JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
Tienestsøgende. En rikkelig Karl fra Holsteen søger Tieneste for Gaardskarl, anvises fra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Karl fra Jylland, som kan skrive, søger Condition for Gardskarl, er at finde paa Cortianshavn Dremmengensgade Nr. 138 i Stuen.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Pige søger Condition som Stuepige eller hos eenlige Folk, er at finde paa Hjørnet af gammel Myst Nr. 173 anden Sal. En Pige fra Landet søger Tieneste for Malkepige eller hos en Kieldermand; er i Lavendelstrædet No. 107 første Sal. Ein Schneidergesell, der auch gut schreben kan, suchet eine Herrschat hier oder auch auf Reisen; ist zu erfragen auf der alten Münt No. 170 auf dem 2ten Sal. Et midaldrende Fruentimmer søger Condition hos eenlige Folk, for at føre en tarvelig Huusholdning tilligemed anden Huusgierning, og at sye Uldent og Linned; er i Pilestrædet No. 83 i Stuen.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Pige søger Condition som Kokke= eller Enepige hos Borgerfolk, anvises i Viingaardstrædet Nr. 178 første Sal, Døren ved Siden af Porten.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
Et Fruentimmer, som tilforn har tjent som Huusholder skee, søger Condition hos en ugift Person, anvises i Klosterstrædet No. 48 tredie Etage.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Pige fra Landet søger Condition hos Borgerfolk; er at finde i Rosenborggade Nr. 269 i Stuen. En Jomfru søger Condition for Kammerjomfru, frise rer, sver Fruentimmer=Klæder, gjør allehaande Puds; Efterretning gives i store Grønnegade No. 237 i Stuen. En Karl, som haver Caution, søger Tieneste for Gaardskarl strax eller til Nyaar, anvises i Raadhuusstræde Nr. 131. i Kielderen. En Enepige søger Tieneste, er at finde i Adelgaden Nr. 257.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Pige søger Tieneste for Kokke= eller Enepige, findes i Diderich Badskiers Gang Nr. 206 i Stuen. En Pige søger Tieneste for Kokke= eller Enepige, er at finde i Lavendelstræde Nr. 78 paa Bagsalen. En Enepige søger Condition; er at finde i Henrich Fyrens Gang i den grønne Krands, 2den Etage. En Jomfru søger Condition, kan sye Skrædersyening efter Maal, tillige alt andet Fruentimmer Arbeyde, Løn forlanges ikke, anvises i Frederichsberggaden Nr. 221 i Stuen. En Pige søger Tieneste formedelst hendes Madames Bortreyse hos eenlige Folk, eller hos Børn, anvises i lille Kongensgade Nr. 72.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En jydsk Karl søger Tieneste for Tiener eller Gaardskarl, findes i Badstuestræde Nr. 77 i Kielderen. En ung stille Pige, der kan sye og spinde, og forrette hvad der forefalder i et Huus, søger Tieneste; er at finde lige for Frue Kirkegaard næst ved Dyrkiøb Nr. 252 i Stuen, hvor hun har tient i 4 Aar.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Pige fra Jylland søger Condition som Stue= eller Barnepige, i Mangel deraf som Enepige, er at finde lige for Vesterport hos Brændeviinsmanden i No. 247. En ung Person fra Jylland ønsker sig i Tieneste hos en Procurator eller paa et Contoir, anvises i Nyhavn Nr. 277. En Tiener, som forstaaer Opvartning og tillige got regner og skriver, søger Tieneste, findes i Skidenstræde No. 175 i Kielderen.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Jomfrue ønsker sig Condition for Huusholderske eller Stuepige, i Mangel for Enepige hos en stille Familie, strax eller til Nyaar; er at finde i Hummergaden Nr. 346 paa anden Sal. Et Fruentimmer søger Condition som Frøken= eller Stuepige, kan accommodere og noget Skrædersyening; er at finde paa Hjørnet af Stormgaden og Volden i Stuen. En ung Enke søger Condition som Goldamme eller ved Børn; er at finde i Prindsensgade ved Adelgaden Nr. 378, i Gaarden paa 2den Sal.