JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Med Proclama, som den 10de dennes er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, der maatte formene sig at have noget at fordre i afdøde Elise Christiane, født Jørgensen, og forhen afgangne Mand Brændeviinsbrænder Simon Simonsen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forlad, for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes ere de fornævnte Afdødes Arvinger med forligt Varsel indkaldte, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 11te October 1831. Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Ved Proclama, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboerne efter : 1) Aftægtsmand Niels Jørgensen Kiep af Øster Kippinge, 2) Huusmand Rasmus Pedersen Kappel og hans senere afdøde Enke Kirsten Nielsdatter af Onstrup, samt 3) Skovfoged Peder Larsen af Bangsebroe Skovfogedhuus, indkaldte, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa forbemeldte Boer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Falsters Birk, den 10de October 1831. C. G. Kriger.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Under= og Overret, ere B Creditorerne i Stervboet efter afgangne Sognepræst til Tolløse og Aagerup Menigheder, Provst Thomas Schørt Rørdam, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmolde og legitimere deres Fordringer; hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Placa2den Juni 1819. Mecrløse og Tudse Herreders Skifteret, den 7de October 1831. D. T. Lawætz.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
2 følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de f. M., som vil blive læst inden den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, saa lydende vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de 2 Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi efter derom allerunderdanigst gjort Andragende, allernaadigst ville have Os elskelig Justitsraad og Kammeradvocat Gregers Schack, bemyndiget til paa Vort Rentekammers Vegne, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden at indkalde alle Dem, der formene sig at have Noget at fordre i Anledning og Arbeider, som inden Udgangen af Aaret 1329 ere foretagne ved Kongelige Bygninger i Vort Rige Danmark, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Kammeradvorcaten at anmelde og beviisliggiøre. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog at denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vor Lands Over samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 20de September, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hansen. Bentsen. Wilse. Bevilling for Kammeradvocaten Justitsraad Schack, til ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags at maatte indkalde alle Dem, der formene sig at have Noget at fordre i Anledning af Arbeider, hvilke, inden Udgangen af Aaret 1829, ere foretagne ved Kongelige Bygninger i Danmark. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, der formene sig at have Noget at fordre i Anledning af Arbeider, som inden Udgangen af Aaret 1829 ere foretagne ved Kongelige Bygninger i Kongeriget Danmark, til, inden fornævnte Tid, for mig at anmelde og beviisliggiøre saadant deres formeentlig havende Krav Kiøbenhavn, den 10de October 1831. Schack, Kammer=Advocat, Nørregade No. 229.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Under= og Overret, en 2 Creditorerne i Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand Johan Ludvig Sørensen af Søndersted Bye og Sogn, indkaldte med 12 Uger, Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Fordringer; hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Placat 2den Juni 1819. Meerløse og Tudse Herreders Skifteret, den 7de October 1831. D. T. Lawætz. bille og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Al Enke Maren Semler, forhen afdøde Murer Adam Semlers Hustrue, af Wordingborg, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de Octbr. 