JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
J næste Aar forestaaer os atter en Jubelfest, nemlig den 25de Juni, da det bliver 300 Aar siden, at den evangelisk-lutherske Kirkes Hovedbekjendelses-Skrift blev paa Rigsdagen i Augsburg offentligen forelæst og overgivet. Der skal i Aar, efter Sigende, være bleven indført til Kjøbenhavn over 50000 Favne Brænde fra Pommern og Mecklenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Nogle Landmænd i det nordlige Siælland have fundet paa, efter hver Bagning, 1 a 2 Gange at indsætte den fugtige Tørv i Ovnen, hvorved de, endog midt i Regntiden have seet sig istand til at bringe gode Tørv ind til Khvn. Skulde dette i Aar ikke kunne svare Regning at vorde efterlignet?
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Nylig læstes i Khvns. Adresseavis et Avertissement af følgende Jndhold: "En ung Pige som nylig er kommen fra Bornholm og som taler flere levende synes at antyde, at Culturen paa Bornholm har naaet en Høide hvorom vi intet Begreb have. Formedelst svært Sneefog er den forrige udenlandske Post ankommen 18 Timer sildigere til Sjælland end den pleier.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Regimentschirurg Panum i Eckernførde, agter at udgive en Beskrivelse over Bornholm. Witt kaldet v. Döring har udgivet: "Politisches Taschenbuch for das Jahr 1830. Den faaes i Kjøbenhavn. Aalborg Flere paa hinanden følgende Silde-Fiskerier i de sidste 2 Aar have vakt grundet Frygt for at Næringsløshed, truer Beboerne ved Liimfjorden og dette Efteraars Fiskerie har, efter de Efterretninger, vi ere i Besiddelse af, og hvis Resultater vi nærmere, ved Fiskeriets Ende, ville forelægge Læserne, været saa ringe og saa lidet svaret til de betydelige Omkostninger ved Udrederiet, at Tilbøieligheden til at søge efter Aarsagerne til Fiskeriets Aftagelse er ligesaa naturlig, som det Haab er grundet, at vor vise og landsfaderlige Regjering fremdeles vil yde denne vigtige Sag sin Opmærksomhed, og virke til at bortfjerne Hindringerne, naar de ere opdagede. Redactionen har fra en agtbar Haand modtaget følgende Stykke, som omhandler denne vigtige Gienstand, og indrømmer det saameget hellere Plads her i Bladet, som Erfaringen har lært, at en fremsat Hypothese som oftest bliver drøftet, og man vil saaledes mueligen ogsaa i denne Sag paa denne Maade bane sig Veien til Sandheden. At En eller Anden af de ved Fjorden boende Fiskerie-Udredere, hvis Kundskab om denne Gienstand maae være mere udvidet, ikke heller vil undlade at yttre sin Mening, tør vi haabe og see med Glæde ethvert passende Bidrag til denne vigtige Undersøgelses Fremme imøde. "Naturen udførte, som bekjendt, i Aaret 1825 Nogles Ønske, at forene Nordsøens Vande med Liimfjordens. - Med ustandset Magt gjennembrødes den Landstrimmel i Agger Sogn, som havde været Skjellet, efter den almindelige Mening, mellem Begge igjennem Aarhundreder; men Følgerne af denne voldsomme Forening Hine havde tænkt sig velgjørende, have i Virkeligheden været høist sørgelige. Liimfjordens talløse Slægter af de skjønneste Ferskvandsfiske, som ydede saa mangfoldige Familier Livets Ophold langs med Liimfjordens Bredder, ere uddøde. Det vigtige Aalefiskerie, især om Sommeren, er overordentlig formindsket. Jkke mindre end 30 Familier, hvis eneste Næringsvei var Fiskeriet i Liimfjorden, ere i det ene Østerild Sogn, som Jndsenderen bekjendt, blevne brødløse, og gangne under Fattigvæsenets Forsørgelse. - Skeete der en Optælling fra Hals til Agger, og ned til Hjarbek og Schaltz, af de Familier, som dele samme sørgelige Skjæbne med de benævnte, da vilde man visseligen studse over den gruelige Virkning af den voldsomme Naturbegivenhed, som har fundet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Den 16de d. M. indstrandede ved søndre Tornbye, Galeasen Themis, drægtig 67 svenske Læster, ført af Skipper J. Steinvarth af Carlshamn, tilhørende Winberg & Meyer ibd., kommende fra Newkastle, bestemt til Hjemstedet med en Ladning Steenkul, noget Tvist og Vitriololie. Besætningen blev bjerget, men da Skibet er sjunken paa den ydre Revling, saa vil af Ladningen ubetydeligt kunde bjerges.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Skibsefterretninger. Skibet Kjærligheden, Capt. Eggers, med 800 Tdr. Rapsæd, fra Tønningen bestemt til Hull, er total forliist ved Øen Juist. Skibet Jantine, Capt. Sapp, fra Amsterdam bestemt til Randers, forliist paa Refsnæs ved Kallundborg. - Skibet New-Clio, fra Pillau, bestemt til London med Hamp a. forliist paa Læsøe. -
