JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Dr. Oettinger gaaer til det ene Speil, til det andet Speil, og alle Visitkorten ere forvandlede, paa alle Kortene Navnet Døbler. Oettinger tager en Mængde af Kortene ned, beseer, beføler dem, vender og dreier dem: Døbler, atter Döbler, og atter Dobler paa alle Kortene! – Döbler bliver indladt; en Samtale begynder mellem Kunstneren og Redacteuren. Jmidlertid bringer Tjeneren Chocolade, og Dobler inviteres til Frokosten. Dr. Oettinger skienker af Kanden til sig og Døbler. "Jeg troede, De drak Chocolade?" siger Döbler. – "Ja vel." – "Da er dette dog ikke Chocolade; Tjeneren har nok taget feil!" og med disse Ord rækker Døbler Koppen til Oettinger. Denne lugter, smager, smager og drikker endnu en Slurk – nei, det er Kaffe, ægte Minnis=Kaffe af Moccabønner. "Da er det dog Chocolade, jeg har i min Kop!" siger Doctoren gandske forbløffet. "Om Forladelse, Hr. Doctor De tager vist feil." Doctoren tager sin halvtømte Kop for Munden, det er - Theevand! "Men hvad er dog dette Der var jo dog Chocolade i Kanden!" udraaber Doctoren, tager Laaget af Kanden, men nei, Kanden indeholder ikke Chocolade, men - Camillethee! Dr. O. bliver reent confus, han tager Kande, Kopper, Bakke i Haanden, seer, føler paa Alt, skotter hen til Kurven i Krogen skulde de sex Flasker Kapsviin ogsaa være blevne til Camillethee!" Den stakkels Doctor trænger slet ikke til Camillethee, han transpirerer jo allerede alt hvad han kan, og Sveddraaberne staae paa Panden. "Lad denne lille Spøg ikke angribe Dem saameget siger endelig Dobler: Det er en gandske simpel Ting, som jeg gjerne skal forklare Dem, hvis jeg først maa udvikle et Par Sætninger af Læren om Electromagnetismen." Da nu Doctoren havde hørt Forklaringen, indsaae han først fuldkomment, hvor megen Uret han havde tilføiet Døbler. Denne Historie er factisk, og vi kunne indestaae for dens Sandhed. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Da Maria Taglioni, den verdensberømte Dandserinde, der nylig passerede gjennem Kjøbenhavn til St. Petersborg (hvor man har tilbudt hende en tredobbelt Gage), gav sin Afskedsforestilling i Paris, tildrog det sig, at der i Sylphidens anden Act, just som der kastedes Blomster, ligesom en halsamisk Regn, i tusindtal fra Logerne ned paa Scenen, hørtes et skrækkeligt Skrig, to unge Piger vare fra en betydelig Høide styrtede ned paa Theatret og laae besvimede blandt Festens Blomster. Taglion iilte fra Contessen til Hjelp uden at tænke paa den hende selv truende Fare. Nogle Øieblikke efter traadte hun frem til Randen af Scenen og beroligede Publikums Ængstelse ved disse Ord, de eneste, hun har udtalt fra Theatret: "Jngen er kommet til Skade!" Disse vare hendes trøstefulde Afskedsord. (Dan.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
J "Ditmarsker- og Eiderst. Boten" læses følgende Beretning: "Hvis man tør antage, at nærmelsen af de artiske Jismasser bragte Kulde og Regn, saa synes ogsaa dermed Ankomsten af en Hvatfisk at lade sig forklare. Den 20de Juli drev en saadan, i mat Tilstand, nær forbi Ording, og dræbtes ved Skydegeværer. Det er at beklage, at Strandboerne strax havde hugget den istykker og solgt Kjødet, der meget lignede Oxekjød. Fiskens Art lader sig derfor ikke bestemme, kun saameget vides, at den havde 27 Fods Længde, et frygteligt med Fiskebeensbarder besat Svælg, men ingen Tran. Ryggen var bedækket med Muslinger og Mos, ogsaa vil man have fundet nogle Saar paa den. "Sandsynligt er det – saaledes slutter Beretningen – at dette Havdyr har