JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Skov-Auction. Tirsdagen den 21de December førstkommende lader Proprietair Søltoft til Tyrrestrup i den ham tilhørende Hovedskov paa Ørritzlev Mark, ved Auction bortsælge omtrent 200 Nummere af paa Roden staaende Bøgetræer, tjenlige til Gavningstræe og Brændetræe, Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Mødestedet blier ved Skovfogedhuset, som beboes af Skous Enke. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 6te December 1841. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Skov Auction. Onsdagen den 22de December førstkommende lader Proprietair Søltoft i den ham tilhørende Skov paa Tyrrestrup Mark, ved Auction bortsælge omtrent 200 Rum mere af paa Roden staaende Ege-, Bøge= og Aske, tjen ligge til Tømmer, Gavningstræe og Brændetræe, Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Mødestedet er ved det store Askehoved. Samme Dag ved Middagstid bliver bortsolgt 4 Stkr. Arbeidsvogne, 5 Sæt Arbeidstøi, med Puder, samt en malet og beslaaet Slæde med tilhørende tvende Agestole. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 6te December 1841. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, foretages Licitation paa Skanderborg Raadstue, Onsdagen den 15de December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, over den for Aaret 1842 approberede Leverance af 109 Cubikfavne harpet Gruus til VedligeholTrykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. delse af den fuldførte Hovedlandevei imellem Tedstrup, Skanderborg og Stilling. Conditioner og Overslag ville 8te Dage forinden Licitationen vorde henlagte til Lysthavendes Eftersyn hos Veiopsynsmand Top i Skanderborg og Undertegnede i Horsens. - Lysthavende indbydes. Horsens, den 27de November 1841. Dan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Jngenieur-Capitair. Musugrantine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Directe fra Paris har jeg i Dag modtaget ovennævnte særdeles skjönne Stof til Damekjoler, som jeg kan anbefale som noget aldeles nyt og udmærket smukt, og sælges samme i Forening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
med mine øvrige Mode- og Manufactur-Artikler, billigst muligt af Vitus Ingerslev. Baand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Et Partie glatte Lüsters- og Atlaskes-Baand, hvormed skal oprømmes, bliver udsolgt for halv Priis hos Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Twist-Lærreder, til 16, 18, 20 og 226, ere igjen at faae hos P. Nørgaards Enke. Dreiler, af forskjellige Slags, sælges billig af V. Nørgaards Enke. Frictions-Fyrtøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
af Romell & Schuerers Fabrikat, der er bekjendt for deres fortrinlige Godhed, og ikke let blive fugtige, faaes til nedenstaaende Priser: i Papiirs=Omslag pr. 100 Stk. . . . . . 3 i Papæsker pr. Do. . . . . . . . . . . . 4 - i Maroquinsæsker pr. Do. . . . . . . . . 8 - i lakerede Blikdaaser med Voxlys pr. Do. 28 J Dosinviis er Prisen billigere. Handlende gives en endnu større Rabat. C. B. Christensen jun. Vestindisk Kapee i 3/4 Pots Bouteiller a 1 1 foruden Flaske, faaes hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Engelsk Porter i 1/2 Bouteiller, Kjøbenhavnsk hvidt Øl fra Kongens Bryghuus i hele og halve Bouteiller, M 1 til 6, og Ms 2 til 4 pr. Flaske, faaes hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Store Mallaga Rosiner, Muskatel-Do., nye Svedsker, Caroliner-Riis, Java=Do. til 12 pr. Pd., Kongo Thee, lys St. Croix Sukker, Havannah=Do., Raffinade, Meliis, lys Candis m. m., er arriveret hos C. B. Christensen jun. Hvid Thies. Rakitzer Hør, graae Do., Lievauer 3 & 4 Bands Do., faaes i gode Vare, til billige Priser hos Colding, den 30te Novbr. 