JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Tyskland. Fra Berlin skrives under 3die Mai saaledes: "Spørgsmaalet angaaende en Forandring ved Universiteterne er siden den sidste Tumult i Frankfurt vistnok taget i Overveielse af alle tyske Regjeringer. Er endog hiint Attentat ikke justi udgangen fra Universiteter eller udøvet alene af Studerende, saa er der dog ingen Tvivl om, at de forbryderske Jdeer, som der ophidsede Gemytterne, ere blevne nærede i tidligere Forbindelser paa Universiteter, og at disse sidste, der tjene til en Samlings- og Dannelsesplads for en af alle Stænder blandet Ungdom, kræve en særdeles Opmærksomhed. En moden Overveielse af Universiteternes Tilstand er derfor nu at betragte som kommen i rette Tid og meget motiveret. Men Gienstanden er af en saa vanskelig og vidtløftig Beskaffenhed og griber saa dybt ind i en Mængde andre Forhold, at den desangaaende indledte Undersøgelse, netop naa samme skal være grundig, ikke kan have noget overillet Resultat og som allerede nu kunde bekjendtgjøres. For Øieblikket maa man lade sig nøie med provisoriske og Politi foranstaltninger uden at indlade sig paa organiske Forandringer. Man venter med det Første en Forordning, som forbyder de preussiske Studenter at besøge de tyske Universiteter, hvis Aand og Bestyrelse hidtil ikke have tilbudt tilstrækkelig Sikkerhed for, at Orden og Flid samt i Nødsfalstreng Tugt der herske, istedetfor den vilde Frihedssvimmel Forbudet vil da formodentlig indskrænkes igjen, alt eftersom hiin Sikkerhed tilveiebringes. Herved maa tillige bemærkes, at meget faa Preussere, formedelst vore egne Universiteter blomstrende Tilstand, studere paa fremmede, og disse for det sto Meste i Heidelberg eller Göttingen. Med Hensyn paa dets Politiske synes man i Berlin meget rolig. "Hvad man - hedder det videre i ovenanførte Skrivelse - i adskillige Blade fortæller og nye militaire Foranstaltninger og forøget Arbeide i vore Krigsbureaux, er aldeles urigtigt, og at angive dette 400 Polakkers Jndmarsch i Schveiz som Grunden dertil, latterligt. J Politiken gives for Øieblikket ingen Gjenstand, som af noget europæisk Cabinet bearbeides med en mod det andre Magter fjendtlig Tendents, men man søger tvertimod uafbrudt og fra alle Sider at bilægge de endnu stedfindende Vanskeligheder paa en fredelig Maade."
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Blandede Efterretninger. Et Handelshuus i Liverpool har erholdt i Commission at sende for 90000 Pd. Sterl. Jern over til de forenede Stater, hvor samme skal forbruges til Anlæget af Jernbaner.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
J Pesth døde den 11te April Enken Barbara Emmerling, 108 Aar gammel, og efterlod sig et Afkom paa 68 Personer. Hendes yngste Datter er 71 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Friherre v. Vegesacks Hustru er af Kongen af Sverrig tilstaaet en Pension af 500 Rd. Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Kjøbenhavn. 3 Efter Forlydende agter Hs. M. Kongen paa sin Reise iaar at besee Fyrtaarnet paa Fehmern. Hs. Majestæt skal aldrig før have gjæstet denne Ø.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
J disse Dage er her paa en af Nørreports Bastioner, a begaaet et eget Tyveri, nemlig af - Jord; og Gierningselmændene ere blevne dragne for Retten.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Nyborg, den 15de Mai. Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian indtrahertil igaar med Skonnerten Delphinen og ventes imorgen eel til Svendborg. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Vaarfiskeriet har iaar havt alle Kiendetegn til et godt i Udfald, som er dog slaaet feil. Jkkun Gjølboerne have i elderes Fiskeri paa Oxholms Grund fisket bedre i dette end di forrige Foraar. Men i det Hele taget har Fiskeriet i el Liimfjorden været ringere iaar end ifjor. Der kan antages sat 150 Læster Sild, til en Middelpriis af 2 Mk. 10 s. i Olen, ere saltede iaar, fersk er kun solgt ubetydeligt, formetildelst den høie Priis. Fiskeriet savnes saaledes høiligen at alle Steder langs med Fjorden, især da al anden Handel og Søfart ligger i Dvale. At Aggerkanalens Lukning, der vel ogsaa for privat Regning kunde foretages, vilde føre til let godt Resultat er mange Sagkyndiges Mening. Grunden til denne Tro bestaaer fornemmelig i, at Fjorden da vilde erholde sin fordums kraftfulde indgaaende Flod igjen, hvorved Vandet blev brak og uigjennemsigtigt, det første vilde indlede Silden i større Mængde, og det sidste vilde volde, at der kunde fiskes i de grove Bundgarn, hvilket mange Aars Erfaring har lært at være aldeles hensigtsmæssigt og ikke er nogen Forandring at underkaste. Nu er det snart 5 Aar siden, at denne hoistvigtige Landsnæring har begyndt at aftage, og endnu vides ikke, om de høie Autoriteter agte at besørge standset denne Lands=Ulykke, som nu har naaet sit høieste Maal. Kyndige Mænd troe, at den blotte Lukning af Canalen og dens Render kunde fuldføres i 60 Dage af Juni og Juli af 120 duelige Arberdere a 3 Mk. pr. Mand daglig, er . . . 3600 Rbd., 40 Fiskerkaage med Inventarium a 2 Mk. pr. Kaag daglig . . . . . . . . 800 Rbd. Trilleborer, Spader, Skuffler o. s. v. . . 8000 Rbd. Tommer, Bord, Spigere, Som o. s. v. . 5000 Rbd. 6 Tømmermænd a 5 Mk. pr. Mand daglig 300 Rbdl. Gamle Kaage og Baade til Nedsænkning 600 Rbd., Kjørsel og Fragter . . . . . . . 700 Rbd. Steen, Grene, Riis, Lyng, Leer o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Fire paalidelige Opsynsmænd og Regnskabs 500 Rbd. førere a 9 Mk. daglig . . . . . . 360 Rbd. ; 12660 Rbd. Disse Folk kunde godt findes i Løgstøer, Nibe, Sæbbersund, Voldsted, Giøl o. s. v., som deri med Familier vilde finde velgjørende Hielp og Communerne deres Byrder lettede. Man troer endog, at det meste af Summen vil kunde indsamles ved frivillige Bidrag. Her mangler da kun, at vor allernaadigste Konge vil tilstæde Forskuddet af Statskassen, uopholdeligen bevilge Arbeidet og ved Stiftamtet lade vælge fire Bestyrere og Sagen øieblikkeligen paabegynde Skeer dette ikke i nævnte Tid (Arbeidet burde have begyndt i Marts), saa skeer det ei heller iaar, thi i September er det for sildigt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
I nyeste Morgenpost har været indført en Artikel om Aalborg (senere optagen i en anden Avis), hvis Jndhold for største Delen ei var andet end et Sammensurium af Urigtigheder og vrange Anskuelser. Der hører vel kun liden pactisk Jndsigt og Verdenskundskab til at føle, at hvad nævnte Artikel var sagt om Aalborg og Folks intellectuel Dannelse her ialmindelighed, kan anvendes paa enhver By og dens beau monde & beau sere. Men saa saasom der ogsaa kan findes et Bygkorn i en Skarndyngesaa kunne vi ei andet end finde den bemærkning i hiin Artikel træffende, at Aalborg er at sammenligne med Nepel, formedelst den Mængde usle Mennesker (Lazaroni), man seer paa Gaderne; vi kunne godt tilføie, at staae to velklædte Personer i Samtale paa Gaden i nogle Minuter saa kommer en Staadder som tredie Mand og rækker Haanden ud. (J næste Avis skulle vi meddele Uddrag af Hr. Professor Ursins Reise i Provindserne ifjor, Aalborg betræk fende, samt af en Artikkel i Bladet Dagen: Noget om Aalborg.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Blandede Efterretninger. -¬ Med Damskibet Frederik den Sjette ere fra Hovedstaden afreiste til Kiel: Hs. Excellence Keiserlig russisk Ministerie Baron v. Nicolai med Familie og Følge, Prem. Lieutenantai Sø=Etaten, Nyeborg, til Ostindien.