JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Hr. Etatsraad Ørsted agter i udførlige Forelæsninger at oplyse den ved Pengevæsenets Forandring fremkaldte Lovgivning. - Ligeledes agter Hr. Doct. philos. F. C. Petersen 3 Gange om Ugen at holde Forelæsninger over Aschylos's Prometheus, i det øverste theologiske Auditorium paa Nørregaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Nogle af afdøde Geheime-Conferenceraad C. Colbiørnsens Venner lade hans Portrait stikke i Kobber af Prof. Clemens, i samme Maneer og af samme Størrelse som v. Bergers og Bastholms De have tilladt Hr. Clemens, at 300 Exemplarer, af dette Portræt maa sælges offentlig for 3 Rbdl. Exemplaret, og han indbyder til den Ende til Subskription paa dette Kobber, som staaer aaben indtil Juni Maaneds Udgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Jnstitutet for Metalarbeidere i Kjøbenhavn havde i Aaret 1813 i Jndtægt 523 Rbdlr. 48 s., og dets Fond var ved samme Aars Slutning 469 Rbdlr. 72 1/2 s. Det største Bidrag, 300 Rbdlr., betales af Selskabet til Haandværkstandens Far ædling i Danmark. Siden Jnstitutets Oprettelse have 189 Metalarbeidere været indskrevne til at nyde Underviisning i samme. Hvad Jndretningen endnu mangler er en hensigtsmæssig Bogsamling; men til en saadans Anskaffelse ere Jndtægterne utilstrækkelige. Bestyrerne haabe derfor, at Jnstitutets Yndere veldædigen ville bidrage til et saadant Bibliotheks Oprettelse. Bøger af mekanisk, mathematisk og metallurgisk Jndhold ville især være velkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Paa Bogtrykker Thieles Forlag er udkommen: Blomsterkrandsen. Smaa Romaner, oversatte af J. K. Høst. Bogen indeholder 5 Fortællinger af Florian, Brede, Doro Caro, Becker og Langbein, lutter Navne, der ere lige saa meget Borgen for Originalernes Værd, som Oversætterens for Oversættelsens Godhed. - Den faaes i den Schubotheske Boglade paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Den 2den Jan. d. A. er hos Grosserer J. A. Eibeschultz, i Knabrostrædet No. 69, begaaet et Tyverie, hvortil man længe ikke har havt Mage. Ved at opbrække hans Chatol blev ham frastiaalet 16800 Rbdlr. i norske Bancosedler, hver paa 60 Rbdlr., 10700 Rbdlr. i Committeesedler, 1000 Rbdlr. i dito, 1000 Rbdlr. i sles, holst. Cour., 2000 Spec. i consign. Bankfonds, Documenten til Beløb 2784 Rbdlr., 9 Stkr. Obligationer paa 150 Mk. og 3 Obligationer af Laanet 1811, foruden andre Gieldsbeviser, til Beløb 20926 Rbdl. For Opdagelsen udloves en Belønning af 2000 Rbdlr. - Ligeledes bekjendtgjøres af Hosekræmmer Jessens Enke, at hun seer sig nødsaget til at lukke sin Boutik paa gl. Amagertorv Nr. 37, da hun ved et Tyveri Nytaarsnat er bleven berøvet sin hele Formue. - J det Hele begaaes her i denne Tid mange Tyverier, der synes saa meget vanskeligere at opdage, som Hælersystemet er drevet til en forhen ukiendt Høide. Folk, som man ofte mindst formoder det om, drive denne Jndustriegreen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
- Siden Politiekamret er forflyttet til det ny Domhuus, har man der i Arresterne faaet Cavalierer og Fruer til Gjæster. - Omstændighederne synes at gjøre en ny Lov, der skjærper Straffen for Tyve og især Hælere, nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
