JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-08-02
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavn, den 30te Julii. Med Hensyn til Kornhandelen her, have vi at anføre: at Omsætningerne indskrænke sig til de mindre Partier, som Bagerne og Brændeviinsbrænderne kjøbe til deres øieblikkelige Behov. Man sælger Trad. Byg af god Qvalitet til 2324 Mk. pr. Tde. Hvede af 128129 s. Vægt sælges til 9 1/2 Rbd., og de ordinaire Sorter til 6–8 Rbd. efter Qvalitet. Af Havre sælges kun meget lidet, og Prisen er 1820 Rbmk. nominelt. En Partie Raps er solgt til at modtage i Fyen til 14 Mk. 2 s. Hmb. Bco. pr. Tde. Her kunne vi antage Prisen til 99. Rbd. pr. Tde. til at modtage i September Maaned. – At St. Croix Sukker er et lidet Partie fine Varer solgt til 13 1/2 Rbs. pr. B., og 50 Fade St. Croix Rum til 52 Mk. Bco. pr. 30 Viertler. - Ved Børsauction den 25de Juli solgtes, i rede Sølv med Told: 20 Fade St. Croix Sukker til 12113 s. pr. A, 1 Kasse Congo Thee til 1 Rd. 10 s. pr. A. Endvidere den 28de Juli i rede Sølv med Told: 11 Fade og 61 Tdr. St. Croix Sukker til 11 1/14 3/4 sk. pr. B. (Hdt.) Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 31te Juli. Kammerraad Knudsen med 3 Sønner, Cand. Rovsing, Havnecontrolleur Petersen, Apotheker Arnzen, Adjunct Lorentzen, Mad. Jensen med Datter, Mad. Dithmer, Hr. Hald, Overbetjent Frederiksen, Prof. Henriksen, Mad. Møller med 2 Børn. Fra Samsø Jnspecteur Kruse.
Viborger Samler, 1842-08-02
Med Dampskibet "ris" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 31te Juli.
Viborger Samler, 1842-08-02
Ritmester v. Lichtenstein, Politiretsassessor Weis, Artil lericapt. v. Hoff, Pastor Berg med Kone og 2 Børn, Fru Provstinde Nannestad med 2 Døttre og Neven Topp, Regimentschirurg Jbsen, Cand. juris Hornbeck, Landsoverretsprocurator Dahl med Kone og 2 Døttre, Frøken Sophie Therone, Cand. pharm. Haugsted, Adjunct Worm, Slagtermester Svendsen, Kammerraad Riise og Søn, Cand. theol. Silverberg, Student Eckardt, Kjøbmand Uhrenholdt, Fabr. Dahl, Kom. Schrøder, Skuespildirecteur Selmer, Jomfruerne: Frederikke og Johanne Jensen, Snedkermester og Billedhugger Berg, Sergeant Stockholm, Slagtermester Linnemann, Handelsbetjent Meyer, Kiøbmand C. Galthen, Postmester Møller, Urtekræmmer Grauleff, C. W. Petersen, Jfr. Høvring, Jnformator Christensen, Student Meinert, Mad. Guldmann med 2 Børn og Huusjomfrue, Cand. pharm. Lauritzen, Guldsmed Kjærumaaard, Garver August, endeel Haandværksvende. – (Dampskibet havde denne Gang tilbagelagt Touren i 10 1/2 Time).¬
Viborger Samler, 1842-08-02
Med Dampsk. fra Aarhuus til Kallundborg, den 1ste Aug. Etatsr. Postdirecteur Winge med Frue, Datter, Søn, Tjener og Eqvipage, Capitain og Cancellist Smith, Kjøbmand, Hansen, Handelsbetjent Brandt, Kjøbmand L. Ph. Cohn, Corporal Wisbye.
Viborger Samler, 1842-08-02
Med Dampskibet "Jris fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 1ste August.
