenanførte Ladning, allene 22 Tommer i Vandet, men den er og 27 Alen lang og næsten 7 Alen bred, og kunde den dog godt klare alle Bugterne, uagtet den haarde medgaaende Strøm og en temmelig haard deels Side deels Modvind, saa at Touren fra Silkeborg til Bierring Mølle blev tilbagelagt i 8 Timer, hvoraf vi allene i de første 3 Timer havde god Vind; Ved denne Undersøgelse befandt vi da: At Aaen overalt paa denne Distance er 30 a 50 Alen bred. At den er saaledes opmudret og renset, det den vel og godt kan befares med saadanne Pramme, som Hr. Overkrigs=Commissairen har ladet bygge, naar disse fores af bekjendte Folk, der vide paa hvad Side Grundenne og de overmaade store Steen, som endnu paa visse Steder findes i Aaen, ere Da det formedelst den stærke Vind var vanskeligt at holde den ladede Pram i det opmudrede Løb, det og var for os som fremmede i dette Farvand vanskeligt at bestemme vad der skal ansees for daglig Vand, saa og da der nu formedelst Rean var meer Vand i Aaen end almindelig, kan vi ikke med Vished bestemme, om der var med daglig Vand 3 Fod overalt; men bestemt bor vi sige, at det ville blive til Skade at mudre dybere end der nu er, fordi Vandfaldet hertil er alt for stærk, i Særdeleshed imellem Kongens Broe og Tange.
Viborger Samler, 1812-01-20
Af Aalegaarde forefandt vi som følger: a) Gjødvad Gaarden, tilhørende Silkeborg; den gaaer fra den ene Aabred til den anden, og hvorigjennem Prammene gaae ved en Art af Sluse. b) En Aalegaard, tilhører en Mand i Svostrup. c) En Aalegaard, tilhører ligeledes Svostrup. d) En Ditto tilhører ligeledes Svostrup. e) En dito, tilhører Jens Sørensen i Tvilum. f) En dito, tilhører Matthias Jensen i Tvilum. Den ved Aaens Side anlagte og gaaende Trækkevei, for en Hest, fandt vi hensigtsmæssig, da vi paa denne Maade tilbagelagde 7 Mile i 9 Timer; men, som en Vei hvorover Vandet ofte gaaer og som jevnligen bruges, maae den som enhver anden Vei have aarlig Reparation, der ansees ubetydelig, især for de der boede i Nærheden. For, naar meget tørt Veir og lange sydlige Vinde indtreffer, der fører Vandet ud af Randers Fjord og bevirker der meget leg Vande, og altsaa foraarsager lave Vande i Aaen, har Hr. Overkrigs=Commissairen mellem Ans og Tange under Friisholt Skov, hvor Vandfaldet er størst, opført en Dæmning fra Aabredde til Aabredde med Pæleværk og Fylding, i hvis Midte er Gjennemaang for Prammene, og som kan, ved at nedsætte til Bunden i Aaen Planker fra 2 til 3 Fods Høide, for Aabningen, bestandig holde saameget Vand i Aaen for oven, som til Farten behøves; men i dette Tilfælde, og saalænge de lave Vande vaere, bliver her et Omlosningsted, som Hr. Overkrigs Commissairen og vil indrette.
Viborger Samler, 1812-01-20
De i 4de Post opgivne Aalegaarde ere ikke til Fartens Hindring; de hielpe endog til at holde Vandet, at det faaer mindre Fald, og er der nu fri Passage paa een af Siderne af dem. Sluttelig skjønne vi ikke rettere eller bedre, end at alt Arbeidet er fuldført saa hensigtsmæssig, som Vandet harvillet tillade, og saa godt, at naar Aaen befares af kjendte Folk og med saadanne Pramme, som de der nu haves ved Silkeborg, kan Seiladsen efter vores Tykke gaae bestandig, saalænge Jislæg ikke forhindrer samme. Det falder af sig selv, at Løbet maae holdes aaben. og renses, om det maatte sætte Grunde. Denne vores afholdte Forretning bliver ikke allene af os underskreven, men endog næste Rettensdag afhjemlet. Randers, den 31te Aug. 1809. Adam Thuesen. Lars Sørensen. M. Augusting. And. Solber.
