JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Literarisk. Kiøbenhavn den 10de October, Pater Hell er Exjesuit og nu Lærer i Astrøndmien ved Academiet i Wien, har ogsaa tillige Op sint over det astronomiske Observatorium, og overde adskillige dertil hørende Jnstrumenter. Han er i Besynderlighed, skreven her til, bleven bekiendt i den lærde Verden formedelst sin Reise til Wardøre huus, for der at observere Veneris Giennemgang. Med Fornøielse høres i ham en varm Ven af de nordiske Lande, som er et tilforladeligt Tegn, at han var fuldkommen tilfreds med sit Ophold det. Midlertid synes han i disse Tider misfornøiet, og driver sin Videnskab med liden Jver, følgelig ogsaa med ringere Følger. Ogsaa den gamle Hofraad Franz Mygind lever i Wien, endnu. Han har nu formedelst sin Alder Afskeed fra sit Embede, men beholder sin Løn, og nyder nu i Rolighed Belønningen for sine forrige Arbeider. Han er Dansk af Fødsel, har ogsaa studeret i Kiøbenhavn (1731. 1734) men havde den Ulykke 1734 at blive relegeret. Han var nemlig den, som, da Doctor Detharding, der blev kaldet som Professor til Kiøbenhavn, offentlig disputerede Pro loco, saaledes opponerede imod hans Disputatz, at Academiets Rector maatte legge sig derimellem. Mygind blev imidlertid relegeret, dog kunde Detharding aldrig siden bekomme noget synderligt bifald i Kiøbenhavn. Efter at have reist til Holland, Frankerige, Rusland og Jtalien, kom Mygind tilsidst til Wien, yderlig fattig, elendig og syg Her faldt han i de barmhiertige Brødres Hænder, som bragte ham i deres Hospital, helbredte og omvendte ham til den catholske Religion, hvorpaa han Tid efter anden ved sin Arbeidsomhed opsvingede sig til en Keiserlig Hofraads Embede. Han er en sand Enthusiast i alt hvad han foretager sig. Botaniken, og særdeles den Deel deraf, som handler og Græsarteer, har han drevet vidt, jo endog meddeelt Schreber mange Anmærkninger til sit Verk og Græsarterne, dog altid med den Betingelse, ikke at nævne ham i sine Skrivter, Linnæus bevaret desaarsag ogsaa hans Erindrini denne Videnskab ved Myginde, som han har givet hans Navn. For nogle Aar siden kom han ved at sønderbryde et Veierglas paa den Jdee, selv at ville forfærdige et saadant, men af Uforsigtighed i Qvægsølvets Behandling mestede han der ene Øie, og leed desuden meget paa sin Sundhed. Nu lever han i en Hauge ved Byen, vel i en høi Arder, men dog altid endnu arbeidsom og munter, og beskieftiger sig med Frugt, træer, for tilbørligen at bestemme deres Varieteter. Midlertid er her intet trykt fra ham, uden blot en latinsk Digt med den Overskrivt: Cantus Cygni, dog uden Navn. Deri beskriver han ret artigen sine forskiellige Beskieftigelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Altona, den 10 de October. For nyelig er den sidste af de 2 Brødre Burmester her ved Døden afgangen. Han gjede et af de største Bogtrykkerier i Europa, og efterlader sig nogle Tønder Gald. Disse 2 Brødre, modtage ganske fattige et forfaldet Trykkerie efter en Paarørende, levede bestandig ugivte i i Compagnie, og foriente mange Pinge ved deres Fliid, ved adskillige herlige Kongelige Privilegier, og især ved deres Avis, den Altonaer Merkur. Af denne allene skal Oplaget Post daglig have værer henimod 20000 Exemplarer, og som foruden Avisens Jndtægt, vist indbragte dem aarligen for Avertissementer 5000 Rdlr. reen Fortieneske. De underholdte og for deres Avis en saaden directe Correspøndence, som faa Aviser, i Europa kunne rose sig af Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
