JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Den 9de April efter Confr. Rosenkilde over et kostbart Jndboe, hvoriblandt Brusseler og engelske Gulvtepper, et chinesisk Bordservice, en stor Mineralie= og JnsectSamling, samt en Gemme=, Mønt= og Vaaben Samling, endeel Amphibier &c. i Spiritus. Først i April lader Hr. Brengeri (Eier af Hotel d'Øresund i Helsingøer) formedelst Bortreise til Amerika, sælge et udmærket Jndboe samt en betydelig Deel Vine a. - Ligeledes først i April en stor Viin=Auction i Khvn. Dødsfald. Grosserer R. Schifter, Jfr. Søndermann, Professor Poul Møller, Marie Helsted, Hanna Wessely, Charlotte Otto, Alle i Khvn. D. C. Dan, Jnsp. ved Øresunds Hospital, og Madame Petersen (Kbm. G. Petersens Kone) i Helsingøer. Bager Harboe i Skjelskoer. Kjøbmand Lund i Frederiksborg. Justitsraad Schou, Postmester i Rendsborg. Regimentsdyrlæge Jensen, Madame Friis og Huusjomfru A. M. Kaae, Alle i Randers. Madame Bülow fra Drammen, død i Frederikshavn. Regimentschirurg Rasmussen i Saxkjøbing. Mathilde Gottig paa Hovedgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Kbhvns Børs=Cours den 20de Marts 1838. Hamborg 2 M. a vista 201. Spec. 202 – 12 Mk. 2 s. 4 pC. kgl. Obl. 91 1/2 a 92. Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820. 1024 a 103. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 102 1/2 a 103. Nath. Actier 55.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Ved den 1285 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 29. 85. 7. 13. 35.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Aarhuus. Fra aldeles tilforladelig Kilde kan nu meddeles den høist glædelige Efterretning, at Hs. Majestæt Kongen agter næstkommende Sommer ogsaa at besøge Jylland. Den 5te Juni vil Allerhøistsamme, indtræffe til Aarhuus, for at bivaane den her bestemte Troppesamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Vor Grønlandsfarer, Briggen Thetis, er i disse Dage, ved forceret Mands= og Hestekraft, bleven hivet ud fra sit lange Vinterleie, og ligger nu saanær ved Udseilingen, at den kun venter paa aaben Søe for strax at kunne afgaae til sin Bestemmelse; men Jsen ligger endnu fast saalangt som man kan øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
J nogle Dage havde vi her et saa mildt og deiligt Veir, at vi ret glædede os ved Haabet og Foraarets Komme, men i Dag er det igjen saa barsk og vinterligt, med Storm og Sneefog, at det lader, som vi have en Vinterakt endnu tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Bekjendtgjørelser. Aar 1838 den 12te Marts blev i den Kongelige LandsOver- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen. Gjæstgiver Murdock her af Staden. contra Frederich Hergetius, og saaledes kjendt for Ret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Indstævnte Frederich Hergetius bør for de oven omhandlede af ham i de forommeldte Stykker i Bladet Sandhedsfaklen for sidst afvigte Aar Nr. 157 og 159 mod Citanten Gjæstgiver Murdock og dennes Hustrue fremførte fornærmelige Udladelser, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rigsbankdaler Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799 s. 20 og Placat 1ste November 1837 § 3 fastsatte Censur undergiven i 3 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Processens Omkostninger betaler Indstævnte til Citanten med 20 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkomme, Alt under Adfærd efter Loven. Indstævnte forelægges en Frist af 8te Dage fra denne Doms Afsigelse til at besørge det af ham under 6te November forrige Aar indgivne Jndlæg afskrevet paa behørigt stemplet Papiir. Hvilket i Overeensstemmelse med den 20de § i Forordningen af 27de September 1799, herved bringes til offentlig Kundskab. Justitscontoiret i ovenmeldte Ret, d. 15 Marts 1838. 