JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Frederikshavn. Natten til den 13de November indstrandede ved Hirtzholmen, Sluppen Pelikanen, fra Norge, ført af Skipper S. Jensen, paa Reisen fra Østerriisøer til Randers med Trælast. Besætningen, 4 Mand, blev reddet, men Skibet er Vrag. Natten efter indstrandede sammesteds en norsk Dæksbaad paa 4 Læster, ført af Skipper Terjugsen, hiemmehørende og kommende fra Arendal med Trælast, og bestemt til Vestkysten. Fartøiet forgik paa Stedet, saa Skipperen og en Mand tilsatte Livet, hvorimod Befragteren, Christian Frederiksen af Løkken, med megen Møie reddede Livet paa nogle Vragstumper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Thisted. Her i Told Districtet er atter strandet et Engelske Skib, ladet med pommerske Bielker og Planker, Capitainen og Styrmanden ere derved omkomne; nærmere Underretning forventes. – Den 22de dennes indstrandede ved Wangs aae, Sluppen Christine Elisabeth, Capitain C.F. Cavallius, hiemmehørende i Strømstad, kommende fra Newcastle i England, destineret til Malmøe med en Ladning Steenkul paa omtrent 430 Tønder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Ved det Kongelige Nordiske Oldskrift-Selskabs Møde den 27de October forelæste Vice Formanden, Hr. Professor og Geheimearchivar Finn Magnusen, den første Afdeling af en Udsigt over den sidste Periode af den gamle grønlandske Colonies Historie. Secretairen forelæste een af Hr. Capitain-Lieutenant Graab meddeelt Beretning om en Undersøgelse som han har foretaget, af den mærkelige Kirkeruin i Karkortokfiorden i Juliane haabs Distrikt paa Grønland, ledsaget af flere Tegninger, som give Oplysring om denne Ru ins nærværende Tilstand og Udseend. De Engel Antiqvarers Selskab i London og de SkotskeAntiqvarers Selskab i Edinborg havde indsendt de senest udkomne Tomer af Archæologia Britannica og Archæologia Scotica; ligeledes vare Skrifter indsendt fra det Tydske Selskab i Leipzig, det Westphalske i Minden, det corresponderende archæologiske Jnstitut i Rom, samt fra Professor Wilda i Halle. Til Revisorer af Cassererens Regnskab for indeværende Aar valgtes de Herret Major v. Cathala, R. af D., og Grosserer Andreas Nielsen. Til ordentlige indenlandske Medlemmer optoges eenstemmigen de Herrer P. W. Becker, Lærer ved Landcadet=Academiet; C. H. Donner, Etatsraad, R. af D., i Altona; J. Elnartsen, Etatsraad, Assessor i Landsoverretten paa Jsland; G. Gräner, Krigsassessor og Dannebrogsmand; H. S. K. Lowzow, Kammerjunker, Godsinspecteur paa Jægerspriis, C. Lund, Kammerraad og Registrator under Rentekammeret; de Meza, Dr. Med., Justitsraad, R. af D., i Helsingøer; S. L. Greve af Schulin, R. af D., Kammerherre, forhen Amtmand over Præstøe Amt; E. Stiernholm, Krigsassessor, Fuldmægtig i Admiralitets=Collegiet. Til corresponderende Medlemmer udnævntes de Herre de Fries, Missionair paa Friederichsthal paa Grønland og H. Wheaton, Nordamerikansk Charge d'Affaires.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Paa det kongl. nordiske Oldskrift Selskabs Møde den 5te August foredroges en Skrivelse fra Hr. Auguste Le Prevost i Rouen, som havde sendt, for at forelægges Selskabet, en udførlig særskilt trykt, Rapport om dets Arbeider og Foretagender, som han har afgivet til det kongl. Videnskabers, skiønne Videnskabers og Kunsters Academie i Rouen, og som ogsaa findes indrykket i Academiets Memoirer for 1830. J samme har han indført i fransk Oversættelse hele den indholdsrige og omfattede Udsigt over Selskabet, som Professor Giesebrecht i Stettin