JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Hovedqvarteret Siennira, den 4de April. Jeg har den Ære at tilkjendegive Nationalregjeringen, at vore Forposter i Dag staae udenfor Bomie, at de have indtaget Stoczek, Miastkow og Garwolin, samt at jeg til alle Sider har udsendt, Detaschementer, som paa alle Kanter tage Tropper fangne af Feltmarskal Diebitschs Kolonner. Disse Kolonner have sat sig i Bevægelse mod Wiepez, og deres Fortrav er allerede paa den anden Side af Floden. Heraf er hidtil over 800 Md. af forskjellige Regimenter blevne indbragte hertil samt nogle hundrede Heste. Paa alle Veiene tage vore Patrouiller en Mængde Munitionsvogne, Bagage og betydelige Transporter Levnetsmidler, som vare bestemte for Diebitsch's Armee. Med hvert Øieblik bliver der indbragt Fanger og Bagage hertil. J Gaar har den 1ste Eskadron af 2det Jæger=Reg. og 2den Eskadron af det 2det Uhlan=Reg., under Major Lonczkowski, indhentet Feltmarskallens Arriergarde, som blev kommanderet af den keiserl. Adjutant, Oberst Read. Ved Gorznoblev den angreben af vore Tropper, der strax sprængte den, saa en Deel deraf blev fangen, Resten greb den vildeste Flugt. Neppe var det lykkedes Obersten at redde sig. General Uminski har slaaet en Bro over Narew og er gaaet over paa den venstre Side af denne Flod. Hans Kavallerie har allerede gjort en Deel Fanger af den fjendtlige Garde. Skryvnetzki.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Marschau, den 5te April. Vor Avantgarde skal have slaget Feltmarskal Diebitsch's Arriergaarde totaliter. J Gaar bleve der igjen indbragt 1500 Fanger hertil, blandt hvilke mange Kavallerister og nogle Kosakker. J Forgaars Nat har General Skarzynski fanget 400 Husarer af det Pahlenske Korps. Blandt vore Saarede befinde sig Generalerne Zamoyski, Sierawski og LagowskiBerlin, den 7de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Den St. Petersborgske Post af 30te Marts er udebleven i Dag. Man vil vide, at de oprørske Litthauere have oprettet en provisorisk Regjering i Willna. Jfølge Efterretninger fra Grændsen stod der 3000 Jnsurgentere ved Polangen. J Kowno er et russisk ridende Batterie falden i deres Hænder. Efter al Tilsyneladende, har Anarkie og Forvirring grebet vidt om sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Liebau, den 3die April. Alle Forretninger ligge stille, og vi leve her i en han ge Uro. Alt hvad som hører Regjeringen til af Penge og Effecter bliver indskibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Frankrige. Det er en mærkelig Efterretning, at det franske Folk nu yttrer høit og tydeligt, at Frankrigs Ære er krænket ved den italienske Sag, og at den gamle Lafavette puster stærkt til Jlden. J et af Kamrenes sidste Møder var denne Frihedsveteran formelig traadt i Opposition mod Regjeringen og havde paastaaet: "at Kongen og hans Ministre have brudt Tro og Love mod de italienske Patrioter." Man ansaae denne Opposition af største Vigtighed, da Bajonetterne staae til Lafayettes Disposition. De franske Statspapirer vare strax derpaa faldne endnu mere. - Den berømte Chareaubriand har udgivet en Brochure (hvoraf der i nogle Dage blev solgt 15,000 Expl.) hvori han holder en Kamp paa Liv og Død mellem Kongen og Friheden for uundgaaelig; een af disse - siger han - maa bukke under, og Frankrigs Regjering enten vorde en Dictatur eller en Republik. - Den 28de Marts holdt Kongen af Frankrig Mønstring ved Paris over 50,000 Md. Linietropper og Nationalgarde, som han kaldte sine: "kjære Kammerater." Finantsministeren er bleven bevilget en Credit paa 120 Millioner Fr., som skal tilveiebringes enten ved Laan eller Paalæg. Krigsministeren har forlang en ny Udskrivning af 280,000 Md. Nationalgarde til Krigstjenesten. Ministerpræsidenten sagde nylig, da han i de Deputeredes Kammer spurgtes om det var sandt, at 30000 Md. tydske Forbundstropper skulle marschere mod Luxemborg, at Frankrige vil under alle Omstændigheder iagttage sin Værdighed i Norden som i Sønden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Paris, den 5te April. Jgaar kom den Efterretning hertil fra London, at Engelland er aldeles eng med Frankrige i