20 a 30 Fæhoveder, kan fra 1ste April, og før om ønskes, og til de kan komme paa Græs, modtages i Foder, paa Lillegrundet. Man henvender sig desangaaende til J. J. Feveile i Veile. Tobaksfabrikken i Frederikshavn, med sit næsten nye og gode Maskinerie og Jnventarium, i complet Stand, har god Afsætning, i Særdeleshed af Skraatobak, og som kan give tilstrækkelig Erhverv for den der evner tilbørlig at drive samme, er paa meget billige Vilkaar at erholde, tillige med det fornødne Locale, i Leie eller Forpagtning, fra 1ste Mai Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. næstkommende, naar derom træffes Accord med Tobaksfabriqueur Lund Enke i Frederikshavn. Den 20de Marts 1838. Et for et Aarstid siden af Nyt opført Sted, 9 Fag Huus, paa Jllerup Mark, Skanderborg Amt, med 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Ager og Engs Hartkorn, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Eieren Rasm. Andersen Emborg sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
En Landeiendom med circa 100 Tdr. Land, gode Jorder, indhegnede med levende Hegn, fuldkomne og solide Bygninger, og forøvrigt Alt hvad der kan ønskes til en complet Gaard, kan underhaanden erholdes tilkjøbs paa billige Vilkaar. Adressecontoiret anviser Sælgeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
En duelig Avlskarl, der kan forestaae en Landeiendom, og aflægge Regnskab derfor til den fraværende Eier, samt forevise gode Anbefalinger, kan strax eller til 1ste Mai erholde Condition. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Undertegnede er forsynet med en Deel udmærket gode Violiner, af min egen Fabrikata, og som ere forsynede med Ibenholts Gribbræt, samt de bedste endog med Hagebræt. Til den vistnok meget billige Priis af 4 til 10 Spec. pr. Stk., ere de at erholde i min Bopæl, Stinelund paa Høien Mark pr. Veile. P. Holm. Paa Gaarden Wissingsminde i Skaanderup, Sogn ved Kolding staaer en blankbruun Hingst, 5 Aar, gammel, 11 Qvarteer 4 1/2 Tommer dansk Maal høi, til Bedækning. Prisen for hver Hoppe er 2 Rdr. Hamb. C., som erlægges strax, men hvis Hoppen ikke bliver drægtig, erholder den næste Aar fri Bedækning. Wissingsminde, den 12te Marts 1838. Schultz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
For en Jomfru af sat Alder, der i Moders Sted kan paatage sig tvende Pigebørns Forpleining, samt forestaae lidt Madlavning, anvises Plads til 1ste Mai fra Adressecontoiret. – Sammesteds og til samme Tid kan en skikkelig Pige erholde Condition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
En øvet Lærer med gode Anbefalinger ønsker sig til 1ste Mai en Plads. Foruden i de almindelige Skolekundskaber underviser han ogsaa i Sprog og Sang. Billetter, mrk. B. N., hvori Lønnen m.v. opgives, bedes aflagt snarest paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
En elegant Boutik=Indretning er indsat til Salg hos Hr. Ølbrygger Bendstrup, hvor der tillige ønskes en stor Pokkenholts Morter tilkjøbs eller Ombytning med en dito af Marmor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-23
Justitsraad Ræders Foredrag ved Valgene af Borger-Repræsentanter &c., 12 s., er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
No 50. den 24de Marts. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Blandinger. Blandt de 52 europæiske Souverainer, som nu leve, er den Ældste Kongen af Sverrig, født den 26de Januar 1764, altsaa nu 74 Aar gammel. Den yngste Souverain er Dronningen af Spanien, født den 6te Oct. 1830, altsaa nu halvottende Aar gammel. Den 1ste Januar 1838 vare to Souverainer over 20 Aar, nemlig Kongen af Sverrig og Paven, som er født den 18de Septbr. 