passeret Helgoland og der givet Anledning til Rygtet om Haien, som bortskræmmede Badegjæsterne. En Reise med Unionen." Slesvig,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Sangerinden Jfr. 33a gav nylig en Concert i Christiania, hvorom det hedder i en Beretning derfra: "Mange af vore ældre Musikelskere gik derhen, for en liden Stund at leve om igjen en længst forsvunden Tid; det var moersomt for en Gangs Skyld at kunne sætte sig 25 Aar tilbage, da man endnu var i Livets Vaar og hørte Jfr. Zrza i Kjøbenhavn, og at kunne anstille opbyggelige Betragtninger over Livet, som er kort, og Kunsten, som er lang. Og vi unge Mennesker følte os hendragne til den danske Sangerinde, om hvem vi ofta i vor Barndom hørte vore Forældre og Onkler og Grandonkler tale med saa megen Enthusiasme. Hun høstede derfor ogsaa Bifald: de Gamle applanderede af Galanteri; de Unge af Ærbødighed. Man beundrede den stærke omfangsrige Røst, den villige Strube, den sjeldne Kunstfærdighed; men savnede Tonens Blodhed, Friskhed og Fylde – Sangens Sjæl, som var død og begraven. – "Den danske Sangerinde – hedder det endvidere – førte med sig en saakaldet Pianist, som accompagnerede hendes Arier og udfyldte Mellemrummene med Bravourvariationer af Hertz og Melancholi af Prume. Den unge Hr. Rongsted er en dristig Herre, og den norske Hovedstads Publicum et taalmodigt Publicum. Vi ville give ham et godt Raad. Han bør ikke lade sig høre oftere. Følgende historiske Parallel, hvorpaa Aalb. Avis har gjort opmærksom, vil ikke være uden Jnteresse: "Da Ulfelds Støtte næsten blev ruineret ved Jldebranden 1728, saa befalede Kong Christian VI ved et Reskript af 4de Aug. 1741, at den atter skulde sættes. i forrige Stand med den nærværende Opskrift. 1741 restaureredes saaledes Støtten af Christian V; i 1841 befaledes dens Nedrivelse af Christian VIII. J Altona er den 9de ds. holdt en Sangfest, hvortil 300 Sangere havde indfundet sig fra Lübeck, Holsteen, Hannover &c. Om Formiddagen blev der sjunget i Kirken, om Eftermiddagen i Bauers Have.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
(Af "Corsaren.") Jfølge Breve fra Fyen reiste Digteren Andersen derigjennem, iført en fuldstændig græsk Dragt, hvorved især udmærkede sig en Hue med en stor forgyldt Qvast, der gjorde saadan Opsigt, at Folk stode stille paa Veien, naar han kjørte forbi, og sagde: "Nei see bare - Hans Qvast Af Breve fra London erfares, at en skrækkelig Jldsvaade har ødelagt den store Kornhandler Smiths Vaaning og Pakhuse, hvorved flere tusinde Qvarter Havre, Byg og Bønner ere brændte. Skaden anslaaes til 100,000 £. Men alting var assureret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Ritmester Grev von d. Schulenburg skal i denne Tid være bleven forlovet med en Frøken von Seve. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Den unge haabefulde Søofficeer, som døde paa Briggen Mercurius, under Opseilingen i Sundet, var en Broder til Orla Lehmann, som strax ved Skibets Ankomst tog ud dertil for at hilse paa den længe Savnede, men - gjensaae ham som Liig. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Det Müllerske Skuespillerselskab, for Tiden i Sønderborg, vil sidst i Septbr. indtræffe til Aarhuus Reisende m. Paquetten Ørsted fra Kjøbenhavn: Pastor Harpoth med Kone og Søn, Cand. philos. G. Levning, Frøken L. Lindbom, Pastor L. P. Larsen, Tobakspinder I. R. Wittusen, Mademoiselle E. Camrath, Lærer R. Møller, Dreiermester C. Liisberg m. Kone, Jomfruerne H. Andersen, C. Riis, Lovise og Frandsine Hoppe, C. Østerreich, og Augusta Hoppe, Skrædermesterne F. W. Jacobsen og J. Larsen, Conditor P. C.V. Bach, Slagtermester Ch. Linnemann, Lærling Reinholdt Schmidt, og Landmand P. Jensen. Med Jahnsens Paquet Ms 1 fra Kjøbenhavn: Capt. Ridder Løgstrup, Kjøbmændene C. B. Friese og Metz, Capt. Gaarn, Madamerne Madsen og Asmussen, Jfr. Carina Grasseline, Snedkermester Thønning m. Kone, Bagersvend Lund, Tjenestepige Marthe Christensen, Tjenerne Søren Christensen og Pedersen, Jens Thorkild m. Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Jndsendt. Jnteressen for Jyllands adspredte yndige Egne synes meer og meere at vækkes, og selv de udyrkede med Lyngbegroede Sletter findes af Mange at eie noget Tiltrækkende, Eiendommeligt. Blandt denne betydelige Provindses skjønneste Puncter har ufeilbarligt Egnen mellem Silkeborg, Rye og Sophiendal Fortrinet. Afvexlingerne ere her saa hyppige, de skovklædte Banker, vandrige Dale saa yndige, som den varmeste Phantasie kan danne sig dem. Alt er den rene Natur, Jntet skyldes Kunsten. Og dog, hvad ville her ikke kunne udrettes, naar Natur og Kunst bød hinanden Haanden! Jordens Skjød gjemmer Skatte af Jern til Efterslægten, og Kilderne vise overalt tydelige Tegn paa deres Jernholdighed; saakaldte hellige Kilder nævnes, og enten skylde saadanne Overtroen deres Hellighed eller Brugen af Vandet besad helbredende Kraft. Ogsaa disse Kilder synes at skulle benyttes i Tiden af kommende Slægter. At Jorden og derværende Moser indeholde en Mængde Svovl, behøver intet Beviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Om Saltpartikler meddeles Vandet er ogsaa endnu uafgjort. Dog Tiden maa komme, da saadant befales undersøgt af saakyndige Mænd. En fundet SundhedsBrønd i denne fortryllende Egn, maatte bringe Liv og Bevægelse i dette endnu saa mennesketomme Paradiis. Ligesaa godt kunde her Sundheden tilbagevindes, som ved fremmede Bade, der for Bekostningernes Skyld ikkuns kunne besøges af Faa, medens denne skjønne Egn, i Landets Midte, vilde blive Gjenstanden for Manges Besøg Gid der da snart maatte foranstaltes en chymisk Undersøgelse af Kilderne i disse her omhandlede jernholdige Egne. Betragter man uden Fordom den jernholdige Ahl paa Jyllands Heder i Silkeborg og Rye Sogne, da er det ikke en gedlegen Jernmalm, men den indeholder dog en Rigdom af Jern; dens Ophugning, dens Transport m. v. vilde beskjæftige mange Mennesker og give Jordsmonet, der nu saa ofte ikke kan bruges fordi Ahlen er Jordoverfladen for nær, en dobbelt Værdi. De lettere Communications-Linier, deels af gode lige Veie, deels ved Kanalforbindelser, paa hvilke volumineuse og tunge Varer fra det Jndre af Landet kunne bringes til Kyst byerne i Masser, vilde da snart vise deres Gavnlighed saavel for den enkelte Commune som for Staten selv. Vilde man befatte sig med at udsmelte Jernet ved Brugen af Træ eller Torv, da vilde Skovene misbrugte forsvinde og Tørvemasserne lide altfor meget, til stor Fordærvelse for Provindsens Beboere. Man skulde næsten antage det rigtigst at den jernholdige Ahl førtes af Kanal eller Aaveien hentil Kystbyerne, for der i anlagte Smelteovne at udsmeltes ved Hjelp af Steenkul, Vel maa man endnu i Danmark benytte Steenkul fra England, fordi man endnu, saa at sige, slet ikke har søgt dette Brændematerial hos os selv ved Borringer; men hvad skader det om ogsaa fremmede Steenkul skulde bruges hertil, det vil altid være fordeelagtigere end at smelte Jernet ved Træ eller Torv. Tre Tønder Steenkul gjor samme Virkning som en Favn Bøgebrænde. Man kunde vel indvende, at Steenkullene kunde bringes