JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Frankrig. Ogsaa i Paris grasserer la Grippe nu saa stærkt, at der den 30te Jan. vare over 300,000 Menneskeer angrebne deraf, og at alle Forretninger leed Forstyrrelse derved. Selv Kongen var angreben deraf, ligesom og flere af Ministrene s. Ligeledes og saa mange af de Deputerede, saa Kammeret var paa veie til at maatte lukkes saalænge. Ogsaa Operahuset havde i nogle Aftener været lukket, fordi tre af de første Sangere laae syge. Det store Hofhat havde vistnok ikke bidraget lidt til at udbrede denne epidemiske Sygdom. Over 3000 Eqvipager havde holdt udenfor Slottet. Blandt de fremmede Herrer havde især udmærket sig den unge og smukke Lord Gordon i en rig og glimrende Bjergskottedragt; og blandt Damerne: Miss Casts (den nordamerikanske Gesandts Datter), Grevinde Lesons og Hertuginden af Sutherland, især ved deres over al Maade brillante Toiletter. Prindsesse Marie havde dandset første Dands med Pairen Grev Beaumont, og Prindsesse Clementine med den Deputerede Hr. Jaubert. Kongen havde under hele Ballet ikke rørt sig af sin Plads, ellers pleier han gaae op og ned i Salen og tale med sine Gjæster. Førend Ballet begyndte, havde han spurgt Kapelmester Tolbecque, om han kunde indestaae for alle sine Folk. Ballet havde varet ved til Kl. 4. Serhundrede Damer havde siddet tilbords. - Megen Opsigt gjør det, at Madame Gordon, som var indviklet i Strasborgkomplottet, formedelst hendes nøie Bekjendtskab med Prinds Ludvig Napoleon, er kommen til Paris for at give Concerter. Hvor hun gaaer og staaer udenfor hendes Logis ledsages hun Skridt, for Skridt af forklædte Politibetjente. - Kong Leopold af Belgien har nu begyndt at mane sin Svigerfader for det Udstyr af en Million Fr. som var lovet Belgiernes Dronning. Da de Deputeredes Kammer hidindtil har erklæret, at det var en Familie tractat som ikke vedkom Staten, kræver Kong Leopold det nu som en personlig Gjæld hos Ludvig Philip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Engelland. Angaaende det engelske Skibs Confiskation læses følgende mærkelige Yttring i den ministerielle Tidende: Morning chronicle: "Det er ikke muligt at skildre det Jndtryk som denne directe Krænkelse af Folkeretten og det brittiske Flag har frembragt. Den brittiske Regjering kan og vil ikke er, kjende en Blokade som Rusland ikke er berettiget: at anordne, da Landet som den skal gjelde hverken tilhører det de facto eller de jure. Sultanen har ikke kunne overdrage Rusland Besiddelsen af et Land som aldrig hverken directe eller indirecte har anerkjendt hans Souverainitet. Men Rusland synes her at ville drive Sagen til det Yderste. Vi havde dog ventet, at det brittiske Flag vilde blevet respecteret Det har vovet, som man ikke havde ventet, at optage den af Engelland henkastede Stridshandske, og Alles Øine ere nu i spændt Forventning henvendte paa Engellands Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Skibs=Efterretninger. Saavel ved Lybeck som ved Stettin havde de første Dage af Februar Jsen lagt sig saa fast, at Skibsfarten var aldeles standset; Eider- og Weser-Floderne vare fulde af Driviis. Fra Helsingøer meldes den 6te Februar: "J Sundet er ikke meere Driviis. – En preussisk Skonnert var passeret gjennem Sundet uden af klarere. Man formoder, at det havde været Skibet Dunder, Capt. Rohl, fra Memel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Fædrelandet. Khvn., den 7de Februar. De sidste Bulletiner angaaende Hs. M. Kongens befindende lyde saaledes : Søndag, den 5te Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Hs. M. Kongen har i afvigte Nat havt noget ved Hosten afbrudt Søvn, men vedbliver dog som de forrige Dage at befinde Sig noget bedre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Mandag, den 6te Februar. Hs. M. Kongen har i afvigte Nat havt fem Timers Søvn og Hosten bliver løsere, Appetitten er godt og Kræfterne ere bedre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Tirsdag, den 7de Februar. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt 4 1/2 Times god Søvn; Hosten har været mindre haard og Allerhøistsammes befindende er i det Hele som i de forrige Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Hs. Majestæt Kongen har under 29de f. M. benaadet med Danebrogsmændenes Hæderstegn, de ved Kronens Regiment staaende: Regimentsbøssemager Henri Fleront og Hoboist Michael Fischer Løverdagen den 4de Febr. holdt Universitetets nuværende Rector, Conferentsraad og Professor Wer laus, R. af D. og Dom., i Universitetets Solennitetssal en Tale i Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag. De academiske Priisbelønninger bleve vundne i Medicinen af Stud. Med. & Chirurg. A. Hannover; i Philologien af Stud. Philolog. P. Tregder; i Historien af Stud. Juris F. Schjern, i Naturhistorien af Cand. Philos. L. Olufsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Jndbydelsen til Oprettelse af et Museum for Thorvaldsens Værker, modtages her med overordentlig Enthusiame, baade blandt Høie og La ne. Men det er et stort Foretagende, hvortil der bei haves virksom og almindelig Deeltagelse; Jndbydelsen, er derfor stilet til Landsmænd og Landsmændinder i hele den danske Stat; den er udsendt til alle Landets Kjøbstæder, og vil derfra, ved velvillige og nidkjære Mænds Omhu, blive meddeelt til Omegnens Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Det paatænkte Nationalværk skulde være en Bygning, værdig til at indslutte Samlingen af Thorvaldsens ypperste Værker, opreist i Danmarks Hovedstad, af det danske Folk. Der skulde han ved sin Hjemkomst til Fædrelandet finde sin Meisels Mesterstykker opstillede; de Danske skylde den udødelige Konstner denne Anerkiendelse. Ligesom Vatikanet indeslutter en Raphaels Kunstværker og fordum Parthenon en Phidias's, saaledes skulde i Danmarks Hovedstad, dette Nordens Athen, en Bygning, der maatte være en skjøn Frembringelse af vore Kunstneres og Haandværkeres samvirkende Bestræbelser, frede om Thorvaldsens her nu adspredte og forventende Arbeider, at de kunne, velgjørende og dannende, tiltale os og kommende Slægter. Der skulde den Fremmede, idet han studsende beskuede en dansk Kunstners Værk, erkjende, at det danske Folk besad den Kunstsands, den Skjønsomhed, den Retfærdighed, at det fortjente at kalde ham Landsmand, som Jordens mægtige Herskere ærede som sin Olds største Kunstner, saa at det, byggende et Tempel for ham, byggede tillige et Mindemærke om sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Det Samfund af hæderværdige Mænd hvorfra Jndbydelsen er udgaaet, indeholder følgende Navne: Clausen, Collin, Reventlow Criminil, Dumreicher, Freund, Gamst, Hambroe, Høyen, C. Moltke, Prangen, Puggaard, Rathen, Scavenius, Schouw, Thiele, Treschow og Tuxen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
J de 8 Dage der ere forløbne siden Jndbydelsen udkom, er der allerede tegnet for henved 16000 Rbd., blot ifølge nogle af de private Lister, som Committeens Medlemmer have uddeelt her i Byen. Hiin Sum er for en Deel tilveiebragt ved en stor Mængde smaae og meget smaae Bidrag. Hs. M. Kongen har bevilget Portofrihed for den hele Correspondence angaaende dette Anliggende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Professor Clausen har i Fædrelandet paa det theologiske Fakultets Vegne stærkt dadlet det theologiske Manuductionsvæsen i Kjøbenhavn, hvilket han fremstiller som en Misbrug, der i en lang Række af Aar er dreven i Stilhed og har havt Tid og Ro til at slaae Rødder og vinde den Alders Hævd, som er Misbrugens almindelige Støtte, han kalder det et sælsømt, nationalt Uvæsen, som for en stor Deel berøver Universitetet dets Indflydelse paa den studerende Ungdom, og er en Indretning, der er saa godt som ubekjendt ved andre Landes Universiteter, og upaatvivlelig der vilde forkastes med Uvillie, som stridende mod den akademiske Selvfølelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Her falbydes i disse Dage en gandske nye og meget sørgelig Vise, om den ulykkelige Opvartningspige som ynkeligen blev bidt tildøde og tildeels opædt af de gludste Hunde, der om Natten bevogte Pakhusene ved Toldboden, med mere, som denne før gelige Sang indeholder." (Af Privatbreve erfares, at bemeldte Pige var meget afholdt for sin Godmodighed og agtet for sit sædelige Forhold. De glubske og blodtørstige Hunde havde bidt af hendes Bryst, Arme, Laar, Lægge og Nakke, indtil hun havde opgivet Aanden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
