Aalborg Stiftstidende, 1846-10-10
Jblandt den Masse Amendements, som vare stillede i Værnepligtssagen, fremhæve vi følgende: Amendement af Kjøbmand Schou: At Regjeringen vil lade undersøge, om Tjenesten ved Garnisonen og Linien eller Garnisonen alene, kan skee ved frivillig engagerede Mænd, samt Resultatet af denne Undersøgelse og Beregningen over Udgifterne ved en saadan Organisation maatte blive forelagt den næste Stænderforsamling; forkastet med 52 St. imod 12. - Committeens Jndstilling: At Forsamlingen i Præmisserne til sin Betænkning allerunderdanigst andrager paa: at dette maatte behage Hs. Maj., at lade anstille Undersøgelser, om Statens Forsvarsvæsen i det Hele – derunder indbefattet saavel Armeen som Fæstningerne – er i en saadan Tilstand, at det kan antages at afgive et tilstrækkeligt Rigsværn; at Hs. Maj. derefter vil lade forelægge næste Stænderforsamling Resultaterne af denne Undersøgelse i saa stor Fuldstændighed, at det derved bliver Stænderne muligt at komme til en klar Jndsigt i alle derhen hørende Forhold, og isærdeleshed at kunne bedømme, hvorvidt de Bekostninger, som maatte udfordres, staae i Forhold saavel til det specielle Gode, som ved dem skal tilveiebringes, som til Statens Ressoureer og Fornødenheder i det Hele, antaget med 60 St. imod 4. - Amendement af Statsraad Stenfeldt: At det i Præmisserne til den allerunderdanigste Betænkning udtales, at, naar Værnepligten gjøres almindelig, og som Følge deraf ogsaa Kjøbstæderne skulle deeltage i samme, billighed fordrer, at Udgifterne ved Jndqvarteringen ei hvile paa disse alene, men at samtlige Landets øvrige Deele tilligemed Kjøbstæderne udrede dem; forkastet med 42 St. imod 22. – Amendement af Skibsklarerer Kirck: At det i Præmisserne til Forsamlingens Betænkning udtales: at den ordinaire Jndqvarteringsskat, som hidtil alene har hvilet paa Kjøbstæderne, for Fremtiden, efter nærmere bestemmende Regulering, lignes paa den hele Stat, forkastet med 40 St. imod 25. – Amendement af Exam. juris Maale: At de Værnepligtige tilstaaes 4 Ugers Frist til berigtigelse af deres Flytning fra Confirmationsstedet, forsaavidt vedkommende Lægdsmand ikke seer sig istand til, ved deres Afgang derfra, umiddelbart efter Confirmationen strax at meddele det udforderlige Flyttebeviis; forkastet med 51 St. imod 12. – Amendement af Prof. Larsen og Provst Lautrup til 5 19: At det tilstedes de academiske Borgere at begjære Udsættelse med at behandles til Udskrivning indtil det 26de Aar, beregnet paa den i Udkastets § 10 angivne Maade; blev antaget med 52 St. imod 2 saaledes, at dette Amendement bliver betragte som subsidiairt, saafremt Amendementet til 5 87 antages af Forsamlingen, men ikke skulde blive bifaldet af Regjeringen. - Committeens Jndstilling: At imellem 627 og 28 indskydes en ny af følgende Jndhold: De i foregaaende § fastsatte Bestemmelser skulle dog ikke komme til Anvendelse paa den Værnepligtige, der formedelst Fraværelse i Udlandet udebliver fra den Session, hvor han var pligtig at møde for at behandles til Udskrivning, dog under Iagttagelse af følgende Regler: den Værnepligtige, der saaledes har været bortreist til Udlandet, bør, saasnart han hjemkommer, fremstille sig forden første ordinaire Session, som afholdes efter hans Hjemkomst, for den bevise, at han var i Udlandet paa den Tid da han ifølge sin Alder skulde have mødt for Sessionen til Behandling til Udskrivning, og at han der har uafbrudt opholdt sig siden. Han bliver da at behandle til Udskrivning lige med det 22-aarige Mandskab, saafremt han endnu ikke har opnaaet en Alder af 32 Aar, men ellers at udskrive til Forstærkningen. Brister ham derimod hint Beviis, bliver han at betragte som modvillig udebleven og at behandle overeensstemmende med 57, antaget med 61 St. imod 3. – Kammerherre Abrahamsons 1ste subsidiaire Jndstillings 1ste Deel: At enhver tjenstdygtig Kjøbenhavner uden Undtagelse bør tjene i Kjøbenhavns Linie, saaledes, at den Uformuende uniformeres paa Communens Bekostning; blev, da samme betingelsesviis, saafremt man nemlig maatte bestemme sig til en Undtagelse for den kjøbenhavnske Befolkning i den i Udkastet angivne Retning - sattes under Afstemning, antaget med 43 St. imod 20. – Amendement af Procurator Christensen: At §§ 68-100 udgaae, eller at Kjøbenhavns Væbning ordnes aldeles i Lighed med de øvrige Kjøbstad- og Landcommuners Væbning; forkastet med 51 St. mod 12. – Kammerherre