J det nyeste Hefte af det skandinaviske Litteraturselskabs Skrifter læses en intereffant Afhandling, under Overskrift: "Forsøg til en fattelig Forklaring af en antil Myntsamlings Jndhold og Anvendelse, ved Prof. Ramus. Vi uddrage deraf følgende: Man pleier sædvanlig at inddeele de antike Mynter i 2 Classer, de græske og romerske. Med temmelig Sandsynlighed antages, at et Antal af omtrent 30,000 væsentlig forskjellige antike Mynter udgjør den største Deel af alle de Mynter, Alderdommen har levnet, og at Halvparten af dette Tal udgjør omtrent Classen af de Græske og den anden Halvpart Classen af de Romerske Mynter. Om Oprindelsen til Mynt, dens Jndførelse i Europa, ere Skribenterne uenige, saavel i Henseende til Stedet og Tiden, hvor de først fremkom, som hvilken af de levnede Mynter, der er den ældste. Uvist er det, om der i Grækenland var Mynter til i Lycurgs Tid, men sikkrere er det, at i Solons Tid Brugen af Mynt har været almindelig i dette Land, thi ham tillægges Forslaget til en Lov mod Myntens Forfalskning hos Grækerne. Solon levede henved 600 Aar f. Chr. Servius Tullius, som sædvanlig tilskrives Jndførelsen af Mynt hos Romerne, levede 30 Aar sildigere. Det synes ikke usandsynligt, at Mynt først opkom 700 Aar f. Chr. Hvor nær de ældste Mynter, som ere tilovers, kunne række til disse Tider, kan aldeles ikke siges, da de i Almindelighed mangle chronologiske Data, hvorefter deres Alder kunde bestemmes. Mynter af Staden Messana paa Sicilien, under det ældgamle Navn Zancla, ere ældre end Aaret 477 f. Chr. Af samme By, under dens nye Navn Messan, og af den lige over for Jtalien liggende Stad Rhegium, haves Mynter, som med høi Grad af Sandsynlighed kunne henregnes til 450 f. Chr. De ældste græske Mynter af nogen bekjendt Konge ere af Alexander 1. af Macedonien, omtrent 450 Aar f. Chr. Den høieste Alder man med største Sandsynlighed kan tillægge nogen overbleven græsk Mynt fra Oldtiden, er 500 f. Chr. De ældste romerske Mynters Alder lader sig umuelig bestemme; men usandsynligt er det ikke, at nogle af de svære stødte Asser, Semisser a., hvoraf en Deel er tilovers, der bære Præg af høi Alderdom, kunne strække sig henimod de romerske Kongers Tidsalder, som ophørte Aar 509 s. Chr. En As af næsten 12 Unzers Vægt med et Pallashoved paa den ene, en Oxe paa den anden Side, og Stadens Navn Roma, er for faa Aar siden funden i Nærheden af Rom. Da den netop har det Præg, som efter Plinius's og Andres Beretninger skal have været brugt paa den allerældste romerske Mynt, og Vægten omtrent svarer til den, som denne Myntsort troes fra Begyndelsen af at have havt, saa har Besidderen tillagt den en meget høi Alder. Magazin Encyclopædie for 1809, hvor den findes beskreven, udgives den ikke allene for den ældste romerske, men endog for den ældste bekjendte Mynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
J en Afhandling om Skandinavernes ældste Bekjendtskab med den prenæiske Halve, af Prof. Werlauff, fremsættes den Hypothes, at de her i Norden fundne Guldbracteater med groteske Figurer og et Slags Bogstaver, der ligne Runer, efter den ældre O. Sperlings Mening, hidledes fra Spanien, og kunne tænkes hidbragte til Norden ved en eller anden nordisk Vikring eller Korsfarer, der lig Oluf den Hellige, udskrev Contributioner i Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Meteorologiske Jagttagelser, som anstilles paa Kjøbenhavns Observatorium, give for Beskaffenheden af Veirliget i December Maaned følgende Oversigt: Barometrets største Høide har været 28 Tom. 4 1/10 Liin., og den mindste 27 Tom. 33 Lin. Hygrometrets største Høide 4377 Ør.; mindste 9 1/2 Sr. Thermometrets største Høide 8 1/2 Sr. Varme, den 18de Decbr., og dets mindste Høide 3 3/5 Sr. Kulde, den 27de Decbr. Den største Forandring af Barometret har været 1 Tom. 1 1/2 Lin.; af Hygrometret 43 1/2 Sr.; af Thermometret 11 1/2 Sr. Barometrets Middelholde, for hele Maaneden, er 27 Tom. 11 1/2 Lin, ligesaa er Thermometrees Middelhøide eller Luftens Middeltemperatur, 1 1/2 Gr. Varme. Frostdagen have været 13. Den meest herskende Vind har været Sydvest, dernæst Østen og Vestsydvest. Vindstille i 4 Dage; Storm i tre Dage, meest fra Sydvest og Vest ydvest. Klar Luft i 4 Dage, tyk Luft i 23 Dage, skyet og blandet Luft i 4 Dage. Snee 10 Gange; Riimfrost 3 Gange; Taage 2 Gange; Regn 12 Gange, Qvantiteten af Snee- og Regnvandet er 196 1/2 Kubikommer, paa Overflade af en Qvadratfod, og i lodret Høide 1 3/2 Tomme. Den første Snee, for denne Vinter, faldt her den 5te Decbr. De forske Søer omkring Byen vare, ligesaa for første Gang tilfrosne den 23de Decbr. M. Bugge, Observator ved det astronomiske Observatorium. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Odense, d. 3 Jan. Ved Geheime-Conferenceraad C. Colbiørnsens Død bemærkes nu, at han var født samme Dag og Aar som høisalig Kong Christian den Syvende. - Det Steinerske Skuespiller Selskab giver i denne Tid baade danske og tydske Forestillinger i de mindre fyenske Kjøbstæder, og finder overalt megen Bifald. - Capitain Müller til Mollerup ved Aarhuus har skjænket 2000 Rbdlr. i Kongel. Obligationer til Forbedringshusets Søndagsskole i Kjøbenhavn, for at understøtte samme ved Renterne deraf. (Jversens Av.) Odense, den 30 Dec. 1814. Forfatteren til adskillige Afhandlinger i det udkomne første Hefte af Landoeconomiske Tidender, og deriblandt til de før ommeldte Betragtninger i Anledning af den danske Bondes Forfatning, er Hr. Pastor B. F. Rønne. - Ved Odense Byes Forligelses=Commission ere i Aaret 1814 foretagne 203 Sager, deraf forligte og hævede 145, udsatte 2, til Rettergang henviste 56 og der indstævnte 21. Foruden disse Sager ere endeel uden for Protokollen blevne afgjorte og forligte. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Kjøbenhavns Børs den 6te Januari. Cours. Hamb. 2 M. 565, a vista 87. London 2 M. 22 1/2 Rbdlr., a vista . . Spec. Specier solgtes til 34 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 1/4 pr. 100; Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lob. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Offentlige Blade indeholde nu fra Tid til anden Exempler paa tydske Qvinders Fædrenelands sind i sidste Krig. En fattig Tjenestepige i Breslau havde et deligt langt Haar, som beundredes af Alle. Adskillige Gange havde Haarskjærere budet hende anseelige Summer for det, men hun vilde ikke skille sig ved sit Haar. Da Kongen i Marts 1813 kom til Staden, og der fra alle preussiske Provindser strømmede Frivillig til, for at træde under Vaaben, og hver Vaabendygtig, efter Ævne, nedlagde sin Skjærv paa Fædrenelandets Alter, besluttede hiin Tjenestepige at sælge sit Haar, og ilede med de Penge, hun havde faaet for det, til Militairbureauet. Dette havde aldrig saasnart erfaret, til hvilken høi Priis hun havde forskaffet sig Pengene, førend det lod den Haarskjærer, der havde kjøbt Haaret, betyde, at han skulde levere Pigen det tilbage. Man lod nu gjøre Ringe, som omflettedes med disse kostbare Haar, og solgtes hyppigen til høie Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Den ældste franske Marschal er Hertugen af Valm (Kellermann). Han er 82 Aar gammel, og har nu faaet Plads i Pairernes Kammer som Pair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Den Maltha har i Engellændernes Hænder faaet en næsten uberegnelig Harelsvigtighed, især ved Napoleons strænge Forholdsregler mod den engelske Handel. Den vil endnu, efterat disse ere ophørte, bestandig være Middelhavets Stapelplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Compagniet for den levantiske Handel havde tilforn været i udelukkende Besiddelse af den engelske Handel paa Levanten. Portens Undersaattere gjorde kaldrig en saa lang Reise som den til Engelland, og dreve med samme hverken middelbar eller umiddelbar nogen Handel. De lokkedes først til Maltha, da under den sidste Tyrkekrig, denne var den eneste Handel, der, ved engelske Licenzer, levnedes dem, de fandt der et Marked, hvor de