JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-10-26
To svenske Skibe, som kom fra Alicante og vilde løbe indtil Dieppe, bleve bortviiste af Frygt for den gule Feber, hvorpaa de fortsatte deres Reise til Gothenborg. - Aarsagen til den gule Febers Udbrud i Spanien skal være følgende: Da denne Sygdom i forrige Aar rasede i Mallega, døde alle Beboerne af et vist Huus, hvorpaa Huset blev lukket og ikke siden aabnet. Efter et Aars Forløb troede Arvingerne, at Smitten ikke meere var farlig, aabnede Huset og registrede Inventariet. Men de bleve alle angrebne af Smitten og døde.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
J Følge Breve fra Spanien ere blot i August Maaned 8000 Mannesker døde af den gule Feber i Mallaga. Urolighederne i Bilbao ere endnu ikke endte. Man har arresteret mange Personer sammesteds, hvoriblant to af Anseelse, som ere førte til Valladolid. Der har været en meget alvorlig Opstand paa Majorca, hvor Regieringen vilde indføre en Afgivt af Brændeviin. De 3 Regimenter, som ligge sammesteds og som skiøde paa Oprørerne, have liidt meget; hele Regimentet Bourbon er blevet nedsablet.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Fra Algier meldes under 7de Septbr. følgende : Engellænderne have gjort det fierde Forsøg her. Den 1ste d. M. ankom en engelsk Fregat hertil, commanderet af Hr. Douneby, der Dagen efter gik i Land og leverede Deyen en Skrivelse fra Admiral Nelson. J denne Skrivelse forlangte Admiralen nogle Slavers Frigivelse og Erstatning for et ficiniansk Skibs Ladning, der vurderes for 3000 Piastre. Uagtet alle Hr. Bonnebys Forestillinger blev Deyen ved sin første Beslutning og erklærede, at han ikke vilde indlade sig i Underhandlinger og Arrangements, førend Engelland sendte ham en anden Consul, end Hr. Faleon. Derpaa seilede Hr. Bonneby herfra den 3die. Ved hans Ankomst hertil blev det Rygte udbredt, at 50000 Franske, der havde gjort Landgang paa Engelland, vare slagne og 6 franske Linieskibe erobrede. - Rebellen i Gigerl, i vort Nabolaug, er nu indsluttet paa alle Sider og al Frygt for ham er ophørt.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Skrivelse fra Amsterdam den 16de October. Det udbredte falske Rygte, at der skulde lægges Embargepaa alle Skibe i Amsterdam, er foranlediget ved nogle Forsigtighedsregler, som Admiral Kikkert har taget mod Spioneringer og visse Communicationer med Engelland.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Marine=Commissairen i Antverpen har bekiendtgjort en keiserlig Ordre, der indtil videre forbyder alle Skibe, saavel franske som fremmede, at seile ud af Schelze.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Ved det sidste Jordskielv i Spanien har især Staden Almeria liidt meget; ikke et eneste Huus er sluppet uden Skade og mange ere nedstyrtede. Kirketaarnene vaklede under Jordskielvet og man har maattet spærre alle Kirkerne, fordi de true med at styrte ned. Hele den spanske Kyst langs med Middelhavet er bleven ødelagt ved dette Jordskielv.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
