JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Med sidste Agepost indløb til Forhl. deels nye, deels omspørg. Skr., Undertegnede manglede, blandt de sendte ere Egeria c: om Opdragelsens og Underviisningsvæsenet; Sanders Pædagogik, Plums Haandbog som an betales til Skolerne; Sommerfeldts, Fabri, Caspari, Funkes og Münthers Geographier, med flere lat. Skolebøger for alle Klasser; ligeledes danske Skolebøger og endeel med smukke Tegninger af Gienstænder i Naturhistorien af Rabbeck, Boeck, Bergsøe, Svendsen m. s. Lommebøger for Børn at Alrin Theoder m. fl., ogsaa i det franske Sprog Naturhistor. med fine Kobbere; ligeledes Elementarbøger til at lære at skrive og regne efter; adskill. Brodeer, Tegne og Strikke=Mynstere, med Farvelader; de ny Malmebøger, Cal. og Almanak., den ny Forordning om Befordringsvæsenet; med alle ældre og nyere Forordninger; i øvrigt hvad som i Literaturen i Kbh. udkommer, er stedse i Aarh. at faae hos Schytte. De som have Lotterie=Sedler under min Collection her i Randers, vilde behage at erindre sammes Fornyelse til 2den Classe, til bestemte Tid, da de i manglende Fald som uatsætlige bliver tilbagesendt. Saa er og for Lysthavende, nogle Kiøbe=Lodder til bemeldte Classe at bekomme hos Stabel. Da Ulstrup Hovedgaards Hoved Parcel 1 Thye, Thisted Amt, er bortforpagtet fra næstkommende 1ste Mai, agter Eieren at lade bortsælge fine her paa Gaarden havende Creature, nemlig: Endeel Heste, 80 gode Stude, 28 Meierie Køer, der kalver i April og Maii Maaneder, 1 Tyr, endeel ung Qvæg, nemlig: 12 Stkr. 3 a 2 Aars gamle Qvier og nogle aars Stude Ungnød, og henved 130 Faar, Vædere og gamle Beeder, alle af engelsk Art, og endeel gamle Sviin. Disse Creature ere for det første underhaanden tilfals, hvorom Liebhaberne behage at henvende sig til undertegnede Forvalter. Bregendahl. Ulstrup ved Thisted, den 16de Febr. 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Min Staldkarl navnlig Samson Samsonsen, en Nordmand af Fødsel, er Natten imellem den 22de og 23de d., efter at der Dagen tilforn saavel over ham som de øvrige Folk her paa Gaarden var holdt For hor i Anledning et hos min Ladefoged begaaet Jndbrud og Tyverie, hvorved ham er frastiaalen ongesær 30 Rør i Banco og endeel Sølvmyndt saasom Kroner og 24 Skillingstykker a., ulovlig bortgaaet af min Tiene se. Ved hans Bortgang har han gjort sig mistænkt for at have begaaet bemeldte Jndbrud og Tyverie, hvilket man endog af andre Grunde kan formode; ty indkaldes han herved 3de Gange i den Aarhuus Avls gien at indfinde sig i sin Tieneste, ei allene for at ud tiene samme, men endog for at giøre Rede for hvorfor han ulovlig forlod den, samt for at betale de Omkostninger der formedelst hans Bortgang bliver nødvendige, da i Fald han ei inden 3 Uger fra Dato indfinder sig bliver hvad han her har efterladt sig ved Auction bortsolgt til disse Omkostningers Udredelse. øvrigt er min tienstlige Anmodning til alle og enhver, som maatte forekomme bemeldte Samson Samsonsen, der har staaet i Tieneste ved det Jndske Regiment lette Dragoner i Randers, og formodentlig medbringer hans derfra erholdte Pas, at de ham vil anholde og mig saadant mod Omkostningers Erstatning tilmelde, hvor for og herved anføres: at han er kun liden af Ste tur, men er got proportionerer, taler got for sig norsk Sprog, har rødagtig kort afklippet Haar, et glaAnsigt, og var ved Bortgangen iklæd en kort blaa Trøie, et Par lange gamle Lærrets Beenklæder, Stør ler paa Benene og Hat paa Hovedet. Marselisborg den 29de Februarii 