JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-07-17
Ved forrige Amtsraadsmøde havde man til det kongelige danske Cancellie indstillet, at det maatte komme under nærmere Overveielse, om der ikke for Fremtiden kunde være Grund til af Anordninger, der vedkomme Communalvæsenet at tilstille Amtet saa mange Exemplarer, at saavel ethvert Sogneforstanderskab som enhver Sognefoged kan erholde eet Exemplar gratis. Formanden underrettede Raadet om, at Cancelliet i Skrivelse af 4de April d. A. havde svaret, at det ikke seer sig i Stand til at foranledige et større Oplag af de omhandlede Anordninger end det, som hidtil er bleven trykt. Nr. 128-1843. Den Viopsynsmændene i Amtet af Amtsraadet meddeelte Jnstruction indeholder i dens 10de § følgende Bestemmelse: "Opkommer der Strid og Slagsmaal paa Veien, har Veiopsynsmanden at paabyde de Stridende Rolighed, og ifald den ikke derved kan tilveiebringes, har han, om muligt, at anholde den eller de Paagieldende og at føre dem til vedkommende Sognefoged eller Politimester." Saa findes ogsaa i samme Jnstructions 14de § følgende Bestemmelse: Grovheder og Jnsulter bør de ikke besvare med Skjeldsord, men de ere berettigede til, under Foreviisning af denne Jnstruction, at anholde den Skyldige og at føre ham til vedkommende Sognefoged eller Politimester." Landsoverretsassessor Herredsfoged Eberlin havde imidlertid formeent, at Veibetjentene maatte være aldeles uberettigede til en saadan Anholdelse, og derfor anmodet Amtsraadet om at forandre de nævnte Bestemmelser derhen, at det kun skulde paalægges Veibetjentene at gjøre Anmeldelse om det Passerede til Politimesteren eller Sognefogden. Foranlediget heraf henstillede Amtsraadet til det kongelige Rentekammer, om nogen Forandring burde skee i de nævnte Paragrapher, idet man tilføiede, at den af Amtsraadet givne Jnstrux synes at have Medhold i de for Vei betjentene samt Veimændene under det kongelige Jngenieur corps ved Collegiets Placat af 5te October 1837 kundgjorte Jnstructioner, hvorefter disse ere bemyndigede tilde omhandlede Anholdelser. Saa tilkjendegav man ogsaa efter Assessor Eberlins Anmodning de vedkommende Veibetjente, at de, naar de bemærke nogen Mangel ved Biveiene i hans Jurisdiction, ikke alene, saaledes som i den 7de § af deres Jnstruction, er befalet, derom skulle gjøre Anmeldelse til de vedkommende Sogneforstanderskaber, men tillige til ham. Nr. 141-1843.
Viborger Samler, 1843-07-17
Ved forrige Amtsraadsmøde var man indgaaet med Forespørgsel til det kongelige danske Cancellie om hvorvidt Amtsraadet er pligtigt at gjennemgaae Regnskaberne forLandcommunerne. Formanden underrettede Raadet om, at Cancelliet i Skrivelse af 9de Mai d. A. havde meddelt, at Amtsraadets Pligt i den omhandlede Henseende findes bestemt i Anordn. 13de August 1841 § 32 Nr. 8, hvilken Bestemmelses Ord vel nærmest synes at medføre, at Amtsraadet ikkun behøver at decidere de i bemeldte Regnskaber gjorte Udsættelser, men at det forøvrigt ganske maatte være Amtsraadet overladt, hvor nøiagtigt det vil gaae frem i sine Undersøgelser af Regnskaberne. Nr. 1531843.
