Københavns Adresseavis, 1760-04-21
Hørædle og Velbaarne. Høystærede Hr. Justice=Raad! Deg har for længe siden ønsket, at komme i en Brev J vexling med Deres Velbaarenhed. Mit Ønske var allerede opfyldt, førend jeg kunde have Haab at komme dertil ved den af Dem aabnede middelbare Vey. J forrige Uge fik jeg Efterretning fra Hr. Licentiat Esmarch i Flensborg, at Deres Velbaarenhed havde fattet den Resolution, at avle hvide Morbærtræer ved at saae dem, og til den Ende lader bede, at skaffe Dem en Forraad Frøe af otte Lod. Da jeg nu just stod i Begreb med, at bestille min Forraad som fra nu af skal aarlig bestaae i halvandet Pund saa giorde vi strax den Aftale, at Deres Velbaarenheds Forlangende skulde ved min Bestræbelse blive fyldestgjort. Dette er allerede skeet, og jeg er gandske forsikret om, at begges vores Forraad skal til rette Tid i tilkommende Foraar ankomme fra Jtalien. Det er saa vel i Henseende til Frøet som Planten noget misligt, paa engang at treffe Fuldkommenhed i Omgangen og Behandlingen dermed. Jeg lovede ham til den Ende, at jeg, saa vidt mueligt var, vilde hielpe til at lette denne Bane. Det, som nu er bleven aftalt imellem os maae blive uforandret i sin Kraft. Jeg sender 2 Lod Frøe; med denne Forraad kand Deres Velbaarenhed lade giøre en Begyndelse, efter den Forskrift, som jeg har givet i min Afhandling om Morbær=Avlen, at anstille det første Forsøg ved at saae Frøet. De øvrige sex Lod beholder jeg her og skal udsaae samme og oversende de Planter, som deraf bliver avlede i tilkommende Aar. Jeg flatterer mig af, at denne Sæds Fremgang skal saa meget mere lykkes for mig, da jeg ikke allene er allerede i Øvelsen, men end- ogsaa har udfundet et Middel, hvorved jeg er i Stand, til, at conservere den tienlige Fugtighed i Jorden til Sædens Beste, og at imodstaae Jordloppernes Angreb. Paa det at Deres Velbaarenhed kand være i Stand med det snareste at faae Blade, saa har jeg i vor holdte Samtale bestemt 1000de Planter for Dem, som jeg den 24de October vil aflevere over Vandet ved Onhe, i Vertshuset, som tilhører Mad. Strickerini Flensborg. Dette er Jndholdet af vor Resolution, som som vi allerede havde fattet, førend Brevet indløb fra Hr. Doctor Schunck. Jeg kand og skal ikke forandre noget derudi, og vil derfor hiertelig bede, at billig ge samme i alle Stykker, og lade afhente Planterne, som den 25de October skal findes paa samme forbemeldte Sted. Deres Velbaarenhed tør ikke ved at giøre mig nogen Slags Jndvendinger; thi jeg tager dem ikke an. De 6 Lod Frøes Udsaaedning koster mig ingen Umag, og den Jord, hvorudi vor Forraad skal saaes, er allerede gjort til rette. Jeg har Planter i Overflødighed, og jeg lurer ikkun paa Liebhabere, der vil tage dem af mig, og giøre dem brugbare til Landets Nytte. Tallet paa dem, som i tilkommende Foraar skal sendes bort beløber sig allerede til 6000de Stykker. Jeg bliver aldrig udtømmet, siden de Afgangnes Sted altid besettes med nye Opkomne af Frøet. Deres Velbaarenheds fattede Resolution i Henseende til Silke=Ormenes gunstige Optagelse, har foraarsaget mig en ret inderlig Glæde. Jeg kand end nu ikke befatte mig dermed; men har ikkun besluttet at drage Omsorg for Morbær=Planternes Avl og Fremvext, paa det at de maae blive udbredede over alt i hele Landet. Jeg sender dem med den reeneste Fornøyelse til Deres Velbaarenhed; thi De maae vide, at De næsten har gjort mig storagtig. Da jeg fik de første Kald til at giøre min Erfaring bekiendt ved Pennen, var jeg virkelig frygtsom for at blive en Skribent, der maae underkaste sig en almindelig Critique. Man har givet mig igientagne Forsikringer, at Deres Velbaarenhed er tilfreds med det første Stykke af mine Beytrage. Jeg maae oprigtigt tilstaae, at Deres bifald kand aldeles ikke være mig ligegyldigt. Vidnesbyrd af dem, som staaer i det Rygte, og virkelig beviser, at de ere Kiendere af Landvæsenet, kand allene ansees for ægte; thi deres Dom kommer allen af Jndsigt og Grunde. Jeg har for længe siden vidste dette, som overalt bliver sagt om Deres Velbaaren, hed. De har virkelig sat mig i en Slags Frygt, og jeg har med en bange Længsel ventet efter Deres Betænkning. Den er kommen. Adskillige, som har den Ære at kiende Dem fuldkommen, har derover ønsker mig til Lykte. Da jeg allene har den Hensigt at blive nyttig for mine Medborgere, og maae giøre samme bekiendt ved Pennen: Saa har jeg den største Aarsag, til høyt at skattere Deres gunstige Sindelav imod mig, Jeg holder Dem virkelig høyere end utallige andre, som endnu ikke besidder saadan Erfaring. Jeg seer allerede forud de Fordele, som jeg tør love mig i min Oeconomiske Plans Udførelse, ja jeg har dem allerede i Hænder. Adskillige fra Desig allerede hos mig, og forlanger at arbeyde som Medhielpere i disse behagelige og nyttige Forretninger, og at blive antagne som Medlemmer i Ager=Academiet. Jeg skulde drive min Jndbildning alt for høyt, dersom jeg vilde ønske mig, at træde i en nærmere occonomisk Forbindelse med Deres Velbaarenhed; uagtet at de forstandige og nyttige Arbeyderes Tal, mestendeels af den Geistlige Stand har allerede temmelig tiltaget, saa har jeg dog ikke den Dristighed at forurolige dem som ere af høyere Stand, med en Ansøgning af dette Slags, af Frygt: At de kunde mueligt sværte min Jndbildnings Kraft og tænke: At jeg er alt for meget forelsket i min occonomiske Passion. Men vil Deres Velbaarenhed ikke ilde udtolke det, saa vil jeg fordriste mig til, at udbede nogle smaa Velvilligheder af Dem. Jeg veed, at De har Lyst til at anstille Forsøg, og formaaer at udføre dem. J Smaat kand man erfare, hvad der er at vente i Stort, og dens Vidnesbyrd, som staaer i Erfaring, understøtter overmaade en Skribent, naar han maae have den Friehed at beraabe sig derpaa, og anføre samme som et øyensynligt Exempel, saaledes, at andre derved kand blive opmuntrede til at træde i saadanne Forgængeres nyttige Fodspor, som har gjort det første Skridt til den virkelige Landets Forbedring. Hvor angenem skulde Deres Velvillighed være mig i forbemeldte Stykker, Hvad for Fordele skulde derved ikke med Tiden tilvøre det almindelige Væsen, naar Publicum hører, at Deres Velbaarenhed har ved virkelig foretagne Prøver søgt at sette de occonomiske Forslage i et klart Lys, som syntes mislige og ikke at kunde gaae an, samt ikke allene befundet samme rigtige og nyttige, men endog givet mig Tilladelse til at bekiendtgiøre saadant offentlig, Det navnkundige Rygte hvorudi De allerede staaer i hele Landet, skulde virkelig i et Aar tilveiebringe meere Nytte, end om jeg i mange Aar tiggede med min Pen. Jndsigt og Grunde gielder langt fra ikke saa meget som Exempler. Mange ere bange for at legge først Haand derpaa, andre undseer sig derved, paa det at de ikke skal blive anseete for nye Opfindere. Men saasnart den vankundige og modsigende Deel erfarer at nogle af Anseelse og Erfaring bekiendte har brekket Jisen, saa forandres paa engang Tankerne og Sindelavet. Deres Velbaarenhed veed, at jeg er en særdeles Elsker af Humle- og Potatos=Avlen. Jntet, uden den virkelig formodentlige og ventelige Nytte, har gjort denne Tilbøyelighed forrig og bestandig hos mig. Jeg ønsker, at andre maae ligesaadant blive overbeviiste, som jeg er, og derfor seer hiertelig gierne, dersom det maatte blive mig. mig befalet af Deres Velbaarenhed, at seende til Dem og Deres Underdanere en Forraad af Frøe og Planter af det Engelske Slags til en Begyndelse; jeg skulde i tilkommende Foraar gandske sikkert ikke forsømme, at aflevere samme paa en bestemt Plads. Jeg har i Dag gjort Begyndelse med, at lade optage det store runde røde Slags Potater. Tillavelsen ved Aftog ning at fede Sviin med er allerede skeet. Frugten har formedelst Tørken i dette Aar ikke vildet lykkedes saa fuldkommen og i saadan Mængde, som i forrige. Dog er den bedre, end man havde havt Aarsag at troe. Jeg har i en tre Aars Tid havt at bestille med, at udfinde en anden Orden i Hør=Avlen. Nøden har drevet mig dertil; thi da jeg stedse maae bruge den liden Jord, som jeg har, saa er det meget sielden, at jeg kand have nogen Jord, som har udhvilet. Jeg er næsten ogsaa bleven overbeviist om, at man uden samme kand avle god og langt vissere Hør. J tre Aar har jeg anstillet Prøver herpaa; de ere lykkedes mig overmaade vel. Jeg bliver stedse meere overbeviist at Hør=Avlen er ulige mindre Fare underkastet i den Jord, som allerede er ompløyet, end naar man tager en græsbunden Jord dertil. Jeg har i denne Sommer faaet 11 1/2 Lpd. Hør efter 2 1/2 Skieppes Udsæd. Jeg har vildet anføre Prøven derom, fordi jeg slet ingen Giødning har brugt dertil. Den graa Hør er bleven tilberedet uden Vand i den blotte Dug, og den hvide i Kildevand, efterat den ikkun havde ligget fire Dage derudi.