1804. M. Wad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Hos Handelsgartner Flentie paa Jagergaarden ved Aarhuus, er alle Sorter Hauge- og Blomsterfrøe, samt forskiellige Sorter lav og høistammede, fine og ordinaire Frugttræer at faae tilkiøbs. Priserne paa Frøesorterne, ere de samme i Aar som det Fior vare indrykkede i Tillæget til Aarhuus Avis No. 21. Saa ere og forskiellige Sorter gode Kartofler saavel til at sætte, som til Spiisning, at faae tilkiøbs hos ham, baade i Tønde og Skieppeviis a 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Indenlandsk. (Slutningen af Forordningen angaaende Befordringsvæsenet i Danmark.) Det 5te Capitel. Om Post- og Giestgivergaarde. H. 75. At, ligesom der nu næsten allevegne paa Hovedtouren fra Kiøbenhavn til Hadersleb, og flere Steder, uden for samme, er priviligerede Post- og Giestgiver gaarde, hvor de Reisende kunne tage ind; saa vil Hs. Majestæt og med Velbehag ansee, at saadanne Post- og øiestgivergaarde vorde indrettede i alle øvrige Kiøbstæder, hvor Hovedlandeveien og Pakkeposten gaaer, og hvor megen Passage med Reisende forefalder. H. §. 76 og 77. At der i Giestgivergaardene om Natten skal brænde en Lampe, og en Person være tilstede. At der for de Reisende bør forefindes fornødne og bevemme Leiligheder, og at de Karle, der tiene som Litzenbrødre i Post- og Giestgivergaardene uden for Kiøsenhavn, maae, saa ofte deres Hielp forlanges og afbenyttes, oppebære i Litzenpenge 6 s. for en Extraostvogn, og 10 sk. for en Kareth eller anden Vogn, hvortil der bruges flere end 2 Heste. H. §. 78 og 79. At Giestgiverne skulle vise de Reisende Tienstfærdighed og Høflighed, samt sørge for, i de efter Stand og Kaar blive beværtede, imod at erlegge Betaling efter den Taxt, Øvrigheden sætter, og som maae findes i Giestestuen. Hvor de Reisende med Pakkeposten indtage, maae Giestgiverne være beredte aa, at Maden, eller hvad de Reisende forlange, i Hast kan vorde frembragt. Saafremt Giestgiverne eller deres folk ikke begegne de Reisende høstligt og anstændigt, ikke beværte dem forsvarligt, eller ikke holde deres Gaarde. og Giestgiveri i vedbørlig Stand, eller lade sig betale over den fastsatte Taxt, skulle de betale i Mulct fra 2 til 20 Rdr., og, paa det saadanne Ulovligheder kunne opedages, skal i Giestestuen findes en af Øvrigheden autoriseret Bog, som forevises de Reisende, og hvori disse tegne, om de have noget at klage eller ikke. Hvilken Bog qvartaliter eftersees af Øvrigheden, som undersøger Sagen, og derom afgiver Jndberetning til Stiftamt, eller Amtmanden. H. 80. At de Giestgivere, som Opsynet over Befordringsvæsenet er overdraget, og til hvilke Pakkeposten indtager, skulle, naar de opfylde de dem paaliggende Pligter, være fri for alle borgerlige og Byens Bestillinger og personlige Tyngder, saa og for Næringskat af Giestgiveriet, ligesom de Gaarde, der til at imodtage Posten og de Reisende bruges, ogsaa skal være frie for Jndqvartering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Det 6te Capitel. Om Jagttagelser for de Reisende. H. H. 81 til 86. At de Reisende skulle bestille Befordringen hos Opsynsmanden, og til ham paa Afgangsstedet erlægge Fragten med Mile-, Tilsigelses=, Port og Bompenge; hvorimod Drikkepengene til Kudsken først betales ved Ankomsten paa Stationen. De tegne paa Timesedlen, om de have været tilfredse med Befordringen. eller ikke, og, i Tilfælde af Klage, anmældes saadant for Opsynsmanden. De skulle begegne Opsynsmændenne, Giestgiverne og deres Folk samt Vognmændene og Postkarlene