Viborger Samler, 1842-08-02
Justitsr. og Cabinetssecretair Clementsen, Cancellir. Mauritzen, Fru Kammerjunkerinde Barneckow med Søn og Niece, Conferentsr. Fenger med Datter, Kammerraad Svendsen m. Frue og Søn, Capelmusicus Pauli, Jfr. A. Schou, Hr. Gotje, Jfr. Jespersen, Lieutn. v. Meinung, Hr. Svenningsen, Jfr. Jversen og Schneider, Muursvend Møller, Garder Wium, Bogtrykker J. Elmquist, Kurvehandler Kelner, Commissionair Petersen, Skomagermester Henningsen, Bødker Nielsen, Forstrand. Otto, M. Borup, Mad. F. Meyer, Boghandler Kirkerup, Mad. Flamand med Datter, Myntcabinetsbud Schytte, Student Prahl, Landmand N. Holm, Kjøbmand E. Møller, P. Nielsen, Md. Wittusen m. Datter, Student Bechmann, Md. Philip, Guldsmed Bræmer, Komd. Hartvigson. Jfr. Emilie Stellmann, Postbud Rindom, Jfr. Myhre, J. Jpsen, Mad. Larsen med Søn, Jfrue C. og J. Frisch, Handelsbetjent Thorsen, Pastor Larsen, Snedker Grønmaldt, Boghandler Holm, Mad. Wissenberg med 3 Børn, Cand. med. Djørup, Fru Mangor med Datter, Vertshuusholder N. Nielsen og J. Bolderup.
Viborger Samler, 1842-08-02
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 1ste Aug. Hr. Wallich, Havnecontrolleur Petersen, Snedkerm. Theilgaard. Regimentschir. Jbsen, Cand. Boesen, Hr. C. Kjerulff. Med Samme fra Viborg til Skive, den 2den August: Cand. Boesen.
Viborger Samler, 1842-08-02
AVERTISSEMENTS. 20 a 30 Tdr. udmærket god og reen Sæde=ProvstiRug (groet paa sandet Mark), kan faaes til Kjøbs i denne Maaned hos P. Cheil. Skovfoged ved Hald. pr. Viborg.
Viborger Samler, 1842-08-02
Fortegnelse. over de ved Viborgs Postcomptoir for første halve Aar 1842 henliggende uindløste Breve. Porto og A. Ved Brevposten. Løbe Nr. Hvorfra. Til hvem Brevene ere adresserede: Gebuhr. 1. Aalborg. H. C. Hoskjær i Viborg Jens Larsen, Smed i Horup, Bjerregrav Sogn Pigen Ane Kirstine Jensdatter, tjenende paa Hessinggaard . . . . . 4. Aarhuus. Malermester Gjorup i Viborg, Christian Jensen Hinberg paa Thiele 11. Forvalter Bonnier paa Friisholt . . Proprietair Bahnsen paa Aunsberg . 11. J. B. Gundorph i Vester Suderbek, ved Høiriis.
Viborger Samler, 1842-08-02
9. Altona. Gartner C. Andreser i Biborg. H. N. Schmidt 11. Flensborg. J. H. Funder. 12. Greenaae. Karen Sk. Nielsen paa Nørlanggaard, i Gierlev Sogn.
Viborger Samler, 1842-08-02
Pigen Ane Marie Michelsdatter i Klode Mølle. 14. Hamborg. Carl Hermberg, adr. Carl Rothe i Viborg 32 Hachmann & Comp. H. Heitmann. G. P. Tudermann i Viborg. Rosenius & Sesemann Kjøbmand Whitbroe, Dukmagerlærling T. C. Petersen paa 20. Hobroe. Bruunshaab.
Viborger Samler, 1842-08-02
Jomfru Trine Adamsen i Viborg. 21. Horsens. 2. Kjøbenhavn. Muurmester Jørgen Andreas Haabr. paa Klassenborg, i Skarild Sogn 21. Frederik Chr. Mort. Steenberg, hos Gaardm. Jens Christensen af Aarstrup 21 Peder Christensen i Wium n. staaer, 4de, læs: des. Svend Sørensen i Waade i Jkast Sogn 21. Madam E. Petersen paa Edelsminde 3. 27. Mariager. Comptoirist H. Mehl i Viborg, 28 Nykjøb. p. M. Gravus Andersen paa Østergaard. S. Guldsmed Andkiær i Viborg . . .
