JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-02
J det glade Tvilling Rige Borgerdyd og Velstand stige! Lykkelige Føddeland. Ved din Fader Christian. Fordoms mørke Taager svinde, Kundskab, Sandhed Frihed finde Fristad her ved Christian. Lys og Frihed skjentte han. Efter Talen. Chor. Ja Himlen selv vil høre; Vort rørte Hiertes Jubellyd. For Nordens glade Myrlader. Skal Christian lyksalig være Fader, Og længe glæde sig ved deres Fryd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-02
Paa Raadstue=Ballet i Søndags blev følgende Sang af den talrige Forsamling afsinget: Melodie, Von Albions Gestaden tinet. Velkommen Dag, paa dig udbryder, det Danske Folk i Glædeslyd. Som Kongens Dag du Folket byder, til ny og festlig Høitidsfryd. Frem, Danske Brødre, til Fryd og til Glæde! Glædes hver Alder, hver Stand og hvert Kiøn, Jstemmer Alle, som her er tilstæde: Leye vor Christian Leye Hans Søn, Retfærdighed Hans Trone pryder, og Foltets Værn omgiver den. Og dette Folk med Glæde yder, sin Told til Kongen, Landets Ven. Jkke til Pragt Han og Skatte paalægger, men for at vogte Sit Rige for Nød; at Han, naar Fienden til Striden opægger, da kan tildeele de Stridende Brød. Med Mildhed Han Sit Scepter fører. Hans Folk ei kiender Slavens Frygt, Hver Mand som Lov og Orden hører, i Dan og Norge lever trygt. Sandhed man taler og frygter dog ikke, (naar Ufornærmelse fører den frem, at man skal falde i Speideres Strikke, og deporteres fra Huus og fra Hiem. O Konge, som i Ungdoms Dage, tog Tyllingrigets Krone paa, skue Du med os idag tilbage. til hver en Tid Du med os saae Glæde og Sorg Dig til Folket har knyttet i Syv og Tredive samfulde Aar. Hvor Du har kunne, Du Riget har nyttet - lættet Arbeideres, Trængendes Kaar Og naar engang Du gaaer til Hvile - naar Scepteret Du lægger ned - skal i vor Sorg den Tanke smille: Den Gode hviler her i Fred! Selv i Din Grav vi Dig stedse skal yde Fædrelandselsterens Minde til Løn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-02
Danmark og Norge sig atter skal fryde ved at regieres af Fredrik, Din Søn. Velkommen Dag: paa dig udbryder, det Danske Folk i Glædeslyd. Som Kongens Dag du Folket byder, paa ny til festlig Høitidsfryd. Frem da, J Daner, til Fryd og til Glæde! Glædes hver Alder, hver Stand og hvert Kiøn, Jstemmer Alle, som her er tilstæde: Leve Kong Christian Leve Hans Søn, A. Jørgensen. Ind. I allerunderdanigst Frindring af de 2de höitidelige Dage i forrige Maaned, nemlig : den 28de og 29de, spanderede jeg den paafölgende Söndag een 1/2 Boutellie, Medok til min Middagsmad, omendskiöndt Finanserne vare kun meget maadelige, og med oprigtig Önske, at det maae gaae det Danske Kongehuus vel, saa længe, der er Jord til underdanigst at Odense 1803 3 A. Stibolt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-02
AVERTISSEMENTS. Paa Juelsberg er Ungkarl, Gærtner Johan Henrich Tønus, omtrent 70 Aar gammel, ved Døden afgaaet, og Stervboet strax taget under lovlig Skiftebehandling. Den Afdøde skal, saavidt vides, være født i Waldeck i Tydskland, men hvem eller hvor mange hans Arvinger ere, eller hvor de sig opholde, derom er man aldeles uvidende. Disse, om nogen maatte være til, indkaldes derfor herved, inden den i Loven foreskrevne Varselstid, for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, med den i Loven og bemeldte Placat foreskrevne Varselstid, de første at anmelde og bevise deres Fordring og de sidste at betale deres Skyld til Stervboet. For øvrigt tiener til behagelig Underretning, at Stervboet ei formaaer at bekoste andet Proclama. Juelsberg pr. Nyborg i Fyen den 30te Januari 1803. Paa den høje Skifteforvalters Vegne, som Fuldmægtig, H. Brydegaard. 2de Vaaninger i Hans Jensens Skræde, hver for sig bestaaende af Stue og Kiøkken med Haugeplads kan bekommes i Lei til Beboelse næstkommende Paaske Fløttetid; nærmere Efterretning giver Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-02