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Natten imellem sidste Søndag og Mandag var Jldebrand i Sæby, hvilken opkom hos Salomon Simonsen og angre Kjøbmand Schioldans Lade og tre andre Huse, som ligeledes afbrændte. Nærmere Efterretninger kunne ventes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Den 9de Ds. ankom Skipper Anchersen med sit førende Fartøi, Dorothea Marie, fra Aalborg til Vie. i Christian den Femtes danske Lov. Udgave fra 1797. Med et nyt Register forsynet af Algreen=Ussing, Cancellie-Secretair, Cancellist i det Kongl. danske Cancellie og Notarius ved det juridiske Facultet. d. I de Forerindrings-Ord, hvormed Udgiveren har ledsager, I det ovenanførte nye Register til Landsloven, bemærker han, d. at den i Aaret 1797 udkomne Duodezudgave af Loven er 3 forsynet med et af afdøde Assessor Bærens udarbeidet Register, men at dette, skjøndt det til sin Tid vistnok ikke var uden Fortjeneste, dog har sine store Mangler, da det baade ler i høi Grad ufuldstændigt og har en Mængde Talfeil.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Ved et Register til en Lovbog som Christian den Femtes, er det, efter Udgiverens Formening, Hovedsagen, at ethvert hjuridisk Ord findes optaget i Samme, saa at man strax af Registeret kan see, om et vist Udtryk findes i Loven eller ikke, og hvor det da der forekommer; thi ikke sjeldent afhænge de vigtigste Retsspørgsmaal af Forstaaelsen af et ene 1ste Udtryk i Loven, og det er ofte de tilsyneladende mindst betydende Ord, som fremkalde de tvivlsomste Qvæstioner, der kun lade sig løse derved, at man sammenligner det omtvistede Udtryk med det samme eller et lignende Udtryk paa andre Steder i Loven eller i ældre og yngre Anordninger, forderved at udfinde dets sande Betydning. Hvilken Jurist er saaledes uvidende om, at der ere skrevne hele Afhandlinger som Betydningen af et enkelt Ord i Loven, f. Ex. om Forstaaelsen af Udtrykket: Jordbogen, L. 3213214, og Ordet: Tjenestefolk, L. 514237, og at den derom opstaaede Rets tvist fornemmeligen har maattet afgjøres ved, af Paralel=Lovsteder at udfinde, hvilket Begreb Lovgiveren maa antages at have forbundet med hiint Udtryk paa det omtvistede Steds At nu det ældre Register til Loven i denne Henseende er aldeles ufuldstændigt, derpaa har Udgiveren givet det bedste Beviis, ved, iblandt mange andre, at anføre følgende høist vigtige Lov=Udtryk, der ikke findes i hiint Register, nemlig: Alders Tid og Arilds Tid, Bomærke, Brændemærke, Gjesteri, Hartkorn, Herlighed, Hoveri, Jordbog, Likvidation, Moratotrium, Mynt, Nabo, Pas, Restourno, Skov, Strøgods, Taxt, Vederhæftighed, Vei. Til Oplysning om den synder, lige Jnconseqvents, som findes i det ældre Register, idet en Mængde Ord ikke ere optagne i Registeret, skjøndt andre tilsvarende Udtryk ere optagne i Samme, anføres, at der i Registeret er optaget Ordet: Borgret; men ikke Ordet: Hof ret; Brygger, men ikke Bager; Farfader, Farmoder og Far søster, men ikke Morfader, Mormoder og Morsøster, Haand(straffes paa, men ikke Fingre og Tunge (straffes paa Svogerskab men ikke Slægtskab, og saaledes mangfoldige handre. Ufuldstændigheden i det ældre Register viser sig fremdeles deri, at der ved mange Ord mangler Anførelse af en Mængde Sidetal, paa hvilke et saadant Ord forekommer i Loven, hvilket ved enkelte Klasser endog gaaer saa vidt, at flere Tal ere forglemte end anførte, f. Ex. ved Ordene: Boeslod, Gods, Kirke og flere. Endeligen kommer endnu hertil den Omstændighed, at det ældre Register vrimkler af Talfeil, af hvilken Aarsag det naturligviis ogsaa bliver i høi Grad ubrugbart. Da det nu baade i sig selv ere passende og ved mange Leiligheder af yderste Vigtighed, at Landsloven er forsynet med et nøiagtigt og fuldstændigt Register, saa har Hr. Cancellie=Secretair Algreen=Ussing udarbeidet et saadant, hvormed han har ledsaget den ovennævnte Udgave af Loven. Skjøndt dette Register er henved tre Gange saa stort som det ældre, og vel ikke kan paatvivler at ville give Loven forøget Brugbarhed for alle Jurister, har Forlæggeren, Hr. Directeur Schulz, dog ikke forhøiet Prisen, paa Lovbogen, men denne bekommes nu, som forhen, til den sædvanlige Priis, 2 Rbd. r. S. i raa Materie i den Schulziske Boglade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Hals Skibsliste. Jndk. Den 18de Mai. H. Hansen af Skagen fra Frederikshavn m. Jern. Den 19de O. S. Berntz af og fra Frederikshavn m. Fisk. S. Halvorsen af og fra Porsgrund m. Træl. H. C. Schmidt