ind i Landet af samme Vei som Ahlen bragtes til Kysten, men Jernet maatte dog føres til Byen, og Hænder til det meget Arbeide vilde vist mangle inde i Landet, medens Byerne ikke have Mangel paa disse. Ved saaledes at benytte Jernahlen, vilde den ønskede Kanal-Forbindelse mellem Silkeborg og Aarhuus blive af Vigtighed, endog med Hensyn til Jernproductionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Bekjendtgjørelser. Natten mellem sidstafvigte Tirsdag og Onsdag ere Halerne afskaarne og bortstiaalne af 53 Heste paa Gaarslef, Rans og Gauerslund Marker her under Jurisdictionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Enhver, der maatte kunne give nogen Oplysning, som kan lede til Opdagelsen af denne Forbrydelse, opfordres til snarest muligt at anmelde saadant enten for Undertegnede eller for nærmeste Politiøvrighed, og udloves der herved en Douceur af 15 2 Sølv til den, der ved sin Anmeldelse bevirker Gierningsmændenes Opdagelse, og en forholdsviis mindre Belønning til Enhver, der ved mindre vigtige Oplysninger bidrager dertil. Eldboe, Brusk og Holmands Herreders Contoir i Fredericia, d. 14de Aug. 1841. U. Crone, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Onsdagen den 1ste September næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver herpaa Contoiret foretaget Skiftet. efter afdøde Opholdsmand Christen Pedersen Lemming og forhen afdøde Kone Maren Olesdatter af RandlewMark, i Hads Herred, og da Boet til fornævnte Tid attraaes sluttet, saa anmodes alle Vedkommende om at give Møde, da det vil blive antaget at de som ikke møde eller lade møde, samtykke i de Forhandlinger som de Mødende vedtage. Hads & Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 9de August 1841. Nyholm, const. Paa Grund af skeet Overbud og ifølge derom vedtagen Bestemmelse, bliver den Kjøbmand M. B. Gierns Dødsboe tilhørende Gaard Js 58 paa Middelgade, stillet til en 4de Auction, Fredagen den 27de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, i Gaarden. Conditionerne kunne erfares hos Auctionsretten, saavelsom hos Boets Curator, Procurator Brendstrup. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 16de August 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Efter Begjæring fra Directionen for Skolevæsenet i Ring Herred, bliver Mandagen den 6te September førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdt Auction i og over det Skolelærer=Hjelpekassen tilhørende, i Viby beliggende, forhen af Degnen Schjøz beboede Huus, efter saadanne Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres. Hads & Ring Herredscontoir, den 20de August 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Efter Vedkommendes Tilladelse lader jeg bortsælge ved een eneste Auction førstk. 7de Septbr., Formiddag Kl. 10, Gaarden Hellumlund, hvor Auctionen afholdes, Hellum Sogn, Dronninglunds Herred, Hjørring Amt, staaende for Hartk. 8 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. for et Areal af omtr. 400 Tdr. Land, hvoraf 130 Tdr. er Ager, 60 Tdr. Kjær og Eng, Resten Hede og Moser. Udsæden har iaar været 22 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg 36 Tdr. Havre, en Deel Kartofler og Spergel. Besætningen bestaaer fortiden af over 50 Creaturer, 80 Faar, og 6 Heste. Mergel haves beqvemt, og de raae Jorder ere godt skikkede til Opdyrkning. Til Gaarden hører Kirketienden, et bekjendt godt Teglværk, et Fæstehuus, som afgiver 6 Rbd. i Landgilde. Gaarden, som kan tiltrædes strax med Avl og Afgrøde, kan ogsaa faaes underhaanden indtil 14 Dage før Auctionen. 