Berlingske Tidende, 1828-04-07
Praktiske Foretagender, som understøttes. En til Arcalet forholdsmæssig for Besætning kan, med Undtagilse af Avlsbrug, der ere tigt begavede med Enge, kun holdes ved i kunstig Frembringelse af Foderurter og ved Rodfrugter. Blandt de første ere de vigtigste rød og hvid Kløver, Vikker, Bikkehavre, Boghvede, paa meget lette Jorder Spergel; blandt de sidste Kartofler, Kaalrabi under Jorden, Turniper, Runkelbeder, Gulerødder. Da det neppe kan være Tvivl om, at een af disse Foderurter og Rodværter, mere end en anden, har Fortrin til Frembringelse af Melk og Kjød, ja, at den maaskee har et betydelige Fortrin ved Melkfrembringelse, fordi Smør og Ost blive bedre derefter, en anden derimod er meere skikket til Kjødfrembringelse, saa ønsker Selskabet, at danske Landoekonomer i den Anledning vilde anstille Forsøg, og meddele Selskabet Resultaterne deraf. Der udsættes i den Henseende forskjellige Præmier, saasom : 2den Guldmedaille, 1ste og 2det Bæger, for at selv den, der ikke kan gjøre Forsøg med alle de her nævnte Foderurter og Rodværter, ei skal blive upaaskjønnet, naar han blot bidrager noget, til at skaffe nærmere Lys omdenne Sag. Det er Selskabet ligegyldigt om Qvæget, som Forsøgene om Sommeren anstilles med, staaer paa Stald eller i Tøier; thi her er ikke Spørgsmaal om Staldfodringens og Tøiringens, men blot om Foderurternes og Rodværternes indbyrdes Værd. Alle Sommerforsøgene bør reserere sig til det naturlige Græs, saa at de Køer, hvormed Forsøger skal anstilles, i en vis Periode, fordredes med naturligt Græs, hvorved dog saavidt muligt ønskedes anført, hvilke Græsarter og Urter Græsgangen fornemmelig bestaaer af: dernæst paa rød eller hvid Kløver, Vikker o. s. v. Kortere Tid end 3 Uger i Rad burde de ikke nyde samme Foder. Dersom Kløverne eller Vikkerne flode blandede med uvedkommende Planter, maatte dette anmærkes. Ved Vinterfordringen med Rodfrugterne, der maatte referersig til Høe, og Køerne altsaa i een Periode forres dermed, maat anmærkes om Køerne tillige fik Høe eller blot Halm med Rodsrug, terne. Smør og Ost maatte laves af Melken, og bedømmes af de Mænd, som skulde attestere Forsøgenes Rigtighed. Selskabet ønsker, at Forsøget ikke maa skee med mindre end 6 Køer, der Sommeren igjennem maatte være de samme. Til Vinter i forsøgene kunde derimod gjerne 6 andre vælges, men siden ikke ombyttes. Overbeviist om, at Jordens Dyrkning efter en rigtig lagt Plan, er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst og Fremme, har Selskabet besluttet, fortrinligen at anvende sin Formue til at befordre Bønderjorders hensigtsmæssige Dyrkning. J denne Hensigt vil det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. Sedler, fordeelte paa 5 til 6 Aar, som Godtgjørelse for de Udgiften eller det Tab, der i Begyndelsen kunde blive en Følge af en forandret Driftsmaade. til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne, - efter at være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadeligt Vands Afledning, samt rensede for Steen m.m., - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter Vexeldristens Regler, eller efter det overskaarne Kobbelsbrugs saa at der kun 2 Aar efter hinanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller dyrkes med Brakfrugter. De Bønder, som ønske at nyde denne Understøttelse, maae ledsage deres Begjeringer med fuldkommen paalidelige Efterretningen om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Drift, og den nye Drift, som de agte at indført, Gaardens Besætning og dennes Tilstand, deres Formues tilstand, med mere. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskrifter gielde ogsaa for de Bønder, som understøttes, af den Capital, Hs. Majestæt har skjænket til dette Øiemed. For at udbrede Brugen af hensigtsmæssige Kornrensnings og Hørbrydnings=Maskiner og af arbeidsvarende Agerdyrkningsredskaber, saasom: Plove unden Hjul (saakaldte engelske eller Svingplove), forbedrede nordamerikanske Plove, Hyppeplove, Excirpatorer, lader Selskabet, tildeels for et af Hs. Majestæt Kongen dertil allernaadigst bevilget Bidrag, aarligen forfærdige nogle saadanne Redskaber, som det vil overlade til een og anden dygtig, men trængende Avlsbruger især af Bondestanden for en, efter Omstændighederne, mere eller mindre nedsat Betaling. Kornrensnings- og Hørbrydnings Maskinerne ere fornemmelig