Københavns Adresseavis, 1776-03-20
Det er tilforn meldet i disse Tidender, hvorledes de døbte Grønlændere ved Colonien Holsteinsborg, bevægede at Herrens Velsignelse ved en lykkelig Hvalfiskefangst, bleve forenede om at giøre et Indskud til et Forsamlings Huus, for den tilvoxende Meenighed. Den veltænkende AssistenMr. Sandgreen (en Kiøbmand paa Disco) skiænkede og en deel af det han selv havde forhvervet, saa det hele Indskud beløb sig til nogle og tredive Fader Spæk. Grønlænderne skrev til den høye Direction for Handelen, og denne anvendte det Hiemsendte paa beste Maade, lagde langt meere til af sit eget, lod opføre en anseelig og varig Bygning, og skienkede mange smukke Zirater, en skiøn Aftertavle, Døbe sont, Lysestager, en Klokke, og kort sagt alt det, som nødvendig hører til en Kirke, efter vore Tiders Brug. Hr. Professor Egede, som Provst for Missionen, tog sig deraf paa beste Maade. Kirken fik det Navn Betheel, som er malet med store Bogstaver paa et Flyveblad, der holdes af en Engel, i den anden Kirkens Ende mod Alteret; saa denne Bygning blev baade det anseeligste Huus ved den danske Mission, og hidindtil den eneste ordentlige Kirke i Grønland. Men et Par Aar gik hen, inden alting kunne formedelst Stædets Langtbortliggenhed komme i Stand. Stedets Missionair Hr. Jørgen Jæger, som ved den hele Omgang herudi har indlagt sig en velfortient Berømmelse, roser enhvers besynderlige Flid, som havde noget hermed at bestille, endog de Farende viiste al optænkelig Ombygge lighed. Kapitain Alling, som førte Bygningen over Aar 1773, sparrede ingen Umage, og Kapitain Lime, som beseglede Colonien Aaret efter, viiste den samme Villighed. Den høyfortiente Hr. Kapitain Niels Egede, og hans værdige Søn Kiøbmand Hr. Jørgen Egede gjorde dog det meeste, de have ey allene anbragt de oversendte Zirater, paa de beqvemmeste Stæder i Kirken, men og med egne Hænder udarbeydet flere, og desuden lagt endeel til af sit eget, som tiente til Kirkens Prydelse; saa man ikke veed, hvilket meest bør berømmes, Grønlændernes første Overlæg med Missionairen, Handels Directionens raisonable Forhold, eller de Herrer Egedernes og øvrige Hielpendes Omhyggelighed for dette Guds Huses Jstandsættelse. Endelig efterat det meeste af Arbeydet var færdigt, blev Jndvielsen berammet til den saa kaldte Hedningernes Fødselsfest den 6 Januarii. Dette lod Missionairen den grønlandske Meenighed vide Søndagen tilforn den 1 Januarii, holdt i saa Henseende en Erindrings=Tale, og derpaa passende Bøn. Den 5te bleve Grønlænderne samlede, og dem anviste de Stæder i Kirken, som de skulle indtage næste Dag, samt erindrede om adskilligt, som de ved Jndvielsen burde tage i Agt. Man ringede med begge Klokkerne fra 5 til 6, for at tilkiendegive den forestaaende Høytidelighed, og forsøgte et lidet Jlluminations=Stykke, hvorvidt samme ville lade sig oplyse, af smaae dertil indrettede Lamper. Den 6 Januarii 1775. Efterat man havde ringet og kimet en halv Tiine, og den hele grønlandske Meenighed havde imidlertid forsamlet sig, fulgte den efter Hr. Jæger ind i Kirken, og indtog de Pladser, som Dagen tilforn vare anviste, i saa god en Orden, som formodes kunne. Hr. Jæger læste selv Bønnen i Chordøren, og lod synge denne af ham selv oversatte Palme: Hvor stor er dog den