at erklære Østerrige Krig, saafremt det ikke rømmer Kirkestaten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Jtalien. Jfølge Beretninger fra Wien af 5te April vare Østerrigerne rykkede ind i Ancona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Spanien. Herfra meldes over Frankrige om en ny Opstand i Cadix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Nederlandene. Den franske Regjering skal, ifølge Rygter fra Brüssel, have erklæret den belgiske, at hvis den vil modsætte sig Luxemborgs Besættelse af Forbundstropperne, saa maa den selv afgjøre det; og det har den og saa besluttet sig til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Vestindien. Den 9de Februar var der udbrudt en frygtelig Neger=Revolution paa den franske Øe Martiniqve. Da Skibet som har bragt denne Efterretning til London, forlod Øen (den 10 Fr., var Staden St. Pierre i Brand paa flere Steder, Slaverne bevæbnede, og ifærd med at overfalde alle de Blanke. Den franske Garnison var i blodig Haandgemæng med Negerne. Resten i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Fædrelandet. Khvn. Sidste Onsdag ankom Marqvien af Dalmatien, den kgl. franske Krigsministers, MarskaSoults ældste Søn, hertil med Dampskibet Super fra Lübeck, bestemt til London. Efter at have havt en Audients hos Hs. M. Kongen er Marqvien igjen afreist herfra til Stockholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Khvns Børs=Cours den 12te April 1831. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 208. 12 Rbmk. 7 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Ved den 1212 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 60. 18. 79. 3. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Bekjendtgjørelser. Undertegnede have herved den Ære at anmelde, at de Søndagen den 17de April give her deres sidste Concert i Klubsalen. Det Nærmere vil erfares af Plakaterne. J. Huber. A. Herz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Sangere fra Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
At vi paa vor Reise gjennem Horsens og saa der agte at give en Concert, have vi tillig den Ære foreløbigen at bekjendtgjøre. A. Hers. J. Huber. Forældre eller Værger, som have Børn, der skulle indskrives i Domsognets Borgerskole, ville møde paa Skolen førstkommende Mandag den 18de Kl. 9 Formiddag med Børnene, samt medbringe disses Døbe= og Vaccinations-Attester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Domsognets Borgerskole, den 14de April 1831 J Morgen (Løverdag) Eftermiddag Kl. 3 slet ladet Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner ved offentlig Auction bortsælge 4 Udsætterheste. Auctionen afholdes udenfor Aarhuus Byes Vesterport, hvor de Lysthavende ville møde. Efter Vedkommendes Begjæring bliver Onsdagen den 27de dennes hos Christopher Andersen i hans iboende Gaard paa Klostergaden absolut bortsolgt en fiirsædig Kareth, saa god som ny, en Liigvogn, 3 Kaner, en Postvogn, en holsteensk Vogn med laqverede Agestole, 2 Arbeidsvogne, 2 Slæder, 1 engelsk Kartoffelploug, m.m. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 12te April 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Et lidet Partie Ray-Græsfrøe ventes hertil fra Sielland med første Smak fra Callundborg. Prøver forevises af, og om Prisen accorderes med A. Levis. Tiedauer Sæde Hørfrøe, og nogle Tønder gode SæM. Carlsen. de Ærter er at faae hos Nogle Tønder Sæde=Ærter kan faaes hos C. F. W. Lewerkshuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
En Barnevogn önskes tilkjöbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Cataloget over min Løsøre Auction er nu L. Schucanz. at erholde Huldre-Gaverne af Jngemann, 40 Mk. Nyeste Kort over Polen, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Paa Søndag indsættes i Domkirken til Høimesse, at Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard, den residerende Capellan Hr. Pastor Grønner, der til Aftensang holder sin Tiltrædelsesprædiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmanis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
No. 61. Løverdagen. den 16de April. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stikts Tidende De
