JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1717-04-01
Sverrig. Gottenborg. Allersidst udi næst forleden Maaned holdt Frosten endnu ved ikke des mindre vek kede sig baade smaa og store Ca pere her igiennem Jsen, blant dennem vare tvende store Orlogs-Skibe, som Capitain Gatehielm haver under sin Befaling, samtligen stavnende ad Skagens Søe-Sider. Og som Kopfardie-Skibene uden Forskiel af hvad Nation de ere her nu Tiid efter anden opbringes og giøres til Priis, saa kand mand her paa Levnets-Midler ei have saa stor Mangel som udi gammel Sverrig. Endnu maae hverken Jern, Kaabber eller Kaabber-Traae, Beeg eller Tiære a. herfra udføres, udi hvilket Forbud mand med det første venter nogen Forandring til Udførselen, saasom en stor Deel af Handelen derved er allerede nedlagt. Og som de opbragte Skibe, som ere gjordte udi en temmelig Mængde til Priis, formedelst Mangel af Penge ei her skal lade sig kunde sælge, haver Admiralitetet under sikker Convoy ladet dem forsende af Frankerige og andre Stæder for at have rede Penge derfor.
Nye Tidender, 1717-04-01
Stokholm. Jhvorvel vores Konge, som sig med De Durchlygtigheder Arve Prindsen af Hessen-Cassel og Hertugen af Holsteen-Slesvig sig i Skaane opholder, udi næstforleden Maaned haver været ilde tilpasse af en Bryst-Sygdom, som hans Liv-Læger tilskrive den Skade Hans Majest. paa Lante Rygen fik paa sit Bryst og maae skee for tilig var læget, saa befindes Hans Majest. nu saa vel ved Helbred, at hand fortrøster sig til selv med sin Hoved-Orlogs Flode at gaae i Søen, ladendes befalingen over sin Armee, udi Skaane staaer, over til ArvePrindsen af Hessen-Cassel, 11 Orlogs-Skibe skal alt foran fra Carls-Crone være gangne i Søen, som og Skipperne, her havnede, udsige. Hvad Anslag Kongen maatte have, skiules endnu, imidlertiid trekke sig en heel Hob Tropper udi Skaane. ad Carls-Crones Søe-Sider; Kongen vil ej erklære sig, angaaende sine Gesandters Græve Gyllenborg, Gørts og Sparderes Breve-Vexel med Ridderen af St. Jørgen og Rebellerne mod Kongen af Store Brittannien, for at tilveje at bringe en Landgang udi Skotland med 12000 Mand Svenske Tropper, førend vores Konge har bragt sin Orlogs-Flode tilfulde i Søen. Jkke desmindre er den Ængelske Resident Hr. Jackson her tagen i Arrest, alt hos sig havende Brevskab ham fratagen og overlyst forkyndet, at hvo som havde noget for hannem udi Forvaring, at de det under Straf skulde angive. De Ængelske og Hollandske Skibe, som længe have ligget her med indkiøbte Vahre tilladde, tør er gaae i Søen, eftersom dem ej maae gives Forsikkering, at de ej af Kongens Capere skal blive af Søen igien opbragte og gjordte til Priis, ja de Ængelske maae befrygte sig for en Arrest, saasom deres Resident er vederfaren. Vores Konge holder sig meest op udi Carls-Crone for at lade paadrive, at Orlogs-Floden aldeles maatte velberustet komme i Søen at fuldføre sit forehavende Anslag, som holdes meget forduult. Udi Skaane haver Hans Kongel. Majest. nyeligen ladet hen ved 14000 Mand rykke sammen hen mod Søekanterne, og som det siges skal en stoor Deel der af settes paa Orlogs-Floden. for Polen. Varskau. Efter at alting her i Riget nogenlunde er bleven sat udi Rolighed, haver Hans Kongl. Majest. i denne Maaned begivet sig herfra af sit Kurfyrstendom Saksen, der, saavelsom her er gjort, at sette sine Regerings-Sager i Stand. Rigens Høvdinger reise og Tiid efter anden herfra ad deres Gaarde og Gods. Her og der i Riget strippe dog endnu omkring adskillige misnøjet aftakkede Officerer med deres Tilhængere, af dennem den Lukouskyske Sta rost Novostelsky, Oberst over den Litthauske Guarde, i disse Dage udi sin Land-Strekning haver opfanget 200 Mand; Deres Anførere have været Major Semkousky og Capitain Lopotky, hvilke med andre medfølgende Officerer ere fængslede at lade fælde Dom over dem saasom vedbør.