Viborger Samler, 1812-01-20
Da denne Forretning er holdt udi min bestandige Overværelse og jeg finder den affattet med Nøiagtighed, og saaledes, at Hs. Kgl. Maj. allernaadigste Resolution af 13de Juni 1806, i det muelige er efterkommet: saa kan jeg paa det Kgl. Rentekammers Vegne aldeles intet have imod dens Afhjemling at erindre. Randers, den 4de Septbr. 1809. J. F. Carøe.
Viborger Samler, 1812-01-20
At foranførte Gjenpart er ordlydende med Originalen, bevidnes herved under min Haand og Notarial Segler. Randers, den 11te Januari 1812. Stabel.
Viborger Samler, 1812-01-20
Notarius publ. (L. S.) betalt med 3 Mk. 6 s. tre Mark og Sex Skilling. Stabel.
Viborger Samler, 1812-01-20
At forekomme Læserne i deres Domme i Henseende til disse Data, vil jeg ikke, dog maatte det maaskee tilladet mig at gjøre dem opmærksomme paa følgende: a) Da jeg betaler Renter af den aante Capital samt aarlig Afdrag paa Capitalen selv, indtil den ganske er afbetalt, kan Gudden Aars Oprendsning ikke siges at være skeet paa Statens Bekostning, men aldeles for min egen Regning. b) At vedligeholde det gjorte Arbeide er jeg ikke forpligtet til, uden for saa vidt egen Fordeel kan tilskynde, ligesom jeg heller ikke kan indestaae for, at jo Naturbegivenheder som stærk Jsgang eller andre Tilfælde uden Vedligeholdelse kunne forstyrre en Deel af de gjorte Arbeide. c) At Gudden Aaes Oprendsning har havt gode Følger kan sluttes deraf, at jeg allene for min Deel har ladet nedseile med 8te Pramme i Aaret 1810 og 1811, fra Silkeborg til Bierring Mølle, omtrent 4000 Favn, Brænde, en Favne Brænde koster for nærværende Tid 32 Rdlr. i Randers - hvad mon den ville hav kostet nu, om denne Tilførsel ikke havde fundet Sted, Ci at tale om, at der fra flere Stæder end Silkeborg er nedseilet Brænde og andre Producter, hvis Qvantitet jeg ikke kan bestemme. Naar Dom er falden i denne Sag, da agter jeg at bekjendtgjøre Udfaldet ved Trykken; indtil den Tid skal Publicum ikke blive uleiliget med mere fra mig den Sag angaaende. Rugaard, den 9de Januari 1812. Jugerslew. Rummern, 29461 og 29542 i dette Aars Kongelige Classe=Lotterie er bortkommet sin Eier, og da samme ikke kan komme til Fordeel for den, som mulig kan have fundet dem, saa ombedes isaafald at levere dem til Hr. Jnspecteur Baadsgaard, som paa Eierens Vegne modtager dem.
Viborger Samler, 1812-01-20
En Provstiets Fæstebonde Jens Nielsen i Gaasdater her den 15de Januar ved Døden afgangen og hans Stervboe indtaget under Skiftebehandling, hvilket Død fald herved til den Ende bekjendtgjøres, at Enhver, som enten har Fordringer at indkræve eller Gield at betalt i dette Stervboe, ville behørig anmelde samme der paa 30te Dagen efter dette Dødsfald den 7de Febr. førstkommende til min Efterretning. Viborg d. 18de Januar 1812. Astrup.
Viborger Samler, 1812-01-20
Førstkommende 28de dennes bliver i Anledning: af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag Middagspistining i den Hage manske Klub. Ligeledes bliver samme Dags Aften Bal. Enhver Lysthavende kan efter Behag tegne sig særskildt for Middagspisningen og Ballet, om de ikke ville deeltage i beg Deele.
Viborger Samler, 1812-01-20
Paa Stiftelsesdagen den 28de Januar 1812, Fo middag Kl. 10 holder det dekonomiske Vefærdslelskab for Viborg Stift et Möde paa Domhuset i Viborg, hvor da Udkast til Loven fremlægges og de Præmier bestemmes, som for i Aal udsættes.
Viborger Samler, 1812-01-23
No. 7.
