Berlingske Tidende, 1788-01-04
Aviser af 19de November d. A., angaaende det paa Trin I J Anledning af Avertissementet i de Berlingske og Aalborgske delen strandede Skib, The Baltie Merchant, og de derved formeentlig foraarsagede Tyverier, finder nogle at ræsse Beboere, ning om dette Strandings Tilfælde, da deraf behagelig maae sig anledigede til, for det ærede Publicum at give udiere Oplys erfares, hvorvidt de gjorte Beskyldninger fra Fladstrand den skal være strandet den 26de Mai, men den 28de dernæstkom10de November kan være passende paa Læsøe Beboere. Skibet først nogle af Landets Beboere om Borde med 2de Baade og fore tet, og endeel deraf, samt Tougværk var kastet over Borde, fandt Skibet uden Mandskab, dets Luger aabne, kasten brælsom bestod af saadan Mængde, at det laae omtrent tørt oven i gaaet under Vandet at den største Baad kunde ligge tværs over igien med flere Baade og Mandskab, for at bierne, var Skibet, Vander ved Skibets ene Side. Dagen derefter, da man kom Skibets Storluger. Søen havde da tillige stærk Træk igjennem tugerne og Cabyttens Vinduer, saa at hva le Gods var fun skeet den Tiid og oftere. Tilsidst for Søen kastede Skibet af de uddrive til Søes, som ve kan bevidne at have seet at være Trindelens Klippe og det gik til Bunds, stod endnu endeel af Lasten agter fra Besan=Masten og henimod Stormasten fra altsaa Last i Skibet, ja dette maatte der være før saadantet nyt Bunden og op under Tøsken=Dæks, under Vandet, der var Tobaks Skib kunde synte; det er der for lettelig at indsee, hvor være bortstiaalen, naar der betragtes, hvad Deel der at Godset, vidt Avertissementet har kunde bestemme dette, som siges at var kaster over Borde i Søen, samt hvad der desuden forblev i forhen gjorte Publicationer, at Skibet stod næsten 3 Mile fra Skibet ubierget; det er ellers noksom bekiendt af de i Aviserne kommen for Lyset, er os ubekiendt; men anseeligt maae det være biergede, men om det, de toge og biergede af Godset, alt en Landet, og at de Svenske med Baade ofte vare ved samme og med flere paa engang, som gjorde betydeligere BiergningerSkibet med 12 a 14 store lastdragende Baade; ja undertiden, som de Svenske biergede, da de ofte og snart stændig laae ved seet 2de Skibsbaade ved dette Vrag, der formodentlig gjorde end vor Lands Baade; Man har endnu at erindre, at der er Biergning derved, men hvem de var er os ubekiendt, siden det for at bierge. Commissionairen Hr. Udersax har jo bestandig gik fra Borde, da de faae Læssøe Baadene nærmede sig Skibet. under Biergningen ladet Læsøe=Baadene, som kom til Land med bierget Gods, inqvirere, og ved idelig Vagthold ved JlandBehandling givet dem den Erklæring: at han intet mod dem bierningsstædet hindret Uordener, samt i Anledning Biergernes havde at klage (hvilket alt i fornøden Tilfælde kan beviislig Skulle der, dette uagtet, imod Formodning findes de, som kan giøres); hvem kan da klage og give Navn af barbariske Folk have gjort sig skyldige i Forbrydelser, bliver det deres eget værste skulle være anseet og ligesom fradømt Samvittigheds Følelse, Men ubilligt er det, at hele Øens Biergere for disses Skyld, imod deres ulykkelige Medmennesker som Avertissementet giver Anledning til. Læssøe, den 17de Decbr. 1787. Paa Gaarden Mit Hovland i Føjens Skibreede i Sundhordlehs Sorenskriverie i Finaas Præstegiæld i Bergens Stift, en for kort siden ved Døden afgangen og Skifte begyndt efter Synneiblant hvis Arvinger var en Søn Even Endresen, som er anmelve Evens Datter, Enke efter forhen afgangne Stur Thomassen, at være død i Kiøbenhavn, og efterladt sig en Søn og en Datter, men om hvilke ey vides, enten Navn, Alder eller Opholdsted, thi indkaldes de herved selv, eller om de ere Umyndige, deres Formyndere, sig eller dem forderligst hos mig, som Skifte=Forvalter, inden lovlig Tid at legitimere, da dem derefter skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Milliegaard i Schonevigen ved Bergen, den 27de Novbr. 1787. S. Schiøtz. er fra Garnisonen i Kallundborg den 22de December sidstleden Af det Siellandske Regiment Ryttere dens 2den Eskadron, undvigt Rytter Christen Jensen, af middelmaadig Høide, bre af Skuldre, sort Haar og blaae Øyne, er Skoemager af Professionen; ved Bortgangen var han iklædt en hvid Kittel, en rød Fourageer Hue med blaat Slag paa Hovedet, en grøn Trøie, gamle Skindbuxer, og gamle brednæsede Munderings=Støvler, Denne Decerteur bedes anholdt, og saadant tilmeldt Regimentet enten til Slagelse eller Kallundborg, hvorefter hans Afhentelse strax skal blive foranstaltet, og de sædvanlige Bekostninger betalt.