Viborger Samler, 1843-07-17
Sogneforstanderskabet for Frederiks og Karup Sogne havde besværet sig over, at Karup Sogn i Aarene 1841 og 1842 har været for meget bebyrdet med Sognekjørsler, idet disse nemlig i 1841 have beløbet 39 1/2 og i 1842. 43 1/2 Miil. Amtsraadet tilkjendegav Forstanderskabet, at man, da det ikke havde oplyst af hvad Slags de omhandlede Sognekjørsler have været, for Tiden ikke kunde indlade sig videre paa denne Sag, hvorhos man bemærkede, at de af Karup Sogn afgivne Kjørsler, efter de til Amtstuen fra Sognefogden afgivne Indberetninger, kun have udgjort i Aaret 1841 37 1/2 Miil og i Aaret 1842 24 Miil. Nr. 165-1843.
Viborger Samler, 1843-07-17
Nogle Beboere i Vorde, Fiskek, Romlund, Ravnstrup, og Finderup havde saavel paa egne som øvrige Sognebeboeres Vegne andraget om, at Hornum Bro maatte blive indkjøbt og for Eftertiden vedligeholdes for Amtsrepartitionsfondens Regning. Amtsraadet fandt ikke, at der for Tiden kunde udrettes noget til Fordeel for Andragerne i den omhandlede Henseende. Nr. 166-1843. Amtet havde, ifølge den kongelige Generalpostdirections Skrivelse, forlangt Amtsraadets Betænkning om hvorvidt det ansees Hensigtsmæssigt at andrage paa Fastsættelse af Bropenge til Hielp ved Vedligeholdelsen af den Landings bro, som det er paatænkt at opføre ved Sallingsund Færgested, samt om det findes tilraadeligt at begynde Arbeidet med Broanlæget i indeværende Foraar. Amtsraadet kunde ikke tilraade Fastsættelse af Bropenge, da Alt, hvad der besværer Samfærdselen mellem Landets forskjellige Dele samt Handel og Vandel, formeentligen bør undgaaes. Saa antog man ogsaa, at Arbeidet bør udsættes til Foretagelse i Foraaret 1844, men foranstaltes bortliciteret det Første skee kan, da Entrepreneuren, derved gives bedre Leilighed til at forskaffe sig Materialierne, og det altsaa er at vente, at Arbeidet saaledes billigere vil kunne opnaaes udført. Nr. 168-1843. Amtet havde, ifølge Skrivelse fra det kongelige Rentekammer, forlangt Amtsraadets Erklæring om det har Noget at erindre imod at Jngenieurofficererne tilstaaes i Rbd. 16 s. pr. Miil i Godtgjørelse for Befordring paa deres Jnspectionsreiser i Amtet. J Henhold til de i Rentekammerets Skrivelse anførte Omstændigheder fandt Amtsraadet Intet at erindre imod at Befordrings Godtgjørelsen for Veisynsreiser paa de Amtet underlagte mindre Landeveie for Eftertiden bestemmes til det Beløb, som den for Extrapostbefordring med lukket Vogn fastsatte Betaling andrager paa den Tid, Vei synet foretages. Nr. 187-1843. Amtet havde, ifølge Skrivelse fra det kongelige danske Cancellie, forlangt Amtsraadets Erklæring om der maatte være Anledning til af Amtsfattigkassen at tilstaae Frederiks og Karup Sogne et rentefrit Laan af 350 Rbd. Amtsraadet havde efter Omstændighederne Intet at erindre imod, at det begjærte Laan tilstaaes, naar Medlemmerne af Frederiks og Karup Sognes Forstanderskab En for Alle og Alle for En indestaae for, at de omhandlede 350 Rbd. tilbagebetales inden Udgangen af Aaret 1844. Nr. 196-1843. Amtet havde, ifølge Skrivelse fra det kongelige danske Cancellie, til Betænkning forelagt Amtsraadet et Forslag fra Herredsfogden for Lysgaard og Hids Herreder Justitsraad Holm til en Foranstaltning, hvorved der blev givet Strømpehandlere Leilighed til at faae deres Uldvarer bedømte og paatrykkede et offentligt autoriseret Stempel. Amtsraadet fandt det Ønskeligt, at den omhandlede Halle=Indretning kommer istand og anbefalede man derfor Sagen paa det Bedste til de kongelige Collegiers gunstige Understøttelse. Nr. 2291843.