Hvor Eegetømmer paa 6 a 8 Tommers Tykkelse, samt Segeplanker paa 3 Tommers Tykkelse og 5 1/2 Alen lange, i Nærheden af Odense er at erholde, derom giver Adressecomtoiret Efterretning. Da der for nærværende Tid ved Gieldebrede, er sammen kiørt nogle Hundrede Stykker uslinget Ege=Krogtømmer alt sammen udmerket af en kyndig Skibstømmermand, og tienlig til Coffardie=Byggerie; saa bekiendtgiøres saadant herved, for om nogen maatte behøve samme, at de da vilde behage, senest inden førstkommende Februarii Maaneds Udgang, at henvende dem til Skovrider Thordsen ved Trolleborg, der foreviser Træer, og derover sluttet Accordt. Videre anmærkes : at Træet kan om forlanges, blive leveret paa Udskibnings=Pladsen ved Ulbølle Strandhuuse. Brabetrolleborg den 1ste Januari 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-02
NB. . . . dendes Læsere, hvis Aviser blive aflagte her i Anen, saavelsom Andre, der henstaae med Betaling vilde nu behage at indsende samme til Adressecomtoiret. Nye Visirbilletter paa Kortpapiir sælges her paa Adressecomtoiret for 8 s. Dosinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
De engelske Blade begynde nu at antage en fredelig Tone, da de nok mærke at de franske Blade ikke mangle Kloge eller Mod til at svare paa deres Sarkasmer og formeen. te Vittigheder. The Sun tilstaaer, at man vel, siden Amtensfredens Undertegnelse, har funden saadanne For anledninger i Frankerigs Forhold, der kunne opvække Engellands Aarvaagenhed; men derimod Jntet, der kunde være en billig Aarsag til Krig. Bemeldte Blad forsikrer endvidere, at de engelske Ministre ikke ville give nogen Magt Anledning til Klage eller Fornroligelse med meget mere afvende ethvert Angreb og søge at undgaae Alt hvad der kunde foranledige Samme. At Kiøbmændene i Newpork derimod troe, at Europæerne ikke kunne leve i Fred og god Forstaaelse med hinanden kan man se deraf, at de have sendt en gesvindtseilende Kutter til Engelland, hvorfra den paa første Krigsvink skal seile tilbage og, til Fordeel for merkantilske Spekulationer, med bringe Efterretninger desangaaende fra første Haand. J øvrigt vedvarer Forbudet endnu i alle franske Havne imod de engelske Blades Jndførsel og er endog paa ny bleven meget stærret. Blot Regieringen faaer Nogle af dem i de øvrige Udtog, som man læger i franske Blade, ere deels af Kørrespandentere, deels af det engelske Blad, som udgives i Paris. - Man forsikrer, at der ved det lovgivende Korps forestaaende Sestion skal iblandt Andet ogsaa fremlægges et nyt Udsalt til en borgerlig Lovbog, der, med den første Konsuls Samtykke, er forfattet af de erfarneste Jurister i Franterig. - Endnu ved. bliver man at forskiønne Staden Parts ved at nedrive de Kirker og andre Bygninger, som i nogle Gader staae i Veien for Udsigter og Gadernes Skiønhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Den 18de blev ved Hoffet holdt en stor Raadsforsamling, som man almindelig troer at have angaaet de fra Honduras Bay indløbne Efterretninger hvorefter Spanierne vilde jage de der værende britiske Undersaatter bort, og skulle endog allerede have oprettet Batterier for at tvinger dem dertil, ifald de ikke godvillig ville retirere. I Londen haaber man dog ikke at Spanien, endskiønt det er saa nøie forbunden med Frankerig, for en saadan BagatelsSkyld vil bryde sit Venskab med Engelland. - J øvrigt foraarsager den strænge Vinter og Parlamentets Ferier en stor Standsning i de engelske Nyheder, da Engelland, formedelst dets insariske Situation, ligger saa soleret fra den store politiske Skueplads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Tydskland. Den 18de have den russiske og franske Gesandt atter og verleveret 2de Noter til Rigsdeputationen, til en nærmere Bestemmelse i Gotgiørelsesvæsenet hvilke Noter ogsaa ere antagne af Deputationen. - I det sidste Fyrsteraad erklærede Holstein. Glückstadt, at Hs. Danske Majestæt, som Hertug til Holstein Glückstadt, vel var villig til at bittræde Plaralitetens Stemmer i Henseende til Erstatningsplanen; men at Høistsamme dog ikke saa ganske ubetinget kunde bitræde Samme, saa længe Hans billige Reklamationer i Henseende til