Viborger Samler, 1842-08-02
Odense. 30. Randers. Morten Mortensens Enke i Mammen 7. Bodil Christensen, Huusb. p. Bangshaab 7. Poul Christensen i Viborg . . . . B. Appelt i Klode Mølle. 34. Skanderborg, Jens Jensen, hos Rasmus Nielsen i Hørup.
Viborger Samler, 1842-08-02
35. Schlesvig. Landskabsmaler J. M. Gjørn i Viborg, 36. Thisted. Bagersvend L. A. Høyer 37. Veile. Frøken B. S. E. de Sehestedt p. Strandet 14. B. Ved Pakkeposten. 1. Kolding. Gartner Andresen i Viborg, 3 Pakker, trykte Sager, som koster ialt . . . 31. Hansen.
Viborger Samler, 1842-08-02
Trykfeil. J sidste Nr. 2den Col., 2den Sp., L. 25 fra n. staaer: "Juni, læs: "Juli, 3die Col., 1ste Sp., L. 3 fra
Viborger Samler, 1842-08-04
70 Aar. No. 121. Kongelig allernaadigst privilegeret. Viborg, Cito Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. annammenTorsdagen den 4de August 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-08-04
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Madrid, den 16de Juli. Jdag blev baaren til Graven en af de længste Sessioner, sikkert ogsaa en af de meest ufrugtbare, da der i den tilendebragte Session aldeles Jntet er udrettet til Fordeel for en god Forvaltning. Der var ikke Tale om Andet end om Bebreidelser, Personligheder og Partitagen imod det forrige Ministerium. - Dette Forhold af Cortesforsamlingen har ikke forfeilet sin Virkning paa Spanierne daglig svinde mere og meere Jllusionerne om de skjønne Theorier og Repræsentativforfatninger; man betragter de udbasunede Folkerettigheder ikke alene med Ligegyldighed, men endog som Jnsulter, som Haan, da der endnu hidtil ei har hersket større Vilkaarlighed, Umoralitet, Uorden i alle Regjeringsanliggender, end netop nu. Dagligen stige Afgifterne; allerede betaler man det Dobbelte i Sammenligning med hiin Despottid, og dengang oppebare Embedsmændene regelmæssig deres Befoldning, medens Mange nu have tilgode deres Gage for 3 a 4 Aar. – Folket har man foresnakket og Kirketiendens svære, ulige og rimelige Afgift; den ophævedes, og nu er i dens Sted indført et saakaldet Pengesurrogat, der er steget til et saadant Beløb, at en By paa 1000 Jndvaanere, der hidtil udreedede 600 Fanegas Korn og 30 Lam - i Alen Værdi af 12000 Realer – nu maa betale 30,000 a 36,000 Realer. Og desuagtet lønnes ikke Geistlig heden, og man vilde være nødsaget til at lukke de fleste Kirker, saafremt ikke Pietet og christelig Sands lagde sig imellem. Den uhyre Eiendom, Spanien besad i sine Klostre, er forsvunden, og uden Fordeel for Nationen. Godserne ere tildeels for Spotpriis afhændede til et lidet Antal Capitalister, og saaledes ere da Eiendommene, istedet for at fordeeles, i Færres Hænder end forhen. Af alt Dette erkjende de uhildede og fordomsfrie Spaniere, at hvad der i andre Lande maaskee kan føre til en god Regjering, bliver hos os til en complet Farce; – og derfra den hos os almindelige totale Ligegyldighed for Politik, Constitution og Frihed. Ved ethvert nyt Cortesvalg deeltage færre Vælgere, for kort Tid siden blev i en Provinds, der talte 15000 Valgmænd, Een Deputeret med 287 Stemmer. Jntet Under derfor, at Tanken omen retfærdig stærk Regjering efter Snittet af den preus fiske er indlysende for Mange, endog for forrige Deputerede og Senatorer. Denne Forandring i de politiske Anskuelser fortjener vel at bemærkes, og desaarsag turde de Nationer, som endnu ei have antændt Revolutionens Fakkel, vende deres Blikke imod Spanien, og lade dette Lands Exempel tjene sig til en Lære og Advarsel.