En Skrivelse fra Lissabon af 11te Septbr. melder : "Af en stærk langvarig Regn har ødelagt hele Saltøsten, hvilken Skade man vurderer for 3 Mill. Crusader. Kornmangelen yttrer sig paa ny; man faaer ikkun lidt fra Østersøen og Nordamerikanerne bringe deres Korn til Cadix, hvor det er i hol Priis. Man kan ikkun vente lidet fra Middelhavet, fordi Hosten i Aar er mislykket i Barbariet. Man regner, at Spanien allene behøver til næste Høst en Tilførsel af 16 Mill. Centner Korn, hvilket vil fornørsage en Udførsel at 54 Mill. Piastre; da Engelland heller ingen Overflødighed, har af Kornvare, vil denne Omstændighed i det mindste foraarsage Dyrtid om ikke fuldkommen Mangel i Portugal. Ollen er ogsaa i Aar aldeles mislykket i Portugal ligesom i Spanien.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Blanded: Efterretninger. Frankerig. Jndvaanerne i Chinon har høitideligen opstillet Keiserens Brystvillede paa den fornemste Plads i deres Stad. Dønne Buste, som er bleven forfærdiget i Rom, er af kolossalsk Størrelse og skiult med Minervas Hielm. Jnaugurationsfesten begyndte med Brøds Uddeeling blandt de For tige, hvor paa fulgte et stort Slestekud. Det endtes med Fyrværkerie og offentlige Dandse.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
De Herrer von Salm og August Talleyrand skal efter Forlydende være udnævnte til Kammerherrer hos Keiseren.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Den berømte Astronom Mechain, som Regieringen havde sendt til Spanien, for at maale Mericianen, er død sammestens af den guul=Feber.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Den bekiendte Frue von Stael, en Datter af den berømte Necker, er reist fra Copet til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Broen imellem Strasburg og Lil skal igten anlægges paa den forrige Plads. Den bliver 517 Fod lang, 36 Fod bred, og paa det høieste 16 Fod over Vandet. Den bygges af Egetræe og Omkostningerne vil omtrent beløbe sig til 700000 Franter.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Et Selskab i Marseille havde afkiøbt Hr. Blanchard den Jndtægt, han kunde have ved sin sidste Luftreise, for 6000 Fr., saaledes, at Overskudet skulde tilfalde Selskabet. Da nu Jndtægten ikke beløb sig saa høit, har Retten tildømt Selskabet, at erstatte det Mangende. I det hele forrige Nedre=Languedoe er dette Aars Oliehostgandske mislykket.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Engelland. J Egnen ved Bridlington har man paa nogen Tid bemærket en stor Mængde Græshopper, som øde lægge alt hvad der endnu er paa Marken. De ere omtrent te Tommer lange, see grønne ud og have en bruun Plet paa Ryggen. Man troer, at de ere bragte herover ved de sidste Jondogns Storme, da man i mange Aar ikke har seet disse skadelige Dyr i Engelland.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Østerrig. Professer Robertson har nylig gjort en Luftrelse i Prater, hvorved han gjorde et forsøg med et stort Seil, der var gjort fast paa en anden liden Ballon; derved kunde han afvige med sin Ballon 15 Grader fra Vindens Direction. Hau har observeret, at den atmaspha ske Electricitet stedse forsvandt pludselig, hver Gang han foer over en Skov.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Tydskland. Den regierende Fyrste af Anhalt-Dessen, har havt det Uheld at styrte med sin Hest og derved brække sig Been.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Paa Churfyrsten af Hessens Ordre er anskaffet et tredobbelt Rednings=Apparat, som er henset paa tre forskiellige Steder langs med Fulda, for deels at hielpe de i denne Flod forulykkede Personer og deels at anstille Forsøg med Livløses Redning.