JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1783-09-15
Jndstevnte Sager. 1. Christen Fande i Dorfs Mølle, indstevner til Underkiendelse en paa Dronninglunds og Hals Birketing den 21 Junii d. A. afsagt Dom, udi en Sag, som Hr. Brigader Halling til Dronninglund ved bemelte Ret imod Appellanten havde anlagt til Fæstes Forbrydelse, fordi han ei har villet efterkomme det ham paa benevnte Mølle meddeelte Fæstebrevs Jndhold, uanseet at samme Fæstebrev skal være stridende imod en med Appellantens Hustrue, da hun sad som Enke og havde Møllen i Beboelse, oprettet Convention eller Contract, hvorved hun blev forbunden at betale Hr. Brigadieren strax 100 Rdlr., og gifte sig inden et Aar med en Person, som skulle betale endvidere i Jndfæstning 150 Rdlr. imod at bekomme Fæstebrev paa samme Vilkaar, og ligesom forrige Fæstere, og blev da Appellanten den Person, som ind traadde i Ægteskab med hende, og opfyldte Conventionens Jndhold i alle Deele; Men da nu Appellanten derpaa hafde erholdet Fæstebrev, befandtes samme meget afvigende fra Conventionen, saasom Appellanten deri var forbunden at betale høiere Landgilde end han burde, m.v. 2. Søren Thyggesen i Westergaard i Engesvang, indstevner enten til Underkiendelse eller Hiemviisning en Rettens Be Behandling, forøvet inden Lysgaard Hiz Herreds Ret af sammesteds Herredsfoged Jens Laasby Lunov, hvorved bemelte Hr. Lunov skal have nægtet Besvaring paa Appellantens til Vidnerne fremsatte Spørgsmaale, samt afviist Appellantens Stevning, for saavidt angik Selveier=Bønderne Peder Pedersen m. fl., førend Sagen for Amtmanden var bleven andraget; alt passeret i en Sag, han havde anlagt imod Magistraten i Viborg m. fl. betreffende en Gotarørelse, Appellanten skal være belovet for Westergaards Marks Forbedring fra 17 Maji 1780 til 10 April 1782, da Auctionen over bemelte Westergaard blev holdet. m.m. (Resten følger.
Viborger Samler, 1783-09-15
Copulerede. I Hammel Præstegaard d. 9 Septemb. Hr. Jens Lansen Høeg, Sognepræst for Hammel, Voldbye og Sald Meenigheder og Jomfrue Ellen Kirstine Bang.
Viborger Samler, 1783-09-15
Dødsfald. J Randers d. 10 September Escadrons=Feltskier Carl, 73 Aar gammel.
Viborger Samler, 1783-09-15
Torve=Priserne i Viborg. den 6 Sept. 1783.
Viborger Samler, 1783-09-15
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 5 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. Byg, 1 2- 2 dito, fersk. 1 1 -32. Havre, 1 - 4 - - dito, grønsalt. - Boghve.
Viborger Samler, 1783-09-15
Oxekiød, gryn. 1 Skp. - 4 - - Smør, Havre. gryn. - - 5 Tælle, 1 164 Ost, Ærter, 1 Td. - - Æg, 1 Snees, - 9-
Viborger Samler, 1783-09-15
Fiske Vahre. Sild røgede 1 Øll = Abborer ferske et Knippe 4 s. slekkede 1 2 s. Skaller - et dito 3 s. Gieder store vindtøre 1. Ørreder ferske Pundet 2 s. røgede dito, Pundet 4 s. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s.
Viborger Samler, 1783-09-15
Jldebrand. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 1 Hetørv, 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk.
Viborger Samler, 1783-09-15
Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-09-22
6 DEN. VIBORGER. AMLER. No. ser offre ELLEFTE AARGANG. Mandagen den 22 Sept. 1783. (Slutning af No. 38.
Viborger Samler, 1783-09-22
Jeg kiendte fra forrige Aaringer Græssets Vanskelighed ved Jndavling til Frøe, jeg besluttede derfor, at frietage mig for alle Forretninger i Junii Maaned, for at observere mit Ray=Græs. Som sagt, havde alt Halmen den 1ste Junii fulde Ax og Blomster, Axen syntes rødbruun i Ste Aa den den samme ved det hvide Ray Græs er meere bleg grøn.
