JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Ved denne Lampe kan man meget godt see at spinde og andet saadant Arbeide, dog saa klart som et Lys er det just ikke, men er i mange Henseender saare nyttig, og slet ikke kostbart, da Prisen paa Lys og dette forholder sig som 1 til 14. Ænder ere de bedste Smaakreature, som en Landmand kan lægge Vind paa, hvor der er Gadekjær eller Vandstade i Nærheden (man see vidtløftig derom mine Skrifter); thi disse fordre ikke megen Æde, ikke megen Oppasning, fordærve ikke Græsset, og ere kun faa Sygdomme underkastede, kun at det er vanskeligt at faae dem til at lægge Unger ud, men maa betjene sig af en Høne paa Andeæg. Høestakke, af et Par Snese Læs og mere, som staae Vinteren over, er just ikke meget almindeligt i Sjælland, thi Bonden sætter gjerne alt sit Høe i Huus, da det dog bedre taaler Luften, end Stakke af Havre, Rug eller Hvede. Jeg har nu i en Snes Aar sat alt mit Høe ude i en stor Stak paa 6060 Læs, og med en stor dertil dannet Kniv skaaret deraf 34 Læs ad Gangen. Dette Høe er aldrig mugent eller bedærvet, naar kun Stakken sættes godt og pyramidalsk, og man kan saaledes skjære flere Læs fra alle Siderne om Vinteren, indtil det bliver som en smal Pyramide. Dette Høe bevirket aldrig Krop hos Hestene eller Sygdom hos Qvæget, som det ellers sædvanlige sammenpressede Høe foraarsager, og Huusrummet spares derved til Korn, Vikker og Erter, som ikke saa vel taaler Luften og Regnen, og meget beskadiges af Fugle. Man gjorde vel Vidunder af i Førstningen af disse store Høestakke, men nu ere der mange, som finde Fordeel ved at efterfølge denne Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Jndenlandske Efterretninger. Den aarlige Fest ved Universitetet til Minde om Religionens og Videnskabernes Gjenføddelse, høitideligholdtes denne Gang ved en latinsk Tale af Hr. Dr. og Prof. Herholdt. - Denne ved Lærdom og Tænksomhed, Lys og Smag udmærkede Tales Æmne var den Frugt, Menneskeslægten, i Særdeleshed Fædrelandet, siden Videnskabernes Gjenføddelse, har høstet af Lægekonstens Dyrkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Efter nogle Betragtninger over alle Videnskabers og frie Konsters Samvirkning til Almeendeels Fremme, viste Taleren først, hvor nøie forbundne Religionslæren og hver Medicinens Grene maae erkjendes at være. Dernæst opholdt han sig ved dette Fags ikke mindre faste Forening med Lovkyndighed og Lovgivningsvidenskab, og udviklede i saa Henseende, - uden dog at ville nægte den private Lægekonst noget af dens fortiente Priis, – fornemmelig Gavnligheden, Vigtigheden og Værdigheden,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
af Statslægevidenskaben. Ved dennes forandrede Udseende, sagde han, var særdeles meget virket, ogsaa i vort Fædreland, imod saavel de Sygdomme, der vare ret som indfødte, som imod dem, der vare blevne indførte. Som hørende til første Classe nævnedes Skjørbug og Spedalskhed. De Mange, der havde en af disse Sygdomme, bleve fordum af Øvrigheden indtil deres Død indsluttede i St. Jørgens Hospitaler, som i et Fængsel, uden Haab om at faae Sundheden igjen, eller sendte til ensomme, fra det borgerlige Selskab fjerne Steder, for ikke at smitte andre med den da ubetvingelige Gift. Men disse tvende grumme Fiender ere deels næsten overvundne, deels have de i Aarhundreder med mindre Rædsomhed gjort deres Angreb. De omtalte Fængsler ere, som ufornødne, forsvundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Af de Personer, som ere til Helbredelse i vore Hospitaler, er neppe En iblandt Hundrede skjørbutisk, i Danmark findes slet ingen Spedalske mere. - Af laante Sygdomme omtalede Professoren den veneriske Syge, bekæmpet ved Merkuren; Børnekopper, formildede ved Jnoculation, forjagne ved Vaccination, og Pesten, ved de offentlige Medicinallove nu i mere end eet Aarhundrede saa godt som ganske udeholdt fra Fædrelandets Grændser, over hvilke den indtil 1711 adskillige Gange siden Universitetets Stiftelse ødelæggende var brudt ind. Sørgelig interressant var, hvad Taleren fra Ole Borch meddeelte om denne Morderengels Rasen, her 1629. – Talen sluttedes med værdige Ønsker for Kongen og Fædrelandet m. fl. - Det til Høitideligheden udstedte Program var ligeledes af Hr. Prof. Herholdt, og gav med megen Flid samlede Bidrag til Medicinens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Qvarantaine Direction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Efter officielle Beretninger er Pesten udbrudt i den tyrkiske Hovedstad Constantinopel, og i Handelstaden Odessa ved det