høfligen, og paa Post og Giestgivergaardene vise et anstændigt Forhold. De Reisende med Pakkeposten skulle ligeledes være høflige mod Postføreren, og ikke føre nogen Befaling over Postkarlene, hvorimod de skulle andrage deres Anke for Postføreren, Postmesteren eller Opsynsmanden. Klage over Postføreren skeer til General-Postamtet. At de Reisende maae hverken paa Stationerne eller underveis begegne Postkarlene med Skieldsord, mindre med Hug eller Slag, og at Fremmede eller Ubekiendte, som fornærme Postkarlene, ikke maae befordres videre, førend Sagen er afgjort eller derfor er stillet Caution. Det 7de Capitel. Om Sagernes Behandlig og Afgiørelse. H. 87. General=Postamtet bemyndiges til at paakiende og afgiøre alle Sager, hvorved Postvæsenets Betienter eller Undergivne, nemlig: Postmestere, Opsynsmænd, Vognmænd, Postkarle og Litzenbrøde, tiltales for Overtrædelse af Anordningen om Beforgringsvæsenet, naar Forbrydelsen maatte kunne afsones med Pengemulct eller Fængsel paa Vand og Brød; hvorimod Jnjurier paakiendes af vedkommende Ret, ligesom General=Postamtet og kan henvise de førstnævnte Sager til Afgiørelse ved Politie=Retten. S. 88. Naar der maatte være Spørgsmaal, om ikke bemeldte Postvæsenets Betienter og Undergivne bør ansees med en høiere Straf, eller naar Tiltale finder Sted mod Reisende, paakiendes Sagerne af vedkommende Gieste og Politieret. H. 89. Af denne Forordning, som træder i Kraft. for Kiøbenhavn den 1ste April, men for alle øvrige Steder den 1ste Mai d. A., skal et tilstrækkeligt Antal Exemplarer tilstilles alle Øvrigheder i Danmark til Bekiendtgiørelse, ligesom og et af GeneralPostamtet foranstaltende Udtog af Samme i det danske, tydske og franske Sprog skal ophænges i Giestestuen paa Giestgivergaardene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Ved Reskript af 9de Martii til Biskopen over RibeStift er det fastsadt: at Sognepræsten i Colding skal tillægges 150 Rdr. aarligen af det nu sammesteds ledigværende residerende Capellanie og dermed forbundne Alminde Sognekalds Jndkomster, saalænge han skal svare den bestemte aarlige Pension til forrige Sognepræst Hr. Wolquartz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
J Garnisonsarkivet er for nærværende Tid en literarisk Sieldenhed, som er vedsøiet Atterne af et for bør over en undvigt og paagreben Slave. Det er den navnkundige Herebog som Almuen kalder Cyprianus, meget nitid skreven paa Pergament med magiske Figurer. Slaven gik omkring med den i Jylland og manede Fanden. Han havde bragt den herind med sig, da han blev hvervet som Soldat, fra Tydskland, hvor han skal have stiaalet den i et Munkekloster. J Luxdorffiana sortælles, at en enfoldig Byefoged i Norge for ikke mange Aar siden, med Frygt og Bævelse høitideligen paa Tinget brændte en saadan Bog, som han havde fundet hos en Arrestant. Paa det samme Rum, hvor der i Island kun lever et eneste Menneske, lever i Jrland 99, i Tydskland 117, i Schweiz 114, i Holland 224, paa Malta 1103 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