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Blandinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Officiel russisk Armeeberetning¬ Fra det keiserl. russiske Hovedqvarteer i Nyky, den 2den April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Den 29de Marts havde endelig Armeen sat sig i Bevægelse for at gjøre Forsøg paa at komme over Weichselen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Det 6te Korps, under General Rosen, havde imidlertid Ordre til at bevogte Pragaveien og Forbindelsen med Rusland. Han beretter, at Polakkerne vare den 31te Marts om Morgenen tidlig rykkede ud fra Praga og havde overfaldet General Geismar, som, ifølge sin Ordre, har trukket sig tilbage til Dembe-Wielki, hvor de første Kolonner af det Rosenske Korps befandt sig General Rosen blev ligeledes angrebet, og holdt et Tilbagetog til sin Reserve ved Kalussyn for rigtigst, hvilket han ogsaa udførte, skjøndt heftigt anfaldet og ikke uden Tab i sin Arriergarde. Han har trukket den 25de Jnf. Division til sig, og er ikke siden bleven foruroliget. Hvorvel dette var ugunstigt for os, saa kan det dog paa ingen Maade forstyrre os i vor Hovedoperation. SaasnarOvergangen er fuldført, vil Krigen snart være tilendebragt."(Pr. Statst.) Langs med den af Russerne besatte Weichselbredde, var der opreist Allarmstænger, sandsynlig for ved Jldsignaler at foranstalte Overgangen over denne Flod i eet Moment paa den hele Linie. Jfølge Fangernes Udsagn skal Overgangen skee paa 5 forskjellige Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Der meldes fra den polske Grændse at Russerne have allerede siden Krigens Begyndelse faaet omtrent 50,000 Md. satte ud af Activitet, samt at alle Stæder og Byer bagved den russiske Armee ere fyldte med Syge og Saarede, hvis Beløb angives til 20,000, blandt hvilke 15 Generaler og Oberster. Allene i Siedle, som nys blev indtaget af Polakkerne, laae der endnu over Aar 4000, som Russerne ikke havde kunne føre bort med sig, da de joges tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
J Königsberg vilde man have faaet Efterretning om, at et russisk Jnf. Regiment med 4 Kanoner, som var kommet fra Kowno, var igjen rykket ind i Georgenburg, og at et russisk Troppekorps havde ved Rosienna sprængt en Jnsurgentbande, som bestod af 5000 Bønder. Endvidere, at General v. Pahlen var i Anmarsch fra Riga, havde allerede underveis truffet sammen med Jnsurgenterne, og slaget dem. Derimod havde disse drevet Garnisonen ud fra Willna. Jnsurgenterne sværmede rundtomkring Polangen og havde afbrudt at Kommunication med Rusland. Hele Staden Gammel-Polangen var bleven lagt i Aske, og Broen som gaaer til Mitau var heel afbrændt. Storfyrst Michael var med 4 a 5000 Md. keiserl. Garde tropper paa Tilbagemarschen til Willna, for om muligt der at gjenoprette Roligheden. En russisk Koureer havde maattet gaae tilsøes fra Memel til Riga, saaledes stod det sig tillands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Jfølge en Beretning fra Warschau angives nu den active polske Hær, foruden det Duernitzkiske Korps, til 90,000 Mand med 150 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
J Warschau er næsten hvert Huus forskandset. Udenfor alle Dørre er der opkastet Barrierer, og Gaderne ere gjennemskaarne med Træe-Bolværker, hvori der befinde sig Skydehuller til Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Fra Zamosc berettes under 16de Marts, at General Dernitzkis Tropper havde, for at udhvile sig lidet efter deres næsten overmenneskelige Krigstrabadser, lagt sig i en Leir under Zamose's Fæstningsværker, hvor der kort efter blev holdt en Gudstjeneste for at takke den Almægtige for de hidtil vundne Seire og bønfalde om hans fremdeles Bistand. Dersom Geismars Nederlag, siger en tydsk Avis, er saa afgjørende som der fortælles, saa maa det frembringe de vigtigste Følger, da Gardekorpset bliver derved afskaaret fra Hovedarmeen, og General Diebitsch nødsaget til at trække sig tilbage til Volhynien; General Duernitzkikan derved faae Luft, og Opstanden i Litthauen udbrede sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Nationalregjeringen