i Aaret 1828 forelagde det tydske Publicum, og paa lignende Maade som denne tilføiet Opmuntringer til sine Landsmænd til at giøre sig nærmere bekiendte med det gamle Nordens Historie og poetiske Literatur, der har en saa høi Grad af Vigtighed og Jnteresse for Nordmandiets Beboere, og er saa værdig til at være en Gienstand for deres ombyggligste Studium. Det er vel ikke, det er sandt, saa udtrykker han sig, et snævert Hav, som adskiller eder fra Skuepladsen for det kongl. nordiske Oldskrift Selskabs Undersøgelser; Lykken har været eder i den Henseende mindre de. Fuld end Hr. Giesebrechts Landsmænd. – Den gunstigste Vind kan ikke bringe eder i een Dag til Scandinaviens Kyster; men Fordeele af en langt mægtigere og mere ophøiet Art end den blotte Berøring ved Naboskab hæfte eder med uopløselige Baand til disse fierne Egne, og til den gamle Masse af Begivenheder, hvis Minder man igien nu opfrisker. J nedstammer i uafbrudte Slægtled fra Nordboerne; J sætte en Ære i at have bevaret deres Navn midt imellem den store franske Nation; eders Forfædre have omgivet Norden med Laurbær, have forherliget det med alle Hæders mærker. Som en glimrende Green af en ædel Stamme kunne vor Provindses Beboere ikke med for megen Jver nytte ethvert Middel, som kan tiene til at fornye den gamle Slægtskab-Forbindelse med Stammens øvrige Grene, til at udvexle deres Minder mod dem fra det fædrene Moderland, og til at forene dem med disse, til at indsamle Begreber om deres Histories første Periode, der lige til nærværende Tid er indhyllet i saa megen Dunkelhed. "J see, saa vedbliver han, " med hvormegen Enthusiasme Fortællingerne og fremfarne Tider modtages, endogsaa blandt de laveste Classer, af et Folk, der lever afsondret mellem Polens Jsmasser. Lad vore Brødres Exempel tiene os til Følge! Lad Efterverdenen, idet den optegner i den skandinaviske Literatur Aarbøger deres ædle Hengivenhed, ikke kunne sætte derimod en sørgelig Contrast af Ligegyldighed fra eders Side."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Ledige Embeder. Tølløse og Aagerup Sognekald i Siellands Stift efter den gamle Angivelse anslaaet til 420 Rdlr. – Radsted Sognekald i Lolland efter gammel Angivelse anslaaet til 380 Rdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 9de November er Cand. juris S. C. F. Hjort beskikket til Birkedommer og Birkeskriver ved Halsnæs og Frederiksværks Birk, den 11te Sognepræst for Lunde Menighed i Fyen P. D. Ibsen, til Sognepræst til St. Nicolai Kirke i Svendborg, og for Anneret Thurøe; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Kallundborg, J. F. Holst til Sognepræst for Ølsted Menighed i Aarhuus Stift. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Den 17de September er Told- og Consumtions Uder betient i Nestved, Krigscancelliesecretair H. C. Wachs, beskikket til 1ste Strandtoldbetient i Karrebeksminde under Nestved Toldsted. Den 26de October, constitueret Told- og Consumtions Kasserer i Colding C. F. En huus, til Told- og Consumtions Kasserer sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Den 29de, Krigsraad og anden Controlleur i Jyeboe, C.A. Eyben, til Kanaltold-Controlleur i Tønningen og Premierlieutenant C. F. Schoppe til 2den Toldcontrolleur i Jtzeboe; den 9de Novbr. adjungeret Consul E. Scholt i Mallaga til Consul sammesteds og Kiøbmand Santos til Consul i Corunna.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Kiøbenhavns Havnepriser, den 26de Novbr. 