Nye Tidender, 1717-04-01
Fra Store Polen. Den 3die i denne Maaned haver Hans Excellence den Czariske General Feldt-Marskalk Czeremetof tillige med sin Gemahl og gandske Hof-Stat indfundet sig udi Lissa, og indtaget der Qvarteret, som General Bauer forlod, Dagen derefter indkom samme General til Hans Excellence for at tage Afskeed, hvor paa Gen. Bauer næstfølgende Dag forføiede sig fra Smiegel af Ukrainen, hvor hand den fra Polsk Reussland did hen paa Togget værende Armee skal tage i Befaling; Derimod haver Hans Cariske Majest. givet Fyrsten, Repnin befalingen over de 6 Regimenter Dragoner, so hidindtil staae i Store Polen og Polsk Pryssen, hvilke og have taget Veien af Veixel-Strømmen.
Nye Tidender, 1717-04-01
Den 15de i denne Maaned haver den Ryssiske General FeldtMarskalk fra Lissa begivet sig ad Bresslau, hvor Hans Excellence agter at opholde sig hen til mod den Ryssiske Paaske-Fest, da hand igien vil gaae tilbage til sit Hoved-Qvarter at holde samme Fest paa det høitideligste. Hr. Pouisky, Kobnitsiske Sta rost, giør sig reise-færdig til at gaae til Hans Cariske Majest. udi Holland, der at forrette de hannem af Kongen til Czaren givne sær Magt paaliggende Ærinder.
Nye Tidender, 1717-04-01
Tydskland. Vien. Som Versezer Breve af den 31 i næstforleden Maaned mælde, saa var General Meren meget vindskibelig at faae Feldt-Lejrene til den Kæiserlige Armee afstukne og forfærdigede, saasom den midt i denne Maaned der skal staae i Marken, eftersom Marken over alt grønnes og Vejrliget Dag fra Dag formilder sig. ForFutak i Ungarn er alt en Feldt Lejr færdig og skal den Kæiserlige Armee deele sig udi trende Dele, hver i sin Feldt-Lejr. Neden for Panzova bliver u-ophørlig arbeidet paa en Broe for den Kæiserlige Armee. Som det og skrives, da skal et stort Antal Raitzer, Husarer, Heydukker, og Ungarer nyeligen have slaget sig til de Kæiserlige, og allerede være oprettet et Regiment af dem, som alt ere paa Togget tillige med andre at besætte en visse Pas med dem udi Vallachiet. Udi de Vallachiske, saa vidt som vores have inde, havde og en stor Mængde bevæbnede Folk givet sig til de Kæiserlige, tilbydende sig at tiene Hans Kæiserlige Majest. med de Vilkaar, at de maatte beholde hvis Bytte de kunde giøre. Ellers haver mand fra Jaska, at efter at Hr. Petrask havde indhent Kundskab, hvorledes at Tyrkerne ved Sau-Strømmen udi næstliggende Skove havde op tømmeret en stor Deel SkibsTømmer, havde hand udsendt paa dem 150 Mand, saavel at opheve Arbeiderne som deres Forsvar, men som Geværet løsnedes uforseendes af een af de udsendte Soldater, blev Tyrken det var, at Fienden var for Haanden, saa hand undvigte, dog erobrede vores 55 Stykker, fældede Eeg og 50 Stykker store, Raar samt 500 Stykker allehaande Skibs-Tømmer, som de udsendte paa Sau-Strømmen flaadede frem til Zaska, Kæiseren til Tieniste udi Skibs-Bygningen. Saa have og tvende vores andre Partier været lykkelige at ophæve de udsatte stærke Tyrkiske Vagter og foruden det opfanget een deres Convoyer med stort Bytte og Proviant, hvortil de til et Kiende-Tegn have indbragt en heel Hoob Tyrkiske Hoveder, som de selv havde afhugget. Her ventes fra Frankerige adskillige fornemme unge Herrer, som sig vilde betiene dette Aars Feldt-Tog mod Tyrken med temmelig stor Følgeskab Pragt og Herlighed, og skulde vel komme flere, der som den Store Sultan derover ej skulde fatte et Had derfor til Frankerige.
