JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Den 20de August Sagen: Holm, befalet for Peder Pedersen Kolhøyhuus, contra: Forvalter Tommerup paa VillestrupJordebogskasses Vegne, angaaende Sogsmaal mod Jndstævntstil Fæsteforbrydelse af et Sted for en Skatte- og Landgilde=Restance, for hvilken han er udsat af Stedets Besiddelse &c. - Birketingsdommen bør ved Magt at stande, dog at den ApFellanten idømte Straf bortfalder; at de Jndstævnte tillagte Proces-Omkostninger formindskes til 20 Rbd. Sølv, og at Procurator Petersens Salair, som bestemmes til 12 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige. - Ved Villestrup Birketingsret er Peder Pedersen tildømt at betale 60 Rbd. 62 3/5 s. Sølv og 126 Rbd. 10 s. Repræs., samt 1 Td. 2 Skpr. Rug, 2 Tdr. 2 Skpr. Byg, 5 Tdr. 7 Skpr. Havre, efter uvillige Mænds Skjøn, hvori dog afdrages Erstatning, paa lige Maade bestemt, for 7 1/2 Trave Rug, 5 1/2 Trave Byg og 11 1/2 Trave Havre, samt 3 Tdr. Kartofler, og bør Peder Pedersens Fæste paa Kølhøyhuus at være forbrudt og han at hensættes til Arbeide som Forbedringshuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus 8 Maaneder. Arrest og Udsættelses-Forretningen stadfæstes. J Processens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citanten 60 Rbd. Sølv og til hans befalede Forsvar 5 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Tillæg til Oversigten over Fiskeriet i Liimfjorden. (See Avisen No. 149.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Fra en paalidelig Haand er Redactøren af Thisted, Avis tilsendt et Tillæg til den i samme Avis No. 75 indrykkede Oversigt over Fiskeriets Tilstand efter Havets Jndbrud i Liimfjorden, hvorved det maa bemærkes: At Anmelderen er boende ved Liimfjordens vestlige Side, om trent en Miil i lige Linie fra den nye Canal, hvor altsaa Nyebyggerne fra det store Verdenshav først have nedsat sig, og hvorfra de sikkerlig ville udbrede sig til de østligere Egne.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Endnu have ingen (mig bekjendt) af de omhandlede Fiske Arter fremtrængt sig længere end til Fjordens vestlige Bred, ning, hvortil blandt Andet Aarsagen vel kurde være, at Vandet i det Jndre af Fjorden endnu ikke har naaet den Grad af Salthed, som ved Udsiderne; deels vel ogsaa at de nye Ankomne ikke have havt Tid til at gjøre sig bekjendte med Liimfjordens vidtløftige Egne, kun en uhyre Mængde af smaae Muslinger, som bedække alle vore Strandbred der har Strømmen ført frem til os, og det i saadan Mængde, at omhyggelige Landmænd paa Morsøe sammenskufler dem i Hobe og afbenytte dem til Gjødning paa deres Agre.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Fornævnte Skrivelse af 26de Dennes fra Kobberøe er i Øvrigt saaledes lydende: "J Anledning af den i No. 75 af deres Avis, indsendte Oversigt over Fiskeriets Tilstand, efter Havets Jndbrud i Liimfjorden, kan jeg ikke undlade at tilmelde dem, at alle Ferskvandssiske, som tilforn have været fangede med Pulsvaaden i den vestlige Fjordbredning ere aldeles forsvundne siden Havets Jndbrud saasom: Helt, Gjedder, Aborrer, Skaller, Horken Jom s. v. Derimod har havet givet os igjen endeel Fiske 2 for at erstatte nogenlunde hvad der røvedes os, saasom : en uhyre Mængde Flynderarter, f. Ex. den almindelige Flynder, Rødspetten, Skrubben, Slatvaren og Tungen, hvoraf nogle tusinde Olere fangede sidste Sommer og det paa en ganske kort Distance, som solgtes for 4 a 5 s. CourantOlen, desuden fangedes Torsk, Pibesiske, Bugsugere og Søskorvioner, hvilke sidste tvende Slags vare sjeldnere. Endogsaa de saakaldte Marsviin sees