bestemte til fælleds Afbenyttelse for et Sogns eller en Byes Beboere, De, som attraae et eller andet af disse Redskaber, maatte herom indgive Ansøgninger, ledsagede med paalidelige Attester, som vise at de ere værdige og trængende til at komme i Betragtning, og at de ikke allerede eie det eller de Redskaber hvorom ansøges. Mangel af hensigtsmæssige Redskaber til Hørstraaets Beredning er en væsentlig og almindelig hindring for Høravlens Fremme i Fædrelandet, og gjør det endog i de fleste Egne umulig for vore Landmænd at kunne dyrke Hør i det Større. Til de væsentligste Operationer ved Hørberedningen høre Bryde ning og Skjætning. Af de hos os hidtil bekjendte Brydemaskiner, var den, som bruges ved det Kongelige Høravlings-Jnstitut paa Kjøng (ved Vordingborg) og som drives ved Hestekraft, hidtil ansees for den bedste, og Selskabet har derfor ladet nogle Exemplarer deraf forfærdige til Brug for de Egne, hvor Høravlen er meest i Gang. Af Skjætte Maskiner haves og forskjellige Slags, men, om de end i Almindelighed maae fortrækkes for de sædvanlige Haandskæle saa trænge de dog til væsentlige Forbedringer, med Hensyn til Besparelse af Tid, Arbeidskraft og, hvad der er det vigtigste, af Material. J sidste Henseende ere de nu brugelige Skjætte=Indretninger især magelfulde, efterdi meget af den bedste Hør gaaer tabt under Behandlingen. At erholde en Skjætte Maskine, ved hvilken disse Mangler afhjælpes, vilde være særdeles ønskeligt paa en Tid, da Opmærksomhed for Høravlens Vigtighed synes at blive almindelige For Opfindelsen af en saadan Maskine udlover Selskabet derfor en Belønning af 100 Rbd. Til Huus-Brug vilde en liden Maskine, som kunde drives med faa Hænder og uden stor Bekostning anskaffes, være tjenligst, og Opfindelsen af en saadan vilde Selskabet ogsaa paaskjønne, men vigtigst ansees det at erholde en større, beregnet paa Hestekraft, til Afbenyttelse paa de Steder, hvor man befatter sig med Hørtilvirkning i det Store. Hvor, som concurrerer til den her udlovede Belønning, maatte til Selskabets Bedømmelse indsende helst en Maskine i fuld Størrelse, eller, i andet Fald, en god Model med en fuldstændig og nøiagtig Beskrivelse. For at smaa Lodder paa 6 til 8 Tdr. Land, og derunder, kunne vorde til Nytte baade for Staten og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrkningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 20 til 25 Rbdlr. Sedler aarligen i 5 Aar, for det første for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet foreskreven Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Plan hører: 1) At der avles Rodfrugter, og at der bruges Staldfodring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kjøkkenurter og Frugttræer. 4) At saavel haven, som Marken er godt indhegnet. 5) Bital, Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøftvoldene Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. A., vil under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Da Staldfordringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskabet som Hæderstegn en af sine Medailler i Guld: Forden Jordbruger, som beviisligen i ikke mindre end 5 Aar har brugSommerstaldfodring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin Besætning, eller den hele i Forhold til Gaardens Størrelse, staaende Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Fordringsmaade, enten den er skeet i lukke eller aabne Stalde Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand. Attesterne maae nøie forklart, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blevne fordrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endeligen fremstille Sammenligning i det hele af denne Fordringsmaade med den sædvanlige Græsning paa friLand, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Selskabet har i adskillige Aar udlovet Belønning for de Bønder, som plante vilde Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker; men det har, Sagens Vigtighed uagtet, ikke hjulpet. Man har derfor besumt at forene en anden Maade til at opnaae Maalet paa, ved nemlig at udlove Understøttelse til saadanne Plantninger. Vilkaarene ere: Den Lod, som bestemmes dertil, skal være forsvarligen indhegnet og tør, og i det mindste 4 Skpr. L. 8. Maal stor. Til Læskal den rundtom beplantes med to eller tre Rader, Piil eller Poppel. Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae, kunne være canadisk Poppel, Birk, Ask, Elm, Alm, Hessel, Lou, Eeg, Bøg og Naaletræer. De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Alen fra hinanden. Det første Aar efter at en saadan Lod er indhegnet, giver Selskabet Vedkommende en Understøttelse af 15 Rbd., det andet i Aar, naar den er beplantet, 20 Rbd., det tredie Aar 10 Rbd., og det fjerde Aar 5 Rbd., forudsat at Anlægget vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes. For hver Skp. Land, Lodden er større, forhøies Understøttelsen, med en femte Deel, indtil Arealet overstiger 2 Tønder L. A. M.; thi noget betydeligen forøget Bidrag til Skovanlæg af større Omfang, kunde overskride Selskabets Evne. For det første udloves denne Understøttelse for 10 Bønder, som derom inden dette Aars Udgang melde sig. Dog kan kun en Mandi et Sogn komme i Betragtning. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger allerede maatte være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. Afsætningen af tørrede Havefrugter er en ikke uvigtig Jndtægt kilde for Europas sydligere Lande. Vel er Havedyrkningen endnu saameget tilbage i Danmarks største Provindser, Sjælland og Jylland, at Haveproducterne overhovedet taget her for det første ikke kunne blive nogen væsentlig Gienstand for Handelen. Det er derimod bekjendt, at i Fyen og paa nogle af Smaaderne drives Havevæsenet med mere Jver, og at der paa disse Steder avles en stor Mængde Træfrugter, men hvis Afsætning dog ikke giver Producenterne den Fordeel, som disse kunde høste deraf, dersom de med Omhyggelighed søgte, ved Tørring og bedre Behandling at gjøre Frugterne skikkede til Forsendelse. I Almindelighed forsendes de nu i raa Tilstand og agtes kun lidet naar de komme til Bestemmelsestedet, da de ofte ere bedærvede, fordi de ikke behørigen nedpakkes, men løse nedstyrtes i et Fartøi, hvor de underveis ogsaa ere udsatte forskjøbes. løs Behandling. Naar Æbler og Pærer ikke paa denne Maade kunne finde Afsætning, presses sædvanligen Most deraf, endskjøndt dennes Tillavning vistnok kræver mere Uleilighed, end at tørre Frugterne, for at faae dem fordeelagtigen afsatte enten til Rigets andre Provindser, eller til Udlandet. I endeel Aar har Selskabet stræbt ved Præmier at fremme Havedyrkningens Udbredelse iblandt Almuen, og Det har nu seet sig opfordret til, ogsaa, om muligt, at bidrage til, at en fordeelagtigere Afsætning af Træfrugter, for de Dele af Riget, hvor de avles i Mængde, kunde finde Sted. Selskabet udlover derfor et Antal Præmier af 20 - 60 Rbd. for de Bønder, der bevise at have afsat en Qvanitet af i det mindste 12 Lpd. vel tørrede og indpakkede indenlandske Træfrugter, saasom af Ædler, Pærer, Kirsebær eller Blommer af forædlede Sorter. Huusmænd kunne komme i Betragtning til Præmie for et min og dre Qvantum Hensigten med denne Præmie er fortrinligen at opmuntre, ge Landalmuen til at benytte den her omtalte Jndustriegreen. Dog vil ogsaa den Kjøbmand, eller den Landmand udenfor Bondestanden, le som godtgjør at have bragt et betydeligt Parti tørrede Frugter i Han fri delen, ligeledes kunne vente et Tegn paa Selskabets Agtelse. Dyrkningen af Kaalrabi under Jorden er for Island af yderste de Vigtighed, eftersom disse Rødder uden Vanskelighed kunne gjemmes hele Vinteren over og ere et herligt Fødemiddel i Forbindelse med det saltede Kjød, som der bruges den største Deel af Aaret. Selskabe, udsætter derfor et af sine større Sølvbægere, som et Agtelsestegn, for i den Landmand eller Kjøbstad Jndvaaner i Island, som godtgjør at han i et Aar har avlet ikke mindre end 20 Tdr. Kaalrabi Rødder underJorden og om muligt samlet af sin egen Avl ikke mindre end 1 Pund Kaalrabi=Frø. Kartoffelaven, som efter hvad Erfaringen har viist lykkes ret vel i Island naar den drives med fornøden Jndsigt, og som i indtræffende haarde Aar, naar Kreaturerne omkomme, vel endog kan bidrage til at forebygge Hungersnød, fortjener ogsaa at bliver mere udbredt der. Selskabet udlover derfor ligeledes et af sine større Sølvbægere for den Jordbruger i Island, som herefter begynder at lægge Vind paa at dyrke Kartofler og beviisliggjør at have i et Aar avlet ikke mindre end 30 Tønder af disse. Altsaa kan Jngen, hos hvem Kartoffelavlen allerede maatte være i Gang, have Adgang til denne Præmie, men vel Andre, om de end ikke have naaet det her fastsatte Minimum naar de, istedetfor