i Warschau har forordnet, at Koner og Børn af de Polakker som falde i russisk Fangenskab, skulle trække deres Mænds og Fædres Lønninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Den polske Rigsdagsforsamling er nu hver Dag beskjeftiget med den vigtige Gjenstand: "Stavnsbaandets Løsning." Begyndelsen skal gjøres med Krongodserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Den paafaldende Ordre fra Keiseren af Rusland, at 6 Batailloner finlandske Skarpskyttere saavelsom og den hele finlandske Divisionsstab skulde opløses, er ikke det bedste Vidnesbyrd for den Aand som hersker blandt dette Lands Militaire. Man bygger herpaa den Formodning, at de 10,000 Md. Hjelpetropper som Rusland forlanger af Sverrig, skulle opstilles der, for at ikke ogsaa Finland skulde faae i Sinde at gjøre sig rebelsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Den østerrigske Regjering har afsendt Generalfeldtmarskallieutenant v. Langenau og den preussiske Generalliutenant v. Muffling i et diplomatisk Ærinde til Warschau. Man siger, de skulle søge at formaae de Mænd, som staae i Spidsen for den polske Regjering, til at underkaste sig Keiserens Naade, da saa begge disse Hoffer ville optræde som Mæglere for Polen hos Keiser Nicolaus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Kongeriget Polen er 2291 Qvadratmile stort med 4 Millioner 88000 Jndbyggere. J Henseende til Størrelsen staaer Polen imellem Kongerigerne Danmark og begge Sicilierne, men i Folkemængden er det næsten ligesaa stort som Bayern eller det sardiniske Kongerige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Kongeriget Polen levede der i 1830 omtrent 1797 Mennesker paa hver Qvadratmil; et Forhold, der stiller det foran Spanien og Portugal og ved Siden af Mecklenborg og Oldenborg. Hvad Befolkningen angaaer, saa forholder den sig i Kongeriget Polen til Rusland som 2 til 31, eller med andre Ord: mod hver 1 Polak kan regnes 15 Russer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Jfølge en østerrigsk Beretning have de Keiserlige Tropper ved Bestormelsen af Rimini og den dermed forbundne 2 Timers blodige Kamp lidt et Tab af 70 Døde og 120 Saarede, blandt disse Husarritmesteren Fyrst Carl af Lichtenstein. Østerrigerne gjorde ved denne Leilighed 2000 Jtalienere til Fanger. At General Suchchiskulde af Fortvivlelse over Opstandens slette Udfald have skudt sig selv, er et Rygte som behøver nærmere Stad, fæstelse. Paa samme Tid som man seer Polakkerne snakke Lidet men udrette Meget, er det aldeles Modsatte Tilfælde i de italienske Lande. Saaledes læstes i Bolognas Avis den 17de Marts, altsaa kun 3de Etmaal førend "Patrioterne løbe deres Vei: "Naar Timen kommer, slaaes vi Alle som Fædrelandets Forsvarere; viskulle vise, at vi ikke i Tapperhed staaer tilbage for Nogen. Det er vor faste Beslutning: at seire eller døe, som det eneste Vilkaar der endnu er tilbage for os. Kun over Dynger af Liig skal Fjenden skride frem; kun over vor Stads Aske skal han herske.""Da den Bolognesiske Ungdom - hedder det i Allg Zeitung - drog til Romagna, sluttede to Ynglinger sig til dens Rækker, og bleve modtagne med Jubel; thi den Vældiges Aand, der engang saa ofte havde ført til Seiren, syntes at være kommen med dem. Nu er den Ældste af hine Ynglinger et Liig. Napoleons Brodersøn, hans Yndling, som han saaofte har paa sine Knæe, blev bortreven i sin Alders Blomster, i det Øieblik, da en vid Bane syntes at aabne sig for ham. Han var sin Families Prydelse, skjøn paa Legeme og Sjæl, og hans Huses fordums Glands forskjønnede ham saa meget mere, som han aldrig selv søgte at erindre derom; derhos var han saa elskværdig, saa aandrig, saa munter, en saa glædelig Skikkelse paa Ruinerne af hans Onkels Rige. Han levede indgetogen i Florenz, efter sin Tilbøielighed gandske for Kunster og Videnskaber. Han oversatte Tacitus, og sammenlignede sin Onkels Skikkelse med Oldtidens Heroers. Da forstyrredes pludseligen hans Studeringer, hans stille Liv. Han lod sig rive bort af Strømmen, og blev dens Offer. Hans Sundhed ødelagdes af den nye Levemaade, og han døde i Forli den 17de Marts efter et kort Sygeleie. Sørgende