JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Nyeste Post-Efterretninger. Uagtet Jndførselen af Kornvarer er friegiven, ere dog, ifølge en Skrivelse fra London af 26de November, alle Kornvarer stegne i Prisen, især Hveden, som er steget 15 Skill, omtrent 3 Rdlr. i Sølv) paa Qvarteret (en halv engelsk Tønde, omtrent 5 Skiepper, hvilket, hedder det, under de nærværende Omstændigheder, ved det store Antal af Trængende og de mange brødløse Arbeidere, ikke kan være andet end foruroligende; men, skrives der videre, det viser ogsaa hvilken Plage England selv har paalagt sig ved sin Monopolie Korn-Akt. Aldrig kan det nyde Fordelene af en riig Høst, fordi der bliver aldrig avlet Korn nok i England til Folkets Forbrug; dette Aars Høst beviser det; thi fra alle Sider hører man, at om endog Kornets Beskaffenhed er slet, saa er der dog avlet saameget som i et Aar af Middelslaget. J London er nu aabnet en Subscription for at understøtte i denne Vinter de 50,000 Vævere og andre Arbeidsfolk i Spitalsfield, som ere brødløse; hvilket saameget bedre lader sig giøre, som der for nærværende Tid eren stor Pengeoverflødighed i England, og mange Capitaler henstaae ubrugte; Banken disconterer derfore ogsaa til 4 Procent. J den Forsamling, som Lordmajoren lader foranstalte til at hielpe disse trængende Mennesker, bleve allerede den 26de November 10,000 Pd. Sterl. subscriberede; han har især foreslaaet, at man skulde søge at understøtte dom med Arbeide, og befriæftige dem med at forarbeide et meget fordeelagtigt Brændematerial, som bestaaer af 2 Dele Leer og 1 Deel Steenkul, og som allerede i en lang Tid er forarbeidet i Wales. J en offentlig Jndbydelse til denne Forsamling læses følgende sørgelige Beretning om Tilstanden i de tre Kirkesogne, som udgiøre Spitalsfields: at Fattighusene ere saa opfyldte, at de ikke kunne rumme flere Mennester; at Kirkesognene slet ikke formaae at betale saa megen Fattigskat, at de kunne underholde de hungrende Jndvaanere, og at man har megen Grund til at troe, at bliver der ikke skaffet Hielp, saa vil mange i den forestaaende Vinter komme til at døe af Sult; nu siges mange haarde Ting mod de rige Forpagtere og Kornpugere, til hvis Fordeel Kornindførselen hidindtil har været forbudt, at de har samme Jndtægter som i forrige Tider, imedens Manufacturisterne faae neppe deres halve Dagleie, og det uagtet England er bleven allene stor ved sin Han det og sine Manufacturer, Folketaleren Hr. Hunt, vedbliver at ovægge den trængende Almues-Classe; i et revolutionairt Søndagsblad, under Navn af den uafhængige Wig: (som kan oversættes paa Dansk ved Friehedsmand), melder han, at han har overleveret Prins=Regenten Bønskriften igiennem Statsministeren Lord Sidmouth, og at han har faaet Svar derpaa hvilket han den 2den December vil meddeele sit Parthie. Parlementstaleren Sir Francis Burdet ledsagede ham ikke ved Bøn skriftets Overlevering, og skal have erklæret: at han ikke vil have noget med det Kram at bestille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Til den offentlige Forsamling, som skal holdes den 2den December, har Hr. Hunt udstedet en Jndbydelse, som er opslaget paa alle Gadehiørner, hvori han har skildret Englands og Jrlands Forfatning, som at være i høi Grad beklagelig; dog har han advaret mod de sidste begaaede Uordener.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