London, den 7de September. En Jrlænder, Eier af stor Formue og mange Jordegodser, har nylig med nogle Personer indgaaet et overordentligt Veddemaal. Han vil paa en bestemt Tid giøre en Reise til Jernsalem efter Behag bie der nogen Tid, og derpaa igienkomme tilbage, og han setter sin canske Formue paa, at han vil fulende Hen og Tilbagerersen i mindre end 14 Maaneder. Giør han Reisen, lykkelig, saa faaer han end saa mange Ridder, godser til, som han besidder, ligesom han mister sine, om han bier over Tiden, som er høist sand synligt, da alle Farligheder paa Søen, Tilsælde paa Landet, Sygdom eller Død, som kan holde ham tilbage over Tiden, ere af Contraparciet beringede til at vinde Veddemaalet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
En vis Westwood paat og sig for nylig for et Veddemaal 200 Guineer, en Reise til Hest, fra Birmingham til London, og derfra igien tilbage. Han lovede at giøre denne Reise, som er 232 Engelske (eller 58 Danske) Mile frem- og tilbage i en Tid af 20 Timer. J Onsdags Aftes Kl. 10 reed han fra Birmingham og var Torsdag Morgen Kl. 6 i London, hvor ham tog nogen Forfriskning, og drog strax igien tilbange til Birming ham, hvor han kom 20 Minutter, for Tiden, og vandt altsaa Veddemaalet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Prædikantne paa 23de Søndag efter Trite. Aftensang. Hømesse. Hr. Beck. Trinit. K. Hr. Jørgensen. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk, Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Bekiendtgiørelser. Tor desto mere at betrygge Handelen og A. Söefarten igiennem Cattegattet, har Hans Majestæt Kongen af Dannemark været betænkt paa at lade indrette til de Söæefarendes Veiledning og Frelse et større og bedre Fyr enddet som fra gammel Tid af hidtil har været paa den Anholt. Til den Ende er, efter allerhöistbemeldte Hans Majestæts Befaling og med anseelig Bekostning, nu opbygt paa bemelte Öe et rundt cylinderfornigt Fyrtaarn 50 danske Alen høi, 13 Alen i Dameter, hvorpaa er opreist en Fyrkarv, 2 Fod 9 Tomme, høi og 5 Fod i Diameter. Fra dette Taarn skal det bekiendte Anhols Fyr herefter brænde i Steden for fraden gamle hidtil værende Fyr Vippe, hvis Fyrkurv hang kun 22 Alen høi og var kun 1 Fod 9 Tomme i Diameter, og altsaa vil dette Fyr, som bliver et Steenkuksblus-Fyr, herefter tone hælere og blusse klarere end forhen, hvilket vil foraarsage, at Fyret vil lade sig lee paa en meget længere Distance, end det forrige Vippe-Fyr. Taarnet staaer henimod en Fierding Miil, eller 2500 danske Alen Vesten for den gamle Fyr=Vippe, altsaa 3100 Alen fra Gens østlig ste Pynt, og dets øverste Rand reiser sig 156 Alen over Vandets Overflade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Næstkommede Fiortende November dette Aa tendes Fyret paa bemeldte Taarn om Aftenen. en halv Tiine efter Solens Nedgang, og fra den Tid af ophører Vippe=Fyret Dette bekiendtgjöres herved til Efterretning. for de Söefarende og andre Vedkommende baade inden og udenlands.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Kiöbenhavn, udi det kongelige Vestindisk Guineiske Rente og General Toldkammer, den 14de October, Rosenørn. Schleth. Hagerup. Trant. Hansteen. Malling. Frelsen. Land. S. Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
