Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-09
Under Overskrift: "Om den simple Mands Læsning i Kjøbenhavn har Allgreen=Ussing i "Dansk Ugeskrift meddeelt tvende Afdelinger af en Artikel, der indeholder flere sande og træffende bemærkninger ogsaa med Hensyn til Almuen udenfor Hovedstaden. J den første Afdeling tager Forf. Ordet "Læsning baade i en negativ og i en positiv Betydning, og deler derfor sin Undersøgelse i 2de Afsnit: 1) "Om dem af Almuen, som ikke læse, hvortil han henregner dem, der ikke benytte deres Læseevne til Andet, end til i alt Fald at læse en Gadevise, eller ved Flytte= og Skifte=Tiderne at gjennemstave Adresseavisens Rubriker: "Tjeneste søges og Huusværelser tilbydes, og hvis Tal omfatter den største Deel af Hovedstadens Folkemængde, - og 11) "Om dem af Almueklassen, som læse. - "Spørges der nu - siger han - hvad det er, at denne Klasse læser, da er svaret herpaa kun lidet glædeligt, og det er vel et Spørgsmaal, om det ikke for Mængden af dem vilde være bedre, at de slet Jntet læste. Det, de læse, er nemlig, foruden Adresseavisen, der regnes med til det daglige Brød, en Masse af slette og slibrige Romaner, som laanes fra et eller andet skident Leiebibliothek, og som i Særdeleshed er Lekturen for det qvindelige Personale, der henhøre under denne Klasse, samtlige Smuds= og Pøbel-Blade, som deels læses paa Kipper og Ølhuse, deels holdes i mange Kieldere og Stuer, og endeligen en Utallighed af Markspiecer, der specielt ere skrevne for denne Klasse." Forf. indskrænker sig til at omtale en enkelt (ogsaa i Provindserne meget søgt) - Deel af denne smuds Litteratur, der forekommer ham at være den fordærveligste af alle dens forskjellige Arter. Det er den hele Skare af Hexebøger, Drømmebøger, Spaabøger og Lotteriebeger. "Man maa, siger han, forarges over den Mængde af Piecer af denne Art, som hvert Aar kommer for Lyset." For at gjøre dette ret anskueligt, leverer han en Fortegnelse paa ikke færre end 15 saadanne Piecer, af hvilke adskillige have oplevet flere Oplag og den største Deel maa antages at være trykt i de sidste Aar. De Exempler han anfører paa, at de fra Først til Sidst ikke indeholde Andet end Nonsens, ere heel kuriøse. Hvilket Begreb, udbryder Forf., maa Man dog danne sig om de ringere Klassers aandelige Liv, naar Man seer, at en saadan Mængde af de urimeligste Spaa, Here- og Drømme=Boger kan finde Afsætning, og det, som de forøgede Oplag vise, og som de, der ere vel indviede i Sagen, bekræfte, en stedse rivende Afsætning? Hvilken Næring for Overtroen ligger dog ikke i disse Skrifter, Hvilken Lidenskab maae de ikke forudsætte hos de ringere Klasser for det fordærvelige Lotteriespil, og hvorledes bidrage de ikke til at forøge denne? Skulde Man tænke sig det muligt, i et oplyst protestantisk Land, hvor Regjeringen har gjort saameget for at bibringe Ungdommen, sunde og fornuftige Begreber, at en saadan Syndflod af den absurdeste Overtroe skulde kunne finde Jndgang hos Folket, Kunde det vel være værre, om vi levede i et katholsk Land, hvor Børnene hverken lærte at læse eller skrive, men hvor den hele Skoleunderviisning indskrænkede sig til at dreie et Paternosterbaand og fremplappre et Avemaria Og hvorledes gaaer det til, at Jngen af dem, der nærmere ere kaldte til at vaage over Folkets Oplysning og Dannelse, hæver sin Røst herimod, At de taale, at den arme forblindede Mængde vildledes og forvirres ved Skrifter af et saa fordærveligt Indhold, At de ikke oprøres ved dagligen Modens at see averterede til Salg disse aldeles ubedragelige Spaa bøger, disse Lotteriebøger til paa en sikker Maade at vinde i Tallotteriet, disse allernyeste Drømmebøger, hvor Man bestemt kan vinde i Klasse= og TalLotteriet, aldeles uden at kunne tabe, og ved hvis Kundgjørelse i Aviserne Man endnu har den Fripostighed at tilføie, at da der allerede ere Mange, som have faaet Gevinster efter denne Bog, saa anbefales den til dem, som endnu ikke maatte være i Besiddelse af den Opfordre da ikke saadanne Skrifter og saadanne Avertissementer Enhver, hvem Menigmands Oplysning ligger paa Hjerte, til at gribe til Pennen og gjøre alt Muligt for at fortrænge disse Piecer og alle hine øvrige Smuds= og Pøbel=Skrifter, af Litteraturen?" Dette formener Forf. maa skee ved at oplyse Folket og gjøre det modtageligt for noget Bedre. Han gjør derpaa, i anden Afdeling, opmærksom paa nogle Punkter, Man ikke maa oversee, naar Man med Nytte vil skrive for de laveste Folkeklasser. Angaaende Valget af Materier, maa Man naturligviis vælge Gjenstande, som ligge dem nær. Dobbelt saa vanskeligt er det imidlertid at vælge en saadan Maade at skrive paa, som ret kan tiltale den simple Mand, og dette er dog det Vigtigste af Alting. Forf. omtaler her Sjeldenheden af det Talent, at kunne skrive ret populairt, et Talent, som maaskee i Danmark kun en eneste Forfatter, Holberg, har besiddet i den videste Udstrækning. Til Uddannelse af dette Talent anbefaler han Øvelse, samt Læsning af gode populaire Skrifter, saasom: "Den engelske Tilskuer;" de ældre Aargange af Rahbeks Tilskuer; Holbergs og Todes Skrifter. Endeligen mener Forf., at populaire Blade eller Skrifter maae bringes Almuen for Døren, ligesom Tørv og Pindebrænde, for at de kunne kjøbe det som dette, for en eller to Skilling, Alt efter Leilighed. - (Denne Afhændelsesmaade er i den sidste Tid med stor Fremgang anvendt i Hovedstaden, ei allene af den bekjendte Kandidat Tønder, med Gammelt og Nyt, men ogsaa med det af Hr. Jørgensen Jomtouudgivne Ugeblad "Panoramet, af hvilket der, uden at nogen betydelig Subskription derpaa er tegnet, paa denne Maade er afhændet indtil over et Par tusinde Exemplarer af enkelte Nummere).¬