J Rødbye er arresteret en Tyv, som Natten til Fastelavns Mandag giorde Jndbrud i 2de Kiøbmændsboder og stial Penge. Han er kun 14 Aar, og har allerede i et Par Aar været truffet med adskillige smaae Tyverier, saa han med Tiden kunde have blevet en Mestertyv. Rødbye Kiøbstæd er unægtelig en af de forfaldne Søestæder, der fortiener meest Opmærksomhed, formedelst den beqvemme Beliggenhed til Communicationen mellem Danmark og Holsteen. Det var derfor at ønske, Regieringen ville give kraftig Understøttelse til Havnens Jgienoprettelse ved Draxminde. Byens Jndvaanere ansee denne Sag saa overkommelig, at nogle af dens Haandværkere og arbeidende Klasser, har besluttet dette Aar at anvende nogle Dage paa at udgrave Sandet i Havnen, formodende derved at give Naturen Rum til at arbeide sig fremad. J det mindste ere deres Hensigter gode, og deres Patriotisme roesværdig. J Norge er og Vinteren med al sin Strænghed kommen igien i Februarii. Saaledes skrives fra Kristiania: at Jsen fra den 8de til den 18de Febr. hvode tillagt Havet 16 danske Mile ud til Søes, saa man der ikke venter Skibsfarten aabnet før i April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Aarhuus. Paa Markedsdagen blev mig sendt 1 Mk. som en Bondekarl maatte give i Mulct til de Fattige, fordi han tog en fiin Hat og lod sin egen hænge. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Sidste 11te Martii behagede den gode Gud, efter halvanden Dags Sygeleie, at bortkalde ved en meget stille og roelig Død, min i Livet elskede nu salige Moder, Elevnore Bloch fød Lang, Enke efter sal. Hr. Christian Bloch, fordum Sognepræst for Ørum og Daugaard Meenigheder i Bierre Herred, Aarhuus Stift. Hendes Alder var 64 Aar. Dette bekiendtgiøres herved sørgeligst for Slægt og Venner, paa egne og Sødskendes Vegne. C. Bloch, Hobroe, d. 12te Martii 1804. Chorsdegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Prædikanterne paa Marie Bebudelsesdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hører Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Udenlandsk. Frankrig. Endelig er og General Pichegra bleven arresteret. Moniteuren for i Dag melder herom den Aresteret i Baden Coabardie, Natten forden havde han sovet i Viviennegaden. Nogle Dage forhen havde han opholdt sig i Egnen af Pantheon. Han forandrede ofte sin Boepæl. Flere Natteqvarterer har kostet ham 12 til 15000 Franker. Sex Gendsdarmees af d'Elite Korpser og en Politieagent, brød saa hastig ind i hans Kammer, at han ikke fik Tid til enten at betiene sig af Pistolen eller Dolken som laae paa Bordet uden for hans Seng; dog værgede han sig omtrent et Qvarteerstid imod Gendarmerne. Derpaa søgte han at bevæge dem til Medlidenhed; een af disse svarede ham derpaa : Gaae, vi erkiender dig ikke meere; du kommer hertil underkiøbt af engelsk Guld, du har gjort dig til deres Morderknægt; hvem som forrinder sit Fædreland, hører op at være Franskmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Den 28de Febr. fremlagde Statsraaderne Treilhard, Portalis og Berenger for det lovgivende Korps følgende Levforslage til Sanction: 1) Hvem som skiuler Georges og de 60 Brigands, der for nærværende Tid opholder sig i og omkring Paris, skal ansees og straffes som Hovedforbrydere. 2) Hælere ere de, som fra den Dag af dette er bekiendtgjort, med Vidende modtager, eller skiuler nogen af de i foregaaende Artikel benævnede Persioner, med mindre de inden 24 Timers Forløb underretter Politiet derom. 3) De som førend denne Lovs Bekiendtgiørelse har logeret Pichegri eller nogen af de andre benævnte, maae inden 8 Dage tilkiendegive det for Politiet, under 6 Aars Slaverie. 