Nye Tidender, 1717-04-01
Fra det Meklenborgske. Udi denne Maaned ere her Breve fra det Cariske Hof til Gen. Weide indløbne, det Hans Cariske Majest. var til Sinds at giøre en Reise ind udi Frankerige, og agtede sig derpaa tillige med Czarinden, som, imidlertid Caren giør sin Franske Reise, vil holde Hof i Wesel, ad det Meklenborgske igien. Og havde Caren alt ordineret de der staaende Ryssiske Tropper endnu en stor Sum Penge fra Moscau, givende dem derhos Ordre ej at betynge Undersaatterne der i Landet videre end med frit Qvarter, saasom Hans Majest. vilde herefter bære Omsorg, for deres fornødne Fortæring, paa det de uden Klagemaal maatte deslængere kunde der i Landet opholde sig til rette Sommers Tiid og som Kongen af Sverrig truede med en Landgang paa de Pommerske og Meklenborgske Søekanter, var det sikkerst, at de der bleve endnu nogen Tiid bestaaende indtil Czaren og hans Høje Allierede vare blevne de Svenske stærk nok i Søen, førend og Carens Gal leie-Flode ei heller kunde over skibe nogle Tropper.
Nye Tidender, 1717-04-01
Berlin. Fra Potsdam haves, at den der i denne Maaned af vores Konge fra Svitserland forskrevne Karl, som noget nærer 4 Allen lang, for at tiene ved Cron-Regimentet, forlangede paa Haanden 1000 Rigsdaler. og til aarlig Besolding 300 Rdr. ellers kunde hand vel have saameget om Aaret for at lade sig see; Saa vare der og 4 andre Karle fra Svitserland ankomne, 20 til 24 Aar hver gamle, snart af lige Størrelse, saa de kunde passe sig i Led sammen ved Regimentet. Her i Landene lader Kongen heel stærk værve, saa Hans Majest. vil have sin Armee, der er 50000 Mand stærk, forøget med 10000 Mand.
Nye Tidender, 1717-04-01
Frankerige. Paris. Stridighederne varer endnu ved mellem vores Clexicie indbyrdes saasom og imellem det og Paven, angaaende hans Myndighed udi den Franske Kirke. Fra Rom skrives, at en Fransk Geistliges Dørvogter, udi Munke-Klæder forklædt, havde der overleveret Paven udi egen Haand de 4 Franske Bispers Appellation til et almindelig Mode her i Riget mod Pavens Myndighed og Lærdom, som hand vil paabyrde den Franske Kirke, og samme Dørvogter om Natten derefter klisteret der om en Placat op paa Pavens Dør og andre sædvanlige Stæder, hvor paa hand her skal være lykkelig igien ankommen. Ængelland.
Nye Tidender, 1717-04-01
London. Parlamentet haver forordnet Kongen en stor Summa Penge til den OrlogsFlodes Underholding, under Admiralen, Ridder Bing, i denne Sommer udi Øster-Søen mod Kongens af Sverrig og hans Orlogs-Flodes Forehavende skal opholde sig, og ere endnu 5 tunge Orlogs-Skibe af første Rang, beordrede at gaae ad Sundet for at føje sig til benævnte Admirals underhavende Orlogs-Flode udi Øster-Søen. Den Svenske Græve Gyllenborg, som her i Riget har vildet stifte et Oprør mod det Kongl. Huus, er fængsligen førdt ad Pleymouths Castel, hvor Kongen haver ordineret ham Værelse og tilfornødne Ophold efter hans Tilstand og Vilkaar.