det deri manglende, have avlet et forholdsmæssigt stort Qvantum af hine Kaalrabi Rødder. Alle Efterretninger fra vore Kyster stemme deri overeens, at Sildefangsten er nu i betydelig Aftagende, og at derimod Torskearter, indfinde sig der i stor Mængde. Det er vigtigt for Landet at denne, sandsynligviis igjennem flere Aar voxende og vedblivende, Overflødighed benyttes paa den fordeelagtigste Maade. Da nu Fangsten selv er let, saa kommer det fornemmelig an paa at tilvirke de større Fisk, ved Saltning og Tørring, til afsættelig og forsvarlig Handelsvare. For at opmuntre til dette Øiemed udsætter Selskabet sin største Guldmedaille, eller dens Værdie i Penge, for det Anlæg, som tilvirker og afsætter i tvende Aar, fra October dette Aar af at regne, den største Qvantum af saltet eller tørret Fisk, ikke under 200 Tønder sal. Torsk eller 1000 Lispund Klipfisk eller 1200 Lispund Stokfisk, og sin anden Guldmedaille, eller Værdien i Penge, for ikke mindre end det Halve af ovenanførte Qvantum. Præmiræsterne maae ved paalidelige Attester godtgjøre saavel, Varenes Qvantitet, som Qvalitet. Da det opgivne Minimum af salt Torsk er antaget at staae i Forhold til de ligeledes opgivne Qvantiteter tørret Fisk, saa følger det af sig selv, at Præmien kan vindes af den, der tilvirker og afsætter er mindre Partie af hver Sort, naar de forskjellige Qvantiteter, efter det antagne Forhold, tilsammentagne udgjøre det foreskrevne Minimum. Allerede anstilede Forsøg have forresten viist, at den ommeldte Fangst heldigst iværksættes fra hen i August til Midten af April Maaned, da Torsken efter Legetiden falder mager, saa at det følgeligen ikke er tilraadeligt at fiske hele Sommeren igjennem. For dem, som agte at etablere Tørreanstalter for Fiskene, er det af Vigtighed at overbevise sig om, at de locale Omstændigheder begunstige Anlægger, og at dette f. Ex. ikke bør udføres paa et Sted, hvor Jordbunden lader befrygte, at Fiskene tilsyges af Sand. For Fiskere, som ved paalidelige Attester fra dem, der have kjøbt og tilberedet de i den foregaaende Priis opgave omtalte større Fisk, godtgjøre at have fanget og afsat et betydeligt Antal af saadanne Fisk, udsætter Selskabet følgende Præmier : 3 Præmier, hver paa 10 Rbd. Sedler, for ikke mindre end 800 Stkr. 2 dito - 15 - 1200 - 1 dito paa 2 - 100 - 1 dito 25 - - - - 2000 - Det bemærkes, at de under 11te og 12te Post nævnte Præmler ikke kunne vindes af Beboere paa Island, hvor Fiskerie og Fiskenes Tilberedning udøves som almindelig Næringsvei. Anmarkninger. For al praktisk Flid, der anmeldes for at belønnes, maae Ved i kommende, uden Undtagelse af Person eller Stand, tilstille Selskabet, Attester, der bør være underskrevne af 3 Personer, af hvilke i den mindste een maa være geistlig eller verdslig Embedsmand eller Selskab bets Medlem; hvilke selv maae have seet den eller de Ting, som anmeldes, og tillige angive Tiden, paa hvilken Arbeidet er skeet. J Mangel deraf komme Attesterne ikke i Betragtning. De Attesteren, des Navne blive i Efterretningen om tilkjendte Understøttelser a. uden Undtagelse offentligen bekjendtgjorte. Jfald Nogen meddeler Selskabet paalidelig Efterretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil tillige ansee en saadan Meddelelse for en sand Tjeneste. Værdien af Selskabets Medailler er følgende: første Guldmedaille 36 Speciesducater, anden Guldmedaille 18 Speciesducater, og tredie Guldmedaille 9 Speciesducater. Første Sølvmedaille veier 8 Lod, anden Sølvmedaille 4 Lod, og tredie Sølvmedaille 1 1/2 Lod. Det første og største Bæger med Laag, indvendigt forgyldt, veier 28 Lod; det sjette og mindste 7 Lod. Da det, efter Selskabets Bestemmelse og Hensigt, er og maa være det saare kjærkomment og vigtigt, at erfare al det Videværdige, som i Fædrelandet skeer til Agerdyrkningens Fremtarv, og til ikke blot den fabrikmæssige Jndustries, men ogsaa den huusligeVindskibeligheds Befordring, saa ville alle didhørende Efterretningen og Anmeldelser med Erkjendtlighed modtages og Arbeiderne vorde paaskjønnede. Dertil høre Beskrivelser over bekonomiske Anlæg, Beretninger om Forbedringer i Agerbruget, mere eller mindre heldige Forsøg og deslige, og det vil være Selskabet kjært, at kunne give dem, som ved betydelige, vidtomfattende og vedholdende Forbedringer i deres Ockonomie have udmærket sig, eet eller andet Tegn paa sin Agtelse.