Viborger Samler, 1783-09-22
Den 8 Junii var næsten alle Blomsterne bort og Axene satte Korn, og det Syn af Axens rødbrun hed forandrede sig, Tid efter anden, til at blive ligeledes, bleg grøn. Fra den 14 Junii af, prøvede jeg Daglig om Kiernen var haard, og om den kunde gnies af imellem Hænderne. Denne Tids Punct indtraf den 25 Junii, og den 26 Junii lod jeg dette Græs høste med KornHøeleer og Kroger, og legge paa Skaar for at det skulde veires. Jeg lod samme Dag neppe høste Halvdelen, og det var stærk Soelskinn, Da jeg den 27 Junii kom igien med Høstekarle og Optagere, for at de første paa nye skulde høste paa Skaar, og de sidste optage hvad der var høsted, Dagen i Forveien, bemærkede jeg, at Frøet ved Sammenbindning faldt mærkelig af. Jeg gik altsaa derfra, og lod optage strax efter Høeleen, og hen imod Aften lod jeg alle Folkene i Dugen optage, hvad den 26 var høsted. Da Ray Græsset havde staaet 5 a 6 Dage op kunden i Neeger, var det fuldkommen veret; jeg lod Vognene klæde med Lagner, og førte det i Laden, hvor, ved Assorkning, fra Vognen udfaldte paa Gulvet 128 Pd. Frøe. Min Min Jndavling paa 1220000 Qvd. alen Jord var 41 Traver, eller i Neger 2485 Bundter stærk optagen, som udgjorde i alt 19 stærke Læs Høe. Ved Udtærskning er funden, endskiønt det var i min Fraværelse langt fra ikke tærsked reent, i alt 76 Tønder Frøe, som indeholder pr. Tønde 64 Pd. og altsaa reen Frøe, = 4864 Pd. Disse ere solgte a 12 Sk. p. Pd., som udgjør for 4864 Pd. neto 608 Rdlr. Fragaaer Sæden 508 Pd. af 12 Sk. = = = 63 Rdlr. 48 s. 10 Karle at høste paa een Dag regned a 24 s. - 10 Qvindfolk dito a 20 sk. - 2 Karle at tærske i 10 Dage a 24 s. 1 Qvindfolk 10 Dage at rense Frøe a 10 sk. Bekostning ved Jndagning. i alt = netto Gevinst = 530 -84 Tillægges 19 Læs Høe a 1 Rdlr. = = 19. saa er Gevinsten = 549 Rd. 48, De Nu spørger jeg først, om paa nogen Maade paa, 122000 Alen ringe Jord, og ringere Umage og Bekostning, kan udgiøres en større Fordeel, end denne Jeg svarer mig selv, og siger Nei, men naar Sæden er almindelig, saa bliver dens Afsætning umuelig og altsaa falder den største Deel af Gevinsten, bort: Saaledes taler den, som ikke seer langt. For det første bliver da Fordelen af Høet, som er dog større, end af Sædvanlig Græsjord, og da et saadan med Ray Græs besaaed Stykke Jord, giver Grøde uden Umage og Bekostning, saa er det, i Ligning med andet hvilende Jord, meere end dobbelt saa godt. Naar dernæst Afsætning paa Frøet, naar det er almindelig, falder bort, saa anvendes en Deel til godt Høe, hvor det ei bliver modent, og en anden Deel kan moednes, og i Kiærvene skiæres til Bester, som Havre=Kiærve, og de befinde dem vel derved. Jeg har overladet 15000 Pd. Frøe til vores gode Landmand Hr. Etatsraad Carl v. Theilman, 1600 Pd. til Frue Geheimeraadinde Juel Vind, og Hr. Etatsraad v. Lüttichau, og selv har jeg i dette Maaned saaed henved 1000 Pd., foruden smaae Partier, som er kommen til Fyhn og Siælland, og her til Provindsen. Jeg haaber derfor, inden faae Aar, at dette Frøe skal blive ligesaa almindelig, som andet Korn.
