Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-10
Alexandrien og Damiette ere fulde af fremmede Kjøbmænd fra alle Egne i Østerlandene. Efter Loven tilfalder al Eiendom, hvor ingen nære Arvinger ere, eller hvor Arvingerne ere fraværende, Beileel Mal eller Statholderens Skatkammer. Ligeledes er Krigsfolks Død en Vinding for Befalingsmanden. Efter en simpel Beregning har hint Aar 1815 i Ægypten, hvor allene i Kairo 30 til 40,000 Mennesker døde, indbragt Paschaens Skatkammer over 20000 Punge eller 20 Million. Piastre. At Landet bliver affolket, at det for den følgende Tid bliver mindre indbringende, derom bekymrer Muselmanden sig kun lidet. Ligesom Hegel kalder Amerika Fremtidens Land, kan man, i Hensyn paa den nærværende Nydelse, kalde det tyrkiske Rige Nutidens Land. Kairo og Konstantinopel ere de store Pestholdere, og det synes, som om det først er fra Tyrkernes Tid denne Sygdom hyppigere er kommen til Europa *). Vil man indvende, at allerede i den pelopponnesiske Krig rasede Pesten i Athen, saa giensvarer jeg, at Thukidydes (II. 48) ligeledes lader denne Sygdom udrinde fra Æthiopten og Ægypten, og at den i *) Efter Prokopios, i hans persiske Historie Cl. A. 23), var Pesten allerede i det fjette Aarhundrede i Bygang, men skal ogsaa der have stammet ud fra Ægypten, oprigt, efter hans Beskrivelse ibid. 48) ikke stemmer overens med den nu værende Bylde-Pest, men at den, som Medicinalraad Hartmann i Frankfurt ved Oderen mener, har været den nuværende Cholera. Andre have tænkt paa Skarlagensfeberen ved denne Perikles's Pest, og med Gysen tænker jeg paa den Skarlagensfeber i Vittenberg i Aaret 1801, i hvilken jeg tabte Moder og Venner; den kaldtes den Vittenberger Pest, og fra den Brandenburgske Side blev en Sundhedskordon, foranstaltet imod samme. Da det kan være Mange kjert, at have de Ord for sig, hvormed Historieskriveren, som selv var angreben af Sygdommen, beskriver den, saa giver jeg her samme i Oversættelse: Hint Aar var som bekjendt fri for Sygdomme, men blev Nogen syg, saa kastede sig Alt paa denne Sygdom, og de Andre, som vare friske, faldt, uden at foregaaende Tegn viste sig pludseligen i en hæftig Hede i Hovedet; ligesom og Rødhed og Jnflammation i Øinene. Strube og Tunge bleve underløbne med Blod og gav en modbydelig ildelugtende Aande fra sig. Derpaa fulgte Nysen og Hæshed og paa en kort Tid kastede det Onde sig paa Brystet med stærk Hoste. Naar den derpaa satte sig i Maven gik alle bekjendte Udtømmelser af Galden for sig med store Besværligheder. De fleste fik en hul Hikke, og en hæftig Krampe, som hos Nogle tidligere, hos Andre sildigere, ophørte. Legemet følte sig i det Ydre ikke meget varm, men var ikke meget blegt derimod rødligt eller blaaligt, bedækket med smaa Blærer og Hævelser. Det Jndre derimod var saa hedt, at man ikke taalte Bedækning af det tyndeste Klædestykke eller Linned, men vilde være nøgen, og helst styrtede sig i koldt Vand. Mange, paa hvilke man ikke gav Agt, ilede til Brønde, fremdrevne af en uudslukkelig Tørst, og det var det samme, om de drak meget eller lidet. Og saa Uro og Søvnløshed var følgen; dog tog Legemet, saalænge Sygdommen var i Tiltagelse, ikke af, men modstod imod Forventning det Onde, saaledes at de Fleste døde uden forsvunden Kraft, den 9de eller 7de Dag, at indre Brand, eller, om de kom derfra, drog Sygdommen til Underlivet, hvor da opstod Smerter og hæftigt Durkløb og da døde mange