sorte Hav. Paa Grund heraf erklærer undertegnede Direction, i Følge Qvarantaine Forordningen af 8de Februari 1805 dens 4de §., og til nøiere Bestemmelse af den under 4de Augusti d. A. herfra skeete Bekjendtgjørelse, følgende Lande og Stæder indtil videre for smittede, nemlig: a) Constantinopel i Tyrkiet, b) Odessa ved det sorte Hav, c) Smyrna i Provindsen Natolien, d) Carthagena i Spanien, og e) de Canariske Øer. - For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre, a) Havnene ved det sorte Hav, b) Alle Havne paa Spaniens sydlige Kyst fra Grændsen af Portugal til og med Alicante, af hvilke, som de vigtigste, især nævnes Sevilla, Cadix, Algeziras, Gibraltar, Mallaga, Welez=Mallaga, Almeria og Alicante, c) Alle tyrkiske Havne, d) De vestindiske Øer, c) Det afrikanske Barbaries Havne og Stæder. - Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. - Den Kongelige Qvarantaine Direction den 8de Decbr. 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Placat for Kiøbenhavn, angaaende Maaden, hvorpaa Høe, Halm og Tørv skal falbydes og sælges paa Axeltorv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Hans Majestæt Kongen har, under 1ste d. M., behaget allernaadigst at resolvere: "At det Høe og Halm, som føres til Axeltorv, skal falbydes og sælges efter Vægt, at Tørv der føres til Axeltorv, skal falbydes og udsælges Sneseviis eller efter Tal; somt, at den Sælger, der handler herimod, skal have forbrudt det Høe, den Halm eller de Tørv, som paa anden Maade falbydes og sælges, saa at Halvdelen af sammes Værdie tilfalder Angiveren og Halvdelen Politiecassen." Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. - Det Kongelige Danske Cancellie, den 4de December 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Under, 8de d. M. har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at fastsætte, at alle de Creditorer, som i indeværende Maaned skulle af den Kgl. Kasse her i Staden udbetales Renter eller opsagte Capitaler i Species, skal overlades Valget, enten at modtage Betalingen i schlesvig-holsteenske Skatkammerbeviser, med Tillæg af 50 pro Ct., eller ogsaa i dansk Courant efter den for Toldafgifternes Erlæggelse i næste Qvartal bestemte Cours af 1000 Rdlr. dansk Courant mod 100 Rdlr. Species, hvorved det dog er Eieren af de opsagde Capitaler uformeent at tilbagekalde Opsigelsen imod at erholde de paaløbne Renter udbetalt efter ovenanførte Alternativ. De, som vælge schlesvig-holsteenske Skatkammerbeviser, erholde den Deel af Summerne, som ikke er delelig med 4, udbetalt i dansk Courant efter bemeldte Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Man brænder her, som paa hele Jedderen, blot Tørv. Der er meget godt Tørveskiær, oppe mellem Klipperne; men Adgangen til disse Moser er meget besværlig; Torven maa oftest transporteres i Kløv paa Hesteryggen, især da man ei her kan regne paa Slædeføre. Man vidste slet ikke af Pludder=Tørv at sige. - Hestene her ere fortreffelige, samme Slags, som i Tellemarken, ligesom det og er herfra især Tellemarken faaer sine Hingste. For 2530 Rdlr. falbødes Heste, som i Tellemarken vilde villigen betales med 6070 Rdlr. Forskjellen er Prangerens Vinding. De kjøbe dem oftest som Føl og opføde dem i de indre Fjeldegnes næringsfulde Græsgange. Et aargammelt Føl koster 1620 Rdlr. - Der er een Miil fra Ogne til Helvig over Fjeldet. Meget slemme Steder af Veien i Satersdalds Fjeldegne ere ikke værre end denne, dog er dette Jedderlandets Communication med dets Kjøbstad Eggersund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Land=Færselen skal herfra indad være omtrent umuelig. Man stiger derfor i Helvig i Baad, for, uden om et i Havet udstikkende Næs at gaae indad den Fjord i hvis Jnderste Eggersund ligger. Den ydre Kyst er her idel fuldkommen ufrugtbare og skaldede ei høie, men derimod for Søefarten, kun des frygteligere Klipper, hvis nogne sorte Jsser hæve sig i de selsomste truende Stillinger. Herfra er intet at see af den flade Jedderkyst, som skjules af nordligere Forbjerge. - Eggerøen fylder den Bugt i hvis Jndre Byen eller Ladestedet Eggersund, skjuler sig. Den er skilt fra det faste Land ved en Kanal, der for det meste er kun et eller faa hundrede Favne Bred, men spækket her i dens nordre Halvdeel med utallige Skjær og Holme. - Lidt kommen ind i denne Kanal formilder sig dens Siders ræddelige og ugjæstfrie Udseende. Noget Skov eller Buskvært klæder efterhaanden Fjeldsidderne, og hist og her seer man mellem Brinkerne Menneskeboliger omgivne med Agre og Enge hvor Qvæg og Faareflokke græsse. Dette