Abrahamsons 2den subsidiaire Jndstilling: At det paa samme Maade tillades enhver By i Riget, der har tilstrækkelig Folkemængde til, efter Grundlag af 16 Aars Tjeneste, at stille en Bataillon af idetmindste 640 Mand, frit Valg: enten at stille under Commando af en Officeer, der har tjent i Linien, en Bataillon og derfor at være befriet for Linie, Krigsreserve og Forstærkning, eller at dele Skjæbne med alle andre Danske; forkastet med 53 St. imod 10; og som Følge heraf bortfaldt det af Ag. Brunn stillede Amendement til denne Jndstilling og ligeledes det af Procur. Nye stillede Subamendement til bemeldte Amendement. – Amendement af Statsr. Stenfeldt: At i de Kjøbstæder, der ere befæstede, eller, paa Grund af deres Beliggenhed ved og Forbindelse med Landets vigtige Fæstninger, kunne sættes i Classe dermed, og i hvilke der existere Borgercorps, organiserede paa samme militaire Fod som i Hovedstaden, Væbningen ordnes paa en lignende Maade, som i denne, forkastet imed 52 St. imod 11. – Amendement af Prof. Larsen og Provst Lautrup. At Forsamlingen henstiller, at det, efterat Erklæringer derom fra Vedkommende ere indhentede, maatte tages under nærmere Overveielse, om det ikke maatte være rigtigst at lade Kongens Livcorps blive bestaaende, og, med en saadan forandret Organisation, som findes nødvendig og hensigtsmæssig, danne en Afdeling af den kjøbenhavnske Væbning; antaget med 32 St. imod 31. Amendements af Uhrmager Kyhl: 1) At 38 Aars Alderen giver Ret til at udslettes af Rullen, forkastet med 56 St. imod 7. 2) At Lærlinge i de forskjellige Fabrik= og Haandværks- samt Handelslaug i Fredstid ikke kaldes til Militairtjenesteen, førend de ere udlærte og have aflagt Svende prøve, forkastet med 60 St. imod 3. 3) At Stykmestere i Fabrik= og Haandværkslaugen ikke kaldes til Militairtjenesten i den Tid, de arbeide paa Udførelsen af Mesterprøven; blev frafaldet. – Amendement af Prof. Larsen og Provst Lautrup. At saafremt et af de academiske Borgere dannet Corps ikke skal vedblive, det da bestemmes, at alle de, der ere indskrevne som academiske Borgere ved Kjøbenhavns Universitet, blive at henregne til den kjøbenhavnske Udskrivnings masse, uagtet de efter de almindelige foreskrevne Betingelser ikke vilde henhøre til denne, antaget med 55 St. imod 8. - Amendement af Agent Bruun: At naar Loven om almindelig Værnepligt udkommer, denne da ikke kommer til Anvendelse forinden der er skeet en saadan Ordning af Rigets Forsvarsvæsen, at enhver dertil dygtig Borger eller Jndvaaner i Staden indøves i Vaabens Brug, enten ved en Udvidelse af den nuværende Armee Organisation eller en saadan Omdannelse af samme, at den udvidede Værnepligt i Virkeligheden kan komme til at fyldestgiøre sit Øiemed: Landets Forsvar; forkastet med 49 St. imod 14. – Grosserer A. Hansens Amendement: At Lovudkastet ikke maa emanere som Lov, men at Regjeringen maatte forelægge den næste Stænderforsamling et nyt Lovudkast til en Anordning om almindelig Værnepligt i Forbindelse med en organiseret Almeenvæbning, bygget paa følgende Hoved=Principer: a) At Værnepligten kommer til at paahvile alle Undersaatter lige de ved physisk Svaghed absolut Utjenstdygtige alene undtagne, og at navnlig ingen Fritagelse ved Lodtrækning tilstedes. b) At en aldeles fri Stilling indrømmes i Henseende til den Deel af Værnepligten, som gaaer ud paa Tjeneste i Linien, derunder indbefattet Garnisonstjeneste. c) At den under benævnte Tjeneste lønnes saaledes, at de Tjenende erholde fuldt Vederlag derfor, efter passende Forhold til al anden Arbeidsløn i Landet; forkastet med 57 St. imod 6. - Amendement af Capit. Herforth: Efterat Afstemningen over de enkelte Jndstillinger har fundet Sted, bliver det ved Votering at afgjøre, som Lovudkastet skal tilraades."- Committeens Minoritets (Raadm. Hansen) Jndstilling; At det fraraades, at det foreliggende Lovudkast for Tiden maa emanere som Lov. Da Præsidenten i Anledning af denne Jndstilling og det nævnte Amendement, vilde sætte det Spørgsmaal under Afstemning, om Lovudkastet skulde tilraades, forlangte Capit. Herforth, at denne Afstemning skulde skee med Kugler; hvorved Baron Zeuthen, Kammerherre Raben-Lewetzau og Justitsr. Povelsen fandt sig foranledigede til at erklære, at de vilde stemme for Udkastet. – Udfaldet af Kugleafstemningen blev derefter, at Forsamlingen med 51 St. imod 12 erklærede sig for, at Lovndkastet skulde udkomme som Lov.