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Helsingøer den 26de October. Uagtet alle de Anstalter der ere gjorte for at forhindre at ingen Sørfolk, der komme fra de pestsmittede Steder, kan lande her paa Kysterne, og uagtet det er saa strængt forinden Lodserne ved samme at tage slige Folk i Land, have dog (den 24de dennes) Lodserne Lars Simonsen og Johan Bentzen, fra Hornbek at tvende Capitainer, den ene fra Amerika og den anden fra Middelhavet, i Land ved Hornbek og befordret dem til Helsingøer. Disse tvende Lovser ere derfor i Gaar blevne heftede og bragt til Cronborg, hvor de skal forblive indtil nærmere Ordrer indløber desangaaende. Man haaber, at de alvorligen vil blive straffet for at have overtraadt de Befalinger, der saaledes sigte til det almindelige Bedste, og derved udsætte det hele Land for det største Onde, det kan plages af og det for en ubetydelig Gevinst af 10 Rdlr. pr. Mand.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Fra den 22de til i Dag ere ialt 261 Skibe passeret Sum det. I Aftes ankom en Convoi fra Hull med omtrent 20 Skibe.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Kiøbenhavn den 26de October. Jgiennem det danske Cancellie er under 12te d. M. udsærdiget et Rescript til Amtmanden over Sorøe Amt, hvorved anorde 3 en Bygnings=Commission til et regulere de i Sa gelse afbrændte Gaver, for efter Muelighed at sikkre Bye mod en nye Ildsvaade. J den Anlidning er det fastsat, at naar det til beqvemmere Færsel eller til større Sikkerhed ved Ildsvaade ansees nødvendigt eller nyttigt at give en Gade er større Brede, skal enhver, som oplører nogen nye Bygning til Gaden eller eier nogen ubebygget til Gaden stødende Plads, være pligtig at indrykke saa meget af sin Grund til Gaden, som ansees fornødent for at give samme behørig Breda, imod at nyde Godtgiørelse i Forhold til hele Bygge pladsens Størrelse. Alle Gavivægge skal fra Grunden af være Brandmuur, i det mindste af een Steens Tykkelse, og Bygningernes Høide maae, Taget uberegne, ikke overgaae Gadens Brede og aldrig overstige 18 Alen. Jngen nye Bygning maae opføres, førend derom er gjort Anmeldelst for Bygnings Commissionen og Amtets Approbation af Bygningsplanen er indhentet; i manglende Fald er fastsat en Mulkt fra 10 til 50 Rdlr. til Byens Fattigkasse, og Bygningen, for saavidt den ikke er indrettet efter Anordningerne, bør for Vedkommendes Regning nedrives. Politimesteren sammesteds bør, saasnart han erfarer, at en af Bygnings Commissionen uapproberet Bygning er begyndt, strax forbyde, at der med samme videre fortfares.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Ved Rescript af 14de f. M. er det fastsat, at den første Pulpitur i første Etage i St. Knuds Kirke i Odense, som bliver ledig, skal uden Betaling overlades Biskoppen, som ved hver indtræffende Vacance skifter Pulpitur, indtil han kommer Prædikestolen saa nær, at han baade ved tydeligen at høre Prædikanternes Foredrag, som og ved at spagte deres øvrige udvortes Talegaver, kan sættes i Stand til at fælde den Dom, som hans Embede paalægger ham Ved Cancellieskrivelse under 18de f. M. er det bestemt, at de, som afgaae fra Borgervæbningen i Fridericia formedelst en Alder af 50 Aar og endnu ere tienstbygtige, bør indgaae under Brandkorpset sammesteds, og at alle ny Borgere der i Byen bør i 2 a 3 Aar ansættes ved Brandkorpset, ifald de der behøvedes; men efter den Tid indtræde under Borgerrælningens forskellige Afdelinger, og naar de have udtient der, da at forholdes med dem efter foranførte Bestemmelse om de halvtredsindstyveaarige Borgere. Den Pligt for Rettens Betienter, med næste Post, efterat en Anordning er læst ved Retten, at indberette til Stifts eller Amts Øvrigheden, hvad Dag Læsningen er skeet, er