tidt at boltre sig i Liimfjorden. Af Søvabler ere nu ubetydeligt i den vestlige Fjordbredning, og ikke saamange, at de kunne hindre Fiskeriet. At Aalene endnu vist nok ligge paa Fjordens Bund er sandsynlig; thi efter en Storm kunde altid gjøres en skikkelig Fangst til en 40 a 50 Snese; men derpaa var det næsten forbi. - Fjorden er meget lysere og klarere end forhen; thi i mørke Nætter kan Vaaden sees ligesom brændende rundt omkring i Vandet, hvilket vistnok forskrækker Fiskene, kortsagt saasnart Vandet i en mørk Aftenstund, eller Nat berøres med en Stok, viser det sig strax som gloende."¬
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
(Thisted Avis.) En Gaardmand i samme Bye fandt i Sommer ved at udgrave Steen af en Høi paa hans Mark, et lille steensat Rum, hvori stod en Leerurne. Den var opfyldt med en feed, sort Jord, som var blandet med nogle brændte Been. Urnen har en ganske symetrisk afrundet Form, med et Laag som var ophøjet med en Knap i Midten, og som passede i en False til Mundingen. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Bekjendtgjørelser. Chinesiske Crep. Tørklæder, Crep-Flors-Dito, Satin Ture, bedste sorte Silke Mands- og Dame Vanter, med flere nylig hjemkomne ManufacturVare, sælges til billigste Priser hos J. S. Schiørring.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
En 2 Etage Vindovn ønskes tilleie. Fra Stiftsbogtrykkeriet anvises den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Skipper Svarer afseiler først i næste Uge til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Procurator Møller boer nu i Madame Aagaards Gaard ved Vester=Port,
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-18
Auction. Løverdagen den 20de Dennes Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, som holdes paa Kjøbmand David Bagesens Lofter ved Vesteraae, bortsolgt omtrent 70 Tønder Byg Af Aalborg den 16de October 1827. Schmidt. rensning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Sverrig. Stockholm, den 27de September. Den 18de denne Maaned opbrændte hos Oberst=Lieutenant Toll. paa Uddarp i Skaane ved Mordbrand, paasat af en sextenaarig Pige, 2de Redskabs=Huse samt Ladegaarden med Aarets indbjergede Grøde, 6 Heste og endeel andre Creature. Da Mordbrændersken den følgende Dag forsøgte paa at antænde Hovedbygningen, blev hun greben og bragt i Arrest, hvor hun, ved et Forhør, har bekjendt sin Forbrydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
J Egnen ved Linköping er begaaet et Barnemord, hvis Grusomhed og Gyselighed er exempelløs. Et Par Huusmænds Folk havde nemlig besluttet at dræbe deres 3 Aars gamle Barn, og troede, at dette beqvemmest kunde skee, hvis de lode Barnet være paa sin egen Haand, uden Føde. Barnet udholdt det imidlertid i nogle Dage ved at spise al Slags Affald, som fandtes i Stuen. Da Naboerne omsider bleve opmærksomme paa det hungrige Barns Skrigen, indestængte Forældrene Barnet tilligemed deres Grise i et bortliggende Svinehuus. Det stakkels Barn spiste nu heraf Grisenes Føde, hvorved det opholdt Livet. Forældrene saae sig da nødsagede til at føre det langt fra Hjemmet til en bortliggende Mose, hvor de forlode det, sikkre paa aldrig mere at faae det at see igjen. Dog kom Barnet tilbage halvdødt af Hunger. Moderen lod nu koge en Gryde fuld af Vælling, af hvilken hun gav Barnet, og, efterat dette havde med Graadighed fortæret omtrent en Kande, døde det strax derpaa. Morderne ere nu dømte til Døden, og ville sikkerligen snart komme til at undergaae deres velfortjente Straf.