baade solgte deres eget Lands Producter godt, og kjøbte en stor Mængde engelske Fabrikvarer og Producter for billig Priis. - Man anseer det for upaatvivleligt, at Maltha vil blive i denne Handels Besiddelse, og det saa meget mere som den engelske Regering nu har fattet den Beslutning, at tilstede de Varer, der have holdt Qvarantaine paa Maltha, umiddelbar Adgang i Engelland, og derimod at forbyde Jndførslen af de levantiske Varer, der ikke have udholdt Prøven paa denne Øe. - Beboerne paa de barbariske Kyster ere ligeledes af samme Grunde blevne lokkede til Maltha, og nu komme de med deres Landsproducter, og kjøbe mange Varer, som de forhen fik fra de italienske og franske Havne. Siciliens, Sardiniens og det adriatiske Havs Kystbeboere ere allerede længe vante til at betragte Maltha som det Torv, hvor de kunne forsyne sig med Colonial- og engelske Varer og sælge deres egne Landsproducter. Det er ikke at formode, at de ville søge en anden Stapelplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
De fortrinligste Handelstæder paa Sicilien ligge nærmere ved Maltha end ved Palermo og Messina, denne Øes Producter kunne derfor med ligesaa stor Fordeel føres over Maltha, som paa de gamle Veie fra Messina og Palermo. - Den bestandige og regelmæssige Forbindelse mellem Maltha og Morea, de joniske Øer og Kysten af Africa sætter Malthas Kjøbmænd istand til, at udføre paa ligesaa fordeelagtige Betingelser Commissioner, at forskaffe disse Landes forskjellige Producter; Kornhandelen, har allerede adskillige Aar næsten udelukkende fundet Sted, over Maltha. Handelens blomstrende Tilstand paa denne Øe har givet Anledning til adskillige fortreffelige Indretninger Man har der nu to Banker, adskillige anseelige Assurance-Compagnier, en Børs &c. - Den en gelske Regjering har tillige tilkjendegivet sin Beslutning, at aabne over Maltha en directe Handel med de engelske Besiddelser i Vestindien, og maaskee endog med dem i Ostindien. Dette Skridt, vilde være yderst fordeelagtigt for vor Handel, og give den en Vægt, som den maa stræbe efter, da Maltha nu paa en varig Maade er forenet med Storbritannien, og er bleven sat under en ligesaa liberal som oplyst Regjerings Beskyttelse. (Rotterd. Cour.) Ferdinand VII har sendt Biskoppen af enski Spanien til Paven. Gienstanden for hans Sendelse er den iblandt adskillige Ordener i Spanien herskende Splid. Mange af dem ville ikke følge de gamle Regler, og forlange Reformer; hvad der er forunderligt nok, Jesuiterordenens Gjen indførelse i Spanien, møder stor Modstand. Lucian Bonapartes Heltedigt, Carl den Store eller den befriede Kirke, trykt i to Qvartbind i London, er tilegnet Paven. J denne Tilegnelse siger Forfatteren, at efter mange Aars Fangenskab fører Forsynet ham igjen hen for Hs. Helligheds Fødder. J denne lange Prøvelsestid har han fuldendt dette Digt. Hans mangeaarige Ophold i Rom har tilfulde gjort Hs. Hellighed bekjendt med hans Sindelav. Pavens uvurderlige Breve have styrket ham, hans Ægtemage og Børn i Ulykken, da Haabet, igjen at see Hs. Hellighed var forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Det hedder, at den østerrigske Keiser fra 15de April 1815 vil selv overtage Wiens Bank J Følge en Anordning fra Generalpolitiedirecteuren i Paris skulle Maal og Vægt hvert Aar verificeres i hele Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Ogsaa i Canalen har der indtil den 21de f.M. hersket stærke Storme. Adskillige engelske Fartøier ere blevne et Rov for samme." Ogsaa den engelske Paketbaad, der gaaer fra Ostende til Margate, og havde 60 til 70 Reisende ombord, skal være forlist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Man troer, at den berømte Sangerinde i London, Mad. Katalani, der i denne Tid opholder