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Person fra Norge søger Condition som Tiener, kan frisere og barbere, findes i Magstræde Nr. 36, første Sal. En Pige fra Jylland søger Tieneste hos eenlige Folk eller Borgerfolk, er at finde i Læderstræde Nr. 20 første Sal.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Karl fra Jylland ønsker sig til Nyaar Condition ved Bryggeriet eller Brændeviinsbrænderiet, eller som Gaardskarl ved et Herskab, anvises i Landemmerket Nr. 109. En Pige fra Jylland søger Condition som Stuepige, helst hos eenlige Borgerfolk, anvises i Aabenraa Nr. 255 i Kielderen. En Pige søger Tieneste for Stue= eller Kokkepige, findes paa Vestergade Nr. 251, øverste Sal.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En ung Pige, som har været til Confirmation, ønsker sig Condition hos eenlige Folk eller og for Barnepige; er at finde i Nyeboder paa Hiørnet af Eenhiørne= og Borgergaden Nr. 20.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Pige fra Sielland ønsker Employ som Stuepige, forstaaer hvad hun bør i Huusholdning, og tillige at sye fiin Syening; er at finde i Møllegaden paa Christianshavn No. 218 i Stuen.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Pige fra Norge søger Tieneste for Stue= eller Barnepige, er at finde paa Vestergade Nr. 28 i Kielderen. En Pige søger Condition ved Børn, hun kan sye, spinde og vaske, i Mangel deraf for Enepige; er i Antonistræde No. 320.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
Et honet Fruentimmer søger Condition for Stue= eller Enepige hos honette Borgerfolk; er at finde paa Østergade No. 46.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
Undvigte. Fra Skibet die drey Gebruder, Skipper Joch. Furt, kommen fra Wyburg og destineret til Rochefort, og ligger her paa Reden, er deserteret Drengen Christian Lembke fra Rugen, omtrent 22 Aar gammel, liden af Vext, rund Ansigt og brun Haar, klædt i en rød Trøye og sorte Buxer, og har medtaget Skibets Jolle og en nye graae Søerok, tillige et Par Skoe, som tilhører Styrmanden; thi ombedes alle og enhver, ikke at huse eller hæle forbenævnte Dreng, men hvem som kan give sikker Efterretning om hans Ophold, behager at anmelde det hos den kongel. preussiske Consul Hr. Busky, imod en convenabel Douceur.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En grøn rund laqveret Tobaksdaase med Prospekt af Christiansborg til Ridebanen, forgyldt og indvendig foret med Skildpade, er formodentlig tabt imellem Kiøbenhavn og Friderichsberg; hvo der om samme her til Contoiret kan give nogen Oplysning loves en skikkelig Douceur. Torsdagen den 5 October er tabt paa Vesterfælled en stor ottekantet Kikkert med Messing Skud for begge Ender, og Røret til at trække ud var af Messing; for hvis Tilbagelevering loves Finderen en passelig Douceur paa Kongens Nytorv No. 162 i Sideværelserne. Daniel Jürgensens Afskeed fra Holmen er tabt, bedes at levere den imod en Douceur i Adelgaden Nr. 246 paa Bagsalen.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
En Parapluye af grønt veret Taft er enten bleven forglemt i en Vogn, eller ved at stige ud tabt paa Gaden; skulde nogen forekomme den, og vil levere den i store Kongensgade No. 57, gives derfor en Douceur. 20 Ducater, hvoriblandt vare nogle Specier, og endeel Sølvpenge af uvis Værdie, ere af et Chatol bortstiaalne; da man har faaet at vide, at disse inden Fredag skulle vexles og Sølvpengene sælges for 7 Rdlr. af en vis Mand her i Byen, saa bedes enten denne godvillig at levere dem tilbage, eller og de, som samme maatte forekomme, at anholde ham, og levere Pengene paa Adresse=Contoiret, imod 2 Ducaters Douceur.
