JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Af Handelstidenden sees at den aarlige Udførsel af Uld fra Spanien beløber sig omtrent til 50000 Sække, eller 96000 Centner, som forarbeides af andre Nationer og især af Engelænderne. At Danmark ogsaa nu tager virksom Deel heri sees deraf, at der for nyelig er til Kiøbenhavn indløbet en Skibsladning af mere en 160 Ballet. spansk Uld. Den er i Aar steget til den uhyre Priis 14 Mk. pr. Pd. 160 Baller er 40000 Pd., som a 14 Mk. udgiør 93333 entrediedeel Rdr. Man seer heraf hvor vigtigt detær, at Danmark lægger Vind paa at opelske de fiinuldede Faarearter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
For danske Læsere kan det hielpe til at danne sig et Begreb om det norske Jordbrug, at 2 Gaarde ved Kristiania, nemlig Tøjen og Kiølberg, ere averterede til Salg med følgende Beskrivelse over deres Jndbringende, nemlig: Forpagtningsafgivten er 846 Rdr. Grund og Husleieafgivt 49 Rdr., og forskiellige Jndtægter, som Melk, Frugter, Havneleie 617 Rdr., i alt 1513. Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Den 9de Martii om Aftenen sildig blev Odense Bye, som desuden var opfyldt med fremmede Markedsfolk og Vare, sadt i stor Angest, ved Klokkernes Klemtning til Jldløs, som dog til Lykke ikke var i Byen, men omtrent en fierding Vei derfra i Hjulmandshuset, og et ved Side af beliggende Huus, som begge bleve lagte i Aske. De virkkomste Brand=Anstalter bleve strax følede og mange Mennesker ilede til Hielp, hvoriblandt især udmærkede sig en Person fra Hospitalet, som undertiden har Anfald af en stærk Sindsforvirring, ved med uforfærdet Mod, at vove sig ind i den brændende Bygning, og redde af Boehaven, saa længe muelig, hvori han gik saa vidt, at man oftere maatte slukke hans brændende Klæder. Den stræbsomme Mand der eiede begge Huse, er i denne ublide Aarstid, med Familie sadt ud af Næringsvei. Bogtrykker Hempel modtager de Gaver, som ædle Menneskevenner vil forunde dem til Lindring i deres Nød, og Ophielpning til igjen at kunde forsørge sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Aarhuus. Som noget usædvanligt er det bleven bemærked, at Lærkerne, som ellers pleie kun een Gang hver Vinter, paa en 2 til 4 Uger, at trække bort, have i denne Vinter giort 2 udenlands Reiser. Efter 3 Ugers Bort værelse fra midt i December til 8de og 10de Jan., sang de baade den 16de og 17de i samme Maaned Kort efter forsvandt de atter med eet, og man hverken saae eller hørte nogen før den 14de og 15de Febr. Mon ikke denne deres pludselige Bortreise, anden Gang var at ansee som Forbud for et strængt Bagsmæk af Vinter, i det mindste yttredes den Formodning strax før Eftervinteren kom. Midt under Nydelsen af Livets høieste Lykke behagede det det uransagelige Forsyn, at tilskikke mig den allersmerteligste Lidelse, ved at bortkalde til et bedre Liv fra mig og en 18 Uger gammel Søn, min fromme, sieldne, retskafne, af alle agtede og elskede Hustrue Ane Christiane fød Gammet, i en Alder af 24 Aar og næsten 9 Maaneder, den 12te i denne Maaned. Dette giver jeg mig den Ære at bekiendtgiøre, overbeviist om at enhver, som kiendte denne Ædle vil skiænke hendes Minde en Veemods Taare. Wæhr Præstegaard, den 15de Martii 1804. H. C. Schmidt. En Blomst paa din Gravhøi, elskte Mette Marie Schytte! offres dit Minde: Du var Forældre og Venner dyrebar fordi Du var god og din Adfærd retskaffen; som ung (i 15de Aar) kaldte Døden Dig i Randers, hvilket sørgeligt Budskab for Forældre og Søskende i Schade? Hun er ei mee - saa tolke Deres Taarer Du som et yndigt Barn var al vort Haab og Trøst din Moders Savn og Faders tabte Glæde, der Hiertet saaret. dit Værd, din Daad vil mindes i dine Venners Bryst. Prædikanterne paa 6te Onsdag. i Faste. Domkirken Hr. Hertel. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Udenlandsk. Frankrig. Det Lovforslag som den 28de Febr. blev forelagt det Lovgivende Korps, Tribunattet a. til Sauction angaaende Straffen for de som hælede Pichegru, Georges og Medskyldige, og som var indført i forrige At vis, blev den 29de sauctioneret, og af Politiepræsecturet bekiendtgjort ved en Proclamation, som desuden blev opslaaet paa offentlige Torve, Broer &c. Ligeledes er i Polilitiepræfecturets Generalsecretairiat aabnet et Register, hvor man daglig fra Kl. 8 til Midnat, modtager alle Angivelser desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