sig i Paris, vil lade sig ansætte ved den derværende Opera. Man bød hende 40,000 Fr. for 50 Forestillinger og en Beneficeforestilling. Hun har afslaaet det, fordi hendes aarlige Jndtægt i Engelland ikke er under 250,000 Fr., uden at hun behøver at opoffre sin Frihed, ved at spille i Stykker og paa Dage, hun ikke føler Lyst dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Keiser Alexander har tilstillet den berømte Pestalozzi Wladiniir Ordenen af 4de Classe, ledsaget af en Skrivelse, hvori Keiseren siger: at han altid har anseet Pestalozzis Opdragelsesmaade som den, der meest egnede sig til at udbrede sande Kundskaber og danne værdige Lærere; at han ved at lade sig meddele Underretning om Resultatet deraf er sat, Stand til at sætte Priis paa hans Anstrængelsers Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Wien. Congressen. En Nürnberger Tidende beretter fra Wien under d. 17 Dec. at efter et Rygte Keiseren skal have befalet at afskedige Landeværnet og sætte det militaire Trainvæsen paa halv Stand. Det hedder, at Monarkerne ville tidligere afreise end det for en Uge siden var bestemt. Vist er det, at Kongen af Würtembergs Heste og den største Deel af hans Eqvipage ere afgaaede i Gaar og i Dag. – Fra de østerrigske Grændser hedder det under d. 19 Dec. at en Coureer fra London er ankommen med glædelige Efterretninger til Wien, og at den 24 eller 26 d. M. en Publication angaaende et glædeligt Resultat af Congressen vil vorde kundgjort. En Konge skal allerede have ladet indvexle 3000 Stkr. Ducater til Uddeling blandt hans Officianter; en Sandhed er det, at Huset Fries, der besørger Monarkernes vigtigste Pengeforretninger, siden nogle Dage kjøber mange Penge. - D. 16de skulle alle Østerrigske Statsministere samt Fyrst Schwarzenberg under Keiserens Forsæde, have stor Conference. Man taler allerede om det Militaires Formindskelse, Landværnets Opløsning, ja endog, at Armeen er sat paa Fredsfod. Coursen 260, altsaa bedre. - Virkelig vilde man den 21de vide med Sikkerhed i Wien, at Kongen af Würtemberg, den 26de vilde relse tilbage til Stuttgard, og at Kronprindsen bliver med Fuldmagt ved Kongressen, indtil den er endt. - Lord Castlereagh skal have gjort Preussen meget tilfredsstillende Communicationer; overhoved mærker man i den engelske Politik mange Forandringer. Fyrst Talleyrand synes hidtil at have været i fuldkommen Samforstaaelse. med Engellænderne. - Rusland og Preussen skulle, efter Engellands Forestilling, under visse Betingelser have erklæret sig villige til at afstaae i adskillige Stykker fra deres Fordringer i Henseende til Polen og Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Gent, d. 26 Dec. Juleaften har faaet en ny Mærkværdighed baade for den gamle og den ny Verden. Det var paa denne Dag, – som ogsaa er Hs. Maj. Keiser Alexanders Fødselsdag – om Aftenen Kl. 6, at Freden mellem Engelland og America blev undertegnet. Jfølge det man allerede veed skal Alt igjen sættes i samme Tilstand som før Krigen. Denne Krig er altsaa, som saa mange andre, uden Resultater, og man kommer som et belgisk Blad bemærker - efter megen Blodsudgydelse tilsidst igjen tilbage til det Punkt, hvorfra man gik ud. Gangen af Underhandlingerne i Wien har, som man forsikkrer, havt stor Jndflydelse paa Sagernes Afgjørelse i Gent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Brüssel, d. 26 Dec. Adskillige Blade indeholde følgende: "De Franske fortsætte deres militaire Forholdsregler paa den hele Linie af deres faste Pladser. Jfølge de sidste Breve fra Lille ventede man der en berømt General, der skal tage Tropperne, Fæstningen og Arsenalerne i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Vor belgiske Nationalarmee bliver organiseret med største Drivtighed. De