Viborger Samler, 1843-07-17
Sogneforstanderskabet for Kobberup m. fl. Sogne havde andraget om, at en Forandring i Henseende til Lægedistrict maatte foretages med Kobberup Pastorat. Forinden videre i denne Sag foretoges, ansaae Amtsraadet det Hensigtsmæssigt at indhente Erklæringer fra de vedkommende Embedsmænd. Nr. 246-1843. Amtet havde forlangt Amtsraadets Betænkning over et Andragende fra Jordemoderen for det 27de District Ane Pedersdatter om at blive entlediget med sin fulde Løn i Pension. Amtsraadet fandt, at bemeldte Ane Pedersdatter paa Grund af hendes udviste Duelighed som Jordemoder, hendes temmelig høie Alder og den Omstændighed, at hun i sin Bestillings Udførelse ved en Væltning er bleven til Krøbling, har billigt Krav paa at erholde den begjærte Pension. Iøvrigt ansaae man det Rigtigst, at ogsaa Erklæringer, indhentes fra Retsbetjenten samt de vedkommende Sogneforstanderskaber, da derved muligen kunde oplyses yderligere Omstændigheder, der i denne Sag fortjene at komme i Betragtning. Nr. 272-1843.
Viborger Samler, 1843-07-17
Et Medlem af et Sogneforstanderskab havde besværet sig over det af et andet Medlem imod ham efter et endt Sogneforstanderskabsmøde udviste fornærmelige Forhold samt forespurgt, om dette Medlem ikke efter § 10 i Anordn. 13de Aug. 1841 kunde og burde udelukkes af Forstanderskabet. Amtsraadet tilkjendegav Klageren, at det maatte overlades det vedkommende Sogneforstanderskab, overeensstemmende med den nævnte Lovbestemmelse, at afgjøre, hvorvidt et Medlem af Forstanderskabet bør udtræde af samme og at man ikke kunde indlade sig herpaa. V. Communal=Regnskabsvæsen. Nr. 431843.
Viborger Samler, 1843-07-17
Et Sogneforstanderskab havde indberettet, at det almindelige Skolekasse-Regnskab ikke kunde aflægges og indsendes til Amtsraadets Eftersyn førend efter 1ste November d. A., naar det skal gjælde for et heelt Aar, da det nu i flere Aar var bleven aflagt fra denne Dag af. Amtsraadet paalagde Forstanderskabet uden Henstand at indsende det manglende Regnskab for Aaret fra 1ste November 1841 til 1ste November 1842 og fremtidigen at ordne sit Regnskabsvæsen saaledes at Regnskaberne afsluttes ved hvert Aars Udgang og omfatte det hele foregaaende Aar. Nr. 242-1843.
Viborger Samler, 1843-07-17
I Anledning af en til Amtsraadet fra et Sogneforstanderskab indkommen Forespørgsel udbad man sig det kongelige Rentekammers Resolution angaaende om de Udgifter, som omhandles i Anordn. af 13de August 1841 § 22, skulle reparteres paa Hartkorn eller tillige paa Formue og Leilighed. Til at eftersee de under Amtsraadet hørende Regnskaber blev udnævnt en Comitee, bestaaende af Provst Møller, Landvæsenscommissair Grønbech og Gaardeier Balling.
Viborger Samler, 1843-07-17
Næste Møde blev berammet til Mandagen den 7de August. Mødet sluttet.
Viborger Samler, 1843-07-18
71 Aarg. No. 113.
Viborger Samler, 1843-07-18
Kongelig allernaadigst privilegeret Fiborg Asto-Tiende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Jernansningensgartningssagerernemann, Særsaalængere regnegadenskassererTirsdagen den 18de Juli 1843. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1843-07-18
Ministeriet har domfældt sig selv!"
Viborger Samler, 1843-07-18
Frankerig. Paris, den 9de Juli. Breve fra Milianah (Algerien) have bragt det Rygte i Omløb, at Gen. Lamoriciere var faldet i Abdel Kaders Hænder ved en Sammenkomst, i hvilken Generalen i egen Person forestod Krigsfangernes gjensidige Udvexling.