det paalagt samtlige Overøvrigheder i begge Riger paa ny at indskiærpe alle dem underordnede Rettens Betienter, med Tillæg, at om nogen af disse i 14 Dage ei skulde indkomme med saadan Indberetning, da at paalægge den Udeblivende for hver Gang en Mulet af 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Fra den 23de til i Dag ere indkomne: Capitainerne Hjar. Lorenzen af Bergen og Hans Jør. Uck af Kiel, fra Sallen, med Brændeviin; Skibet Johannes af Kiøbhe, som føres af Capt. Peter Johan Arnet, fra St. Croix i Vestindien, med Sukker. Udgaaen: Capt. Peter Hansen Møller af Kiøbenhavn, til Carn i Frankerig med Bomuld og Champeschtræe.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
J indeværende Maaned have til 2den Examens philosophiske Prøve indstillet sig 31 Candidater, af hvilke 23 erholdt Characteren Laudabilis, 7 Haudilland, og i udholdt ikke Exammen. Til den philologiske indfandt sit 71 Candidater, hvoraf 48 bleve erkiendte Laudabiles, 17 Haud illanddabiles, 4 Nou centemmendi, 1 udholdt ikke Exemen og 1 blev rejiceret. Jblandt dem, der havde overstaaet begge Prøver, bleve følgende 10 indkaldte for Tensores og offentlig roeste: 1) Paul Christ Sinding 2) Janus Vogt, 3) Christian Nissen, 4) Carl Henr. Lydins Moinike, 5) Henr. Ditlev Frelsen, 6) Frid Christ. Petersen, 7) Wilh. Ferding. Johnsen, 8) Frid. Wilh. Christ. Koes, 9) Simon Meisling, og 10) Cospar Christian Milling.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Fra den 1ste Septbr. til den 6te Octbr. ere her i Staden, copulerede 72 Par, fødte Drenge 186, Piger 179, tilsammen 365, døde Mænd 59, Qvinder 50, Drenge 65, Piger 53, tilsammen 237, ere altsaa 128 flere fødte, end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 12, Barselseng 4, Betændelsesfeber 2, Blodgang, 1, Brystsyge 48, Brækning 1, Druknet 3, Dødfød 2, Falden til døde 1, Feber 4, Flekseber 1, Forløftelse 1, Forraadnelsesfeber 8, Forstoppelse 1, Gigt 4, Halssyge 2, indvortes Svagheder, Kigdoste 3, Kopper 2, Krampe 3, langvarig Svaghed 2, Meslinger 1, Nervefeber 7, Nervesyge 5, Nyefød 13, Slag 52, Steen 1, Svindsot, 19, Trødske 2, Tænder 13, nykkelig Hændelse 2, Vattersot 11, uanmeldte Sygdomme 5.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Udi Frideriks Hospital ere fra den 1ste Septbr. til den 6te Octbr. af Patienter indkomne 196, udgaaede 162, døde 20.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Vexelcourt den 26de Octbr. 1804. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 27 s. pr. Livr Stiel, drista . 6 - 31. Amsterdam i Der. 2 M. Dato 34 1/2 avista . . Cent.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Hamborg - 2 Maan. Dato 4 avist. = 46 1/2. Species=Coursen 148 3/4. Disconto 5 1/2 Procento. Lovereensstemmelse med den 18 S. i Forordningen af 27de September 1799 bekiendtgjøres fra det kongelige danske Cancellie, at Litteratus Peder Nicolay Skougaard og Candidatus J. J. Albrecht Schönberg, ere satte under offentlig Tiltale for Overtrædelse af bemeldte Anordning.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Ved Tallotteriets 104 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 52. 6. 67. 55. 14.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
