Jyllandsposten, 1841-09-24
- Det hedder i Kjøbenhavnsposten, Gaarsnummeret af "Coll. Tidenden indeholder en kgl. Resolution af 4de August, ifølge hvilken det paa Jndstilling af den constituerede Amtmand i Viborg Amt, Baron Bretton, efter en af Cancelliet nedlagt Forestilling er bifaldet: "at Politiopsynet ved Veiene i Granslev og Skjød Sogne i MiddelsomSynderlyng Herred, Sneekastning derunder indbefattet, saavelsom ogsaa Jurisdictionen i de deraf flydende Sager, overdrages Birkedommeren ved Frysenborg Birk, dog saaledes, at det forbeholdes Lehnsbesidderen, atter at forlange bemeldte Forretninger afgivne til Herredsfogden, naar Omstændighederne maatte gjøre det ønskelig." Vi oplage denne lokale Bestemmelse, ikke blot for at underrette Justitscollegiet om, at bemeldte Granslev og Skjød ikke ligge og aldrig have ligget enten i Middelsom eller Sønderlyng Herred, men i Holberg (skjøndt de vel have Herredsfoged tilfælleds med deres tvende Herreder, men ogsaa for at fremhæve det sieldne Tilfælde, at en Retsbetjent er villig til at overtage de ulønnede og trivielle Politiforretninger i en anden Retsbetjents Jurisdiction, uden dog at erholde Sportlerne i civile Sager, der skulle udgjøre et Vederlag for det paa Politivæsenet anvendte Tilsyn. Naar man veed, at Herredsfogden i Middelsom og Sønderlyng Herreder er Kammerraad Rod, og tillige erindrer alle de Klager, der ere førte over den jammerlige Tilstand, hvori næsten alle Veiene i hans Jurisdiction hidtil have befundet. sig, saa bliver hiin Beredvillighed fra den frysenborgske Birkedommer, Hr. Kampmanns Side endnu mere fortjenstlig. Man kan være overbeviist om, at Jngen, som har været nødt til at færdes paa Hr. Rods Veie, vilde have noget at indvende imod, at Politiopsynet med hans Veie blev deelt mellem de Politimestere, der ere hans Naboer, skjøndt der blandt disse dog ogsaa gives En og Anden, som just ikke interesserer sig for Veivæsenet. - Foruden at bemærke, at bemeldte Resolutions feilagtige Angivelse grunder sig deri, at det burde have heddet Politiopsynet i Middelsom Sønderlyng Herred med Veiene i Grans lev og Skjød Sogne istedetfor som anført, fortjener det at vides, at sidste Sogne ved at være bortfjernet Kammerraad Rods Opholdsted i Viborg i en Distance af 4 a 5 Miil, men derimod er beliggende tæt ved den frysenborger Birkedommers, vistnok af denne Grund hensigtsmæssigen bør forlægges til Sidste og det saameget mere, som ogsaa Veiene her have været ringe nok og saa paaklagelige for Beboerne paa Grevskabet, at disse skulle have seet sig nødsagede til at erholde Veitilsynet i disse Sogne forandret. At Hr. Rod, som imidlertid Jntet kan have imod, at hans trivielle Politiforretninger (som iøvrigt aldrig have lagt ham meget nær, indskrænkes, ved saadan Lettelse skulde afstaae de Sportler, som i samme Sogne i civile Sager, faldt, var vistnok ganske rimeligt, men skulde dette have været Betingelsen, da var sikkerlig Veitilsynet forbleven ved Tingenes vante Gang, hvormed Beboerne ikke havde været tjent. Kunde Beboerne i Langaae, Grensteen i Øster og Vestervelling samt Relstrup og Stevnstrup udvirke lignende Resolution for at en anden Justitsbetjent overtog sig disse Sognes Veitilsyn, da vilde først disse i den rodske Embedstid stedse forsømte Veie snart tabe det halsbrækkende, som ved samme stedse med Omhu er bleven conserveret som antiqvarisk Mærkværdighed og Exempel paa et amerikansk Uføre. Hvad Erstatning disse Sognes Beboere engang vilde tilflyde for det ubodelige Tab, de have lidt ved i en halv Snees Aar at gjøre Biveie istand i et tilgrændsende Herred, medens deres egne Biveie stedse forsømtes, dette har endnu ikke viist sig, men vil dog vel engang komme til Afgjørelse. At vi med vore Besværinger dog fik Veiarbeidet i bemeldte Sogne paabegyndt, ligesom de veispolerende Grøftopflengninger standsede, idet passende Grøftemodeller indførtes, dette var dog allerede et Skridt, fremad paa Banen; det staaer nu til de Vedkommende at fortsætte hvad her er begyndt, thi taus Beskedenhed er paa mange Steder kun feil anbragt.