JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1684-09-01
Antverpen 7. Sept. Or giest, som høfligt er, i minder sig paa døre. Der dette paa sin Fransk Hand tør vel lade høre Af ANNO 1684. SaAt hand vil have fult i pose og i Sek Det synis, at hand ei vil saarlig fra os vel. Hand kræver Skat endnu og plager landet ilde, Hand tolker Freden saa, at hand gaar fri til gilde: Men her vil blive tomt for penge, øl, og mad, Om hand ret længe vil saa legge os for had.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Paris 6. Sept. Frankerig. J lastis for vi ej vil minde os paa døre Af Spanske Neder-Land; Men de vil ikke høre, At de os Skyldig er en liden ringe Skat Til tære-penge før vi siger dem god nat Naar den er i vor haand, saa vil vi gierne takke For dette vi var der og iligst hiem ad lakke; Men faar vi ikke den, da staar vi om Namur Og murrer, for mand er saa Spansk og Riding suur.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Venedig 18. Aug. Jtalien. Or voris Søe-Casteel, vor vel bemandet flode D S. Maura neje maa og falde os til fode: Gudskee din ævig Lov, som gaf os dette Land, Gud signe voris Sverd endnu til land og vand. Det Heden trældoms aag gaf Gud os lov at løse Af mangen tørstig Siæl, saa den kand frilig øse Af Naadenskilde-Veld og livsens reene Flod, Ja! Søge voris Gud for Naadens throne-fod. Amsterdam 4. dit.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Holland. over Havet har de tidender at høre, Som os behager vel og klinger udi øre Ost-Indi-Farerne, som mand i vente har Er udi god behold og aldting vel og klar. September Mercurius. ANNO 1684. MERCURIUSPRIUS. Afnes i OdzDannemarck. Herret 30. Aug. Or Degne-Kon er død udaf en hidsig kolde; Men hun i Døden har et vunder kundet volde; Ti snart halve anden Dag fra hun gaf Aanden opKom og en Døding frem af hindis døde Krop. Den Sommer-Hede drev de Svullen trengte vinde, De trengte paa igien. Dets lige er i minde. Lad Læger Sige meer. Hun var og blev en død, Og vogned ikke ved den døde barsel nød.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Kiøbenhafen 10. Sept. Om mand det første Skib igiennem broer førte Her udi Fredrøkholm og Køle-vandet rørte, Kom ind en Fiske-Lynd saa tyk af Øster-Strand, At mand dem øste ind paa landet med en Spand. De bær os Lykke til og dertil, artig sande Med gammel Sande-Sagn, som vil, at vore vande Var fordum saa forseet med Fiske-lynd og trop, Saa de med hænder til i Baade østis op Vor Majestete-Hoff endnu er i det grønne, Og mangen kronet Hjort maa udi Døden Stønne For Kongens Helte-Jagt ved Skiønne Fredriskborg: Den Striid gaar af med Lyst, dog giør den Hinder Sorg. Nu kom vor Rigis Lius og naadigst Arve-Herre Gid hand af Himlene maa ævig signet være Fornaadigst øye syn hand vender til sit Folk. Hans mildheds mine er hans Dydis rette Tolk. SvæANNO 1684. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Stokholm 2. Dr Hollandske Gesant, Herr Gylden-Stolp er hiemme, At sige os hvad gott hand der har kundet fremme; At den i Dannemark forretter vel sin sag Er ogsaa tidender vor Konge til behag Fra Kejser-hoffet er Grav Berka og til hove Og ønsker vel, at vi en tørning kunde vove Mod Tyrken; Men vi ej kom i den Franske Fred; Vi veed ee, hvad os selv kand komme til Fortred. Vor Folk i midlertid vel duer til at Skue Og ferdig er til Springs mod Fiende-Haand at true Om nogen rører os, det koster mønnes og, Det Krævis fordi fleer er færdige til tog. Tyds-Land. Hamborg 9.