1792, til for undertegnede Boets Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, til at møde og iagttage deres Tarv under Skiftet. En Skiftesamling i Boet vil blive afholdt paa mit Contoir, Mandagen den 24de Octbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 4, for at tage Bestemmelse om flere af Boets Anliggender, og deriblandt navnligen angaaende en Paastand, der vil blive fremsat af een af Arvingerne om at Afdøde i levende Live til denne skal have afhændet en Plads, hvorpaa et Teglværk er opført, tilligemed Teglværket, imod at overtage den derpaa hvilende Prioritet, til hvilken Samling Boets Vedkommende herved gives Varsel efter Placaten af 21de April 1824, saa at de Udeblivende antages at samtykke i hvad der vedtages. Wordingborg Byefoged-Contoir, den 26de Septbr. 1831. I. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Creditorerne i Stervboerne efter : 1) Enken Christy Brin, fød King, paa Holgershaab; 2) Enken Maren Jacobsdatter af Nørre Vedbye, 3) Enken Bodil Pedersdatter af Onstrup, og 4) Huusmand Rasmus Olsen af Øster Kipringe; indkaldes herved, efter Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa forbemeldte Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birk, den 10de October 1831. C. G. Krüger. Fenhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den her ved Grevskabet afdøde Materialforvalter Lars Hansen, som tillige var Fæster af Leerbierggaarden ved Bandholm, indkaldes herved med lovligt Varfrl. til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvaner. Knuthenborg, den 2den October 1831. Gram Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Peder Olsen af Engelstrup i Everdrup Sogn, under Bekkeskov Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Undertegnede committerede Skifteforvalter. Bekkeskov, den 8de October 1831. Lützhøft
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden Wordingborg nordre 2 Birkedistriktøret første Retsdag og derefter snarest muelig ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Credi= og Deditorerne i afdøde Arvefæster af en Parcel af Lundegaarden, under Baronie Stampenborg, Niels Hansens Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, de Første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de Sidste for at afgiøre deres Gield til Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nysøe, den 6te October 1831. C. Møller.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Ved Proclama, som bliver læst i vedkommende Over= og Underretter, ere B. Alle og Enhver, som have noget at fordre i Stervboet efter Arve fæstehuusmand Lars Knudsen og Hustrue Ane Margrethe Hans datter af Giødstrup Bye, Torværd Sogn, i Præstøe Amt, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre, inden fornævnte Tids Forløb, deres formeentlige Krav paa Boe Hvilket herved bekiendtgiøres. Christianslund pr. Kiøge, den 7de October 1831. Lautrup.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Creditorerne i Boet efter heri Byen afdøde Kongelig pensioneret Skuespiller Johan Christopher Jordhov, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel til 2 legitimere deres Arveret. Bye- og Herredscontoiret i Saxkiøbing, den 6te October 1831. Ravnkilde.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Hamborg, den 10de October. I Løverdags herskede almindelig Bestyrtelse i Hamborg. Om Formiddagen var det Rygte i Omløb, at tre Jndividuen vare døde af den orientalske Cholera. Skjøndt den Mening allerede i nogen Tid havde været herskende, at Staden ei vilde kunne undgaae denne skrækkelige Sygdom, var dog Virkningen af dens Udbrud øiensynlig : en mørk Stemning var udbredt over hele Hamborg. Enhver, som man mødte, saae tankefuld ud, og ventede ængstelig paa de Lægers Erklæring, der vare beskjæftigede med Ligenes Dissection. Erklæringen var næsten eenstemmig den: at de af denne Sygdom Døde vare faldne, som Offere for den forientalske eller spasmodiske Cholera, og næste Morgen (i Gaar) kundgjordes officielt fra Senatet, at tre Dødsfald her have funden Sted, og at to Liigs Section har viist Symptomer, der efter de fleste Sagkyndiges Mening ledsage den asiatiske Cholera. - Sundhedspasses Udstædelse er derfor indtil videre forbuden. -
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Bekjendtgjørelsen er dateret den 9de October.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