Viborger Samler, 1843-07-18
Jndtægtsbudgettet er efter en kort Discussion antaget af de Deputeredes Kammer med 218 Stemmer imod 53. Jgaar holdt de Deputeredes Kammer deres sidste Møde for denne Session. De fleste Deputerede ere afreiste. - Den kongelige Familie vil den 15de afreise til En, og ikke opholde sig i Paris i Julifesten. – En Journal vil vide, at Marie Christine for nylig har sendt 100,000 Fres i Vexler til Bilbao. Vist er det, at Marie Christine modtager hyppigen Besøg af Bankdirecteur d'Argout.
Viborger Samler, 1843-07-18
Paris, den 11te Juli. Ved en kgl. Ordonance er marechal de camp Hertug af Anmale udnævnt til Generallieutenant.
Viborger Samler, 1843-07-18
Den spanske charge d'assaires i Paris har beklaget sig over Publicationen af saadanne telegraphiske Depescher, der fremstille Esparteros Stilling i et ugunstigt Lys.
Viborger Samler, 1843-07-18
Charge d'affaires skal være understøttet af Lord Cowley, og det synes, at den franske Regjering er bleven noget mere tilbageholdende i sine Yttringer og Spanien. Men Guizots Befaling til de franske Auctoriteter langs med den spanske Grændse om at have et vaagent Øie med de spanske Flygtninge er udstedet meget for sildigen; thi alle de Jndivider, der ønskede at deeltage i Jnsurrectionen, have havt tilstrækkelig Tid til at forlade Frankerig. J de to sidste Dage ere ingen Telegraphdepescher, publicerede, uagtet man veed, at Regjeringen har erholdt saadanne Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-07-18
De Skibe, der under Adm. Mackaus Commando skulde manoeuvrere langs med den italienske Kyst, have paa Grund af de truende Forhold i Spanien erholdt Mod befaling, og Skibene forblive foreløbigen i Havnen ved Toulon.
Viborger Samler, 1843-07-18
Fra Marseille meldes under 8de Juli, at Generalgouverneur Bugeaud atter er rykket i Felten imod Araberne. J Algier antog man, at han allerede mandeurrerede i Nærheden af Ørkenen i Forening med Generallieutenant Lamoriciere, Chef for den active Division fra Mascara.
Viborger Samler, 1843-07-18
Abraham a Santa Clara omtaler den sande Adel paa følgende Maade: "En aaben Hjelm alene adler ikke; ogsaa en ormstukken Nød har en aaben Hjelm. At være høibaaren adler ikke; ogsaa en Stork er høibaaren; og den er derfor ikke hellig, fordi den bygger sin Rede paa Kirketaget; velbaarne ere ogsaa de fleste Dyr. At være af et godt Huus, kan alene ikke adle, thi Skildpadden har ogsaa et godt Huus. Høie Stamfædre har Elefanten, og at være af høi Stamme, kan alene ikke adle, thi mangt et suurt Æble er ogsaa af høi Stamme. Kun et ædelt Hjerte adler(og dette kan ogsaa slaae under en Vadmels Kofte.
Viborger Samler, 1843-07-18
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-07-18
Kjøbenhavn. J det catholske Capel afholdtes den 13de De, om Formiddagen en Sjælemesse for den forrige Aar afdøde Kronprinds af Frankerig. Foran Alteret var der opreist et Slags Sarcophag, ovenpaa hvis ene Ende stod et med Flor tilhyllet Christusbillede og paa den anden laae der en Krone. Desuden var paa begge Sider og Ender af Sarcophagen den høie Afdødes Navnetræk anbragt. Paa hver Side af Sarcophagen stod 4 Candelabrer, hvori der var Voxlys behængt med sort Flor og paa de forreste af dem hang desuden den afdøde Fyrstes Navnetræk. - Musikken der ledsagede Handlingen var af G. Weder. Corps diplomatique, flere høie Embedsmænd og Officierer, vare tilstede, ligesom ogsaa et talrigt Publicum havde indfundet sig. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1843-07-18
Fredagen den 30te Juni sidstleden endtes Høiesterets første ordinaire Session for indeværende Høiesteretsaar, der tog sin Begyndelse Torsdagen den 2den Marts næstforhen. J den afvigte Session er ialt afgjort 231 Sager, hvoraf 25 civile og 206 eriminelle. Ved Sessionens Slutning henstode 42 civile og henimod 50 criminelle Sager upaadømte. Høiesterets første extraordinaire Session er berammet til at begynde Mandagen den 31te Juli. (Kbhpst.)