Viborger Samler, 1783-09-22
Alle Slags Kreaturer ere begierlige efter dette Græs, og præsererer det end og saa den friskeste unge Klever, hvilket jeg bemærkede i Gaar, da mine Køer gik i en Kaabel, hvor Kleever og Ray Græs var i; de havde i 3 Dage, de havde været der, deres Gang fra Malkestædet over Kleveren, og endnu havde de ikke rørt Kleveren, men løb overden til Rai Græsset. Det gaaer for det første ikke ud i 7 Aar, saalenge kiender jeg Græsset, og der er ingen Anseelse til, at det nogensinde gaaer ud: Al den Forandring jeg kan merke, bestaaer deri, at det i de første Aar giver fleere Ax, og siden meere Græs=Halm eller Blade." Naar alle disse Fordeele opveies imod den beste røde Klever, saa har Ray Græsset billig Præserensen. Naar den røde Klever blandes med Ray Græs, saa troer jeg vist, at den sidste hæver alle de Vanskelig. skeligheder, som ellers den første er underkasted, og hvilke Kleever=Avlen selv giør mindre behagelig for dem som elsker samme. Naar jeg sammenholder Kleverens Lyder, og Ray Græssets Egenskaber, saa siger Fornuften mig, at de første hæves ved de sidste, og jeg har i dette Tilfælde i denne Maaned gjordt et Anlæg og dens Udfald i næste Sommer skal decidere Sagen. Nørre Bierte den 24 August 1783. D. Wesenberg. (Resten af Landstinget i forrige No.) 3. Herredsskriver Lundum m. fl. Fæstere og Jordbrugere i Hinge Bye indstævner en formeentlig lovstridig Rettens Behandling, passeret paa Lysgaard Hiz Herreds Ret af Herredsfoged Lunow, angaaende en nye Syns og Taxations Forretnings imod Protest tilladte Afhiemling, over Hinge Præstegaards ved forrige Udskiftning tildeelte Eng og Jorder; Thi som der i Aaret 1779 over bemelte Byes og Præstegaards Jorder og Enge passerede en lovlig Udskiftning og Taxations Forretning og Præsten tog sine tildeelte Jorder og Enge i Besiddelse indtil dette Aars Junii Maaned, saa finder Præsten Hr. Sadolin sig nu ved den forrige Udskiftning fornærmet, og til den Ende lader Grund Eierne indvarsle til nye Syns Mænds Udmeldelse, som den 19de Julii sidst under Anførsel af en saa kaldet Landmaaler indfinder dem paa Aar=Stedet, eller det Eng, Præsten efter første Syn var tildeelt, og paa nye afsyner og omtaxerer samme, og derved faar sig 2 Stkr. Eng, ongefær af 20 Læs bestaaende, af næsthøsliggende Beboeres tildeelte m.m. 4. Anders Madsen i Hals med Kongel allern. Benef. Paup. til Underkiendelse en ved Dronninglunds Birketing den 22 Martii sidst af Hr. Birkedommer Huulegaard afsagt Dom i en Sag Appellanten havde anlagt imod sin Hosbonde Hr. Kammerraad Duus til Hals=Ladegaard, fordi han den 4 Sept. 1780 skal have ladet Appellanten fratage endeel paa en til hans i Fæstehavende Huus henlagt Toft eller Kaalhauge, avlet, opskaaren og i Nege opbundet Byg m.v. Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-09-29
ELLEFTE AARGANG. Mandagen den 29 Sept. 1783.
Viborger Samler, 1783-09-29
Beretning. om Bengalen.
Viborger Samler, 1783-09-29
Neder=Elven den 17 Sept. Fra de fleste Egne i Tydskland, fra Frankerig, Engelland og i sær fra Jtalien meldes eensstemmig, at den overordentlige saa kaldede tørre Taagedamp, som siden midt i Junio har været udbredet over den største Deel af Europa, har nu allerede den tredie Gang, efter en kort Fraværelse, igjen ladet sig see under de samme Omstændigheder, og altsaa desto mere fortiener Naturforskernes Opmærksomhed. Ved en Forsamling, som Arcadierne den 17 August holdte i Rom, har Pater Jacquier holdet en meget lærd Tale over denne caliginosa nuovola, viist dette ikke nye Natursyns skadelighed af physiske og matbematiske Grunde og foresat det sit Maal til en bestemt Periode af Maanens Løb. J Akademiet til Florents er forelæst en Afhandling herover af samme Jndhold og tillige viist, at vi have denne Taagedam at tilskrive dette Aars næsten almindelige Frugtbarhed. Herved fortiener at anmærkes, at ovenmt. Taage, som i de hedeste Maaneder af dette Aar er næsten i hele Europa betragtet som en Sieldenhed, er fra Midten af Junio til midt i August sædvanlig paa den ubeboede Kobberge i det Kamtschatkske Hav.