Viborger Samler, 1812-01-23
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1812-01-23
Paris 10de Januar. Den berømte Componist Hr. Gretry har været meget syg; men man haaber dog nu han er uden Fare.
Viborger Samler, 1812-01-23
Hr. Monti har den 24de Decbr. overleveret Hs. K. H. Vicekongen af Jtalien et Exemplar af sin Oneversættelse af Homers Jliade. Hs. K. H. forærede ve Forfatteren, ledsaged med en naadig Skrivelse, en br. Guldmedaille, paa den ene Side stod Vicekongens Brystbillede, paa den anden et Tempel med Jndskrivt for Talent og Flid
Viborger Samler, 1812-01-23
Monitøren anmærker, at Englænderne i lang Tid et have tabt saa meget som sidste Aar. Siden 1ste Novbr. regner man de have mistet 5 Orlogskibe, 3 Fregatter, 5 til 6 Brigger og mange Kafardiskibe.
Viborger Samler, 1812-01-23
Mairen i Viven Hr. Leaute, der er 78 Aar gl. gik den 21de Decbr. i sin Skov og beskar med en Gartnerkniv en Allers nedhængende Grene. Han saae noget borte en stor Ulv staae stille, som strax nalderpaa satte an mod ham. Den gamle Mand tog is uforfærdet imod ham og gav ham et Snit med Kniriven i Hovedet, hvorved Ulvens en Øie gik ud Ulven kastede ham til Jorden og ville sønderrive ham; men uagtet H. Leaute var bidt af Dyret i venstre Haand, drev han dog med Kniven Ulven fra sig og, da Ulven forlod ham et Øieblik for at hvile sig, styrtede han atter løs paa ham og dræbte ham med Knivstik. Da han kom hjem, skar han sig selv, da hans Tiener ikke torde, Saaret ud af Haanden, vaskede det med Alkalli og drak deraf, og gik atter lud i Skoven for at søge Ulven op. Den veiede 88 Pd.
Viborger Samler, 1812-01-23
Akademiet i Departementet Gard har udsat en Belønning for det bedste Priistigt over Bogtrykkerkonstens Opfindelse, det vindes 1813. Det maae ej indeholde mindre end 200 Vers og ti over J afvigte Aar ere her i Paris opførte 160 nye Skuespil.
Viborger Samler, 1812-01-23
En Boghandler her har udgivet Abbed Delilles samtlige Værker i 4 Pragtudgaver. Den største er 17 Qvartbind med Kobbert, som koster indbunden, 1600 Fr., de andre koste 425, 150 og 90 Fr. Man har arresteret et Menneske i Naney, som man troer er det Umenneske fra Paris, der har stukken sin Kones Øine ud og afskaaren hendes Bryster.
Viborger Samler, 1812-01-23
Monitøren anfører af den engelske Avis Courier d. d. 24de Decbr. "at man kalder det en infam Løgn, hvad franske Aviser have fortalt om, at den engelske Regjering kaster afskedigede Udlændinger iland, med Livsfare, paa Fastlandets "Kyster. Den engelske Avis forsikrer, at disse tilbagesendte Soldater ere gamle og svagelige Folk, som ere tagne fra Fjenden som Krigsfanger, og aldrig have været i engelsk Tienste." Monitøren gjendriver vidtløftig denne Anførsel, og siger Jn samt en falder ganske paa England, der kastede omtrent 3000 blesserede og utjenstdygtige Mennesker i Land, klædte i Pialter og hver med en Guinee i Lommen. Til al Lykke har man forsigtigen sendt dem til deres Hjemstæder og Fødeegne, efterat de vare først anholdte og lovlig forhørte - i hvilke Forhører de have tilstaaet den skrækkelige Behandling de have udstaaet af Englænderne. De fleste af dem ere Østerriger, Preussere, Vestfalere, Hannoveranere og Russer. De have, efter deres Udsagn for Retten, tjent fra 3 til 12 Aar i Engl. Ved en af disse Udskibninger druknede 60 Mand. Man vil lade de holdte Forhører og Beviserne for disse Englands Forbrydelser give i Trykken.
Viborger Samler, 1812-01-23
London d. 27 Decbr.