Viborger Samler, 1843-07-18
Under 8de De, er udkommet følgende Placat, ang. Forhøielsen af Taxten for Drikkepenge ved Extrabefordringer i Danmark, Jndførelsen af Vognpas m. m. Befordringsvæsenet vedkommende: § 1: Taxten for Drikkepenge ved alle Slags Extrapostbefordringer i Danmark skal fra næste Aars Begyndelse og indtil videre være fastsat til 12 Rbs. Sølv pr. Miil for hver Postillon. H. 2: Paa Hovedrouterne i de danske Provindser og Hertugdommerne skal indføres saakaldte Vognpas, saaledes at en Reisende paa Afgangsstedet kan erlægge Betalingen for Befordringer med Extrapost igjennem flere Stationer, og at Opsynsmændene ved Befordringsvæsenet paa Mellemstationerne ved Foreviisningen af det i en saadan Anledning udstedte Vognpas ere pligtige til strax og saavidt muligt at forskaffe den Reisende den Befordring, paa hvilken Passet lyder, imod senere at erholde Betalingen for samme tilstillet fra dettes Udstæder. - 3: For Udstædelsen af et saadant Vognpas erlægges af den Reisende 32 Rbs. eller, saafremt Befordringen bliver forud bestilt ved en Løbeseddel, 48 Rbs. § 4 Vognmændene, skulle være pligtige til, naar de afgive Befordring med Wienervogn, paa Forlangende af den Reisende, at levere tændte Lygter til Vognen imod en Godtgjørelse af 32 Rbs. for en Station af 4 Miil og derunder, og 48 Rbs. for en Station af over 4 Miil. (Berl. Td.)De kjøbenhavnske Medlemmer af Foreningen for dansk Underviisnings Fremme i Nordslesvig har under 13de Juli udstedet følgende Bekjendtgjørelse:
Viborger Samler, 1843-07-18
Siden vor sidste Bekjendtgjørelse af 12te Juni om de Bidrag der ere anmeldte til et Fond, bestemt til at anvendes til Oprettelsen af danske Underviisningsanstalter for NordSlesvig, have vi modtaget Anmeldelse og følgende Bidrag: Fra Bestyrelsen for Marks=Subscriptionen 840 Rbd.; fra Kjøbenhavn: 45 Personer eengang for alle 296 Rbd.; fra Kjøbenhavn: 117 Personer i aarlige Bidrag 1820 Rbd.; fra Sjælland og Fyen: 4 Personer eengang for alle 800 Rbd.; fra Sjælland og Fyen: 2 Personer i aarlige Bidrag 1000 Rbd.; fra Kiel: 4 Personer i aarlige Bidrag 40 Rbd.; ialt 1796 Rbd. Lægges hertil de under 12te Juli fra Kbhavn anmeldte 138 Bidrag 3368 Rbd. og det i Jndbydelsen omtalte Bidrag 10,000 Rbd., saa udkommer ialt fra 311 Bidrag ydende 18,164 Rbd. foruden de 8000 Rbd., der førend Jndbydelsen ere tilbudte til Oprettelse af et juridisk Professorat, Af de 1700 Rbd., der, uden Jndkrævning ere indbetalte, ere 1500 Rbd. indsatte i Sparekassen." O. Lehmann ventes tilbage til Kjøbenhavn i Begyndelsen af August.