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Skibet Prinds Frederik Carl Christian, Captain Bødker, fra Kjøbenhavn bestemt til St. Croix, er kommet ind til Ramsgate med Tab af Anker og Toug, knækket Bogspryd a. - Jmellem Stevns og Møen er sjunket et Skib, paa omtrent 7 Favne Vand, hvis Stormast staaer noget over Vandet. Hals. Den 18de November indkom L. Jacobsen af Svendborg fra Rendsborg med Ballast. L. P. Hultz af Malmøe fra Warberg. med Stave. - Afseilet D. Madsen af og til Østerriisøer med Korn og Fedevare. S. Nielsen af og til Kragerøe med dito. B. Carlsen af Marstal til Banholm med s. Sild, m.m. N. Nissen af Aalborg til Kbh. med s. Sild og endeel Fedevare. J. C. Friis af Aalborg til Frederikshavn med Ballast. J. Hansen af Stige til Odense med Uld og s. Sild. W. Claudi af Lemvig til Christiania med Korn og Fedevare. P. C. Petersen af Aalsgaard til Helsingøer med Korn og Fedevare. P. Hansen og H. N. Serrisleff af og til Flensborg med tomme Foustager. A. Olsen af Nykjøbing til Kbh. med Uld, Havre, og Vox. J. P. Møller af og til Halmstad med Uld og tørre, Lammeskind, m.m. A. K. Krog af Thisted til Kbh. med Korn og Fedevare.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Vinden. Den 16de Novbr., N. N. V.; den 17de, N. den 18de, V. Den Slup, som Natten imellem den 15de og 16de Dennes strandede paa søndre Ende af Korsholmen er hjemmehørende i Malmøe, kommen fra Gothenborg, lastet med Jern, Spigger, og Bredder. Ladningen er ilandbragt, men Fartøiet staaer endnu, dog skal det være ganske tæt, og vil der komme vestlig Vind og høie Vande, mener man at dette ogsaa staaer til at bjerge. Den samme Nat er ved Huurup ilanddrevet 3de norske Fartøier og 2 Mand druknet; hvorvidt Fartøierne eller Last staae til at bjerge er Anmelderen ubekjendt. Ligeledes er samme Nat et norsk Fartøi forlist ved Gieraae. Ladningen skal være bjerget, men Fartøiet ligger sunken.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Aalborgs Torvepriser, den 21de November. Oxekjød 4 a 6 s., Herregaardssmør 18 s., Bønder smør 12 a 14 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 8 s. Skjeppen. - Kartofler 10 s. Skjeppen. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Aalborg Kirker. Treogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse. i Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Brix. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Almstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Ægteviede. Den 15de November, Skoemagermester J.P. C. Sommer af Hjøring og Pigen G. M. Nielsdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Ved Tallotteriets 1140de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 84. 79. 6. 81. 48.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Bekjendtgjørelser.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Forladt Pressen har idag: Underholdnings- og Politibladet, "Ven cimbriske Jagttager Nr. 35. Jndhold: 1) Blandede Sager: a) Gavnlig Jndretning. b) Madposen, c) Spørgsmaal til Aalborg Bødkerlaug. d) Skolevæsenet vedkommende. e) Vaarsaaebro. - 2) De tidligste Jndtryks Magt. (Sluttet.) - 3) Oberst Zinclar og hans 1500 Skotter. - 4) Misceller og Anecdoter. Abonnements Antegnelse paa dette Blad, der udkommer hver Løverdag, et Ark stort, og tilstilles inden, og udenbyes Abonnenter for 1 Rbd. qvartaliter, kan behageligst skee paa Postcontoiret i Frederikshavn, hos Hr. Tracteur Haslund i Hobroe, samt i Aalborg i Stiftsbogtrykkeriet og hos Undertegnede Bladets Redacteur.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