4) De som inden denne Tid, indlevere deres Angivelser, kan derimod hverken straffes for at have skiult dem, eller for at have handlet imod Politielovene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Politiet vedbliver at holde strængt Opsigt. Langs ned Murene om Paris staae Skildvagter. Alle Udpasrendes Passer blive stræng undersøgte, paa det ingen brigand skal undflye. Der maae intet Menneske ind des til General Moreau i Temple, selv reent Linned om man ville levere ham blev tilbagesendt, og han blier forsynet med atte og andre Fornødenheder fra behøsat Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Ved en Senatsbeslutning, ere de Edsvorne suspenrede paa 2 Aar, i alle Tilfælde som angaaer Conspition imod Staten eller den første Consuls Person. i Anklagede blive overleverede en Criminalet, som bestaae af 6 Dommere. Anklagerne og Vidnerne lod dem stilles lige for hinanden. De Anklagede blive svarede af en Advocat, og Sagen føres for aabne Døre. an kan appellere til Cassationsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Toldbetienterne i Sionville ved Cherbourg, har den de Febr. om Aftenen arresteret 4 fordægtige Menne som bleve satte i Land fra et engelsk Skib. Den Febr. saae man igien engelske Luggere, at nærme sig andbredden ved Beville, for at sætte Spirsbuber i 1, men man holder bestandig et vaaget Øie med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Engeland. Kongen af Engeland har været heftig, syg. Den 14de Febr. erfoer man dette, med stor Bekymring i Hovedstaden. 3de Doctores bleve kaldte, som vare hos ham hele Dagen. Kongens Sygdom bested i en hidsig Feber. Den 18de var han i Bedring og den 24de var han saa vel at han kunde spadsere om 1 sit Kammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Efter at man den 17de Febr. havde hørt en stærk Kanonade fra Calais, kom Fregatten Squirrel til Dover og medbragte et erobret fransk Transportskib, som var indrettet til Hestestald. Dette Fartøi havde hørt til en Convoy af 73 Skibe som vare udløden fra Viiesingen og forsøgte at komme til Boulogne, men var bleven angreben af vore Krydsere, der have erobret 20 Seilere deraf. De øvrige vare flygtede til Calais. Regieringen har Efterretning, at der for nærværende Tid ligger i Boulogne 140 Kanonerskallupper af første Rang, som hver fører 4 Kanoner, og 900 mindre, hver paa 2 Kanoner, paa hvilke der kan indskibes 60000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Den 23de Febr. kom en Americaner fra Sir Sidney Smidth, med Depescher til Lord Hawkesbury og Admiralitetsamtet, som angik Landgangsanstalterne paa den franske Kyst. Strax efter disse Depeschers Modtagelse blev holdt et Cabinetsraad, hvortil Americantren og blev indkaldt for at give nøiere Oplysninger
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
I Dublin kom alt i Bevægelse Natten til den 15de Febr. Vagterne bleve fordoblede, Gaderne bleve fyldte med Patrouiller og hele Garnisonen maatte holde sig beredt til at rykke ud. Alt skede paa Efterretning om, at man frygtede for der ville udbryde et Oprør i Armagh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Den 23de Febr. gik Rygtet i Plymouth, at den Toulonner Flaade var løbet ud, og undgaaet Admiral Nelsons Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Blandede Efterretninger. Det er mærkeligt nok, at ligesom nulevende Overgeneral Rochambeau overgav Domingo til Engelænderne; saaledes, blev dennes Fader, der og var General, ved Overgivelse af den engelske General Cornvallis, overleveret Amerika. Ved Louissiannas Afhændelse er det indgaaet, at den franske Handel skal nyde selv samme Begynstigelse i Louissiana, i 12 Aar, som den Nordamericanske selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Blandt dem, der i afvigte Aar ere døde i Chur sachsen, udmærker en Dreier Naumann sig ved en besynderlig Dødsmaade. Han lagde sig under en Guillottine, som han selv havde forfærdiget og halshuggede sig med den derved anbragte Faldøre
