Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-20
Den beqvemmeste Skiftetid. Af T. M. B. GalskiøtDen danske Regjering vil altid handle paa den bedste og fuldkomneste Maade; men den er Menneske og kan ikke see ind i Fremtiden, ei heller formaaer Mennesket med et overskuende Blik at betragte alle, endog de mindste, Omstændigheder og Berørelser, saa det bedst udtænkte Foretagende altid kan naae sit forønskede Maal. Men naar Erfaring viser hindringer for det tilsigtede Godes Erholdelse, saa er denne Regjering ikke bange for at gjøre sine egne Jndretninger om til det Bedre. Men just det er baade Viisdom og Godhed. Tyendets Skiftetid i de ældre Tider var Paaske og Michelsdag. Michelsdag var fast, men Paaske ustadig. Dersom Paaske det ene Aar kan komme den 23de Marts og et andet Aar den 25de April, saa er det omtrent en heel Maaned en Huusbonde enten kan betale for megen eller for liden Løn, og et Tyende enten uforskyldt mister den eller erholder den. Maaskee og man vilde sørge for Tyendet, at det ei den kolde Vinter skulde gaae tjenesteløs, og Skiftetiden blev forandret til 1ste Januari. Men denne Skiftetid havde sine betydelige Uleiligheder. Midt i Vinterens Hjerte at flytte, at kjøre ofte flere Mile med et Tyendes Kiste og Fløttegods, i hvad Veir og Vei det end maatte være, og var undertiden umueligt, og at være tilovers et Sted, være udsat for at kjøbe Maden, betale for Huusly, Sengeleie, Varme, var ofte ikke ubetydeligt; derimod at være savnet et andet Sted til Karl, Røgter, Barnepige, Kokkepige A., kunde være lige saa tungt, ofte flere Dage, indtil Vei og Veir kunde blive taalelig. Skifte tiden blev forandret til 1ste Mai og 1ste November, men denne Skiftetid har og sine betydelige Ufuldkommenheder, og det egentlig for Landmanden (thi for Kjøbstædmanden kunde det synes ligegyldigt. Markarbeidet om Foraaret begynder ikke 1ste Maj, men 1ste April, da maader faaes Havre og Vikker, ofte Ærter med, allerhelst de tidlig modne. Da at have en loi Karl til Ploven og en doven Pige til Harven, som, fordi de skulle bort og skifte Tjeneste, ei gjøre mere, end de haardt ere tvungne til, og det dertil saa usselt, som mueligt, er visselig ikke Spøg; det kan forvolde halv Misvext, da en Huusbonde, i Henseende til disse Sædearter i April, kan faae Halvt istedet for Heelt. Faaer derimod Huusbonden nye Folk 1ste April, saa vil de vise sig, og bruge sig alt hvad de kunne i denne meget vigtige Sædetid. 1ste April har og Huusbonden ulige beleiligere Tid til at hente Tyendet, da det er Sædetidens Begyndelse, end midt i den, til 1ste Maj. Ligeledes har det sig om Efteraaret. 1ste November maa al Vintersæden være i Jorden. Den skiftende Karl og Pige kan da ligeledes forvolde Huusbonden megen Skade. Skal han bruge Karlen i Loen til Tærskning, kan det være lige saa tungt, naar han skal have saa meget Korn til Føde, til Sæd, til Salg. Vil man sige, denne Beregning er ganske urigtig, thi Vintersæden maa være i Jorden inden 1ste October, saa kan dette være godt nok og ganske rigtigt paa Herregaardene, hvor der er Hoverie nok og hvor der er indhegnede Marker til hvert Slags Sæd, men dersom Høsten kommer sildig, Herregaardene bruger intet Hoverie, og paa Præste- og Bøndergaarde, saa lader det sig ikke let gjøre. Overalt veed jeg ikke, om det er saa godt med den meget tidlige Vintersæd. Jeg har seet sildig Vintersæd, og mig synes, at den har til Udseende været ligesaa god ved Høsten som den allertidligst saaede. Dernæst, dersom det er Bønder og andre smaa Gaarde, hvor alle Lodder udgjøre kun een Mark og hvor Heste, Køer, Faar kunne i Ævret ligesaavel gaae paa Sædelodden, som paa de andre Lodder, saa er det der neppe tilraadeligt, at der faaes tidligt; thi dersom der faaes tidligt, kommer Vintersæden tidlig op, Sæden, bliver grøn og stor, og da har den nok ingenlunde godt af, at alle Slags Kreature, naar Græsset paa de andre Lodder formindskes, nedtrædes og afædes, allerhelst enten paa side Marker eller i et regnfuldt Efteraar. Har saa en Huusbonde Huusmænd at tjene sig om Vinteren, saa reise og skifte de alle Michelsdag, og skal han da have Huusmænd igjen om Vinteren, saa kan det være det samme; men skal han have Karle om Vinteren i Stedet for Huusmænd, og disse reise Michelsdag 1ste October, men Karlene komme derimod 1ste November, saa kan Husbonden hele October Maaned blive særdeles forlegen. Har Huusbonden derimod om Sommeren Karl og skal have Huusmand om Vinteren, og denne kommer 1ste October men Karlen reiser først 1ste November, saa har Huusbonden den ene tilovers en heel Maaned. Og saaledes kan og Huusbonden om Foraaret en heel Maaned, ligesom Paaske kommer tidlig eller sildig, enten have Mangel paa et Menneske eller have een tilovers. Endelig, 1ste November er det allerede langt ud paa Aaret, Veiene som oftest opblødte til Bunds og yderst slette til at kjøre ofte lange Reiser efter Tyendets Kiste og Tøi. Dette undgikkes, dersom Skiftetiden var 1ste October.