1841. C. F. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Hos Kjøbmand L. H. Terkildsen i Fredericia er arriveret: ny italienske Macaroni og Nudler, nye Mallaga Citroner, Rosiner og Figen, Confect Rosiner, Krakmandler, chin. Soya, Capers, hollandsk Ost, EidamerOste, Schweizer=Ost og Sundheds=Oste m. m. m. Til Juul og Nytaar anbefales et Parti meget smukt Legetøi hos Kjøbmand L. H. Terkildsen i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Hvor en flink og duelig Marqveur strax kan erholde Plads, anvises af A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
Til 1ste Mai næstkommende kan en confirmeret Dreng af god Familie, der regner og skriver godt, blive anbragt paa et Handelscontoir i en af Jyllands største Kjøbstæder. J Mangel heraf ønskes en Handelsbetjent. De herpaa Reflecterende vilde behage enten personlig eller i frankerede Breve at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-10
For et Fruentimmer, som til Fuldkommenhed forstaaer Alt til den fine, nu brugelige moderne Bage- og Kogekunst henhørende, samt Syltning, Jndfaltning osv., bliver en god Condition ledig til 1ste Mai 1842 paa en Herregaard i Jylland. Nærmere Underretning gives hos Fæstemand A. Hansen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
18 No 215. Løverdagen den 11 1 Decbr. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus listereidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Blandinger. Jfølge Globe vil sandsynligviis den næste Konge af England komme til at hedde Edvard, thi den nyfødte Prinds af Wales siges at skulle døbes med Navnene: Edward Victor Ernst Leopold August. Daaben vil skee kort for Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Man har allerede stillet Prindsens Horoskop efter alle den astrologiske Kunsts Regler. En i London udkommen Kalender, der allerede har oplevet to Oplag, meddeler et saadant, hvori det hedder: Naar den unge Prinds lykkeligen har tilbagelagt sit andet Aars fjerde Maaned – her truer Mars ham nemlig med meget farlige Aspecter – saa er han vis paa, at bestige sine Forfædres Throne. Han vil vorde en høi, smuk, rank Mand og komme til at ligne sin Fader meget. Maanen og Merkur love ham Klogskab og mange mandige Aandsgaver; Jupiter er saa stærk, at der ei er nogen Tvivl om, den unge Fyrste vil vorde en velvillig, men fast og paa sin Mening holdende Souverain, dog medfører Saturn ogsaa mange Sorger, og bebuder, at Nationen under ham vil lide følelige Tab. Towers Brand har bragt Engellænderne en stor Velgierning. J de sidste Krige ere nemlig mange tappre Quarre's blevne nedsablede, og selv i China svævede endnu for kort siden et brittisk, af Fjenden omringet Troppekorps i stor Fare, fordi – Geværerne vare ubrugelige. Hele Armeen glæder sig derfor hjerteligt over, at 300,000 Geværer med Steenlaase ere opbrændte, samt at Regjeringen har befalet, at der i deres Sted skal fabrikeres ligesaamange Percussionsbøsser i Birmingham. J Jnzieres begav det sig for nogle Dage siden, under en Brudevielse i Kirken, at Brudgommen, en ung Mand, som elskede sin Udvalgte hjerteligt, pludseligen fik et Anfald af Vanvid, saa han fremtog en Kniv og stak om sig dermed. Alle flyede; kun den Saarige Svigerfader blev tilbage, men blev dødeligt saaret. Omsider lykkedes det, at overmande og gribe den Vanvittige, hvis Forstand endnu ikke