Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-23
J. Lafitte er een af de rigeste og meest anseete Banquierer i Europa. Han er født i Bayonne 1767 og har fra Ungdommen af havt stor Forkierlighed for Handelen. 1788 var hin sysselsat i Banquier Perregaux's Huus, landt hans Yndest og fik Deel i hans Forretninger. Neppe havde den unge Lafitte faaet noget til Bedste, førend han kaldte sin af til Sødskende bestaaende Familie til sig, og understøttede den. - 1804 udnævnte Perregaux ham til sin Associe, til sin Executor testamenti og Efterfølger. 1809 blev han udnævnt til Forstander for den franske Bank og til det Pariser Handelskammers Præsident. 1814 blev han Gouverneur over den franske Bank og Medlem af de Deputeredes Kammer. Næste Aar laante han Skatkamret 2 Mill. af sin egen kasse og traadte 1816 atter ind i Kamret. Hans Stilling har meget forandret sig; men hans Charakteer er bleven uforanderlig. Han hørte stedse til den constitutionelle Opposition og bekjæmpede alle lovstridige Forholdsregler af de forskjellige Ministerier. 1827 formælede han sin Datter med Marschal Ney's ældste Søn og blev atter udnævnt til Medlem af de Deputeredes Kammer. - Hans Formue anslaaes til 80 Mill. Franker, altsaa over 13 Mill. Specier. Han er saaledes over dobbelt saa rig som den afdøde Senator Jenisch, der antages for at have efterladt 18 Mill. Mk. Bco. eller 6 Mill. Specier. Saa rige Kjøbmænd har deraldrig levet i Danmark. Ladige efterlod omtrent 15 D. C. Tønder Guld (omtrent 120,000 Specier) og Niels Brock endog kun 13, dog ansees begge disse for de to rigeste Privatmænd af Borgerstanden, der nogensinde have været til her tillands. Forskjellighed i Pulsationen hos Europæere og de Vilde. Man har adskillige Gange paastaaet, at Blodet hos de Vilde er tykkere og flyder langsommere end hos Europæerne. General Collet har anstillet derover nogle Forsøg, hvis Udfald synes at bekræfte hiin Formodning. Han begav sig med sin Adjutant Warin, en Tolk og to Betjenter til de Jndfødte, der havde deres Leir i Nærheden af St. Karl og som først nyligen vare komne did fra de øvre Dele af Missuri. Ved nogle Foræringer bevægede man en Mandan og en Høvding for de store Osager at lade foretage med sig dette Forsøg. Mandanen var 6 Fod høi. Han holdt aldeles samme Maal og var af samme Førhed, som een af Generalens Betjenter, en Americaner fra Pitsburg. Osagen holdt 5 Fod. 10 1/2 Tommer eller ligesaa meget som Generalen. Han var ikke fuldt saa før, men ligesaa gammel, nemlig 45 Aar. Tre, i Mellemrummet af en halv Time gientagne Forsøg gave følgende Resultat: Americaneren 69 Pulsslag, Mandanen 60, Osagen 62, Generalen 75, Adjutanten var af et noget koldere Temperament end Generalen. Man talte hos ham 72 Pulsslag. - Collet har gjentaget dette Forsøg med andre Jndianere i Overcanada, en Ulvindianer, en Schawaneser og adskillige Orkanser, og overalt fundet en Forskjellighed af 9 Pulsslag og høist at 16 i et Minut, mellem de Jndfødte og de Hvide. Kallundborg Sognepræst V. B. Rørdams Minde. Hvo som bekjender mig for Menneskene, ham vil jeg bekjende for min Fader, som er i Himmelen. Jesus. Jeg har seet de Armes Taarer flyde Ved Dit, at saa tidlig brudte Leer Jeg har hørt dem forrigfuld udbryde. At vor gode Præst er ikke meer! Disse Taarer, som for Dig her flyde, Vorder hisset Dig en Hæderskrands: Hvor Du Dig i Himlen monne fryde J Din Frelsers Guddomsglands! Ham som Du forkyndte her i Live, Ufortrøden for Din Menighed: Han vil Dig i Himlens Rige give Naadelønnen, som Dig er beredt. For vor Gud ei gjælder Kraftens Alder, Naar han vil, vort Løb vi slutte maae Overhyrden af sin Tjener kalder, Og beredt Du var at gaae. Hvad J gjorde mod min mindste Tjener, Visselig det gjorde J mod Mig Dette Ord os Trøsten her forlener, Naar vi stunde efter Dig: Sallig de barmhiertige skal være, Hos Barmhiertighedens Fader hist; Hvad de gjorde her var til Hans Ære, Han dem og vil ære hist. Ven Du drog foran - vi ikke satte Herrens Vei - og ei Din Glæde hist, Men vi monne dybt i Hjertet skatte Dem som troe paa Herren ChristO Han talte ofte med Din Tunge, I Guds Huus, saa og i Vennestund; Samles skal vi snart, Hans Priis at sjun I en evig Morgenstund!