Viborger Samler, 1812-01-23
Juledag blev der en stor Angest udbredt i Kirken i Grenrich under Gudstjenesten Allarmtrommen gik og en Kirkebetjent kom ind og kaldte alle Frivillige ud af Kirken til Vaaben. Man troede der var et Oprør, eller at de Franske vare landede; men til Lykke var det ikke andet, end Kammeri mellem nogle beskjænkede Jrlændere, hvis Formænd man arresterede.
Viborger Samler, 1812-01-23
J det Bønskrivt de Handlende i Liverpool have indgivet og Ophævelsen af de engelske Kabinetsordrer af 1807 og den af 26 April 1809, formeenes: at netop disse Ordrer ganske have havt den modsatte Virkning, og at fremmede Skibe have havt Fragtfordelen og fremmede Produkter fri Tilførsel, imens de engelske ere standsede i Udførselen. Nordamerika siges der, bruger nu af alle Lande meest Sukker og Kaffe i Verden, og maatte rimeligviis søge hertil for at skaffe sig Colonialvahre, da næsten alle vestindiske Øer ere i engelsk Vold. Aarsagen til den nærværende Standsning i Englands Handel, anføres at være: de utallige Bankerotter, fremmede Skibes Brug til Handelen, de mange arbeidsløse Haandværkere og især den skrækkelige Armod, der daglig Neapel d. 28 Decbr.
Viborger Samler, 1812-01-23
Lord Bentinck skal nu atter være kommen til Si tiltager. cilien. Den kommanderende engelske General der paa Øen, har forbuden Jndvaanerne ald Fiskeri paa Kysterne og afvæbnet et Korps Kalabresere, som ej ville gaae til Maltha. Han lod og hente Forstærkning fra Øerne Zefalonie og Zante. Ætna lader nu til at være rolig. Catanca blev dog forskaanet for Langen.
Viborger Samler, 1812-01-23
De engelske Krydsere begynde nu atter siden Stormen er forbi, at besøge vore Kyster og gaae i Land for at plyndre og afbrænde Bøndernes Huse, men Nationalaar den sender dem med blodige Pander til deres Skibe.
Viborger Samler, 1812-01-23
Ved Castelmare bygges 3 nye Orlogskibe. Orlogsk. Capri og Freg. Caroline ere allerede forsynede med Matroser.
Viborger Samler, 1812-01-23
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1812-01-23
(Af Alt. Merk. og H. Corresp.)¬ J Wien benytter man sig saa slet af Vaccinationens velgjørende Opfindelse, at der i Fjør, uagtet den skeer omsonst, døde 589 Børn af Kopper.
Viborger Samler, 1812-01-23
Regner man, at den paa Landet endnu mere forsømmes, kan man antage, at 60,000 Mennesker i hele Monarkiet kan være bleven et Offer for denne Sygdom.
Viborger Samler, 1812-01-23
Man troer nu, at der skal bygges en fast Bro over Rhinen. Den nuværende er 1050 Alen lang og hvile paa 48 parviis samlede Baade. Man seer endnu ved lavt Vind i Bunden Levninger af de Piller Broen hvilede paa, som Kelser Carl den Store lod bygge. Den ny mener man bygges paa samme Sted, med Piller af Qvadersteen, som tages i de nærmeste Departementer.
Viborger Samler, 1812-01-23
En Hamborger Kjøbmand, der nylig er kommen fra London, skildrer Forfatningen i England meget mislig, og siger Utrolig er den Mængde Colonial vahre, der ere opdyngede i London. Man anslaaer Kaffeen at være 150 Million Pd. og Sukkeret 280 Mill. Pd. Man har maattet leie nye Pakhuse for 50000 Pd. De vare fulde i Novbr. og desuagtet ventes endnu mange Ladninger fra Vestindien. Man brænder en stor Deel Brænderiin af Sukker; men det ligger solgt. Fabrikerne standse. J den dristige Fabrikstad Manchester har Folkemængden aftaget 50000 Mker. Man har troet at ophielpe Fabrikerne ved af Bomuld at eftergjøre de tydske Kramlærreder; men de ligge usolgt. Jrlands Manufakturer ere derimod i en blomstrende Tilstand. Man misunder dette Land sin Velstand, hvis Borgere man immebehandler som Fremmede. Alle disse Handelstab nedsætte Vexelcoursen. Jkke forværres den formedelst Mængden af Sædlerne; men fordi man ei kan afsætte Vahre. Krigen i Portugal koster aarlig 300 Million Pd. St. at føre og de maae betales i rede Penge. Tilfældigviis er endelig og en Medaarsag Levnetsmidlernes høie Priser og den store Vanskelighed det har, at faae denne Trang afhiulpenhos de gamle Forraadskamre, Spanien, Amerika og Østersøen.