di Coldinghuus Amt, Uldum Sogn, HefMelballe Bye, under Hvolgaards Gods, er dø Huusmand Peder Jversens Hustrue Else Hansdatter, uden at efterlade sig Livsarvinger. De anmelte Arvinger ere: en Søster Maren Hansdatter, som har opholdt sig Vester i Landet men vides ey om hun er levende eller død; en Brodersøn Ole Hansen af Weyle, som har meldt sig under Skiftet; en dito Peder Hansen, som ei vides hvor er, ey heller om han er levende eller død en Broderdattet Grethe, gift med Jørgen Maler i Skanderborg; en dito Christiane, som ei vides hvor er. Disse anførte indkaldes herved at møde i Stervboe Stedet til 6te Ugersdagen fra undertegnede Dato, som er den 11te November næstkommende, for at lagttage deres Ret. Af det allerede passerede kan sees, at Gielden vil over Pige Jndtægten og intet blive til Arv, hvorover Stervboet ey formaaer at bekoste anden Jndkaldelso. Hvolgaard, den 30te September 1788. A. W. Kruse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
udi Bouslinge Amt, Hind Herred, Wil 1. ling Sogn, udi Tranmose Huus er ved Døden afgaaet Enken Zidsel Pedersdatter. og hendes Efterladenskaber derefter taget under lovlig Behanling, hvorved blev anmeldt at den Afdøde havde en fraværende Arving, nemlig een Søstersøn navnlig Peder Jensen omtrent 50 Aar gammel, som efter Beretning skulle opholde sig i Sielland, men da hans egentlige Opholdssted ey vides, og Stervboets Uformuenhed ey formaaer at bekoste et ordentlig Proclama, saa bliver han herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Riber=Stifts Adresse Avis 3de Gange, i rad inkaldet at møde eller møde lade ved Skiftesamlingerne, som holdes paa Ringkiøbing Amts=Cantoir den 17de October og 9de Januarii næstkommende, hans Arveret at beopagte til samme Tider og Sted indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer at indfinde dem, de første med lovlig Beviis om deres Fordringers Rigtighed og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ringkiøbing Amts=Contoir, den 28de September. 1788.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Efter S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand ansens Ordre, Sahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Da en Hoved Reparation paa Kirken i Kiøbstæden Weile skal foretages, og da i den findes endeel brøstfældige Epitaphier og Begravelser, til hvilke ingen Eiere viides, og hvoraf i mange Aar ingen Afgivt er svaret: Saa ville de som formene sig Rettighed til nogen Begravelse i forbemelte Kirke, behage inden 12 Uger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
fra Dato at anmelde det for underskrevne Kirkens Jnspecteurer, og bevise deres lovlige Adkomst dertil, da de Begravelser, til hvilke ingen melde sig, efter foreskrevne Tids Forløb ansees og behandles som hiemfaldne til Kirken. Weile den 16de Sept. 1783. Schiøth. Carøe. Sogne Præst. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Efter Dom og Jndførsel, og i Følge Sr. - Dyhrs Forlangende bliver Selveiergaarden, Magrethelund kaldet, i Høyen Sogn, JerlefHerred, Coldinghuus Amt, tilhørende Christiad Fugl i Weile, stillet til offentlig Auction, Mandagen den 10de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, hvilken Auction holdes udi fornævnte Gaard; og tiener Libhabere til behagelig Efterretning, at denne Gaard staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 2 Fdkr., og Skovskyld 1 Fdkr., ligesom at Bygningerne derpaa for største Deelen er nye, og indrettet til en honet Families Beboelse, Bed denne Auction bliver tillige solgt det øvrige Udlæg, bestaaende af en dobbelt Jern Kakkelovn og noget Bygnings=Tømmer m.v., alt efter de paa Auctionstedet bekiendtgiørende Conditioner. Colding, den 8de Octobr. 1788. Junghan, Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
En Bielegger Kakkelovn, anvises til Leye, fra Adresse=Contoret, hvorhen Libhaberne. vilde adressere dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-24