af Fand fra Altona m. Stykg. Den 20de: D. Madsen af og fra Østerriisøer m. Træl. - Udg. Den 18de: K. Sørensen, H. Sørensen og J. Johansen af og til Østerriisøer m. Kornvarer. N. F. Larsen af Langelandshou til Rudkjøbing, ball. J. Theilmann af Løgstøer til Kbhvn. m. s. Sild og Havre. Den 19de. C. Christensen af Aalborg til Hurup, ball. A. L. Bech af Aalborg til Kbhvn. m. s. Sild, Tøndestave og gammelt Jern. P. Bruun af og til Kbhvn. m. Havre og f. Sild. S. B. Simonsen af og til Grimstad, ball. P. Larsen af og til Flensborg, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Vinden. Den 17de Mai. O.; den 18de: SO. Eftmd. Kl. 5. V.; den 19de NB.; den 20de: RN. D. mod Middag O.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Bekjendtgjørelser. En sort Hoppe med hvide Bagsokker, og noget svaryg get, med et lysebrunt Fol, er ingt bortkommen fra Nørre kjæret. Hvo som kunne give Oplysning om hvor samme ere afblevne, bedes at melde det til Justitsraad Aalborg, den 22de Mai 1833. Strandgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Afpropret Kjøbenhavnsk Øl, fra 8 til 16 sk. pr. Flaske og Kjøbenhavnsk Porter sælges paa Compagnihuset. N. C. Kofoed afseiler i Morgen til Kjøbenhavn og kan medtage Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Paa en Gaard i Nærheden af Hjørring kan en duelig Gartner, enten strax eller til næste Novbr., faae Tjeneste, Stiftsbogtrykkeriet anviser Stedet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
De Værelser og Bekvemmeligheder, Herr Viinhandler Brünes for Tiden beboer, er enten samlet eller deelt at erholde tilleie til Michaeli Flyttedag, hvorom behagelig kan accorderes med. Jens A. Nørgaard. Nogle Hundrede Lispund godt Rugtag, til 5 a 6 sk. pr. Lspd., kan faaes paa Postgaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Da jeg i Løbet af denne Sommer agter at ophæve min Handel, og forinden, snarest mulig, at realisere mit VareLager, faaes fra Dato af hos mig, især naar meer paa eengang tages, betydelig under Jndkjøbs=Priserne, saasom adskillige Slags Jsenkram=Varer, hvid og couleurt Steentøi, endeel Glas=Varer, ogsaa ere af disse Varer tillige Magnus Akkerman.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Min meget fordeelagtig beliggende og beqvem indrettede Boutique, med Contoir og Pakboder, samt Værelser for en Ugift, er til næstkommende Michaeli=Fløttetid at erholde til Leie, og om ønskes, kan ogsaa Leilighed for en gift Familie medfølge. Man behager at henvende sig til Aalborg, den 14de Mai 1833. Magnus Akkerman.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Da jeg har etableret mig som Borger og Bagermester her i Staden, tager jeg mig den ærbødige Frihed at anbefale mig til Alle og Enhver, som godhedsfuld ville forunde mig Deres Søgning, af alle Slags Fiin= og Grov Brødbagning, fra i Morgen, den 19de Dennes. Prompte og redelig Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Min Bopæl er i Marenturisgade Nr. 288. Aalborg, den 18de Mai 1833. Lars Peter Kjersgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Farveri og Trykkeri.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Undertegnede har her i Byen etableret sig i dette Fag, og ønsker fra i Dag af Modtagelse af uldent Tør til Farvning af alle Couleurer samt Persning og Overskæring. Endvidere modtages Bomuldsgarn og Linnedgarn, Bomuldstøi og Fløiel til Farvning og Trykning af mange forskjellige ægte Couleurer, saaog Bordtepper, Rullegardiner, Kaabetøier, Gulvtepper, Tørklæder. Silketøier og Bomuldstøier modtages fra Kjøbmænd, og trykkes ægte til Kjoletøier. Sort Uldent bliver farvet hver Uge. Jeg er Enhver forbindtligst Tak skyldig, der nu som forhen ville beære mig med deres Søgning, og mit Formaal skal være, at fortjene disses Velvillie. P. Schierven, boende ved Siden af Posthuuset. i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