engelske Officierer have faaet Ordre ufortøvet at begive sig til deres Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Hamburg, d. 3 Jan. Efterretningen om den americanske Fred har her i Staden gjort en behagelig Sensation. Eierne af nordamericanske Producter bringer den vel nogen Skade, men Forraadet er dog ringe og sandsynligviis ganske borte før de americanske Skibe ankomme. Paa vest= og ostindiske Producter har den slet intet Jndtryk gjort, og paa en Auction, som i Dag blev holdet over beskadiget Sukker, vare Priserne snarere høiere end lavere i Sammenligning med dem i forrige Uge. Ogsaa Caffen holder sig i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
London, den 27 Dec. Vor Regjering har erholdet Efterretning om den mellem Engelland og America sluttede Fredstractat. Lord Liverpool begav sig, strax med den til Prindsregenten i Calton=House. Hr. Bathurst gav Lordmajoren den officielle Meddelelse deraf i en særskilt Skrivelse. Prindsregenten har allerede i Eftermiddag Kl. 3 ratificeret den i Gent sluttede Fredstractat, og strax afgik Depescher med denne Efterretning over Portsmouth til America. - Grændsestridighederne skulle reguleres ved særskilte Commissairer. Americanerne have hverken Ret til at fiske paa Kysten af Ny=Foundland eller at handle paa vore ostindiske Besiddelser. - Tractaten indeholder ingen Stipulationer, som have Hensyn til Americanernes Sørettigheder eller Erstatninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. oppas Faste Tolvte Aargang. No. 3 Udgivet og forlagt af Boghandler, S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 Januari 1818. Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Hvad forstaaer man ved det Udtryk Declamatorium, Jndbefatter et Declamatorium al scenisk Fremstilling i Foredraget af Dialoger, saavel i Prosa, som Vers, Jnstrumental- og Vocal Musik, Dands og Pantomime, eller forstaaes ved dette Udtryk, kun Foredraget af hvad der i egentlig Forstand kaldes Digte, Poester; det Modsatte af hvad Holberg, kaldte en Hoben daglig Snak paa Vers", Kunne Forestilligen af enkelte Scener af Jacob v. Thyboe, og Foredraget af Evalds Rungsteds Lyksalighed, Baggesens Emma og en Claveere, Violon- og Violoncel Concert henføres under den fælles Benævnelse: Declamatorium, En Udvikling af dette Udtryks rigtige Betydning kunde behøves paa en Tid da de forskjellige Ting henføres under een Benævnelse. De Herrer Foersom og Heger have givet Declamatorier, i hvilke Øiemedet, efter Declamatoriernes Jndhold at dømme, var en rigtig Vers-Diction, i Forening med et i Digtenes Aand overeensstemmende Foredrag; Hr. Frydendal har derimod anmældt et Declamatorium, som et eneste Stykke, Gaffelen af Wessel, undtaget, ikke mere synes at fortiene Navn af Declamatorium, end de Skuespil Forestillinger, som dagligen gives. Hvor er Benævnelsen Declamatorium rigtig, hvor urigtig, Det er iøvrigt paafaldende, at Hr. Frydendal, til sit Declamatorium blot har valgt gamle Roller, hvori han tilforn har viist sig, og at han aldeles ikke forskjønner sin Forestilling med comiske Digte af Holberg, Baggesen, Wessel og flere. - Der er ingen Tvivl om, at denne saa talentrige Konstner, ved at declamere udvalgte Digte af vore yndede Digtere, vilde have gjort sig Almeenheden i ligesaa høi en Grad forbunden, som han derved havde havt Leilighed til at vise sit declamatoriske Talent fra de forskjelligste Sider. Ogsaa vilde det have været at ønske, om Mad. Dahlen og Mad. Spindler havde declameret nogle andre Digte af Wessel, og Tode, end netop Gaffelen og Oldtid og Nutid, der, hvor skjønne de i og for sig ere, allerede ere hørte for tidt offentligen. Man har jo nok at vælge iblandt. Posthuset, Smeden og Bageren, den gamle Skade 2. ere lutter passende Stykker.