er vendt tilbage. Forrige Maaned døde i Paris en Søster af Uhyret Marat i sit 93de Aar og i den yderste Elendighed. Hendes Træk havde megen Liighed med hendes Broders. J lang Tid levede hun af at gjøre Uhrvisere, hvori hun havde en mageløs Færdighed. Forresten besad hun mangfoldige Kundskaber, forstod Latin fra Grunden af, spillede Fløite med stor Virtusitet o. s. v. Den Ulykkelige maatte, gjennem hele sit Liv, sukke under Vægten af Broderens afskyede Eftermæle. Det Huus, hvor Marat dræbtes af den heeltemodige Charlotte Corday, No. 18 i Medicinskolens Gade, er en ussel, faldefærdig Rønne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
J Aaret 1823 gik en ung Kone, med en omtrent halvtredie Aars Dreng, i Ebbetiden over til Mont St. Micheel, men slap i Qvægsandet, hvor hun allerede var sjunken saa dybt ned, at hun ikke meere stod til Redning, da Folk paa hendes Angstskrig ilede til Allerede forsvandt hendes Hoved under Sandet, og Barnet, som hun indtil sidste Øieblik holdt høit over sig, var det Eneste, man kunde redde. Da Øvrigheden havde anstillet forgiæves Undersøgelser om hvem den Lille (der var godt klædt) hørte til, tog en Forpagterkone fra Egnen af Granville ham til sig og opdrog ham, uden at Nogen videre bekymrede sig om hans Herkomst. Jmidlertid havde dog Drengen beholdt en dunkel Erindring om Paris, hvor det forekom ham, at han havde boet i et stort Huus med mange Træer udenfor men Navnet kunde han ikke erindre. Da han var bleven 18 Aar, havde han hverken Rist eller Ro længere, for han selv kom til Paris, som han nu gjennem streifede fra Ende til anden. Udenfor Jnvalidernes Hotel blev han tankefuld staaende; her troede han vare de Træer, under hvilke han havde leget som Barn, og selv de tilstødende Gader meente han at kunne gjenkjende; men dermed var han jo endnu ligenær. Hver Morgen var nu hans første Gang did; men hver Aften vendte han trøstesløs tilbage. En gammel Jnvalid, der havde lagt Mærke til det unge Menneskes hyppige Nærværelse, og muligt ogsaa jevnlig seet en Taare i hans Øie, tiltalede ham en Dag og spurgte ham om Hvad han søgte Da Hiltebarnet ikke tog i Betænkning at fortælle ham det, grundede den gamle Karl i nogen Tid paa Aarstallet 1823 og udbrød da: "Det var det Aar Feldttoget skete til Spanien. Dengang blev den brave Capitain Guemard, der havde taget Tjeneste ved den constitutionelle Armee, fangen og kastet i Fængsel paa Mont St. Michel. En Dag forlod hans Kone med deres Barn Paris, og man hørte aldrig noget til hende siden. Hendes Moder, Mad. Dubreuil, begræd længe sin Datter, Datterson og Svigersøn, der døde i Fængslet af sine Saar." Det unge Menneske havde altsaa hverken Fader eller Moder mere; men Mad. Dubreuil, hans Bedstemoder, levede endnu. Jnvaliden førte ham til hende, og snart var enhver Tvivl hævet; thi den Gamle gienkjendte strax den af ham opbevarede Barneskjorte, med det som Mærke anbragte C., saavelsom en Sko, hvori den for Familien arbeidende Skomagers Adresse endnu fandtes. Paa den anden Side godtgjorde ogsaa den af Øvrigheden udstædte Attest om hiin i Aaret 1823 skete Ulykke og Barnets Redning den unge Guemards fuldkomne Jdentitet. Han, som Dagen iforveien hverken havde havt Slægtninge eller Formue, blev nu af den gjenfundne Bedstemoder indsat til eneste Arving af en Formue, der giver 60,000 Fr. i aarlig Rente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