Københavns Adresseavis, 1786-10-10
Fundne og opdagede Sager. J Borgergaden Nr. 168 er indløben 6 unge Ænder, som kan afhentes af Eieren. En Griis med sort Plet over det venstre Øye og høyre Baglaar er optagen hos Gærtner Rech paa Farimagsveien.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
I Tydskland har Friherre v. Gleichen opfundet et let Middel til at ødelægge den skadelige Kornorm, hvilket jeg herved af Kierlighed til Fædrenelandet vil bekiendtgiøre det danske Publikum, især alle Bryggere, Bagere, Proprietairer, Jordbrugere, og andre, som pleye at have store Kornlofter og at oplægge meget Korn. Hele Konsten bestaaer kortelig derMan udbreder over den Kornhob, som er angrebet af Ormene, hvide Linklæder, saasom Lagener, Servietter og deslige, hvilke man lader Natten over ligge paa samme. Om Morgenen, derpaa tager man dem varsommeligen af, og kaster de mange Kornorme, som pleye i Mængde at sætte sig derpaa, i Hønsegaarden, hvor de snart af Hønsene, som en dem meget angenem Spise, vil fortæres. Dette igientager man i 14 Dage hver Dag, hvorved Ormene paa hele Loftet vil fødelægges Jeg ønsker at mange maatte prøve dette, finde Middelet sikkert, og anmelde sammes gode Virkning offentlig for at opmuntre flers til Efterfølge.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Ved Madame Baa 4423 Reise til Norge. Man græder ved at tabe Dig; Men burde meere Klogskab lære; Hvor Jorden har sit Himmerig, Der bør jo og dets Seraph være. Gaas.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Tanker. i Anledning af den dydige Madame Leene Brocks Død. Hvordan . . . . forunderlige Gud, Din Lene døer, og Hun begraves. Skal lyse Fakler slukke ud, Maa Dyds Exempler ikke haves Hun, som var from og eyegod, Den Bindes Øye, Haltes Foed, Hvi maa ey Verden Hende eye? Vi ey forstaae os paa din Plan. - vor indskrænkede Forstand, Ney, En sporer dine skiulte Veye.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
J Stadens Fattige gaaer hen, Bekymrede til Graven træder, Forgiæves J saa trofast Ven Og Pleyemoder efterleder. J Enker. - Faderløse - græde Elendige - Huusarme med, Lad Taarer Hendes Urne væde. Dog, tørrer ikkun Graaden af, Kuns Hendes Støv fik denne Grav, Men Siælen evig Roe og Glæde. Og Du, som savnede Din Ven, Dit Huses Soel - Din Hoved Krone, Skal finde Hende der igien, I Herligheden for Guds Trone, For hver Velgierning imod mig. Jeg takker og velsigner Dig, Din Godhed fordrer denne Rente. Og naar Du faaer Dit Reysebud, Belønningen Du da hos Gud Blandt Himmel=Borgerne kan vente.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
En Enkes Følelser ved Madame Leene Brocks dødelige Afgang i Hendes Alders 51 Aar.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Den lange Sygdom er den ganske visse Død, Det saae den salige Madame Brock, men sagde Ey et utaaligt Ord til det, hans Haand paalagde, Som var al Hendes Trøst og Hende hialp af Nød. O Du, som lever nu for os ey mere her, Du æret lever dog udi dit Eftermæle: En af de dydige, retskafne, fromme Siæle, Hvis Liv velgiørende og efter Døden er, Min Siæl bliv glad i Gud, naar jeg erindrer Dig. Du Troens Gierninger med Christi Lemmer gjorde, Og paa hans Drd Dig alt nu skal helannet vorde Tak, ædle salig Siæl, for det Ou var mod mig Fred hvile over det, som Graven af Dig fik Guds Fred og Kierlighed, som kiendes sterk i Svage, Din efterladte Mand til Hiertets Trøst ledsage. Du seer