Viborger Samler, 1840-09-19
J den Frisindede hedder det med Hensyn til de franske Bjergsangere: "Da et Rygte har omtalt, at Directeuren Hr. Rolands Behandling imod dem ikke skulde være just den bedste, har en Velunderrettet meddeelt os, at dette er Bagvaskelse, da der forsvarligen sørges saavel for deres physiske som intellectuelle Opdragelse. En af de ældste Sangere, Tenoristen Pecondom, skriver og læser daglig med Børnene, giver den Underviisning i Religion og paaseer, at de Smaae læse deres Bønner. Den 6te De, var hele Selskabet med Directeuren til Messe i Catholsk Kirke, og efter Gudstjenesten examinerede Pastor Zimmermann dem i sin Bolig med Hensyn til Religionen og skal have fundet sig meget tilfredsstillet. (Hemp. Av.) Roeskildske Stænder. J det nogtredivte Møde foretoges Sagen ang. lettere Adgang til Bevillinger til at betjene sig af udensogns Præst til endelig Behandling. De Punkter, som ved Afstemning bifaldtes, ere følgende: 1 At en Petition man indgives om, at vedkommende Præster ikke bør negte deres Samtykke til, at et Barn af deres Sogn maa confirmeres i et andet Sogn, naar Forældre eller Værger ønske det; dog at ingen Præst maa til Confirmationsforberedelse antage noget Barn af et fremmed Sogn som er forpligtet til at søge offentlig Skole, med mindre det ved den Halvaars-Exammen, som gaaer forud for Antagelsen, er paa lovbefalet Maade af vedkommende Skolecommission udskrevet af Skolen, ligesom vedkommende Præst saafremt han finder det fornødent, er berettiget til at fordre, at ogsaa de Børn, der ere fritagne for Skolegang forinden skulle i Skolecommissionens Overværelse underkastes en Prøve, om de ere i Besiddelse af de befalede Kundskaber. Finder en Præst sig beføiet til at negte saadant Samtykke, og den Paagieldende vedbliver sin Begjering, da bør Præsten strax gjennem Provsten andrage Sagen for Biskoppen, som, hvis han finder, at Samtykke uden tilstrækkelig Grund er negtet, kan meddele den fornødne Tilladelse, men i modsat Fald indberetter Sagen til det Danske Cancellies Afgjørelse. 2) At Bevillinger til at communicere i en fremmed Menighed herefter maae kunne erholdes hos Provsten i Districtet, naar Vedkommende henvende sig til ham desangaaende, mod en Kiendelse for de Personer, der kunne henregnes til den arbeidende Klasse, af 2 Rbd., for Andre af 5 Rbd. – hvilke Kiendelser blive at anvende til kirkeligt Øiemed – men af Trængende uden Betaling. – At Bevillingen maatte gielde for Mand, Hustru og confirmerede Børn, saafremt disse ønske at benytte samme men ikke for Tjenestetiende eller andre Personer i Huset. A disse Bevillinger skulde kun være gieldende for 3 Aar, da de derefter, ved Provstens Paategning paa Bevillingen, uden Erlæggelse af nogen Betaling kunne fornyes; dog kun, naar de Paagieldende for Provsten fremlægge Beviis for, at de virkelig have communiceret i anden Menighed. At Provsten i de særegne Tilfælde, hvor han paa Grund af den Paagieldendes utilbørlige Forhold maatte formene, at Bevillingen ikke bør tilstaaes, strax indberetter Sagen til Afgjørelse paa foranførte Maade af Biskoppen eller Cancelliet. 3) At der ved Afgjørelsen af de her omhandlede Begjeringer ikke bor tages Hensyn til Vedkommendes religiøse Meninger, men at de kun bør afslaaes, naar andre tilstrækkelige Grunde ere forhaanden. Tre Amendements af Godseier Tutein forkastedes med stor Majoritet; ligeledes forkastedes Kammerh. Tillisch's Amendement, at ingen Petition indgives, med 34 Stemmer mod 31. – Derpaa oplæste læste Godseier Tutein et Andragende fra Sukkerraffinadenrerne i Kjøbenhavn om, at ingen Bestemmelse om Afgift af raffinerede Sukkere maa tages, for Sagen paany har været Stænderne forelagt. Med 31 St. mod 26 besluttedes en Comite. – J det fyrretyvende Møde foretoges Sagen om Jndicie- og Tyvsbeviser til endelig Behandling. Derpaa foretoges til foreløbig Behandling Brændeviinsbrænder J. Sidenius's Forslag om, at Skibsbygger ne maa tilstaaes en passende Godtgjørelse for de Skibe, som bygges i Danmark. – Dernæst foretoges Sagen ang. den af Kammerraad Drewsen indgivne Besværing fra nogle Gaardeiere i Hjortespring, over de dem ved kgl. Skjøder tilstaaede Rettigheder, der ere dem fratagne, til foreløbig Bebandling. – Endvidere foredroges Sagen ang. Etatsraad Johnssons Andragende om Jslands Skattevæsen til foreløbig Behandling. Derefter blev Sagen angaaende Justitsraad Salicaths Forslag om en Petition til at bevirke større Eenhed og Simplification i Henseende til de criminelle Sagers Behandling i Kbhvn, foretagen til foreløbig Behandling. Comiteen havde foreslaaet: At det ved en dertil anordnet Commission maa blive taget under Overveielse, hvorvidt den skadelige Fordeling af Undersøgelsen i criminelle Sager mellem Politiretten og Hof= og Stadsretten i Kbhvn. kunde blive hævet ved en Forandring i disse Retters Organisation. - J det eenogfyrretyvende Møde foretoges Sagen ang. Udkastet til en Anordning om Landcommunevæsenet til endelig Behandling. – Sagen fortsattes i det to- ogfyrretovende Møde. - Af private Andragender ere fremlagte følgende: 123) Cancellieraad Hempel: "Tre Erklæringer mod Forandringer i Statsforfatningen, underskrevne af 15 Sognefogder og andre Beboere i 9 Sogne, paa disse Sognes Vegne" (afgaves til Skattebevillings-Comiteen); 124) Propr. Hildebrandt: "Petition fra 64 Gaardmænd i Svanninge Sogn, hvori de erklære sig imod Forandringer i Statsforfatningen" (afgaves til samme Comite); 125) Forligelsescommissair Thomsen: "Erklæring fra 269 Beboere, af Greis, Sindberg, Uldum, Hveisel, Hedensted og Vinde løv Sogne i Veile Amt, hvori de tiltræde den af Pastor Grundtvig med flere forfattede Petition mod Forandringer, i Statsforfatningen" (ligeledes); 126) Gaardmand Hans Christensen: "Andragende fra 32 Beboere af forskjellige Sogne i Fyen, hvori de erklære sig mod Forandringer i Statsforfatningen, (ligeledes.)