Aalborg Stiftstidende, 1838-04-23
Jndsendt.) Ved at gjennemlæse Regnskabet for Realisationen og Anvendelsen af Væddekjørsels=Foreningens (disse tvende Genitiver, at tage i een Portion, koster Møie) Beholdning af Penge &c. &c., som har været indført i denne Tidende, blev jeg især opmærksom paa Udgiftsposterne 5, 6 og 7, hvorefter en indkjøbt Hingst (efter den 1800 tagne Beslutning: en dansk Hingst) med alle Udgifter kostede noget over 1100 Rbd., skriver fjorten Hundrede Rigsbankdaler Sedler. Eya! hvordan er det fat", raabte jeg, i mange Aar have Stridsmændene for Fuld blodet skrevet sig Fingrene lamme for at godtgjøre, at det ikke betaler sig at opdrætte vore danske Heste, fordi de ikke kunne afsættes til nogen høi Priis. - Men see, nu ere de virkelig gjorte til Skamme. De hænge nu med Hovederne og sukke, Ak Vee, hvad skulle vi nu fange an? Dette Hjertesuk er ikke godt at besvare, men jeg troer at kunne sige Eder hvad J. klogeligen burde have gjort, dette nemlig: ikke at have berørt forommeldte Materie for Regnskabet var udkommet, thi af megen Tale kommer Fortrydelse, men Tavshed er sikker, hvilken Sentents er saa gylden, at Sonne har foreviget den i Kobberstik. Det nytter Eder til slet Jntet, om i ville skrige, maaske Et=Tallet er en Trykfeil!" thi for det Første er dette nu slet ikke Tilfældet, og for det Andet kunne J vel gjerne faae Bilagene at see, naar J ville gjøre en Reise til Viborg, hvilken ikke kan medføre større Udgift end 50 Rbd. pro persona, og for nogle af Eder endog mindre. Mange af vi forhenværende Væddekjørselsforeningsinteressenter have det slet ikke for bedre Kjøb, men derfor ere vi ogsaa kloge nok til at blive hjemme. Vi nære desuden aldeles ingen Tvivl. Hvormange af Eders saakaldte Halvblods 3 Aaringer troe J kunne løse en saadan Sum, som denne ene danske Hingst kostede, Jeg tænker 6 a 7 Stykker, og disse skulde da være af de Bedste, Beregner nu, hvad disses Opdræt har medtaget, og sammenligner dette med Opdrætnings=Omkostningerne for denne danske Hingst, der hverken har faaet Physik eller Astronomi tillive, og dersom J da ikke tilstaae, at der findes danske Heste, der, med Hensyn til høie Afsætningspriser, svare god Regning at tillægge, saa maae I have aparte Aarsager til en saa haardnakket Benægtelse. Men i Sandhed! J ere moren sønderknuste og den lille Rest af Liv, der endnu maatte være tilbage, vil den sidste, omendskjøndt ikke den største Steen reent forjage. Kassen har nemlig endnu omtrent 520 Rbd. Overskud, hvorfor en Hingst (ifølge Beslutningen af 1835 en dansk Hingst) skal indkjøbes for Viborg Amt. Naar nu en Saadan findes, og funden bliver den langt hurtigere, end den Første, da den ikke behøver at være halv saa god, eftersom den ei kan komme til at koste halvt saa meget, tør J da endnu vedblive at raabe, at vore Heste ere saa godt Kjøb, at det ikke kan betale sig at lægge dem til Jol tilvisse kan det betale sig, naar man blot kan træffe paa rigtige Kjøbere, det vil sige, paa Saadanne, som ret forstaae Sagen, som med Kienderblik, saa at sige, kunne gjennemskue en Hest og opdage dens indre Gehalt. Tilstaaer dog, J gode Fuldblodskjæmper, at Jngen af Eder er kommen saa vidt, ellers behøvede J ikke at jage Eders 2 og 3 Aaringer halvt tildøde paa Rendebanerne, for at faae at see, hvad der boer i dem. Men det kommer af, at J have formegen Læsning. J see f. Ex. af en Avis eller en Bog (hvoraf J destoværre læse formange), at den eller den Hest er solgt til en uhyre Priis i England, fordi den, med en let Rytter, har tilbagelagt et kort Stykke Vei i en ualmindelig kort Tid, og strax tænke J. kunde vi blot opdrætte en saadan Flyver, da vilde vor Pung snart blive trind og tung." Men J betænke ikke, at slig Hurtighed bliver betalt i England med høie Priser, først paa Banerne og siden ved Salg. Saalænge dette finder Sted, gjør Englænderen klogt i, at arbeide paa at tilveiebringe den største mulige Hurtighed hos sit Hesteopdræt, om det end skal skee paa andre Egenskabers Bekostning; thi lykkes blot en Eneste godt, saa har han rigelig Erstatning for de flere Jndivider, som mislykkes. J vort lille fattige Land derimod, beder jeg Eder at see paa et solidt Fundament, om end Milen skulde medtage et Par Minutter flere. J komme saamæn tidsnok!!! Vi andre læse slet intet, idet vi troe, at en Deel af det der i Almindelighed skrives, er grundet i prange Anskuelser, en Deel er Logn og den mindste Part er Sandhed. For nu ikke at tage det for afgjort Sandt, som ikke er det, foretrække vi at lade være at læse, men i det Sted føle vi os frem. Nogle iblandt os have vel læst endeel, men dette ere de Færreste, og hvad Nytte have de havt deraf, Jkkun Splid og Kiv er deraf opstaaet, uden at nogen af Parterne have villet lade sig overbevise. Ulykken for vort Parti bestaaer især deri, at faa eller Jngen af os have været paa de Steder, hvor disse Blods Stutterier findes, og det er Marri, ingen let Sag at strides om det Skadelige eller Gavnlige i en Jndretning, som man aldrig har seet. Man maa dog være billig i sine Fordringer, Nu vil jeg ikke tage værre fat paa Eder den Gang, J Fuld blodets Riddere, thi Dhrr. Dalgas og Jngversen ville nok ved den projecterede Forening, a 1 Rbd. pro persona, sætte en Pind, om ikke en Bom for Eders Rendelyst, jal ved Uddelingen af de paatænkte Præmier, skaffe en Gudsvelsignelse af udmærkede danske Heste, og det til Trods for Pastor Faber, der i en Bog, som vor Degn, en lærd Seminarist, har læst, siger: at vore Heste ere saa sammenblandede med kongelige Halvblodshingste, holstenske og dithmarske Ditto, at der ingen absolut dansk Hesterace er til. - Slutteligen beder jeg at Alle ville tage i den bedste Mening, hvad jeg her har skrevet, og Jngen skjælde mig ud i Aviserne, thi, da dette slet ikke paafører mig nogen Ærgrelse, saa forfeiles jo Øiemedet, og En eller Anden kunde derved let blive nødt til at sige med min første Tugtemester, da han forgiæves, fra Grunden af, havde søgt at indvie mig i den latinske Grammatiks Hemmeligheder: Holeum et operam perdidi R....)