Danske Mercurius, 1684-09-01
J hør, at Dannemark i mange Mande-minde Saa Sterk til Ledings tog sig ei har ladet finde, Som udi dette aar. Dersom det bryder ud, Da vil ei Skiemtis; Men vil gielde haar og hud.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Vien 3. Sept. Eg tenker Teckeli vel nøder Skults at Skulke Og Lesle hart ad maa for Seraskier hulke; Ti hand i klemme er og maa sig grave ind Jeg frygter Tyrkerne for hannem setter pind Leiren for Offen 4 Sept. E Tyrker fare ud om højest Dage-Lyse hvide Skjorter og, som døden folket Kyse De er forbandet slet, at hugge Folket ned Mand vaader her i nød og dødsens angist Sved.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Regensborg 9. Sept. Vad vil nu Spanien med Nederlande klage, Nu Ald fientlig over vold land flygtig gaar tilbage. September Mercurius. Nu er der underskrifft og alle parters Sey For voris Stilstand og vor Fred Slaar ikke feyl. P. S. Vien 10 dito. Err Heusler kom og tog ald mad fra Tyrkens Næse, Dett bytte motte hand i voris bøsse blæse, Vel 1500. Læs af Korn og Fetal, Det giør ham dug og disk i marken noget sinal. Hand dreier derfor af og lader Lesle være, Saa hand faar nogen frist og kand sig noget nære, Ja kommer hielpen kon ved den Croate magt, Da troer Jeg hand har paa Tyrckens Trøye agt. Leiren ved Offen, Or Lothrings Hertug er af baade Saar og kolde Jndtegnet forgelig udi de Sygis rolde, Dog trøster vi os ved, at Beyer-Fyrsten kom Med sine friske Folk og gir os aanderom Polen.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Antverpen 7. Sept. Or giest, som høfligt er, i minder sig paa døre. Her dette paa sin Fransk Hand tør vel lade høre At ANNO 1684. At hand vil have fult i pose og i Sep Det synis at hand ei vil snarlig fra os vet. Hand kræver Skat endnu og plager landet ilde Hand tolker Freden saa, at hand gaar fri til gilde: Men her vil blive tomt for penge, øl, og mad, Om hand ret længe vil saa legge os for had.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Paris 6. Sept. Frankerig. J lastis for vi ei vil minde os paa døre høre, Af Spanske Neder-Land; Men de vil ikke At de os Skyldig er en liden ringe Skat Til tære-penge før vi siger dem god nat Naar den er i vor haand, saa vil vi gierne takke For dette vi var der og iligst hiem ad lakke; Men faar vi ikke den, da staar vi om Namur og Niding-siur. Og murrer, for mand er saa Spansk Venedig 18. Aug. Jtaltet. Or voris Søe-Casteel, vor vel bemandet flode S. Maura neje maa og falde os til fode: Gudskee den vig Lov, som gaf os dette Land Gud signe voris Sverd endnu til land og vand. Det Heden trældoms aag gaf Gud os lov at løse Af mangen tørstig Siæl, saa den kand frilig øse Af Naadenskilde-Veld og livsens reene Flod, Ja! Søge voris Gud for Naadens throne-fod. Amsterdam 4. dit.