staae ved hans Baare hans Fader, hans Ægtefælle, hans Moder, og hiin Stammemoder, der fødte Keiseren og saamange Konger, der saae sin Stammes Undergang, og der endnu stedse sidder ved Gravens Rand uden at kunne døe, efter at Alt er uddød omkring hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Paa Simplon har man nylig arresteret 2 østerrigske Jngenieur-Officerer, som optoge Planer til en Almees Passage over dette Bjerg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Østerrig opstiller i Tyrol og Steyermarken Reserve for den italienske Armee paa 30,000 Md. ligesom og det betingede Forbundskontingent fuldtalliggjøres i Bøhmen og Mæhren. Ogsaa mobilgjøres i det Østerrigske en svær Mængde Artillerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Den polske General Chlopick var indtruffen til Wien, for, som det hedder, at bruge Sundhedsbadene i Baden for sit Helbred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Opstanden i det Preussen tilhørende Fyrstendømme Neuschatel tager Overhaand over hele Landet; Jndbyggerne ville aldeles unddrage sig det preussiske Overherredømme, og indgaae i Schweitzerforbundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Den franske Regjering skal have erklæret med Hensyn til Belgien, at kun naar preussike Troppe betræde det belgiske Gebeet istedet for hollandske, vil der skee en fransk Jnvasion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Medens man seer Brüssels Gader fyldte med franske Officerer og Soldater som ere deserterede dertil med Vaaben og Bagage, strømme bayerske og hannoverske Deserteurer over til Frankrige, hvor der ved Langres samler sig en Legion af Udlændinger. En fransk Officeer som nylig første 65 Md. igjennem Mirecourt forsikrede, at man ingen Jder gjør sig om de mange Desertionersom finde Sted i Regimenterne paa den venstre Rhinbred. Landau er næsten gandske uden Garnison. Al tyer til Frankrige, hvor man allerede tæller over 7000 Deserteurer, der forsikre, at saasnart Krigen bryder ud, ville hele Regimenter stille sig under dets Faner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
J Belgien foregaaer der endnu bestandigt de afskyeligste Excesser. Saaledes nylig i Ypern og Namur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
J førstnævnte Stad nedreves den 5te April to fornemme Orangisters Huse, efter at de først vare blevne udplyndrede paa det grueligste. J Namur drev man det endnu videre. Efter at Pøbelen havde udplyndret og ødelagt Madame Coppaurs, en oranisksindet Dames Huus, slæbte den hende selv igjennem Gaderne paa det allerafskyeligste, og tvang hende til hvert Øieblik at raabe: "Belgierne leve!" Ved Efterretningens Afgang havde Pøbelen travlt med at antænde et Baal paa Glaciet, hvorpaa alle de udplyndrede Huses Meubler skulde brændes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
J Ghent er En af Stadens driftigste og meest formuende Borgere, Hr. Woortmann, bleven et Offen for sit oraniske Sindelag. Pøbelen slæbte ham ud af sit Huus og hen paa Torvet; her blev han ved Benene slæbt 3 Gange omkring Frihedstræer, og da han ikke vilde omfavne dette, blev hans Ansigt masakreret paa den grueligste Maade. Det var et Fruentimmer som gjorde Begyndelsen, ved at slaae ham med sine Træskoe i Ansigtet. Desforuden havde han faaet 2 Sabelhug og 11 Bajonet, stik. Pøbelen var bleven saa opbragt paa ham fordi han havde sagt til sine Fabrikfolk, da de efter lang Spadsering atter forlangte Arbeide af ham: "Naar J ikke have mere at æde, saa suug paa Jeres Frihedstræe," Af hel Hr. Voortmanns Fabrik staae ikkun Murene tilbage. Ogsaa i Antwerpen har der været Uroligheder. Den 31te Marts bragte Jndvaanerne Officererne en Serenade, fordi de havde modsat sig General van Smissens Opfordringer til at erklære sig for Prindsen af Oranien. (Det havde været hans og flere Generalers Plan, at rykke forenede med deres Korpser ind i Brüssel for at udraabe Prindsen.) Adskillige Orangisters, blandt hvilke 2 Procuratorer og Oberst Gelhands Huse bleve ødelagte. General van Smissen har reddet sig ind i Kastellet til Hollænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