Glæde a., holdt derpaa staaende i Chordøren en Tale over 2 Mos. B. 20, 24. Paa hver den Sted, som jeg lader ihukomme mit Navn, vil jeg komme til dig og velsigne dig. Jndledningen blev tagen af 1 Mos. B. 28, 22. Denne Sted skal være et Guds Huus, og Talen endtes med Kong Salomons Bøn i lige Begivenhed, dog med den efter Stedet fornødne Forandring, og et dertil forfattet Vers. Siden gik den ordentlige Gudstieneste for sig over Dagens Evangelium. For Prædiken blev stunget: Søde Jesu vi er her. - Alleneste Gud. - Af Høyheden oprunden er. - Og i Prædikestolen det første Vers af: I Jesu Navn skall. - Efter Prædiken: Lovet være du Jesu Christ. - Alt dette skede paa Grønlandsk. Derpaa holdt Hr. Jæger efter Colonisternes Begiering (hvilke ligeledes havde indfundet sig) en Tale paa Dansk, staaende for Gerichtet omkring Alteret, over 1 Tim. 2, 1.: Jeg formaner først for alle Ting, at der giøres ydmyge Begieringer, Bønner, Forbønner, Taksigelser for alle Menneskeer, og slattede Talen med Davids Takkepsalme, indført 1 Krøn. 16 Kap saa vidt den passede hertil. Efter Talen blev synget: Nu takker alle Gud. - Hvor deylig skal Guds Kirke staae. Saa blev igien synget paa Grønlandsk Og efterat Collect og Vil O store Gud, vi love dig. signelse var messet for Alteret: Nu Gud være lovet som Ti sidst sluttede Hr. Jæger den hele Gudstieneste med at læse paa Grønlandsk den sædvanlige Bøn og Fader vor i Chordøren. Efterat Jndvielsens Tale var endt, lod Hr. Kapitain Egede affhre tre Kanoner, og ved Tienestens Slutning tvende gange 9 Skud med dertil indrettede Raqvetter. Siden bleve alle, saavel Europæer som Grønlændere, beværtede efter Evne med Anstændighed og forenet Glæde. Om Aftenen blev det ommeldte JlluminationsStykke opsat i Kirke=Vinduernes mellemste Fag, og man fornøyede sig dermed langt ud paa Aftenen. Sammes Sindbilleder og Overskrifter bleve forklarede for de i Hobetal dertil forsamlede Grønlændere. Alle Jnscriptionerne, saa nær som nogle Stropher under sal. Hr. Biskop Egedes Portrait, vare forfattede paa Grønlandsk. Man haaber, de Veltænkende ikke ugierne læse denne Jlluminations hele Jndhold, og i sine Domme bevise den en mild Behandling, da den er bekostet i den beste Hensigt, og om end Mangel af Jndsigt ikke havde hindret, hindrede dog mange andre Ting paa saadant Sted den gode Villie. JlluminationsStykket udgjorde et Fag middelmaadig store Vinduer. Øverst er en Skye, og udaf den en Haand, som holder paa ret Flyveblad, derpaa sees Kirkens Navn Bethel. Nederst paa begge Siderne ere store mod Enden udpukkede Pyramider. Over den paa høyre Side er skrevet med store Bogstaver F4 med en Krone over, paa Pillen selv staaer, skrevet: Lad ham glædes evindelig i Guds Salighed. Han var den, som af Medynk over vores (Grønlændernes) 1 svidenhed udsendte den første Præst til vores Land, at vi skulle faae Kundskab om Gud og hans Villie. Midt paa Pyramiden er skrevet med store Bogstaver M. C. 3: Missions=Collegium; derover læses: J tænker bestandig paa vor Lyksalighed, og derunder: Gud tænke igien paa eder til det beste. Underst paa Pyramiden læses: 1721 den 3 Julii, som er den Dag, da sal. Hr. Biskop Egede først landede i Grønland. Over den Pyramide, som er yderste paa venstre Side, er skrevet med store Bogstaver, C7. og en Krone