Domstiftenes Ophævelse i Lüber og Hamborg ikke vare tilfredsstillede. Ligeledes anbefaler Hs. Majestæt det forsamlede Rige Fyrstbiskoppen af Lübets Jnteresse, der staaer i Forbindelse med Hans egne Forestillinger og Fordringer og som Han des. uden, som for en af Hans allerhøieste Huses Paarørende saa meget interesserer sig for. - Passan er nu allerede rømmet af de Keiserlige Tropper og besættes nu af Bayerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Blandede Efterretninger. Engelland. J London har man attraperet en falsk Myndter, der ved Manufakturarbeiderne i Birmingham fabrikerede Danske Mundter, hvoraf han for nogen Tid siden afsendte endeel til Altona. Han har nu været adskillige Gange under Forhør i den Danske Charge de Af tres og den Danske Konsuls Overværelse. Ligeledes hos man ogsaa grebet adskillige Personer, der have forfærdiget falske franske Banknotter og Statsvapirer, hvilket man og saa har tilkiendegivet General Andresse. De ere for stor, stedelen Franzoser og blive nu udleverede til den franske Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
General Andressy har præsenteret Kongen af Engelland, en Samling af illuminerede Kobbere, der forestille de sidste franske Kongers Jagtsteder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Den 19de Decbr. s. A. havde man ved Gibraltar en hæftig Storm med et skrækkeligt Tordenveir, hvorved en Mængde Skibe bleve beskadigede. Lynet slog ned og dræbte en Soldat paa det høieste Batterie. Batteriet, der var bygget af Skibstømmer og gjorde fordum Spanierne den største Skade, brændte ganske op Ogsaa ved de engelske Kyster har Stormen i denne Tid anrettet betydelig Skade, da endeel Skibe derved deels ere strandede, deels beskadigede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Sir Sidnen Smith, der nu har faaet et smagfuldt og sejerbetydende Familievaaben, har besluttet at lægge den Kaarde, som han fik til Foræring af General Abererombiden Dag da Denne tilsatte Livet i hiint verømte Slag, paa det for bemeldte General oprettede Monument. Tyrkerne og Engellænderne staae nu i Alerandrien i den bedste Forstaaelse med hinanden. Den 28 November der var Mahomeds Festdag, kanonerede Engellænderne baade fra Forterne og deres Skibe, hvilket ikke lidet fornøiede de rettroende Mahomedaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Brugen af Thee tiltager saaledes i Engelland, at den ostindiske Kompagnie jaar maae udruste 2 overordenlig stor Kinafarere til at hente Thee, hvoraf der ellers aarlig indføres over 24 Millioner Pund til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
De barbariske Stater skulle nu være blevne enige om at indrømme Franzoserne 3 af deres Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Endnu i Begyndelsen af indeværende Aar var Veirligesaa mildt i nogle Egne af Engelland, at der i en Frugthauge i Nærheden af Staden Tundringe skal have været 2 Æbletræer, der bare Æbler af en Tommes Størrelse, i Gienneminit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Fra Canada skriver man ligeledes at man aldrig erindrer for at have havt saa mildt et Efteraar som det Sidste, da man der i Enden af November Maaned endnu hverken havde havt Frost eller Snee. Ved en glimrende Fete i London, for kort Tid siden. havde Tyvene en god Høst. Iblant andet mistede den portugisiste Gesandt et Gulduhr og sin Portefenille, hvor der var en anseelig Sum i Bankneter og Vexler. Man søgte at faae nogle af Tyvene fat; men da de vare saamang- og løb desuden omkring iblandt Mængden, bandede og truede Tyvene ligesaameget som de Andre, saa man ikke vidste hvem man skulde gribe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Øen St. Enstach er den 26 November igien taget i Besiddelse af Hollænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Paa Øen Antiqug, der ellers har været holder for den Sundeste af de vestindiske Øer, har den gule Feber ogsaa jaar bortrevet mange Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Fra Nenpork meldes, at en Skonnert, der pleie forsyne Negerne