Viborger Samler, 1812-01-23
Jndenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1812-01-23
Fra det kgl. Danske Cancellie er d. 4 Jan. d. A. bekjendtgjort: at da de franske Love tillade ikkun under visse Jndskrænkninger Jndførsel af fremmede Bøger i Frankerige, og de Bøger, som fra Tydskland, ad den sædvanlige Vei, forskrives hid, passere det franske Territorium, er det en følge deraf, at Tilførselen af Bøger paa den Vei til Dannemark, maae være underkastet lige Jndskrænkninger, som Jndførselen af Bøger i selve Frankerige. Alle Bøger ville blive underkastede Censur, og ethvert Skrift, som er i sig selv usømmeligt, eller forfattet i sømmelige Udtryk, bliver udtaget af de til Danmark bestemte Bogpakker og tilintetgjorte. Jndtil videre ligge alle danske Bogpakker oplagte hos Censoren, Jnspectør Johannoti Hamborg. Enhver Bog handler altsaa, som ønsker sig sine udleverede, bør melde sig hos den danske General-Consul i Hamborg, Geheime Legationsraad Rist, med en specificeret Liste paa de Bøger af tilladeligt Jndhold, som de have forskrevet og som fortiden ere anholdte i Hamborg, da han vil sørge for, at de kunne blive førte hid over den franske Grændse.
Viborger Samler, 1812-01-23
Ribe, d. 14de Jan. Følgende deels berigtigende Efterretninger haves endnu om de 2de ved Thorsmemme omme riderne, bjergede Matroser har fortalt: At Admiralskibet St. George i en svær Storm mistede en Mast og fik betydelig Skade paa Takellagen, Defence maatte da tage den paa Slæbetouget, og de dreve nu for Veir og Vind mod den Jydske Kyst, istedet for at seile til Engeland; men da Defence mærkede at deumuelig kunde reddes, kappede den Slæbetouget og kom i Stranden 12 Timer før Admiralskibet; Den gav Signal med 6 Skud og kastede blaae Lysi Veiret for at advare, at den var uden Redning; Admiralskibet frygtede nu samme Skjæbne, det kastede Ankerne, men, da Stormen tog til, drev det strax ind paa Brændingerne, og stødte saaledes, at alt Haab var ude. Admiralen, efterat have holdt udi eet Ætmaal uden Levnets Midler, medens Skibet. alle Øieblik truedes med at opløses af de rasende Bølger, besluttede med Kapitainen at kaste sig i Søen og selv gaae Døden imøde; henved 500 Mennesker efterfulgte deres Exempel, og omkom alle, den ene efter den anden. De tilbageblevne søgte til Agter paa Skibet, hvor det var mindst under Vand, og gyselig Klage og Jammerskrig hørtes til Landet fra dem; de bandt hinanden fast paa Vragstykker, og styrtede sig saaledes i Søen, men druknede alle paa 100 Mand nær. 10 andre som havde bunden sig fast til et Maststykke, bleve sønderknuste eller druknede i Landingen. Admiralens Secretair kom levende i Land, men døde strax; ved hans Uhrkjede fandtes bunden en Guldbør, hvori 99 Guineer og nogle andre Mynter, i en Portofruille fandtes, 1, 20920 L. St. i Bankosedler, samt hans Kones Portrait, og en Billet med Gade i London hvor hun boer, med Anmodning, at underrette hende om hans sørgelige Endeligt. Admitalen er ei endnu funden; han var ogsaa givt, og hans Kone og Børn ere i London. Her var kun tvende Matroskoner ombord. Paa Defence skal der have været en Officeerkone og Barn, fra dette Skib er kun 5 Mand reddet, og deriblandt en Dreng paa 8 Aar, hvis Forældre havde bunden ham fast til et Stykke Træe, og efter den sidst i Land komnes Beretning, skal man fra Skibet af have seet ham frelst i Landet.