General Moreau skal nu bringes fra Temple til det faste Slot i Vincennes, en halv Miil herfra. Han skal hidtil ganske have nægtet, enten at have seet Pichegra eller Georged. Leblane, i hvis Huus Pichegrablev arresteret, er en Art af Vexelagent, skal have gjort flere Reiser og besørget Pichegrus Pengesager. Han lokkede, som man fortæller, Pichegra i sit Huus, under Forsikring at han der var sikrere end noget andet Sted, og erholdt 15000 Franker til Leie for en Maaned. Neppe var Pichegra indlogeret hos ham, færend Leblang gik til General Murat og lovede at levere ham Pichegra i Hænde for 100,000 Franker, som blev ham tilstaaet. Med den største Forsigtighed gik Gensdarmerne op til Pichegrus Kammer, aabnede Døren sagte, og styrtede hen imod Sengen. Uagtet han blev overfalden i Søvne, værgede han sig frygtelig. Nøgen og uden Vaaben, slog han saa heftig om sig, at ingen kunde faae sat paa ham. Tre af den kastede han til Jorden, og den stærkeste gav han et saadant Slag for Brystet at han spyttede Blod. En anden beed han saa stærk i Armen, at han udraabte: Spitsbub, lader du ikke være, jager jeg dig en Kugle igiennem Hovedet. J samme Øieblik slap han løs, med Tabet af et Stykke Kiød, og Pichegra raabte: "Skyd, saa faaer Du en Æressabel." Efter en lang Strid, overgav Pichegrisig endelig. Han skal være let saaret paa Skulderen, og den ene Hofte, og have erklæret, at hvis han kunde have betient sig af sine Vaaben, man da ikke skulle have faaet ham levende. Han blev derpaa bragt til Statsraad Real, hvor efterfølgende Forhør, som neppe er ægte, skal være holdt. Paa Spørgsmaalet, hvem han var, skal han have svaret: Han var bekiendt nok. Hvorfra han kom, fra Engeland. Paa hvilken Maade, besvarede han med Skibets Navn... Hvorhan kom i Land? ved Dieppe... Hvem der havde bragt ham til Paris, Jeg er kommen allene... Om han kiendte Moreau? Ja. Om han havde seet ham? Efter det som er foregaaet imellem os, kan vi ikke se hinanden uden med Kaarden i Haanden... Om han havde seet Georges, Georges. Jeg haaber man ikke anseer mig for en Snigmorder... J hvad Hensigt, han var kommen til Paris, for at fordre Moreau til Regnskab for hans Opførsel imod ham. Efter dette Forhør hedder det, at han er bragt til Temple. Stordommeren har ladet følgende nøie Beskrivelse over Røverchefen Georges bekiendtgiøre: Georges Cadouldal, kaldet Larive, undertiden Masson, 34 Aar gl., 5 Fod 4 Tommer høi, overmaade corpulent og tykmavet, med et ualmindelig tyk og stor Hoved, kort Hals stærke Haandlede og korte og tykke Fingre, korte Laar og Been, flad Næse, der oven paa seer ud som den var afskaaren, graae Øine, hvoraf det ene er mærkelig mindre end det andet, smaae Øienbryne, lys kastaniebrun Haar, kort afskaaren og for til, hvor det er længer, friseret, sund Ansigesfarve, tykke Kinder, en veldannet Mund, meget hvide Tænder og et tyndt Skieg. Hans Gang er vaklende, og han gaaer med strakte Arme, hvorved han vender Hænderne ud ad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Ministeren Chaptal har tilladt Handelshuset Durand, og Comp. at udføre en Million Myriogrammer Hvede til Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Ved sidste Parade forestillede den første Consul General Mortier som en af de 4 Gardegeneraler, der især er overdraget Commandoen over Artilleriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Tyrkiet. Til Foraaret forventes til Pera 10 russiske Krigskibe. Den ruesiske Gesandt har sluttet Accordt med nogle Kiøbmænd der, om de fornødne Fødevare til samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