NB. Det bemærkes, at de Subskriberende kunne paa de anførte Steder tillige erholde de allerede udkomne Nummere. C. F. Severin. Patent Concept Papir, 18 Mk. Riset, det første som er forfærdiget i Danmark, faaes i Udsalget hos Rottbøll Sadolin. Boutiqven. og de flere Leiligheder i min iboende Gaard ved Vesteraae, som Hr. Kjøbmand Østergaard har til Beboelse og Brug, er at faae tilleie fra Paaske Flyttetid 1830. A. M. sal. Jeegs.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Nogle Sæt Hørgarns Dækketøi kjøbes af Rybsahm. J Engelsk, Tysk, Fransk, Handelsregning m. m. kan faaes Underviisning r. Vesteraa No. 137.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Restrup bekjendte gode og nye Vandmølle, med 3de Qværne, Sigte- og Grynværk, samt den Deel af Gaardens Have, der tildeels benyttes som Lyststed af Omegnens Beboere, er at erholde i Forpagtning paa 10 Aar fra 1ste November 1830, naar man desangaaende snarest muligt henvender sig til Forvalter Fog der paa Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Flere Slags fiine & ordn. Røgtobakker samt ægte Havanua Cigarer er igjen ariveret hos Aalborg, den 16de November 1829. Fridr. Akkermann, paa Bredgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
En Mand som forstaaer at opføre Mure af det saakaldte Vældevede, og vil paatage sig et saadant Arbeide, kan til anstundende Foraar og Sommer derved erholde Arbeide paa Kokkedahls Gods, naar han desangaaende snarest mueligt henvender sig til undertegnede Forvalter. Kokkedahl, den 15de November 1829. v. Støcken.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
At Underviisningen i den her i en Række af Aar under min nærmeste Bestyrelse værende Navigations=Skole, som sædvanlig tager sin Begyndelse den 1ste December d. A. og vedvarer i de engang bestemte fire Maaneder, bekjendtgjøres herved foralle Vedkommende; ligesom og at de af Byens Søefarende der formedelst Uformuenhed, kunde vente at komme i Betragtning til Forslag om frie Underviisning, vilde melde sig hos mig, inden denne Maaneds Udgang. Aalborg, den 12te November 1829. Bluhme. Tørrede, færske og saltede Hestehuder kjøbes af S. M. Jacoby, i Bispensgade. Gammel Mjød, chinesisk Soya, Bomulds- og Blaar=Lysegarn, fiin kjøbenhavnsk Skatol-Skraa, gode Skraa- og Røg=Tobakker, Parapluier, Silke=Hatte, KjøbenhavnskBommeste, udsælges til billige Priser af S. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Hos Underskrevne ere tvende meget smukke og bekvemme Beboelses-Leiligheder med Kjøkken, Spisekammer o. s. v.,at faae til Leie til næstkommende Paaske=Flyttetid, og mulig forinden den Tid. S. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter Aftægtsmand Niels Jensen i Smidstrup, Seilstrup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Børglum Herreds-Contoir i Hjøring, den 28de October 1829. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Auctioner. Onsdagen den 2den December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, og paafølgende Dag om fornødiges, bliver efter Begjæring af Strandingscommissionair Segelke, som Commissionair for Capitain H. J. Steinorth, der med Galeasen Theemis, kommen fra Newcastle og bestemt til Carlsham, er indstrandet paa Thornbye Sogns Strand, foretaget offentlig Auction paa Kiersgaard i Thornbye Sogn, over 5 Baller, Bomuldstvist, circa 5000 Pd., bjerget i havereret Tilstand fra bemeldte Galease, samt over et omtrentlig lige Qvantum, som endnu ikke er bjerget, men ventes at blive det. Lysthavende indbydes. Hjøring, den 20de November 1829. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Onsdagene den 2den, 16de og 30te December førstkommende, ved Middag, bliver paa Raadstuen her i Byen, efter Begjæring af Justitsraad, Byefoged Koefoed, som Skifteforvalter i afd. Enkemadale Bjerums Boe, der er Udlægshaver, ved Auction opraabt og om mueligt bortsolgt: Huset gl. No. 138, nyt No. 155, paa Meldgaden i Nibe, bestaaende af 6 Fag, Bindingsværk med murede Vægge og Tegltag, indrettet til Beboelse, med dertil liggende Have og Gaardsplads. Dette tjener tillige til den secundaire Panthavers Efterretning. Nibe, den 29de October 1829. Arntzen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-21