Tor en skikkelig Skriver Dreng der i 2 a 3 J Aar kan underholde sig selv med Klæde og Føde er en Plads strax at træde hos Bye, Raadstue og Herreds Skriver Gælmyden i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Polirisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Stokholm, den 7de October. (Af Stokholmer dagelige Tidningar)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
J Forgaars blev her følgende Kongl. Bekiendtgiørelse og Formaning til Undersaatterne læst fra Prækestolen: Vi Gustav, af Guds Naade, Konge til Sverrig v. v. Da vi nu fra en nye Side af Rigets Grændser see os angrebne af en Fiende, og ere tvungne til at gribe til Vaaben ene for at forsvare saavel vort Rige, som og det kiere Fydrelandets ægen Forfatning, samt Undersattternes Liv, Eiendomme, Frieled og Velfærd; saa tvivle vi ikke paa, at J jo, ligesom Eders tappre Forfædre med lige Mod, Standhaftighed og Enighed gribe til Vaabner ne og møde Fiendens Forsøg. V. selv ville, efter vore store Forfædres Exemael give Eder Forbilledet dertil, for at forsvare dette ældgamle Riges Forfatning indtil sidste Mand. Vi ville heller ikke skiule for Eder alle de Midler, som vore og eders Fiender ville bruge, for at bringe et Folk under Aager, hvis Mod de saa ofte have erfaret til deres Fordærvelse. Og da Fienden ikke ved aabenbar Vold tiltroer sig at kunne befordre vor fælleds Forderv, saa er han findet ved Renker og Anslag at foretage en Adskillelse mellem Eder selv indbyrdes, saavel som mellem Os og Eder. Vel vidende, at naar en Svensk Konge er forenet med det Svenske Folk, det ikke saa let kunne bringes under Aaget. Vi formane Eder, derfor i den høieste Guds Navn, Kongernes og Rigernes eneste og sande Beskyttere ikke at laane leders Ører til et saadant Forsøg, og at vedblive i den Troeskab, som vi med Rette kunne kræve af Eder, og under vore 16 Aars Regiering saa vel have erfaret som fortient. Vi kunne ogsaa give Eder den behagelige Efterretning, at blandt de fornemste Magter i Europa, der nu ere forbundne, og som tage stor Deel i det Svenske Riges Vedligeholddelse, arbeides af yderste Kræfter, for at understøtte vore Ønsker til Fredens hastige Jstandbringelse, og at vi under Guds Bistand haabe, at deres og vores fælleds Kræfter snart ville virke til Opnaaelsen af en saa ønskelig Hensigt. Da Vi saa efter opnaaet Fred, paa en almindelig Rigsdag, kunne vente, med vore forenede Undersaatter at kunne, takte den Høieste for den Os og vort Rige forundte Beskyttelse. Hvormed Vi o. s. v. Carelstad den 29de September. 1733. Gustav. Da ved det befrygtende Jndfald fra den Dan skee og Norske Side, Grændserne ikke kunne dækkes ved de regulaire Tropper, har Kongen, den 24 de fra Carlstad formanet Bønderne til at bevæbne sig, og tillige udsadt en Udrust nings Commission, i hvis Spidse befindes Overkammerjunker, General Adjutant Baron Gustav Armfeld, som er Ridder af den Kongel. Danske Elephant Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Leyden, den 7de October. Den i adskillige Aviser bekiendtgjorte Memoire fra den Svenske Gesandt i Kiøbenhavn til Grev Bernstorf, hvori man beklager sig at Svenske Skibe under Canonerne fra Cronborg selv bleve tagne, har bemeldte Statsminister, efter Beretning, af vores Franske Avis for i Dag, formedelst sit nanstændige og fornærmende Jndhold for Commendanterne, ikke antaget en venskabelig og allierede Mage fra det Danske Hof. Man beviser meget mere i Kiøbenhavn, at de Russiske Kommendanter og Officierer, siden Begyndelsen af den fra det Svenske Hof anlagte Krig, aldrig have tilsidesat. Lovene og de i Søekrigene antagne Sedvaner, men ved