En ny Krig truer Europa formedelst Storhertugdømmet Luxemborg, som Belgierne ikke ville give Slip paa, og som de store Magter paa Frankrig nær ville have at de skulle aftræde, da der udgjør en Deel af det tydske, Rige. Den tydske Forbundsarmee udrustes nu af alle Kræfter for at occupere Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Det tydske Forbunds 10de Armeecorps, som eventualiter er bestemt at marschere til Luxemborg, stilles af Hannover, Holsteen, Lauenborg, Mecklenborg-Schwerin og Strelitz, Oldenborg, Lübeck, Bremen og Hamborg. Det 9de stiller Sachsen, Churhessen og Nassau. De badenske Tropper havde nylig forfulgt nogle Deserteurer over paa fransk Grund, hvorover det kom til en lille Fægtning mellem dem og de franske Forposter. Paa fransk Side faldt 2 Mand, og 5 blesseredes; Tydskerne havde 5 Døde og 7 Blesserede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
To af Anførerne for de Soldater som nylig gjorde Opstand i Göttingen bleve dømte til Døden, men benaadede med 300 Spidsrødder, efter hvilke den Ene laae som død, og den Anden fik et Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
J den vestlige Deel af Jrland og navnligen i Grevskabet Clare ere Urolighederne stegne til den Grad, at flere tusinde Soldater ere didsendte og gjennemkrydse Landet paa langs og tvers. Tropperne og Landfolket havde allerede havt adskillige blodige Dyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Efter at man i og omkring Messina havde sporet en Række af større og mindre Jordrystelser, har Ærnaendelig brudt sig en Aabning, hvorigjennem det nu har expectoreret sig. Da denne Aabning ikke er, som den ellers næsten altid pleier, vendt imod Catana og Havet, men imod Vestsiden, saa flyder Lavastrømmen dennegang ind af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Henriette Sontag reiser nu til Brasilien, hvor hendes Mand, Grev Rossi, er bleven hollandsk Gesandt. Hun opholder sig for Tiden i Haag, men synger ikke offentlig mere. Hamborg hørte hendes Svanesang. J Haag feiredes den 10de Februar hendes 2de Aars Fødselsdag ved en musikalsk Soiree af alle Stadens og Omegnens Musici og Dillettanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Hvo som ønsker at faae Haar paa sit skaldede Hoved, ville behage at koge Spaaner af Buxdom saalænge, indtil de ere fuldkommen udkogte, og med dette Vand flere Gange om Dagen stænke Hovedet, uden at aftørre det. Allerede efter nogle Dage komme smaae hvide Haar tilsyne, som, naar de hyppigen klippes, erholde det øvrige Haars Farve, Midler forsikres at være probat. (Aalb. Av.) Dr. William de Brodum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-16
Om denne i London afdøde Riigmand, som har testamenteret sine Slægtninger i Danmark en betydelig Formue, der menes 60 a 80,000 Pd. Sterling (6 a 800,000 Rbd.) kan meddeles følgende paalidelige Notitser : Hans egentlige Navn er B. Wulff. Faderen var Handelsmand i Kjøbenhavn, Bedstefaderen Rabbiner i Fredericia. Allerede fra Ungdommen af yttrede han Lyst til Studering, men det skjøttede Faderen ikke om. Han sendte ham til en Onkel i Fredericia; men her kjedede hansig, og reiste paa Lykke og Fromme, uden Onkens Vidende, til Amsterdam, hvor han af de saakaldte Seelenverkopere lod sig hverve til Ostindien. Ombord paa det Skib som skulde bringe ham derover var en Skibslæge, hvis Oppasser han blev. Med ham gjorde Wulff nu flere Reiser frem og tilbage, og studerede flittigt i hans Bøger underveis. Engang hændte det sig, at han under sit Ophold i Amsterdam var saa heldig at bortspille alle de Penge han havde samlet sig paa sine Reiser, hvorfor han ikke mere torde komme for sin Velgjørers Øine, og flygtede over til Engelland. Skjøndt uden Penge i Lommen indlogerede han sig i et af Londons første Hoteller, atter paa Lykke og Fromme. Tilfældigviis læste han en Annonce fra en meget riig Mand i Manchester, som udlovede en særdeles stor Belønning til Den som kunde kurere ham for en meget svær Syphilis. Han reiste did, blev antaget, og var virkelig saa heldig at slumpe til at kurere Manden. Denne ene Kuur skaffede ham, selv i London, Ny som en duelig Læge i syphilitiske Tilfælde.