A VERTISSEMENTS. Torsdagen den 18 November 1804 afgaaer den Kongl. Expresse til Norge. Passagerer, Prætiosa, Pakker, Penge og Bancosedler anmeldes og modtages Dagen forhen" fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag paa Kiøbenhavns norske Postcontoir. de som agte at bidrage til det af det asiatiske Compagnie i Sep L fember Maaned d. A. aabnede Laan, vilde behage snarest mueligt at melde sig i Compagniets Bogholder-Contoir for at antegne Capitalerne med Efterretning om, naar sammes Indbetaling kan skee.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Directionen for det kongelige octroierede danske asiatiske Compagnie den 1ste October 1804, Fir Skibsted. Vogelsang.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Nores Familie og Venner tilkiendegives herved, at min inder I ligelskede Mand Geheimeraad Georg Flemming v. Lerche, efter langvarig Sygdom forlod dette Liv ved en roelig og stille Død Natten til den 23de d. M., en Alder af 70de Aar. Enhver der kiendte denne Ædle, vil sikkert føle, hvor smerteligt hans Tab maa være for mig og mine efterlevende Børn, og overbeviste om vore Venners Deeltagelse frabede mios al skrivtlig Bevidnelse herom, hvilket stedse vilde fornye den bittre Følelse af vores Savn. Kiøbenhavn den 24de October 1804. H. C. v. Lerche. fød v. Krogh. Paa egne og samtlige Børns Vegne.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
det vores Moder og Svigermoder, Enke efter Propritair Peter Johansen, er i Dag ved Døden afgaaet, bekiendtgiøres Familie og Venner af tilstædeværende Datter og Svigersøn Kiøbenhavn den 23de October 1804. A. E. Gyldenfeldt. N. S. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
J en 6te denne Maaned behagede det Gud ved Døden at henkalde min inderlig elskede Mand Biskop Christen Schmidt. i sit 78de Aar, hvilket jeg herved giver mig den Ære at bekiendtgiøre for fraværende Familie og Venner, frabedende mig Condolence. Opsloe den 15de October 1804. Jngeborg Catarine Schmidt, fød Birchenbusch.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Fra Pressen er udkommen : De merkeligste Personers Leve) netsbeskrivelse og de vigtigste Tildragelser giennem alle Tidsaldre, en Lærebog i Historien for de første Begyndere, ved E Munthe, Overlærer ved Realskolen. Denne Bog indeholder følgende Levnetsbeskrivelser og vigtige Tildragelser. Første Afdeling. Den gamle Historie fra Moses til Christus: 1) Moses, 2) Homer, 3) Dido, 4) Lykurgus, 5) Romulus, 6) Solon, 7) Cyrns, 8) Zorvaster, 9) Tarqvinius den Stolte, 10) Sokrattes, 11, Alexander den Store, 12) Octavius Augustus. Anden Afdeling. Middelalderens Historie fra Christus til Luther: 1) Constantin den Store, 2 Theodosius den Store, 3) Chlodovig, 4) Mahomet, 5) Carl den Store, 6) Knud den Store, 7) Gregor den Syvende, 8) Korstogene, 9 Helvetiens Opstand, 10) Dronning Margrethe, 11) Mahomet den Anden, 12) Ferdinand Katholikus, 13, Luther. Tredie Afdeling. Den nyere Historie fra Luther indtil vore Dage: 1) Gustav Eriksen Vasa, 2) Dronning Elisabet. 3) Nederlændernes Opstand, 4) Hendrik den Fierde, 5, GustarAdolph, 6) Tredsveaarskrigen, 7, Carl den Første i Engelland. 8) Ludvig den Fiortende, 9) Peter den Store, 10) Frederik den Anden, 11) Catharina den Anden, 12) den nordamerikanske Krig, 13) den franske Revolution. Prisen er 3 Mk. uindb., 2 Mk. 10 s. simpelt Bind og 4 Mk. i Vskb. Samme Forfatters Fædrenelandshistorie, efter samme Plan, er under Arbeide og kan om føie Tid ventes færdig. Thoring & Colding, Børsen No. 3 Litr. A. Apollo. Af dette musikalske Maanedsskrivt, som fortsættes El under samme uforandrede Titel, er nu udkommen: Femte Aargangs, første Bind, som er 18 Ark stor og indeholder; 1) Pantommisk Epilog af C. Scall. 