Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-07-19
Fortsættelse af de i forr. Avis afbrudte Beretninger omde vigtigste Tildragelser under Danzigs Blokade (som fylder paa fransk og tydsk næsten 3 hele Ark i Hamborg, Korresp.). Til Russernes mange Seiersbebudelser svarede man, at det var hele Verden noksom bekjendt, hvorlunde de havde holdt Seiersfester for Slagene ved Austerlitz, ved Smolensk, ved Mosaisk, ja for de Franskes Jndtog i Moskau, men Gierningen maatte prise Mesteren, og naar Russerne fik plantet deres Faner paa Thuillerierne i Frankerigs Hovedstad, ligesom de Franske havde gjort paa Kreml i Moskau, da først vilde man ansee den for Seierherrer. - Den 31 Marts bragte en Parlementær fra den fjendtlige General Efterretning om Lybeks, Hamborgs og Bremens, de preussiske Landes, Sachsens og Vestfalens Forening med det russiske Rige, hvorpaa formodentlig snart vilde følge Schweitz's, ja hele Frankerigs indtil Paris (!), om hvilken Stad man dog anmærker, at den neppe vilde blive opbrændt af de Franske som Moskau af Russerne. - Da Russerne siden affyrede alle deres 4 Kanoner, som Glædesskud over deres Armeers formeentlige Seire i Tydskland, svarede General Rapp med en Generalsalve i Anledning af Efterretningen om Keiserens Ankomst til sin Armee. - En vis Senator, siger den Danziger Avis af 1 April, har faaet sikker Efterretning, at der er kommet 90,000 Russer til den beleirende Armee, der i Forveien skal have udgjort 60,000 Md.; vi tør altsaa ingenlunde tvivle paa, at vi jo ere blokerede af 150,000 Russer, saavelsom at 40 engelske Bombardeerskibe ere seilede op til Staden, er stor Trøst for de stakkels Kosakker, som i 14 Dage ikke ere blevne afløste af deres Poster. Den samme Senator har i halvtredie Maaned ladet mere end 400,000 Russer med i det mindste 1800 Kanoner passere over Weichsel; dog maae vi tilstaae, at vi troe, han havde faaet paalideligerEfterretninger, hvis han havde betalt sine Spioner bedre. - Russiske Officerer søgde at forføre baade de polske og Rhinforbundets Tropper til Utroskab, og udspredte allerede først i April (!) om en stor vunden Seier, hvorved man skulde have frataget den franske Armee 30,000 Fanger; man undlod ikke at bemærke det paafaldende i at man havde kunnet fratage en Armee, som efter alle russiske Aviser for lang Tid siden slet ikke meere ex iste rede, 30,000 Fanger. - D. 5 Marts gjorde Russerne et mislykket Stormforsøg paa Danzig, som de siden blot udgave for en almindelig stor Rekognoscering, i hvilken Anledning de Franske spørge, hvad det var, de vilde rekognoscere. Russerne havde i 3 Maaneder forfærdiget 3000 Stiger. De Franske tabte kun 250 Md. ialt; Russerne derimod i det Hele halvtredie tusinde Md. og hvoraf allene 500 Fanger, og adskillige Kanoner. De bragtes i største Uorden, og trak sig tilsidst saa hurtig tilbage, at der forsikres, man aldrig har seet Mennesker løbe saa gesvindt, Man tvivlede i øvrigt ikke paa, at jo Russerne vilde give en lige saa smuk Beskrivelse over det den 24 Marts forefaldne hvorved de Franske gjorde en Deel af deres meget frygtede saakaldte Stormløbere til Fanger. - Den Efterretning i den Kønigsberger Avis, at en Danzigs Garnison frataget Æresfane var kommet til Petersborg, modsiges paa den gyldige Grund, at saadanne Æressaner slet ikke existerede; Garnisonen førte heller ikke sine Ørne med sig ved Udfald, som iværksattes ved enkelte Detaschementer af Regimenterne. Ved et af disse Udfald kom Kosakkerne frem, udstødte deres sædvanlige Skrig, og raabte: hold stille i Guds Navn, eller vi støde til, men ingen stødte til, omendskjøndt man ikke holdt stille. - Første Paaskedag var det 100 Dage siden Danzigs Jndsluttelse; denne Dag høitideligholdt Generalgovernøren med en stor Parade af 7000 Md. ude paa Marken, i en Afstand af 1/2 Lieues fra Staden, kun et Pistolskud fra de fjendtlige Linier, under Udraabet: Keiseren leve, Man var bered til Slag og Soldaterne havde Ordre ikke at skyde, men at støde Fienden ned med Bajonetterne, om han nærmede sig, hvilket han dog ikke vovede. - Man gjorde sig i Danzig meget tilgode over, at Kosakkerne havde meent, Staden strax vilde gaae over, og altsaa troede, Danzig var lige saa let at tage som forladte Feldteqvipager. - J Beleiringsarmeen for Danzig var der ogsaa Preusser i russisk Uniform; man kjendte saaledes bestemt 2 preussiske Officerer. Den fugtige Kulde, som fulgte paa den stærke Frost, var ellers Armeen meget til Uleilighed, især led den 24de Division, som bestod af Rhinforbundstropper, meget af det mordiske Klima, dog viiste Alle, Bayrer, Vestfaler, Polakker, lige Mod og lige Iver. - Fyrst Repnin sendte adskillige Parlementærer til Generalgovernøren om Overgivelse, men han lod tilsidst sige, at han herefter kun vilde kommunicere med dem ved Kanonskud. - Et Angreb var allerede af Gouvernøren bestemt til Natten den 31 Marts, men opsattes formedelst Fiendens Bevægelser til om Morgenen Kl. 6. Tropperne havde til Feldtraab: Kongen af Rom og til Angrebssignal: Marie Louise. Den hele fjendtlige Linie bragtes overalt i Uorden; en af Gen. Rapp indrettet Flotille understøttede Operationerne; mange fjendtlige Soldater druknede i Oversvømmelserne. Man gjorde paa denne Dag 350 Fanger, hvorDødningshoved paa Kasketten for at skrække de Franske, hvilket dog ikke er nogen let Sag. Danzigs Jndbyggere, kunde ikke nok forundre sig ved at see smaae neapolitanske Soldater komme trækkende med bomstærke svære russiske Grenaderer, som de havde gjort til Fanger; 3 af dem havde endog ene angrebet en fjendtlig Kanon. En polst Tambour sloges med sine Trommestokke mod en russisk Grenadeer og tog ham til Fange. Vi vide ikke, hedder det tilsidst, hvorledes den Kønigsberger Avis vil behage at fortælle alle disse Tildragelser; men det kunne vi med Sandhed sige, at vi i alt have frataget Fjenden over 4000 Rd. : -