2000 Rbd. udbetales enten strax eller til 11te Decbr. Resten ventes at kunne blive indestaaende i flere Aar, om ønskes. Liebhaverne behage at henvende sig til Hr. Cancelliraad Jensen i Aalborg, eller paa Gaarden til Hellumlund, den 2den August 1841. C. Schiøtt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Torsdagen den 2den September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Gaarden " 85 i Kirkestrædet heri Byen afholdt 4de Auction over følgende hos Kjøbmand Grarup udlagte Eiendomme. a) Gaarden af 85 i Kirkestrædet, bestaaende af 9 Fag, med tilliggende Have, Toft og Eng; b) en øde Plads, Matricul-, 91, paa Fuglsangsbakken: c) 2de Enge ved Skibsgyden, under Matricul-M. 23 og 41, og d) omtrent 48 Tdr. Land geometrisk Maal paa Byens Mark, hvorunder hører den saakaldte Steentoft, af Hartkorn 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Gaarden afgiver en god Beboelse, har en beqvem Beliggenhed for Handelen, og er vel indrettet dertil. J en Række af Aar har været drevet Brænderi i den. Jorderne ere gode og veldyrkede, og den aarlige Udsæd ere 11 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre og Vikker, foruden Boghvede og Kartofler, Besætningen har været 4 Heste, 12 a 16 Køer, foruden nogle Faar. Bankhæftelsen paa Gaarden og Jorderne er indfriet og følger Eiendommen. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Hr. Procurator Brask heri Byen. Byfogedcontoiret i Mariager, den 7de August 1841. Claudi. Dragon Hans Wind, der for Jndskud i Aarhuus Spare og Laane Kasse var meddeelt en med Conto . 66 forsynet Contrabog, har anmeldt for os, at bemeldte Bog ved Jldebranden paa Marselisborg den 31te Juli d. A. skal være forkommet. Paa Grund heraf og i Overeensstemmelse med § 15 i Kassens provisoriske Love samt i Henhold til Placaten 24de April 1827, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Jhændehaveren af berørte Contrabog, til for undertegnede Direction at fremkomme med den bortkomne Bog, da hvis ingen melder sig inden det foreskrevne Varsels Udløb, den indskudte Summa vil vorde udbetalt til ovenmeldte Hans Wind, uden at i Overeensstemmelse med hiin Placat nogen tredie Mand, til hvem Contrabogen maatte være overdraget, derfor kan have Tiltale til Kassen. Directionen for Aarhuus Spare= og Laane=Kasse, den 10de August 1841. Nielsen. Hertz. Høegh Guldberg. Th. Funder. F. W. Nøie. Foreningen for Kunstens Opmuntring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
J Trækningen den 4de de vandtes i Undertegnedes Agentur paa M 31121. 961219. - Fornyelsen til næste Trækning den 25de de, hvortil nye Actier kunne erholdes, bringes herved behageligst i Erindring. Ludv. Fr. Bloch, aut, Agent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
At H. B. Lihme er antaget som Forvalter ved Glas værket Conradsminde, istedet for Exam. jur. Bernth. der er fratraadt, bekjendtgjøres herved, med Anmodning til Fabrikkens Handelsvenner om, i sammes Affairer at henvende dem til ham. Nørlund, den 18de August 1841. Schutte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Undertegnede Portraitmaler anbefaler sig under sit korte Ophold her som Saadan til Enhver, der maatte ønske at afbenytte hans Kunst. Logerer hos Hr. L. Bloch ved Mindet. Nogle allerede malede Portraiter, ere med Vedkommendes Tilladelse sammesteds til Efter N. Henriques, Elev af Kunstacademiet. i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Gode Boghvede Gryn faaes til nedsat billig Priis N. H. Larsen, ved ligen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