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Bekiendtgiørelser. For nogle Dage siden, kom en Muursvend her af Byen til mig, og bad jeg ville laane ham et LommeUhr, det han lovede næste Dag at bringe tilbage. Han fik Uhret, men holdt ikke Ord. Nogle Dage derefter erfarede jeg, at Uhret var pandtsat af ham til en Mand her i Byen, og derfor lod jeg ham hente til mig i mit Huus, ved en Politie=Betient, for at giøre Rede herfor. Rimeligviis har bemeldte Muursvend, for at befri sig for Mistanke, indbildt de Spørgende: at han maatte tage Politiet med sig for at erholde et Uhr han havde hos mig til Reparation, thi strax derefter, blev det Rygte udspredt, at man ikke kunde erholde de mig leverede Uhre tilbage uden at have Politiet med sig. Jeg seer mig altsaa nødsaget herved offentlig at bekiendtgiøre det saaledes passerede for mine Velyndere der maatte forunde mig deres Uhre til Reparation. Ligesom jeg og lover 5 Rdr. i Douceur, til den som kan opgive mig Udsprederen af dette falske Rygte. Aarhuus den 14de Martii 1804. Bredo Uhrmager. Nogle Tønder gode Sæde=Kartofler a 2 Mk. 8 s. Skieppen, er at faae i Cristrup Præstegaard ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
De som endnu ikke have betalt deres Regninger for kiøbte Vahre paa Auctionerne hos Mad. Weildye den 26de Novbe, hos Mad. Jbsen den 12te Decbr., hos Skipper Peder Agerup den 19de Eidm. og hos Muursvend Knud Christian Morsing den 13de Jan., sidste, erindres herved om at betale samme inden i Dag 8te Dage, saa fremt de vil undgaae Søgsmaal, da jeg ikke længere dermed kan give henstand. Aarhuus den 14de Martii 1804. L. Jørgensen, paa Byeskriverstuen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Torsdagen den 22de Martii førstkommende og følgende Dage om Eftermiddagen Kl. 2, bliver hos Procurator Westergaard ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Dragkister, Skabe, Borde, Stole, Speile, Sengesteder, et Contra 5 Claveer, Silke= og Uldne Fruentimmer= og MandsKlæder, Alenkram, endeel Jern- og Trævahrer, nogle Bøger, Kobberstykker, Claveer og andre Noder m. m. Thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted behage at møde. Aarhuus den 14de Martii 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Alle de som have bekommet Bøger til Laans af Aarhuus latinske Skoles Biblothek, ville behage snarest mueligt imod Tilbagelevering af deres Beviser, at tilsende undertegnede Bibliothecar ovenmeldte Bøger portofrie, da en General Revision af samtlige Bibliothekets Bøger i denne Maaned foretages af Skolens Bestyrere. Aarhuus, den 10de Martii 1804. H. C. Rohde, Lærer ved den latinske Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Formedelst min Mands Sygdom og svage Hukommelse, lader jeg bekiendtgiøre at der ligger nogle Seil paa Loftet da dem der fattes disse vilde behage at afhente dem. Lorenze Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Onsdagen den 28de i denne Maaned Kl. 10 Formiddag, foretages offentlig Auction her paa Gaarden, over afgangne Jomfrue Neanders Efterladenskaber, bestaaende af et Chatol, en Kuffert, en Deel Fruentimmer=Gangklæder og Linned, m.v., saa og en Aftieudi det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vahre og Effecter. Hvilket herved til Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Constantinsborg den 10de Martii 1804. Paa Dhrer Auctionsdirekteurers Vegne. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jomfrue Eva Gustaviana Neander, som ved Døden afgik her paa Gaarden den 6te Januarii sidst, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalterens Fuldmægtig. Constantinsborg den 10de Martii 1804. S. Poulson. Jens Pedersen Smed i Huorslev i Houlberg Herred, haver et nyt complet Smede Redskab, som han underhaanden vil bortsælge, og beder, at de Lysthavende ville melde sig derom hos ham, inden næstkommende Maii Maaneds Udgang. Amstrup, den 11te Martii Oluf Madsen, Sognefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