Ham snart. Vort Liv er kun et Øyeblik. J Anledning af Jomfr. L. C. Hoppensacks Død. Rør svage Haand, uvante Harpe til Sorgens Lyd. Lad ømme Toner høres om Tabet af min Fryd: Som yndig Rose aabner om Morgenen sin Pragt, Klædt i Naturens Skiønhed, i yndefulde Dragt; Men førend Solen daler, for Maanen den er tændt, Af Ormeden sees forborret, dens Skiønhed reent forbrændt. Saa dydig stod min Pige i Ungdoms første Flor. Hun mig sin Elskov skienkte. Min Lykke den var stor, Ey længe vared Lykken, min Fryd den var kun kort; Thi Dødens giftig Aande, den Glæden blæste bort, Og Ungdom maatte bukke hen under kolde Haand, Der ranet reent min Lykke og brød et elsket Baand. Dog der hvor Seraph priser Alfaders store Magt, Der veed jeg er min Pige klædt udi Engle=Dragt. Und wer du Mann Gottes solli mit der und den Deinen, bey des liebenswurdigsten Sohnes Tod, nicht weinen? Kein Christ - kein Mensch - ein Stein mukt derselbe seyn. Ja - Jhm, den, wie die schönste junge Blüthe, Gott so fruh in seine Hand gepflückt, und ins Meer emger Frenden hingerückt. Ihm, den Jungling voller Herzens Gute, der auch Engeln, ja Gott selber lieb und werth, also mehr als nur unsrer Zahren werth, seye in der stillen Tiefe unsrer Brust alleit unser blutend Hers, Lieb, Sehnsucht, Hang und Andenken geweit! Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
J Onsdags udkom i Klasselotteriets Trækning følgende nye Gevinster, No. 6959. 50 Rdlr. i Bogholder Waldsøes Collection. No. 3454. 200 Rdlr. i Borups. No. 15555. 100 Rdlr. i Postmester Langs i Tøndern. No. 15685. Frilod og Præmie 300 Rdlr. i Fürstes i Arendal. No. 12468. 10000 Rdlr. i Controlleur Roeds i Veyle. No. 8726. Fri god og Præmie 300 Rdlr. i Borgercapitain Cabotts. No. 1134. 500 Rdlr. i Postmester Pinds i Laurvigen. No. 19975. 100 Rdlr. i Jnspecteur Wullsbergs i Tønsberg. No. 18732. 50 Rdlr. i Inspecteur Baumgartens. No. 19339. 100 Rdlr. i Raadmand Weiners i Bergen. No. 5556. 50 Rdlr. i Regimentsqvarteermester Lunds. No. 14567. 100 Rdlr. i Hansens i Kiel. No. 6437. 100 Rdlr. i Politiesecretair Schneiders. No. 16310. 100 Rdlr. i Holms i Bragnæs. No. 9544. 50 Rdlr. i Hofbogtrykker Møllers. No. 11860. 100 Rdlr. i Iversens i Ringkiøbing. No. 14371. 100 Rdlr. i Mad. Engelhartens i Jteboe. No. 9038. 50 Rdlr. i Inspecteur Baum(Fortsættelsen følger.) gartens.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Skuespil. Fredagen den 13 October bliver paa det kongelige Theater ved Hs. Majestæts høye Ankomst opført: Den sværmende Philosoph, et Syngespil i 2 Acter, sat i Musik af Paisiello. Til Slutning: Dands. Billetterne. faaes paa Forestillingsdagen fra Kl. 8 til 12 Slet hos Hr. Casserer Gorm, boende i Kronprindsensgade første Huus paa venstre Haand fra store Kiøbmagergade, No. 11 Litr. F., første Sal, saa og om Aftenen ved Jndgangen, som aabnes Kl. 5. Stykket er tilkjøbs hos Hr. Sønnichsen i Adelgaden Nr. 308 for 20 sk.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Copulerede. Taarnbye Præstegaard paa Amager. Den 28 September: Hr. Luntik Serhard Ørsted, Silke= og Klædekræmmer i Kiøbenhavn, og Jfr. Diderich Christian, Witth.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Prædikanterne til Fredagen. Frue Kirke, Hr. Stiftsprovst Schønheyder. Holmens Kirke, Stud. Olsen. Nikolai Kirke, Stud. Wulff. Helliggeistes Kirke, Catechet Ohnsorg. Trinitatis Kirke, Stud. Hansen for Dimis Petri Kirke, Hr. Dr. Munder. Frelseres Kirke, Stud. Cormontan. Friderichs T. Kirke, Hr. Prof. Adler. Garnisons Kirke, Catechisat. ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Gaver. J Anledning af den besynderlige og store Naade, som den Fromme Gud beviste mod det fra Ostindien hiemgaaende Skib Patientin og dets Mandskab den 25 September 1785, (da Torden slog ned i Skibet og satte alle i største Forskrækkelse) er af samme Skibs Mandskab indsamlet en Gave af 40 Rdlr. til Fattige Huusarme, hvilke ere mig leverede af Kapitainen. som førte Skibet. bemeldte Gave skal efter beste Skiønsomhed og med hiertelig Taksigelse paa de Fattiges Venne blive H. Lemming. uddeelt af Fur die deutsche Freyschule sin mir von der Frau Agentin, Holck 20 Rthlr. zugesandt worden, fur die ich der hoden Hand, Münter. die sie gegeben hat, unterthanigst danke. Forelæsninger ved Kiøbenhavns Universtræt fra 1ste October 1786.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Theologiske Facultet.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Doctor H. F. Janson, Procangler og Professor, holdes offentlig katechetiske Forelæsninger, og anstiller Øvelser. over samme, hvor der lægges til Grunde en dansk Lære bog i Religionen, som er under Pressen. Ellers holdes han private Forelæsninger over det nye Testammente, og udvalgte Steder af samme med eregetiske Øyelser; ligesaa forredrager han en kritisk Historie over de theologiske Lærdomme og Stridigheder fra Reformationen indtil 3 vore Tider. C. F. Hørnemann, Dr. og Prof., læser offentlig over den ældre Kirkehistorie. J private Forelæsninger forklarer, han den naturlige Theologie med Jndledning til den Aabenbarede; læser desuden over udvalgte Steder i det gamle Testammente, og over Matthær, Marci og Luca Evangelium, samt Brevene til de Romere, Epheser og 5 Colossenser, og holder Examinatoria. M. H. Ed. Balle, Dr. og Praf, og biskop i Sielland, giver offen lig en kort Forklaring over Mosis 5 Bøger, og læser over Pastoral=Theologien.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
D. G. Moldenhawer, Dr. og Prof., læser offentlig over den christen e Ethik. Holder private Forelæsninger over begge Breve til Corintoierne, og over Palmerne; forklarer ogsaa den dogmatiske Theologie, og anstiller desuden eregetiske og Disputeer Øvelser.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Juridiske Facultæt. B. S. v. Obelig, Dr. og Professor, læser over Naturretten og den philosophiske Moral.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
J. E. Calbiørnsen, Dr. og Prof., læser offentlig over Jnstitutionerne. J private Forelæsninger forklarer han af den danske og norske Lovkyndighed den Deel, som angaaer Jus Rerum, ligeledes saavel den almindelige, som Nationernes Jus publicum, viser og den juridiske Praxie, og anstiller Disputter Øvelser.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
L. Nørregaard, Prof., læser offentlig over Jus Rorum efter den rommerske tydske Lovkyndighed. Fortsætter sine private Forelæsninger over den danske og norske Ret, og forklarer af samme ogsaa den Deel, som udgjør Jus eriminale. Holder desuden Examinatoria sædvanlig.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Medicinske Faultæt. C. S. Kratzenstein, Dr. og Prof., læser offentlig over Hal lers Physiologie; og forklarer deruden ExperimentalPhysiken i private og andre Forelæsninger. C. Friis=Rottbøll, Dr. og Prof., læser om Vinteren over Phystologien og Anatomien, og om Sommeren over Botaniken. M. Saxtorph. Dr. og Prof, forklarer Fadsels Videnskaben, theoretisk og praktisk, og lærer den dertil hørende rigtige, Behandlingsmaade. Om Sommeren fortsætter han sit praktiske Collegium i Hospitalet. Holder ogsaa DisputeerØvelser i det dertil oprettede Selskab.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
