JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-09
Meubel-Udsalg. i Kjøbenhavn. Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestrædet Nr. 136 er til alle Tider vel forsynet med et Udvalg af gode, dourable, moderne Mahogni, Birk Bøg og Fyrretræes Meubler bestaaende af Secretairer, Chifonnierer, Chatoller, Etageras, Hjørne og andre Piedestaler, Commoder, Hjørne= og Linned skabe, Divaner, Stole, Sovestole med og uden Krølhaar, Divan=, Spille=, Skrive=, Spise= og Sye Borde, Himmel, Thron= og Stand=Senge, Skriverpulte, Speile lange og ovale; alle Dimensioner i Mahogni og forgyldte Rammer med og uden Con soller og Consolskabe, Paaklædning- og Toilet Speile, Taffeluhre, Lysekroner, Hænge= og Bord lamper, broncerede, pletterede og laquerede Sager med mange flere til denne Handel henhørende Artikler, som Alt udsælges til de nuværende billigste Priser. Reel og billig Behandling forsikkres. Tillige besørges Jndpakningen paa det bedste og bil W. M. Cohen. ligste. som mulige Paket Fart, han om Kutteren Communicationen begynder Søndagen den 7de Mai d. A., sine ugentlige Farter fra Helliggenhafen til Nysted og Torsdagen den 11te Mai fra Nysted til Helligenhafen og medtager Passagerer, Vogne, Heste, andre Kreaturer, og Gods imod Betaling efter følgende Taxt, nemlig: For en Kahytspassageer 3 Rbd. Sølv, en Dækspassageer 1 Rbd., en Passageer med Kudsk, Vogn og 2 Heste 12 Rbd.; en Kareth eller Kaleschevogn med 4 Hjul 8 Rbd., en holsteensk Vogn eller aaben Postvogn samt for et Kjøretøi med 2 Hjul 6 Rbd.; en Hest 3 Rbd.; 2 dito 6 Rbd.; 3 eller flere Heste 2 Rbd. 48 s. pr. Stk., en Stud eller Køe 2 Rbd.; for flere, ligeledes 2 Rbd. pr. Stk., mindre Hornqvæg saasom Kalve og Qvier pr. Stk. 1 Rbd.; Faar eller Sviin pr. Stk. 48 s. For andet Gods betales forholdsmæssigt efter Skjøn af Skipperen og Vedkommende, som paa Afgangsstederne oppebære Fragterne. nisons bil Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-09
Førstkommende Fredag den 12te dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Stranden ved Ulsløv Bye afholdt offentlig Auction over Skroget af den sammesteds indstrandede, af Skipper L. W. Møller fra Arndahl førte Skonnert Delphine, samt over endeel Rundholter og Skibsinventarium. Hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk den 6te Mai 1837. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-09
Fredagen den 12te Mai næstkommende Formiddag Kl. 10 slet bliver ved offentlig Auction, og imod contant Betaling i rede Sølv ved Hammerslaget, paa det Kongelige Toldbod pakhuus heri Byen bortsolgt en betydelig Deel confiskerede Vare bestaaende af Klæde, Kassimir, Merinos, Bomuldstøier, Bomuldstrømper samt en Kasse Candissukker. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 7de Mai 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-09
Jfølge forudskeet Execution og Udlæg for Kongl. Skatten og Afgivter, bliver den Selveiergaardmand Rasmus Jørgensen Badike paa Feiøe, tilhørende Eiendomsgaard med tilliggende Hartkorn 5 Tdr. 1 Skpr. 3 Fdr. i Østerbye paa Feiøe bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 26de Maji.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-09
Fredagen den 9de Junii d. A. Formiddag Kl. 11, Løverdagen den 24de dito de 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stædet, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817. Conditionerne hvorefter Eiendommen bortsælges er til Eftersyn paa mit Contoir. Feide, den 4de Mai 1833. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Lollands-Falsters 31te Aargang. No. 54. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Trykt i tilhelm Laubs Offen i Nykjøbing Bulletin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