Rettelse. J Avisen No. 178 stod i Auctionen over Huset. Woerbergdahl, Eieren Svend Olesen urigtig anført for Svendblesen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Græske Anliggender. Efterat Krigen i Tyrkiet er tilendebragt, er Grækenland og dets Anliggender den vigtigste Gienstand, for Politikerens Opmærksomhed, som for Diplomatikens Underhandlinger. Saaledes angaae de udenlandske Ministres hyppige Conferentser med Grev Abberdeen i London i Særdeleshed Grækenland. At Stipulationerne i Adrianopel ikke alene grunde sig paa Tractaten af 6te Juli men og paa Protocollen af 22de Marts, behager ingenlunde, hverken det engelske eller det franske Cabinet, men overtyder dem om Nødvendigheden af at bringe en Sag i Rigtighed, som ved Tidens Længde og Begivenhedernes Løb er bleven saa indviklet, og det baade hurtigt og overeensstemmende med deres Folks Jnteresse. Det franske Ministeriums Forslag skal bestaae i, at indskrænke Grækenlands Grændser paa Fastlandet, men derimod ganske at befrie denne nye Stat fra det tyrkiske Overherredømme, og det gaaer herved ud fra den Grundsætning, at det er bedre, at forunde Grækenland en fuldkommen Uafhængighed med en ringere Udstrækning, end ved udvidede Grændser at give det Begreb om en stor politisk Vigtighed, hvilken, saalænge Portens Overherredømme vedvarer, stedse vilde give Stof til nye Uroligheder. Efter Skrivelse fra England skal dette Punkt allerede være bestemt ved en Protocol, og saasnart Rusland har givet sit Samtykke, forelægges Porten til Erklæring inden en vis bestemt Termin. At Grækerne kun ville være lidet opbyggede af dette nye Forslag, kan man vente, og det lader sig formode, at dets nærværende Regjering vil bestræbe sig for at vinde Rusland for sin Sag, for om muligt at see Grækenland vakt til nyt Liv i den mueligst største Udstrækning og efter Grækervennernes meest sanguiniske Ønsker og Forhaabninger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Hvormeget iøvrigt Grækenlands Sag beskjæftigen den offentlige Mening i Frankrig, seer man tydeligst af følgende Fremstilling i det franske Blad le Courier francais, saaledes lydende:
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Blandinger. Hr. Kemp, Parlamentsmedlem, vandt for nylet Væddemaal 100 Guineer mod 5, paa at han vil ride 9 engelske Mile i en Time, han foretog Ridt i 58 1/2 Minut.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Man har Efterretninger fra Nordpol-Expeditioner under Capt. Ross med Dampskibet Victoria; har befandt sig den 25de Juli under 57 Graders Brede, Dagen derpaa forandrede Vinden sig, Skibet tabte er Deel af Formasten, men Capitainen ville ikke vende tilbage til nogen Havn; da Vinden igjen dreiede sig, kom de efter 14 Dages Seilads til Havnen Holsten, borg i Grønland, og fandt der tilfældigviis det en gelske Skib Rochwood, som var forladt af Mandskabet; de benyttede da dette Skibs Formast, og for synede sig med Mund- og Skibsprovisioner. Jndvaanerne der forsikkrede ham, at de aldrig havde see saa lidet Jis, og man troede derfor at naar Nordvest-Passagen nogensinde kunne gaae an, maatte de være i Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
J et Bønskrift som nylig blev indleveret til Han Majestæt Kongen af Holland, stod i Slutningen, "Jeg anbefaler mig til Deres Frue Gemalinde. J Moskou lagdes den 19de August Grundstener, til en Triumsbue i Anledning af Begivenhederne Paschaen af Ægypten har været ombord paa den franske Fregat Galathea; det var hans første Besøaf den Art.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
En polsk Adelsmand, som kalder sig paa Tydske Volkslieb Løwe Korelsky, troer at være i Besiddelse af den Kunst, at styre Lufthallonen; men ønsker tillige, at Opfindelsen, som han nu agter at offentliggjøre, ved Love maa vorde sikkret mod Misbrug.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
J nogle af Hamborgs Kunsthandlinger er et Billed, udhængt, som skal forestille Gen. Paskewitsch, men er den spanske Gen. Ballastero's.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
J Antverpens Daarekiste har en vis Joh. van Ny været indspærret af sin Familie i 50 Aar, uden at være gal - og er endda ikke bleven det, Efterat nu en af hans Søstre havde paa Dødssengen aabenbaret den mod ham spillede nedrige Svig, er han rigtignok sluppen ud; men finder sig udentvivl ligesaa fremmed og forladt i den vide Verden, som hiin, der havde siddet 47 Aar i Bastillen?