Danske Mercurius, 1684-09-01
Holland. Havet har de tidender at høre, over Som os behager vel og klinger udi øre Ost-Jndi-Farerne, som mand i vente har Er udi god behold og aldting vel og klar
Danske Mercurius, 1684-09-02
September Mercurius. ANNO 1684 RoSEGUDUS.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Helsingør 22. Dannemarck. Septembr. Er Skranter alle, snart, i hver en Krog og Stræde Af Sommer hedens Tvang; men Sool-Skin Vind og Væde Giør Effter-Høsten Skon og delig her i Nør, Hvor for de Kantris dog og jager Hel paa Dør.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Kiøbenhafn 27. Or Hoff og Herskab er saa jevnlig i det grønne, Hvor Jagt og Gæste bud for dennem ere Skønne. Der var et Gæste-bud i Gylden-lund i gaar Dets lige knap er seet i mange favre aar. Der var Løv-Saler reist og kostelige Telte, Der fantis alt vor Hoff og Kongens beste Helte, Hver med sin Galathe, i Gresset varted op Det var en Hiertens Lyst at skue denne Trop De som ei have reist her artig kunde skue Et hver Lands Klæde-Dragt i denne grønne Stue, Her kom en Tydser frem, der trinde an en Mohr, Der Spanked en Polak, der spranken Spanior. Ja, Perser, Tyrker og, end Græker var e borte Før alle regnet blev, ald dagen Skulle Skorte; Det veedjeg, det var Hersk, som Herrer sømmer vel, Og helst, naar Jægerengad fryden fulde Skel Gud giøre det saa vel for alle dem til Hove, Gud pryde landet saa med Guld og grønne Skove ANNO 1684. At mand i Dag et aar maa frydis saa paa ny Ja! frydis hver en Dag i Stad og Bonde-by Vor Skønne Baron Juul bør foden sikker føre Paa Lykkens høje hiul og Naade-Spiren røre, For hand var lykkelig i Holland til den Haag. Med voris Kiøbmands Fred at føre for en Dag. Med pungen ringis skal for Dannemarkis Øre J Store Øre-sund, naar mand vil Lading føre Øster af og til, det er en vakker Told, For Søen holdis reen for Røvert og Vold. Engel-Land. Landen. 36. NVel-Klæd vakker Mand har dristig ladet Stande For Kongens brede bord og sagt, at i hans Lande En dyr Tid fore-stod; Ti Rigets Store Synd. For Gud var kommen op af Ondskabs Skidne Dyndpurte hvor hand dog vel kunde saadant vide, Mand, Hand svarte. Jeg er Guds Prophet og Skal tide Dig vare dette ad. Saa slap hand hastig hen, Mand veed ee, hvor hand blev. Gud blive voris ven. Hans Høihed, Printz Georg Skal vor Armade føre, Om noget kommer paa, det klinger i vor øre Fordi hand er en Helt og haver hørt de blaa Om Ørne fuse og tør vel i marken Staa. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Stokholm 12. N Takke-Fest er holt for Gud har ladet fryde Vor Konge med en Printz, som hand lod hannem byde J Daaben strax paa stand, at fødis om igien Og kaldis Uldarie og blive Jesuven. Grav Berka vil nu snart et prægtig indtog giøre Og Kejser-budet frem for Kongens Øre føre, Dos September Mercurius. Dog ærindet vel før for rette været har Og vil vel snarlig sees om deris sag er klar. Skat-Mester Bielke er af Døden ført til side, Og skal Claus Flemming der i stæden for ham Skride Dog uden Titel af Skat-Mester; Men er nok At Cammer-Præsident er tegnet paa hans Stok.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Tydsland.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Hannover, ra En Brandenborger-Printz og voris Princessinde, Vil snart i Brude-seng sig venlig lade finde: Der vanker Gaver brav og prægtig Brude-Skenk; Der hør og meget til en prægtig Brude-Benk N Minde pleyer mand i voris Stad at giøre Bryssel 7. Om Luthers Lære, og hvor dan hand vilde føre Vor Rommer-tro paa dør og hvor hand motte gaa For Paven udi Knæ i haanheds sorte vraa Det Skede nylig og, vi reiste os en Throne, Hvor Pavens Billed sad med sin bespiret Krone, Og Luther for hans fod, som skulle bukter sla Støven, som en Orm der brodden tagis fra Det gik ved Fyer-Verk; Men der hand skulle krumme Med sin Væ-modig Krop da fley, vist, af hans Lumme En brand i Pavens liv, som førte ham paa Dør, Saa hand foer ovenud. Jeg troer hen i nør. Vor Kloster foer og med, Ja meer end hundred huse, De beste i vor Stad, som denne Jld lod kuuse Til lutter Aske-Støv, Saa skemte Luther ef Nej, Nei, Lutheri Gud hand elskeed Luthers vej. Ungeren. Zoben 12. Kultz giør os Skylden Stor i denne liden RedeOg har med Døden til halve andet hundred mede De luder for hans Sværd til et ælendigt Bad: Lei Gud bedre vi saa let hensette lid og Stad.