(Af 9de Mai.) Hs. Maj. Kongens bedre Befindende er vedvarende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Udenlandske Nyheder. Frankrig. J Ministerraadet har i de sidste Dage Amnestiespørgsmaalet været Gjenstanden for flere temmelig hæftige Debatter. Fra flere af de for politiske Forbrydelser dømte, vare allerede indkomne Ansøgninger og Benaadninger, hvorimod den største Deel erklærede, at det vilde stride mod deres Grundsætninger at indgive saadanne Ansøgninger, men at de, naar de bleve benaadede, derimod vilde ansee sig forpligtede til ikke oftere at sammensværge sig mod Regjeringen. Under disse Omstændigheder frembrød Kongens Navnedag, der feiredes paa sædvanlig Maade, men - Benaadningerne udebleve ganske. Man meente atter at en almindelig Amnestie kunde opsættes til en bedre Leilighed, og saaledes synes Hensigten med Meuniers Benaadning, dersom den har havt nogen, kun at være den, at forskaffe Lovforslagene om en Forøgelse i Hertugen af Orleans Dotationer, og om Dronningen af Belgiens Udstyr, en gunstig Modtagelse i Deputeret Kammeret, hvilken Hensigt da og fuldelig er opnaaet. - Lavaur og Lacaze skulle have aflagHr. Pasquier, Præsidenten i Pairsretten, et Besøg og takket ham for den humane Behandling under Processen. Dette Besøg satte Præsidenten i Forlegenhed, da han ikke ret vidste om han skulde ansee det for Spot eller Alvor, imidlertid behandlede han de Frikiendte med meget Høflighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Tydskland. J den senere Tid ere flere af de tydske Myntsorter blevne reducerede, og da dette Fredagen den 12te Mai 1837. naturligviis maa have megen skadelig Jndflydelse Handel og Vandel, er man nu fremkommen med det Forslag, at afskaffe alle de i Tydskland circulerende Mynter, og derimod indføre en almindelig Myntfod for hele Tydskland. Som bekjendt regner Sydtydskland efter Gylden, medens derimod Nordtydskland regner efter Thaler, hvilket, da en betydelig Deel af Tydskland har tiltraadt den preussiske Toldforening, ofte giver Anledning til Forviklinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Rusland. Efter Ansøgning fra Adelen i Wladimir Gouvernementet har Keiseren tilladt den at indsamle hos hver Bonde paa deres Godser 91 Koper for med denne Jndtægt at bestride Omkostningerne ved Opførelsen af en Bygning til at gjemme en af Peter den Stores Baade, der nu befinder sig i Staden Pereslawl-Salesk. – J St. Petersborg er undertegnet en Protocol hvorved 4000,000 Pd. St. er garanteret Don Carlos.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Sverrig. En Klokker har i Skaanes Correspondent indrykket et Circulaire til sine Collegaer, hvori han beder dem at opgive sig alle dem, der regne sig til herskabelige Familier, men kun sjældent besøge Guds Huus. Klokkeren skal være foranlediget til dette Skridt af sin nærmeste Foresatte, der efter saadan Fortegnelse vil udgive en Characteristik af den fornemme Vantro, og kalde Tilhængerne af denne Sect den hertzenhielmske Sect, Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Fregatten Galathea commanderet af Commandeur og Ridder M. Lütken, Corvetten Diana, commanderet af Capt. H. G. Garde, og Corvetten Floral, som Cadetskib, commanderet af Capt. C. C. Paludan, afseilede tilsammen den 5te dennes om Middagen til det bestemte Krydstogt, tilligemed Orlogsbriggen St. Thomas, commanderet af Capt. Lieuten og Ridder W. A. Graah, bestemt til de danskevestindiske Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Fredagen den 5te dennes holdt 28de Mai selskabet et Møde, for at tage de foreløbige Bestemmelser med Hensyn til den iaar forestaaende, Fest. De Mænd, der forrige Aar havde ført Præsidiet, Etatsraad Ørsted, Justitsr. Guldberg og Directeur Duntzfelt fremlagde de af dem op gjorte Regnskaber hvis Beholdning, ialt 73 Rbd. 12 s. skjænkes Asyl=Selskabets Kasse. Efterat det var vedtaget, at herefter Jngen, der har ført Præsidiet, skal kunne, før efter et Aars Forløb, atter vælges til Præsident, valgtes til Præsidenter for Festen den 28de Mai d. A. Prof. Dr. theol. Clausen; Viinhandler H. P. Hansen og Justitsraad Salicath. Spørge vi da nu - siger Kbhpst. 