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Bladet Times meddeler følgende og Jldkongens, Hr. Chaberts, nyeste Experimenter: Dette overordentlige Jndivid foretog den 30te October en mærkelig Forandring i sine Forsøg. Efterat have vasket sin Hænder i smeltet Bly og skyllet sin Mund med kaa gende Olie, vilde han, som sædvanligt, nedsluge en Dosts Phosphor; men en Fremmed (som man siden erfarede Chemikeren Cooper fra Exeter) opfordrede han i, istedet herfor at tage en Theeskeefuld Blaasyre. J Begyndelsen vægrede han sig, fordi han endnu maatte træffe visse Foranstaltninger, inden han kunde nedsvælge denne stærkeste af alle Giftsorter; dog yttrede han strax derpaa, at da han offentlig havde er tæret at ville indtage en Theeskeefuld Blaasyre, 12 Unze Arsenik og 6 Gran Phosphor i et Qvarteers Tid, saa vilde han ei tage sit Ord tilbage; derimod vilde han have sig forbeholdent, først at maatte indtage Modgift. Herpaa forlod han Værelset, tog Mod giften, og vendte efter faa Minuters Forløb igjen tilbage. Han var just i Begreb med at gyde en Thee skee fuld af sin Phiole, da Cooper foreslog ham sin, hvormed Jldkongen var tilfreds, og bad hiin, selv at helde en Theeskee fuld. Cooper vægrede sig og advarede ham, da tre Draaber af denne Gift vare istand til at berøve den stærkeste Mand Livet. Efter gjentagen Vægting rakte endelig Cooper Jldkongen sin Phiole- og den Førstes skiælvende Haand og dennes faste vakte almindelig Opmærksomhed. Ængstligheden steeg til det Høieste, og Enhver tilraabte Jldkongen ei at udføre et saa voveligt Forsøg. Men denne følte sin Ære at staae paa Spil, lagde sig ned paa Knæ og bad den næststaaende Person at gyde Giften i hans Strube. Jngen vovede det, han tog derfor Giften selv, nedslugte den og reiste sig op. - Et Øieblik vaklede hans Øinene rullede ham frygteligt i Hovedet og hans hele Aasyn var forvildet. Jmidlertid kom man sig snart af den almindelige Bestyrtelse, da han, efter en voldsom Anstrængelse, igjen kom til sig selv, og erklærede, at al Fare var forbi. Nu fulgte det lydeligste bifald og Enhver spurgte Jldkongen, hvorledes han var tilmode. J Begyndelsen undskyldte han sig med, at han endnu var altfor forvirret, til at kunne besvare Noget tilfredsstillende; imidlertid forklarede han, efter et kort Ophold, at han havde havt en sælsom Fornemmelse i Tindingerne og Øinene, der nu var forsvunden, men havde efterladt en besynderlig Tunghed i Kroppen. Herpaa udlod han sig med, endnu at ville tage en halv Theeskeefuld, men dette tillod man ham ikke. - Ved at undersøge begge Phioler befandtes det, at Jldkongens indeholdt den stærkeste Gift. Uagtet Størstedelen af Tilskuerne var derimod, gav man en Kat 4 Draaber af Blaasyren, og den styrtede strax omkuld og døde under heftige Convulsioner.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Bolivar har tilladt det columbiske Mine Selskab, Udførselen af 1000 Tønder Guld-og Sølv-Erts.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