God tor og serradet Byg faaes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Hvod sund Brod=Rug kan bekommes hos S. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Tr Kirsebærtin faaes hos Viinhandler P. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Foruden de tidligere af mig averterede ledige Tyender til 1ste November d. A., hvoraf endeel endnu ere ubortfæstede, ere senere anmeldte en betydelig Deel Tyender af forskjellige Klasser, hvoriblandt 2 Avlsforvaltere, nogle Handelsbetjente, 2 Contoirister, nogle Huusjomfruer, Sypiger og Huusholdere, 1 Meierske, og endelig endeel Arbeidskarle, Røgtere, Stuepiger, samt Kokke= og Barnepiger. Størstedelen ere forsynede med meget gode Anbefalinger. De som maatte ønske nogen af disse vilde behage enten personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til mig. Aarhuus Fæstecontoir, den 29de Juli 1841. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
En Godsforvalter, nogle Fuldmægtige og Contoirbetjente ere hos mig anmeldte som Tjenestesøgende til 1ste November eller 1ste Mai næstkommende; særdeles gode Anbefalinger kan produceres. De som maatte attraae nogen af disse, vilde behage enten personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. En duelig Murer, der i flere Aar som Mestersvend, har forestaaet eller bestyret en Muurmester=Enkes Næringsdrift i en stor Kjøbstad, ønsker sig paa Grund af anden Bestemmelse, en Plads som Murer, enten paa en Herregaard eller et andet Sted, hvor han kan see sit Udkomme. Nærmere Underretning desangaaende faaes hos Undertegnede. A. Hansen. const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Nogle ledige Huuslærer=Pladser til 1ste Novbr. næstk. for duelige Seminarister, anvises af A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Paa Grund af Befordring andetsteds, kan Beboelses leiligheden i Gaarden M. 638 ved Vesterport erholdes tilleie førstkommende Michaeli=Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Det mig tilhørende Sted os 627 paa Hjørnet af Bestergade og Grønnegade, kan til Michaeli Flyttetid d. A. erholdes tilleie. Aarhuus, den 6te August 1841. L. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
J Stedet os 354 ved Havnens søndre Side, kan til førstkommende Flyttetid erholdes Værelser tilleie for Skoledisciple eller andre ugifte Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Den Leilighed som for Tiden beboes af MadameNeidhardt, er til Michaeli=Flyttetid at faae til Leie. P. Eilersen, Garvermester. Paquetten. Anders Sandøe Ørsted, der føres af Skipper P. Michelsen, afgaaer Mandagen den 23de August, Kl. 10 Aften, fra Aarhuus til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods til billigste Fragt. Gods som fordrer Expedition paa Toldboden, bedes nedbragt til Skibet indtil Kl. 4 samme Dags Eftermiddag. W. J. A. Lewerkhuusen, Mindegaden 3s 340.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Jagten St. Jørgen, Skipper S. M. Sørensen, ligger under Ladning i Altona med Stykgods til Aar A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Traver Rug kan faaes tilkjøbs af J. Winthers Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Hos Uhrmager Holstebroe faaes daglig Kartofler af en udmærket god Slags til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Fra Pressen er udkommet: Udsigt over Aarhuus Communes occonomiske Tilstand, ved Enden af Aaret 1839, udgivet af Kæmneren." Denne Udsigt, der tillige indeholder Oplysning om Fattigvæsenet, Skolevæsenet, og Havnekassen, kan erholdes i Jessens Boghandling for 24 pr. Expl. Manuscriptet har lagt færdig siden Juli Maaned 1840, men Trykningen er, overeensstemmende med Fd24de Octbr. 