4 hvilken Karakteer den nu tilstundende Fest rimeligviis vil erholde, da tør man haabe, at den vil bestaae i en alvorlig og mandig Fortrøstning til at det alstyrende Forsyn dog vil føre Alt til det Bedste, skjøndt Stændernes Arbeide endnu ikke har ført til noget væsentligt practisk Resultat, og Festen selv kan med Hensyn til den Jnstitution, hvortil den er knyttet, blive en mægtig Paamindelse - til vore Stænderdeputerede, om under den nu til første October tilstundende Forsamling, at hævde og gjennemføre, hvad de hæderligen have begyndt, og for Folket til ved hvert lovligt Middel at understøtte sine Stænders Stræben. Fremfor Alt, ønsker f. Bl. at det Exempel, Kjøbenhavn har givet, maa finde Efterligning hele Landet over, saaledes som det allerede f. A. var Tilfældet paa flere Steder, og at den 28de Mai maa blive en almindelig Nationalfest for alle Danske, saaledes som den 17de Mai er det for alle Nordmænd – en eendrægtig og kraftig Folkegands Maidag - de skjønneste Forhaabningers Vaarfest. - Hertil knytter en Jndsender i "Dagen" et andet Ønske, at de, der udenfor Kbhvn, følge denne Opfordring, vilde søge at gjøre Festen mindre bekostelig end Tilfældet er her hvor den holdes paa en saadan Maade, at den største Deel af Borgerklassen er udelukket herfra, medens kun de mere bemidlede kunne deeltage heri, og dette smager af det gamle Aristokratie. Festen burde være en Folkefest. Taler Dagens Gjenstand vedkommende skulde holdes, ikke som hidtil for 1 eller 2 Hundrede, med for Tusinder, og fordrede Omstændighederne det, under aaben Himmel. (!) Exempler herpaa afgive Amerika, England, Frankrig, ja selve Tydskland. Høitideligholdes den 28de Mai saaledes, uden Gjæstebud, uden Suns og Duus, da vil man snart see, at de holdte Taler trykte og afhændede vilde indbringe ikke som hidtil 20 Rbd. 88 s., men maaskee lige saa mange Hundrede Rbdlr., som nu Enkelte. 4 Alb. meHuntal. Kun paa denne Maade, siger Jndsenderen, kan efter vor Overbeviisning det offentlige Liv vækkes, og med dette Jnteressen for den Jnstitution Festen gielder. Af en Sammenligning mellem Antallet af de Skibe, der i 1769 og i 1836 have passeret Sundet, seer man, at deres Antal i 1769 i det Hele udgjorde 7378 medens det derimod i 1836 var 11916. Mest paafaldende er Forskjellen af de hollandske Skibe, thi medens 2508 passerede Sundet i 1769 have i 1836 kun 665 gjort denne Reise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Paa Kunst= og Papiirhandler Bings Forlag vil ukomme en Række af lithographerede Blade med grupperede Portraiter af Danske Stænderdeputerede, Digtere, Lærde, Kunstnere, og Kunstnerinder. Det første Blad, der vil udkomme om et Par Maaneder, skal indeholde en Gruppe af fem dramatiske Kunstnerinder, der blive tegnede efter Naturen og lithographerede af Hr. Monies.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
De i Kjøbenhavn i den senere Tid hopige Jldebrande hvoraf flere synes at være paasatte have atter henvendt den almindelige Opmærksomhed paa vort Assurancevæsen. Flere af Bladene have især dadlet den Omstændighed at man kan faae Jndboe og Vare assurerede for hvilkensomhelst Sum man vil, uden at der fordres mindste Beviis for at det Assurerede virkelig har den opgivne Værdie. Med Føie er det bemærket, at den Omstændighed, at Vedkommende skal i paakommende Tilfælde beedige, at det Assurerede har havt den angivne Værdi, ikke afgiver nogen videre Sikkerhed, da den der vægrede sig for at aflægge saadan Eed, vilde vælte en betydelig Grad af Mistanke paa sig og derved tillige paadrage sig en heel Række af Ubehageligheder, dem, den mindre samvittighedsfulde derfor hellere unddrager sig fra ved at aflægge en Eed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Kjøbenhavn. Da Hr. Gauthier gav sit andet Vædderidt paa Ridebanen foregik en meget mærkelig Tildragelse i Gaarden Nr. 207 paa Hjørnet af Stormgaden og Frederiksholms Kanal. Da det første Vædderidt blev givet, vare to Piger, den ene, Caroline Mathilde, 18 Aar gl., den anden lidt ældre, krøbne op paa Taget. Caroline var dristig nok til at gaae derfra over paa Taget af Prindsens Palais. Den ældre Pige vovede i Begyndelsen ikke at følge hende, men Caroline