paa St. Domingo med Levnetsmidler blev for nogen Tid siden forfulgt af en fransk Fregat, hvorpaa den løb ind ved St. Thomas og begav sig under dansk Protektion. Den franske Fregat kom dog i Besiddelse af Skonnerten og forlangte derpaa dets Kapitain, der havde taget Flugten ind i Landet, udleveret hvortil Gouverneuren svarede: at han ikke torde udlevere nogen Borger fra St. Thomas Efterretningerne fra St. Domingo, over Engelland; ved blive at være høist sørgelige, Saavel der, som paa Martinique, hersker vedvarende en stærk Dødelighed imellem Franzoserne. Da nu de Sorte desuden række Døden en vældig Arm, saa kunde det halve Frankerig maaskee her finde sin Grav, førend det vil kune udrette No. get. Saalænge de Sorte ikke ganske kunne udryddes videt maaskee blive vanskeligt at bringe dem igien under fransk Herredømme. Efter al Sandsynlighed vil man maaskee tilsidst komme til ganske at overlade disse Øer til Negerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
J Hispaniola synes Grusomhed ogsaa at høre til Dagens Orden. For nogen Tid siden blev en Brig og en Baad taget og indbragt. Alle Røverne bleve dræbte paa 2 nær hvoraf den Ene fortalte, at de nogen Tid tilforn havde taget en Skonnert, der var fuld af hvid Fruentimmer som de Alle massakrerede. Hans Kammerad, der laae blesseret ved Siden af ham, havde med Udtradseren paa sin Ladestok boret Øinene ud paa adskillige hvide Fruentimmere imedens de endnu levede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Kapitain Watson faae ved Leopone en Mængde hvide og sorte Kroppe svømme i Søen og erfarede siden, at en Skonnert ugentlig tog 100 til 150 Negere ombord ved Port Republikain og førte dem ud i Søen, lod dem derpaa vælles om Natten af Svovldam og derefter kaste i Søen. Ved Capstaden skal det næsten være gaaet lige dan til. En Brig sefler ofte derfra med Negere, kommer om nogle Dage igien tom tilbage og ingen veed hvor de Sorte ere blevne af. Overhovedet er det en saadan hverdags og at hænge, skyde og myrde de Sorte, at Tiskuer, ne ikke meere føle noget derved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Frankerig. Fra Paris er nu udgaaet et Cirkuløire til alle franske Ministre ved fremmede Hoffer, om at anlægge en 10 Dages Sorg for General Leelere. I de Hele behandles denne Generals Død som et Statsanlig, gende og det var ogsaa efter høiere Ordre at alle franske Blade maatte indrykke en udførlig Beretning om hans Snadom og Endeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Erkehertugen af Cholseul har faaet Ordre at forføie sig 40 franske Mile bort fra Paris Han havde gjort en Reise til London og sagt, at siden han underkastede sig den franske Regierings Love, saa maatte han afsige den engelske Konges Pension, hvilket Skridt, ved Sammes falske Udtydning, skal have paadraget ham denne Forviisning, Erhertugen af Lavel har faaet samme Skiebne for, som det hedder, nogle af hans Breves Skyld, som man skal have opsnappet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Frue von Staels Roman er intet mindre end forbuden i Paris, hvor den endnu offentlig averteres og sælges. Men, det forstaaer sig, Folk som ville ansees for at førre en god Tone og giøre sig Haab om Lykke maae nødvendig forsikre, at de af Kiedsommelighed ikke kunde læse den til Ende og tillige at de holde den for høist farlig. Man vil finde mange Skildringer deri paa visse Personer. Saa ledes skal f. E. Delphine være Forfatterinden selv og Frue von Vernen Hr. von Talleyrand, der ogsaa selv har sagt at Frue von Stael har skildret baade ham og sig selv i Fruentimmerdragt, for at man Jngen af dem skulde kiende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Maleren Jsabey havde nylig et løierligt Tilfælde paa St. Clands Slot, hvor han legede Blindebuk med en af den første Konsuls Adjutantere. J sin blinde Tilstand, kom han ud i en mørk Gang just i et Øieblik da Bonaparte kom der igiennem. Da han nu troede at det var Adjutanten greb hansatpaa ham og raabte: Holdtldenne Gangskal du ikke løbe fra mig! Vagten ilede