Aalborg Stiftstidende, 1838-12-14
Grev Jaqueminot er vendt tilbage til Paris og, som det lader til, har hans Jnspection af den i Nationalgaden herskende Stemning ikke givet de meest tilfredsstillende Resultater, siden man har bestemt Lobauls Begravelse til en Mandag, da Enhver efter 24 Timers Hvile ivrigt vender tilbage til Forretningerne, istedetfor en Søndag, paa hvilken man havde kunnet opbyde Militsen en masse til Escorte. Denne høitidelige Escorte af den samlede Milits over Boulevarderne, som fandt Sted ved Benjamin ConstantsCasimir Periers og Lafayettes Liigbegjængelser, har man heller ikke vovet at bibeholde. Kun et tyndt Spalier, vil blive dannet fra Carrousselpladsen til Jnvalidernes Hotel og kun 1 Bataillon af hver Legion blive opstillet. Men saasnart Liget vil være passeret forbi Spalieret, oploser dette sig øieblikkeligt og ligeledes skulle de escorterende Batailsioner, saasnart Liget arriverer i Invalidhotellet, uden Ophør, demitteres, og dette Altsammen for, som det hedder, at skaane Gardisternes koltdare Tid. - Den 5te d. begravedes Hertugen af Choiseul med Høitidelighed og under Troppeafdelingers Escorte. Som hans Efterfølger i Commandantskabsposten i Luxembourg betegner man Hr. Gourgand. Det af Hertugen beklædte Over-Theater-Jntendantur skal aldeles ophæves. - J Motz vare trufne militaire Forholdsregler til Opretholdelsen af Roligheden, som dog endnu ikke er bleven forstyrret. Man talte om en Afvæbning, af Nationalgaden, der da rigtignok i sine Følger vilde blive misliggere end selve Oplysningen. Oberst Francois, Mairens Modstander, har erholdt en Serenade og Mairen der tidligere, efter at have modtaget Æreslegionens Kots, opvartedes med en skrigende Kattemusik) en smigrende Skrivelse fra Regjeringen. - Undersøgelsen af Dr. Broussaiss, Jndvolde har ikke stadfæstet Formodningen og Forgiftelse. Canada. Ogsaa i Øvre-Canada er Opstanden udbrudt. Efterat det var lykket Patrioterne, uagtet en vedvarende Jld fra et armeret engelsk Dampskib, at landsætte 500 Mand ved den canadiske Kyst, kom det den 14de Novbr. ved Prescott til en Fægtning imellem Patrioterne og Englænderne, hvilke Sidste tabte de fleste Mand. Oberst Young blev gjennemboret af 7 Kugler, og en Lade, hvorhen Englænderne havde bragt deres Saarede, blev skudt i Brand af Patrioterne, saa at alle de Saarede opbrændte og Englænderne maatte trække sig tilbage. Denne Patrioternes første Seier i Øvre-Canada har imidlertid ikke fuldstændigt havt det forventede Resultat, da det ikke lykkedes dem at overrumple Fortet Wellington, hvori der laae omtr. 50 Soldater. De 2de Skonnerter og det Dampskib, der landsatte Patrioterne, ere af de nordamerikanske Autoriteter, ifølge Neutralitetsloven, blevne belagte med Beslag. Gouverneuren i Øvre-Canada, Sir George Arthur, har ved en Proclamation opfordret Jndvaanerne til Troskab mod den loyale Regjering og til Kamp imod Rebellerne samt især imod de, disse paa forskjellig Maade understøttende, Amerikanere, der, uden at agte den venskabelige Forstaaelse imellem den engelske og nordamerikanske Regjering, drevne af slette Lidenskaber og Motiver, have sluttet et Forbund til et nyt Jndfald i Dyre-Canada og have truffet betydelige Forberedelser til at bringe Samme i Udførelse. Denne Proclamation er dateret den 5te, før Jndfaldet ved Prescott.,J Nedrecanada, hvor van Rensselaer igjen er indtruffen og bevæbnede Hobe af Habitants som Gueriller drage igjennem Landet, rase de engelske Loyalister med Jld og Sværd Saaledes beretter et i Montreal udkommende Blad af 13de f. M.. J Søndags Aftes frembød hele Landet nedenfor Lapraprie det frygtelige Skuespil af et Flammehav, og vi erfare, at ikke et eneste af Rebellernes Huse er blevet staaende. Gud alene veed, hvad der skal blive at de overlevende Canadier, deres Koner og Børn, i den forestaaende Vinter; Døden ved Sult eller Kulde er deres eneste Udsigt; det er sørgeligt, naar man tænker efter over Opstandens frygtelige Følger og over saa mange menneskelige Væseners Undergang, hvad enten de nu ere skyldige eller uskyldige. Men Lovenes Herredømme maa opretholdes, Rigets Integritet reddes og de brittiske Undersaatters Fred og Velværen sikkres, og skulde det endog skee paa hele la Nation Canadiennes Bekostning. 6. Erfaringen lærer, at fornyede Rebellioner, sydlig fra Laurentsfloden, og amerikanske Jndfald kun kunne forhindres naar man udrydder hele den fransketalende Befolkning og giør deres Boliger lige med Jorden. Dette gruelige Actstykke aabner os et dybt Blik i Aarsagen til de franske Canadiers Opstand imod Englænderne Robert Nelson har, som Præsident for den provisoriske Regjering i Nedre-Canada, udstedt en af 1819. Artikler bestaaende Erklæring, der proclamerer Nedre-Canada til en Republik, annullerer Forbindelsen med Storbrittannien, ophæver alle Fudalrettigheder, Gjældsfængsel, Forbindelse imellem Stat og Kirke, o. s. v.