1765. Nier der, som ere mellem 60 og 20 Aar. Kongen af Danmark fyldte sit 70de Aar den 28de Januar. Tolv Souverainer ere mellem 50 og 60 Aar; Sexten mellem 40 og 50; Syv mellem 30 og 40; To mellem 20 og 30; Tre mellem 10 og 20; Een under 10 Aar. Blandt Souverainerne er der fire Damer. Fyrsten af Schaumburg-Lippe har regjeret i det længste Tidsrum, siden 15de Febr. 1787, altsaa 5 Aar. To og fyrretyve Souverainer ere gifte, af hvilke En (Kongen af Preussen) ved et morgangtisk Ægteskab, og Een skilt fra sin Kone; Tre ere Enkemænd og Syv ugifte. Af 45, som ere eller have været gifte, have 8 ingen Børn, 3 have kun Døttre, de 34 Andre have Sønner, og 7 af dem ere allerede Bedstefædre. Der er altsaa kun 34 Souverainer, som have præsumtive Successorer; af disse ere 6 gifte, men hidtil have kun de 3 af dem Børn. En Syvende lever i morgangtisk Ægteskab. Af de 18 andre Souverainer have 8 deres Brødre til præsumtive Thronarvinger, To deres Søstre (Keiseren af Brasilien og Dronningen af Spanien); en Eneste sin Onkel (Dronningen af England); og Een sin Fætter, (Kongen af Danmark).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Skibet Friedland. Denne uhyre Tredækker, hvis Skue henriver alle de Fremmede, som besøge Dokken i Cherbourg, har været under Arbeide over syv og tyve Aar. Den blev paabegyndt 1810, under Austerlitz's Banner, da Napoleons store Armee beherskede Europas Fastland, efter at have erobret det. Dette Skib, et Mindemærke og de Revolutioner og de politiske Omskiftninger, som i Fjerdeparten af et Aarhundrede have bevæget Frankrig, er i og for sig selv et Blad af den franske Historie. Det blev, som sagt, paabegyndt 1810. Man kaldte det Friedland, til Erindring om dette store Slag, som havde Freden i Tilsit til Følge. Den 20de Marts 1811 kom Kongen af Rom til Verden, og Skibet. maatte ombytte sit Navn med hans. Det hedte altsaa nu Kongen af Rom. Efter Thronfrasigelsen i Fortainebleau 1814, da Bourbonerne igjen vare komne paa Frankrigs Throne, udslettede man dette Skibs buonapartiske Navn, og kaldte det "Den Ubøielige. Men Keiser Napoleon forlod, som man veed, Øen Elba, og gjenerobrede Frankrig ved Hjelp af den Trolddom som laae i hans graae Frak og hans lille Hat. Den Ubøielige blev nu døbt om igjen, og fik sit gamle Navn, Kongen af Rom." Paa Slaget ved Waterloo fulgte den anden Restauration under Ludvig XVIII. Kongen af Rom blev andengang overstrøgen, og andengang malte man Navnet "Den Ubøielige paa Kolossens Fronton. Fem Aar sildigere fik Skibet en ny Daab. Man kaldte det: Hertugen af Bordeaux." Da Revolutionen 1830 havde fordrevet den ældre Green af Bourbonerne fra Frankrigs Grund, skiftede Skibet Navn syvendegang, og fik sit første Navn: Friedland tilbage. Dette mærkværdige Skib er, fra Ende til Ende, 220 Fod langt; dets Bredde er 52 Fod. Denne uhyre Kolos er bestemt til at modtage 126 Jldsvælg. Stormasten allene er 120 Fod lang og 10 i Peripherie. Til Seilene (et dobbelt Sæt) vil medgaae 56,326 Alen Seildug. Jtalieneren Bertolotto gjør stor Opsigt med sine dresserede Lopper, som han fremviser i Tydsklands Hovedstæder. Man seer f. Ex, en lille Kanon, som trækkes af en Loppe; et lille Skib, som to Lopper sætte i Bevægelse; osv. Den Udholdenhed som denne Dressur udfordrer, vækker Forbauselse. Bertolotto forsikkrer, at der er Lopper, som han har benyttet over to Aar. De ere befæstede ved Figurer, eller Maskiner; fra dem slippe de aldrig løs, men forblive Dag Nat i denne Tvang. Kun hver ottende Dag fodres de – med Blod af smaae Fugle. Overordentlig er disse smaae Springeres Kraft, der paa denne Maade bevæge Legemer, som i et enormt Maal overstige deres egen Vægt; beundringsværdig er ogsaa deres Udholdenhed, thi hele Dagen, maa de næsten uafbrudt, fortsætte disse for dem saa anstrængende Arbeider. Til adskillige af Kunststykkerne maa deres Bagbeen studses; til andre maa de ligesom fast smedes i en dem gandske uvant Stilling. Vi behøve neppe at sige, at Lopperne ikke virke ved noget Slags Overlæg, men kun ved deres Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Tydske Aviser fortælle i denne Tid om et Factum, som vel kun yderst sjeldent forekommer: Baron G, en riig Grundeler i Nürnberg, var en uforsonlig Hader af al Musik. Forgiæves stræbte hans Gemalinde, selv en udmærket Dyrkerinde af Musiken, forgiæves søgte Frænder og Venner under Vægten af deres Fornuftgrunde, at qvæle denne ufattelige Apathie; Baronen var og forblev døv for deres Argumenter, døv for Harmoniens Tryllerier. Jøvrigt forstyrredes Huusfreden