At Kornvarerne ere stegne saa høit i Prisen i England, kom dog fornemmelig af, at man frygtede, formedelst den tidlige Vinter, at de russiske Havne skulde tilfryse, men i Følge de nyeste Efterretninger fra Petersborg, er Skibsfarten der fuldkommen aaben. Kornprisernes Stigen i England har imidlertid forvoldet, at de ere ogsaa stegne i Holland, og af Frygt for at det skal blive forbudt at brænde Brændeviin af Korn ere ogsaa Sukkerpriserne gaaede noget i Veiret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Jndenlandske Efterretninger. Wordingborg, den 18de November. En gammel Gaardmand, ved Navn Peder Hansen, paa Engelholms Gods i Sjælland, skal have bragt det saavidt, at han curerer Heste for det saakaldte Skab, og stedse har det lykkedes ham. J samme Anledning blev han for kort siden ogsaa fordret til en Herregaard nær ved Wordingborg, hvor endeel Creaturer vare befængte af denne Sygdom, men da han havde reddet dem, blev Betalingen ham nægtet. – Han har nu ladet Herremanden indstevne, i Haab om at nyde sin Ret; men dennes antagne Procurator vil have ham anseet som Qvaksalver, det skal være Belønningen for hans Flid. Følgen vil altsaa blive, at denne Mands Bestræbelser for at udforske en saa vigtig Ting, hensover tilligemed ham – muelig til Skade. – J Omegnen ved Wordingborg har nogle Bønderkarle funden for godt, at kaste Steen til en Skolelærers Huus. Der er nu optaget Forbør over samme, og tungt for et ungt Menneske, der har været med, at denne har gjort Falsk Eed. Han er bleven arresteret, og kan vente den Straf ham tilkommer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Priserne paa alle Kornvarer stige her i Wordingborg hver Dag. Bygget er der hundrede Hænder om, og samme skal formodentlig føres udenrigs. Den Fattige maae lide herunder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
(Mariboe Avis). Den 19de November tildrog sig en ulykkelig Hænbelse i Lemvig. Tre unge Mennesker vilde fornøie sig med at løbe paa Skøiter paa Søen. Jsen, som formedelst den korte Frost endnu var svag, brast under den Ene, hvorpaa den Anden strax ilede til for at redde ham; men faldt ligeledes igiennem. Efterat den Tredie forgieves havde søgt at kaste sin Trøie ud til de to Andre og saaledes at redde dom, giorde han Anstrig. Tilsom skyndte sig nogle Fol saavel fra Lemvig som det nærliggende Sophieslyst, hen til Stedet, og havde lykkeligviis Betænksomhed nok til at tage nogle Fiælle og et Reeb med sig. Den sidst Nedfaldne holdt sig endnu over Jsen, og blev lykkelig reddet; men den Første var allerede siunken til Bunds og død. Jnden Man kunde faae en Baad hentet og finde ham, forløb omtrent 1 1/2 Time. Den konstituerede Byfoged, Hr. Erichsen, i hvis Tieneste den Afdøde stod, gjorte sig al optænkelig Flid og Umage, for at kalde ham til Live, og holdt ikke op med sine Bestræbelser førend Distriktslægen Hr. Regimentschirurg Wellerop, som uheldigviis var fraværende i Embeds-Forretninger, kom til og erklærede ham uigienkaldelig død. Saaledes tabtes da dette haabefulde unge Menneske, Jørgen Smith, som formedelst sin Duelighed, Flid og Sædelighed var almindelig yndet og elsket. Hans aldrende og fattige Moder, hvis eneste Barn og Haab og Glæde han var, mistede derved Udsigterne til en sorgfrie Alderdom. Stedets SognePræst, Hr. Amtsprovst Tileman, tog af denne ulykkelige Hændelse, som vakte almindelig Deeltagelse, Anledning til i sit næste offentlige Foredrag at sige nogle Ord til Afmindelse om den Bortrevne, hvorhos han paa det hierteligste og eftertrykkeligste mindede Forældre og Foresatte om deres Forpligtelse til at afholde, saavidt mueligt, deres Børn og Undergivne fra slige Fornøielser paa farlige Steder, og opmuntrede de Unge til, at vogte sig for letsindig Uagtsomhed i denne Henseende, og lyde de Ældres Advarsler og Formaninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