Viborger Samler, 1783-09-29
Den 25de Julii er Niels Timmermann forundt allernaadigst Bevilling at være Prokurator i Nørre-Jylland.
Viborger Samler, 1783-09-29
Studiosus Vitus Bering ligesaa at være residerende Capellan i Warde.
Viborger Samler, 1783-09-29
Fredagen d. 26 Septemb., blev her i Domkirken til Lære-Embedet indviede S. T. Hr. Adam Gottlob Jahn, residerende Capellan for H. H. Hr. Biskopen til Uldberg og Lyndrup, og S. T. Hr. Jacob Aagaard, residerende Capellan til Sønder=Sogns Meenighed her i Viborg. Jntimationen forrettede Hr. Feralef residerende Capellan til Døm kirken over Text. Luc. Cap. 12. v. 42. 43., af hvilken han fremsat fremsatte til Hoved=Lærdom En Lærers store Lyksalighed, som stræber, i sit Embeds Førelse stedse at udvise al muelig Troeskab og Forsigtighed. H. H. Hr. Biskopen betiente sig til Ordinations Text af Matth. 28, v. 20, og deraf forestillede Sikker Trøst for enhver retskaffen Evangelii Lærere.
Viborger Samler, 1783-09-29
Af Ordinatis prædikede Hr. Aagaard over Rom 12, hvoraf blev betragtet: Læreres rette Fliid i den dem af Gud anbetroede vigtige Tieneste. Dagen efter, den 27 udreiste Hs. Høiædle Hæiærværdighed paa Visitatz i Rødding, Hindborg og Fiends=Herreder, hvilken han, om Gud vil, agtede at fortsætte i følgende Orden.
Viborger Samler, 1783-09-29
Søndagen d. 28 September i Brøndum i Hem. d. 29 Dito; i Oddense. d. 2 October i Balling. i Nødding. i Liime. d. 6. . . i Lem, i Haasum. d. 10. . . i Skive. d. 12 - . i Kaaberup. d. 13. . i Høislev. i Ørslevkloster. i Ørum. i Taarup.
Viborger Samler, 1783-09-29
Landstinger Onsdagen den 17 September 1783. Paadømte Sager. 1. Kammerraad Hagstrøm til Clausholm, contra Sr. Hans Holm paa Kiersgaard. Kammer Kammerraad Hagstrøm og Arvinger forbliver ligesom hidindtil, fremdeles berettigede til det fra Kiersgaard mage skiftede Stole-Stade øverst paa Mandsiden udi Hellevad Kirke, hvorimod Kiersgaard beholder Clausholm Stoel, neden for paa samme Side. Udi Processens Omkostning betaler Hans Holm til Kammerraad Hagstrøms Arvinger 12 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Dams lovlig Forkyndelse under vedbørlig Execution, og i følge deraf hertil Landstings Domhuset strax 2 Rdlr efter Plakaten, da Hiemtings=Dommen saaledes er tilsidesadt. 2. Landfoged Jeuthen paa Lessøe, contra Procurator Dahl i Sæbye.
Viborger Samler, 1783-09-29
Hiemtingsdommen i denne Sag af 29 November 1779. bør ved Magt kiendes, og Appellanterne tilfindes at betale Prokurator Dahl til en liden Erstatning i Jndstævnings Bekostning 16 Rdlr., inden 4 Uger efter Dommens lovlig Forkyndelse, under Execution efter Loven, og til Landstings domhuset strax 2 Rdlr. efter Plakaten. 3. Hr. Prokurator Lund til Schivehuus, contra Jver Nielsen af Lund. Jver Nielsen bør have sit Fæste forbrudt og betale hans Hosbonde Prokurator Lund de forstevnte 160 Rdlr. under Lovens Tvang, dog saaledes, at han befries for corporlig eller Arbeids Straf, da han efter egen Anmeldelse er en aldrende Mand, hvilket tillige bestyrkes ved hans Revers Fæstebrev af 16 October 1741. Jndstevningens Omkostning betaler Bye= og Herredsfoged Ole Selmer til Citanten med 16 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Execution efter Loven, og til Landstings=Domhuset strax 2 Rdlr efter Plakaten. 4 Niels Øe 4. Niels Jørgensen og Christen Larsen i Mølgaard, contra Jver Bertelsen paa Hammergaard.