Danske Mercurius, 1684-09-02
ANNOiss. Lejren for Offen 20. Vor vil det halke snart, for Tyrken er paa veje At redde Offen udi hvor Dybt vil mange neeFor sin ankommen Død! Gud hielpe hvor det gaar Hver maa sig regne, som et Dødens Slagte faar. Hos os er Modet dog udi sit fulde giære Og venter at gaa hiem med Seier, Priis og Ære Vi Bryder derfor op at trine ham imod Og venter dog, at hand skal holde rigtig fod. Mens er de Beyerske i arbeid med at hede En Ovn i Offen op, hvorfor de ind ad mede Og spytter lutter Jld at tende Branden op De spruder ild igien og vil ei holde trop De jager veget ud; Men naar vi det vil tage sage. Da kommer de saa grædsk, som Løver paa os sidste Klap At klappe paa vor Bag med Dødens Og faar saa Qveget ind; Men vi faar lystig Rap Med 1000. Konster fleer kand de os artig drille Og frygtis, at vi ej skal Mester-Spillet spille Dog vi har passet til ved 8000. mand: De agter os ej ved det bare reene vand.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Paris 18. Frankerig. Hr. Qvesne maa la høre. De Or Store Admiral Hos skønne Genua, om den vil Freden giøre, Som voris Konge vil, og om de siger ne, Da veed hand nokendnu til dem at finde vej.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Genua 10.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Jtalien. J kand ej for et haar ta tronning paa de Franske De kommer vel igien. Hvad siger dog de Spanske De elsker Fred, og vi dog paa vor Frihed staar Og fegter for vor Stad det beste vi formaar. September Mercurius. ANNO 1684. MERI. SEGUDUS.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Helsingør 22. Dannemarck. Septembr. Er Skranter alle, snart, i hver en Krog og Stræde Af Sommer hedens Tvang; men Sool-Skin Vind og Væde Giør Effter-Høsten Skøn og delig her i Nør, Hvor for de Kantris dog og jager Hel paa Dør.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Kiøbenhafn 27. Or Hoff og Herskab er saa jevnlig i det grønne, Hvor Jagt og Gæste-bud for dennem ere Skønne. Der var et Gæste-bud i Gylden-lund i gaar Dets lige knap er seet i mange favre aar. Der var Løv-Saler reist og kostelige Telte Der fantis alt vor Hoff og Kongens beste Helte, Hver med sin Galathe, i Greffet varteed op Det var en Hiertens Lyst at skue denne TropDee, som ei have reist her artig kunde skue Et hver Lands Klæde-Dragt i denne grønne Stue, Her kom en Rydser frem, der trinde an en Mohr, Der Spankeed en Polak, der sprank en Spanior. Ja, Perser, Tyrker og, end Græker var e borte Før alle regnet blev, ald dagen Skulle Skorte. Det veedjeg, det var Hersk, som Herrer sommer vel, Og helst, naar Jægeren gaf fryden fulde Skel Gud giøre det saa vel for alle dem til Høve Gud pryde landet saa med Guld og grønne Skove ANNO 1684. At mand i Dag et aar maa frydis saa paa ny Ja! frydis hver en Dag i Stad og Bonde-by Vor Skønne Baron Juul bør foden sikker føre Paa Lykkens høje hiul og Naade-Spiren røre, For hand var lykkelig i Holland til den Haag. Med voris Kiøbmands Fred at føre for en Dag. Med pungen ringis skal for Dannemarkis Øre J Store Øre-sund, naar mand vil Lading føre Øster af og til det er en vakker Told For Søen holdis reen for Røveri og Vold. Engel-Land. Londen. 16. NVel-Klæd vakker Mand har dristig ladet Stande For Kongens brede bord og sagt, at i hans Lande En dyr Tid fore-stod; Ti Rigets Store Synd For Gud var kommen op af Ondskabs Skidne Dynd Mand, spurte hvor hand dog vel kunde saadant vide, Hand svarte. Jeg er Guds Prophet og Skal tide Dig vare dette ad. Saa slap hand hastig hen, Mand veed ei hvor hand blev. Gud blive voris ven Hans Høihed, Printz Georg Skal vor Armaade føre, Om noget kommer paa, det kliger i vor øre, Fordi hand er en Helt og haver hørt de blaa Om Ørne suse og tør vel i marken Staa. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Stokholm 12.3 Takke-Fest er holt for Gud har ladet fryde Vor Konge med en Printz, som hand lod hannem byde J Daaben strax paa stand, at fødis om igien Og kaldis Uldarie og blive Jesuven. Grav Berka vil nu snart et prægtig indtog giøre Og Kejser-budet frem for Kongens Øre føre Dog September Mercurius. Dog ærindet vel før for rette været har Og vil vel snarlig sees om deris sag er klar. Skat-Mester Bielke er af Døden ført til side Og skal Claus Flemming der i stæden for han Skride Dog uden Titel af Skat-Mester; Men er nok At Cammer-Præsident er tegnet paa hans Stok.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Hannover 16. En Brandenborger-Printz og voris Princessinde il snart i Brude-seng sig venlig lade finde: Der vanker Gaver brav og prægtig Brude-SkenkDer hør og meget til en prægtig Brude-Benk N Minde pleyer mand i voris Stad at giøre Bryssel 7. Om Luthers Lære, og hvor dan hand vilde føre Vor Rommer-tro paa dør og hvor hand motte gaa For Paven udi Knæ i haanheds sorte vraa Det Skede nylig og, vi reiste os en Throne, Hvor Pavens Billed sad med sin bespiret Krone Og Luther for hans fod, som skulle bukter sla Støven, som en Orm der brodden tagis fra. Det gik ved Fyer-Verk; Men der hand skulle krumme Med sin Væ-modig Krop da fle, vist, af hans Lumme En brand i Pavens lid, som førte ham paa Dør, Saa hand foer oven ud. Jeg troer hen i nør. Vor Kloster foer og med, Ja! meer end hundred huse, De beste i vor Stad, som denne Jld lod kuuse Til lutter Aske-Støv, Saa skemter Luther ef Nej, Nei, Lutheri Gud hand elsked Luthers vej. Ungeren. Zoben 12. Kultz giør os Skylden Stor i denne liden RedeOg lar med Døden til halv andet hundred mede De luder for hans Sværd til et ælendigt Bad: Gud bedre vi saa let hensette lid og Stad. Lei ANNO 1684. Lejren for Offen 20. Vor vil det halke snart, for Tyrken er paa veje At redde Offen ud, hvor Dybt vil mange nejeFor sin ankommen Død! Gud hielpe hvor det gaar, Hver maa sig regne, som et Dødens Slagte-faar. Hososer Modet dog udi sit fulde giære Og venter at gaa hiem med Seier, Priis og Ære, Vi Bryder derfor op at trine hanimod, Og venter dog, at hand skal holde rigtig fod. Mens er de Beyerske i arbeid med at hede En Ovn i Offen op, hvorfor de ind af mede Og spytter lutter Jld at tende Branden op De spruder ild igien og vil ej holde trop. De jager Qveget ud; Men naar vi det vil tage Da kommer de saa grædsk, som Løver paa os fage. At klappe paa vor Bag med Dødens sidste Klap. Og faar saa Qveget ind; Men vi faar lystig Rap Med 1000. Konster fleer kand de os artig drille Og frygtis, at vi ej skal Mester-Spillet spille Dog vi har passet til ved 8000. mand: De agter os ej ved det bare reene vand Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Paris is Dr Store Admiral Hr. Ovesne maa la høre. Hos skønne Genua, om den vil Freden giøre, Som voris Konge vil, og om de siger ne, Da veed hand nokendnu til dem at finde vej.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Jtalien.
Danske Mercurius, 1684-09-02
Genua 10. J kand ej for et haar ta troning paa de Franske: De kommer vel igien. Hvad siger dog de Spanske De elsker Fred, og vi dog paa vor Frihed staar Og fegter for vor Stad det beste vi formaar.