J. Callisen, Dr. og Prof, læser over den chirurgiske, Patologe, og giver Underviisning i chirurgiske Operationer, paa Cadaverne. J. C. Tode, Dr. og Prof., læser over materia medien, og den eliniske Praxis. Om Sommeren agter han at forklare medicina forensis. F. L. Bang, Dr. og Prof., anfører de Studerende til daglige Syge=Besøgelser i Friderichs Hospital, hvor Sygdommenes Aarsager vises, tilligemed de tienlige Lægemidlers rette Brug. Om Sommeren forredrager han af Hospitalets Journal. Historien af merkelige Sygdomme, tilligemed Anvendelsen paa Lægekonsten. A. N. Aasheim, Dr. og Prof., laser offentlig for Begyndere over den rette Studeringsmaade til Medicinen. Private Forelæsninger holder han over Børnesygdomme og sammes Lægemidler, efter det Rosensleinske Schema Anstiller ogsaa Disputeer=Øvelser i Selskabet.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
Philosophiske Facultet. M. A. Kall, Prof. i Historien, foredrager offentlig den tydske Rigshistorie. I private Forelæsnger giver han en historisk gesgraphisk Beskrivelse, over Frankerig, Britannien og Nederlandene, forklaaer ogsaa de europæiske Staters Historie efter Buschs Grunde der merkm. Welthandel. M. B. Riisbrigh, Prof. 1 Philosophien, og i dette Aar Universitetets Rector, førklarer offentlig Lucretius 6te Bog over Naturen ved Sammenligning med de ældre og nyere Philosophers Meninger. Private Forelæsninger holder han over Logik, Ontologie, Pychologie og den naturlige Theologie. Anstiller ogsaa Ovelser over det, som i Collegiis er forklaret. Th. Bugge, Prof. i Astron, og Matheem., læser offentlig over den plane og sphæriske Trigonom trie, og viser sammes Anvendelse paa Astronomien, og andre matheem. Videnskaber. J private Forelæsninger forklarer han kortetigen Statiken, Hydrostatiken, Aeromttrien, Optiken, og Astronomien. Ligesaa læser han i Særdeleshed over den sphæriske og theoretiske Astronomie, og privatissimover differential og Jntegral=Regningen. M. N. C. Aall, Prof. i de orient. Sprog, lærer offentlig det arabiske Sprog, og holder private Forelæsninger over Kongernes Bøger, giver ogsaa Underviisning i det chaldæiske og syriske Sprog, J. M. Gens, Prof. i Matheem., forklarer offentlig Grundene, af den mattematiske Anglysis, og sammes Anvendelse i Grometrien og Trigonommetrien. J private Forelæsninger forklaret han de første Grunde af Arithmetik, Geometrie, Trinonometrie og Afgebra, ligesom og de physiske Deele af Mathests applicata. M. J. Baaden, Prof. i Veltalenheden, forklarer offentlig Ciceros Liv og Levnet efter Mejerat. Private Forelæsninger holder han over Taciti Annales eller Ciceros Breve, Anstiller ogsaa privatissime Øyelser i den latinske Stiil, og tilbyder det samme i Henseende til den danske Grammatik og Skrivemaade. M. L. Sahl, Prof. i det græske Sprog, fortsætter offentlig fine Farklaringer over Pauli Breve efter den af ham udgivne Oversættelse. J private Forelæsninger forredrager han den stoiske Moral af Epiktets Haandbog, og forklarer den joniske Phrasiologie af Herodots anden Bog.