Sidstafvigte 27de Februarii døde den Hørningske Stiftnings Skolelærer Rasmus Nielsen Qvotrup, og blev hans Efterladenskab strax samme Dag bragt under Forsegling. 30te Dagen efter Dødsfaldet, som er den 27 Marts næstkommende Kl. 10 Formiddag, ville den Afdødes Arvinger, samt alle de, der til Stervboen ere skyldige eller i samme have noget at fordre, behage at tage Møde i den Hørningske Stiftnings Skole i Hørning Bye under Randers Amt, da enhver skal vederfares Ret efter Lovene. Aarslev Præstegaard den 12 Martii 1804. Paa benævnte Stiftnings Directeurs, Høiædle og Hiærværdige Hr. Biskop Dr. Jan sons Vegne. Fridrik K. Hvid, Den Hørningske Stiftnings Jnspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-14
De som have Lotterie=Sedler under min Collection, her i Randers, vilde behage at erindre sammes Fornyelse til 2den Classe, til bestemte Tid, da de i manglende Fald som uatsætlige bliver tilbagesendt. Saa er og for Lysthavende, nogle Kiøbe=Lodder til bemeldte Classe at bekomme hos Stabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Indenlandsk. Under 3de Febr., er det af Kongen tilladt at Hirschholms Bye, herefter som hidtil, og saalænge dens nuværende Forfatning ikke forbedres, maae vedblive at ansees som Kiøbstad og dog beholde den hidtil havte Fritagelse for Konsumtion, Akcise, Folke og Familieskat, Jndqvartering af Militære og flere slige Onera. Denne fra Kristian den 6tes Tidaf Byen givne Frihed, var udløben i 1783, men blev da forlænget paa 10 Aar engang for alle, og paa Vilkaar, at Jndvaanerne da skulde erklære omde vilde være Kiøbstædfolk med Kiøbstædbyrder eller Landsbyfolk. Sildigere blev Sagen igien udsat til 23. Marts d. A. Jndvaanerne ere imidlertid indkomne med Ansøgning at de maatte forblive i hidtil havte Tilstand, erklærende at da Byen hverken havde Søhavn, Jorder, Kirke, Markeder o. s. v. kunde de umulig bere Kiøbstædbyrder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Den 9de Martii havde Kammerherre Gyldenkrone, i Kbhvn et stort Bal, og nød den Ære at have H. K. H. Arveprindsen og hele høie Familie til Giæst. Prof. Romberg har ved sin Bortreise offentlig takket det kongelige Kapel, og tilstaaet at han ingensteds paa sine Reiser havde nydt saamegen udmærket Agtelse af sine Medkunstnere som her, og at mangen stor Stad i Europa maatte misunde Kiøbenhavn for et Kapel af saamegen Fortieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Det i Nyborg inkvarterede Garnisonskompagni skal, som det heder, forflyttes til Korsør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-17
Ved Stavern i Norge er i Søen fundet Agterspeilet af en dansk Galease, Neptunuskaldet, som skal være hiemmehørende i Kbhvn, paa samme Tid er ligeledes fundet 2de døde Mennesker diddrevne fra Havet. En af de Vare, som der for Øieblikket er Trang paa i Kbhvn, er Spegesild; de fletteste svenske koste nu 3 s., og man har begiert indtil 12 s. for en maadelig norsk. Der er saa meget mindre Udsigt til bedre Kiøb, som den svenske Sildefangst i de bahusiske Skiær ikke er lykket vel.