(Hempels Avis). Ledigt Embede. Et Copiist Embede i Justitscontoiret, under den kongelige Lands-Overret samt Hof og Stadsret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Befordringer og Afgang. Den 18de Novbr. er Sognepræst i Vordingborg, J. L. Hertel, beskikket til Sognepræst for Ballerup og Maaløv Menigheder, i Sielland. Den 20de, Sognepræsten for Kiettinge og Bregninge Menigheder, i Lolland, S. Balsløv, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra dette Embede; Lærer ved Opfostringshuset, Cand. theol. J. Hempel, beskikket til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nyeborg. Den 22de, Skriver ved Jnqui- og med Pension entlediget fra bemeldte Embede, og tillisitions-Commissionen, J. Holst, efter Ansøgning, i Naade ge beskikket til Cancellieraad; Hospræst og Ordens Biskoppens Vicarius, M. F. Liebenberg, Ridder af Dannebrogen, tillige til kongelig Confessionarius; Garnisons præst paa Christiansøe, J. B. Hjorth, til Sognepræst for Ørum, Veirum og Vischum Menigheder, i Viborg, Stift; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nakskov, C. V. P. Holst, til Sognepræst for Femøe Menighed, i Lolland; hidtilværende Procurator C. F. Poulsen, til Copiist i Arkiv-Contoiret, under den kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret; Exam. juris J. C. Møller til Copiist i Justits=Contoiret, under bemeldte Ret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Kjøbenhavns Børs den 3die December. Cours. Hamb. 2 M. 617, a vista 625. Amsterdam 2 M. a vista . – London 2 M. 27 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 635. (J Fior d. 3 December 645) – Specier solgtes til 38 Rbmk. (J Fior 30 Rbmk.) For Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 93 1/2. (Jfior 76) pr. 100. Obligat. 27 a 78. Norske Sedler 24 a 25. (Jfior 51). Svenske Sedler 9 Mk. 4 s. Disc. 10 Proc. (Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ. 5, S. S. B., Bri, Se
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
AVERTISSEMENTS. Creditorerne i Stervboet efter Gartner Magnus Liunguist her i Byen, tilkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at møde for nedentegnede Skifteret, for at anmelde og bevise deres Fordringer, samt for at lagttage beres Tarv under Boets Behandling. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 1ste December 1816. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Tirsdagen den 17de December førstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Forentoft, beliggende paa Stisnæs ved Skielskiør, efter afgangne Gaardfæster Rasmus Bredahl, ved Auction, bortsolgt endeel levende Kreaturer, bestaande af: Heste, Kiør, Sviin, Lam, Kalve og Fier=Kreature, samt endeel Avlingsredskaber, Sæd i Straae, og Løsøre, bestaaende af Sølv, Seng, og Sengeklæder, samt Meubler og Trævare, Porcellain, Glas, Tin, Kaaber, Messing, tvende Arbeids-Vogne, Plove, Seletøi, m.v., hvorover de trykte Fortegnelser nogle Dage for Auctionen ere til Eftersyn paa Corsøer, Slagelse og Ringsted Postgaarde, samt i Skielskiør paa Undertegnedes Contoir. Skielskiør den 5te December 1816. Borring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
Hos Undertegnede kan faaes tilkiøbs af 100 Old Sild, som ere nedlagte i Fierdinger og halve Tønder i dette Efteraar, saa mange og saa faa Old som ønskes; at Silden er god, derfor indestaaer jeg Reersøe, den 28de Rovember 1816. Hans Jensen, Beltfisker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
En skikkelig Karl, som tillige forstaaer sig paa Avlingsdrift, kan til 1ste Mai faae Condition hos Kiøbmand Jonas David i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-07
En Amme søger Kondition paa Landet eller hos honette Borgerfolk. J Mangel deraf som Goldamme. Det nærmere erfares hos Bødker Bagge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
No. 148. 2 Aar. A v i 8 fort i Kobstæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjor, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt ogforlagt af Peter Magnus. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt ogforlagt af Peter Magnus. Slagelse. Tirsdagen den 10de December 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