Viborger Samler, 1843-07-18
J den i vort Nr. 1285 - hedder det i Fædrelandet" – meddeelte Beretning om, hvad der passerede under dette Blads ansvarhavende Redacteurs Møde den 5te d. M. for Criminelkammeret, er indløbet en Unøiagtighed, forsaavidt det hedder: "naar dette var skeet, vilde han (Gudenrath) om et Par Dage betænke sig paa, hvad han vilde giøre. Saaledes som vi der have berettet den af Hr. Gudenrath meddeelte Besked om den omspurgte Kiendelses Beskrivelse, havde Redacteuren opfattet og forstaaet Sidstnævntes Ord. Senere ere vi komne til Kundskab om, at Meningen af disse har været, at naar Hr. Hansen henvendte sig paa Justitscontoiret, vilde han der, da der udfordres Stempelpapir til Beskrivelsen, kunne erholde samme gjennem bemeldte Contoir, ønskede han derimod, hvad der stod ham frit for at forlange, foruden Udskrift af Kiendelsen tillige Udskrift af hele Forhøret, vilde hertil medgaae et Par Dage længere.
Viborger Samler, 1843-07-18
Kbhavnsposten indeholder en Beretning om den i 1814 i Kbhavn oprettede Nordmandsforening", som levede en 14 Dages Tid, men derpaa ifølge den svenske Ministers, Grev Tawasts, Befaling blev hævet. Vi sige Befaling, thi anderledes kan det ikke kaldes, naar en fremmed Minister tiltager sig en saadan Myndighed i den Stat, ved hvilken han er accrediteret, at forlange et i sin Tendents ganske uskyldigt Selskab hævet, blot fordi det ikke behager ham. Det var ogsaa denne myndige Mand, der forbød den danske Regjering at tage den franske General Lallemand i sin Tjeneste. Denne General blev, som bekjendt, afskaaren fra den franske Armee, og deeltog paa en hæderlig og virksom Maade i det danske Armeecorpses Felttog i Holsteen, siden begav han sig til Kbhavn og vilde træde i dansk Tjeneste, men man turde ikke antage denne dygtige Officier. Sørgelige og ydmygende Erindringer. (Thoms. Av.)
Viborger Samler, 1843-07-18
Den saa meget yndede preussiske Marsch høres i denne Tid paa og ved Volden fast hver Time med hundrende Fodtrin under lystig Kalveskinds- og Pibemusik. Det er Recrutterne, hvis Fødder gjøres taktfaste. Sagen gribes an med Alvor, som det sømmer sig, ja stundom med vel større Alvor, end man skulde troe fornøden. J Onsdags Morges faaes f. Ex. under Opmarscheringen fra Sølvgadens Caserne paa Volden, hvorlunde en Lieutenant gav en Soldat Nakkedrag - formodentlig fordi han troede, at Retfærdigheden saaledes udøves passende under en preussisk Marsch. (Kbhpst.)
Viborger Samler, 1843-07-18
Kjøbenhavnsposten er bleven anmodet at forespørge hos Cancelliet, om det ikke agter at bestikke en Procurator i Hjørring Amt istedetfor Procurator Juel, der døde den 1ste April. Det skal nemlig være vitterligt, at derikke blot er Udkomme for, men ogsaa Trang til en Procurator. Da Procuratorer hverken nyde Løn eller Rang af Staten, synes dette Ønske at høre blandt de billige og betimelige. - Opfordret dertil af de respective Jurisdietions Beboere, anker f. Bl. over, at Herredsfogedembederne for Rinds Gislum og Kjær=Hvetbo Herreder endnu ere vacante.
Viborger Samler, 1843-07-18
Cand. phill. M. Goldschmidt befinder sig nu i Fængslet, for at lide den ham af Høiesteretten idømte 24 Dages Vand- og Brødsstraf. Han har fra sit Fængsel tilskrevet "Corsarens ansvarhavende Redacteur Hr. D. Kragh følgende Brev, dateret den 5te Juli.