1831. Holst. Hvede, 9 Rbd. 4 Mk. - s. a 10 Rbd. Mk. - s. Østersøisk dito, Rbd. Mk. - s. 4 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, Rbd. - Mk. - s. - 3 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito, 7 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug 6 Rbd. - Mk. s. 6 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Holsteensk dito, Rbd. - Mk. - s. 3 - Rbd., Mk. - s. Østersøisk dito 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 1 M. - s. Byg, 2radet 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, bradet, 4 Rbd. Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Rbd. Mk. - s. 3 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Holst. Smør, 60 Rbd. - Mk. - s. a 68 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 50 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. Mk. - s. Siællandsk dito, 56 Rbd. Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Beltpassage. Fra d. 28de Novbr. til den 1ste Debr. ere udreiste: Til Fyen, Avlsforv. Rasmussen; Kbmd. Jensen. Til Siælland. Contorist Friis; Handelsbet. Faber; Doktor Gørrichee; Mad. Austin; Kbmd. AustinHandelskommissair Streitberg; Hr. Føns; Imfr. Korn bech; Lieuten. Mow; Mekanikus Littmann, Kok GrourKbid. Schaeser; Lieuten. Melsted; Kbid. Weiller; Etatsr. Holten med Frue og Datter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Ved Altonas 1223 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
AVERTISSEMENTS. At vor elskede Fader og Svigerfader, forhenværende Sognepræst i 36 Aar for Bierregrav, Aalum og Thaum Menigheder i Viborg Stift, Christian Frederik, Brandt, ved en blid og rolig Død, overgik til et bedre Liv den 27de November i sit 80de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for vor fraværende Familie og Venner. Herthalund ved Slagelse den 20de Novbr. 1831. A. Theill, C. Theill. fød Brandt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Nordisk Tidsskrift, Oldkyndighed. Paategnede Planer eller Anmeldelser og Subscription paa dette Tidsskrift, som udgives fra det Kongelige Nordiske Oldskrift-Selskab, bedes snarest muelig indsendte til Selskabets Secretair, Professor Rafn i Kiøbenhavn, Kronprindsensgade No. 40.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
De af Slagelse Kjøbstæds Jndvaanere, som ikke til Kæmnerkassen have erlagt Byeskatter og Skolebidrag for sidste Halvaar 1831, anmodes herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni f. A., om inden 8 Dage fra Dato at betale de ommeldte Restancer, da de i modsat Fald ved Udpantning ville blive inddrevne. Slagelse den 2den December 1831. Sylon. Arvefæste under det Kongelige Skomagerhuus, Communitets Gods, med tilliggende Jordlod 3 3/2 Tdr. Land geometrisk Maal, ansat til Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 2 1/2 Alb., Ni Jyderup Bye og Sogn, Holbeks Amt, bliver, efter Bestemmelsen ved Skiftet efter afdøde Huusmand Hans Knudsen og Hustrue sammesteds, opbuden til Bortsalg ved Auction. 1ste Gang Fredagen den 2den December d. A., 2den - Fredagen den 16de f. M., 3die - Fredagen den 30te næstefter, hver Gang om Formiddagen Kl. 9, de 2de første Gange paa Meerløse og Tudse Herreders Contoir paa Dorthealyst, men 3die Gang i Huset, som sælges. Conditionerne kunne nogle Dage før første Auction erfares paa ovennævnte Herreds-Contoir samt hos Undertegnede. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning, bekiendtgiøres. Ringsted den 17de November 1831. X. L. Griner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Onsdagen den 7de December d. A., om Formiddagen Kl. 9, vorder ved offentlig Auction i Jdasgaards Skov, bortsolgt endeel Bøgetræer paa Roden, hvoraf størstedelen tienlig til Gavngiørende. De Lysthavende ville behag at give Møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Jdasgaard den 24de November 1831. O. R. Schou. Giæstgivergaard i Helsingøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Torsdagen den 8de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, lader Eieren, formedelst forandret Opholdsted, ved en eneste Auction opraabe til Bortsalg: Post, og Giæstgivergaarden Hotel dere sund, beliggende under No. 266 paa Hjørnet af Helsingøers Steengaden og Biergegaden tilligemed det til Gaarden hørende Gjæstgiverie-Jnventarium af Meubler, Singklæder m.v. samt de med Eiendommen forbundne Emolumenter og Rettigheder. Auctionen afholdes paa Stedet. Jnventariiliste saavelsom Conditionerne, hvorefter denne særdeles vel beliggende og i en kyndig og dristig Mands Hænder fordeelagtige Eiendom sælges, ere til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Landsoverrets Procurator Delbanco i Roeskilde hos Cancellieraad Liebe, i Frederiksborg hos Giæstgiver Brumerstedt, i Slagelse hos Bogtrykker Magnus, Callundborg hos Consul Bache, i Odense hos Procurator Storch, i Mariboe hos Birkedommer Valentin, i Aalborg hos Kammerraad Juul, Randers hos Regimentsqvarteermester Timm og her i Byen hos undertegnede, med hvem tillige det Fornødne kan afhandles om Salg underhaanden. Helsingøer den 14de November 1831. J. D. Jacobi. beliggende 3/4 Miil fra Ringsted, Rosengaarden, med en Besætning af i det mindste, 80 Malkeker og et Tillæg af circa 420 Tdr. Land hvoraf omtrent 270 Tdr. er Agerland og Resten Eng tildeels af fortrinlig god Beskaffenhed, kan erholdes Forpagtning til 1ste Mai 1832. Med Forpagtninger overdrages ogsaa Oppebørsel af Qværkebye Sogns Kirketiende, saavelsom alt Pligtsarbeide og al Pligtkiørsel, af de under Gaarden henhørende Boelsteder og Huse Conditionerne vil fra November Maaneds Udgang være til Eftersyn saavel paa Byefogedcontoiret i Ringsted som her paa Gaarden, hvor den fornødne nærmere Paaviisning kan faaes. Rosengaarden, den 22de Novbr. 1831. Andersen Fra Gaardmand Jacob Jensens Lod af Aasøe Bye Glumsøe Sogn, er for en Tid siden, bortgaaet en mør keblakket gammel Hest nogen fortebruun meget svetrykket gammel Hoppe med en lille Stiern. For Tilveibringelsen af disse Heste betales en passende Douceur, af bemeldte Jacob Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Skipper Rasmus Hermansen er afgaaet til Kjøbenbenhavn, hvorfra han medtager Fragtgods til Skjelskjø- og Omegn; han findes naar man henvender sig til Mægler Sunkenberg i Kjøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
En Beboelsesleilighed her i Byen, bestaaende af 2de Værelser, Kjøkken og Brændehuus, er at faae tiller til førstkommende Paaskeflyttetid, Kjøbmand A. Salmon anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-03
Hvor en Stue, paa en af Byens Hovedgader, med eller uden Meubler, er at faae tilleie, anvises af AvisExpeditionen. Huse paa 6 a 10 Fag, med store Hauger, beliggende i Mørke Bye under Mørkegaards Gods, kan erholde tilkiøbs som Arvefæste Eiendom paa meget billige Vilkaar og mod en ringe Udbetaling. - Husene ere især tienlige for Haandværkere; og ville en Muurmester og en Slagter her finde et godt Levested. Mørkegaard, pr. Holbek, den 24de November 1831. Dall(Hermed følger 2det Binds 7de Ark af Sophrosyne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