mange Leiligheder beviist deres Kunskab heri, og Ædrimodighed mod de gjorte Fanger. Den angivne Memoires Jndlemmelse har givet den Russiske overordentlige Gesandt i Kiøbenhavn Baron Krudner Anledning til den 25de Septbr. at sende Grev Bernstorph følgende Note"Undertegnede har med lige saa stor Forundring. som Mishag seet en Note i mange offentlige Blade hvori meldes, at den skulde være overleveret Grev Bernstorph ved den Svenske Gesandt, og den er af slig Jndhold, at den ikke af et Ministerio har kundet blive antaget, som saa godt kiender, hvad man er sin egen, og et med den i Venskab og Slægte skab staaende Hofs Værdighed skyldig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
denne angivne Memøire beklager man sig, at de Svenske Skibe endog under Kanonerne fra Slottet Cronborg, ere blevne borttagne. Commendantens Beretninger fra denne Fæstning have mattet ansee denne uanstændige Paastand som en Usandfærdighed. Dersom nogle af de første Priser ere blevne gjorte i en ikke noksom tilstrækkelig Frastand fra Kysten som den dog ikke forudsætter, saa er det visselig skeet mod Anførerens udtrykkelige Ordre, og dette Factum kan kun i en retinesfig Ret blive af giørt, for hvilken de Russisk Officierer ingenlunde vegre sig at lade sig ser. Mangiver Commendeurerne paa Høides Kilse lige Majestets Skibe, som have gjort Priser efter alle Søveriges bestandige Sædvane, der fornærmende Navn af Søerøvere; en Sædvane, som nu uden Tvivl er den Svenske Nation meget ømtindtlig, men hvortil deres Konge først har givet her lykkelige Exempel Man fordrester sig at nævne de fangnes modtagne Behandling som en uhort Amenneskelighed, da man dog formeener at have behandlet dem som egne National=Matroser, da Udsvævelserne, som ved enhver Leilighed uundgaaelig, hvor en Trup ikke agerer under en Anførers umiddelbare Opsigt, skulde straffes, og private Folks Ulykke er ved Russiske Commendeurers Ædelmodighed igien bleven godtgjort. Men Cabinettet i Stokholm har fra Krigens Begyndelse tilladt sig at foredrage saa øiensynlige opdigtede Factællige for Europæ Aasyn, at man er behøver at forundte sig over denne. Kiøbenhavn den 13de (24de) Septbr. 1788.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Kiøbenhavn, den 27de Oltober. Da den Svenske Oberst Tranfeld kom til Floden, ved Werlandsbroe, for at tale med Prinds Carl, var H. K. H. Kronprindsen ved Prinds Carls Side. Obersten anholdt og Tilladelse at passere Floden for at giøre sin Opvartning for H. K. H. Dette blev med Fornøielse bevilget, Obersteen seilede og ver i en lille Baad, og begge Prindserne talte nogle Øieblikke med ham. Obersten undskyldte sig, at han som en retskaffen Mand og Soldat ikke kunde trække sig tilbage fra sin Post. Den ædelmodige Prinds af Hessen forsikrede ham herpaa, at det gjorde ham ondt, at Omstændighederne tvang ham at angribe saa brave Folk, og efter nogle vexlede Complimenter var det Hans Høifyrstelige Durklautigheds Tanke, i det Øieblik, da Obersten ville forlade dem, at dræbe eller saare de kongelige Jægere, som allerede havde anlagt deres Gevæhrer, maaskee 1000 Mand af det lille Svenske Corp, og at det svære Skyts skulde ødelege Resten, saa omfindtlig, at da Obersteen sagde; Hanhavde ønsket, at vi stedse kunde være Venner med hinanden, svarede H. H. Durchl. med Munterhed: Vi skulde være det endnu for 1 Aften Men da han spurgte Prindsen, om det ikke var mueligt at blive det endnu en Uge; afslønt Hans Durchlantighed ham det reent og sagdet J Nor gen tidlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Private Beretninger melde, at i Actionen ved Passagen over en Broe, 2 Meile fra Udewalla, som er forefaldet med 1100 Svenske, ere 70 Svenske og 20 Nordmænd blevne. Blandt de fangne Svenske vare General Hierta, og 2 Oberster; af de gemenne Fanger bleve en største Deel strax igien frigivne, fordi de vare Bønder. De Norske have erobret 4 Metal=Kanoner. 