En smuk Pige paa 24 Aar, Franziska Treuqve, Bezues, Departementet Gers, er bleven dømt til at lide Forbryderdøden for at have taget Livet af Fader, Moder, Brødre og Søstre. Hun havde kommet Gift i deres Mad, men i saa smaae Portioner, at deres Smerter stege gradeviis, og da de Alle maatte gaae tilseng, var hun Den som skulde pleie dem, men i dets Sted vedblev med at forgifte Alt hvad hun skulde række dem. Hendes Brødre Joseph og Frantz, to Ynglinger af herkulisk Legemsbygning, vare de Første som døde, under gyselige Convulsioner. For at lindre den Sidstes Smerter stak Franziska ham en Svedske i Munden med de Ord: "Sne blot Saften af den, kjære Broder, Du behøver ei at synke den! Svedsken var bestrøet med Rottekrudt. Da Faderen nogle Nætter derefter droges med Døden, gjorde han sit Testamente i Nærværelse af sine Sønners Liig. Bernhardine, en ældre Søster, som ogsaa laae syg, skulde arve ham, og hvis hun skulde døe, da Franziska. Hans Smerter toge til, og han forlangte noget at drikke. Franziska lædskede hans brændende Læber med en forgiftet Tisane, efter hvis Nydelse han opgav Aanden. Nu var Moderen tilbage, den Moder som havde baaret Mordersken under sit Hjerte, og næret hende ved sit Bryst. Liggende uden Haab, forlangte ogsaa hun en kjølende Drik, der kunde lindre hendes Smerter, og Uhyret bragte hende saa stærk en Gift, at en voldsom Opkastelse af Blod indfandt sig, hvoraf den arme Moder døde nogle Timer efter. Nu hævede sig paa eengang de lydeligste Beskyldninger, hvilke, paa en for ethvert Menneske ubegribelig Maade hidtil havde tiet. Øvrigheden blev hentet, Ligene aabnede, de tydeligste Spor af Arsenik viste sig i deres. Jndvolde. Saavel af denne Gift som af Skedevand fandtes Forraad i Pigens Dragkiste, i Kjøkkenkarrene, Maden, og Medicinen som var bestemt for den syge Søster. Forhøret varede i 3 Dage, og uagtet de klareste Beviser vare mod hende, vedblev hun at paastaae sin Uskyldighed, og anklagede en Nabokone for Misgierningen. Med et koldt Smil hørte hun sin Dom, da hun eenstemmig blev erklæret skyldig. Aarsagen til denne skrækkelige Forbrydelse er en uigjennemtrængelig Hemmelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Der fortælles nu som en afgjort Sandhed, at D. Miguels Gesandt i London har i f. A. ført sin Regjering 136000 Pd. St. til Regning, som udbetalt til Avisskrivere i London for at holde med Usurpateuren.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
Alle Frankrigs Journaler have hæderligen omtalt den overordentlige Opdagelse af Dr. Maurice i Paris, ved en akustisk Olie i kort Tid at helbrede for Døvhed (dersom ikke Desorganisationen er fremstaaer ved Vold. Aldrende Personer og Tunghørige overhoved anbefales Brugen af dette Middel meget, for sikket at forebygge en virkelig Døvhed eller enhver anden Øresygdom. Denne Olie faaes i Hamborg i den parisiske Tapethandel, Adolfsplatz Nr. 71. En Flaske koster 10 Mk. H. C.¬
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
J Paris havde for nogen Tid siden en Mand forvaret i sin Kuffert en Sum af 60000 Franker i Bankosedler, men ulykkeligviis ogsaa tilligemed Pengene indsluttet en Rotte. Da han nylig tilbagekommen fra en Reise, vilde eftersee sin forvarede Skat, fandt han blot nogle Stumper søndergavet Papiir, hvoraf ppe kunde udbringes en Sum af 300 Franker. Rotten havde ædt Resten.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-23
J Flækken Wildschitz i Schlesien har en væbnet Bande paa 20 til 30 Mand Natten mellem den 11te og 12te f. M. overfaldet Over Grændse Kontrolleuren, Lieutenant Bambach, som Aftenen før havde anholdt 2 Smuglere med 4 Pakker Kontreband, og ved et Angreb gjennem alle Vinduerne paa engang i Huset, hvor han opholdt sig, skudt ham og Grændse-Opsynsmanden Lorenz, samt qvæstet to andre Opsynsmænd. Da der blev ringet med Stormklokken, forføiede Banden sig igjen med de befriede Kammerater tilbage til den sachsiske Landsbye Tammenhain, hvorfra den skal være kommen. Begge de saaledes Myrdede efterlader sig Koner, og Børn.