En gammel Mand i Paris, som levede af at sælge Blade og Theaterplakater udenfor Skuespilhusene, blev forleden syg af Halsinflammation. Lægen ordinerede 20 Jgler, men den gamle Mand fandt en Udgift af fire Francs altfor stor. Dagen efter var han død, og da Lægen undersøgte Liget, fandt han paa dets Bryst 8000 Francs i Banknoter og Guld. Gieren blev begraven i de Fattiges Liigvogn, og hans Formue hjemfaldt til Fiscus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
En Juveleer i Lowell, Roland Lymann, lod nylig en i Papiir indsvøbt Guldring ligge paa Hjørnet af sit Arbeidsbord. Næste Morgen fandt han at en stor sort Edderkop fra ovenaf havde befæstet sin Væv til Papiret og trukket Ringen en Tomme høit op i Luften. Han lod Dyret i Fred, og efter en Uges Forløb var Ringen hævet endnu 7 Tommer høiere i Veiret. Da blev den sorte Edderkop fordrevet af en bruun, men strax befæstede en anden Edderkop sin Væv ved Papiret og hævede det inden 3 Dage til en Høide af 14 Tommer. Desværre bleve nu ved et Tilfælde Væven forstyrret. Papiir og Ring havde en Vægt af 12 Gran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Da Tenoristen Wild som en af sine Gjæsteroller i Berlin gav Orest blev Jphigenias Parti udført af Madame Milder=Hauptmann, hvis Kræfter paa den senere Tid vare meget i Aftagende. Wild agerede med temmelig Heftighed omkring paa Scenen og gjorde ogsaa vel meget af det i sin Sang, hvorimod den for saa beundrede Sangerinde var betydeligt mat baade i Spil og Sang. Da man ønskede at vide Professor Res Mening om denne Forestilling, sagde han: "Jeg havde ikke noget at indvende mod Udførelsen af Hovedrollerne, naar blot Wild havde været noget mildere og Milder noget vildere!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Giftblandersken, den smukke Fru Laffarge, som i saa lang Tid har gjort uhyre Opsigt i Frankrig, og som bestandig paastaaer, at hendes Uskyldighed vil nok engang komme for Dagen, indtraf den 18de Novbr. til Fængslet i Montpellier, hvortil hun ledsagedes af en Greve og to Damer af hendes Familie. Det gjorde et stort Jndtryk paa hende, at hun her maatte skilles ved sin Kammerpige, som ikke havde villet forlade hende, derpaa overgaves hun til Ronnerne som have det indre Tilsyn i Fængslet. Hendes Celle har 10 Fod i Fiirkant, og dens Meublement bestaaer af en Jernseng, et Bord og to Stole. Da hun kom dertil havde hun paa Hovedet en Baret af Fløiel, og var i det Hele yderst elegant paaklædt. Nu er hendes Fangedragt en grov Kjole af blaa Farve og en hvid Kappe som slutter tæt til Hovedet. Alle Fangerne, flere Hundrede, arbeide i Fællesskab, under den strengeste Taushed. Der strikkes, spindes, osv. Stedse under Nonnernes Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
J Paris har en Skrædersvend, hvem Quenisset havde angivet som Meddeeltager i Attentatet den 14de Septbr., i det Øieblik da Politiet vilde gribe ham, styrtet sig ud fra Vinduet i femte Etage, saa han laae død paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
J Districtet Liborne, i det sydlige Frankrig, er nylig død en Kone ved Navn Laporte i en Alder af 102 1/2 Aar. Den Folketro, at Tvillinger ikke blive gamle, har her fundet Modsigelse, da hendes Tvillingsøster naaede en Alder af 9 Aar. Forøvrigt er denne den tredie 100aarige Kone, der i de sidste 3 Aar er død i dette District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
J England tage to Moder stærkt Overhaand, nemlig: 1) at drukne sig; fra Blacksfjardsbroen har saaledes længe hver Nat 3 til 4 Mennesker styrtet sig i Themsen, og 2) at blive katholsk, en Mængde Englændere og Jrlændere af de høiere Stænder træde for Tiden over til den katholske Religion, deels i England, deels i Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
