JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Om Recensenternes Nytte og Unytte er der hidtil skrevet meget. Udmærkede Forfattere, og deriblandt Fichte, have med Eftertryk ivret imod dem, og erklæret dem for Mennesker, der forfærdige Bøger af andres Bøger, og uden Møie og Anstrængelse, sælge Publicum andres Tanker ved at opspæde dem med nogle enkelte af deres egne. Man har ogsaa beskyldt dem for, at de egenmægtigen opkaste sig til at være Forfatteres Dommere, at de nedsætte andres Arbeide i Publicums Øine, og skade baade Forfattere og Forlæggere, uden at kunne hjemle nogen anden Ret dertil end en usurperet Myndighed; at man bør overlade det til Publicum at bedømme et litterairt Arbeide, og ikke opvække Fordomme mod det i samme Øieblik det udkommer, Endskjøndt adskillige af disse Jndvendinger ikke ere aldeles ugrundede, ja, med Hensyn til adskillige Recensenter, og deres Maade at recensere paa, igjendrivelige, saa kan man dog ikke negte, at jo Recensioner, naar de ere hvad de bør være, kunne have deres store Nytte. Forudsat at et critisk Blad ikke ved Partiskhed og slette Recensioner, har skilt sig selv ved sine fleste Læsere og Publicums Agtelse, kan mangen en god Bog blive end mere bekjendt derved, mangen en slet Forfatter afholdt fra at bebyrde Litteraturen med daarlige Producter, og mangen en heldig Begynder opmuntret, og gjort opmærksom paa sine Feil. Vi have i ældre Tider eiet i Badens critiske Journal et saadant Tribunal, der vel havde sine Svagheder, men som dog temmelig nærmede sig det sande Beal af en upartisk critisk Domstoel. Den beklædte en værdig Plads ved Siden af de Kjøbenhavnske lærde Efterretninger. Men efter den kom den ligesaa bekiendte som berygtede Kritik og Antikritik. Hovedmændene for denne Journal vare Dr. Fleischer og Præsterne Bentzen og Rørby. Den udmærkede sig i en Række af Aar ligesaa meget ved Ugrundethed som Partiskhed. - Men om de Døde bør man ikke tale noget ondt, og det er derfor billigt, at lade denne Journal hvile roligen i sin Grav eller rettere i sin Forvandling til Kræmmerhuse og Mølføde. – J de senere Aar have de Kjøbenhavnske lærde Efterretninger været den eneste critiske Domstoel, for hvis Dom enhver Forfatter maatte staae og falde. Jndtil den sidste Trykkeanordning udkom vare de et Slags hemmelig Ret, hvor Dommerne sadde indhollede i Anonymirerens Melli og Mørke, men efter den Tid har hver Recensent nævnt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Dette Jnstitut har nu ikke mere som før faste Medarbeidere, men de fleste anmodes om Recensioner, saaledes som det nylig har været Tilfældet med vor kyndigste Sproglærer, der paa og sig at nedrive de fleste Lære- og Læsebøger i det Franske Sprog, som ikke føre hans Navn paa Titelen, og fik sine egne udbasunede af en Hr. Collega. Denne Maade, at lade enhver, som finder sin Regning ved at laste andres Arbeider eller vise deres Forstand eller Grundsætninger fra en just ikke fordeelagtig Side, faae Adgang til Dommersædet, har man med Rette bebreidet dette Blad, og dersom det vedbliver at fremture i denne Skik, vil det snarere end det maaskee formoder aldeles tabe den Agtelse, som dets ærværdige Alder, de mange grundige Bedømmelser, det virkelig af og til indeholder, de mange hæderlige Medarbeidere, det hidtil har havt, have forskaffet det. Det vilde være tungt dersom man skulde have Føie til engang at sige om den eneste critiske Journal, vi i dette Øieblik eie, hvad den energiske C. M. Arndt siger om Tydsklands Konsdommere, her støder Charlatanerie, som uden Arbeide vil være lærd og berømt, med tusinde Halse i Tromperen, her slaaes den unge og gamle Forfængelighed som Peglinger om et Æble, her sidde Kampdommere med Miner, som om der skulde dømmes paa Oxe og Æselshuder, og udstrække deres Leie-Hænder efter Guld, der sætte Broderskaber og Familieslæng sig sammen, for at giøre gamle Fortjenester latterlige og skræmme unge Talenter. Dette