aldeles ikke af denne Uovereensstemmelse. Naar Baronen havde Selskab, var han den meest forekommende Vert, men saasnart den første Tone af Musik lod sig høre, greb en Følelse af Uro hans Siel, hans Træk fordreiede sig, og ofte maatte han forlade Værelset, for at skjule de Jndtryk, han ei formaaede at beherske. Hvoraf kom denne sælsomme Disposition? Af en i høi Grad forunderlig physisk Svaghed. Det er lykkedes den berømte Dr. med. Schroeder at opdage den sande Aarsag: Baronens ene Øre er længere end det andet. Vi bede Læserne, ikke at lee. Sagen er authentisk. Da Baronens Øren ere af ulige Omfang, berøres de af Lyden paa ulige Maade. Af den skjønneste Musik hører han kun en forstyrret Larmen Støi af allehaande falske, skjærende Toner. VilDe behage, at tilstoppe Deres ene Øre," sagde Doctoren. Derpaa aabnede han Pianofortet og spillede den gracieuse Allegro af Quverturen til Jægerbruden, Nu, lyder det falsk. – " nei, det lyder charmant, Bliv dog ved Behag nu, at tilstoppe det andet Øre!" bad Doctoren, og spillede det samme Stykke i samme Tonart. Nu spurgte han. - Det er fortryllende, svarte Baronen: Det er det samme Stykke, men spillet i en anden Tonaxt." Saaledes viste det sig, at Baronens Høreorganer, i Opfattelsen af Lyden, differerede en heel Tone. Baron G. er nu bleven en lidenskabelig Elsker af Musik. J Nürnberg taler man ikke om Andet end om denne Forvandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Demoiselle Taglioni har nylig ved en Beneficeforestilling i St. Petersborg havt en Jndtægt af 60,000 Rubler, foruden de hende fra høie Personer tilsendte Foræringer. Denne berømte Dandserinde har i 2 Aar været gift med Grev Gilbert des Voisens, og har kun som Kunstnerinde beholdt sit Pigenavn: Maria Taglioni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Søndagen den 4de Marts debuterede Ole Bull paa det store keiserl. Hoftheater i Petersborg med uhyre bifald. Pladserne i Ranglogerne betaltes med 100 Rubler. J Königsberg gav han 4 Concerter i 6 Dage, alle for propfuldt Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
J Florenz er fremstaaet en ny glimrende musikalsk Stjerne, ved Navn Napoleone Mariani.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Denne Sangers Stemme skal være en Tenor af den reneste og bøieligste Art, der ikke forfeiler at tale til Hjertet, og er skikket til at modtage ethvert Udtryk Han gaaer med det første til London, hvor der skal være gjort ham glimrende Tilbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
For nogle Dage siden, just som den elegante Pariserverden, klædt i det rigeste Pelsværk, begav sig til Thuillerierne, for at promenere, saae en ung og smuk Dame, som steeg ud af en Berline, en fattig Kone, siddende paa Huk midt i en Gruppe af smaae Børn, gandske forkommen af Kulde. Jstedetfor at gaae indi Haven, fløi Damen hen til den fattige Kone, og kastede sin prægtige Pelskaabe over hende. Strax derpaa steeg hun tilvogns og kjørte bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Det er meget mærkeligt, at stærk Kulde frembringer de samme Resultater, som stærk Hede, i sine Virkninger paa Menneskets Hjerne. Saaledes skriver man fra Paris, og man tilføier: "Provindsialaviserne ere opfyldte med Fortællinger og Mord og Selvmord - Altsammen Virkning af denne Vinters strænge Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Som En af de Mange, der i Vinter skulle være blevne forrykte i Hovedet ved den strænge Kulde, nævne franske Blade et ungt Menneske af anseet Familie, hjemmehørende i Bordeaux. Kulden (?) havde gjort ham vanvittig i den Grad, at han togange tilskrev en af denne Stads berømteste Læger: "De overlader mig Deres Kone, eller jeg brænder Dem Deres Hjerne udi Justitien har ladet det unge, Menneske indspærre. Den Mode, at rygge Cigarrer, griber stedse meere, om sig blandt Damerne. J London byder Lady Dudley Stuart regelmæssigt alle de Damer, som forestilles hende, et ziirligt Exemplar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