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Blandinger. Englænderen William Jacob, som i Efteraaret har bereist en Deel af det nordlige Tyskland for at indsamle Efterretninger og Kornavlens Tilstand og Ho stens Udfald til Brug for Ministrene ved de forestaaende Forhandlinger i Parliamentet om Kornlovene, har fra Hamborg begivet sig paa Hjemveien igjennem Hannover. Der blev saaledes Jntet af, hvad Engelske Blade havde meldt, at han vilde have besøgt Polen og Rusland. - Randers Avis har forfremmet ham til et bekjendt Parliamentsmedlem, men herved kan bemærkes, at hvad han ikke er, kan han jo blive.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Til Lord Mayor i London er for det løbende Aar valgt Mathias Prime Lucas, Esgr., der fra 1821 af har været Alderman for Districtet Tower. Han har Borgerskab som Vinhandler. Ved et Møde den 28de April i Aar, i det natur forskende Selskab i Moskov, anmeldte Directøren, at en derværende Slange, Boa constrictor, for 13 Dage siden havde lagt 28 Æg, hvilket man aldrig før havde seet i Europa. Han foreviste eet, som strax blev aabnet, og man fandt deri en levende, fire Tommer lang Slange, som Selskabet nu gjemmer i Vin aand. Man gjemmer ogsaa Skallen af Ægget. De Forenede Staters Marine bestaaer, naar alle Skibe, hvis Bygning er befalet, fuldendes (og næsten alle ville snart være færdige til at stikke i Søen, om det var nødvendigt), af 12 Linieskibe, 20 Fregatter, 16 Krigslupper og 7 andre Fartøier, foruden dem, som allerede ere i Søen. Til denne Marines Besætning anvendes 20000 Mand, hvoraf Halvdelen ere Søfolk.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Den 12te Dennes, da den store Gevinst endnu ikke var udkommen i det Hamborgske Lotteri, var Lodderne stegne fra 140 til 1100 Mk. Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
I det store Operatheater i Paris giør en ny Ballet "Nattevandrersken" megen Lykke. Handlingen er af Scribe, meget original og interessant. Der forekomme 2 Nattevandringscener deri, hvorved Heltinden i Balletten, Mad. Montet, udvikler sit hele Talent, Ogsaa Musiken af Herold, som Dekorationerne finde meget bifald, og Balletten vil vist opleve 40 Forestillinger i 2 til 3 Maaneder. - Den er allerede fordansket af Dr. Heiberg. Veien under Theemsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
(J Herr Dr. og Prof. Ursins Magazin for Kunstner og Haandværkere meddeles en interessant Beretning over Tilstanden af den underjordiske Themsvei. Beretningen, hvoraf her leveres det Vigtigste, er ledsaget med en stannographeret Tegning.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Tirsdagen den 15de Mai indeværende Aar flød Vandet i saadan Mængde ind i Themsgangen, at Folkene kun med Vanskelighed kunde fortsætte deres Arbeide. Dog bleve saa kraftige og virksomme Forholdsregler dengang tagne, at Jndstrømningen standsede. Den 16de blev Jorden bedre, om Fredagen den 18de havde Skjoldet, eller Mineer=Maskinen, naaet et Lag af Leer, og ingen af Afdelingerne, undtagen No. 10 og 11, vare udsatte for Fare; her havde Jorden kun Fasthed, som Dynd, og krævede største Forsigtighed. Beamish, Maskinist=Assistent, var paa Post, og i Allarmens Øieblik besaae han Arbeidet i den modsatte Ende af Skjoldet. Minøren i No. 11 raabte om Hjælp, som i Øieblikket Jngen kunde yde, da ingen Mand havde Lyst til at forlade sin Celle. Da Minøren atter raabte om Hjælp, traad den nærmeste Miner til, men kunde alene komme til ham gjennem et Lag Vand, som hurtigen udslukkede Lysene. Da Beamish hørte Gruset styrte ind og et stærkt Pladsken i Vandet at paafølge, løb han hurtigen til Stedet, samlede Folkene og stræbte at standse Strømmen. Den havde imidlertid faaet Overmagt; og alt, hvad han kunde gjøre, var at beordre Folkene at trække sig tilbage, og see til, at man forlod Alt i god Orden. Vandet havde hævet sig til en betydelig Høide, og Tømmeret og Cement=Tønderne, der fløde rundt om, gjorde Tilbagetog saare farligt. Selv forlod Beamish sidst Skjoldet og blev dreven fra sin Plads af en gammel Sergeant Rogers, som var tæt ved ham.