Nye Tidender, 1717-04-01
Nederlandene. Græven-Haag. Czaren haver i denne Maaned ladet sig over alt behage at beskue disse Landes Byer, Stæder og Fæstninger samt alt hvis som rart og mærkværdigt der og paa Landet maatte findes, haver end og fore at giøre en Reise ind i Frankerige, did hen den Kongl. Danske extraordinaire Gesandt Hr. von Westphalen Hans Majest. frem for nogen følger. De Herrer General Staterne have i disse Dage særdeles ihudraget deres Undersaatters Handels og Van dels nærværende Tilstand, havende tilfulde Efterretning, at saa man Svenske Capere i Nord-Søen sig skal befinde at krydse saavel paa deres og andre Potentaters Undersaatters Kopfardie-Skibe, saa at Handelen i sær her i Landene aldeles bliver ødelagt, efterdi intet Skib enten fra eller til kand fri passere, altsaa have Staterne maattet beordre Admiraliteterne til at udruste under Skoutbynacht Bod gan hans Anførelse efterfølgende Esqvadre, bestaaende af et Skib af 80 Stykker grove Skyt, 2 af 70, 5 af 60, 13 af 50, 1 af 40, og et af 20 Stykker, tillige med 4 Brandere og 1 Hospitals Skib at gaae i Søen for at dæmpe slig Caperie: Om nu de Herrer Staterne paa Kongens af Store Brittannien Begiæring vil forbyde Handlen til og fra Sverrig, længes mand meget efter at vide; Til den Ende den Ængelske her værende Gesandt Hr. Leathes nyeligen med sær bevegende Aarsager haver indlagt til de Herrer Staterne sin Memorial.
Nye Tidender, 1717-05-01
Danmark.
Nye Tidender, 1717-05-01
Kiøbenhavn. Den 3die i denne Maaned haver Hans Kongl. Majst. sig i Naade ladet behage at forordne Hans Excellence Hr. Geheime Raad, Hr. Christian von Lenthe, til at være tillige med Stift-Befalings-Mand over Fyen og Langeland samt Ambt mand over Odensee, Dalum, St. Knuds og Rugaards Ambter. Desligeste Hans Kongl. Maj. i Naade haver beskikket Hans Excellence Hr. Geheime Raad, Hr. Valentin von Eichstedt, til at være tillige med Ambtmand over Frederichsborgs og Crone borgs Ambter. Selv samme Dag Hans Kongel. Majest. lood udstæde sin allernaadigste Forordning om ulovlig Skytteries Afskaffelse udi Vild¬Banen.
Nye Tidender, 1717-05-01
Den 4de ditto begav Hans Majest. sig atter paa Reisen til Falster og Laaland udi egen høie Person at overvære Dragoners Jndrettelse af det der i Lan denne udskrevet Foodfolk. Den 12te ditto Hans Kongl. Maj. sig her lykkelig og vel fra sin aflagte Reise til Falster og Laaland paa sin Residence haver indfundet. Den 13de ditto Hans Maj. allernaadigst haver ladet udgaa tvende Patenter: Det ene anlangende at saavel Fremmede som Jndlændske, hvilke Victualier, Brænde-Ved og alle Slags Vahre til Kiøbenhavn vilde bringe, maae ubehindret uden Frygt for noget Beslag paa deres Skiberumme didkomme: Det andet anlangende afgangne Hans Henrich Rantzows Midler og Effecter, hvor de og maatte findes, tilbørligen at angive ved Regerings-Cancelliet i Glykstad. Den 18de ditto gik den Ængelske Orlogs-Flode under Admiral Bing til Seil, stavnen de, efter det grove Skyts Løsen, herfra Rheden af Øster-Søen for at forføje sig til den der under Steffens Klinte liggende Kongl. Danske Orlogs-Flode, som der Tiid efter anden mægtig har forøget sig og Hr. Admiral Rabe skal have under sin befaling, saaledes med samlet. Magt at vilde indslutte den Kongl. Svenske Orlogs-Flode udi Carls-Crones Havn, om den ikke før skulde kunde eller vilde møde i Søen, til et Slag.