J England har man opfundet et Middel til at gjøre Damerne uforbrændelige. Det er nemlig et Slags meget elegant Musselin, som forkulles i Jlden, uden at fænge. Thalberg, Dronning Victorias Musiklærer, faaer det hidtil uhørte Honorar: 2 Guineer for Timen, En Skolemester i Nærheden af London bekjendt gjorde for kort siden, at han togange ugentlig, nemlig hver Tirsdag og Torsdag, vilde holde Søndagsskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
I et Selskab i Paris vilde en Mand forleden vise, hvorledes Spanierne gjorde Brug af Dolken Benet gled fra ham, og han ihjelstak En af sine bedste Venner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Man har nu i Paris opfundet et Nysepulver, som skal fortrænge Tobakken, og som kaldes: Anti Tobak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
J Lyon styrtede sig nylig et Haarigt Barn, af Frygt for Straf, fra fjerde Etage ned paa Gaden, og dog uden at slaae sig ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Paa Musards sidste Maskebal i Paris saae manen Mængde Masker klædte i det Costume, som forleden var foreslaaet og nær bleven antaget for de Deputerede, nemlig blaa Livkjole med Sølvbroderi, sort Atlaskes Knæbeenklæder, hvide Silkestrømper, Skoe med Guldspænder, trekantet Hat med Fjeder og Kaardmed Staalfæste. Ved nærmere Erkyndigelse bragt man i Erfaring, at en speculativ Skræder havde, den gang man troede at dette Costume vilde blive befalet i en Hast ladet forfærdige et stort Parti deraf, for øieblikkelig at kunne forsyne de Deputerede. Imo hans Forventning blev Sagen imidlertid forkastet, og den arme Skræder var saaledes nær ved at blive ruineret. J sin Nød faldt det ham ind at sende sin Uniformer til en Maske=Udleier; Sagens Nyhed gjord, Opsigt, og Deputeret Uniformen blev siden en af de meest yndede Maskeradedragter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
For noget siden opkom om Natten Jldløs i Sognet Schirolles ved Greenoble, i Huset hos en Bond som beboede det med sine to Døttre, den ene paa 25 den anden paa 12 Aar. Vækket ved Brandraabet lykkedes det Faderen at redde sig ud af Luerne med den Ældste; den yngste Pige var imidlertid ikke saa lykkelig, man fornam hendes Angstskrig fra den brændende Bygning. Da ingen Anden torde forsøge paa at frelse hende, styrtede den ældste Datter, dreven af Søsterkjærlighed, sig ind i det brændende Huus, og det lykkedes hende virkelig at faae sat i Søsteren og bære hende til en Udgang. Et Secund endnu, og de havde Begge været frelste; men da styrtede Taget bragende sammen og spærrede de Ulykkelige Udgangen Næste Dag fandt man Begges forbrændte Liig, liggende i hinandens Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Sange af de svenske Studenter ved de danske Studenters sidste Besøg i Lund. Den tid at flyde, da krigets bunder kring Sundet hvide, doft, sin rost, och i den gyllne fridens stunder hvar bitter kansla rymt vart brøst. Som bolian, huld, de skilde lander forener med sit silfverband, sarackas Brodra=Folkens hander fran Danas kust, fran Sveas strand. Naar solen hogst pa himlen gloder, nar stiernan ler er aftonskyen helsning gar fran Svenska Broder, till Vannerna i Kongens By!" ty Broder gro vi ju alla som soner utaf samma Nord. maa hvarann vi jemme sa kalla Det at et slont Foreningsord. Broder, biver gamle minnen blomstrax hoppets paradis. Det at skont at syskonsinnen motas nu pa Sundets is. Karlek blott at dagens fragamellan vara tvillingland. Danska hiertans skona laga Svenska hjertans skona brand, Lat oss kunta brodersbandet evigt mellan sydlig nord. Lat os alska systerlandet, som vi alska fadrens jord. O hur bo vi da ei tryggasom par klippans fasta hall, och pa grona slatter byggafang og frid sitt herdatsell. Sal varen da vilkomma Brøder, till vora Faders sagoland; der trofast kartek altid gloder, och fjellar halla vakt pa strandet Hur herlig denne Dag vi finne Ren stralar gladian i vart brost; af Er ett skont, elt troget minne skal folja oss