En ung Mand af dannet Familie, der nylier kommen til Kjøbenhavn, for at overtage en Bestyrelse, ønsker, af Mangel paa Bekjendtskab, at indlede en Forbindelse med en agtet Dame." Den dybeste Taushed forsikkres. Paa Commissionstidendens Contoir modtages billetter desangaaende mk. L. L. No. 439.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Avertissementer af Commissionstidenden En honnet Kone ønsker at hente Mad. Anvises Teglgaardstrædet No. 195." – En Mand udbetaler, 50 Rbdr. til Den, der kan skaffe ham Empløi som Liigbærer." – En fattig Borger ønsker at nogle gode Menneskeer vilde overlade ham et Par Buxer, da han ved Uheld har mistet Alt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Om Veterinairstriden hedder det i Hempels Avis Skulde man troe disse Herrer paa deres Ord om hinanden gjensidigen, saa maatte de Alle være aldeles uvidende i deres Fag - Noget som dog Publikum aldeles ikke troer, hvorimod det neppe med Bestemthed tør afgjøre, hvem af dem der har Ret i sin Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Hs. H. Biskop Dr. Faber i Odense har, med diglektisk Skarpsind, alsidig Opfatning og næsten over alt med overtydende Klarhed aabnet Theologisk Tidsskrifts 1ste Bind med en Afhandling om det kirkelige Sognebaand," som vistnok vil vække en færdeles Opsigt blandt de danske Præster. Ligesom Landets verdslige Jnteresser ere blevne gjorte til Gjenstand for Drøftning af Deputerede, saaledes mener den høiærværdige Forfatter, at en Forsamling af den for Underviisningen arbeidende Stand maatte træde sammen, og Statens aandelige Jnteresser gjøres til Gjenstand, for sammes Raadslagninger. Til en saadan Forsamling maatte formeentligen fra hvert Stift indkaldes Biskoppen, en Provst, en Sognepræst og en Kirkesanger; Provsten og Præsten skulde vælges af Stiftets Geistlige, Kirkesangeren af sine Medcolleger. En Rector, en Overlærer og en Adjunct maatte tiltræde paa de lærde Skolers Vegne; Seminarieforstanderne ligeledes. Tillige maatte Forhandlingerne bivaanes af en kgl. Commissair, nogle juridiske Embedsmænd og en theologisk Professor. Biskop Faber slutter med, at han har talt hvad Hjerte og Samvittighed, tilsagde ham, levende grebet af den Overbeviisning. at ligesom Mennesket skal gjøre Regnskab paa Dommens Dag for hvert utilbørligt Ord han haver talet, vil han ogsaa kunne kræves til Regnskab for tilbørlige Ord han ikke haver talet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
I Tirsdags aabnedes i Odense det ved frivillige Bidrag oprettede Asyl for smaae Børn. Det er i Særdeleshed Hs. K. H. Prindsesse Caroline Amalig som med sand Kjærlighed værner og denne menneskekjærlige Foranstaltning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
J Løverdags druknede en Mand fra Snedstrup, som skjar Rør paa Næsbyehoved=Søe ved Odense. Da hans Søn, som var med ham, saae sin Fader gaae igjennem Jsen, ilede han strax efter Hjelp, som dog kom forsilde. Derimod var man saa lykkelig at frelse to Andre, som samme Dag slap igjennem Jsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
En 13-aarig Pige var nemlig løbet ned paa Søen, for at glide paa Jsen. Da den brast med hende, løb en tilstedeværende Dreng hiem efter Faderen, der ilede til Stedet og styrtede sig ud efter Datteren; men den skjøre Jis brast ligeledes under ham, og Begge vare upaatvivleligen blevne Dødens Offre, naar ikke Drengen havde havt Aandsnærværelse nok til strax at løbe til Næsbyehoveds Mølle, hvis Eier øieblikkeligen ilede til Hjelp. Med Livsfare lykkedes det ham at frelse først Manden og derefter Datteren, som havde ligget henimod tre Qvarteer i Vandet, og flød paa Ryggen med Ansigtet opad. Hun ansaaes derfor ogsaa for død. Jmidlertid undlod Hr. Trolle ikke at forsøge Alt til hendes Frelse, og efter kort Tids Forløb mærkedes atter Livstegn. En Læge har siden ydet hende Bistand, og hun er nu uden Livsfare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