Siællandske Avis, Den Vest, eller Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. Tirsdagen den 6. Decbr. 1831. No. 98 17de ATipaa 4 Decbr. 1800 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Reise i Brasilien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
Nyeste Post-Efterretninger. J Bladet Coureren af 22 Novbr. læses: "Vi have allerede forberedet Publicum paa følgende vigtige Document. Det indeholder en mild og faderlig Advarsel fra vor Konge, men Jntet, som kan opvække Mistillid eller Utilfredshed hos nogensomhelst ægte Reformer. Det viser, at Regieringen medens den betrygger Folket dets lovlige Rettigheder, tillige agter at give de Love Kraft, der værne om offentlig Orden. Proclamationen lyder saaledes: Vi Vilhelm o. s. v. - Nogle af Vore Undersaatter, i adskillige af Vort Kongeriges Provindser, have nyelig udstædt Planer til frivillige Associationers Oprettelse, under Benævnelsen: Politiske Unioner, der bestaae af særskilte Corporationer, med forskillige Afdelinger, under Styrere af høiere eller ringere Autoritet. Saadanne Associationer have aldeles ingen Hiemmel i nogen af Os eller af Vort Ministerium dertil given Tilladelse. Jfølge de af dem udstedste Planer have disse Associationer tilegnet sig en Magt der virker, uafhængig af den høiere borgerlige Øvrighed; Associationer, organiserede paa slig Viis, under en særskilt Bestyrelse, kunne ingenlunde bestaae med undersaatlig Pligt, ere i aabenbar Strid, med Constitutionens Uomtvivlelige Grundsætninger, og et Brud paa den Myndighed der tilkommer Os, som Statens Overhoved, til offentlig Ordens Beskyttelse. Da Vi havt fast besluttet, at haan hæve disse Kronens lopmæssigPrærogativer, den ere forlenede Os til at opretholde Samfundets Rolighed og Orden og til Vore loyale Undersaatters almeene Bedste og Sikkerhed, mod ethvert Jndgreb i Vor Kongelige Magt, saa holde Vi det for Vor hellige Pligt, efterat have raadført Os med Vort Geheimeconseil, med dets bifald, at udstede denne Vor Kongelige Proclamation, der erklærer alle saadanne Associationer, organiserede, som oven er nævnt, for uconstitutionelle og ulovlige. Vi advare paa det alvorligste, byde og befale alle Vore Undersaatter, at afholde sig fra Deeltagelse i slige aldeles ulovlige Forbindelser; i modsat Fald vilde de selv paadrage sig den Straf, der venter Lovens Overtrædere, som udsætte Vore Landes Fred og Tryghed for Fare. - Givet i St. James, den 21de Novbr. 1831, i Vor Regierings andet Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
Den politiske Union i Birmingham havde allerede besluttet at opgive sin Organisations-Plan førend forestaaende Proclamation udkom. Men
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
den Londonske National-Union har hidintil været i fuld Virksomhed; de fleste af dens Medlemmer ere af den bedre Deel af den arbeidende Classe, især Bogtrykkere, ogsaa Chirurger og Advocater ere deriblandt. Man har besluttet at oprette en Læsestue, ogsaa gik den Resolution igiennem at alle Afgifter paa trykte Sager skulle afskaffes og en anden, hvorved Unionen vil tilkiendegive sit Biefald med de Franskes Konges nye Pairs Creation. Unionen har ladet trykke en Erklæring om at den Kongl. Proclamation kan ikke anvendes paa den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