til livets host. Nar sen J lemmen Lundas salar, och traden pa er hembygd grund, de bolbekladda, kara, dalar pa andra sidan Øresund, – var helsning tagen med pa vagen och baren till Ert glade hem, till vara vanner der, och sagen, at ingen glomde vi af Dem, Runstedt. En vi sparie, hvem vegerar Ei vi mate landens grans. Det at anden, som regerar, jusets, konstens, bildningens. Och sa langt som solen glanser eller nattens stierner gasins der ei for salar granseer, sialar, som hvarann forstd. Skal for Er og skal for Dang, hiertlig sasom eder Skal Broder, under samma fang, samme strafvan, samma mal Helsen alt hvad Danmark oger skont og snillrigt paa en gang, fremfor alt var Oehlenschlager, var ar och hans hieltesang. Lindeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Aarhuus. Der har forleden Nat været Jldebrand i Greenaae. Et Pakhuus, tilhørende Kjøbmand. Hartvigson, med næsten alle deriværende Vare, er bleven lagt i Aske. Jldens Opkomst er endnu en Gaade. Der fortælles, at man har fundet en opbrændt Kat i Gruset, hvorfor man troer det kunde være muligt, at den havde bragt Jlden med sig ind i Pakhuset, der indeholdt baade Hør og Hamp &c. Ved Seminarielærer Bojes Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Den gode Boje er ei mere her, Hans fordringsløse Færd er nu til Ende. Ei aned han, at Døden stod ham nær, Skjøndt Venner det alt længe maatte kjende. Bort Kraften veg, Dog Haabet steg, Men Haabet - som saa ofte - sveg. En tro Arbeider fundet har sin Løn J bedre Hjem og fjernt fra Smertens Egne; Hist af sit Frø jo stiger Planten skjøn, Udfolder Blade, som ei ville blegne. En blid, en venlig Aand, Er atter løst af Støvets tunge Baand. Den 12te Marts 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Bekjendtgjørelser. Med dyb Vemod bekjendtgjøres, at min gode Kone Ane Margrette født Svenstrup den 23de ds. omskiftede det Timelige med det Evige i sin Alders 38te Aar. Efter 13 Aars lykkeligt Ægteskab staaer jeg nu ene tilbage med 5 uopdragne Børn. Gud skienke mig Kraft til at bære min store Sorg. Aarhuus, den 24de Marts 1838. J. F. Jussong, Rebslager. Slagelse Bane, Den 7de og 8de Junii. Første Dag. a) Løb for 3, 4, 5 og 6-aarige Hingster og Hopper, som ere tillagte af og tilhøre Bønder i Sjælland og Fyen, hvilket bevises ved 2 paalidelige Mænds Attester, som, om forlanges, maae beediges for Retten. Rides af Bønder, 3000 Alen. Gjentaget Lob. (Heats). Jngen Vægtbestemmelse. Møde flere end 15 Heste, løbes i Afdelinger, og Løbet er da ikke Heats. Priis for 1ste Hest 100 Rbd. r. S. 2den Hest 50 - 3die Hest et Sølvbæger. NB. Hopper, som vinde en Priis eller seire i et Afdedelingsløb, kunne i dette eller næste Aar frit blive bedækkede ved en Fuldblodshingst, naar de findes dertil tjenlige. d) Collin-Stakes (Subscriptionsløb fra 1837) 3-aarige Halvblodsheste. 3000 Alen. 114 Pd. Hopper og Vallakker 3 Pd. mindre. 15 Species Indsats, 5 Species st. Betingelsen var: 6 Underskrifter eller intet Løb. Underskriften stod aaben til 1ste Januar 1838. Hestene meldes inden 1ste Juni 1838. En Andens Hest kan nævnes. 6 Underskrifter haves. Priis for 1ste Hest 300 Rbd. r. S. og 3/4 Indsats. 2den Hest 100 Rbd. r. S. og 3 c) Gentlemen-Løb (Subscriptionsløb fra 1837). Heste af enhver Alder og Kjøn. Fuldblod udelukket. 10 Species Indsats. 1/2 ft. 4000 Alen. Vægt ikke under 144 Pd. Nævnes ved Dommerpælen, 1ste Hest Jnd satsen. 11 Underskrifter haves. d) Løb for 3, 4 og 5-aarige Hingster og Hopper af hvilkensomhelst Race. Jndsats 10 Species. 1/2 ft. Vægt, 3aarige 114 Pd., 4-aarige 130 Pd., 5-aarige 138 Pd. Hopper 3 Pd. mindre. Fuldblod 7 Pd. Overvægt. Heste fødte i England desuden 4 Pd. mere. 6000 Alen. Priis for 1ste Hest 700 Rbd. r. S. og Indsatsen. 2den Hest 300 Rbd. Skue og Auction over Heste. Anden Dag. a) Løb for Halvblodshingster og Hopper (Subscriptions løb fra 1836) fødte i 1836, i Opdrætterens Hænder. Indsats 10 Species. 1/2 ft. Vægt 100 Pd., Hopper 3 Pd. mindre. 5 Anmeldelser inden 1ste Januar 1837.