60 Norske havde den Ulykte at drukne i Overgangen over Svinesund. Rygtet sagde at General Mansbach havde mistet Liver i denne Artaque, men er til al Lykke ugrundet - Der er ongefærd 7000 Mand som siden den 1ste October ere satte paa Feldt fød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Den forhen ikkun paa 8 Dage sluttede Stilstand, er under det Proussiske og Engelske Gesandtskabs Medtatten bleven fortænget paa 4re Uger, og de Kongelige Hielpetroppers Hoved qvarter er den 20de forlagt til Uddewalla. Udewalla, den 2den October, Feldmarschall, Prinds Carl af Hessen, og Kronprindsen af Danmark have frigivet os alle vore Skibe, og forsynet veren Handel, Silde fiskerie, Tranbrænderie med Salvegarde. Vi have ogsaa erholdet Pas fra den Danske Feld marschal for vores Skibe i Østersøen, for at kunne segle sikker og nanholdt hiem for Russiske og Danske Skibe. De fleste Tropper ere under meerbemeldte Hr. Feldmarschar nu marscherede til Gothenborg for at beleire og indtage denne Stad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Gothenborg, den 6te October. Den 6te hujus ankom en fra den Norske Armee udsendt Avintant med 2de Trondetere forat opfordre Stades; men bleve tilsagte at forføie sig strax bort, saasom man havde i Sinde at forsvare sig det længste man kunde. Hs. Majestæt Kongen er endnu her. En Engelsk Minister er og hertil ankommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Prædikantne paa 24de Søndag efter TriteAftensang. Hømesse. Hr. Beck. Trinit. K. Hr. Jørgensen. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk, Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Bekiendtgiørelser. For desto mere at betrygge Handelen og i Söefarten igiennem Cartegattet, har Hans Majestæt Kongen af Dannemark været betænkt paa at lade indrette til de Söefarendes Veiledning og Frelse et større og bedre Lyr enddet som fra gammel Tid af hidtil har været paa den Anholt. Til den Ende er, efter allerhöistbemeldte Hans Majestæts Befaling og med anseelig Bekostning, nu opbygt paa bemelte Öe et rundt eylinderformigt Fyrtaarn 50 danske Alen høi, 13 Alen i Diameter, hvorpaa er opreist en Fyrkurv, 2 Fod 9 Tomme hol og 5 Fod i Diameter. Fra dette Taarn skal det bekiendte Anhols Fyr kerefter brænde i Steden for den gamle hidtil værende Fyr Vippe, hvis Fyrkurv hang kun 22 Alen høi og var kun 1 Fod 9 Tomme i Diammeter, og altsaa vil dette Fyr, som bliver er Steenkuksblus-Fyr, herefter tone hviere og blusse klarere end forhen, hvilket vil foraarsage, at Fyret vil lade sig see paa en meget længere Distance, end der forrige Vippe=Fyr. Taarnet staaer henimod en Fierding Miil, eller 2500 danske Alen Vesten for den gamle Fyr Vippe, altsaa 3100 Alen fra Gens østligste Pynt, og dets overste Rand reiser sig 56 Alen over Vandets Overflade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Næstkommede Fortende November dette Aar tendes Fyret paa bemeldte Taat om Aftenen en halv Time efter Solens Nedgang, og fra ten Tid af ophøret Vippe Fyret Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning. for de Söefarende og andre Vedkommende baade inden og udenlands.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Kiöbenhavn, udi det Kongelige vestindisk Guineiske Rente og General Toldkammer, den 14de October. Schleth. 8 Rosenden. Hagerup. Trant. Hansteen. Malling. Frelsen. Lund. S. Bennick.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