Viborger Samler, 1783-09-29
Hiemtings=Dommen af 25 October 1780, bør ved Magt at stande i alt, saavidt som angaaer, at MølgaardsEiere ingen Fiskerettighed kan have udi HammergaardsMølledam, men deres Fiskeredskab at være forbrudt, og Møllen beholde sin Mølledams rette Høide og Flod, saaledes, som den af Assessor Bredahl er bleven udvidet, og efter Magelæg indrettet, i alle Maader uformindsket, men i øvrigt frafaldes Hiemtings=Dommen og Processens Omkostning ophæves paa begge Sider. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1783-09-29
Torve=Priserne i Viborg. den 27 Sept. 1783.
Viborger Samler, 1783-09-29
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 5 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. Byg, 1 2. dito, fersk, 1 1 Havre, 14 - dito, grønsalt. - Bogh.
Viborger Samler, 1783-09-29
Oxekiød, gryn.
Viborger Samler, 1783-09-29
Smør, Havre, Tælle, gryn. Ost, Ærter, 12d. Æg, 1 Snees. - 9.
Viborger Samler, 1783-09-29
Sild røgede 10 Fiske=Vahre. Abborer ferske et Knippe 4 s. ferske - vindtøre 1. 32 s. Skaller - et dito 3 s.
Viborger Samler, 1783-09-29
Gieder, store Ørreder ferske Pundet 26. røgede dito, Pundet 4 s.
Viborger Samler, 1783-09-29
Jldebrand. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 Hetørv, 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk.
Viborger Samler, 1783-09-29
Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-10-06
ELLEFTE AARGANG. Mandagen den 6 Octb. 1783. Et nydeligt Stykke af den store Haller. eglikte gildne Zeit, Geschenk der ersten Gute Ol das der Himmel dich sozeitig weggerukt Nicht, weil die junge Welt in statem Frühling Blüthe, Und nie ein scharser Nord die Blümen afgepflückt. Nr. Nicht, Richt, meil friewillig Korn die falden Felder deckte, Und Honning mit der Milch in dicken Strø men lie. Richt, meil kein kuhner Løw die swachen Hürden, schrecht. Und ein verirtes Lamm bey Wølsen sicher schlief. Nein, weil der Mensch zum Glück den Uderslusnicht zahlte, Ihm Nothuurst Reichthumar, und Gold zum Sorgen fahlte. oversat Lyksalig gyldne Tid, Godhedens første Gave! Ak! ak, at Himlen Dig saa tilig har bort fort! Ei for den yngre Tid stod som en Foraars Have. Ei fordi Norden ei dens Frugter har bort kiørt. Ei for frivillig Korn den grønne Mark bedække, Og Melk med Honning løb i Strømme som Ei fordi Løver ei de svage Hyrder skrækte, en Aae, Og et forvildet Lam ved Ulven sikker laae. Rei Nei, mens fordi man holdt ei Overflod for Lykke, Nødtørst var Rigdom, og Guld manglede til Krykke.
Viborger Samler, 1783-10-06
Beskrivelse over Staden Surat i den store Moguls Rige. urat eller Surrat, ligger 10 Kos (eller Mile) fra Barohe ved Breden af den Flod Tapti eller Tapta, og den nu værende Stad har ikke staaet meget over 90 Aar. Thi da Floden Tapti i Aaret 1660 ved Rannier, som paa den Tid var Handels Staden, ved denne Flod formedelst Sandbanker var bleven gjort usikker, saa begav Engellænderne sig 2 Mile bedre ned, til et Castel, som laae over paa den anden Side af Floden, hvilket allerede mange Aar tilforn var bygget, for at stille Handeler i Sikkerhed, imod de Malabariske Søerøveres Anfald. Da nu adskillige andre strax derefter fulgte deres Exempel, blev inden i ogle faae Aar, dette Sted til en stor Stad, men den havde ingen Muure om sig, og i denne Tilstand, blev den indtil Rujah Sevaj, i Aaret 1664, kom der hen og udplyndrede alting, undtagen de Europæiske Faktorier, som tage sig i agt, og vare vel paa deres Post. Efter at dette var skeet, lod Dranzeb paa Jnd Jndbyggernes Forlangende en Muur opføre omkring en Plads som havde 4 Mille i Omkreds, inden for samme skulle deres Stad opbygges. Men da Staden, siden ved Handelens Fremvext og Tiltagelse blev opfyldt med Mennesker, maatte der bruges adskillige store Forstæder dertil, til Magelighed for Haandværksfolkene. Muuren var af Trialsteen og 8 Fod høi, den var forsynet med runde Bastioner, som laae ikkun 200 Skridt fra hinanden, og paa enhver af dem laae 5 eller 6 Kanoner. Surat er alletider meget Folkerig og fra December indtil April, indfinder der sig saa mange Mennesker, at det er vanskeligt, saavel i Staden som i Forstæderne, at faae nogen Herberge. Den beboes af Mahomedaner, Hinduer og Parsierner. Der findes iblandt dem, meget rige Folk. Engelænderne har og her den største Stabel af deres Handel, Hollænderne har ogsaa deres Factorie her. Det Castel, som ligger ved Floden hos Staden imod Sønden, er firkantet, meget stort og med Vandgraver rundt omkring. Husene ere platte, og meget vel af Teiglsteene opbygde, Gaderne ere brede og lige, men inden for Muurene findes ikke en anseelig offentlig Bygning.