J et stort Divan i Constantinopel, er besluttet, at saavel Landmagten som Søemagten, skal med det første forstærkes. Strax derpaa har Hvervingerne taget sin Begyndelse, og hvem som ikke frievillig vil tage Tieneste, tages med Magt; Recruterne øves strax i Vaaben. Den nye Storadmiral lader og hastigst udruste 12 Caraveller, hvormed han vil krydse paa Kysterne af Mørca.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Blandede Efterretninger. Følgende ædle Træk af den første Consul, fortiener at bekiendtgiøres: Da der under den sidste Krig i Kirkestaten og de andre Jtalienske Stater, blev udskreven Contributioner, kunde man ikke betale alt med rede Penge, men endeel blev berigtiget med Vexler, som udstædedes af de rigeste Particuliers. Efter Freden bleve disse Vexler bragte i Skatkammeret, og der indfandt sig Speculantere, som ville kiøbe den, til ringe Priis, for saaledes at tilveiebringe sig Fordeele. Den første Consul afværgede denne Aager. Han sagde til Ministeren for Statkammeret: "Da vi hverken under Krigen eller eftet vore Seire har benyttet os af vores Ret, i dens hele Strenghed, saa vil vi heller ikke udøve den midt under Freden imod venskabelige Magter. Disse Vexler skal casseres, og tilbagesendes det pavelige Kammer. Dette er og virkelig skeet, efter Skatkammerministerens Jndberetning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Moniteuren melder: at Engelænderne er den 17de Aug. slagen i Ostindien, mellem Poonah og Satturah af Maratterne, og derved mistet 4000 Mand, 12 Kans ner og Krigscassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Capitainen paa et til Dieppe opbragt Skib, har udsagt at Kongen af Engeland, har den 24de Febr. lagt i de sidste Aandedrag, og at der havde ikke været Haab om hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Den i Georgien commanderende Fyrst Zizianow, er fordi han den 12te Januarii har indtaget Festningen Gansha med Storm, bleven udnævnt af den Assiske Keiser til General af Jnfanteriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Det frygtelige Tordenveir den 24de Febr. har anrettet ligesaa store Ødelæggelser i Belgien som i Holland. J Nivelle slog Lynilden ned i Geertruds=Kirken, som var ellers en Gienstand for de Reisendes Beundring, og laade den for største Deelen i Aske. En anden heftig Lynstraale, slog ned ved Taarnet, og kastede Præfecten, Mairen med flere offentlige Embedsmænd, som havde indfunden sig ved Jlden til Jorden, hvor de i 6 Minutter bleve liggende i en Art af Bedøvelse, og først efter et Qvarteerstid fik deres Syn igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Den 1ste Martii er der falden en saa stor Mængde Snee i Wien, at man maatte lade kaste i Gaderne, inden de kunde passeres. Efter den Tid har man der havt 6 Graders Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Bekiendtgiørelser. Frosts danske Hof= og Stats-Kalender, for 1804 faaes paa Bispe=Contoiret i Aarhuus, hos Kiær. V. er at bekomme tilkjøbs for billigste PriNyelig hiemkomne moderne Damehatter ser hos Werther & Abbelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Udi Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender haver jeg først i dette Aar bekiendtgjort, at hos mig kunde faaes bedste Holl. rød Kleverfrøe, og hvoraf endeel af mine Bekientere har siden bekommet Prøve, som ved Undersøgning (efter at have saaet deraf, have befunden det at være meget godt til at groe, og til hvilke nu, endeel allerede er solgt; men da jeg endnu haver af samme meget at kunde sælge, saavelsom og af bedste nye rød og hvid indenlandsk Klever frøe; saa underrettes herved de, som denne Sæd, maatte behøve, at de ikke alleneste kan vente billigste Priser efter Tidens Beskaffenhed, men endog bekomme Prøve af enhver Slags til Forsøg, naar de i Tide vil behage at afhente samme hos mig. Aarhuus den 17de Martii 1804. Laurenten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