af Svækkelse. Det Onde begyndte oventil i Hovedet, og drog igjennem det hele Legeme. Naar Nogen ogsaa kom ud af den største Fare, viste Sygdomsstoffet sig dog i Ydre delene; det kastede sig paa Fødselsdelene, paa Enderne af Hænder og Fødder, og mange undkom ikke uden med Tab af samme eller af Øinene Nogle havde efter Helbredelsen faaet Svækkelse i Hukommelsen, og de kjendte ikke mere sig selv eller deres Venner." Thukydides fortæller derefter, at Fugle og firføddede Dyr ikke berørte Ligene af de af Sygdommen døde Mennesker, og at Hunde, ligesom Mennesker, smittedes af det Onde. Man erkiender aldeles ikke i denne Beskrivelse Bylde=Pesten. Det fortjener en nøjagtig Undersøgelse om Byldepesten ikke er eiendommelig for Ægypten, ligesom til Exempel Haarsygdommen (Weichselzopf) for den slaviske Stamme, og Matlazuhuati (Nerbylder) for Agtekerne, ikkun at ingen Sygdom er mere smittende og mere udbredt over hele Dele af Jorden end Pesten. Der vilde være en stor Vinding, naar denne Menneskehedens Plage, ligesom hine to andre, kunde indskrænkes. Hvad en Enkelts Kraft ikke formaaer kan et Samfund af velsindede Mennesker faae udført. Man erindre sig Sidney Smiths antipiratiske Samfund, Missionsanstalterne, Selskaberne imod Negerslaveri i England. Var nogensinde en Tid moden til en Pest-Sperring, saa er det den nærværende, da Rusland har Indflydelse paa Tyrkiet, Frankrig og England, paa Ægypten og Barbariet, og da den europæiske Menneskelighed er vækket til og modtagelig for ethvert herligt Foretagende. Det har syntes mig at kunne føre kortest og herligst til Maalet istedetfor et særskilt antipestilentiansk Samfund, naar vort Selskab ikke blot gjør sig fortjent af Jordbeskrivelsen, men endog af Menneskeheden, ved nærmest for den efter den adrionopelske Fred i meget stor Anseelse hos Tyrkerne staaende, preussiske Regjering, at gjøre Andragende, som ved de geographiske Selskaber i Paris og London, for Regjeringerne, der ogsaa kunde gjøres, om ved Pestkordonner og Pesthuse i Østerlandene at faae udryddet hint Onde med Spire. To hele Europa bekiendte, deels som Hærførere deels som videnskabelige Reisende udmærkede, Mænd have dertil lovet kraftigst Medvirkning." (Berghaus Annal. Nov. Paa Jernbanen imellem Liverpool og Manchester ere Dampvogne i fuld Gang, og Afstanden, som er 32 engelske Mile, bliver tilbagelagt i 2 1/4 Timer, med Indbegreb af den underveis nødvendige Opholdstid; hvorimod, naar man vil fraregne dette Ophold, den egentlige Kjørsel kun modtager 1 3/4 Timer. Med den hurtigste Vognbefordring medgik hidtil 4 1/2 Timer paa denne Vei. De bedækkede Dampvogne gaae tre Gange daglig frem og tilbage, og modtage saa mange Reisende, som ville det. Ogsaa de aabne Dampvogne gaae tre Gange daglig frem og tilbage. Med disse er Fragten 4 Shl. St., med de bedækkede Vogne syv Shil. Fra den Tid Jernbanen blev aabnet har 5 til 700 Passagerer dagligen gjort denne Tour med Dampvogne imellem bemelte to Stæder. Kysterne af Jldlandet fra det vestlige Jndløb af Magelhaens Strædet til Kap Hoorn ere af det brittiske Skib Beagle optagne. Ubeskrivelige Besværligheder vare forbundne med dette videnskabelige Foretagende; i 220 Dage saae de ikke et eneste Skib, og naar Mandskabet skulde have et færskt Maaltid, maatte de bruge deres Flinter. Den sydlige Deel af Jldlandet (Terra deel Fuego), har nemlig Guanacos; ellers bemærkede man foruden Hunde ikke andet forføddet Dyr.