Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Dette blandede Frø er især at anbefale paa Sandmarker, hvor Kleveren ei passer. Allerbedst at saae det med Spergelfrø, som saaes efter St. Hansdag. 2 Skp. Spergelfrø fugtes paa et Loegulv, og blandes med 4 Skp. Hestefryd, som lettelig hænger ved samme, naar det omrøres; herved undgaaes at saae hvert for sig; eller og Spergelen saaes først og siden Græsfrøet. Af anførte Blandingsfrø er det tilstrækkeligt at faae 12 Pd. Frø, hvor der faaes 1 Td. Havre. Frøet modnes sidst i Juni, det høstes som Korn, og bindes strax i smaa Nege, som veires i tørt Veir snart, i 4 til 5 Dage. Høstvognene belægges med Lagener, da Frøet lettelig falder af. Frøet udtærskes, det røres en Gang dagligen de første 14 Dage, siden een Gang hver Uge, og kan da overgjemmes. Frøet af Hestefryd saaes i Avnerne, thi det er vanskeligt at udtærske. Finest er Straaet af Heste fryd, noget stivere af Heiren, dog blødere end af Raigræs. Vil man høste det til Høe, og ikke have Frøderaf, afslaaes det midt i Juni, bliver liggende i Skaaret 2 til 3 Dage, derpaa vendes og sættes samme Dag i smaa Stakke, 8 a 10 til et Læs, staaer saaledes 2 Dage, hvorefter Stak ken sammenbæres, Høet splittes ad en Times Tid, og derpaa hjemføres. Disse Græsarter holde udi 5 til 6 Aar, og afgive god Græsning for Heste, Qvæg og Faar i Tøier. Hr. Valentiner paa Gieddesdal pr. Roeskilde. har merglet i meer end 30 Aar; han tilraader at mergle og tillige at gjøde. Mergel anbefales paa raa Jorder, som og paa kraftig Jord, der yttrer den god Virkning, mindre paa udmarvet Jord. Sandig, let og løs Jord behøver stærk Leermergel, for at den kan sætte sig og blive fastere; men sid og tørvagtig Grund udfordrer Grus eller Sand Mergel, som giver en passende Blanding, hvorimod Leermergel vilde forøge Jordens Kulde og Fugtighed, og kun ufuldkomment forene sig med Jordsmonnet. Jorden maa forud være afgravet og de sure Steder afledede. Til stærk Leergrund, passer Kalkmergel med grov Sand, eller brændt Kalk, som hastigst forener sig med Plovjorden. Mergelen søges med Jordborer, det er fordeelagtigere at vælge et tørt Sted, om endog Mergelen ligger noget dybere, og altsaa meer raa Jord maa bort skaffes. Plovjorden over Gruben benyttes til at opfylde lave Steder, naar Gruben er tømt, nedstyrtes i samme den opkastede Jord. Er Mergelen haard, afkiles store Stykker med Hakker og Jernstænger. Lette og løse Jorder fordre meer Mergel, god Middeljord mindre Mergel, omtrent 240 Læs til en Tønde Land; Læsset en tospændig Karre, belæsset med 10-12 Kubikfod Mergel, thi de aflæsses let, da Kassen kan nedlades bag til En Karre med en Vognstang gaaer usikkert, og falder derved Hesten og Kudsken besværlig, derfor gives den med to Stænger Fortrinet. Til tospændige Karrer er Gruben 40 Fod bred, til eenspændig 16 Fod. Læssene lægges radeviis, saa at paa smalle Aare komme kun to, paa bredere tre Mergeldynger. Forud er Jorden fint harvet g har Græsset begyndt at voxe, maa Jorden først pløies og harves. Naar Mergelen, efter at være udtørret, gjennemvædes af Regn, og igjen er bleven halv tør, at den let kan smulres, harves og trom les den saa længe, indtil det er opnaaet, thi formaa den ikke nedpløies, og da ikke for dybt, at den som Støv desto fuldkomnere kan blande si med Plovjorden. Det udrettes bedst ved Rund harvning, som udføres med tre Harver, hver med een Hest for, Karlen staaer i Midten og lader dem gaae i en Runddeel om sig. Gjødningen nedpløjes i tør Tilstand efter Mergelen, og noget dybere, for at Mergelen kan komme op. Om Efteraaret pløies atter noget dybere til Sæd, for at Gjødningen, og den af samme befrugtede Jord kan komme frem. At mergle er bedst om Foraaret, naar Jorden bliver tør, i Mai, Juni og Juli, og helst paa reen Brak. Omkostningerne kan beregnes til 10 a 11 Rbd. pr. Tønde Land, de dække ved den bedre Afgrøde, 2 til 3 Fold meer, ved meer Halm foder, bedre Klever og kraftigere Græs, og naar Jorden, efter at være udlagt, igjen kommer under Ploven, haves en frugtbarere Mark. J øvrigt følges den gamle Regel: een Sæd til Salg, den følgende for Qvæget, og ikke meer end tre, højest fire Halme efter Gjødningen. Det er behageligt at høre en kyndig Mands Veiledning, som bearbeider sin Jord med stor Flid, og som græsser og feder sine Stude til en fortrinlig Grad, desuden har en ypperlig Kobesætning, af hvis Melk, naar den har henstaaet den fornødne Tid af 36 Timer eller længere, for at tage Syrlighed til sig, kjær nes Smør, som giver 1/2 Deel meer Smør end ved at kjærne af Fløde. Kjærnemelken benyttes til at opføde Tillægskalve, som og til at fede dem.