Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-22
De nye Kobberskillinger kjende Mange ei eengang uden af Beskrivelsen. Krusensterne Reise omkring Jorden, fortsat. Uagtet det varme Klimaa besidde Jndvaanerne paa Washingtons-Øerne en sjelden Sundhed og en legemlig Skjonhed, hvori de neppe overgaaes af noget andet Folk paa Jorden. Af Naturen ere de næsten lige saa hvide som Europæerne; men saasnart de blive mandvoxne tatuer de deres hele Legeme, der egentlig er et Malerie af adskillige Figurer anbragt i Huden, ved at ridse samme fiint til den bloder og derpaa indgnide en Farve, hvortil almindelig vælges Sort. Kongen og Høipræsten havde ikke en Plet paa Legemet, uden at den saaledes var udsiret, hvorimod Fruentimmerste blot tatuere Hænder og Arme samt Ører og Læber. Ogsaa gives der egne Mestere i denne Kunsk, hvoraf en havde opslaaet sin Bopæl paa Skibet, hvor han havde nok at bestille da næsten enhver Matros lod sig tatuere. Paa et Belte nær gaae alle Mandspersoner, selv Kongen, nogne. Uden for deres Huse have de fornemme Nukahiver et eget Slags Spisesale, hvortil hører et sluttet Selskab eller et Slags Klub hvis Medlemmer kjendes paa et særskilt tatueret Tegn, f. Ex. en Fiirkant paa Brystet. Ved disse Vildes Klub er det Gode, at Husets Eier er pligtig at ernære Medlemmerne, om der er nok saa stor Mangel paa Levnetsmidler. Fra disse Samlingsmaaltider er Qvindekjønneganske udelukt. Regjeringsformen er i øvrigt slet ikke monarkisk, da Kongen kuns er den rigeste Borger i denne vilde Republik. Man leer af hans befalinger, og hvis han vovede at slaae Nogen, kunde han være vis paa at faae Lige for Lige. Paa Retfærdigheds Udøvelse kan her følgelig ei heller være at tænke, og den som forstaaer at stiæle med størst Behændighed, er fortrinlig agtet Ei heller gjelder Ægteskabsbrud for nogen Forbrydelse. En af de vigtigste Betjeninger i den Kongelige Familie har den saakaldte Fyrbøder. Dennes Forretning bestaaer er allene i at være omkring Kongens Person og udføre hans Befalinger; men drager denne bort paa længere Tid end nogle Timer, da maae han i alle Henseender forestille hans Person hos Dronningen, som da i denne Vogter finder sin anden Gemaal. Med Naboerne fører dette Folkjævnlig Krige; men deres meste Krigskunst bestaaer i at kunne oplure Fjenden, ved at ligge længe paa Bugen, uden at røre sig, at løbe, springe a., hvori Franskmanden især havde opnaaet stor Færdighed. Saasnart Høipræsten døer, maae der - om man lever i nok saa dyb Robringes ham 3 Menneskeoffere af Nabofolket. Dog blive dis see ikke som ellers fortærede, men ophængte i et Træe. Disse Vilde have en dunkel Anelse om et høiere Væsen, som de kalde Et ua. Dog have de flere Etuas, hvorfor de ogsaa ansee alle Europæer, og staae i den faste Troe, at de Europæiske Skibe komme ned fra Skyerne. Tordenen forklare de sig saaledes, at det er disse, som kanonere deroppe, hvorfor de og have en udmærket Respekt for grov Skyts. Uagtet den fordeelagtige Mening, Krusenstern, efter andre Reisebeskrivelser, havde medbragt fra Europa om disse Sydsøe-Jnsulaner, og som den udvortes Omgang med dem ei heller vilde have formindsket, lærte han dog ved Hielp af de tvende Europæer, at kjende dem fra en ganske modsat Side. (fortsættes.)