J Grevskaberne Lincoln og Norfolk ere ogsaa nogle anseelige Forsamlinger blevne holdte, i den sidste udbragte man et Pereat til Biskopperne uagtet to Geistlige af Anseelse vare tilstæde. J den i Lincoln androg Gen. Johnson paa en Resolution for at lægge Forsamlingens Misfornøielse med Majoriteten i Overhuset for Dagen, en loyal Addresse, til Kangen blev antaget. Man udraabbe Hurra for Kongen, tredobbelt Hurra for Reformen og Pereat for Biskopperne. Disse tor neppe vise sig offentligen, da de blive overalt forfulgte af Folket; Erkebiskoppen af Canterbury holder 100 bevæbnede Mænd til sit Forsvar. Ogsaa den høie Adel sætter sig i Forsvars Tilstand mod Folkets Angreb, Hertugen af Wellingtons Hotel Arsleyhouse og Hr. Alexander Barings Hotel ere overalt beslagne med Bredder. Hertugen af Gloucesters Pallads er forvandlet til et ordentligt Castel og Spanske Ryttere ere anlagte paa den Side, som vender mod Picaudilly og Lord Wharneliffe har forskandset sig i Curzonstreet. De Antireformistiske Lords tør ikke gaae ud, uden at lade sig ledsage af Soldater, og Politiebetiente og paa deres Landgodser have de opbudt den bevæbnede Yomanry. Alt dette skildres omstændeligt i et nyeligt udkommet Skrift, under Titel, hvad vil der blive af Lords, som giør megen Opsigt. Forfatteren troer, at Overhuset ikke tør forkaste Reformbillen anden Gang og udsætte sig for sin totale Undergang. (Men gaaer Reformbillen igiennem, saa gaaer Torypartier og den saa mægtige Engelske Adel ligefuldt til Grunde; denne Bill vil frembringe ganske uberegnelige Følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
Fra Nyeholland og Van Diemens Land har man i London faaet gode Efterretninger; Coloniernes Flor tiltager betydeligt. Jndførselen fra England til den i 1830 beløb sig til 480,220 Pd. St. Udførselen til 141,361 Pd. St. Den fine Uld ankommer allerede derfra i saa stor Mængde til England, at det begynder at blive til Skade for Tydskland og Spaniens Uldproduction. - Ved en Geheimeraads Beslutning ere Sundheds Committeer overalt oprettede i England i Anledning af Cholera, som vedbliver at grassere i Sunderland J det øvrige Europa tager den overalt af og er nok snart forbi; i Berlin blev kun en Person angrebet af Cholera den 27de November. J Hamborg døde kun en deraf den 2den December; de Dødes Antal der udgjorte da 456 Personer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
Oppositionen har forelagt de Franske Deputeredes Kammer Udkastet til en Addresse til Kongen imod de fire Forodninger, som blev af Kammeret henviist til Bureauerne, hvori dens Oplæsning blev forkastet med 227 mod 133, Stemmer. Addressen gaaer saaledes ikke igiennem og Ministeriet har feiret. - Men ubehagelige Efterretninger ere indløbne, ifølge Moniteuren er et Oprør udbrudt imellem de 80000 Silkefabrikanter, som opholde sig i denne Stad, og som ere i en trængende Forfatning; det blev saa betydeligt at Linietropperne maatte skyde og 50 Personer bleve dræbte. Arbeidsfolkene havde bemægtiget sig to Kanoner og hele Staden var i Bevægelse. Præfæcten havde begivet sig midt imellem Tumultuanterne og opfordret dem til at skilles ad; men han blev omringet af dem og var bleven dræbt, naar ikke Militairen var kommen ham til Hielp; da Coureren som bragte Efterretningen afgik der fru, havde vel Tropperne faaet Overhaand; men Gjæringen var dog meget stor, Nationalgarden, var i Bevægelse og alle Regimenter i Naboelauget havde faaet Ordre til at ile til Byen. Dette Oprør er forresten ikke af nogen politisk Natur men blot en Følge af Misfornøielse med den nedsatte Arbeidsløn. - Den Franske Moniteur beretter nu under 26de November at Tumulten er forbi og Slagsmaalet ophørt. Men Gen. Roquet havde seet sig nødt til at forlade Raadhuset og havde trukket sig tilbage langs med Kaien St. Clair, hvorpaa han med Tropperne havde fattet Posto i Fortificationerne i