- Den 11te October. - J Dag har General-Sundhedscommissionen officielt bekjendtgjort, at fra om Morgenen den 7de October indtil den 11te October og Eftermiddagen Kl. 1 ere Een og Tyve Personer (Fjorten Mænd og Syv Fruentimmer, blevne angrebne af Symptonier, der mistænktes for at være den asiatiske Choleras. Af disse 21 Jndividuer ere ni døde, resp inden sex til 24ve Timer efter Sygdommens Udbrud, og Tolv ere endnu under Lægebehandling. Elleve af hine 27 Personer, indlagdes i Hospitalerne; to af de døde.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Posten til Lübek fik ikke Tilladelse til at afgaae i GaarAftes. Ved Rahlstedt blev den standset og befalet at vende tilbagetil Hamborg. - Heller ikke i Morgen skal den afgaae Det Kongel. Danske Postcontoir har bekjendtgjort, at det, under nærværende Omstændigheder, blot modtager Bleve til Danmark om Torsdagen og om Fredagen, og indtil Kl. 6. Ogsaa de øvrige herværende udenlandske Postcontoirer have bekjendtgjort, at Breve paa samme kun maae indleveres nogle Timer tidligere end sædvanligt.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Efter Handelsrettens Bestemmelse vedbliver Børsen at staa aaben. J Dag (den 11te October) var der meget Liv i Forretningerne. J Russiske og Østerrigske Fonds var stor Omsætning - Obl. af det Dansk Engelske & p. Ct. Laan, i Fredags 59, i Dag 50 1/2.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Det Preussiske Postcontoir i Hamborg har anmeldt, at Pakke postens Gang herfra til Preussen i nogen Tid er standset, med at Brevforsendelsen didhen vedvarer uforstyrret.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Polen. Strasburg (i Vestpreussen, den 4de Octbr. - J Dag Morges ere de Polske Generaler Par, Malachovski og Wengierskitilligemed en Mængde andre Officerer, ankomne hertil og have ansøgt om Tilladelse til at oppebie deres videre Skjebne paa Preussisk Territorium. J Middags kom General Wronieck, som Befuldmægtiget fra det Polske Hovedqvarteer, og overbragte en Skrivelse til de Preussiske Autoriteter fra den høistcommanderende Polske General Rybinski, hvori han ansøger om, at maatte overskride den Preussiske Grændse, for at søge Beskyttelse; tillige appellerer han til H. M. Kongens Dyder, der ere ham Borgen for, at man ikke vil bortvise ham. - Den Polske Armee rykker altsaa den 5te October ind i Preussen, stolende paa den Billighed, og Retfærdighed, der altid har været den Preussiske Regjerings Grundsætning, og er beredt til at underkaste sig de Bestemmelser, som det maatte behage Hs. M. Kongen at gjøre for dette Tilfælde. General Wroniecki er befuldmægtiget til at underhandle nærmere med de Preussiske Autoriteter. Generallieutenant Zepelin, der commanderer de i Omegnen af Strasburg forsamlede Preussiske Tropper, har derpaa tilladt den Polske Armee, som efter Opgivende bestaaer af 15,000 Mand og 90 Kanoner, Overgangen paa det Preussiske Gebeet, under de samme Betingelser, som tidligere tilstodes det Sielgudske Corps. Jfølge disse betræder den Polske Armee i Morgen Kl. 8 Grændsen ved Sediezitzno og paa Veien fra Szulowo til Jastizebien, desilerer og strækker Gevær. Man kan antage, at den Polske Jnsurrection er hermed endt.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Den 5te October. - Den Polske Armes har i Dag overskredet den Preussiske Grændse og strakt Gevær ved Jastigebien. Da to Divisioner allerede havde nedlagt Taabnene, ogstaden Fægtning mellem Polakkernes Arriere=Garde og Russerne. En Preussisk Officeer sendtes ufortøvet til den Russiske commanderende General, for at underrette ham om Sagernes Beskaffenhed, hvorpaa General Doktorow, der commendende den Russiske Avant=Garde, strax afbrød Lægtningen, og Overgangen fortsattes i uforstyrret Rolighed. Efterstaaende er den FolskArmees Stat : General en Chef Rybinski; Chef for Gærelstaden: General Lewinsk; General-Jntendant Døbteck.; Divisions generalerne Dembinski og Moczinski, Brigadegeneralerre Muchowski, Ziemienske, Søbierzinske, Wonieck, Bøhm, OborskiDuuski; tre Infanterie=Divisioner, bestaaende af sølv Infanterie Regimenter, sex Batterier ; to Cavalleries visioner (18 Regimenter og to Batterier), et Reserve=Artillerie af fire Vatteriet; en Artilleriepark og en Bataillon Capeurer.