Berlingske Tidende, 1775-07-31
Af Breve fra London, den 14de Julii. Den Plan til Forliig, som er foreslaget Ministerio af den Americanske General-Congres, er i disse Dage udførlig bleven undersøgt i Cabinettet til St. James. J Begyndelsen, kunde Lemmerne af Raadet ikke blive enige i at antage denne Plan, eftersom den var bleven indleveret ved een af Agenter ne i Colonierne paa forbenævnte Forsamlings Vegne, saasom Ministerium havde erklæret Forsamlingen, for at være ube føyet hertil. J Følge deraf blev paastaaet, at, naar Ame ricanerne oprigtigt ønskte et Forliig, de da skulde tilkiendegive dette deres Forlangende for General=Assemblierne udi de forskiællige Colonier, og disse skulde strax igien lade deres Foredrag indlevere til Hoffet. Jmidlertid, da de fleste Lemme, af Kongressen vise Tilbøyelighed til Fred, saa troer man, at Hoffet ikke vil melde noget og Kongressens Jllegalitet og den indirecte Maade, hvorpaa Begyndelsen til Forliget er indkommet, for at fremme et saa nyttigt Værk, som Omstændighederne synes immer at giøre meere fornødent. Lord Norths Proposition af 20de Febr. tør maaskee ved denne Leylighed, yttre en mægtig Virkning, saavel hos Assemblierne af Colonierne, som hos General-Kongressen, eftersom samme Proposition, (som Ministerii Venner paastaae), særdeles vise lig overlader Frihed til at vælge eet af to Slags Midler. - Førend den sidste Krig udgjorde det, som Colonierne aarlig gave til de offentlige Skatter, ikke over 70000 Pd. Sterl. men siden man erobrede hele Nord=America, saa beløber det sig aarlig til 350000 Pd. Sterl. Naar nu Americanerne imellem sig vil aarlig udrede og betale den Summa, saa er den største Vanskelighed til Forliget hævet; men uden saadan en Summe vil Hoffet ikke modtage Coloniernes Skat og Afgivt. Jmidlertid sætte disse Colonier, i Følge seeneste Efterretninger, deres Krigs Udrustninger bestandig ivrig fort, endskiønt de Kongel. Gouverneurer paa den anden Side anvender alt, hvad der er mueligt, for at formaae dem til at afstaae fra et saa forvovent Foretagende. - Først i Dag har Hoffet igien faaet en Expresser med mange Depecher fra America. Adskillige Engelske Skibe, som vare afseylede til Colonierne med endeel Kiøbmands Vahre, ere komne igien tilbage derfra, og man har ikke villet tillade dem at udlosse. Fra Boston selv bliver under 6te Junii meldet, at de Franske eller Romersk Catholske Jndbyggere i Canada have grebet til Vaaben for Kongens Bedstes Skyld, og at Gouverneuren over Provintsen, General Carlton, ufortøvet vil rykke at mod Grændserne af de andre Colonier, for at understøtte General Gages Foretagender. J Dag Middag begav Lor Mayor sig, under følge af 6 Oldermænd, 2 Sherifs Stads=Officiererne, og 58 Personer af det meenige Raad i Procession fra Raadhuset til St. Jammes, for at overlever den underdanige Addresse og Petition i Henseende til den ulykkelige Kiv og Strid som for nærværende Tid er imellem Storbrittannien og disse Colonier. Efterat samme var overleveret og læst, fandt Hs. Majestæt for got, at erklære: Han vilde blive ved sin forrige Beslutning, og bruge de Midler, som stode i hans Magt, for at holde dette Lands Constitution ved lige. Lord=Mayor Hr. Wilkes skal af Staden have faaet en Foræring af 2000 Pd. Sterl. formedelst sit patriotiske Forhold, hvilket han som første Magistrats Person har iagttaget. - Fra Ostindien have vi denne Tidende, at SujDovla har med sin Armee, som var forstærket ved en Brigade af Engelske Tropper, bemægtiget sig en nærgrændsende Provints, slaaet der en Armee af 30 til 40000 Mand, som Provintsens Overherre havde til at forsvare Grændserne med, taget samme Overherres der tilbageblevne Familie til Fangne, og forenet samme med sine Stater, under den Betingelse, at han aarlig skal betale Engelænderne 40 Laks Rupier. Vor Compagnies Tropper have ogsaa paa de Malabariske Kyster, gjort adskillige Erobringer borttaget Hovedstaden Salset, og med Storm besteget et Fort tilligemed Maratternes Leyt. Portugiserne, som ellers i Ostindien med deres Krigsmag, kommer kun i liden Betragtning, have dog der i Begyndelsen, af Aaret havt 5000 Mand Europæiske Tropper, 8000 Ciapois og en Escadre Krigskibe. - Jblant de nyeste Beretninger fra America ere endnu følgende: Americanerne have med et vel udrustet Corps af 8000 Mand besat den Vey, som General Carlton med sine Canadier maae passere, dersom han vil komme General Gage til Hielp. Udi Breve fra adskillige Stæder forsikres og eenstemmig: at Colonierne havde fast besluttet, ey at nedlegge de Vaaben, som man havde nødt den til at gribe fat paa, førend anstændige Forliigs Vilkaar vare blevne dem tilstaaede, hvorhen i sær hørte Troppernes Tilbagekaldelse, de af det nu værende og forrige Parlement udstædte skadelige Acters Ophævelse, og Sikkerhed for egenmægtig Taxering i Fremtiden.