De bekjendte ægte Tyroler=Natursangere, Familien Leo fra Zillersdalen, havde i Veile, paa deres Gjennemreise til Kjøbenhavn, fundet et talrigt Publikum, fast af alle Stænder. Deres herlige Stemmer, især Bassistens, omtales endnu med Begeistring. De droge derfra paa deres Kunstreise til Horsens, men bleve i denne By, til almindelig Beklagelse, tilbageviste af Øvrigheden, af hvad Aarsag vides ikke. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Capitels-Taxter 1836. Ribe, Amt. Veile Amt. Rug, Tønden 4 Rbd. 16 s. Rug, Tønden 3 Rbd. 66 s. – 55 – 4 Bog Byg Havre, – 1 - 94 Havre. – Boghvede, 2 – 53 Boghvede, . 3 - 1 - Ringkjøbing Amt. Rug, pr. Tønde 4 Rbd. 32 s. Byg Havre, – Boghvede, – Rhvns Børs-Cours den 7de Februar 1837. Hamb. 2 M. a vista . 202. N. Sp. S. . . . 179 1/2 Rbd. Species 202. Disconto 4 PC. N. Laan 1828. 101 1 a 102. S. 4 PC. kgl. Obl. (u. R.) 4 90 1/2 R. Obl. 1834. . 101 ½ a 102. Nat. Obl. . . . . . 102 1 N. St. Obl. . . - Rigsbk. Obl. . 102 1/2 a 103, 3 PC. eng. Laan . 73 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Ved den 1446 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 26. 68. 13. 78. 53.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Bekjendtgjørelser. Min kjære uforglemmelige Mand, Dr. med. N. Müller, blev den 13de forrige Maaned, midt i sin utrættelige Virksomhed, pludselig angrebet af en heftig Sygdom, som allerede den 1ste dennes satte Maalet for hans jordiske Løbebane. Han skildtes fra Sine med den Aands Rolighed og Munterhed, som en øvet Christen nyder, og som hos ham flød af den stadigst og nokkeligste Tillid til vor Frelser. Min Smerte over vor Skilsmisse kan kun lindres ved den Overbeviisning, at det gaaer ham vel, og ved det uslukkelig Haab, at jeg atter samles med ham, hos vor Herre Jesu Christo, i de salige Aanders Bolig. Christiansfeldt, den 4de Februar 1837. Elisabeth Müller, fød Kjørboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
At Restancelisten over Bygningsafgivten for Halvaaret til 1ste October 1836 er mig tilstillet, forsynet med Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, bekjendtgjøres herved, saavelsom at Udpantning derefter vil paabegynde den 18de dennes, saafremt Restancerne ikke forinden indbetales til mig. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 4de Febr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Restancelisten over Bankrenter af Bygninger og Jorder for Halvaaret til 1ste October 1836 er mig tilstillet, forsynet med Approbation til Jnddrivelse, dette saavelsom at Udpantning derefter vil paabegyndes den 18de dennes saafremt Restancerne ikke forinden indbetales til Raadmanden, Hr. Cancellieraad Engelsted, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 4de Febr. 1837. Fleischer. Overeensstemmende med Fr. 2den Juni 1830 bekjendtgjøres herved, at Restancelisten over Brandcontingentet for Halvaaret til 1ste April 1837 er mi tilstillet til Jnddrivelse, samt at Udpantning derefter vil vorde paabegyndt den 18de dennes, forsaavidt Restancerne ikke forinden erlægges til Raadmanden, Hr. Cancellieraad Engelsted, hersteds. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 4de Febr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Efter Begjæring af Eieren bliver Fredagen den 17de dennes, Kl. 10 Formiddag, i den Michel Jensen forhen, men nu Hr. Schucany, tilhørende Gaard i Harlev, afholdt Auction over 2de under bemeldte Gaard hørende Parceller paa Harlev Mark. Det bemærkes, at der med den ene Parcel følger i Kjøbet 7 Fag, og med den anden 6 Fag Huus, samt at tre Fjerdedele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Hasle &c. Herredscontoir, den 6te Febr. 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes offentlig Auction paa Ebeltoft Raadstue Løverdagen den 4de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over en Stervboet efter afdøde Jomfru Karen Johansen Møller af Følle Mølle under Caløe Fæstegods, tilhørende saakaldet Sammel skat, bestaaende af en nogle Gaarde og Steder i Fey rup og Esbye Byer paa Helgenæs paahvilende aarlig Afgivt til Beløb 20 Rbd. 3 Mk. 12 s. Sølv. Lysthavende indbydes. A. Olsen, committeret Skifteforvalter paa Calløe Fæstegods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