For en skikkelig Mands Søn, (som haver lært at krive og regne, og haver været til Confirmation) der slaatte have Lyst til at lære Handelen; kunde anvises en Leilighed, naar han, eller hans Vedkommende, anmelder det inden førstkommende Paaske her paa Af dresse Contoiret, som giver nøiere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Hos Dahl i Aarhuus Mølle kan bekommes engelske Sukkererter a 1 Mk. Pd., grønne Erter 8 s. Pd., og Sætte Kartøiler til billig Priis. Børnepenge, omtrent 4500 Rdr. ere imod befalet Rente at faae til Laans førstkommende Snapsting Termin. Man melder sig herom betimelig hos Formynderen Hr. Pastor Rup i Gierlev eller Provsten i Øster=Tørsløv. Øster=Tørsløv pr. Randers den 15de Martii 1804. Sadolin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Formedelst det Rygte som er udspred her i Byen, at en Muursvend haver laant et Uhr og pantsat det saa ønsker vi andre Muursvende at hans Navn maae blive bekiendtgjort. 300 Rdr. ønskes til Laans imod suffisant Stk. kerhed til næstforestaaende 11te Junii Termin. Adresse=Contoiret i Aarhuus giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
For nogle Dage siden, kom en Muursvend her at Byen til mig, og bad jeg ville laane ham et LommeUhr, det han lovede næste Dag at bringe tilbage. Han fik Uhret, men holdt ikke Ord. Nogle Dage derefter erfarede jeg, at Uhret var pandtsat af ham til en Mand her i Byen, og derfor lod jeg ham hente til mig i mit Huus, ved en Politie=Betient, for at giøre Rede herfor. Rimeligviis har bemeldte Muursvend, for at befri sig for Mistanke, indbildt de Spor gende: at han maatte tage Politiet med sig for at erholde et Uhr han havde hos mig til Reparation, thi strax derefter, blev det Rygte udspredt, at man ikke kunde erholde de mig leverede Uhre tilbage uden at have Politiet med sig. Jeg seer mig altsaa nødsaget herved offentlig at bekiendtgiøre det saaledes passerede for mine Velyndere der maatte forunde mig deres uhre til Reparation. Ligesom jeg og lover 5 Rdr. i Douceur, til den som kan opgive mig Udsprederen af dette falske Rygte. Aarhuus den 14de Martii 1804. Bredo, Uhrmager. Nogle Tønder gode Sæde=Kartofler a 2 Mk. 8 s. Skieppen, er at faae i Cristrup Præstegaard ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Torsdagen den 22de Martii førstkommende og føl Skabe, Borde, Stoele Speile Sengelleder, et Contra 5 Claveer, Silke= og Uldne Fruentimmer= og MandsKlæder, Alenkram, endeel Jern- og Trævahrer, nogle Bøger, Kobberstykker, Claveer og andre Noder m. m. Thil ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted behage at møde. Aarhuus den 14de Martii 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Onsdagen den 28de i denne Maaned Kl. 10 Formiddag, foretages offentlig Auction her paa Gaarden, over afgangne Jomfrue Neanders Efterladenskaber, bestaaende af et Chatol, en Kuffert, en Deel Fruentim, mer=Gangklæder og Linned, m.v., saa og en Aftieudi det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vahre og Effecter. Hvilket herved til Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Constantinsborg den 10de Martii 1804. Paa Dhrer Auctionsdirekteurers Vegne. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jomfrue Eva Gustaviana Neander, som ved Døden afgik her paa Gaarden den 6te Januarii sidst, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalterens Fuldmægtig. Constantinsborg den 10de Martii 1804. S. Poulson. Jens Pedersen Smed i Huorslev i Huulberg Herred, haver et nyt complet Smede=Redskab, som han underhaanden vil bortsælge, og beder, at de Lysthavende ville melde sig derom hos ham, inden næstkommende Maii Maaneds Udgang. Amstrup, den 11te Martii 1804. Oluf Madsen, Sognefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Sidstafvigte 27de Februarii døde den Hørningske Stiftnings Skolelærer Rasmus Nielsen Qvotrup, og blev hans Efterladenskab strax samme Dag bragt under Forsegling. 30te Dagen efter Dødsfaldet, som er den 27 Marts næstkommende Kl. 10 Formiddag, ville den Afdødes Arvinger, samt alle de, der til Stervboen ere skyldige eller i samme have noget at fordre, behage at tage Møde i den Hørningske Stiftnings Skole i Hørning Bye under Randers Amt, da enhver skal vederfares Ret efter Lovene. Aarslev Præstegaard den 12 Martii 1804. Paa benævnte Stiftnings Directeurs, Høiædle og Høiærværdige Hr. Biskop Dr. Jan sons Vegne. Fridrik K. Hvild, Den Hørningske Stiftnings Jnspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 1 Mk. Markedspasser, a Bog . . 