Københavns Adresseavis, 1770-03-28
Kiøbenhavn. Efter at den store Haller haver paastaaet, at Vinterkulden efterhaanden meer og meer aftager, som Skovene bliver udhuggene, og Morasterne udtørrede, saa troer snart enhver, at denne aftagende Vinterkulde virkelig existerer i Naturen. Dog er der nogle faa, som enten gandske troer det modsatte eller dog meener, at Forandringen i Kulden kommer perodisk igien. Enhver troer at have Grunde til sin Meening, og enhver beraaber sig paa Erfaringen, som den fornemste Dommere i denne Sag. Havde man i de ældre Tider som nu, betient sig af Thermometere, og optegnet de dermed gjordte Jagttagelser, saa kunde man vide noget tilforladeligt derom; men de sandselige Følelser bedrager alt formeget, for at kunde dømme derefter. Kunde man ikkun med Vished forlade sig paa de gamle Chroniker, saa havde man ikke nødig at tvivle paa haarde Vintere i de ældere Tider, efter disse Kiendetegn, at Floderne haver langvarig været belagt med tyk Jis, at Søerne haver været tilfrosne, og Træerne forfrosne. Calvisins haver af adskillige Skribentere gjort en Samling af kolde Vintere til hans Tid. Hertil hører, Aarene 443, 605, 670, 717, 764, 801, 821, 823. 859, 992, 1092, 1125, 1334, 1400. Derefter er endnu tilkommen 1608, 1709, 1716, 1726, 1729, 1740, o. a. Under de ældere er i Besynderlighed Vinterne af 764 og 859 mærkværdig; i den første skal det sorte Hav have været belagt med 30 Fod tyk Jis (Rullet kunde gjerne fratages) og i den sidste skal det Adriatiske Hav ved Venedig have havt tyk Iis. Den vanskeligste Omstændighed ved denne Sag er, at der ofte hersker en streng Vinter i den ene Deel af Europa, og i den anden Deel en overmaade mild Vinter. Det vilde falde alt for vidtløftig at anføre Beviis herom. Hvem haver altsaa Ret? Hallerianerne kan beraabe sig paa deres ikke urimelig synende Theorie, og paa de kolde Vintere, i de ældere Tider. Antihallerianerne derimod kan anføre det i gamle Tider aabne og temmelig frugthare, men nu med Jis gandske belagde østlige Grønland. De kan sige, at Iisbiergene i Hudsonsbai, Straatdavis, i det tartariske Hav, over Spits bergen a. stændig tager til i Høyde og Størrelse, og at de russiske Farter fra Lenastrømmen og Tschuktschi=Nos til Kamschatka efter Midten af det forrige Sekulum formedelst Jisens Tilvæxt reent haver maattet ophøre. De kan beraabe sig paa Fortegnelsen af Jisens Opgang i Skærerne for Stokholm, hvoraf sees, at Middeltiden af denne Opgang i de sidste 27 Aar falder paa den 25 April, og i de foregaaende 27 Aar. paa den 16 April, altsaa 9 Dage tiligere, ja de kan anføre Centralildens Aftagelse, og Ekliptikens aftagende Skiævhed; ligemaade Landets Tilvæxt, hvor Sneen længere bliver liggende end paa Havet, hvorimod hine igien kunde anføre Biergenes Aftagelse. Da det nu virkelig synes, at de stærkeste Grunde ere paa Antihallerianernes Side, saa lad os, forikke at giøre vores Efterkommere forsagte, og give dem Anledning til Udvandringer, heller troe, at Hovedforandringerne i Veyrliget er ligesaadanne Perinder, eller igienkommende Tider underkastet, som Soel= og Maanedsformørkelser, hvilke ved hver 3445 Nyemaane begynder i samme Orden for fra igien, endskiøndt ikke just af lige Størrelse og Synlighed paa de samme Steder som forhen, men at vi endnu ikke kan bestemme Størrelsen af disse Perioder. Hr. Prof. Kraft haver i sin Beskrivelse over det Petersborgiske Jishuus angivet 30 Aar for den sandsynlige Perinde af kolde Vintere. Man ventede altsaa denne Gang en streng Vinter. J Januarii og Februarii blev det dog ved et par Grader under en middelmaadig Vinter staaende. Men nu, da man ved den alt saa høyt stegne Soel kunde haabe at Faren var forbie, indfalder en saa streng Vinterkulde, som ikkun eengang før haver været siden 1740. Den 25 Martii om Aftenen faldt Thermometeret til den 16 Grad efter den Farenheitiske Scale som hengte ved Jorden; Paa Taget viiste det om Midnat 8 Grad, og om Morgenen Kl. 7. 5 1/4 Grad, da det ved Jorden viiste 10 Grad. Disse 5 1/2 Grad giør efter den ægte gamle Reaumriske Scala 13 3/4 Grad, og efter den af Nollet forandrede næsten 12 Grad. J maadelige Vintere falder Thermommetret ikke under den 21 Farenheitiske Grad. Det lader altsaa, at den 30 Aarige Periode endnu vil erholde sig ved denne overordentlig strenge Eftervinter.