klinger haardt. Men jeg taler om de Fleste, ikke in de Bedste. Endog hvor der er noget Skin af Retfærdighed, nogen Følelse for Skam i Nationens Øine, virker dog endnu Navnenes Fordomme, Lærdoms-Excellencernes Titel, den Feighed, ikke at sige Sandheden reent ud, men løgnagtig. Det Hæsligste er endelig den Impertinence, at ville synes lærd og ædel, uagtet man er vankundig, forfængelig og slet." Naar Recensioner ikke ere hvad de bør være, naar enhver egennyttig og dadlesyg Stymper kan bring sine umodne Domme til Torv og endog sælge dem til høie Priser, saa skade de Videnskaberne mere end de baade dem. Hvilken Forfatter af Følelse og Selvagtelse ønsker vel at give sit Navn til Priis for den første den bedste Smører af en Recen sent Hvo skjøtter vel om at lade Frugterne af sin Flid og Eftertanke mishandles af en Jdiot, der stundom ikke engang forstaaer ham, Recensentvæsenet er saaledes ofte den Orm, der fortærer de skjønneste Frugter, medens de endnu staae i Blomster, nedtrykker det fremspirende Talent, bortskræmmer det modnende, og forstyrrer de herligste Anlæg i Litteraturens Rige. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Da under Affairen ved Præstebakke, vore Hoboister stode og opførte Musik, bleve de med fældet Bajonnet af 4 Svenske Grenaderer overfaldet. Musicanterne kastede hastig Jnstrumenterne, trak Sablerne og gik rask løs paa de 4 Grenaderer, som ved dette uventede Angreb kastede Geværene fra sig og sagde: "vi gier os til Fange at Herrarne. De Svenske Soldater synes som Jerichos Mure, end ikke at kunne staae sig mod Spillemænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Helsingøer d. 30 Junii. J Midten af d. M. blev hertil indbragt et Kufskib, Die Wol bedacht, Capitain Jan Sierkens, hjemmehørende i Kniphausen, ladet med Viin og Brændeviin. Efter Foregivende var han kommet directe fra Bourdeaux, havde ingen Havn anløbet og ikke været anholdt af noget Engelsk Skib, skjøndt han i Slutningen af Maji skulde have passeret Canalen. Med dette hans Foregivende stemmede hans Journal paa det nøiagtigste; Folkenes eenstemmige Udsagn bekræftede det, og de fuldstændigste Franske Papirer bestyrkede det. Jmidlertid blev dog Usandsynligheden mod ham, og denne Usand synlighed bragte Caperføreren til at anstille en og anden Undersøgelse ombord. Ved at kaste en Brænde stabel tilside fandt han en liden Casse og i denne adskillige Papirer. Disse bleve strax bragte til Øvrighedens Undersøgelse, og ved det i disse Dage optagne Continuations-Forhør er det nu fuldkommen beviist, at Skibet er kommen fra Plymouth at Ladningen er Engelsk Eiendom og at Skibet er gaaet med Engelsk Licence og under Engelsk Convoy. Man fortæller, at der mellem de fundne Engelske Papirer skal være en Befragtnings-Contrakt, i hvilken Betragterne have forpligtet dem til at skaffe Skibet falske Papirer, som var det kommen fra Bourdeaux. Vel have Engellænderne mere end eengang viist, at det gamle an virtus an dolus quis in hoste requrat var en af deres Yndlings-Maximer, men det forudsætter dog en høi Grad af Moralsk Fordærvelse naar man ei engang undseer sig ved i en Contrakt aabenlyst at forpligte sig til at begaae Falsk. Skibet, som nu efter al Formodning vil blive god Prise, har omtrent 900 Oxehoveder Viin og 300 Oxehoveder, Brændeviin inde, og man skatter dets Værd til 160,000 Rdlr. i det mindste. Det var bestemt til Pillau. Caperen tilhører Handelshuset Holms Enke & Comp. her i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Skrivelse fra det Holsteenske, af 26 Junii 1808. Tyveriernes og Jndbrudenes Mængde havde i de senere Aar tiltaget i den Grad i adskillige Districter her i Landet, at man ikke kunde paatvivle en betydelig Tyvebandes Tilværelse, som maatte have sine Hælere i Nærheden. Til Lykke er den endelig opdaget; tolv farlige Tyve og Landstrygere af begge Kjøn ere allerede anholdte, og man har siden den Tid ikke hørt til noget Jndbrud. Naar man seer hen