Nye Tidender, 1717-05-01
Den 25de ditto haver Hans Kongl. Majst. allernaadigst bestilt Monsr. Friderich Rantzous, til Knop, at være Hans Majsts.
Nye Tidender, 1717-05-01
Geheime Raad.
Nye Tidender, 1717-05-01
Den 29de ditto opbragte den Capitain Lieutenant Klauman af Søen her 80 Svenske Fanger, som i tvende Fartøig, hvorpaa de fra det Meklenborgske have vildet undvige ad Skaane, blant disse Fanger vare paa det ene Fartøig 2 Majorer, 4 Capitainer, deriblant den unge Græve Welling, 7 Lieutenanter, 6
Nye Tidender, 1717-05-01
Fændriker og Corneter, i Adjutant, 2 Sergeanter og 11 Corporaler. Paa det andet i Oberste, kaldes Baron de Witte, 4 Fændriker, 1 Sergeant og 2 Corporaler, som ere her og fatte i Arrest.
Nye Tidender, 1717-05-01
Helsingeur. Den 24de og 25de udi denne Maaned ere 11 af de saa længe udi Sverrig udi Beslag værende Hollandske Kopfardie-Skibe fra Stokholm her passeret Sundet med Passer fri for Svenske Capere at passere i Søen; De Engelske arresterede Skibe ere vel efter Kongens befaling til Raadet ogsaa frigivne, men dennem veigret Passer fri at maatte saaledes i Søen passere.
Nye Tidender, 1717-05-01
Fra Gottenborgs Havn.
Nye Tidender, 1717-05-01
Efter at vores Commandeur Tordenskjold var her med underhavende Orlogs-Skibe, Fregatter, Canonere-Pramme og Gallejer for Havnen ankommen, og sig tilføjet den Ængelske Esqvadre for at indspærre den ne Havn for den derinde liggende Svenske Esqvadre, som skal bestaae af 4 Orlogs-Skibe og 10 Fregatter, haver hand med en føjelig Vind den 14de i denne Maaned med sine underhavende tvende Canonere-Pramme, Hielperen og Arca-Nog samt 10 Galleier, og nogle Chaloupper aldeles behiertet vovet sig ind her udi Havnen, men som Vinden under Veis lagde sig maatte hand buxere sig op i Havnen, og i hvor vel lykkeligen passeret de derpaa Havnen liggende Casteler og Blok-Huse, Nye Elsborg, Gamle Elfsborg, Velleigen og Lindholm, under Fiendens mægtige Grove-Skyts Skud, for at skyde den Svenske Esqvadre i Brand, men som hans langsome Fremgang og Skud paa ham ikke aleneste aabenbarede hans Forsæt, men og Havnen for Gottenborg var med Bom og Kiæder indsluttet og den Svenske Esqvadre var gaaen saa nær under Fæstningen, at hand ey uden tvende har kundet skyde ubrugelig, hannem og paa Siden af Havnen var under Arve-Prindsen af Hessen-Cassel hans Befaling sat 3000 Mand til Foods imod, som hand med sine Canonere Pramme temmelig gjorde Hul iblant, desligeste de paa Havnen opkastede Batterier med sit Skyt kiørde over Ende, da som hand imidlertiid under Fegtningen havde ladet afbrænde den for Havnen liggende Reberbane med der værende Takkel, Tau og en stor Mængde Hamp, hvilket vil give Fienden en stor Hindring udi nogle Maaneder, om den end kunde blive sin Fiende stærk nok, at komme i Søen, saasom den Svenske Esqvadre skal i dette Angreb lidt megen Skade paa Takkel og Tau, alt saa haver Commandeur Tordenskjold paa en dapper Manier begivet sig tilbage efter en 7 Timers skarpe Fegtning, saa at paa vores Side skal være Gemene 50 døde og 700 Mand qvæste, Commandeur Sivertsen samt tvende Ober Officerer døde og 1 qvæst, og 2 Galleier med 2 Schaluppermiste, og skal paa Fiendens Side vel være blevne dobbelt saa mange, saasom Canonere Pram mene gjorde en vældig stor Skade paa de 3000 Mand, som stode paa Siden af Havnen, som de skulde beskiærme, hvorpaa da Hans Durchlygtighed ArvePrindsen af Hessen-Cassel efter dette Angreb strax haver ladet Vice-Admiralen Strømstiernasaa og Commendanten paa nye Elfsborg tage i Arrest, fordi de ikke tilbørligen havde hindret, at lade deres Fiende saa nær komme ind i Havnen; Dog dette Anslag førend det er bleven i Verk stillet, forud er bleven aabenbaret og fantes Tiid til udi en Hast at giøre derimod Anstalt, og dersom det ei havde blevet aabenbaret, havde den hele Svenske Esqvadre visseligen blevet forbrændt. Jmidlertiid holdes Gottenborgs Havn her vel saa stærk ved den samlede Esqvadre uden til, saasom den Svenske Esqvadre er inden til, indspærret. Jngermanland.