Viborger Samler, 1842-08-04
J de sidste Dage er Heden overordentlig stærk, endog Vandrere blive Offre for den utaalelige brændende Solvarme. J Madrid er Thermometret steget til 339 under 9, i Sevilla endog til 37. Alle Forretninger foretages fra Kl. 5 til 9 om Morgenen. Zurbano udviser i Catalonien ubøielig Strenghed imod Banditterne og disses hemmelige Understøttere. Saaledes har han, efter Standretsdom, ladet skyde 3 Bønder, der havde huset og bespiist nogle Jnsurgenter.
Viborger Samler, 1842-08-04
Frankerig. De 10, i den sidste Tid oprettede og af den afdøde Kronprinds organiserede Jægerbatailloner skulle for Fremtiden bære Navn af chasseurs d'Orleans, Journalen National smiller af alle de franske Soloners Forsøg paa at bringe noget Definitivt istand med Hensyn til Regjeringspørgsmaalet, medens dog Mænd, der have gjennemlevet de sidste 60 Aar, kun have været Vidner til provisoriske Bestemmelser. La Constituante med Forsøget af en Repræsentativregjering, den lovgivende Forsamling med sin Jnterimsregjering, Conventet med sit Voldsherredømme og sin Skrækkeregjering, Fuldbyrdelsesdirectoriet, den 18de Brumaire med de 3 Consuler, Bonaparte og hans Medconsuler, Keiseren ave Pempire, den første Restauration med de ældre Bourbonner, de 100 Dage med Tillægsacten, den anden Restauration med Doctrinairerne, Emigranterne og Jesuiterne, endelig Juliusdynastiet med den uforanderlige Tanke: – alle Disse have viist sig, og ere forsvundne. Hvor er det dog muligt, at der endnu kunne findes Mennesker, der ere saa forblindede, at de til Trods for al denne Omskiften, til Trods for alle disse Forandringer, endnu kunne drømme om noget Stabilt, noget Varigt! – Samme Blad meddeler Extracter af flere anseete Departementsjournaler, der frakiende de nu sammenkaldte Kamre Ret til at fanctionere en Regentskabslov. Toulouse-Municipalraadets Beslutning, ei at indrække nogen Condolenceadresse, fattedes fornemmelig efter de Toulouser=Anklagedes Forsvarers, den republicansksindede Jolys, Raad og Tilskyndelse. Denne Advocat formeente, at dersom der kun var Tale om en Condolenceyttring, vilde han ikke være derimod man vilde give denne Act et politiske Anstrøg og udtrykke Sympathie for det nuværende Regjeringsystem. Men saadanne Manifestationer vare forbudne med klare og udtrykkelige Ord i Municipalloven, og den kongelige Commissair Maurice Duval havde under forrige Aars Uroligheder stemplet som ulovlig Toulouse- Municipalconseilets Beslutning: at takke det provisoriske Municipalitet, for dets faste og værdige Forhold. Flere Pariserjournaler, navnligen Journ. des Debats og Constitutionel yttre sig misbilligende horover. – Flere Journaler betegne Julimaaned som en for Regjeringer og Prætendenter særdeles skjebnesvanger Maaned. 1789 Bastillens Ødelæggelse; 1830 den ældre bourbonske Linie fordrives, 1835, Fieschis Helvedmaskine, 1841 Hertugen af Bordeaux's Uheld, 1842 Hertugen af Orleans's Død.
Viborger Samler, 1842-08-04
Moniteuren indeholder statistiske Meddelelser (Juni 1842), om de indenlandske Runkelrosukkersyderiers Tilstand. Productionen concentrerer sig i de store Fabriker; de mindre gaae efterhaanden tilgrunde. Fabrikernes Antal udgjør nu 353, for et Aar siden 419. Desuagtet tiltager Fabricationen; thi den udgjorde 1841 kun 26 Mill. Kilogram; 1842 derimod 30 Mill. Kilogr. Af Colonialsukkere forbrugtes i dette Halvaar 36 Mill. Kilogr., ligeledes 9 Mill. Kilogr. mere end 1841.