til enkelte af disse Forbryderes foretagende Levnet, saa kan man deraf let slutte sig til de øvrige. Saaledes har f. Ex. een af Banden, som havde staaet i Dansk og Svensk Krigstjeneste, og var deserteret fra begge, allerede eengang været dømt for Tyverier til Fæstningsarbeide paa Livstid i Cronborg, men er i Aaret 1803 bleven benaadet efter 9 Aars Slaverie. Siden den Tid har han for det meste ført et omslakkende Levnet, og i Forening med Andre begaaet 12 Tyverier, hvoraf de 10 ere udøvede ved Jndbrud. En anden ved Navn Winter, som ikkun er 30 Aar gammel, havde lært Kiedel flikker og Skierslipperprofessionen af sin Fader, der døde som Slave i Rendsborg. Men isteden for at søge sit Ophold ved denne Haandtering, fandt han det beqvemmere at leve af Tyverie. Han har alt eengang været to Aar i Slaveriet, og har efter udstaaet Straf deeltaget i 44 Tyverier, hvoraf de fleste vare qualificerede. Desuden sigtes han af sine Medskyldige for flere Misgierninger, og har iblandt andet gjort sig mistænkt, at have været deelagtig i en Fremmeds Mord for omtrent et Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Under 30 f. M. har H. M. beskikket følgende Chefer og befalingsmænd over Kystmilicen i de forskjellige Districter af Hertugdømmet Slesvig. J Haderslev Amt, Major v. Qvalen som Chef, i Apenrade Amt, Kammerherre og Amtmand v. Blücher som Chef, i Tønder Amt, Capit. de Fontenay som Chef, i Flensborg Amt, Oberst v. Dorrien som Chef, i Husum Amt og i det Eiderstedske, Major v. Brandorff som befalingsmand, i Nor burg og Sønderborg Amter, Major v. Buchwald som Chef, i det første Angler adelige District, Ma for von Kaup som Chef, i det første danisch Wohl der District, Major Grev Heinrich v. Reventlow som Chef, i det andet danisch Wolder District, Districts Deputeret, Kammerjunker v. Ahlefeldt, til Lindau som Chef.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Den første Lærer ved Skoleseminariet i Kiel, Dr. Philosophie Gensichen, der for nogle Aar siden var fordeelagtig bekjendt her i Staden som Lærer ved Hofpræsten Hr. Christianis Jnstitut, er allernaadigst bleven udnævnt til Meddirecteur ved bemeldte Seminarium og tillige til Professor Philosophie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
J de sidste Par Dage har man slet ikke kundet øine noget fiendtligt Skib i Nordsøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
J Gaar Formiddags hørtes som Minutskud fra den Svenske Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
En i Stralsund udrustet Caper skal ogsaa have taget et Par Skibe af den Engelske Convoy, som gik igjennem Flinterenden den 9 f. M., og har indbragt dem til Danzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Det var d. 28 Maji om Morgenen, at Capercapitain Barsen løb ud fra Hasle og stødte paa en Svensk Orlogscutter, som han indlod sig med og fandt overlegen. Beskudt og forfulgt af den tyede han ind under Hasle Landbatterie. Det te havde allerede begyndt at skyde, for at beskytte ham, da hans Agterskib uformodentlig, i Paasyn af alle Tilskuerne paa Kysten, sprang i Luften. Skibet sank i Øieblikket. Man formoder, at en Retraite=Canon, han havde i sin Cahyt, enten maa være sprungen eller at Jld ved uforsigtig Brug var kommen i hans Krudtkammer. Blandt de omkomne 36 Mand var en Søn af Enkefrue Kammerherrende Undahl i Rønne, der fra sin Hauge, som gaaer ud til Stranden, var Vidne til sin Søns sørgelige Endeligt. Han var 20 Aar gammel og havde i forrige Høst udmærket sig i Caper fart paa Bornholm. Grev v. Haxthausen, Capit. ved Livgarden til Fods, har i Hamb. Corresondent ladet bekjendtgjøre, at omendskjøndt han betragter den af den anonyme Forfatter til Seeland im Sommer 1807 fremsatte Bagvaskelse, som først nu er kommen ham til Kundskab, med Foragt, saa anseer han det dog for Pligt offentlig at erklære, at hans Adfærd under Kjøbenhavns Beleiring, saavel af hans Vaabenbrødre som Foresatte er befunden overeenstemmende