En engelsk Tidende, som udkommer i Stafford, beretter, at en ung Brud paa 76 Aar, som forud havde havt fem Mænd, nylig er bleven trolovet med en Ungkarl paa 64 Aar. Smagen for Ægtestanden, var hos hende ikke engang bleven forstyrret ved det lille Uheld, at hun af hendes forrige Mand var bleven ført tiltorv i Nevcastle og der solgt til en Anden. Amerikanerne finde største Behag i Münchhaustader, og deres Aviser anstrenge ret deres Vid, for stedse at opfinde nye. Saaledes fortalte nylig en: En Maler har malet et tyndt Fyrrebræt som Marmor, saa skuffende, at det, da man kastede det i Vandet, strax sank tilbunds som virkeligt Marmor. Den samme Kunstner malede et Vinterlandskab saa tro, at et Thermometer, som man holdt til Maleriet, strax faldt 7 Grader under Frysepunktet. Det største Skildt, der findes i Europa, turde nok være en engelsk Ølbryggers i Paris, thi det har en Længde af 70 Fod, en Høide af 7, og de derpaa anbragte Bogstaver ere 3 Alen lange, saa at de kunne læses en Fjerdingvei borte. Falder dette uhyre Skildt ned engang, kan det gjerne slaae et heelt Compagnie Soldater ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
J Theatret i Löven havde der for kort siden nær kunne skee en frygtelig Ulykke. Hr. Ponsolle's Løvinde sønderbrød nemlig pludseligt Jernstængerne i sit Buur og sprang ned i Parkettet. Hr. Ponsolle's Aandsnærværelse forebyggede imidlertid Ulykken. Han greb Dyret i Poterne, gav Løvinden et kraftigt Slag med Næven, og bragte hende saaledes til Lydighed. J Stor=Kanisa (Ungarn) blev den 3die ds. en Gjæstgiverske Offer for en stærk Gift, som hendes skjændige Mand havde kommet i hendes Caffe, under den retslige Section styrtede ogsaa den tilstedeværende Commitets=Physicus, Takaes, livløs til Jorden og blev, uagtet al anvendt Lægehjelp, det andet Offer for denne Giftblander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Georg v. Fürst fortæller i sin EuropascheReisefolge en romantisk Historie: "Da vi kom til Uckermunde saae vi Fader, Moder, Datter og Brudgom hænge i Galgen for Tyveri. Datteren havde kunne slippe fri, men hun vilde hellere gjøre sin Brudgom Selskab, end leve uden ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
En 103 Aar gammel Bagermester var med i Fest toget i Stuttgart i Anledning af Kongen af Würtembergs Jubilæum. Da man spurgte ham, hvorledes han havde baaret sig af, at han var bleven saa gammel, svarte han: "Jeg har altid bagt godt Brød og givet rigtig, ærlig Vægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
For kort siden vare Jndbyggerne i EherstaaØienvidner til en tragisk Scene, der paa en vis Maade mindede om den ulykkelige Mazeppa's sørgelige Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
En ung Mand havde, paa fri Mark, besteget en ung, vælig Hest, og, i den Mening, at kunne ride den saameget sikkrere, anbragt en Strikke i Stigbøilens Sted. Denne formeentlige Forsigtighedsforholdsregel var hans Ulykke. Ude af Stand til at styre og holde sig paa den vildtgalopperende Hest, styrtede han ned og blev hængende i den ene Strikke. Nu gik det i fuld Carriere over Stok og Steen, over Marker, Grøfter og Hegn et rædsomt Syn! Ved Indgangen til Byen søgte man forgiæves at standse det galopperende Dyr, som slæbte den ulykkelige unge Mand efter sig over Steenbroen. Da det langt om længe lykkedes, var der endnu Liv i ham, men om hans Redning er intet Haab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