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Nu kom Hr. Brunel jun og Hr. Gravat, den anden Maskinist-Assistent, til, efter at de atter havde samlet Folkene, der vendte om alle som een Mand, saaledes stolede de paa det Værn, Skjoldet ydede. Her holdt de Raad et Øjeblik, men, da de fandt det umuligt at rykke frem, trak de og Minørerne sig tilbage til den lodrette Nedgang. Da de naaede Trappegangen, dreiede de sig om for at see det stolte Syn af Vandet, der strømmede fra den østre til den vestre Buegang. Efterat det havde fyldt to Trediedele af Gangen, sprængtes Rummet (tecabin) i den østlige Buegang, og en svær Luftmasse strøg langs henad Vandets Overflade og slukkede i et Øieblik alle Lysene i Gangen. Jndtil da var det yderste Lys endnu i Sigte, og de skummende Bølger, der funklede ved det tilbagetastede Lys, fremstillede et høist mærkeligt Skuespil. Til samme Tid vare Trappegangene og Gallerierne aldeles fyldte med Minører og Arbeidere, der med ængstelige Blikke saae ned paa det under dem opstigende Vand. Hr. Brunel jun, der var forneden, befalede af holde Trappegangen fri, da han befrygtede Følgerne af det uventede Tryk paa samme; og han og hans Assistenter stege langsomt i Veiret, eftersom Vande drev dem fra deres Post. Næppe havde de forladt den nederste Trappe-Flugt, der blot hvilede paa Jorden forneden, før den førtes bort. Da de naaede det Øverste og i Hast mønstrede Fo kene, savnedes een, som just i samme Øjeblik saae, drivende aldeles udmattet imellem Tømmer og Tønde nede i Gangen. Brunel jun, greb strax en End Toug, snoede den om Livet, sprang i Vandet og gjorde den fast om den stakkels Karl, som man strax lykkeligen halede op. Gravet, der havde seet sin Vens Anstrængelser, steeg ned af en af Jernstængerne og svømmede til hans Hjælp; begge kom frelste op.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Da Værkets Skjebne nu var bekjendt, blev de sendt Bud til West-Jndia-Dokken efter Dykke klokken, som blev ved første Ebbetid skaffet til Stede af Capitain Paris, og til Havnemæsteren for at faae en Række Kulskibe fløttede, hvilke just vare over Stedet; dette skeete i faa Timer, og ligeledes beordre des Leerposer og Pramme med Leer. Ved de nedsænkede Leerposer og Leret stoppedes Hulet, som nøie var undersøgt ved Hjælp af Dykkerkloken, og Vandet udpumpedes ved Dampmaskinerne.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Mod Slutningen af Mai=Maaned var næsten at Vandet udpumpet, og Maskinisterne vare stegne ned og i en liden Baad havde de begivet sig til den yder ste Ende af Gangen, hvor de fandt Muurarbeide, uskadt og Skjoldet i fuldkommen Orden. Aabningen gjennem hvilken Jndstyrtningen havde fundet Sted, befandt sig imellem Muren og Skjoldet ved den 11te og 12te Ramme; Jndstrømningen her var meget ringe; men ved den 6te og 7de Ramme trængte Vand det ind med saadan Kraft og i saadan Mængde, at man ansaae det for raadeligt, at trække sig tilbage og lade Gangen atter fyldes med Vand. Dykkerklokken blev nu paa ny brugt og et andet lidet Hul fandtes i Bunden af det store, som just svarede til det Sted, hvor den 6te og 7de Ramme vare. Posser med Leer og Gruus nedsænkedes i dette Hu og gjennem Poserne gik i forskellige Retninger flere lange og stærke Jernstænger, der kunde fatte ovenpaa et Muurværket, eller Skjoldet, eller hvad fast Jord der maatte befinde sig paa Siderne af Hullet. Dernæst bleve andre Poser uden Jernstænger nedsænkede og ovenpaa dem løst Leer og Gruus, indtil Hullet var udfyldt til Flodsengens Høide. Vandet i Nedgangen er dernæst efterhaanden blevet nedsænket 36 Fod under Høivande, for at den ny Grund kunde fæste sig ved Vægten af Vandet foroven.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