di Coldinghuus Amt, Uldum Sogn, HesUselballe Bye, under Hvolgaards Gods, et død Huusmand Peder Jversens Hustrue Else Hansdatter, uden at efterlade sig Livvarvinger. De anmelte Arvinger er : en Søster Maren Hans datter, som har opholdt sig Vester i Landet men vedes ey om hun er levende eller død; en Broderson Ole Hansen af Weyle, som har meldt sig under Skiftet; en ditto Peder Hansen, som ei vides hvor er, ey heller om han er levende eller døde en Broderdatter Grethe, gift med Jørgen Maler i Skanderborg; en dito Christiane, som i vides hvor er. Disse anførte indkaldes herved at møde i Stervboe Stedet til 6te Ugersdagen fra undertegnede Dato, som er den 11te November næstkommende, for at lagttage deres Ret. Af det allerede passerede kan sees, at Gielden vil overstige Jndtægten og intet blive til Arv, hvorover Stervboet ey formaaer at bekoste anden Jndkaldelse. Hvoigaard, den 30te September 1788. A. W. Kruse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
et di Bouslinge Amt Hind Herred Wel Ti ling Sogn, udi Tranmose Huus er ved Døden afgaaet Enken Zidsel Pedersdatter, log hendes Efterladenskaber derefter taget underovlig Behandling, hvorved blev anmeldt at den, Afdøde havde en fraværende Arving, nemlig ernSøstersøn navnlig Peder Jensen omtrent 50 Aar gaa mel, som efter Beretning skulle opholde sig i Sielland, men da hans egentlig Opholdssted ey vides, og Stervboets Uformuenhes ey formaaer at beroste, et ordentlig Proclama, saa bliver han herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Riber, Stifts Adresse Avis 2de Gange i lad inkaldet at møde eller møde tabt ved Skiftesamlingerne, som holdes paa Ringkiøbing. Amts-Contoir den 17de October og 9de Januarii næstkommende, hans Arveret at derpagte: til samme Tider og Sted indkaldes Stervbbers Credi= og Debitorer at indfinde dem, de første med lovlig Beviis om deres Fordringer; Reg tighed og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ringkiøbing Amts=Contoir, den 28de September. 1788.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Efter S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Ordre, Sahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Efter Dom og Jndførsel, og i Følge Sr. Dyhrs Forlangende bliver Selveiergaarden Magrethelund kaldet, i Høyen Sogn, JerlefHerred, Coldinghuus Amt, tilhøren; Christiad Fugl i Weile, stillet til offentlig Auction, Mandagen den 10de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, hvilken Auction holdes udi fornævnte Gaard; og tiener Libhabere til behagelig Efterretning, at denne Gaard staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 2 Fdkr., og Skovskyld 1 Fdkr., ligesom at Bygningerne derpaa for største Deelen er nye, og indrettet til en honet Families Beboelse. Bed denne Auction bliver tillige solgt det øvrige Udlæg, bestaaende af en dobbelt Jern Kakkelovn og noget Bygnings=Tømmer m.v., alt efter de paa Auctionstedet bekiendtgiørende Conditioner. Colding, den 8de Octobr. 1788. Junghave, Auctions=Di ecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
En Bielegger Kakkelovn anvise til Leye, fra Adresse=Contoret, hvorhen Libhaberne vilde adressere dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-31
Nor en skikkelig Skriver Dreng der i 2 a 3 c) Aar kan underholde sig selv med Klæde og føde er en Plads strax at træde hos Bye, Raad sine og Herreds=Skrivet Salm den i Kidericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-11-07
Politisk.