En hvid Han-Hønsehund med brune Ører, der lyder Navnet: "Carrol, er Fredagen den 19de April bortløben. For Tilveiebringelsen eller Oplysning om Samme betales en god Douceur af Hansen paa Vinderslevgaard pr. Viborg, En stor Fjelleboutik er at erholde tilleie i Pinsemarkedet. Adressecontoiret giver Anvii ning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-22
Auctioner. Den averterede Auction over endeel Gods i Aabybro paabegyndes Tirsdagen den 28de Dennes. Fredagen den 24de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Postgaarden i Søndertranders Sogn til Bortsalg af adskilligt Proprietair L. Steen tilhørende Bohave og andre Effecter, saasom: 1 Sopha, Stole, Borde, Bænke, et Ottedags= og et 24 Timers=Stueuhr, Speile, Servanter, en Deel Kjøkkentøi, Steenkrukker, et Skydegevær, Sengesteder, Ankere, Fjerdinger, en Kornskjeppe, nogle Høleer, Rottesaxe, 2 læder Agestole, Hørbrødere, Reeb, Tøire, River, Møg fiel, Jerngryder, Spande, Fade, Tallerkener, en Brødskjærermaskine, en stor Vogn, en Deel Jernfang, samt Planker, Bord og andet Træfang m. m. m. Thi ville Liebhabere behage at indfinde sig til Tid og Sted. Catalog og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Jensen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-25
Tyrkiet. Jbrahim Pascha har hidtil ikke villet renoncere paa Districtet Adana, ligesaalidt som Sultanen vil afstaae samme. Denne Forventning - hedder det i en Skrivelse fra Constantinopel i den østerrigske Jagttager - som man siden Hr. v. Varennes's Tilbagekomst fra Kiutahia og siden Bekjendtgjørelsen af det Tevdschihat, der tildeler Vicekongen af Ægypten alle Paschaliks i Syrien, har næret om en hurtig Tilendebringelse af den ægyptiske Sag, paa hvilken man meente saameget sikkrere at kunne giøre Regning, da Jbrahim Pascha ved Hr. v. Varennes's Afgang fra Kjutahial allerede havde gjort Anstalter til sine Troppers Tilbagemarsch, er desværre hidtil ikke gaaet i Opfyldelse, idet Jbrahin Pascha haardnakken paastaaer, at Districtet Adana skal an betroes hans personlige Bestyrelse, i Henseende til hvilket Punkt Porten hidtil ikke har villet givet efter, hvorfor og som man hører, de ægyptiske Troppers Tilbagemarsch indtil videre er suspenderet." Hermed ere forskjellige Correspondentartikler i Allg. Zeit. i Hovedsagen overeensstemmende og variere kun fra hinanden deri, at i nogle yttres et stærkere, i andre et svagere Haab om et mindeligt Forlig. Den fra Odessa sidst afgangne russiske Eskadre og medfølgende Landtropper ere nu ogsaa ankomne til Constantinopel, og de sidste, ligesom de forrige, udskibede paa den afiatiske Kyst. Derimod have de i Moldau og Vallakiet can tonnerende Russer endnu ikke passeret Donau, og det fortælles endog, at Sultanen skal have bedet dem, indtil videre at blive hvor de ere, fordi han mener for Øieblikket at være tilstrækkelig sikkret. Deres Overanfører, General Kisseleff, en afgaaet fra Jassy til Silistria, hvor Hovedqvarteret skal oprettes. J Rusland er man, ifølge en Skrivelse derfra af 11te Mai, særdeles tilfreds med den Omhyggeligged, som den tyrkiske Regjering anvender for at forsyne Hjelpecorpset med alle Fornødenheder, og Sultanen kappes med sine fornemste Embedsmænd om at vise samme Opmærksomhed. Saaledes afsendte han sidste Paaskedag udtrykkelig en af sine Hofmænd til den russiske Leir for at gratulere dem paa denne Festdag, og der medfulgte en betydelig Foræring, deels til Officeercorpset, bestaaende af Vine, tyrkiske Confecturer og Mandler, deels til de Gemene, af Paaskeæg, Saltkjød og Brændeviin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-25
England.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-25