En Flaade, 35 Fod i Fiirkant, beklædt med tjærede Presenninger, der kunne dække et Rum af 110 Fod i Længden og 80 Fod i Breden, blev dernæst nedsænket; Kanterne af Presenningerne ere forsynede med. Jernkjæder, og desuden er en Mængde Jern anbragt paa forskjellige Steder af Presenningerne; denne hele Klædning dækker Fyldningen i Hullet og har til Hensigt, at denne, endnu medens den er løs, ikke skal bortskylles.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Brunel yttrer i sin Beretning af 15de Juni til Directørerne for Theemsveien, at han har fuldkomment Haab om ogsaa at see dette andet Hul stoppet ligesom det første, han har anvendt et simpelt, lidet bekostelig, men efter hans Mening saare virksomt Middel mod det indtrufne Tilfælde. Skulde dette Middel imidlertid ikke befindes at være tilstrækkeligt, da har han paa rede Haand flere andre, der vistnok ville overvinde, skjøndt med flere Bekostninger, alle indtræffende Vanskeligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Saasnart noget Fuldstændigt om Værkets Fremskriden bliver bekjendt, skal det ufortøvet blive meddeelt. Nogen Tid vil stedse medgaae, da Fyldningen maa sætte sig; men man tør vistnok med Grund haabe, at ingen absolut Opgiven af dette store Værk vil finde Sted, men kun et Ophold og en forøget Udgivt, der dog næppe vil overstige, hvad Actieforeningen har sat til Bygmæsternes Disposition.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Kjøbenhavn. Den 17de August fra Kl. 12 Middag til 9 om Aftenen rasede en heftig Orcan ved de Dansk Vestindiske Øer. Forterne, de kongelige Bygninger saavelsom Byserne Christiansted og Frederiksted have lidt endeel, dog ikke betydeligt. Paa St. Thomas og St. Jan skal Skaden være endnu mindre. Jmidlertid ere de gode Udsigter til en riig Sukkerhøst svundne betydelig, da Rødderne paa de svære Sukkerrør ere oprykkede, og der vil udfordres megen Regn til igjen at afhjælpe dette. Nogle Slavennegere, endeel Muler og Øxne &c. ere ihjelslagne ved nedfaldne Plantage Bygninger og Stalde. - De ved Christiansted liggende Danske Skibe Constantia, Skpr. Grønberg, Emilie, Skpr. Flor, St. Croix, Skpr. Mathiesen, kom vel alle paa Grund, men bleve igien flotte, og vilde om kort Tid kunne afgaae med deres fulde Ladning. Skibet Phønix, Skpr. Rathken, derimod forliiste paa Klipperne ved Fortet. Ved Frederiksted forliiste alle Skibene, hvoraf 2 Amerikanske Brigger, de øvrige her af Øerne. Orlogsbriggen St Jan, som laae i St. Thomas Havn, har ingen Skade taget. J sidstnævnte Havn ere flere Engelske og Amerikanske samt 2de Danske Skibe drevne i Land, men de ville alle komme af igjen. Ved alle disse Strandinger har dog intet Menneske tilsat Livet. Paa St. Croix's Ost-Ende er en Engelsk Brig, ladet med Cacao, totalt forliist, men Mandskabet bjerget, og paa Sydsiden er Speilet af et Skib, hvorpaa stod Warrier of Greenoch dreret, i Land; ligesaa er seet Liget af en blank Matros.