Oversigt over Dagens indenlandske og udenlandske Nyheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
En af de meest indtagende Mærkværdigheder i Paris er Blomstertorvet, en offentlig Plads, hvor Floras delige Døttre bydes tilfals, i forrige Tider, saae man der kun de almindeligt bekiendte Blomster, som man har i Haverne; nu derimod sees de sieldneste udenlandske Sorter udstillede til Salg, hvoraf mange ere meget kostbare; men ogsaa mange, som tilforn vare det, og som nu begynde at blive almindelige; det er mærkværdigt, hvormeget BlomsterLiebhaberiet tiltager i Paris, og at see hvorledes de sieldneste Sorter fra de fremmede Verdens Deele. begynde at udbrede sig; den fromme Keiserinde Josephine har deraf de største Fortienester; hun var Blomsternes Veninde, og hun berigede Frankerige med utallige fremmede Planter. Dette Blomster Torv i Paris er idelig besøgt af Naturens Venner, af Botanikens Liebhabere, af Blomstermalere, og af Personer som ville giøre Presenter dermed, den Forskjellighed af Farver og Tegninger, som fremstiller sig for Øiet; de vellugtende Uddunstninger og konstige Sammenstillinger gjøre dette Torv til et af denne Hovedstads uskyldigste og meest tiltrækkende Nydelser. Bores Rahbek har i No. 107, at sin Tilskuer for i Aar viist os hvorledes Blomsternes Verden fremkalder Digtekonstens Værker, og leveret os en Fortegnelse paa de mærkværdigste Blomster digtere, det følende Hierte kan, beruset af Naturens Skiønhed, saa let hensættes i den Stemning, at Ei til Mennesker, men kun til Eder, Spæde Blomster, da det vender sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
Fra Frankrigs Hovedstad maae vi lede vores Opmærksomhed hen paa Englands, som ikke en mindre den skiønne end den handlende Verdens Forbillede; den er ikke saa riig paa Skuespilhuse, som Paris, men maaskee rigere paa sande store Skuespillere; man har bemærket, at de engelske Skuespillere lægge i den senere Tid megen Vind paa Folsomhed, (maaskee til Efterlignelse af de Franske, os hvilke det hæftige Udtryk af Følelserne er langt stærkere end man er vant til at see det paaden danske Skueplads; har man faaet Smag derpaa, saa falder den nordiske Phlegma lidt kiedende, og man savner da her i Landet det virrende og opvækkende for Følelserne. Af sine Skuespillerindrer fordre Englænderne, at de skulle være unge og smukke, de store Actriser, Mistris Siddons og Jourdan, ere nu blevne gamle, men to udmærkede Skiønheder og Skuespillerinder, Miss Mardyn- og Nasch, har indtaget deres Plads. London har i Aar ved Hr. Sammel James Arnolds Bestræbelser. faaet et eget Operahuus for engelske Operas; det er simpelt men smagfuldt, og ikke saa stort som Stadens øvrige Theatre, hvorved Effecten ofte gaaer tabt. Ved store Vandbeholdninger og ved Rør, som ere ledede overalt hen, er det sikkert mod Jldsvaade, og det oplyses ved Gas; da man nu har bragt denne Bolysnings Maade saavidt, at den hverken er forbunden med en ubehagelig Lugt, eller med nogen Fare; Belysningen forstærkes ved mange Speile, som ere anbragte; dette ny Theater blev første Gang aabnet den 15de Junii.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
Oversigt. over Dagens udenlandske Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
(Fortsat.) Den gamle Konge af England har nu regieret over 56 Aar, og længst af alle Englands Konger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