2) Arie af Porce de Levn; 3) Poloneise af Ahlstrøm; 4) Omein lieber Augustin a. med Variationer af Wasse : 5) Favoritsang. Atter Vaaren Jorden fryder: 6) Onvecturen til Calisen i Bagdad; 7) Romance af Lønkammeret. Du forsvandt &c.; 3) Dito af samme. Hør skiønne hvis J prove vil &c. 9. Sonatine af Gyrawitz; 10) Vaaren af Kauer; 11) Søe slaget af Steibelt; 12) Romance af Skatten; 13) Ballet, stykker af Brethoven; 14) Arie af Skatten, 15) Walisesang af Himmel. 18) Balletstykker af Gürlich. 19) Yndlingspolonelse af Himmel, 20) Romance af Calisen i Bagdag; 21) Songte af Dusset: 22) Andante med Variationer af samme: 25) Vise: die Liebe macht das Levensis: 26) Contradans af Biergskotter, erført paa den store Maskerade Berlin af Møser; 27) Rondo af Steibelt, 28) Andantine af Gros; 29) Allegretto af Dusset. Prisen er 2 Rdlr. som er kun noget over 1s. Arket, for dem der subskribere paa de øvrige 6 Hefter hes Forlæggeren i Puestrædet Nr. 11 Litr. B. Sammesteds kan endnu bekommes nogle Exempl.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
af de forhen udkomne fire Aargange, hvis nærmere Jndhold erfares af Forlags Catalogerne, som uddeles gratis. Naa Undertegnedes Forlag har forladt Pressen. Om Pesten, A. dens Kiendemærker Opdagelse og Standsning, uddraget for det meste af Prof. Schrands Skrivt: Geschichte den Pest in Stemmen in den Jahren 1795 und 1796, ved Dr. Frankennu, heftet 14 s. - Samme Forfatters forhen udgivne Skrivt: Om Pesten, et Bidrag til denne Sygdoms nærmere Skildring for Øvrigheder og Borgere, heftet 10 sk. S. Poulsen, Hofboghandler, Antoniistræde No. 324 og 25. Værebog i Geographien af Professor Gaspart, som foruden Jordlodens geographiske Beskrivelse tillige indeholder Efterretninger om ethvert Lands Statsforfatning, Clima, Producter, Jndvaanere og deres Characteer og Sæder, samt den holder dets Størrelse med Dannemark og overhovedet er ligesaa underholdende som lærerig, faaes tilkiøbs hos Boghandler Buch paa Hjørnet af gammel Strand og Naboløs for 3 Mk., indd. 4 Mk., og med det nyligen udkomne Udtog 8 s. mere.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Dette Udtog, som tiener til at supplere Landenes Jnddeelinger a., og hvori de hidtil gjorte geographiske Forandringer ere anmærkede og saaledes i den Henseende er at ansee som et Anhang til Lærrebogen, kan og faaes særskilt for 8 s., indb. 12 s. Ligeledes og et mindre eller kortfattet Udtog af Geographien for de første Begyndere, ved Wersel, indb. 8 s.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Professor Hildebrands Sundhedsbog eller Anviisning til hvilke Forholdsregler ethvert Menneske bør lagt tage for at vedligeholde sin Sundhed og betrygge sit Legeme mod alle Svagheder; med en Fortale af Profesfor Tode. - Bogens Jndhold er: almindelige Regler til Sundhedens Vedligeholdelse; Regler i Hentrende til de Virkninger; som Mernesket er udsat for, saasom, om Luften om Tørhed og Fugtighed; om Varme og Kulde; om Mad og Drikke; om Udkastelserne; om Klædedragten; om Stillinger, og Leiet; om Søvnen; om Bevægelse og Hvile, om Sielens Virkninger; Omsorg for Øinene: Omsorg for Tænderne: Omsorg for Brystet; Omsorg for Underlivet; for Huden. - Den faaes for 3 Mk. 8 s. paa Trykp. og 4 Mk. 8 s. paa Skrivp., indbunden 16 s., mere hos A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Dansk og engelsk Lexicon, udarbeidet efter de bedste Forfatter begge Sprog, af L. B. Olsen, og samme Forfatters en gelsk og danske Lexicon, første Binds første Deel. - Dette Værer udarbeidet efter de allernyeste og bedste