J Overhuset har Grev Fisvillam bragt en vigtig Sag, nemlig den fri Kornindførsel paa Bane, men Ministrenes Adfærd ved denne Leilighed tilkjendegav tydeligt, at de for Øieblikket ikke ønske rørt ved denne for det engelske Aristocratie saa deelicate Sag. Aarsagen hertil angives rimeligt nok at være den, at de nu ere beskjeftigede med saa mange andre vigtige indenlandske Anliggender, saasom, foruden de dirlandske Sager, Reguleringen af det ostindiske Compagnies fremtidige Forhold til Staten, samt af det vestindiske Slave væsen, hvilket meget vanskelige Punkt just nu delibereres i Parlamentet, at de ikke ønske sig indviklede i flere Vidtløftigheder, før hine ere tilendebragte paa en nogenlunde tilfredsstillende Maade. Den engelske Referent ender med følgende Yttring, hvis Grund eller Ugrund Kyndigere maa bedømme: "For Frigivelsen af Kornindførselen gives ingen større Hindring, end det Prohibitivsystem, som Continentets Kornlande have antaget mod vore Fabricata. Saalænge disse forretrække at betale deres egne Fabrikvarer dyrere, medens Landmanden forgiæves seer sig om efter en nogenlunde dantagelig Priis for sine Producter, hvilke han ofte ikke engang kan afsætte til nogen Priis, saalænge ere vi paa den anden Side nødte til at spise dyrt Brød, medens Arbeidslønnen stedse bliver ringere. Saavidt end vore Nationalokonomer paa denne og hiin Side af Nordsøen have udvikslet deres Theorier, saameget hindres dog sammes gavnlige Anvendelse, deels ved Staternes Fornødenheder, der raabe som øieblikkelig Tilfredsstillelse, deels ved Regjeringernes politiske Skinsyge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-25
Den bekjendte Radicaler Cobbett fremstod nylig i Underhuset med det bizarre Forslag, at Huset skulde anmode Kongen om at bortfjerne Sir Robert Peel af sit Geheimeraad. Forslaget hørtes deels med Latter, deels med Harme, og da det kom til Afstemning, vare kun 4 Stemmer derfor, medens 298 Stemmer vare derimod. Strax derefter androg Lord Althorp paa, at man skulde udslette den hele Forhandling, af Protocollen, og dette antoges med almindeligt bifald, imod hvilket ligeledes kun 4 Stemmer protesterede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-25
Kongen af Holland har atter sendt nye Propositioner til London, hvilket i Haag menes at være meget tilfredsstillende. Fra England hedder det, at disse skal bestaae deri, at Kongen indviliger i fri Skibsfart paa Schelde, saalænge Underhandlingerne vare, hvorimod han, som hidtil, protesterer mod Afsluttelsen af en Vaabenstilstand paa ubestemt Tid. Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-25
Det nylig i Madrid udspredte Rygte om en Protest fra D. Carlos's Side imod den unge Prindsesses Tronfølge ansees nu for ugrundet, ja man venter endog hans Tilbagekomst til Hovedstaden, hvor hans Parti siges at vente ham med Længsel og menes at kunne udrette mere ved hans Nærværelse. Nogle af Partiets Hoveder yttre endog, at Hyldingsceremonien slet ikke vil finde Sted og at de ville være stærke nok til at forhindre samme. J Madrid ændser man dog ikke disse Pralerier synderligt, da man veed, at Regjeringen har en stærk Støtte i Linietropperne og den Kongelige Garde, især da man i dette sidste Corps har optaget en stor Deel unge Mænd af dem, der siden 1825 udvandrede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-25
J Henseende til Forelæsningerne derimod vilde vi give følgende almindelige Erindring. Jndskrænkning i deres Jndholdsrighed, som Tidsalderens Bogforraad allerede længe gjør nulig, og Benyttelse af enhver Anledning til at beskjeftige e Studerende paa en selvvirksom Maade; thi det er unaurligt, at den med den største Kraft udrustede Alder i hele lar skal indskrænke sig til blot at modtage. Derhos For lighed i Valget af Lærerne, og hvis en skadelig Retning lader sig spore, da sætte man Kraft imod Kraft, uden dog, at hylde nogen begunstiget Hoftheologie eller Hofphilosophie. J alt dette og meere endnu, som vi maatte kunne raade, ligger dog ikke Kraften til at forbedre en over alt rystet selskabelig Tilstand, til at forjage Tidsalderens forføriske Exempler og føre Nydelseslysten tilbage til Arbeide, et af saamange Kilder flydende Onde kan kun bekæmpes Skridt for Skridt, men det er dobbelt Pligt, ikke at udbrede Mistilliden og ikke overilet overantvorde det Offentliges ædlere Dele, i Hænderne paa saadanne, som kunde have Lyst til at omstyrte Alt i den Jndbildning at ville redde Alt F.