1837 bleven udsat efter Regnskabernes Revision og endelige Dicission, hvilket Arbeide først for nylig er tilendebragt. Der er gjort Forestilling til Cancelliet om, at Regnskaberne strax efter deres Aflæggelse maatte vorde kundgjort ved Trykken, men dette er bleven afslaaet Regnskabet for 1840 vil derfor først kunde udkomme i Slutningen af dette eller i Begyndelsen af næste Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Paa mit Forlag er udkommen 1. Nyeste fuldstændigste og udførligste fransk dansk Ordbog. Complet 1840. 14 A. – 2. Nyeste, fuldstændigste og udførligste dansk fransk Ordbog, 1ste og 2det Hefte a 64 s. J begge Ordbøger er anført Hjemmel for Alt. 3. Frederik den Stores Levnet. 1841. Med Portr. 14 s. - 4. Conversationslexicon for alle Stænder 1841; i 7 Hefter a 48 s. – 5. De 100 Dage, med 4 Portr. 2 2. - 6. Napoleons Feldttog i Jtalien og Ægypten i 17961800, 125 Hefte a 32 sk., er at faae i Aarhuus i Jessens Boghandel og hos S. Warberg. Alvild Th. Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Den stedsevarende Veir-Anmelder, grundet paa 40 Aars Jagttagelse, 24, er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-21
Rettelse. J Gaars-Avisen stod i Extracten af Proclamaet efter afdøde Gjortlersvend Hans Jacobsen Mehl. i Haderslev, i nogle Exemplarer anført: "Anden, istedetfor: Tredie Bekjendtgjørelse; hvilket herved berigtiges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-23
18 No 146. 1 18 No 146. 1 Mandagen den 23 August. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftveidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Uheder fra Udlandet. Halvparten af Staden Smyrna er lagt i Aske ved en Jldebrand den 23de Juli, som varede i 18 Timer og gjorde over 20 til 25,000 Mennesker huusvilde. Den var udbrudt i et Caffehuus i Guldsmeddenes Bazar, og havde i en Tid af to Timer udbredt sig over en Strækning af en halv Miil, indesluttende flere hundrede Huse paa eengang. Den stærke Blæst gjorde al menneskelig Hielp umulig. En Trediedeel af den egentlige tyrkiske Stad, hele Jødeqvarteret, flere Bazarer, en stor Deel Moscheer, syv Synagoger og 9 til 10,000 Huse ere lagte i Aske. Ogsaa endeel Mennesker ere blevne Offere for denne strækkelige Katastrophe. Man vidste endnu ikke Antallet deraf, der nævntes 30 a 40. Det lidte Taber uberegneligt og vurderes til Millioner. Et Fredsbrud mellem N. Amerika og England ansees nu for meer og meere sandsynligt. Fra London forsikkres, at fem Linieskibe have faaet Ordre, at afgaae til Amerika, og at underveis endnu ti andre Skibe af forskjellige Stationer, skulle forene sig dermed. Admiralen, som skal føre Kommandoen over denne Eskadre, har Ordre til, at forlange Meleods øieblikkelige Frigivelse, og i Vægringstilfælde tage den brittiske Gesandt, Hr. For, ombord og erklære de forenede Stater Krig. (MLeod maa altsaa ikke være befriet af Fængselet, som sidst meldtes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-23
Den tyrkiske Sultans Død har endnu ikke bekræftet sig, men af alle Privatbreve at slutte, er han saagodt som levende død. Jmidlertid regjerer Sultaninde Valida og hendes Parti, der ansee Mehemed Alii for det tyrkiske Riges Frelser. J Sultanens Navn er der nu ogsaa givet ham det vigtige Hverv, at bringe Syrien tilbage under Portens Herredømme. Jntet Under derfor, at de franske og engelske Flaader maa bestandigt vedblive at holde sig i Nærheden af de tyrkiske Kyster.