Viborger Samler, 1842-08-04
Jblandt de mange gode og glimrende Egenskaber hos den afdøde franske Thronarving omtale flere engelske Blade ogsaa hans Lyst til og Smag for "sport d. c. Jagt, og Vedde ridt, uden hvilke Qvaliteter Englænderen neppe kan tænke sig en Gentleman. J den sidste Tid heldede Hertugen af Orleans sig aabenbart til en antin engelsk Politik, og han havde skjenket en meget talentfuld ung Mand sin uindskrænkede Tillid, en Mand, som paa Grund af hans berømte Faders Henrettelse, for hvilken han høist urigtigt tillægger England Skylden, har kastet et uforsonligt. Had paa England (Hertugen, af Elchingen, Neys yngre Søn). Morn. Her, melder, at man i Nord-Lincolnshire har ladet et Compagnie Sappeurs og Mineurs opkaste Jordvolde og opplante Signalslag paa de høieste Puncter, for – som det hedder – at tjene til Artilleriets Ovelser. Men af de valgte Positioner slutte Mange, at de ere bestemte til Bauner, eller Varer, for at Civilauctoritererne i fornødent Tilfælde saa meget hurtigere kunne kalde Yeomanriet i Lincolnshire, til Hjelp imod en eventuel Opstand fra Fabrikarbeidernes Side. – Efter Journalen the Sun imodeseer man vel en med Hensyn til Qvaliteten god, men ikke meget riig Hør(an average erop).
Viborger Samler, 1842-08-04
En svensk Læge i Stockholm, ved Navn A. Hvasser, skal det være lykkedes grundigt at helbrede for Exilepst (den faldende Syge).
Viborger Samler, 1842-08-04
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 27de Juli. De Omstændigheder, der ledsagede Throntalens Oplæsning, ere maaskee uden Exempel i de parlementariske Møders Historie. Kongens Bevægelse var saa stor, at det i Begyndelsen, var ham umuligt at fremføre endog kun et eneste Ord: et følgende Forsøg paa at tale, mislykkedes ligeledes. Da udbrød Forsamlingen stormende i det Raab: "Kongen leve!" Dette syntes at give Kongen Mod. Han begyndte at oplæse Throntalen; men hans Stemme var svag og bevæget. Da han kom til det Sted, hvori han med simple Ord sætter den afdøde Prinds et glimrende Mindemærke, kunde han ikke længere modstaae sine Følelser; han lagde Documentet fra sig og udbrød i Taarer. Hele Forsamlingen var dybt rystet, og vi overdrive ikke, naar vi sige, at intet Øie forblev tørt ved den dybt gribende Scene. Stormende, længe vedholdende, gjentagne Acclamationer udreve Kongen af den Bedøvelse, Acclamation for at give ham Mod. Da han havde endt hvori hans Smertes Overmaal havde bragt ham. Han fattede sig atter, og hans Stemme blev fastere, indtil han talte de Ord: "at han endnu besad Børn, der vare hans hele Kjærlighed saa værdige." Her overmandede hans Følelser ham paa ny, og atter behøvedes Forsamlingens Talen, sank han - efterat han, ligesom takkende for den ham til Deel blevne glimrende Modtagelse, havde bukket for Forsamlingen – tilbage paa sit Sæde og bedækkede, convulsivisk hulkende, Ansigtet med sit Lommetørklæde.
Viborger Samler, 1842-08-04
Børsen er langt fastere idag end igaar.
Viborger Samler, 1842-08-04
Jdag sysselsætter de Deputeredes Kammer sig med at verificere Fuldmagterne. Denne Act synes de Deputerede ikke at værdige nogen særdeles Opmærksomhed. Den venstre Side har valgt Odilon-Barrot til sin Candidat til Kammerpræsidiet. Fremdeles har man besluttet at adskille Regentskabspørgsmaalet fra det ministerielle Spørgsmaal, hvilket Sidste man ønsker at bringe paa Bane inden Sessionens Prorogation. Sauzet synes at være paa ny de Conservatives Candidat til Præsidentskabet, da man ikke troer Dupin ret.
Viborger Samler, 1842-08-04
Det synes afgjort, at Oppositionen – sandsynligviis bestemt dertil af Thiers – har besluttet at lade Spørgsmaalet om Hertuginden af Orleans's Regentskab falde. Man antager, at de Deputeredes Adresse vil vorde ligesaa kortfattet som den kgl. Tale, og at man vil afholde sig fra enhver politisk Hentydning.