Et Skrift er nyelig udkommet i London om Prins=Regentens Skilsmisse fra sin Gemalinde og Følgerne deraf for Successionen. Skriftet er dediceret Overdommeren Lord Eldon, og der giøres denne deri de alvorligste Befryldninger for hans Jndblandelse i denne Sag, der undersøges. for hvilken Ret en saadan Skilsmisse skulde forhandles; og der vises, at dersom den blev udført, saa kunde det have de skadeligste Følger for Princesse Charlottes Thronfølge og for Storbrittannien. Prins-Regenten har ved en Bekiendtgiørelse, som staaer i den Londoner Tidende af 26de November, udsat Parlamentets Sammenkomst til den 28de Januar. Den politiske Journal bemærket med Føie, at denne Parlaments-Forsamling vil blive een af de mærkværdigste, som nogensinde har fundet Sted; og siger: at England vel staaer paa det høieste Punkt af sin udvortes Magt, men til lige ogsaa paa en svimlende Standpunkt i Henseende til sin indvortes Rolighed, og at den nærværende Crisis er meget betydelig; andre holde Sagen for ikke at være saa vigtig og vanskelig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
Den 11te September blev holdt en Forsamling af Borgere i Westminster, hvori Sir Francis Burdett, Morris, Hunt, Walker og Præsten Parker opstøde. som Talere, og førte de sædvanlige Klager over: at det engelske Folk ikke bliver repræsenteret som det bør, at der bliver holdet en for stor Armee, at saamange Pensioner og Sinecurer, eller Gager uden Embeder, blive uddeelte, og at Ministerne har, ved at føre unyttige Krige, paavæltet Nationen en Gield, som de maae betale Renter af, og dertil udrede 4 Millioner Pd. Sterl. i Taxer. Et Bønskrift til Prins-Regenten fra Grevskabet Notting, ham indeholder samme Klager mod Ministeriet, men udtrykker den høieste Agtelse for Hs. kongel. Høiheds Person. Andre Englændere betragte de offentlige Anliggender fra en anden Synspunkt, erkiende, at de førte Krige har været aldeles nødvendige til Englands Frelse, og bevise den meest udmærkede Agtelse mod de nærværende Ministre. Hvor stort Hadet er imellem Englændere og Amerikanere, sees af et meget alvorlig Slagsmaal, som har havt Sted i Havnen ved Messina i Sicilien imellem den engelske Capitain Vell paa Skidet Anna og Officererne paa den amerikanske Fregat Java; Anledningen til Striden var, at Englænderne vilde visitere en Mulat, som var dem mistænkelig, og som hørte til den amerikanske Fregat. Det amerikanske Orlogskib Washington laae i Havnen, og da det engelske Skib havde forladt Havnen, seilede to armerede Baade ud efter det, visiterede det og fratog det en Matros, som de udgave for at være en Amerikaner. Samme Misforstaaelse imellem disse to Søefarende Nationer vise sig ogsaa andre Steder, saa at mange ville mene, at Søefreden kan ikke vare længe. Paa Søen Erie i Nordamerika forefaldt for nogen Tid siden en Fægtning imellem den engelske Brige Tremussen og den amerikanske Skonert Ranger. Amerikanerne klage over, at Englænderne forurolige dem paa de store Søer; disse klage over hine, at de imod Traktaterne tage Deel i Fiskerierne paa Ryfoundland; ogsaa klage de over, at de engelske Skibe maae betale for høie Toldafgifter i de amerikaniske Havne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
de amerikanske Tidender tillade sig mange krigeriske Yttringer mod England. Friestaterne søge at træde i et venskabeligt Forhold med Rusland, og at forstærke deres Marine af al Magt; det skal være vist, at 17 Orlogskibe, 23 Fregatter og 20 Damp=Fregatter ere i Bygning; disse sidste skal ved nye opfundne Jndretninger, saavel til Angreb som til Forsvar, være saa stærke, at det største Orlogskib kan ikke udholde Kampen imod dem. De engelske Aviser derimod triumphere over, at Hr. Vinnens Mission i Neapel skal være aldeles mislykket, da den neapolitaniske Regiering skal have afslaaet alle hans Fordringer, hvortil Englænderne, som ikke gjerne see en ny Handelstats Jndpas i Middelhavet, skulle have opmuntret dem. – Den russiske Storfyrste Nicolaus, som nu opholder sig i London, taler godt Engelsk, han ligner meget sin Broder Keiseren, men er større end han, og over tre Alen høi; han har et smukt Haar, som ikke er puddret, og bærer en grøn russisk Regiments-Uniform. – Det fortiener at bemærkes, at paa den Amsterdammer Børs staae de amerikanske og de preussiske Fonds-høiest af alle, og næsten ligemed det rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