med en ærekjer Officiers Forhold. Samme Bekjendtgjørelse er tilføiet den Erklæring fra samtlige Herrer Officierer ved Livgarden til Fods: at de ansee det for en Ære, at tjene med denne i enhver Henseende agtværdige Officier, undertegnet af deres Chef General-Major v. Bandissin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Reisende, ankommen. Assessor Lomand. fra Rendsborg, Lieuten. Olufsen fra Kjøge, Kjøbmand Puttercken fra Lübeck (hos Løbel); – af reise, Kammerherre Kaas paa Landet, Fru Bille til Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Liebau, den 9 Junii. Siden otte Dage sees fra Tid til anden Krigsskibe i vore Farvande, som forurolige Kysterne ved enkelte Canonskud, som dog hidtil ere blevne uden Virkning. Første Pintsedags Aften afsendtes fra et stort Engelsk Orlogsskib en Parlementair i Land, efter Forlydende i den Hensigt at underhandle om de ved Krigens Udbrud arresterede Engelske Matros sers Løsgivelse; han gik snart ombord igjen med uforrettet Sag, hvorpaa Orlogskibet, som førte 76 Canoner, og efter Fiskeres Udsigende havde en Besætning af 640 Mand, fortsatte sin Seilads, man veed ikke hvorhen. De fra Gothland tilbagekomne Oberofficierer ere beordrede til Petersborg, hvorhen Admiral Brodisko allerede er afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Riga, den 8 Junii. Den 1ste i denne Maaned viste sig her paa Rehden tvende Engelske Krigsfartøier, en Fregat og en Brig, som nærmede sig Fæstningen, men efter nogle derfra modtagne Skud igjen trak sig tilbage- Kjøbmand Knoop i Narva er bleven erkjendt som Kongelig Dansk Vice-Consul i Narva.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Gotha d. 16 Junii. Rygterne, som i denne Tid besynderlig krydse hinanden, angaaende forestaaende Udbrud af nye Fiendtligheder mellem Frankrige og Østerrige, hvori da ogsaa Porten skulde tage Deel, gjendrives med Eftertryk i offentlige Blade. Blandt andet hedder det i nogle Tidender, Engellands Tilhængere ere meget tilbøielige til at udsprede foruroligende falske Rygter. De fabricere en ny Plan til en ny Coalition til en ny Landkrig, hvilken de endog forestille frygteligere end de foregaaende. Rusland, sige de, er i Begreb med, at slutte Fred med Sverrig, og dette vil snart skee det har ligeledes allerede indladt sig igjen i et Forbund med Engelland, og da er en Alliance mellem Rusland, Porten og maaskee en anden Magt, paa Tapetet. – J Engelland kan man have sine gode Grunde at afspise Folket med saadanne Ammestuehistorier, men hvilket fornuftigt Menneske kan endnu troe eller haabe paa en Coalition paa Fastlandet:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Kong Joseph er i Bayonne bleven udraabt til Konge af Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Keiser Napoleon har befalet, at der langs Rhingrændsen mellem Frankrige og Tydskland skal være tre Samfærsler, over Wesel, Main, og Strasburg. Den sidste er nu bragt fuldkommen istand ved en ny staaende Rhinbro mellem Stratzburg og Kehl. Denne meget stærke Bro erstatter, fuldkommen den gamle, som var af Fyr, som idelig ødelagdes af Jsgang og i det første Feldtog af Revolutionskrigen 1792 blev brændt. Allerede i de første Aar af Bonapartes Consulat anordnedes en ny Broes Opbyggelse, men en Mængde Hindringer, forsinkede denne Forordnings Fuldbyrdelse. Jmidlertid byggedes en ny Bro, endskjøndt under mange Vanskeligheder og idelige Standsninger. Endelig udkom et nyt Keiserligt Decret af 16 Martii 1808, hvori Keiseren befalede at fuldende alle Arbeiderne i Løbet af Maji Maaned d. A. Denne Befaling blev med mueligste Anstrængelse udført, og den hele Bygning er nu færdig. Broen er meget konstig bygt af Egetræ. Den har 30 Buer, er 400 Metere lang og 12 Metere bred. Den midterste Deel af Broen er udelukkende bestemt for Kjøretøier og Ryttere, begge Sidegange, der ved Rækværker skilles fra den mellemste Afdeling, er for Fodgjængere. En særdeles Fordeel bestaaer