derover. Paa Pillen selv staaer disse Ord Lad ham længe leve lyksalig paa Jorden, thi han følger sine berømmelige Forfædre i at elske os, og tillige med sine øverste Tienere bær Omsorg for os, at vi maatte være lyksalige. Midt paa denne Pyramide staaer med store Bogstaver: H. D. c: Handels Direction, derover: I have og sendt os en saare takværdig Ting; derunder: Herrens Velsignelse være med eder. Underst er skrevet: 1775 den 6 Januarii, som var Kirkens Jndvielses Dag. Midt imellem Pyramiderne staaer sal. Hr. Biskop Egedes Portrait, holdende paa en Bog i den ene, og læggende den anden Haand paa en ung Grønlænders Hoved, som bukker til hans venstre Side, over Portraitet er skrevet: Denne Discipel døer ikke, og under: Johannes Egede, Episcopus Grönlandig. Høyere oppe er en lang Bue med denne Jnscription. Denne var den første, som den høyeste Gud brugte til at vise eder Salligheds Vey. Ved biskoppens høyre Side læses: Denne sin Tiener elskte Herren, og lod hans Erindring blive til Velsignelse blant alle Mennesker. Ved biskoppens venstre Side er skrevet: Da jeg længtes efter eders Frelse, og ønskede eders Oplysning, aabnede Herren. en Vey for mig til eders Land. Noget længere ned: Med Graad og Taare forlod jeg eder, men Gudkskal samle os igien, og lade os nyde en fælles Glæde i sin behagelige Bolig. Over Grønlænderens Hoved, som bukker ved biskoppens venstre Side, læses: I have forladt eders Fædres Gud, søger ham nu af eders ganske Hierte. Noget længere ned under biskoppens Portrait vare disse Stropher anbragte: Agt her en from og troefast Mand, som Gud sig først opvagte, At søge dette arme Land, og Herrens Ord hidbragte; Hans viiste Fliid i hellig Troe af saa skal kunne lignes; Han frydes nu i Himmel=Roe, hans Minde bør velsignes. At Gud og naadig hid har seet til al hans Bøn og Møye, Blant flere Ting, som ere skeet, det vises og for Øye, J Betheel, Herrens hellig Sted, som han sig her lod sætte, Gud give dem Barmhiertighed, der hialp det at oprette, Giv Gud, din Ære meer og meer blant disse Arme kiendes, Og andres Foretagender til Grønlands Beste vendes. Mod den høyre Side af disse Vers, noget længer ned, sees en opgaaende Soel bag ved et brændende Alter, og paa Alteret staaer skreven: For eder, som frygte mit Navn, skal opgaae Retfærdigheds Soel, og der skal være Lægedom under dens Vinger. Mal. 4, 2. Paa den venstre Side der over for er en Pelican med sine tvende Unger, og derhos: Lever i Kiærlighed. Midt under de anførte Vers er en Bue, som hviler med begge Ender paa tvende smaa Pyramidder, paa den høyre læses: Vi vandrede forkeert, thi vi kiendte ikke Herrens Vey. Viisd. B. 5, 7, underste 1771 den 24 Martii. Paa den venstre: Salige ere vi, thi de Ting, som Gud behage, ere kiendte af os. Bar 4. 4., underst 1773 den 17 Julii. Ved Siden af disse Pyramider staae Grønlændere, som pege op til Jnscriptionen. Midt under Buen er en Engel, som udbasuner, disse Ord: Løft dine Øyne op, og beskue de Ting, som Gud har skienket dig. Engelen holder paa et Flyveblad, og derpaa læses: Smager og seer at Herren er god, salig er den Mand, som troer paa ham. P. 34, 9. Derunder staaer nogle Grønlændere paa tvende Optrin, som pege op til disse Ord: Vi vil gaae ind i Herrens Bolig, vi vil tilbede for hans Fødders Fodskammel. P. 132. 7.