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Fra den Polske Grændse, den 4de October. J Dag kom Grev Henrik Lubiensk, Chef for den Polske Bark, med det øvrige Personal og Bankens Fond, efter foregivende en Million, Rigsdaler, til Thorn. Et Polsk Uhlauregiment havde eskorteret de med sexten Heste bespændte Vogne til Grændsen, og var derpaa vendt tilbage til Levningerne af den Polske Armee, der staae henad Lipno. Krakau, den 19de Septb. - Det herværende Blad "Coureren, indeholder i sin officielle Rubrik følgende Role med Oberstlieutenant, Baron Eschernitsches Underskrift, som General Rüdiger den 27de Sepumber har sendt til Senatet: Efterat Avantgarden af mit Corps, under Commando af Chefen for den første Armees Generalstab, Senerallieutenant Krassowski, havde slaaet de Polske Tropper, forfulgte denne dem indtil Staden Krakaus Gebeet og blev staaende paa Grændsen. I dette Øjeblik har jeg modtaget et officielt Hverv fra Feldttmarskal Fyrst Varmesti, Grev Paskeviisch af Etion, hvor, blandt Anden, Følgende: "Da Fristaten Krakau til en vis Grad har deelt de Vildfarelser, som styrtede Kongeriget Polen i en til evig Tid beklagelig Revolution, saa har Hs. M. opfordret de medprotegerende Hoffer, Østerrige og Preussen, til en fælleds Overeenskomst, for at gjenoprette den lovmæssige Orden i denne Stat. Skulde imidlertid Afdelinger af den Polske Armee rykke ind paa Fristatens Sebeet, saa vilde et saadant Brud paa Neutraliteten paalægge mig den Pligt, at gjøre Brug af Krigens Rettigheder og besætte dette Gebeet. - Dette Tilfælde er nu virkelig indtruffet. Fra alle Kanter ere Polske Tropper rykkede ind; Senatet har ikke protesteret og paa ingen Naade sat sig derimod, og bemeldte Tropper staae endnu i dette Øjeblik under Gevær Derfor suspenderer jeg alle begyndte Underhandlinger, og har, indtil videre Ordre fra Feldtmarskalken indløber, befalet mine Tropper, at besætte Krakau og sammes Sebeet, for den at opsøge og tage de Polske Jnsurgenter til Fanger, hvilket Senatet og Friskaten Krakau, selv med den bedste Villie, ikke vilde være i Stand til. Endelig holder jeg det for min Pligt, at forsikkre, at al Privateiendom helligen skal respecteres, og at alle til Troppernes Forpleining nødvendige Gjenstande skulle leveres mod Qvittering til en Commissair, som den fri Stad Kra kaus Senat har at udnævne.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
London, den 7de Octbr. Lord Altorp meddeelte i Mandags Underhuset en Udsigt overFinancernes Status. Han anslog Jndtægterne for indeværende Aar til 47,260,000 Pd. Sterling og Udgifterne til 46,756,521 Pd. St., hvilket altsaa gav et Overskud af 493, 79 Pd. St. Debatten angaaende Reformbillens anden Oplæsning en endnu ikke tilendebragt; man ventede ikke, at dette vilde skee for næste Aften. Det gjør os ondt at tilføje, at den almindelige Mening var, at Ministrene vilde faae Minoriteten af Stemmerne.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Efter den Tale, hvormed Lord Grev i Mandags Aftes aabnede Debatten, have følgende Pairer offentligen yttret deres Meninger om denne Gjenstand. - Til Fordeel for Billen : Grev Mulgrave, Lord King, Viscount Melbourn, Marqvis Landsdown, Viscount Goderich, Grev Radnor, Grev Roseberry, Lord Plunket. Bute, Grev Winchelsen, Grev Harrowby, Hertugen af Wil Jmod Billen Lord Wharneliff, Grev Mansfield, Marqvis, lington, Grev Dudley, Marqvis Londonderry, Grev Hadding. ton, Grev Falmouth, Grev Carnarvon. (De Paiter, hvis Navne ere udmærkede, ere Borrougt-Eiere).
Berlingske Tidende, 1831-10-14
af Lord Wynford, Antireformerne i den Deel af London, den Debatten i Fredags Aftes aabnedes med en antireformistisk Tale der, som man i Almindelighed troer, ville forkaste den i en Majoritet af 25 Stemmer, men heri ere Bisperne indbegrebne : kaldes the City, forsikkre, at Reformbillen vorder forkastet med med sin Tale til Slutningen af Debatten, og Nogle nære den Corpore og afholde sig fra enkelt Botering. Lord Brougham bier sangvinske Haab, at hans Argumenter ville give Sagen en anden Vending. I Nærheden af adskillige antireformistiske Paires Boliger ere Palitivagte, udstillede, til deres eventuelle Beskyttelse. komne hertil. Den lovmæssige Regjering er igjen indsat i Co Efterretninger fra August ura indtil Slutningen af Juli ere lumbien. til at samle sig i Dünerne. Den bestaaer af Revange paa 78, Jfølge the Hampsdire Telegraph har en Eskadre faaet Ordre, til Malta, uagtet han rigtignok er afreist), Stag paa 46, CuraBarham paa 52 (den seilede altsaa ikke med Sir Walter Scott, cra paa 27, Teed paa 18 Kanoner, Charybdis og endnu nogle Cutterbrigger. Man vilde sætte denne i Forbindelse med de Vel giske Anliggender. og skammeligen mishandlede, saa at Een brækkede sin Arm, en spadserede i Nærheden af Byen, bleve antastede af Migueliterne Breve fra Porto af 24de f. M. berette, at fire Damer, som Anden fik betydelige Saar i Hovedet og en Tredie saaredes stærke ved Øiet. Den ene var en Englænderinde, vor Consul har sende de kraftigste Forestillinger til Regjeringen.