Nye Tidender, 1717-05-01
Formedelst en temmelig stor Storm er Havnen her for Staden fra Jsen aldeles sidst i næst forleden Maaned bleven reen set, dog lever mand her snart saasom det var Freds-Tider.
Nye Tidender, 1717-05-01
Fra Hans Cariske Majest. er Brev og befaling her indkommen, at for Carens Reignini Riget skulde alle Nys-Leders Huder, saa mange som overkommes kunde, indkiøbes og udi dertil befragtede Skibe forsendes ad Amsterdam. Mand venter og her et befragtet Skib, som for H. Cariske Majests. Reigning skal tillades med Nys-Leders Huder og andre Vahre, som dermed skal gaae af Venedig, dertil saa havde Hans Majest. ordineret, at ingen Penge enten for hans Person eller Armeen i Tydskland flere skulde og versendes, hvoraf mand slutter, at Czaren endnu denne Sommer her skulde komme tilbage. Saa skreves og, at Hans Cariske Maj. den 7 udi denne Maaned var kommen til Paris og der særdeles venligen af den unge Konge og Regenten imodtagen saa og prægtig beherberget udi den Pallast, Lesdiguieres kaldet, paa Kongens Omkostning.
Nye Tidender, 1717-05-01
Vores Car lader mynte udi Paris en stor Summa Penge Guld Pistolletter, til hvad Ende vides ei.
Nye Tidender, 1717-05-01
Polen. Varskau. Her udi Egnen ligge de Moscovitiske Tropper endnu stille, og lade sig forlyde, at Hans Cariske Maj. vil lade oversende til dem fra Moscau visse Summa Penger, deraf at opholde sig her i Riget til videre given Leilighed, hvorhen de skulde maatte rykke, andre formene, at disse Rysser intet andet vente paa, end der paa nye maatte yppes en Opstand og Misnøjelse blant Stænderne, at de kunde have desmere Aarsag, at opholde sig her i Riget, hvilket vi forhaabe ej at skulde skee. Store-Polen. Udi denne Maaned have de Cariske Tropper begyndt at giøre sig et stoort Antal Beeg-Crandse og at samle allehaande Kriigs-Materialier, Undersaatterne vilde deraf ej slutte noget got, saa at de Velhavende begynde at flytte ad Slesien. Paa vores Tilforordnedes veemodige Ansøgning, at de Cariske Tropper dog engang maatte rykke ud af Landet, haver Carens Gen. Feldt-Marskal Ceremetof svart, at saadant ej kunde skee, førend at de Meklenborgske Stridigheder kunde faae en ynskelig Ende, hvilket maatte vel vare nogen Stund og disse Troppe endelig maatte her staae i Beredskab til Sagens Uddrag.