Viborger Samler, 1843-07-18
Fra mit nærværende Fængsel skriver jeg Dem til, for at erfare, om De og "Corsaren" blive spægede godt derved, at jeg ikke faaer Noget at spise, for det er vel egentlig Hensigten. - - - Jeg kan ikke faae i mit Hoved, hvorledes jeg kunde blive dømt af Høiesteret, hvorimod jeg fandt det aldeles i sin Orden, at jeg ved Hof= og Stadsretten blev dømt i Mulct for Antagelsen af de ansvarhavende Redacteurer, men hvad hielper det, om jeg end bortraisonnerer Dommen, dermed raisonnerer jeg mig dog ikke en Tallerken Kjødsuppe ind. Hvad dette angaaer at sidde paa Vand og Brød, da kan jeg ikkun af min practiske Kundskab dertil forklare, at det er en Straf, der bedst passer sig for Kammeler. De kunne forsyne deres Maver for hele Uger, det kan et Menneske ikke. Men det er kun en Overgang, som Ræven sagde, da de flaaede ham. Jeg kunde have stor Lyst til at see den Efterretning gjendreven, der staaer i flere Provinds aviser, at jeg nemlig skal have ansøgt om Benaadning. Jeg vilde saa nødig have, at Folk skulle troe det. For det Første vilde det være grueligt dumt; thi jeg mistede jo min Hævn. Jeg hævner mig nemlig som Konen, der sagde: "Jeg har faaet Hævn over min Fader; den Mand, han tvang mig til, prygler mig." Jeg sidder til Hævn, paa det Vand og Brød, Høiesteret har idømt mig. - For det Andet vilde det være overmaade dumt, fordi jeg, selv om jeg blev benaadet, formodentlig skulde sidde fire Gange saa længe i simpelt Fængsel. Jeg vilde tvertimod, hvis jeg var dømt i simpelt Fængsel, istedet derfor vælge Vand og Brød, kort og kraftigt; jeg tager ligesom Fængselstraffens Kraft-Essens, hvilket dog ikke maa forstaaes i samme Betydning som BiskopEssens, Kaffe Essens o. s. v. Jeg faaer imidlertid meget bestilt herinde; jeg skriver f. Ex. nogle Betragtninger over Fængselsvæsenet, som de engang kan faae at lade trykke. Hvis jeg ikke vilde være Andet i Verden end Journalist, burde jeg virkelig, for ei at mangle Stof og Ottum, sørge for altid at være i et eller andet Fittefad. J mit nærværende Fittefad forbliver jeg Deres P. S. o. s. v. Den Fløite, jeg hørte forleden Aften fra Nadolauget, lader sig iaften høre igjen. Det er Marseillaisen der spilles. Er Fløitespilleren leiet dertil af Cancelliet for min Skyld, Eller er det Skjæbnen, der har sin Fornøielse af at lade mig høre: "Marchen!" hvorpaa jeg ikke kan svare: "Marchons! Den udmærkede Sangerinde ved Operaen i Paris, Jfr. Henriette Nissen, er en Jødinde, født af danske Forældre i Gothenborg.
Viborger Samler, 1843-07-18
Balletten Toreadoren", som blev givet den 10de ds. paa det hamborgske Theater, er bleven modtaget med enthusiastisk Acclamation; Bournonville har baade for Dandsen og Spillet høstet stort bifald, ligesom ogsaa Publicum har yttret sig særdeles vel tilfreds med Jfr. Funck og Fredstrup, samt Dhrr. Strambo, Füssel og Brodersen. Ved Tæppets Fald blev hele Personalet fremkaldt. Gaarden Christiansminde, hedder det i Falst. Av., 1/4 Miil fra Nykjøbing, er i denne Tid med complet Besætning solgt af Hr. Cordua til forhenværende Eier af Apotheket der i Byen, Hr. Mohr, for 24,000 Rbd. Rivningen paa Løgstørs Grunde er nu bestemt at skulle paabegyndes de første Dage i August, og er dertil af Statskassen foreløbig anviist 3000 Rbd. (Ab. Av.)