Viborger Samler, 1783-10-06
Alle Slags Levnetsmidler ere her i Overflødighed at bekomme. Handelen florerede i denne Stad indtil Aaret 1686, da det Engelske Selskab, ved en uretmæssig Krig forstyrrede dets Gavn og Roe, som de begyndte med Surat, som vedvarede i 3 Aar, og endtes endtes uden mindste Fordeel eller Ære for dem.
Viborger Samler, 1783-10-06
Udi Aaret 1695, blev Handelen igien forstyrret ved den Skibs Capitain Avery, som borttog et af de største Mogulske Skibe, tilligemed et Bytte af 325,000 Pd., og et ung Mahometansk Fruentimmer, som havde været udi Mekka, hvilket han og saa beholdt og siden den Tid har Staden funden mange haarde Stød i deres Handel. J Aaret 1705, plyndrede, deres Naboer Raaherne med foreenede Magt af 80,000 Ryttere alle Landsbyer i det heele platte Land heel ud, og beleirede siden Surat, men da de intet stort Skyt havde, kunde de ikke heller giøre Staden nogen synderlig Skade, og efterdi Floden var aaben, saa bekom de fra Guzerat alt det behøvende. Disse Fribyttere bestaaer af Warreln, Koulliern, Rasputten, Patannern eller Patanen, og Grastaern, men ere alle bekiendte under det almindelige Navn af Ganimmen. De Grasiger havde i forrige Tider dette Land i Besiddelse, og da de underkastede sig Abber, betingede de, at Grundskatten skulle udbetales til dem, men da de saa ofte i denne Betingelse ere blevne bedragne af Nababen, saa hente de selv Skatten paa ovenanførte Maade. Jmidlertid at dette Lumpenpak laae for Staden, førte Jndbyggerne næsten 1/2 Miil uden for Staden Bolværker, op, som de med Cortiner sammenføiede, saa at denne nye Muur indelukte ogsaa Forstæderne, som fra Breden af Floden og oven for Staden indtil den Deel, som ender sig neden for samme, beløber sig til 5 Miile Mo Miile, og der inden fore er altsammen bebygget og beboet. Jndbyggerne i Surat bliver regnet for 200,000; og der ere mange Rige iblandt dem, saavel af Mahomedanerne, som Hinduerne.
Viborger Samler, 1783-10-06
Spørgsmaal. 1. Naar en Proprietair, som er berettiget til at give Frieheds Pas, afskeediger en sin Bondekarl, fra Gods og Stavn, og saadan Frieheds Pas ikke i Følge Lovens 314 - 8, er læst og paateignet ved Hiemtinget, samt derpaa Tingovidner erhvervet; kan da saadan en Frieheds=Pas ansees for lovlig, og kan Pashaveren, formedelst denne Formalitet, af Forekommende anholdes og til Kongel. Krigstieneste afgives, 2. Maae en Proprietair, der eier en Complet Herregaard, give Frieheds=Pas til nogen af sit Godses Mandskab der henhører under Strøe=Lægder Er det ikke Lovgiverens allernaadigste Meening: at dette alene maa være tilladt fra Samlede, men ikke fra Strøe=Lægder, saadanne Frieheds=Passer maa udgives: (Flere følger.) Nyeheder.