Nye Tidender, 1717-05-01
Frankerige. Paris. Som Hans Cariske Majst. den 7de i denne Maaned om Aftenen hen ved 10 Slæt udi een med 6 Heste forespændte Calesch fra Beaumont, hvor Hans Maj. Natten over havde hvillet sig, her til Staden var ankommen, blev Hans Cariske Majest. udi den gamle Louvres udprydede Værelser indførdt, hvor der et prægtig Aftens Maaltid for Hans Majest. og Følgeskab var tilbereed, som bestood udi meere end 800 Rætter Mad, men Caren undskyldte sig for at spise, tagendes ikkun aleneste noget lidet Brøød og noget Viin til Takke, hvorpaa hand ikkun toog de kostelige for hannem tilberedde Værelser udi høje Øiesyn og satte sig saa udi Marskalk de Thesse hans Carosse for at fare hen til Lesdiguieres Pallast, der Hans Majst. vilde tage sin Værelse, ihvorvel Marskalkerne de Villeroy og de Thes se bemøiede sig at overtale H. Maj. at forblive udi den gamle Louvre: Løverdagen derefter indfandt sig Regenten, Hertugen af Orleans, hos Czaren for at bede H. Maj. være velkommen, da de med sær Venlighed samtaledes med hverandre vel en Times Tiid, hvorefter de med inderlig Fornøielse toge Afskeed med hin anden. Der paa den unge Konge Mandagen derefter gav Czaren en Besøgelse og fandt Czaren sær Fornøielse over den unge Konges Person og Tale, ligeledes Czaren Dagen derefter derimod gav den unge Konge sin Besøgelse. Dagen derefter igien Czaren lood sig behage udi Kongens høje Overværelse at beskue den mægtige og prægtige skiønne Bygningles Tuillieries kaldet, saa og følgende Dage andre Kongelige og Fyrstelige Pallaster, Pladser, Broer, Bygninger og Lyst-Haver, hvorudi Hans Majest. sær frem for udi andre Riger haver taget sin høje Fornøielse, men som H. Maj. da hand vilde have spiist udi St. Clou, blev hand den 20 ditte overfaldet af nogen liden Upasselighed, haver hand nu nogle Dage holdet sig inde. Ængelland.
Nye Tidender, 1717-05-01
London. Efter sidste Opsettelse forsamlede sig Parlamentet den 17de i denne Maaned, hvorat Kongen sig udi Over-Huset, indfandt, og af Thronen aflagde sin Tale til begge Husene, mesten deels bestaaende derudi, at som nu Kongens Orlogs-Flode var kommen saa stærk udi ØsterSøen, at Store-Brittannien ej skulde, næst Guds Hielp, bære nogen Frygt for et Svensk Jndfald i Riget, Hans Majest. da var betænkt paa at aftakke 10000 Mand af sin Armee, til Undersaatternes Byrdes Forlet telse: Dernæst lood Hans Majest. sig betakke for Parlamentets Beredvillighed, at komme Kongen til Hielp med de 250000 Pund Sterling til Alliancernes Bekostning mod Hans Majsts. Fiender. Her siges, at den Polske General Poniatowsky skal have overgivet til Kongen af Sverrig et Forslag til at giøre Fred med Czaren, med de Vilkaar, at Caren kunde beholde Petersborg, Narva og Reval til sine Havne i Øster-Søen, men Kongen af Sverrig har ejengang vildet andse det.
Nye Tidender, 1717-05-01
Tydskland. Wien. Fra Petervardein have vi her de visse Tidender, hvorledes at Tyrken fra Belgrad med 400 Fartøig, deels Fregatter, Czarker etc. bemandede med 4000 Mand, og til Lands med 1000 Mand til Hest, derhos noget Foedkolk, udi en Furie havde angrebet de 4 Kæiserl. ved Salankement paa Donauen liggende Orlogs-Skibe samt 20 Czaiker, men saa blevne imodtagne af det første Løsen af det grove Skyt, at 7 og af det andet Løsen 3 Fregatter med alt Folket ere gangne til Grunde, og de øvrige saa igiennemborede, at hvis ikke undkom, paa Veien ere sunkne, og som paa Landet en Bassa samt adskillige Over-Officerer og Gemene paa Pladsen vare blevne, er Resten i stor Forvirrelse undvigt. Tyrken haver derforuden posteret sig med 6000 Mand paa hin Side Orsova, derimod sig Græve Merci dagligen styrker med de nye ankommende Regimenter, for at oprette Hoved Qvarteret ved Fu tak.