Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Blandinger. Staden Neapel er en Trediedeel mindre end i Wien og omtrent saa stor som Amsterdam. London e og Paris ere for en Halvpart større, men ingen Stad, c i Europa er saa levende som Neapel. Antallet paa i Husene er imellem 9 og 10,000; de ere fra fire indtil i otte Etager høie, og mange ere beboede af over 1000 Mennesker. Antallet paa Jndvaanerne i Stadens 38 Kirkesogne er omtrent 450,000, og i de saakaldte Casali eller dertil stødende Forstæder 10,000. - Afrikanere og Arabere, Gother og Longobarder, Franker og Normanner, Tydskere, Ungarere og Spaniere strede over 1200 Aar om dens Besiddelse, der altid blev et Bytte for den Stærkere. Alle have ladet sine Sæde og Love tilbage efter sig her. Overalt bliver man denne Blanding af Overvindere og Overvundne vaer i Skikke og Aand hos dette Lands Beboere, ja endog i dens National-Physiognomie. Der gives hele Landstrøg, hvis Jndvaanere ligne de gamle Chartagensere og Saracenere, og her findes ogsaa mange Spanske Ansigts dannelser. Om Grækerne vidne endnu den aabne Jordefærd, Qvindernes Hovedpynt, de aabne Huse m. m. Fra Romerne ere der endnu Spoer tilovers i Stædernes Forfatning. Normannerne indførte det militaire Frudatsystem; Araberne sin Stolthed og sine Heste; de Tydske, Ærlighed og Redelighed; Spanierne, Pragt, Ædelmod og Etiquette. Kun Lazaronerne have en Original-Karakteer. Disse danne en egen Slægt og een Familie, man troer at see gamle Rommere i dem. Deres Antal er omtrent 50,000. De ere Lastdragere, nære sig af Fiskerie, Frugt- og Urte salg, af Wrinder o. s. v., hvorved der dog altid levnes dem et Stykke Tid til det kiere Jntetbestille, og Liggenved Molo; thi de sørge kun for i Dag, og vide, at det ikke gaaer dem værre i Morgen. De gifte sig kun indbyrdes, naar de eie saa meget, at de kunne sætte Boe, ellers blive de ugifte, og da er den, med brede Vesuv stene jevnbelagte Stad deres Værelse, den blaae Himmel deres Toppe. Deres nærværende udvalgte Hoveder en Kræmmer ved Navn Sabbato i deres Hovedqvarteer Torvet, hvor ogsaa Masaniello første Gang stod frem, og reiste Oprøret med tordnende Taler. Neapel er den meest buldrende Stad i Europa, og den halvmillange Toledsgade, har nok ikke sin Lige støiende Vrimmel. Jntet offentlig Fruentimmer tillades her at gaae efter Bytte paa offentlig Gade; de vise sig kun ved deres Smuthuller og paa de smaae Balkoner hvormed ethvert Vindue er forsynet. Ureenlighed er en herskende Last, for visse Ting bliver ikke Huus gangene, ja selv det kongelige Pallads fri. Opdragelsen har førend Joachims Regieringstid været meget forsømt, og Qvindetroeskab er, især i de høiere Stænder, en Fabel. Paa Husenes flade Tag spadserer man, ligesom fordum i Babylon, omkring imellem Løvhytter. Pomeranztræer, Urtepotter og Migniaurhaver. - Alting er her Lethed og Jagen efter Forlystelser. Man lever ikke, man svæver kun her, og Jndvaanerne synes bekymrede for, ikke at henleve Dagen frydelig nok. Alting er levende her, sandseligt og dannet efter Climatet; saa meget hænger Mennesket af Forfatning og geografiske Grader. (uddraget af Geenigts Reise durch Jtalien.) I Almindelighed gjør man sig et urigtigt Begreb, om det engelske Parlaments Lemmer. Man troer at de alle tale men det et langtfra ikke Tilfældet. Anførerne for Partierne og nogle veltalende Mænd føre, gjerne Ordet. Den sædvanlige Hob taler kun, ligesom Qvækerne, naar den føler sig overordentligt begeistret. De, som ikke tale et Ord, have almindeligen samme Deel i Husets Beslutninger og Kiendelser. som de meest Veltalende. J Aaret 1768 viste man Hr. Gosley, under hans Ophold i London, eet af af disse stumme Medlemmer, som i 20 Aar ikke havde talt et Ord. En Dag fremtraadte Manden for Skranten; da dette var et saanderst sieldent Tilfælde, blev hele Huset ganske tanst for at høre hvad han vilde sig. Men hvad gjorde han, Han fortalte at een af de Vinduesruder, hvor han var vant til at sidde, allerede 1te Dage havde været itu, og at han befrygtede et Slagslod, naar Huset ikke strax vilde tage Sagen under Overveielse - Jmidlertid er saadanne frumme Medlemmer vel heller ikke saa sjeldne i andre Lande, og det synes nu engang paa Verdens Skueplads, som paa Theatret, en Nødvendighed, at have til Statister og Figuranter mod een Skuespiller og Solodandser.