Viborger Samler, 1842-08-04
Frankfurt om Main, den 29de Julii. "Jdag er den Efterretning indløben fra Wien, at den persiske Schah har erklæret den tyrkiske Keiser Krig, Ræddes Diplomaterne ligesaa meget over denne Efterretning, som Wienerbørsen den 25de Juli, da vilde det see slemt ud Men det er at haabe, at dette orientalske Jncident ei vil forstyrre den europæiske Harmonie, men kun foranledige Notevexlinger og diplomatiske Missioner."
Viborger Samler, 1842-08-04
Tyrkiet. Fra Constantinopel berettes under 13de Juli, at, ifølge et i flere Dage circulerende Rygte, et Udbrud af Fiendtligheder imellem Persien og Porten er at befrygte. Anledning til dette Rygte er et Jndfald, som Skarer af væbnede Kurder og Persere have i sidste Maaned foretaget i det tyrkiske Paschalik Bagbad, hvorfra de forjøges med noget Tab. Man nærer imidlertid det Haab, at de stedfindende Differentser kunne udjevnes.
Viborger Samler, 1842-08-04
Hamburg, d. 31te Juli. Efter den 6te Bekjendtgjørelse fra den store Hamborger-Comite vare indtil den 15de Julii incl. i Alt indkomne 3,630,000 Mk. Bco. til de Brandlidte, af hvilke allerede over 5000 Familier tildeels have erholdt Skadeserstatning for de lidte Tab. Statslaanet, hvormed General-Brandasse-Skaden skal dækkes, udgjør 34 Millioner Mk. Bco. Rominalcapital. Laanyderne give 94 for 100, og erholde 1 pC. Provision, hvoraf Mægleren imidlertid oppebærer 1/4. Rente føden er 3 1/2 pe. Jblandt Udlaanerne mærkes Salomon Heine med 8 Mill. Mk. Bco.; "die Preuss. Seehandlung med 3 Mill. Bcomk., og ogsaa de øvrige ere tydske Capitalister, navnligen fra Berlin.
Viborger Samler, 1842-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Kongens Reise. Under Hs. Maists Ophold i Ribe, besøgte Allerhøistsamme den 26de Juli Domkirken. Biskop T. Müller holdt her en Tale, i hvilken han i et ædelt Foredrag bød Hs. M. velkommen i den paa Minder saa rige By og navnligt i det majestætiske Tempel, dette herlige Minde om hvad Troen formaaer at udrette." Derpaa besaae Hs. M. Kirken og Stiftsbibliotheket, og viste i det Hele megen Jnteresse for Kirkens Jstandsættelse. Fra Domkirken begav Hs. M. sig over til Cathedralskolen, hvor tvende Sange, forfattede af Skolens Rector, Hr. Prof. Dr. Thorup, og hvoraf den ene var sat i Musik af Hr. Organist Hansen, bleve afsungne, den ene for, den anden efter Talen. Talen, som var paa Vers, blev holden af Professoren og behagede Hs. M. saa meget, at han udbad sig en Afskrift deraf. Hs. M. takkede Rectoren og henvendte sig dernæst til Disciplene med nogle Ord, hvor han opfordrede dem til at lægge sig deres Foresattes Formaninger paa Hjerte, til at bestræbe sig for engang i Tiden at blive gode Borgere, Kongen og Fædrelandet hengivne Mænd, da skulde Guds Velsignelse og Kongens Paaskjønnelse blive deres Løn. Under Hs. M. Besøg i Fængslerne forefaldt en lille rørende Scene, idet en Arrestantinde, en ung Pige paa 19 Aar, som formedelst Barnefødsel i Dølgsmaal af Under- og Overretten er dømt fra Livet, ved Hs. M. Jndtrædelse kastede sig for hans Fødder, græd bitterlig og anraabte om Tilgivelse. Kongen var kjendelig rørt og trøstede hende med, at hun kunde stole paa Kongens Naade. Den følgende Dag gav Hs. M. atter Audients og efter at have besøg Toldboden og Havnen forlod han Ribe. Udenfor Sønderport vare Borgercorpserne opstillede, et ridende Corps af Byens Borgere ledsagede Hs. M. til Holmlund, en Miil fra Byen, og her blev han modtaget af Amtmanden fra Haderslev. – J Torsdags indtraf Hs. M. til Tøndern og aflagde her et Besøg hos Grev Schack paa Schackenborg; næste Dag ankom Hs. M. til Wyck. Da der sædvanligen bruges 18 Badedage - siger "Dagen" – vil Opholdet der rimeligviis vare 2 til 3 Uger, og Hs. Maist. vil saaledes henimod Slutningen af indeværende Maaned ankomme til Pløen, hvorhen Hs. M. Dronningen forventes til samme Tid at ville begive Sig. Hs. Maists Sundhed lader i ingen Henseende Noget tilbage at ønske, og Opholdet paa Føhr er ingenlunde nogen nødvendig Cuur, Allerhøistsamme underkaster Sig, men mere at ansee som en Recreation paa Reisen.