J en nordtydsk Garnisonsstad befandt en Reisende sig for kort siden ved Table d'höte, hvorved ogsaa Officererne spiste. Ved Slutningen af Maaltidet forlangte den Reisende tydsk Ost istedetfor Schweizerosten, som stod paa Bordet. Hans Nabo, en ung Lieutenant, fandt Lugten deraf utaalelig, og forlangte, at den skulde tages bort. Den Reisende erklærede, at den skulde blive staaende saalænge han havde Lyst at spise deraf. Striden om denne ubetydelige Gienstand blev stedse heftigere. Tilsidst sprang Lieutenanten rasende op og raabte: "Tag Osten bort, eller, paa Ære, jeg støder Dem ned!" Den Reisende stod ligeledes op, idet han svarte, rolig og med fast Stemme: "En Hundsfor, der ikke holder sit Ord!" og ventede, at Officeren skulde trække. Denne forstummede, blegnede, sank tilbage paa sin Stol – hans Fiendes Aandsnærværelse havde pludseligen bragt ham til befindelse. Han var ikke istand til at løse sit overilede Ord, og saae sig nødt til at tage sin Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
En Mirakeldoctor gjør i denne Tid uhyre Opsigt, i Thuringen. Hvor han kommer, paa sine Reiser, strømme lidende til ham i Hundredeviis. Sin helbredende Kraft viser han især paa Folk som lide af Gigt og Nervesygdomme, og det fornemmelig ved Enidning og Haandspaalæggelse. Mandens Electricitet skal være saa stærk, at den paa en forunderlig Maade viser sig ved den blotte Berørelse af hans Haand; de Syge henfalde, nogle Timer efter at han har strøget deres Hoved og Lemmer, i en stærk Transpiration, og naar de vaagne, føle de sig strax bedre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Paa Lægernes Foranstaltning maatte han nylig forlade Erfurt, hvor Mange vare blevne helbredte ved hans Mirakelkur. Nu venter man ham med Længsel til Weimar, hvor man siger, at Hertugen selv vil benytte sig af dette Phænomen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Efter at Hamborgs prægtige nye Børs var i Fredags bleven høitidelig indviet, drog Kjøbmandsstanden næste Dag i Procession fra den gamle til den nye Børs. Begge vare de smykkede med Flag af alle Nationers. J den gamle blev ved Afsteden af alle Tilstedeværende istemt Psalmen: "Nun dancket Alle Gott!" Arm i Arm droge Kjøbmændene derpaa, under Musik fra Kirketaarnene, og ledsagede af en talrig Folkemasse, ind i den nye Børs, hvor de af et Musikkorps modtoges med Sangen: "Auf Hamburgs Wohlergehen!" der istemtes af den hele Forsamling. Ulvene husere stærkt i Omegnen af Christianssand. Den 8de Novbr. dræbte en Flok af disse Rovdyr paa Gaarden Boen 22 Stkr. Smaacreature, og nogle Dage efter (den 11te) ranede Ulvene paa en anden Gaard 11 Faar. Denne Dristighed vil man ansee som et Tegn paa en streng Vinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Dødsfald. Skolelærer og Kirkesanger Rold (45 Aar, i Nørretranders. Chr. Nørgaard (51 Aar) i Rugtved. Toldbetjent Barret i Veile. Mogens Nielsen (17 Aar), Stedsøn af Sognepræst Tørsleff i Østeralling v. Randers. (Dette unge Menneske er een af dem som d. 12 Nov. var taget ud fra Assens for at skyde paa Beltet, og fandt Døden ved Baadens Kantring.) Franciska Heiberg 48 A.) i Horsens. Copulerede. J Frederikshavn, d. 1ste Decbr. Hr. Forpagter Heide af Bygholm og Jfr. Sophie Hygom J Hobroe den 5te: Hr. Proprietair S. Brendstrup til Aalegaard og Jfr. Emilie Gran fra Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede, retskafne og kjærlige Fader, Etatsraad Told- og Consumtions-Inspecteur Niels Rosing Bult, Ridder af Dannebrogen, efter nogle Maaneders Sygdom, ved Döden rolig hensov den 9de dennes, i en Alder af 81 Aar og 3 Maaneder, efterat have tjent Staten i over 60 Aar, bekjendtgjøres sörgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 10de December 1841. J. M. M. Bull.