Hielpekilder; Forfatterens Hovedbestræbelse har især været, saa meget som muelig at svare paa Rummet og at sige meget med faa Ord. Uagtet det hele neppe vil komme til at koste meere end 27 Mk., saa kan man dog indestaae for, at det ikke skal mangle noget brugeligt Ord eller Udtryk, som findes endog i det bekosteligste og største Lexicon. Begge Deele udgjøre 61 Ark og sælges for 13 Mk. paa Trykp. og 17 Mk. paa Skrivp. Den engelske danske Deel udgaaer i fem Afdelinger, deels for at gjøre det lettere at anskaffsig Værket, deels forskaffe dem, der i nærværende Øieblik føl Savnet af et saadant Lexicon, indtil videre i det mindste nogen Veiledning. A. & S. Soldin Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden 236.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
Følgende Bøger bekommes for vedtegnede Priser hos underteg- og nede Forlægger: (See disse Tidender No. 73 dette Aar.) 13) Amerika i sin forhenværende og nuværende Forfatning, uddraget af de bedste Historie= og Reisebeskrivelser, 7 Mk. 8 s. hefter. 14) Valerie eller Breve fra Gustav de Linar til Ernst de GreEn Roman, oversat efter Baronesse von Krudeners franske Original, af H. S. N. Nyegaard, 3 Mk. 12 s. heftet. 15) Historie om de fiendtlige Landgange paa Engelland, der er foretagne af Romere, Tydskere, Danske, Normannere, Spamere, Hollændere og Franske, 2 Mk. heftet. 16) Orlands Orlandino, den forunderlige Eventyrer, af Forfatteren ti Rinaldo Rinaldini, 2 Dele, 1 Rdlr. 4 s. heftet. 7) Den lille Latiner. En Skole= og Hielpebog for Begyndere det latinske Sprog, hvorved de baade paa en hensigtsmæssig Maade kunne ove deres Hukommelse og tillige faae Kundskal om de nødvendigste Ting, som forekommer i det daglige Liv 1 Mk. 4 s. i Materie. 18 Tabellarisk Oversyn over den almindelige Historie til at erholde en rigtig Kundskab om de vigtigste Tildragelsers Oprindelse og Sammenhæng, af Professor Julius August Remer6 s. i Materie. 19) Anviisning til et af Peter Friderich Catel nye opfundet historiskechronologisk Spil tilligemed 430 dertil hørende korte Bigraphier af den gamle og nye Historie, 2 Mk. i Bind. 20) Religionsdog for Almueskoler i Stæderne og paa Landet, at F. S. N. Møller. For angiøre denne lille Skolebog end mere brugbar, har man tilføiet et Anhang, indeholdende det vigtigste, som ethvert Barn maae lære, saasom: Oplysning om Mynt, Maal og Vægt, Forklaring over Romertallene ligeledes den lille Multiplications=Tabel o. de l., 10 sk. 21) Noralske Fortællinger. En Læsebog for Børn, samlet og udgivet af Skolelærer S. C. Stenersen, 1 Mk. 2 s. 22) Skuespil for Børn, oversat af det Franske efter M. Berquin, ved Skolelærer M. Hallager, 2 Mk. N. J. Sebbelow, store Fiolstræde No. 218.
Berlingske Tidende, 1804-10-26
das Zanberschlofs oder Geschichte des Grasen Tunger, le Baron Knigge, optages i Bibliothek for Menneskekundskab og vil udgjøre det andet Bind. Det første, der indeholder Loreng Stark, en Carakteerskildring af Professor Engel oversat af Professor Kahbek, sælges i Hofboghandler S. Poulsens Boglade for 7 Mk. indb. C. S. Hansen. I Underhaanden er at faae tilkiöbs den ved Nysted beL.M. liggende Kongelig priviligergte Stivelse-Fabriqve tilligemed een i Byens nærsomste Gader liggende god indrette Kiøbmandsgaard, hvortil kan fölge endeel Jord og Tørveskiær Ar beskrive Fabriqvens Værd, er ufornöden, som fra gamme Tid bekiendt, en tredie Deel eller den halve af Kiøbesummen, kan blive staaende om forlanges. Nyested i Lolland, den 22de October 1804. J. Müller.