At jeg har nedsat mig som practiserende Læge her i Byen og boer hos afdøde Bataillonschirurg Evers Enke i Søndergaden, tjener til Underretning for Dem, der maatte ønske at benytte sig af min Hjælp. Veile, den 7de Februar 1837. D. Sick.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
De, som maatte have gjort Bestillinger, hos min nu afg. Mand, Boghandler Jessen, af Blade, Tidsskrifter eller andre Bøger, ville behage at melde sig i min Boepæl jo før jo hellere for at modtage det Bestilte. Aarhuus, den 8de Februar 1837. Christiane Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
En stor gammeldags Kakkelovn, tjenlig til et Fabrikværelse, ønskes snarestmuligt tilkjøbs af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
En duelig Seminarist ønskes som Huuslærer til næste Mai paa Bjørnholm ved Greenaae af Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
En ung ugift Gartner, med gode Anbefalinger, kan erholde Condition førstkommende Mai. Den Søgende behager at henvende sig til Dyrkop paa Haraldskjær pr. Veile, hvor nærmere Oplysning gives Søndagen den 5te Febr. er udenfor Middelgades Port, eller derfra ned til Vesterport igjennem Byen, tabt et stort lysegrønt uldent Tørklæde, som den retsindige Finder ville behage at aflevere paa Adressekontoiret imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Bestillinger paa Hof= og Statscalenderen for 1837, der koster 20 Mark, modtages paa Adressekontoiret i i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-11
No 25. den 11te Februar. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Difts-eidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-11
Blandinger. Det er ikke førstegang at la Grippe (almindeligst Jnfluenza kaldet) har vandret Jorden rundt J det forrige Aarhundrede var det samme Tilfælde i Aarene 1709, 1732, 1742 og 1781. Hvergang udbredte den sig fra Østen over hele Europa. Grippe er et gammelt fransk Ord, som betyder en Grille, en besynderlig Tilbøielighed &c. Dette Navn gav man førstegang den epedemiske Katharrhalfeber som grasserede 1742, formedelst dens pludselige Optrædelse og almindelige Udbredelse, saavelsom og for den, i Forhold til dens Varighed og Symptomer paafaldende store Svækkelse hvormed den udmærket sig hos de som angribes deraf. Hvor lettroende Pariserne ere, og hvor hastige tilat udsprede Rygter, viser følgende Begivenhed, som indtraf ved det sidste Hofbal: Syv Herrer vare nemlig komne i den sædvanlige Dragt, som det forhen var tilladt at vise sig i ved Hoffet, nemlig i korte Fraks, men eftersom Etiquetten nu ogsaa har udbredt sin Plageaand over Borgerkongens Hof, og forordnet at enhver Herre skulde være iført habit habille, gik dette ikke an dennegang: de bleve tilbageviiste Men da de vare bekjendte med Marskal Maison lod de ham kalde ud, og paa hans Anordning blev de syv Herrer indelukkede i et Sidegemak, medens han vilde spørge Kongen om de for dennegang kunde admitteres i sædvanlig Frak uden Krænkelse af Thronens Værdighed. Men enten nu dette Spørgsmaal var besvaret afslaaende, eller man ikke havde villet besvare denne vigtige Sag saa hastig, eller ogsaa at man havde glemt at sige Besked derom, nok er det: de syv frakkeklædte Balgjæster forbleve indelukkede lige indtil Morgenstunden, da Ballet var forbi, og strax efter fortaltes over hele Paris at der var bleven fængslet syv Kongemordere ved forbemeldte Bal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-11
