Viborger Samler, 1830-10-12
Nederlandene. Ved en kongelig Forordning er udnævnt en Stats Commission, der skal gjøre et Udkast til de fornodne lovmæssige Bestemmelser til at gjøre Forandringer i Grundloven og de bestaaende Forhold imellem Kongerigets tvende store Afdelinger. Denne Commission skal ufortøvet samles i Haag og strax træde i Activitet. Den skal i den kortest mulige Frist tilstille Kongen dens Arbeide, for at Hs. Majestæt i de første Dage af Generalstaternes forestaaende Session kan forelægge disse de af Holsamme billigede Udfast og da saasnart muligt skride til Sammenkaldelsen af Provindsialstaterne i Overeensstemmelse med Grundlovens Art. 230. Det er paalagt Commissionen stedse at beholde i Erindring, at det er Kongens bestemte Ønske, at Grundlovens Revision skal tjene til at give enhver af Kongerigets tvende store Afdelinger den størst mulige Garantie mod en overveiende Jndflydelse af den anden Deel. - Den 2den Octbr. sluttede Ministeren for det Jndre den overordentlige Session med en Tale. Fra Belgien giver De Staats Courant følgende. Efterretninger: "Efter de, den 2den dennes indløbne Beretninger var Generallieutenant Cort Heiligers den 30te Septbr. med sin 12000 Mand stærke Afdeling (angives senere kun til 6000 Mand, ankommen til Cortemberg, for at forene sig med Tropperne under Prinds Friedrichs umiddelbare Com mande. Samme Dags Morgen viiste sig en Bande væbnede Oprørere ved Marli paa Veien fra Brussel, til Vilvorde, som det synes i den Hensigt at begive sig til sidstnævnte Stad. En Colonne af de derværende nederlandske Tropper drog imod dem, og drev dem, efterat have dræbt og saaret Nogle, tilbage, saa at de retirerede over Broen ved Lacken. De i Hecht staaende Curasserer have med Tapperhed og Held tilbageslaaet flere Angreb af Lowens Jndvaanere. I Gent er den 30te forrige Maaned i en Sammenkomst imellem Generallieutenant UhigniGeneralmajor van Oldeneel, Baron van Doorn, Provindsens Statholder og Borgmesteren van Combrugghe besluttet at lade Stadens militaire Garnison drage til Citadellet. Statholderen skulde begive sig til Haag og havde i sin Fraværelse overdraget Varetagelsen af sine Functioner til Hr. van Caneghem, Medlem af de deputerede Stater. I Doornik fandt den 28de forrige Maaned et Folkeopløb Sted. Mængden angreb Casernerne. J Begyndelsen forsvarede Tropperne sig og fyrede paa Oprørerne, af hvilke 7 faldt og 22 saaredes. At Garnisonen blev kun een Mand saaret; men da det Tilfælde indtraf, at en Mand af Folket blev skudt af sin Svigerson, saa gjorde dette et saadant Jndtryk paa Tropperne, at Jlden ophørte, og 600 Soldater i kort Tid forlode deres Faner. Man frygtede desaarsag for flere Angreb, hidtil var endnu Jntet gjort paa Citadellet. Garnisonens Exempel i Ostende er bleven efterlignet i Nicumport. Ogsaa der har Mandskabet af den 6te Jnfanterieafdeling og nogle i Fæstningen værende Kanonerer den 29de Septbr. forladt deres Poster, saa at den derværende Tjeneste allene forrettedes af Garnisonstropperne. - Jfølge Beretning fra den i Fangenskab i Brussel værende Generallieut. Howen blev han den 29de Septbr. forladt af alle de som Besætning i Mons liggende Tropper. Om Morgenen begav Flanqueurbataillonen af den 3die Afde forvirret Raaben og Skrigen. De øvrige Batailloner der havde Vagt ved Raadhuset, ved Porten og Arsenalet, tilligemed Piquetten ved Wilhelmscasernen, fulgte Exemplet, løbe fra hinanden og forlode Staden i forskjellige Retninger. Generalen begav sig til den endnu samlede Deel af Tropperne, og talede nogle Ord til dem, der for et Øieblik bevirkede Stilhed; dog snart lod nyt Skrig sig høre, og ogsaa denne Mængde adspredte sig og afskjød sine Geværer i Luften. Borgergarden væbnede sig med de bortløbne Soldaters Geværer og besatte Posterne ved Portene, Arsenalet og Krudtmagazinerne. Ogsaa den anden Bataillon Feldtartillerie opløste sig, saa at der kun blev en saa ringe Deel Militair tilbage paa Torvet, at det var umuligt dermed at foretage sig Noget; ogsaa nødtes disse Faa snart til at overgive deres Vaaben til Borgerne. Derpaa blev Generalen den 30te Septbr. ifølge ankommen befaling fra Brussel, tilligemed Oberst de la Sar ras og flere Officierer fort som Fange til denne Stad. - Natten til den 30te Septbr. afgik fra Mastricht en Transport Levnetsmidler til Citadellet i Lüttich under Bedækning af en Bataillon Jnfanterie, en Escadron Cavallerie, en Afdeling Artillerie, to Kanoner og en Afdeling Mineurer og Sappeurer. Da de nærmede sig til Lüttich lod Grev Berlaimont dem vide, at der ingen Vanskelighed skulde lægges dem i Veien, dersom de ikkun vilde bringe Levnetsmidler til Citadellet, og gav sit Æresord, paa, at de skulde blive indladt. Aligevel blev Convoien ved sin Ankomst til Forstaden overfalden, plyndret og adspredt. Bedækningen gjorde efter dette Forræderie et Angreb paa Oprørerne, hvis Skyts blev demonteret. Derpaa huggede Curasseerdivisionen under Major Nypels ind og bibragte Rebellerne et anseeligt Tab af Døde og Saarede, henved 800 Mand. Den saakaldte vervierske Fane er falden i vore Hænder; det lüttichske Skyts kunde ikke medbringes af Mangel paa Heste. Convoien kunde imidlertid ikke naae sin Bestemmelse." - Prinds Friedrichs Hovedqvarteer er forlagt til Antwerpen. - Gent har efter Troppernes Afmarsch planter den brabantske Fane. - Man erfarer nu at den projecterede Medvirkning af General Cort Heiligers Troppecorps ved Angrebet paa Brussel forhindredes ved den pludseligt udbrydende Opstand paa det flade Land. Jfølge de nyeste Efterretninger skulle de kongelige Tropper staae i Begreb med at rømme Brabant for at dække de bagved liggende Fæstninger. - General van Geen, der havde vovet sig udenfor Namur skal være opsnappet af Bønderne. - Formodningen om en bevæbnet Jntervention fra de fremmede Magters Side tiltager stedse.