i den Lethed, hvormed man kan demontere den hele øvre Deel af Broen og efter Omstændighederne enkelte Buer, og slaae dem op igjen. Der er tillige gjort den Jndretning, at, dersom Krigstilfælde gjøre det nødvendigt, hele Broen kan tages fra hinanden og gjemmes i dertil bestemte Magaziner, uden at Fundamenterne lide det mindste derved. Bestyrelsen over hele Arbeidet har Jngenieuren Konrad, og hele Bygningens Fuldbyrdelse besørger Architect, Osterered fra Strasburg. D. 5 Junii blev den ny Bro aabnet til Overfart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Det Russisk Keiserlige Videnskabsacademie i St. Petersborg har ladet bekjendtgjøre følgende Middel til længe at gjemme de væsentligste Bestanddele af Melk og Æg til Huusholdningsbrug. Fløden af den Melk, der skal gjemmes, afskummes først omhyggelig og Melken kommes derpaa i et Leerkar, som maa hænges i kogende Vand, under bestandig Omrøring indtil det Vand, der indbefattes deri er aldeles bortdunstet; det øvrige tilbageblevne Bundfald pulveriseres derpaa, og kommes i et lukket Kar f. Ex. en Flaske). Vil man af dette Pulver igjen lave Melk, saa tager man f. Ex. 1/4 Pund deraf og rører det op i lidet koldt Vand indtil der bliver en tyk Dei deraf, i det man bestandig rører det omkring efter Haanden slaaer man otte Gang saa meget Vand, som man har taget Pulver, alt saa paa 1/2 Pund Pulver to Pund, omtrent en Pægel Vand, til, og man har da en Qvantitet Melk, som hverken i Henseende til sin Godhed eller Egen skaber har tabt det mindste. Melken skummes for at forebygge, at Melkepulveret ikke skal fordærves af det tilbageblevne Smør. At Melken ved Bort dampningen ikke hænges umiddelbar over Jlden, men i sydende Vand (det saakaldte Mariebad) er nødvendigt, fordi man ene paa denne Maade kan forekomme, at den ikke skal brænde an. At den bestandig røres omkring er ligeledes høist nødvendigt. paa det der ikke skal samle sig Skind paa Melken; thi dette er uopløseligt i Vand, og vilde altsaa naar det kom mellem Melkepulveret, gjøre en Deel deraf uopløseligt. At endelig Melken under Bort dampningen maa være i et Kar af Leer, og ikke af Metal, skeer for dessikkrere at forekomme, at den ikke skal brænde an, hvilket, uagtet Melken ikke afdamper over aaben Jld, men i kogende Vand, altid er mueligt, naar den befinder sig i en Kobbercasserolle eller andet Metalkar. - For at forvandle Æg til tør Pulver slaaes det Hvide med det Gulle godt sammen; derpaa kommer man det i et Kar, lader det tørres i en Varme af 25 til 30 Gr. Reaumour, medens man bestandig rører det omkring. Vil man nu bruge det, saa slaae man 3 Dele Vand, altsaa 3/4 Pund, paa 1/4 Pund af dette Pulver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Bladet Børsenhalle melder under Artiklen; Paris d. 15 Junii, adskillige af vore Blade for i Dag indeholde følgende: Bordeaux d. 10 Junii. Hr. Præfecten, Præsident for Handelskamret, har i Aftes Kl. 6 faaet med en Estaffette efterfølgende Brev, og ufortøvet meddeelt samme det herværende Handels=Kammer: Bayonne, d. 8 Junii. Til Hr. Præfecten for Gironde, Præsident i Handelskamret. Min Hr. Præsident, Jeg iler med at underrette Handelskamret, at Hs. Maj. Keiseren og Kongen i dette Øieblik har modtaget fra sin høie Broder, Kongen af Holland et Brev af følgende Jndhold: "Efterretninger fra London melde os Kongen af Engellands Død, den ny Konge har ved sin Tronbestigelse afskediget hele Ministeriet. Maatte denne Begivenhed være et Forbud til en almindelig Fred. Den er Gjenstanden for Keiserens Ønsker, og Trang dertil føler hele Europa ret levende, ogsaa vilde den især være meget fordeelagtig for Staden Bordeaux's Handel. - Denne Skrivelse er undertegnet af Champagny. Samme Efterretning har Præfecten i Nedre=Loire. og meddeelt Publicum Underretning om i Feville Nantaise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