Viborger Samler, 1842-08-04
Storhertugen af Oldenborg er med Storhertuginden og Arvestorhertugen den 23de d. M. afreist til Eutinhvor Høistsamme agter at opholde sig i flere Uger. Da Eutin ligger saa nær ved Pløen, hvor Hs. Maj. Kongen i længere Tid vil opholde sig, ville saaledes tvende regierende Fyrster paa samme Tid residere faa Mile fra dinanden. (Da.)
Viborger Samler, 1842-08-04
Lystslottet Louisenlund skal af Hs. D. Enkehertuginden af Glücksborg være solgt til Statholderen Prinds Frederik af Augustenborg og Hertug Carl af Glücksborg i Forening. (Da.)
Viborger Samler, 1842-08-04
Kjøbenhavn. Af den nylig udkomne Udsigt over det kgl. Videnskabernes Selskabs Forhandlinger og dets Medlemmers Arbeider i Mai Maaned erfarer man, at Prof. Forchhammer i Mødet den 13de Mai forelagde en Oversigt over Resultaterne af sine i 1841 fortsatte geognostiske Undersøgelser. Jmedens hans foregaaende Undersøgelser især oplyste den Hævning af Landet, som har fundet Sted i nærværende Jordudviklingsperiode, og hans Arbeider derom nu forøgedes ved Opklaring af de Udtørringer, især omkring Liimfjorden, som deraf have været Følge, vare disse dog især henvendte paa de Sænkninger, som have fundet Sted fra Nissum Fjord indtil Sydgrændsen af Holsteen. Det stærkeste Kjendemærke herpaa ere Levningerne af en udstrakt Skov, hvis endnu grundfaste Rødder findes indtil 10 a 12 Fod under den daglige Flodhøide. Havnearbeiderne ved Huusum i 1840 og 41 have ogsaa bragt meget lærerige og interessante Kjendsgierninger for Dagen, idet man fandt en Tørvemose opvoxet over en fordums Birkeskov, hvori var en i Oldtids Gravhøi. Sænkningen er altsaa indtruffet efterat Landet var beboet. Der fandtes kun Flinteknive i Gravhøien, hvoraf kan sluttes, at Sænkningen er foregaaet medens Halvøen beboedes af en Folkestamme, der ikke kjendte Metallerne.
Viborger Samler, 1842-08-04
Den 1ste August var den sidste Dag, paa hvilken man kunde supplere Bankhæftelser. Nu, da altsaa denne Supplering er sluttet, beløber sig den indbetalte Summa til 5,300,000 Rbd. Mærkeligt er det iøvrigt, at der endnu staaer tilbage en Summa af 800,000 Rbd. af uopsagte Hæftelser, skjøndt den hele resterende Summa for danske Hæftelser ved Slutningen af forrige Bankaar (31te Juli 1841) ei udgjorde meere end 1,920,000 Rbd. Bankens Overskud i sidste Bankaar (31te Juli 1841 til 31te Juli 1842) efter Fradrag af samtlige Udgifter m. m. beløber sig til omtrent 540,000 Rbd. Naar vi altsaa anslaae Antallet af samtlige Actier til omtrent 130,000, saa udkommer allerede nu, forinden de senest store indbetalte Summer ere gjort frugtbringende, 4 Rbd. pr. Actie. (Bl. T.)¬