Danske Mercurius, 1684-10-01
October Mereurius. ANNO 1684. IXXXVIUD Kiøbenhavn. Dannemarck. 6. Octob. Lod-styrtning fosser ud og Sverdet høris klinke, Held hand vil ikke meer paa bløde fødder hinke, Men træder Kæmpe-Sterk dog vil fra voris LandVitakker Gud, at vi det ikkon høre kand Dog er blod-styrtning nok i vore Naboe-Lande. Det gielder Hjortis Liv og Kneise-nakket pande Branden-Lyneborg og Sværrig vanker Skrep, Paa mangt et Hjorte-Læde, som finder Dødsens knep. De Danske Springere skal og vel ikke rose Af deris Spring for bi, at mange Deris pose For døden løser Jo og tolder Skind og liv, Som volder hierte vee for mangen Hinde-viv. Det første Sende-brev min Tide-Post hand førte For Dannemarks Monark blant andet og saa rørte Om det ny-bygte Skib, som fik hans store navn Der det af benken skred i havers hule favn. Da var det Mage-løs, for skroget moxen skyldte Som Kongens store børs, og havnen hart ad fyldte, Nu seis det som en pril i havers hule bukt, Hvor det sig skyder, som den raske Rae i slugt. See Rigets Styre-Mand har selver Snekken styre, Men den i Seile-Kanip vil ikke nogen fyr Af Kongens store Skib, dog den er meget stor, Den Største, som er bygt paa Danmarks heele jord Ny Slesvig vil og snart sig udi Harnisk klæde Og blant de store Skib i Flode-rangen træde Det ANNO 1684. Det Slog sig løs i gaar i følgens gange vogn, Og tegner nok saa vel, som et i Holmens-Sogn.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Den Greve af Roy, som maa sin Titel føre Af Danske General vil sig en Reise giøre Til store Frankerig; Men kommer snart igien: Hand seer kon til sit huus og yndig hierte ven. 15. Den Jeger-mester, som til hove Redder-hede, Skal for de vilde Dyer sit legemsorme bede, Om hand vil jage meer; ne, hand har jaget af Og orme beder ham udi hans Jorde-Graf.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Stokholm 24. Sværig. Kongs-øer er vort høff, hvor Kongen lader jage Sept. De kronet vilde Dyer, saa de maa døden smage. Vor Oxenstierne gaar til Liffland over vand: Gid Oxens Stierne maa ham lede vel til Land.
Danske Mercurius, 1684-10-01
J aar vil bryggerne paa masken meget pine Og arme fattig Folk af deris Svippe grine Ti her gaar tønde malt til 16. Daler op, De tør og være Rix vor pung maa holde trop Mand elsker lette brød, de blive og vel lette For vi til 11. Rixdaler Rugen Sette Hvo mindis Saadant Kiøb i fred og effter høst: Det Spaaer vel mangen Siæl til sade, tvang og brøst. Londen 24. Engel-Land. Et kiender alt at Mars i landet har at sige, Den Danske Printz Georg lar Helte modet sige, Og lærer sine Folk at føre Martis Sverd, der.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Ti hand ere General og mønstrer her og Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Paris 30. Sept. Mod den Dyre tid, som laver til at blive Lar Kongen over alt til sine Lande Skrive, At October Mercurius. Armand maa føre ind saa meget, som mand kand ud af Fetal og Korn fra alle fremmed Land.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Strassborg 6. Octobr. TOs os er skelligt nok, om troen den var borte Jeg frygter, at vi faar vel lade noget skorte J vor Religion og troe som Kongen vil Gud Straffe Hetten, som det onde Styrer til.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Hannover 30. Sept. Tydskland. Ars høris intet til men Amor er til hove Vor Princessinde tør en Brude-Tørning vove Med Brandenborger-Printz: Nu bant de sammen Sterk Med hellig Egte-Baand, Gud skyrke deris Verk. Lyuk 2. Octob. DEum siungis vel; Men øjne ere vaade For dette indtog, som hans Printzelige Naade, Larholde med Triumph: gid Naade følger med Her er kon lidet tegn til andet end fortred. Hvem bør herfore tak. Vor eget stolte Hierte, Som vilde raade selv, nu finder vi med smerte Hvad gavn det fører os, vi undersaatter var, Hvi Sad vi ikke ned og skellig byrde bar Eperiers 27. Sept. Ungeren. T Skults kom Skulkendis om mørkist natte tide Op under voris vold fik Tekkeli at vide, Som laa her uden formed otte tusind Mand. Hvis meste Blod blev spilt og styrtet ud som vand. Der fik mand faner nok og meget guld og penge. Og skal vel Tekkel det ikke giøre lenge Om mange saadan stød vil peltze paa hans ryg Hand slap her nøgen fra. Hvor bliver hand nu tryg Leiren. ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Leiren for Ofen 5. Octob. Ens det vi vinder der bekiende vi at tabe For Ofen, hvor vi maa mod ons-munden gabe Og vide ikke, om vi giør dem meere tvang, End de giør os: men vi, vi nyner dødsens fang Den Seraskier kom og plukked voris trøje, Mens Staden blev undsæt det karded os en tøje, Som seent vil spindis ud og mangens leve-traad Vil briste midlertiid, og giøris blodig vaad. De trende tusinde som ud af byen velted Har dog de fleste folk i dødens sumpe elted Og svekked voris verk, som blev til aske vent: Vi ere alle steds i nød og forrig spent. Dog bliver det vel got, ti Tyrken tør er bide For alvor paa os end, og tør vi sammen slide En magt i midlertiid, som kand gaa ham imod Og dryppe hannem i hans eget sit og blod. Men Pater Avian har seet den gamle drage, Jeg meener dievlen selv, i Leyren synlig mage Paa usamdregtighed, som blant de store staar Hvorfor de smaa saa tit forløber hud og haar.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Amsterdam 1. Oct.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Holland. En Greve af Avaur skal Ridder-axlet være Og Herrens hellig Land udi et sinykke bære, Før di hans aand var god i hans Gesante-færd For Frankerigs Monark saa lenge hand var her Bryssel 7. Oct.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Nederland. Audamus stemmer op i hver et huus og Kirke Fordi den gylden fred maa udi landet virke Den honning føde roe paa allis seng og bord Tak skee dig fredens Gud, som demper rov og mord October Mercurius. ANNO 1684. MERCURIUSPRIUS.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Kiøbenhavn. Dannemarck. 6. Octob. Lod-styrtning fosser ud og Sverdet høris klinke, Held hand vil ikke meer paa bløde fødder hinke, Men træder Kæmpe-Sterk dog vil fra voris Land, Vitakker Gud, at vi det ikkom høre kand Dog er blod-styrtning nok i vore Naboe-Lande; Det gielder Hjortis Liv og Kneise-nakket pande J Branden-Lyneborg og Sværrig vanker Skrep, Paa mangt et Hjorte-Læde, som finder Dødsens knep. De Danske Springere skal og vel ikke rose Af deris Spring for bi, at mange Deris pose For døden løser Jo og tolder Skind og liv, Som volder hierte vee for mangen Hinde-viv. Det første Sende-brev min Tide-Post hand førte For Dannemarks Monark blant andet og saa rørte Om det ny bygte Skib, som fik hans store navn Der det af benken skred i havers hule favn. Da var det Mage-løs, for skroget moxen skyldte Som Kongens store børs og havnen hart ad fyldte, Nu seis det som en ptil i havers hule bukt, Hvor det sig skyder, som den raske Rae i flugt. See Rigets Styre-Mand lar selver Snekken styre, Men den i Seile-Kamp vil ikke nogen fyre Af Kongens store Skib, dog den er meget stor, Den Største, som er bygt paa Danmarks heele jord Ny Slesvig vil og snart sig udi Harnisk klæde Og blant de store Skib i Flode-rangen træde Det ANNO 1684. Det Slog sig løs i gaar i bølgens gange vogn, Og tegner noksaa vel, som et i Holmens-Sogn.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Den Greve af Roy, som maa sin Titel føre Af Danske General vil sig en Reise giøre Til store Frankerig; Men kommer snart igien: Hand seer kon til sit huus og yndig hierte ven. 15. Den Jeger-mester, som til hove Redder-hede, Skal for de vilde Dyer sit legems ormee bede, Om hand vil jage meer; ne, hand har jaget af Og orme beder ham udi hans Jorde-Graf. Sværig.