Graveren paa St. Maria Kirkegaarden i Black burn, i Engelland, overraskede forleden ved Nattetid, en smuk, ung Pige, som grov noget ned, og derpaa stampede Jorden fast med Fødderne. Han troede for gandske vist, at det havde været et nyfødt Barn; men det var kun et Harehjerte, som var gjennemstukket med 365 Knappenaale. De overtroiske Folk i denne Egn, saavelsom paa flere andre Steder af de brittiske Øer, troe nemlig, at de ved dette Tryllemiddel kunne bringe ligesaa mange Uhelds=Dage over en Utroe eller Utaknemmelig, som der er Knappenaale i Harehjertet, og at han efter Aarets Udløb maa døe, dersom han ikke forinden udsoner sig med sin forladte Kjæreste, eller denne imidlertid trøster sig med en Anden. Dommeren, for hvem Graveren anmeldte det Forefaldne, svarede: at der nuomstunder ingen Straffelov meere gaves for Hexeri; og selv om Tryllemidlet virkelig besad den Kraft, som man tillagde det, vilde det dog nok alligevel være uskadeligt; thi man kan vel med Bestemthed antage, at to Elskende enten have forsynet sig eller glemt hinanden inden Aar er omme. Mile. Taglioni vil, naar hun i Mai, Juni og Juli, ved at træde op paa Drurylane=Theatret, har fortjent ligesaameget som den brittiske Lord=Storkantsler har i Løn hele Aaret, gjøre en Reise omkring i Engelland og Jrland og lade sig beundre i de største og meest velhavende Stæder. Derpaa vil hun, over Kjøbenhavn, hvor man da ogsaa vel i September ville faae et Glimt af hende at see, reise til Stockholm, for at besøge en Familie af hende, som er bosat der. Fra Sverrig tager hun til Rusland, for at samle Laurbær og Rubler i St. Petersborg og Moskau. Efter saaledes at have vundet den gamle Verdens Beundring. vil hun søge ogsaa at erhverve sig et Navn i den nye Verden og da at indskibe sig til Amerika. Efter at have endt denne store og vidt omfattende Reiseplan skal hun have ifinde at tage til Neapel, for der at udhvile sig i 3 Aar, efter hvilken Tids Forløb hun først igjen vil svæve over Scenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-11
Da Dampvognen Hercules nylig skulde passere den tilsneede Jernbane imellem Newcastle og Carlisle, var man meget nysgjerrig efter at see, hvorledes det vilde gaae den i Huulveien ved CowranBjerget, hvor Sneen laae to, halvtredie Alen høi paa Banen. En Mængde Menneskeer havde derfor forsamlet sig her, i Nødsfald for ogsaa at yde Hjælp men Dampvognen fortsatte uden Ophold sit Løb lige igjennem Sneen, som den kastede høit i Veiret over sin Skorsteen, ligesom Skummet i en oprørt Sø Uagtet disse og andre Hindringer, tilbagelagde den, med sin vedhæftede Vognrække, sine 2 engelske Miil i 5 Qvarteer. Den Tro paa Spøgelser og Aander, som hersker i Schwaben, har nu ogsaa funden Vei til Elsatz, og allerede kostet et Menneskeliv. J Donnemarie blev en ung Pige syg; hun hørte ikke hjemme der, og derfor bleve Jndbyggerne snart overbeviste om, at hun ikke kunde feile andet end at hun var besat af en ond Aand. Man fik fat paa en Aandemaner, men hans Besværgelser vilde ikke til at gjøre den rette Virkning. Jmidlertid vilde den kloge Mand ikke indrømme, at de slet ikke havde gjort Gavn og paastod derfor, at han lykkelig havde jaget sex onde Aander ud af Pigen, men der var endnu een tilbage og den kunde han ikke faae Magt med før næste Fredag; til den Tid maatte den Syge være gandske alene. Jfølge hans Befaling forlode alle de eenfoldige Mennesker den Syge og tillaasede Husets Dør; men da man og Fredagen efter kom ind til Patienten var Aandemanerens Kunst overflødig, thi den arme Pige havde opgivet den eneste Aand der nogensinde havde været i hende. Ferney (Voltaires Herresæde), dette philosophiske Mecca, dette hellige Sted, hvorhen de gamle Sektister fra det 18de Aarhundrede valfartede, for at knæle for deres Mesters Lænestol og Snuustobaksdaase, er nu solgt til den Høistbydende og skal omformes til en - Runkelroesukkerfabrik, Templet, over hvis Gavl den af den menneskelige Stolthed i Vanvid udtænkte Indskrift stod: "Deo ere rit Voltaire" (dette opreiste Voltaire til Guds Ære), skal forandres til en Faarestald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-11
Missionairen Ewald, der virker for Guds Ords Udbredelse blandt Jøderne i Tunis, har skrevet til sit Hjem, at der ved Hoffet sammesteds befinder sig a tydsk Renegat, som beklæder den dertillands høie og ærefulde Post som Schater (Skarpretter). Det er en forhenv. Skorsteensfeiersvend som er født i Lübeck, der havde ladet sig hverve til Fremmedlegionen i Algier, hvorfra han var deserteret og havde antaget den mahomedanske Tro.