3 Mk. Af= og Tilgangslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis isen hal s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Bekiendtgiørelser. s. Min iboende Gaard, beliggende paa DomE. De kirkegaarden imellem Bispegaarden og Vintapper Møller, som er bestaaende af 39 Fag 2etage ege Bindingsværks Huus, derudi er anstændige og beqvemme Værelser til 2de honette Familier, og en er ubetydelig have, Gaarden er af mig sat i god og forsvarlig Stand og kan tiltrædes næste Paaske Flyttetid. Naar en Kiøber vil behielpe sig med 5 Værelser til Kirkegaarden, kan han af den store Ende af Gaarden trække den hele Rentesum, med Gaarden følger Leie Boerne til Canichegade, og kan om det ønskes den storste Deel af Kiøbesummen blive staaende. De Lysthavende melder sig jo før desbedre hos E. Løgstrup boende i den øverste Ende af Gaarden. I Kraft af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling, under 13de d., bliver alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter heri Aarhuus afdøde Smak skipper Jess Jessen, herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden indkaldede, til med deres Paastand at fremkomme, og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus den 15de Martii 1804. N. Hviid. Petersen, Borgemæster. Overauditeur, Raamand, Bye- og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Da jeg efter Hr. Jens Hartmans Død i Randleri Aaret 1797 blev beskikket til Formynder for Jomfr. Jacobine Peye, en Datter af en af mine Formænd her i Kaldet, og siden den Tid har fra Overformynderiet modtaget Renten af den hende efter hendes afgangne Fader tilfalden Arv 45 Rdr. 5 Mk. 11 trettensiretyvende deel s., der aarlig beløber til 1 Rdr. 4 Mk. 15 s.; men hun i disse 7 Aar endnu ei har meldt sig for at modtage bemeldte Renter, jeg ei heller har kundet opspørge hendes Opholdsted. Saa anmodes herved fornævnte Jomfrue Jacobine Heye, saafremt hun endnu er i Live, eller i andet Fald hendes Arvinger at melde sig hos mig inden dette Aars 11te Junii Termin. Saxild Præstegaard den 14de Martii Jacob Abel Jngerslew, Sognepræst for Saxild og Nolen Menigheder Hads Herred Aarhuus Stift. Maren Elisabeth og Jacobme Kiersgaard, Døttre af forrige Sognedegn for disse Menigheder, Christen Kiersgaard, indkaldes at melde sig hos mig som deres beskikkede Formynder, for at modtage deres mig leverede liden Arvepart efter deres afdøde Fader, som beløber sig til 4 Rdr. for hver. Sarild Præstegaard, den 14de Martii 1804. Jacob Abel Jngerslew, Sognepræst for Saxild og Nølem Menigheder. Da jeg maae troe, at N. R. Biering, i hans Bekiendtgiørelse i Tillægget til Aarhuus Avis No. 19, sigter enten til mig, hans Svager Jens Andersen, Gaardmand i Fuglang, eller og til Herpstes Tieneste, pige, som alle 3 vare Øre, og Øine Vidner til hvad der passerede mellem ham og hans Vertinde Madamme Herbst sidste 25de Februarii, saa finder jeg det fornødent offentlig at sige ham: at jeg ikke, uden at være Biering lig (det er paa hans Dansk, Løgnens Fader.) kan nægte, at jeg jo til adskillige har fortalt Bierings grove og skammelige Opførsel i Ord og Adfærd mod Madame Herbst den Dag; og at jeg med min Salligheds Eed inden Tinge om det paafordres, vil og kan stadfæste Rygtets Udsagn herom for Sandhed, det de andre 2 ovenbenævnte ogsaa kan. Biering havde derfor, efter mine enfoldige Tanker, gjort best i at tie stille, for ikke, som han nu har, at sætte sig selv offentlig til Skue. Grenaae den 13de Martii 1804. Thomas Bigom, Dagleier. En Huusholderske der er forsynet med gode Skudsmaale, ønsker sig Condition til 1ste Mai eller St. Hansdag. Nærmere Anviisning giver Adresse-Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Onsdagen den 4de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver i Stervboegaarden efter afg. Niels Jørgensen og Hustrue i Følle, holdt offentlig Auction over endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Kobber, Tin, Messing, Jernfang, hvoriblandt 3 Gruekiedler, Chatoller, Borde, Stole, Skabe, Speile, Kakkelovne, Sengestæder og Træefang, hvoriblandt et stor ege Kar Gaardsredskaber, samt Køer, Qviet og Faar, nogle Tylter elmt- og ege Planker, en Pram, samt nogle Biestader, med mere; hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Førstkommende 27de Martii foretages offentlig Auction i Mallinggaard ved Schanderborgladegaard Kl. 9 slet om Morgenen, for til den Høistbydende, at bortsælge endeel Ind- og Udboe, Sengeklæder, Brygger og andre Kar et Linnedskab i 4 Rum inddeelt, af hollandsk tyk brunt Eeg ind- og udvendig, hollandsk Laas 2 Giæker og kan skilles at i 10 Deele, m. m. Lysthavende vilde behagelig indfinde sig bestemte Tid, og Sted, hvor Auctions=Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Mallinggaard den 16de Martii 1804. Flechtner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Formedelst indtrufne Omstændigheder, ladet nærværende Besidder af Aalier Hovedgaard hermed offentlig bekiendtgiøre, at den sammesteds nu værende Regnskabsfører Clausen og ingen anden er berettiget paa samme Besidders Vegne at handle, hæve Penge eller i andre Maader at foretage noget Eiernes Tarv vedkommende; da alt hvad af andre i saa Fald foretages, ikke at Eieren kan antages for gyldig eller komme samme til Ansvar eller Udgivet. Da i øvrigt Clausen forlader Bestyrelsen til næstkommende 1ste Mai, saa skal det nærmere i disse Tidender blive bekiendtgjorte, hvem i hans Sted Gaardens Affairer bliver overdraget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Det ærede Publicum tilkiendegives, at nu G. H. igien at bekomme alle Sorter her brugelige Haugurter=Frøe, hvoraf nogle Sorter i Aar kan sælges til lavere Priis, f. Ex. Sverdt Stangbønner, a Pd. 3 Mk., samt Blomsterfrøe, diverse smukke Ranunker, dobbelte Nelliker, m.m., saa og skiønne Frugttræer, af Færsken, Kiersebær og andre Sorter, ligeledes endeel gode Kartofler, hos Gartner Hamann ved Munkport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Hos Kiøbmand Jsaak David, faaes god Rug tilkjøbs for 4 Mk. 4 s. Skieppen, og i Tøndeviis 5 Rdr. 3 Mk. Tilkjøbs paa billige Conditioner, er en smuk Gaard af Bygning og Indretning udi en behagelig En, liden af Hartkorn, men Jorden af feed Bonitet, samt Korn- og Qvægtiende af 70 Tønder Hartkorn. Med Gaarden kan og faaes 4 Heste, 12 Stkr. Køer og 30 Stkr. Faar. Mere Oplysning herom meddeler S. T. Hr. Raadmand Bendixsen i Randers og Hospitalsforstander Kier i Aarhuus. Frøken Margrethe Sophia Schløsser, som siden 1770 har været indskreven iblandt de erspectiverende Frøkener til Støvringgaards Kloster, og nu ved indtrufne Vakance fra dette Aars Begyndelse, kan, i ugivt Stand, tiltræde halv hævning uden for Klofteret, ville behagelig inden 12 Uger fra Dato tilmelde os sit Opholdsted; da der efter den Tids Forløb ellers bli var gjort Forestilling om hendes Pladses Besættelse. Ligeledes bliver herved, for de øvrige af Klosterets erspectiverende Frøkener, om hvis Opholdsted eller Givtermaal man ikke i Følge Kongelig Rescript af 20de December 1793 haver erholdt nogen Anmeldelse, behagelig bragt i Erindring: at høistbemeldte Rescript allernaadigst paalægger 10 Rdr. at bøde første Gang, og siden hver Gang dobbelt, for den Frøken hvorom den befalede Efterretning saaledes udebliver i 2 Aar. Disse Anmeldelser forventes derfor hvert Aar efter Bestemmelsen tilsendt inden Martii Maaneds Udgang. Aarhuus, den 8de Martii 1804. C. W. M. Morgensterne. H. F. Janson. Directeurer for Støvringgaards Kloster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Hos Peder Jensen Schmidt, er god sund Rug at faae tilkiøbs for 4 Mk. Skieppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Da jeg fortsætter min sal. Mands Profession ved min Søn og en duelig Svend, udbeder jeg mig de ærede Venners Arbeide, baade Inden- og Udenbyes, som har ladet arbeide hos ham; thi enhver skal vorde redelig behandlet. Aarhuus, den 9de Marti 1804. Dorthe Sophie, sal. Jørgen Jensen Bødkers Enke.