Montessui, Præfecten, og Municipalitetet vare forblevne i Præfecturets Hotel. Nogle Huse vare blevne plyndrede, især var det Orielske Huus, som beboes af et Fleertal af Silkehandlere blevet totalt ruineret, og alle Oplagene opbrændte; Gen. Rognet havde derpaa trukket sig tilbage fra Montessul til Macon(Altsaa maae jo Lyon være i Oprørernes Magt.)Man siger nu at 5000 Mennesker ere omkomne i Tumulten. Hertugen af Orleans er paa Reisen dertil. Man taler ogsaa i Paris om en Formæling imellem Kongen af Belgien og de Franskes Konges Datter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-06
J Berlin er man ikke fuldkommen tilfreds med den Londonske Conferences Beslutning; og man har yttret sig misbilligende over den peremtoriske Maade, hvorpaa de 24 Artikler paanødes Kongen af Holland og stille ham paa lige Linie med hans insurgerede Undersaatter. Vel ønsker man i Berlin en fredelig og hurtig Afgiørelse af det Belgiske Stridspørgsmaal, men dog saaledes at et vist Decorum iagttages mod den retmæssige, vort Kongehuus med de nærmeste Familiebaand bestægtede, Behersker af Nederlandene. Dette Skridt er nu engang gjort og man kan ikke træde tilbage uden at give sig et Dementii. Meer end den strengeste Passivitet kan Conferentsen imidlertid i intet Tilfælde vente af det Berlinske Cabinet; thi paa det bestemteste kan forsikkres, at Preussen ikke vil indlade sig, selv for et Syns Skyld, paa nogen fiendtlig Demonstratkommod Kongen af Holland. Det er ikke let at indsee, hvad Conferencen i London under disse Omstændigheder, egentlig har vundet ved dens bittre Ultimatum, Fra hvilken Side kunne ved middaAartiden er tykket saa langt frem, Tvangsmidler anvendes mod Holland, naar Preussen og Frankrige ikke skulle iværksætte dem, Hvor lidet dette sidste Land nu egner sig til et saadant Hverv, behøves neppe at erindres. Preussen vil aldrig indlade sig derpaa. Altsaa er det forbeholdt England allene, at fuldbyrde Executionen mod Holland, dersom Cabinettet i Haag forkaster Fredstractaten og begynder Fiendtlighederne mod Belgien. Conferencen har anmodet den Engelske Regiering derom, og af denne erholdt Forsikkring, om at den vil give hiin Beslutning Eftertryk Men Enhver veed, hvor frugtesløs den Engelske Eskadres momentane Ophold var paa Walcherens Kyst. For det Første maae man lægge Mærke til, at Aarstiden ikke længere er gunstig for en Søeerpedition, at det er meget vanskeligt, at nærme sig de hollandske Kyster under de om Efteraaret herskende Storme, og at Opseilingen paa Schelden næsten er umuelig, naar der er truffet Anstalter til at forhindre samme; og disse ere til i et vidtløftigt Omfang. For det Andet er Cabinettet i Haag for snildt til at sætte sig og sine Venner i Forlegenhed ved Uforsigtighed, og at begynde Fiendtligheder i et Øieblik, da en hurtigt udkastet og affattet Act sætter de mod det venskabeligsindede Magter i Forbindelse med de legitime Rettigheders erklærede Fiender, og saa at sige foridarisk forpligter dem til, at samtykke i Bestemmelser, som de selv hverken kunne agte, eller billige. – Det vilde altsaa være uklogt, nu at begynde Fiendtligheder, og at temporisere vil være det sikkreste Middel til at undrage sig bestemmelserne fra London; hertil synes Kong Vilhelm fast at have bestemt sig. Han vil ikke begynde Fiendtligheder, men paa den anden Side heller intet giøre, for at fyldestgiøre Conferencen i London og stille Belgierne Garantie. Paa den Maade er altsaa Freden endnu ikke beseglet ved hiint Ultimarumfra London, og Forholdene neppe derved væsentligen forandrede.