Hs. Majestæt Kongen af Nederlandene er med sin anden Søn, Prins Frederik, kommen tilbage til Haag fra Brüssel den 28de November. Hans Minister, den berømte Hr. Baron Gagern, har i en smuk Tale, som han holdt den 11te November i den tydske Forbunds-Forsamling, skildret det vigtige og beroeliggende i den Forsikkring, som Tydsklands mægtige Stat har givet Forsamlingen; at den aldrig vil udvide sin Magt paa Tydsklands Bekostning, og at den aldrig vil betragte sig som noget Mere end et Medlem af Forbundet. – Det østerrigske Hof spiller desuden for nærværende Tid en stor Rolle paa Europas Skueplads, ikke allene ved sin gienvundne og nu concentrerede Magt, som beløber sig næsten til omtrent 28 Millioner Mennesker, og ved sine talrige ægteskabelige Forbindelser, med de anseeligste Hoffer, men især, som det ovenanførte udviiser, ved sit Maadehold og sine ædle politiske Grundsætninger. Østerrig kan love sig en langvarig Fred, da det er en Stat, som fornærmer ingen, og ikke vil noget videre end giøre sine egne Jndvaanere lykkelige; det nærer ikke noget Nationalhad mod nogen Naboestat, er ikke Uvenner med nogen Magt, og har intet andet Onde at kjæmpe med, end med sine Papiirpenge. De ægteskabelige Forbindelser det har sluttet, eller som det er paa Veien til at slutte, ere mange og betydelige: den 28de Julii dette Aar blev Erkehertuginde Clementine formælet med Prins Leopold af Sicilien, Errehertuginde Leopoldines Formæling med den 18. aarige Kronprins af Brasilien, Don Pedro de Alcantara, Prins af Beira, forestaaer. Et Rygte siger, at Kronprinsen af Østerrig, Erkehertug Ferdinand, skal formæles med Princesse Elisabeth Ludovikke af Baiern, en Halvsøster til den nærværende Keiserinde. Som bekiendt er Keiseren af Østerrig fire Gange gift: første Gang med Princesse Elisabeth Wilhelmine Lovise af Würtemberg, som døde den 18de Februar 1790; anden Gang med Princesse Marie Theresia af begge Sicilierne, som døde den 13de April 1807, og tredie Gang med Erkehertuginde Marie Beatrix Antoine Lovise, som døde den 7de April 1816; saa at Princesse Charlotte Augusta af Baiern er nu hans fierde Gemalinde. Ved denne sin Formæling lod Keiseren uddeele 20,000 Gylden til de Fattige. Da Princesse Charlotte er meget agtet, saa var Glæden i Wien over denne Formæling ualmindelig stor, og Høitidelighederne ved Formælingen overgik de, som ellers sædvanlig finde Sted. Paa Formælingsdagen var Keiserinden klædt i Sølvstof, stærkt befat med Guld, Paradevognen blev trukket af 8 spanske Skimler af beundringsværdig Skiønhed; de østerrigske Store søgte at overgaae hinanden med prægtige Eqvipager og Liberier, Keiseren faae hans Gemalindes Jndtog i Wien incognito fra Statshauptmandens Boelig, og tilede derfra til Augustinerkirken; efter Formælingen bleve 300 brilliantklædte Damer indladte til Haandkys. Den 12te November gav den baierske Ambassadeur Hoffet et prægtig Bal i sit Palais, det var herligt, oplyst; Begyndelsesbogstaverne af Keiserens og Keiserindens Navne brændte med den skiønneste Jld, foran Indgangen af Palgiet flammede Spirius i Vaser, og alle Tilgangene fra Staden vare oplyste med Bregakler. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-10
Kjøbenhavns Børs den 6te December. Cours. Hamb. 2 M. 602, a vista 610 Amsterdam 2 M. 555, a vista 360. - London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 615. (J Fjor d. 6 December 640) - Specier solgtes til 18 Rbmk. (J Fior 38 1/2 Rbmk.) For Committeesedler blev givet (med Rente) 95 1/2 a 96. (Jstor 76) pr. 100. Obligat, 78. Norske Sedler 23 a 24. (Jstor 50). Svenske Sedler 9 Mk. 4 s. Disc. 10 Proc. (Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ. 188, GS BSSES, 4. De Se