paa Øieblikket til og man fik da snart Feiltagelsen opdaget, der imidlertid havde den Følge for den stakkels forhavsede Maler, at han fik Ordre aldrig meere at lade sig see i St. Cland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Fra Bourdeaur melder man, at et spansk Skib er forgaaet ved de atoriske Øer med 1100000 Pinstre og at kun2 af Mandskabet blev reddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Den franske Brigadechef Sebastiani er nu kommen tilbage til Frankerig fra sin Reise til Egynten og Syrien. Professorer og Lærerne ved det Pariser Prytangum skulle i deres Underviisningstimer bære sorte Underklæder og en sort Kappe med grøn Krave. De offentlige Baller giøre denne Vinter ingen Lykke i Paris, hvorimod man der giør meget af Selskabsballer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Paa Maskerader gaaer man heller en Domino end med Karakteermasker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
I afvigte Aar er i Paris født 5499 nægte Børn og Madrit er funden 1203 Børn iden dertil oprettede Bygning. Holland. J Amsterdam skulde en Deelinqvent forleden henrettes; men i hvor over Skarpretteren end var, maatte han dog erklære, at det var ham umueligt at hugge Hovedet af ham, da han gjorde sig saa haard før og balstorig, at ingen Ting kunde bide paa ham. Følgen deraf blev at han slap med at blive hængt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Sverrig. Kongen har nu atter tilladt Damerne at bære Strudsfiær, hvilket blev forbuden i Sverrig 1794.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Rusland. Blant de mangfoldige Ting, som sidste Aar blev udført fra Rusland var 1765 Par Skoe og Støvler til Dannemark og 40,000 Stkr. Oxernøkler til Batavien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Preussen. J det Kall. Videnskabernes Akademie er nylig oplæst en Afhandling om metcoriske Steen= og Metal=Masser, hvorved blev bragt i Erindring, at der regnede Stene ned ved Siena den 16 Juni 1794 og at de ved Agram faldt en Jismasse ned af Luften den 26 Maji 1751, hvilken Masse vejede 71 Pund. Det er næsten ganske beviist, at slige mettoriske Produkter ere Stykker, af søndersprungne Jldkugler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Tydskland Om Natten imellem den 11 og 12 dennes havde man ved Triest en frygtelig Orkanstorm med et stærkt Sneefog, hvorved mange Menneskeer satte Livet til paa Havet og mange Skibe og Vare gik til Grunde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Den tydske Keiser har erklæret Venedigs Havn for en Frihavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Jndenlandske Efterretninger. Efter Forlydende skal Hans Excellence Hr. General=Lieutenant v. Moltke have solgt i disse Dage sin Gaard i Svenstrup, Frederichshøi kaldet, for imellem 8 a 9000 Rd. Den indeholder en 12 Tdr. Bønderskyld, og har kostet for circa 20 Aar udi Jndkiøb 1100 Rd. hvortil dog er tilkjøbs lidet Jordsmon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Heftideligheden i Kronprindsens Klub i Aarhuus den 28de Jan. forskiønnedes med følgende vare Scene : Ma Enden af Maaltidet rakte 2de Damer, i Byens Jndvanneres Navn, en Borgerkrands, som et Erkiendtligheds Offer, til Hædermanden Ove Høegh Guldberg, der i 19 Aar. elsket og agtet af alle for sin Virksomhed og Redelighed. forestod Stiftamtmands=Embedet i Aarhuus Stift, under en Sang, forfattet af H. C. Rohde, Lærer ved den latinske Skole. Oldingen reiste sig rørt indtil Taarer - Hiertet talte, og i dettes skiønne simple Sprog bevidne. de han samtlige Jndvaanere sin hierteligste Taksigelse, og sine varmeste Ønsker for Stiftets, Byens og alle dens Jndvaaneres bestandige Velgaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Beboerne i Schiøstrup Sogn pa Wasnesgaards Gode, have atter i Aar høitideligholdt vorelskede Kronprindses Fødselsfest med et Skydeselskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Ved Avisens Slutning manglede den Kiøbenhavnske Brevpost. Frosten, som først i Ugen kiempede med Tørveir, har beholdt