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Paris, den 5te October. leons Svogers) Død i Jtalien ankommen. - Et Brev fra Hertil er Efterretningen og Fyrsten af Borgheses (Rape Nantes af 1ste Odede malker, at Rairn i Colgt et bleve myrdet af en Bande af forten Shouans paa Bjen nær ved Essards, en Landsbye, omtrent tre Lienes fra Bourbon=Vindse. Et Brev fra Toukouse beretter, at alvorlige Urgeligheder have fundet Sted i Billefranche, hvor Pøbelen, der i Hu og Hast samledes, opbrændte Registere paa de indrette Skatter. Underpræsecten mishandledes : Sesvarmerne adsplittedes, og deres Anfører saaredes. Tropper ere sendte did fra Touleuse, for at gjenoprette Roligheden.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
der forsikkres, som vist, at Conferentsen i London har bestue, at tilbyde Grækenlands Throne til Prinds Silhelm Frederik, Kongen af Hollands anden Søn, fire og Tredive Aar gammel og gift med Kongen af Preussens Datter. Smeral Guilleminot, som er reist til Dunkirchen, agter, efter sin Tilbagekomst, at udgive en Memoire til sin Retfærdiggjørelse, som skal sætte hans Medborgere i Stand til at dømme, om hans Adfærd som fransk Minister i Constantinopel var en saadan, at han formedelst den fortjente at tilbagekaldes De forenede Nordamerikanske Fristater. Tyve Mile fra Providence (i Rhods=Island, ved Bredden af et Vandfald, der fra et sleilt Field tordner ned fra Skræmt til Skrænt, har paa engang, ligesom ved Tryllerie, en blomstrende Stad reist sig midt imellem Klipperne; den bærer sit Navn Fall=River efter den Strøm, som skaffer den Liv og Velstand, Endnu for nogle Aar siden var denne Egn en vild Skov, der kun gav Gjenlyd af Vandfaldets Brusen og det larmende Skrig, af the Pec (en Art Grønspætte, der findes meget hyppigt i Nordamerika); nu staaer der en lille Bye, som allerede har for ten store Bygninger, der ere bestemte til Bomuldspinderier, Tretusinde Arbeidere ere beskjæftigede dermed. Det, som i Sældeleshed tildrager sig Fremmedes Opmærksomhed og Forundring, er Oberst Valentins store Bomfabrik, hvor en Jernstang med den forunderligste Lethed forvandles til en Kiste Sam. Den gloende Stang bearbeides af skjærende Cylindre og Saxe, der sættes i Bevægelse af Vandfaldet, styrter som en Regn af Som ned i Under=Etagen, hvor den optages i Kister, for at forsendes i Handelen. Fall=Rivers Vande bære, efterat have forsynes disse Fabriker, Dampbaaden, som gaaer til Providence, hvilken man brugen til at bøgsere Handelskibene op af Fløder.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Brussel, den 6te October. Befalingen til en Fremmed=Legions Oprettelse er i Gaar undderskreven af Kongen. Ved den samme befaling er Achilles Murat udnævnt til Oberst i Belgisk Tjeneste,
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Madrid, den 24de September. General Morillo har faaet Commanden over en Armes paa 18,000 Mand, der skal opstilles paa Grandsen med PortugelHan er kommen hid fra Malaga, hvorfra han i Hu og Hanblev tilbagekaldt. Regjeringen har befalet, at 1,4000 Qvinair Krudt skulle sendes fra Sevilla til Badajos paa den yderste Grændse mod Portugal. Udskrivningen af 8000 Mand fremskyndes mi den største Hurtighed og vil inden faa Dage være tilendebragt de unge Recruter skulle da ufortøvet afgaae til deres respectivCorps.
Berlingske Tidende, 1831-10-14
Rom, den 22de Septbr. Det synes, som ingen Krog paa Jorden aldeles forslaans for de to store Landeplager: Cholera og Uroligheder. Den en bortmejer Nationerne i Asien, sender sin giftige Aande stedse de bere ind i Europa og har allerede faaet Fodfæste i Nordamerikas de sidste Uroligheder have rystet Folket i China, Grækenland, Jamaika og - Valermo. Vi erfare her, at man i sidstnævnte Bye forlangte, at skilles fra Neapel, men tillige, at Tumulten strax blev undertrykt og Roligheden gjenoprettet. Dette forkommer os saa meget sandsynligere, som Hs. M. Kongen, ifølge Breve fra Neapel, omsider har besluttet sin Formælling, hvori Ninisteren for de udenlandske Anliggender, Prinds Cassaro, har indskibet sig til Genua, for at anholde om Prindsesse Christin af Sardiniens Haand. J Rom, hvor vi i det mindste hun have Cholera eller Uroligheder, maa man vel altsaa være tilfræs.