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 12te December (sidste Forestilling: Man kan hvad man vil. Lystspil i 2 Acter. Efter det Franske oversat af Prof. J. L. Heiberg. Derefter: Aprilsnarrene, eller: Jntriquen i Skolen. Vaudeville i 1 Act af Prof. J. L. Heiberg. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Til de under 19de f. M. anmeldte Bidrag til Baer endvidere indkommet eller anmeldt: Fra Horsens Kjøbstad ved Repræsentantskabet . . . . . . . . . . . . . . . .- Slesvigske Curasseer=Regiment ved Generallieutenant v. Flindt . . . .- Fanøe og Sønderhoe ved Cancelliraad Bruhn . . . . . . . . . . . . . . . Seerup Sogn ved Justitsraad Holm. 2 - 45 : Jydske Jæger=Corps. 3die Comp. ved Oberstlieutn. Baron v. Haxthausen, samme Corps endvidere ved Do. . . . 1 – 48 - nogle Sogne i Overand. Oxenbølls Jurisdiction . . . . . . . . . . . . . Salling og Skive Kjøbst. ved Byfoged Hørn . . . . . . . . . . . . . . .(hvilke 73 28 tilligemed forhen anmeldte 27 27 i Alt med 100 28 nu ere indsendte.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Hans Kongelige Høiheds Prinds Frederik Ferdinands lette Dragon-Regiment, ved Oberstlieutenant v. War51 – 68 : neck, indsendt . . . . . . . . . . . . Hans Kongelige Høihed, Regimentets Chef anmeldt . . . . . . . Artillerie-Establissementet i NørreJylland og Fyen ved Major v. Sprechler indsendt . . . . . . . . . Andst Sogn, Hesselballe Fogderie, i Andst og Brusk Herreder. . . . . . Jalt indkommet eller anmeldt: 3625 a 51, Committeen for Oprettelsen af Mindestøtten for høisalig Kong Frederik den Sjette. Skanderborg, den 4de December 1841. Rosenberg. Wulff. Jnqversen, With. Blichfeldt. P. S. Den ved de forrige Anmeldelser fremsatte Anmodning om at forunde samme en Plads i Provindsens Stiftstidender, gjentages herved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Efter Begjæring af Aarhuus Kjøbstads Skovcommission, afholdes Onsdagen den 15de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Auction i Riis=Skov, over endeel paa Roden staaende Ege og Bøge, samt endeel Gjerdsel, hvilket herved bekjendtgiøres til Lysthavendes Efterretning. Lysthavende ville behage at give Møde ved Skovfogedhuset nævnte Tid. Aarhuus, den 10de Decbr. 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Fredagen den 24de dennes, Kl. 10 Formiddag, bliver, ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Huusmand Peder Christiansen Stærk og Hustrue, i det Stervboet tilhørende Huus i Veilbye afholdt offentlig Auction over samme med tilliggende Hauge. Hasle &c. Herredscontoir, den 7de December 1841. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-11
Tirsdagen den 21de December førstkommende og for gende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 9, bliver, ifølge Reqvisition af Hr. Premierlieutenant Ridder v. Dinesen, til Katholm, som befuldmægtiget af Eieren af Ladningen fra den ved Katholms Kyst indstrandede Galease "Ostavius af Udevalle i Sverrig, bortsolgt bemeldte Ladning, bestaaende af 80 Tylter Tømmer af forskjellige Størrelser fra 5 til 12 Alens Længde, samt 34 Tylter, Fyrre=Bord og 40 Tylter Lægter. Ladningen, der er udskibet i Drammen, i Norge, er af fortrinlig Beskaffenhed. Auctionen afholdes i Ramskovgaarden, omtrent 3/4 Miil syd for Grenaae. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørre-Herredscontoir i Grenaae, den 29de November 1841. Aagaard.