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Kjøbenhavns Havnepriser, den 13de October: Holstensk Hvede, 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Lollandsk Hvede, 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Holstensk Smør, 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 48 Rbd., Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 52 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. 3 Mk. a 10 Rbd. 2 Mk. pr. Favn. Cours den 16de October. Hamborg 2 M. - , a vista 215. - Specier 218. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. - Bank Disconto 4 pCt. - Norske Speciess. pr. 100 Specier 157 a 57 1/2 Rbd. Sedl. - Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsgjeld 49 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongelige Obligat. (uden Renter) 82 1/2 a 83 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 77 i Banco. - Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820) 102 Rbdlr. rede Sølv. - Dito Dito 111 1/4 i Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankobligat. Renter pr. 6te Januar 97 Rbd. r. S. - 4 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 104 1/2 a 105 i Bco. - 4 pC. Dito nye 98 i Bco. - Asiatiske Comp. Actier - Sedler. - 3 pC. nye Danske Obligat. 59 3/4 a 60 L. St. 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Cours: Hamborg den 16de October. Bordeaux 187. - St. Petersborg 9 1 1/2. - London 35, 11. - Cadiz 89. - Lissabon 34 1/2. - Amsterdam k. S. 105 1/8. - Kjøbenhavn k. S. 218. - Specier 1 1/2 A. - Disc. - Aarhuus, den 16de October.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
J Løverdags forulykkede en til Helgenæs hjemseilende Baad med 9 Mennesker, som havde været her til Markedet, Dagen iforveien. De 8 druknede, blandt hvilke der siges at være en Moder til 6 a 7 Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Samme Dag afbrændte 2 Huse i Brendstrup, en halv Miilsvei herfra.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Af her hjemmehørende Skibe er der for Tiden en halvsnees Stykker i England med Korn, for det meste Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Blandinger. Hr. Skuespiller Overskou og hans nye Vaudeville, Avista Vexelen, ere strengt medtagne i Kjøbenhavns flyvende Post, den første som Originalforfatter, da der tilraades ham, blot at lægge sig efter Oversættelsesvæsenet (rigtignok en haard Fordømmelse) og Vaudevillen som Originalprodukt, hvis Sujet menes at være taget af det franske Stykke: Un baiser au Porteur. I Kjøbenhavnsposten siges imidlertid, at Vaudevillen optages, paa det Kongelige Theater, i det Hele taget med bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Paa den Gyldendahlske Boghandling i Kjøbenhavn, modtages Subscription paa følgende Værk: Handbibliothek for Offiziere, oder populaire Krigslehre, bearbeitet und herausgegeben von einer Gesellschaft preusischer Offiziere, unter Leitung der Redaction der Zeitschrift for Kunst, Wissenschaft und Geschichte des Kriges. Herr Licentiatus juris og Auditeur C. P. N. Petersen, glade mehar udgivet Militair juridisk Repertorium, namaalindeholdende de for den danske Landmilitairetat emanerede lig saa Forordninger, Parolbefalinger, Jnstruxer, Rescripter, Resolutioner og Collegialbreve, fra 1671 til 1824, den militaire Lovkyndighed angaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Prisen for Overfarten fra Kjøbenhavn til Bergen, med Dampskibet Oscar er, for 1ste Kahyt 40 Rdlr. Sedler, for anden dito 30 Rdlr. Sedler, og paa Dækket 20 Rdlr. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Herr Skuespiller Voltz bekjendtgjør i Thisted Avis, at han har indladt sig i ægteskabelig Forbindelse med Jomfru Eline Dam. nen. Noget om Sparekasser.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