Overhaanden og taget fat med førnyede Kræfter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Odense, den 4de October I Gaar fandt atter en Matros sin Grav i Kanalen; i det han vilde bære en Pige over et Hul, faldt han i Pigen blev frelst; men Matrosen kom under og er først funden i DagJndsene: Til Oplysning og Sikkerhed for andre Kiøbstæd=Jordbrugere, som ønske deres Eiendoms=Jorder fritaget fra det bordefulde Fælledskab, synes endenstaaende Spørsmaale og derpaa faldende Rentekammer=Resolution, af for stor Vigtighed. til ei at blive offentlig bekjendte: underdaniaft P. M. Med megen Bekostning og Besværlighed, har jeg nu faaes mine fleste Jorder samlede ved min Gaard Nøysomhed kaldet: beliggende paa Faaborg førreste Heed, og agter strax at indhegne samme, men førend jeg endnu skriver til sidste, ville J ves Heivelhaarenhed ikke i landsa optaae, at jeg som en eenfoldig Mand udbeder Deres naadige Oplysning og Besvaring, paa efterfølgende Spørgsmaale 1) Om det ikke er mig tilladt at indhægne min egen samlede Jord paa bemelte Heed 2) Da jeg agter at oprette Hegnet med Jordvolde, om jeg beer berettiget af Grunden hvorpaa Volden skal sættes af betiene mig af det Halve af Naboen, og det Halve af min egen Jord. 3) Om fra ligeledes er berettiget paa saadan Grundvold at opkaste Grøft saavel fra Naboens som fra min Side : 4) hvor brend jeg er berettiget at giøre Grunsvolden, og hvor vild fra er berettiget at skiære Grøfterne fra begge Side 5) J Tilfælde at jeg ikkuns vilde kaste ernrøft eller Dige den jeg bader berettiget, at sætte hele Volden paa Naboens Grund, og skiære Grøften paa mit eget eller og skiære Graf. ten paa Naboens og sætte Batarn paa mit ener, og hvi vild i drage Tilfælde jeg er berettiget at giøre baade Vild- og Grøft. 3) Om Narsen for saa vidt hans Jordenmiddelbar grændser, til min er forbunden at giøre det Halve af saadant Hævn Og i Tilfælde han ikke vil opfylde sidste, hvorledes jeg da skal forholde mig. Underdansen. Faaborg den 26de October 1802. J. C. Giebd. Til S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand de Schumacher,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Pro Memorian. I tienstlig Giensvar paa Hr. Kammerherrens Skrivelse af 11te hujus, foranlediget af nogle Forespøraster fra Snedk. Giende, om hvorledes han har at forholde sig til Indhegningen af hans Jorder paa Faaborg Kiøbstæds Mark, undladen ikke at tilmelde, at Rentekammeret aldeles bifalder den Formerning som Hr. Kammerherren i bemeldte Deres Skrivelse, bar yttret, nemlig at hvad i Forordningen af 29de October 179 om Hegn og Fred bestemmes, er gieldende for enhver Jordbruger, som ved Hegns Opførelse attraaer at afværge fred fra sine paa eet Sted samlede Jorder og for sig selv beliggende Snedker Fleddes Memorial hvori hans Forespørgsler til Hr. Kammerherren ere fremsatte følger hoslagte tilbage til fornøden Aftetiening ved det ham meddeelende Svar. Rentekammeret den 31te December 1802. Reventlow. Høe. Wormschold. M.v. Essen. Vornbran. Wadum. Evers. Aretander. Kaas. Hjort. Jensen. Til Hr. Kammerherre og Amtmand de Schumacher. Rothe. Ovenstaaende med Originglen ligelødende Gienvart som til ner til Giensvar paa de af Snedkermester Giedde mig gjorte herved heftet Forespørgsler, vilde Hr. Landsdommer og Bye søger Jørgensen behagelig bekiendtgiøre ham til fornøden Efterretning, ligesom det og i steere Betragtninger maatte vær nødvendigt at ommeldte høy Kal. Rentekammer Ordre som tiener til Giensvar paa de ved beftede Forespørgseler, bekiendtgiøres for samtlige jordbrugende Jndsaanere i Faaborg, for herved at forekomme den Tvin, som ved Mangel at rigtig Forstaaelse af Forordningen af 29de October 1794 ellers lettelig maatte reise sig imellem de jordbrugende Jndvaanere i Faaborg. Svendborg Amts=Comtoir den 11te Januari 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Til S. T. Hr. Landsdommer Jørgensen i Faaborg. Schumacher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-02-04
Ved Talloteriets 674 Trækning i Wandsbeck udkom No. 14, 49, 70, 33, 20.