tog hende ved Haanden og førte hende ikke blot frem og tilbage, men spadserede selv, i mangfoldige Tilskueres Paasyn, med sikkre Trin omkring paa Tagene forbi alle Skorstenene og Qvistetagen, og forsikkrede siden at hun gik der saa rolig, som paa et Stuegulv. Da hendes Herskab med Forfærdelse havde faaet dette Vovestykke at høre, blev det begge Pigerue strengt forbudt at gaae op paa Taget, da Hr. Gauthier anden Gang havde foranstaltet Vædderidt, og det saa meget mere, som Carolines Frursamme Dags Morgen fortalte, at hun havde drømt, at Caroline laae som livløs, medens en ung Mand stod med en Lanzet i Haanden foran hende, og at den døende Caroline paa eengang sprang op og raabte: "Jeg er ikke død, jeg lever, Jeg feiler ingenting; gaae bort fra mig; Gud har holdt sin Haand over mig." Denne Drøm blev flere Gange fortalt for hele Familien og begge Pigerne, som kun, efter megen Beden, fik Tilladelse til at staae paa Loftet. Da Caroline havde staaet nogen Tid deroppe, uden at kunne see Noget, raabte hun Her kan jeg jo ikke see, og var i samme Øieblik ude paa Taget. Den Anden raabte efter hende Min Gud, hvad gjør Du husk dog paa Fruens Drøm." Den husker jeg nok, men den har vel Jntet at betyde, svarede Caroline og gik alle Tagene rundt, medens den anden Pige ængstlig bad hende komme ind. Hun gik over Qvistvinduet, forbi Skorstenen og vilde just stige tilbage igjen, da en Teglsteen gik itu under hendes Fødder og hun fra denne Høide, femte Etage, styrtede ned i Gaarden, hvor hun tørnede mod en Skjæreblok, hvorpaa der stod en gammel bundløs Kurv. De, der fra Gaden havde seet hendes Forvovenhed, styrtede ind i Gaarden, og bare hende, som død, ind i Stuen hvorpaa der strax blev sendt Bud efter en Barbeer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Til Alles største Forundring reiste Caroline sig paa engang op, løb op af Bagtrappen, ind i Kjøkkenet, sagde de samme Ord, som Fruen havde hørt i sin Drøm, og bad blot, at man ikke maatte fortælle denne hvad der var skeet. Derpaa besvimede hun og Barberen, stod just i Begreb med at aarelade hende, da Fruen forfærdet traadte ind. Da Caroline var bleven aareladt og havde faaet et kjølende Pulver, talte man om at kjøre hende til Hospitalet; men det var aldeles unødvendigt, thi hun følte ingen Smerte, paa hendes Legeme var ikke en blaa Plet og den eneste Følge af hendes Fald var, at hun havde revet Huden af sit ene Øre og i de første Dage følte at det gjorde lidt ondt, naar hun vilde bukke sig hurtigt. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Helsingøer. Efterat i afvigte April Maaned 436 færre Skibe end i April f. A. have passeret Sundet, er nu hele Rheden, saa at sige besaaet med Skibe, og alle Vedkommende ere i fuld Activitet ved at expedere saavel disse, som de flere, der endnu ventes at ville komme hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Stege. (Meddeelt.) J denne Byes Kirke har i kort Tid fundet tvende vakkre Høitideligheder Sted. Et Par gamle Ægtefolk Skomager Hans Olsen 74 Aar og Hustrue 69 Aar gl. som længe har boet her og opdraget 13 Børn, men nu forsørges af Fattigvæsenet, blev af et Selskab indbuden at møde i Kirken paa deres Guldbryllupsdag den 20de f. M. Foran Alteret hvor de sadde, lykønskedes de af Hs. H. Hr. Provst Smith, R. af D., der ved nogle skjønne Ord opfordrede dem til Taksigelse til Gud og de kjærlige Christne der vilde hædre deres Alderdom og velførte Levnet. Derpaa gik Damer og Herrer til Offers, og det Jndkomne anvendtes deels til en Glædesdag for dem og deres herværende uformuende Børn og Børnebørn, deels til dermed at forøge deres ugentlige Understøttelse. Efter Høitideligheden fulgte Selskabet de Gamle hjem til en Svigersøns Huus, hvor der var henbragt Forfriskninger, og efterat have drukket deres Skaal, skiltes man ad. – Ret rørende var det at see næste Dag, almindelig Bededag, den kraftige Gamle med sin Kone under Armen, ledsaget af Børn og Børnebørn at komme opaf Kirkegulvet for at gaae som unge Folk i Kirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Søndagen den 1ste dennes bivaanede en talrig Forsamling Gudstjenesten. Præstøe nye Amtmand, Hr. Kammerjunker de Neergaard var kommen for at overrække Skipper Jens Peter Rasmussen og Brødrene Johannes og Anders Olsen de Hæderstegn og Belønninger, som Kongen allernaadigst havde tildeelt dem for den Kjækhed hvormed de den 21de Marts d. A. reddede 11 Menneskers Liv fra det strandede engelske Skib ved Nord feldt Strand. Efter Prædiken, som var passende til Dagens Høitidelighed, traadte Hs. Høivelbaarenhed frem paa Gulvet og i Hs. Maj. Navn overleverede Jens P. Rasmussen, Dannebrogsmændenes Ordenstegn, og Johannes Olsen Medaillen for ædel Daad. Uheldigviis kunde Broderen ikke være tilstæde. Derpaa afsang Menigheden Psalmen Nr. 436: Vor Konge signe Duo. Gud! – og denne saavelsom de øvrige Psalmer bleve afsjungne fiirstemmig af et betydeligt Chor af Skoleungdommen, som ved Chordegn og anden Lærer Langhoffs udmærkede Flid og Duelighed er oplært i Sang, der saare meget forskjønner Gudstjenesten og med Taknemmelighed paaskjønnes af Menigheden. Efter endt Gudstieneste paraderede Borger=Corpserne paa Torvet hvor de Dekorerede indfandt sig. En Pengebelønning af 150 Rbd. til Deeling ledsagede Hæderstegnene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Nysted. Forleden Aften fik en her i Nærheden boende Huusmand det Jndfald, at ville drukne sig, men, da han ikke ønskede at gjøre Reisen til den anden Verden alene, slæbte han sin Ægtefælle med sig. Denne havde imidlertid andre Tanker, og paa hendes Raab om Hjælp, kom ogsaa Folk til, der bragte Ægteparret hjem. Huusmanden var imidlertid ikke tilfreds hermed, og gik senere alene ud for at fuldføre sit Forsæt, men, da Vandet paa det Sted han valgte til Udførelsen, var temmeligt lavt, blev han kjed af Vandringen og vendte om da Vandet naaede ham til Knæerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Om den i Ostindien den 9de Septbr. 1836 afdøde Byfoged Johan Christian Boeck, der var en Søn af Hr. Consistorialraad Boeck i Mariboe, indeholder "The Friendt of India" blandt Andet følgende. Med Følelse af dyb Sorg anmelde vi, at Hr. Boeck, som i 8 Aar beklædte Dommersædet, og i mere end 2 Aar, efter Hr. Hohlenbergs Dødsfald, Gouverneurs=Posten i dette Establissement, (Serampore) er ikke meere. Hans Helbred havde i den senere Tid lidt saa betydeligt ved hans utrættelige Embedsflid, at en Søereise blev anseet som det eneste Middel hvorved han muligen kunde gjenvinde sin Sundhed. Man kan med Sandhed sige om ham, at han opoffrede sit Liv for Hans Danske Majestæts Tjeneste, hans dybe Pligtfølelse drev ham til at anstrænge sig mere end hans Kræfter kunne taale, og han sank i Graven overvældet af det Arbeide og de Bekymringer, hans Embede havde medført. Et af hans sidste vigtigste offentlige Foretagender var Tilintetgjørelsen af en udbredt Tyvebande, som i en lang Tid havde hjemsøgt Calcutta og de omgrændsende Steder med en Art af systematisk Plyndrerie, og opslaaet sit Hovedsæde i Serampore. Han forfulgte den med ufortrøden Vedholdenhed i alle dens Tilflugtsteder ved Hjælp af de engelske Embedsmænds kraftige Understøttelse, og havde omsider den Fyldestgjørelse at see over 40 af Hovedtyvene grebne og deres Bande opløst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Jblandt de mindre Krav paa det Offentliges Taknemmelighed ville vi endnu omtale den usædvanlige Reenhed og Pænhed i Byen i Henseende til Vei, Gader og Vandrender, hvilken er Frugten af hans Aarvaagenhed og Opmærksomhed. J alle Livets Forhold, som Fader, Ven og Ægtefælle, var hans Levnet exemplarisk, og saavel hans egne fortrolige Bekjendtere, som Byens Jndvaanere i Almindelighed, føle at hans Død har frembragt en Tomhed som ikke letteligen igjen vil blive udfyldt. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Skibsefterretning. Efter Sigende af 2 portugisiske Matroser, der den 27de f. M. landede i en liden Baad ved Baltrum, skal den portugisiske Brig Benerache ført af Capt. Antonio Fernando og bestemt til Hamborg med Kaffe, Thee og Farvetræe være totalt forliist den 26de April omtrent 17 Mile fra Baltrum, og hele Mandskabet med Undtagelse af dem, omkomne. Da det nævnte portugisiske Skib imidlertid aldeles ikke ventes til Hamborg, formoder man, at Matrosernes Udsagn er falsk, og at de derimod ere de 2 Matroser der flygtede fra det til Bremen ankomne spanske Skib Armonia, hvis Mandskab, som tidligere meddeelt, havde gjort Oprør Kjøbenhavns Havnepriser den 6te Mai 1837. Hvede, sjællandsk 5 Rbd. 1 Mk. a 5 Rbd. 4 Mk.; dito lollandsk 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s.; dito langelandsk 5 Rbd. 1 Mk. a 5 Rbd. 3 Mk.; dito holsteensk 5 Rbd. 5 Mk. a 6 Rbd. 2 Mk. Rug, sjællandsk 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s.; dito fra Provinds. 4 Rbd. a 4 Rbd. 3 Mk.; dito østersøisk 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. Byg, 2 radet 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s.; dito 6 radet 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, 2 Rbd. 3 Mk. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Reisende fra den 3die til den 10de Mai 1837. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Forvalter Drewsen; Madam Meisner; Madam Schone; Hr. Soel. Med Personposten: Frøken Pontoppidan; Jomfru Theisen; Juveleer Eggersen; Mad. Eggersen; Frøken Thorsen; Justitsraad og Birkedommer Krüger. Udenfor Posterne: Kjøbmand Thomsen, Proprietair Mourier med Familie; Jfr. Gudmandsen; Kjøbm. Erasmi, Jomfru Kroyer; Handelsbetjent Klingenberg. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Jomfruerne Biørck, Bischoff, Schrøder; Hr. Jæger; Handskemager Møller; Mad. Meisner; Jomfru Bøiesen. Med Personposten: Cand. Pharm. Krüger. Udenfor Posterne: Dhrr. Krøyer, Hansen, Wilhelm, Brabant; Kammerherinde Raben; Bogholder Lindeburg; Jomfru Theisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag (første Pintsedag) begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 9 Formiddag og anden Pintsedag Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Bekjendtgjörelser. At Collecteur Grums Enke i Stubbekjøbing, som var overdragen Tallotto-Collectionen Litr. 1. sammesteds, efter eget Ønske nu har ophørt at colligere for Lottoet, bekjendtgjøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Den Kongelige Lotto-Administration i Kjøbenhavn den 9de Mai 1837. Bonde. Moltke Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
De Forældre eller Værger her af Menigheden, der ønske deres Børn forberedte til Confirmation i tilstundende Sommer, bedes at lade disse møde hos mig førstkommende Tirsdag den 16de dennes, Formiddag Kl. 9, og medbringe deres Vaccinations=Attester, samt Døbe=Attester for saavidt som deikke maatte være fødte her i Sognet. Nyekjøbing den 11te Mai 1835. S. Sviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Auction. Jfølge forudskeet Execution og Udlæg for Kongl. Skatter og Afgivter, bliver den Selveiergaardmand Rasmus Jørgensen Badike paa Feise, tilhørende Eiendomsgaard med tilliggende Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdr. i Østerbye paa Feiøe bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 26de Maji.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Fredagen den 9de Junii d. A. Formiddag Kl. 11, Løverdagen den 24de dito de 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stædet, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817. Conditionerne hvorefter Eiendommen bortsælges er til Eftersyn paa mit Contoir. Feiøe den 4de Mai 1837. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-12
Paa Søndag første Pintsedag, udkommer intet Rummer af denne Avis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-16
31te Aargang. Lollands-Falsters No 55. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. agere, sees og Kaas a C. K. Ladenant, praarator. Stift i lille Huus Steen i Jtaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-16
Bulletin. (Af 13de Mai.) Hs. Maj. Kongens Befindende. er vedvarende bedre.