(Meddeelt.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Man har for kort Tid siden, indvendt imod Spare kasser at de fødede Dovenskab. Denne Attring kan Anmelderen ikke underskrive, fordi den Dovne kun arbeider af Nød, og altsaa vanskeligen fortjener mere end der netop behøves for at vedligeholde hans Existene; hvorimod den Flittige, ved sin Flittighed, er istand til at erhverve et Overskud, som han, naar hans Flid er forenet med Ordentlighed, vil gjemme, enten til Tider da mindre er at fortjene, eller til at forbedre sine Kaar i Tiden eller udvide sin Virksomhed. For den Flittige og Ordentlige, er Sparekasser altsaa en ønskelig Indretning som han vil benytte, medens den Dovne, som desuden neppe vil erhverve noget Overskud, anseer Sparekasserne som en ligegyldig og overflødig Ting. Mange sammensparede Penge vilde vistnok forødes paa en unyttig, maaskee skadelig Maade, naar de ikke vare indsatte i en Sparekasse, fra hvilken de ikke øieblikkeligen, som Lysten opstaaer, kunde erholdes tilbage. - Mangen Bonde, Arbeidsmand, Tjenestetyende o. fl., faaer ved denne Jndretning Leilighed til, umærkeligen at samle Beløbet af sine Skatter, sin Huusleie, Penge til Boesættelse o. s. v., og blev Indretningen hyppigere benyttet af den fattigere Klasse, vilde den visseligen være et Middel til, for endeel at standse eller modvirke den om sig gribende Armod. Mod Sparekassernes Nytte og Gavnlighed, har Anmelderen derfor intet Ord at indvende; men han kan heller ikke nægte: at der imod Sparekassernes Form kan gjøres adskillige ikke ugrundede bemærkninger. Ved at meddele disse, tilføier Anmelderen, at han især tager Hensyn til den heri Byen værende Sparekasse, hvorfor ogsaa det offentliggjorte General Regnskab for Aalborg Byes og Omegns Sparekasse, fra 30te Juni 1826 til samme Tid 1827, bliver lagt til Grund for hvad her anføres.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-20
Den første og vigtigste bemærkning er den: at en Kapital af 62,800 Rbd. Sedler, er unddraget Circulationen her i Byen og i Omegnen, ved at indsættes i den kongelige Kasse. At en saadan Kapital maa savnes, og virkeligen savnes i daglig Handel og Vandel, bekræftes af de tiltagende Klager over Mangel af Contanter og Vanskelighed med at opdrive, endog temmelig smaae Summer, naar Nogen ønsker dem tillaans. Vel trækker denne Kapital Renter, som vindes af Jnteressenterne, men var den anvendt til Han deel eller Næringsbrug, tør man antage, at Fortjenesten paa samme, i det Mindste, vilde have beløbet det dobbelte af Renten, ikke at tale om det Liv og den forøgede Virksomhed, samt Leilighed til Fortjeneste for mange Mennesker, den kunde have foranlediget. Vel kan man endvidere antage: at en stor Deel af de indskudte Summer alligevel vilde været unddraget Pengeomløbet, som f. Ex. Børns Sparebøssepenge; men over Trediedelen, eller høit Halvdelen, vilde det neppe have bleven. Det Øvrige vilde upaatvivleliggenforblevet i Omløb. Den anden bemærkning er denne: at Sparekassen, vel ikke burde modtage andre end Smaasummer, og at Vedkommende, naar Jndskuddene opløbe til en vis Sum, enten burde formenes videre Jndskud, eller paalægges, paa anden Maade, at gjøre den opsamlede Kapital frugtbringende forinden nye Jndskud modtoges. Men af det offentliggjorte Regnskab sees: at i afvigte Regnskabsaar, havde samtlige Jnteressenter indestaaende i Kassen 68,060 Rbd., eller efter Middeltal, omtrent 100 Rbdlr. hver. Da nu Alle ikke kunne have indskudt ligemeget, torde der maaskee findes Conte, paa hvilke 1000 Rbdlr. ere indskudte.