Viborger Samler, 1783-10-06
Wien, den 18 September. Ved et Aftens Maaltid i Tolddirekteur Loneur Huus, bleve alle, som dertil vare indbudne; Regieringssecretair Stekel, Canonicus Moncretti, og endnu forskiellige andre, dræbte med forgift; i det at Kaagekonen havde af Forseelse kommet Skarntyde i en Suppe i Stedet for Petersillie. Resten af Landstinger i forrige No. 5. Hr. Assessor Steenfeldt til Vindumovergaard paa nogle af sine Bønders Vegne, c. Hr. Cancellieraad Juul til Viskum og afg. Hr. Laurids Buch til Randrup. Pro Processens Omkostninger ophæves paa begge Sider; men Banden Anders Stephansen af Himmestrup Gods bør for han selvraadige Angreb og Afdrift fra Græsningen med Assessor Steenfeldts Stude, og øvrige Forhold bøde til Sognets Fattige 2 Rdlr., som Præsten til Uddeeling leveres, og betale lige saameget til den Kongelig Justits Kasse, under vedbørlig Exckution. Hvad ellers fornærmeligt imellem Parterne og deres Fuldmægtiger er underløbet, bliver hermed alt mortificeret, da Hiemtingsdommen saaledes er anseet. 6. Mads Sørensen i Holstebroe, c. Niels Gregersen i Warde. Dommeren Justitsraad, Bye og Herredsfoged Bloch og indstevnte Niels Gregersen bør een for begge forfriske Sagen paa deres egen Bekostning, og paa lige Maade betale Mads Sørensen denne Jndstevning med 12 Rdlr. efter Dommens lovlig Forkyndelse under Lavens Tvang, desligeste hertil Landstings Domhuset strax 2 Rdlr. efter Plakaten. 7. Degnen Søren Jensen af Nyegaard, c. St. Jens CreKragh i Nyekiøbing.
Viborger Samler, 1783-10-06
Efter Debitor Jens Kraghs egen Tilstaaelse skylder han Creditor Søren Jensen til 20de Julii 1782 621 Rdl. 3 Mkfor hvilken Summa med Renter og Omkostninger Creditoi i alt skadesløs bliver berettiget at giøre sig betalt i Pantet paa lovlig Maade, da Raadmand, Bye- og Herredsfoged Splids herudi, afsagde Dom den 7 Sept. 1782 er frafaldet, og han igientilfundet at betale Citanten denne Sags Jndstevning med 16 Rdlr., inden 4 Uger efter denne Dame lovlige Forkyndelse, og til Landstings Domhuset strax 2 Rdlr. efter Plakaten. 8. Knud Hansen af Halier, c. Niels Pedersen i Pahl. Hiemtings Dommen frafaldes, og enhver af Parterne betaler til Sognets Fattige 2 Rdlr., som til vedkommende Præst leveres, eller inddrives ved Exekution efter de Kongel. Anordninger. 9. Degnen Peder Sørensen af Finderup, c. Forvalter, Christensen ved Hald. Den Den paaankede præliminaire Kiendelse, afsagt inden FiendeNarlingherreders Ting den 24 April 1781, saavelsom og den derefter sammesteds den 2 October d. A. afsagde endelig Domi Sagen, bør begge Deele i Henseende til Reserva Karlen Søren Pedersen, og saavidt ham angaaer aldeles ved Magt at stande, men i Henseende derimod til sammes Brødre, der hverken findes navngivne under Sagen, eller ved sammes Anlæg paa behørig Maade indvarslede, bør bemeldte Dom uefterrettelig og kraftesløs at være, og vedkommende Parter forbeholden deres Ret og Paastand i slig Fald til sin Tid med hinanden nærmere paa lovlig Maade at afgiøre, da i øvrigt efter Omstændighederne ei aleene ophæves denne Processes Omkostninger paa begge Sider, men endog de Mulcter som Degnen finde, idømt, aldeles henfalder Copulerede J Feldballe Præstegaard d. 30 September Hr. Christian Degen, Farver for Viborg og Skive, og Jomfrue Johanne Friderica Becher.
Viborger Samler, 1783-10-06
Torve=Priserne i Viborg. den 4 Oktb.. 1783.