J Kjøbenhavn har ovennævnte Efterretning gjort stor Opsigt; men de fleste ansee den for en Opdigtelse, deels fordi man har Efterretninger fra London af d. 7 Junii, som ikke tale et eneste Ord om Kongens Død, men tvertimod sige, at han d. 6te lys levende reiste til Windsor, efterat han d. 4de havde overværet Conseilet i Dronningens Palais, deels fordi man med Grund paastaaer, at vi i Kjøbenhavn maatte have havt denne Efterretning tidligere fra Holland end man kunde have den i Bayonne og derfra igjen i Paris og Hamborg. Der skal ogsaa være Breve her fra Amsterdam af 18 Junii, som ikke berøre denne Begivenhed. Vor Regjering har bestemt hidindtil ikke havt mindste Efterretning desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Trykfeil. J nogle Aftryk af forrige Numer, Side 1195. Lin. 1316 staaer, (det Franske Rige, Kongeriget Preussen, Østerrige) ere betegnede med Navne, læs: (det Franske Rige, Kongerige Preussen, Østerrige) ere betegnede med Navne og Farver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fadskaskes Femte Aargang. No. 77. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 5 Julii, 1808. On Kongen af Engellands foregivne Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-05
Engelland falder ikke ved Krig, men ved Laster og Forbrydelser som de fleste Nationer. Stolte Debeboere, naar ingen Nabob er meer at gjøre skatskyldig, intet Land meer at plyndre, naar der hos eder findes flere kjøbelige Borgere end Kiøbere, naar ingen fri Stemme for den gamle Constitution høres mere og elendige Slaver, uden Ære og Fædreneland, brøle med hæs Hals deres Brittania rule the wawes – da ville I, kastede tilbage paa eders egen Skjændsel og paa selvvoldt Elendighed, føle eders Harme opvakt, og være for svage til atter at reise eder for den forgangne Herlighed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-05
Hofraad og Professor Hennings's Bog: VonGeistern und Geistersehern). Om Norges Tilstand i de ældste Tider og det norske Folks Oprindelse. Aarstiderne, et Digt. Et Par Ord om Oldtidens og Nutidens Krigeraand. Som Eier af sin sal. Faders efterladte, utrykte, Arbeider har han udgivet Skolelærerens Pligt, at indrette Ungdommens Undervisning passende paa Tiderne, til Gavn for Staten, forestillet i en Tale ved den nyopbygte Kathedralskoles Jndvielse i Throndhjem paa Hs. Kgl. Majestæts høie Fødselsfest den 29de Januar 1787, trykt i Maanedsskriftet, Minerva, for Maji 1805 fra Side 146 til 179. Chorographie over Præstegieldet: Salten (Skjærstad, som det i trykte Skrifter nævnes, er ikke Sognets, kun Præstegaardens Navn), Nordlands Amt og Throndhjems Stift skrevet i Februar, 1770, i Følge et opsendt Schema af 13de Junii 1748 fra Biskop Harboe, hvorefter Underretning forlangtes 1) om hvor mange Kirker Skjærstad Sogn har og har havt? 2) hvor mange Gaarde og Bønder, 3) Kaldets Jndkomster, 4) om Embedets Dokumenter og Adkomster, 5) Præstegieldets Markegang, Grændseskiel og Strækning, 6) dets Mærkværdigheder, 7) Præstegaardens Jnventarium, tilhørende Marker, Skove og Mensalgods, 8) Kirkens Ornamenter, 9) Kirketjenestens Omvexling, 10) Præsternes Levnetsbeskrivelser, fra saa lang Tid tilbage som Efterretninger derom kunne haves." – Herr Hagerup har, for længe siden, indsendt denne vel udarbeidede Beskrivelse om et, 50 Mile oven for Throndhjem liggende, Præstegield, med sine tillagde Anmærkninger, til det korresponderende, topographiske, Selskab for Norge. Den er Efterskrift. Skal no endnu utrykt. gensinde det møisommelige Arbeide lettes for den eller dem som samle, enten til en ny Udgave af Worms Lexikon eller og til en Fortsættelse af dette nyttige Verk – vorder det Pligt, i de offentlige Blade, fuldstændig, at anmelde vore Bogskriveres Levnetsomstændigheder og udgivne Skrifter. Her leveres Herr Hagerups, og maaskee, saa af og til, nogle Fleres i de følgende Numere. Ønskeligt ville det, altid, være at Forfattere selv, i Tilfælde af Befordring, indleveerte det Videværdigste om deres Levnetsomstændigheder og Arbeider.