Københavns Adresseavis, 1786-10-11
De overordentlige Professorers Forelæsninger: M. Th. Brunnich, Proi. i Naturhistorien og Oekonomien, forklarer offentlig Mineralogien efter sin Lærrebog. Petvate Forelæsninger holder han over de chymiske Grunde af Agerdyrkningen og Metallurgien, og anstiller de til samme benhørende Forsøg. Til Foraaret lærer han Dyrenes Historie paa Natural=Theatret. A. C. Hviid, Prof. og Provst paa Communit. og Regentz., læser over den rette Maade at forklare det nye Testamente paa efter Enesti. Ligesaa forklarer han den beKritikes Grundsætninger og Hielpemidler. J. S. C. Adler, Prof., forklarer de smaa Propheter, og den syriske Oversættelse af Johannis Skrifter. St. Fumars, Prof., giver Underviisning i det franske Sprog, lilligemed en Kundskab om de beste Skribentere i samme; anfører desuden den, der vil øve sig i den franske Skrivemaade. H. Elert, Prof. og Bibliothekarius, tilbyder at give Kundskab om Bøgerne paa Universætets Bibliothek. C. U. D. Eggers, Prof. i Cammeral=Videnskaberne, lærer offentlig Grundene til Skrivemaaden ved de offentlige Forhandlinger; privat holder han et praktisk Collegium, over den Kunst at reserere af Acterne, fortsætter fine Forlysninger over Cammeral Videnskaberne; læser des uden over Fædrenelandes offentlige Tilstand, ogsaa forklarer han saavel den almindelige, som og den besynderlige tydske og danske Statsret. Reglement over de Timer, hvori Videnskaber, Sprog og Ovelser læres paa Sorøe Ridderlige Academie, fra 2den October 1786 til den 1ste October 1787. Mag. J. Wil DIk. Professor Matheseos & Philosophiæ, læses offentlig hver Dag fra Kl. 12 til 1 fra nu og til Paaske over Natur-Videnskaberne, og derefter over MachesiPura, og examinerer om Löverdagen. Til Læsebøger, bruges : i Natur=Videnskaberne: Tralebens AnfangsGrunde. I Mathematiken : Wolsens Auczug. Privat læser han om Eftermiddagen om forlanges over en eller flere andre Dele af Mahematiken efter Wolsens Ausrugeller over Krigs-Videnskaberne. C. A. 3 Rd., Prot. Elogu & Historiar., læser offentlig : 1) Mandag og Tirsdag fra 9 til 10, Torsdag fra 9 til 11, over Fædrenelandets Historie efter Suhm større Udtog af Danmark, Norges og Holstens Historie. Löverdagfra 10 til 11 anvendes til Examinatorium i dette Fag. 2) Tirsdag fra 10 til 11 over den tredie Deel af Indledning til de skiønne Konster og Videnskaber ved Batteur, oversat og formeret ved J. Hvas, hvorefter anstilles practiske Övelser i Veltalenheden. 3) Onsdag og Fredag fra 9 til 10 over Storbrittannien, de force nede Nederlandes og Ruslands nyere Statshistorie, hvori lægges til Grund Anleitung eur Kentnis: der Europarschen Staatenhistorie nach Gebauerscher Lehrart von Johan Georg Meusel. Privat tilbyder han sig at læse over den almindelige Historie fra Verdens Skabelse til Carl den Store efter den almindelige Verdens Historie, udgivet ved A. Kall. C. N. STEEdsklsk, Prof. Juris Publici & Politicæ, forklarer offentlig fra 11 til 12 de ere förste Dage om Ugen.