nordre Jndløb er ved Skiær og Udyb lidet brugeligt for Skibsfarten, derimod fiskes her, og strax udenfor, godt, og her er allevegne Hukke, som Fiskerbaadene kunne lægge ind i. - J det østlige af denne Canals Krumning falder en Elv ned fra Bjergegnen, mellem Klipper af betydelig Høide, med ei meget steille, paa den østre, syd østre Side med Jord beklædte Sider. J Elvens Munding er et Bassin, som er aflukket fra den ommeldte Canal og fra Eggergen ved et stort Skiær, Linden kaldet, hvorved dets Udløb deles i to Aabninger. Ved dette indre Bassin ligger Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Canalen mellem Eggeren og det faste Land er paa Sydsiden kun en god Fjerdingvei herind i Krumning, men godt og reent Løb. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
(Af Hamb. Corresp.) Paris, den 30 Novbr. Storarmeens 28de Bulletin. Smolensk, d. 11 Novbr. 1812. Det Keiserl. Hovedqvarteer var d. 1ste Nov. i Viigsma- og d. 9de i Smolensk. Jndtil d. 6te var Veiret meget skjønt, men d. 7de begyndte Vinteren; Jorden er bedækket med Snee. Veiene ere blevne meget glatte, og slibrige for Hestene. Vi have ved Frosten og Strabadser mistet mange af samme. Bivouaquerne om Natten skade dem meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Siden Fægtningen ved Malojaroslawet havde Avantgarden ikke seet nogen Fiende, paa Cosakkerne nær, der streife omkring paa Flankerne, for at forurolige dem. - Den 2den, Kl. 2 om Eftermiddagen, afskar 12,000 Mand ussisk Jnfanterie, der dækkedes af en Sky af Cosakker, en Miil fra Vigsma, Landeveien imellem Prindsen af Schmuhl og Vicekongen. Prindsen af Schmuhl og Vicekongen lod marschere mod denne Colonne, fordrev den fra Veien, kastede den ind i Skoven, fratog den en Generalmajor samt et godt Antal Fanger og 6 Canoner. Siden har man ikke meere seet Russisk Jnfanterie, men blot Cosakker. - Siden det slette Veirlig d. 6te have vi mistet over 3000 Heste, og henved 100 Krudt vogne ere blevne tilintetgjorte. – Da GeneralWittenstein var bleven forstærket ved de Russiske Divisioner fra Finland, og ved en Mængde Milits, saa angreb han d. 18de Oct. Marschal Gouvion St. Cyr. Han blev tilbagedreven af denne Marschal og General v. Wrede, som fratoge ham 3000 Fanger og bedækkede Valpladsen med hans Døde. - Da Marschal Gouvion St. Cyr den 20de erfoer, at Marschal Hertugen af Bellune rykkede med det 9de Corps frem for at forstærke ham, saa gik han igjen over Duna og marscherede ham i Møde, for, efter sin Forening med samme, at slaae Wittenstein og tvinge ham til at trække sig tilbage igjen over Düna. Marschal Gouvion St. Cyr giver sine Tropper den største Roes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Schweizer-Divisionerne udmærkede sig ved deres Kulde og Bravour. Oberst Guehenenc af 26de let Jnf. Reg. er bleven saaret. Marschal Gouvion St. Cyr rammedes af en Kugle ved Foden. Marschal Hertugen af Regio er traadt i hans Sted, og har igjen taget Commandoen over det 2det Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Hs. Majestæts Sundhed har aldrig været bedre. Willna, d. 29de Nov. Russerne, som hver Gang, de lode sig see, bleve drevne tilbage, have opgivet deres Forsøg, at forurolige den store Armee paa sin Marsch til det Vinterqvarteer, som H. M. Keiseren har bestemt den. - Det store Keiserlige Hovedqvarteer var d. 27 Nov. i Studgamka, ved Boresow. - Armeen udfører rolig sine Bevægelser, og der mangler den intet. Keiseren befandt, sig i allerhøieste Velgaaende. H. M. ventedes tilWillna, hvor Qvarteer for Allerhøists. var beredt. Hovedqvarterets Ankomst til Boresow giver Opløsning af de store Bevægelser ved Duna og Onieper. Det er nu øiensynligt, at Russernes Dispositioner vare combinerede, for at standse Storarmeen; Marsch til sine Vinterqvarterer. Denne Plan var stor i Udkastet, men dens Udførelse saa meget vanskeligere, som den fandt Sted for den største af alle Feldtherrer, og der maatte være liden Overreensstemmelse i de enkelt agerende Generalers Operationer, og som kun paa lange Omveie kunde communicere med hverandre. - Fyrsten af Schwarzenberg var d. 10 Nov. i Slonim, som ligger omtrent 30 Mile fra Boresow. Keiseren ankom d. 27de i den sidste Stad. Det er altsaa vist, at til den Tid vare Communicationerne godt indrettede. - Man veed, at ved Niemen befandt sig Divisionerne Durutte, Lagrange, Loison, den Neapolitanske Division, det Toscanske og Turinske Gouvernements Garde, den Keiserl. Gardes og alle Storarmeens Divisioners Marsch-Bataill., en Troppemasse, som, efter den maadeligste Beregning, udgjør 120,000 Mand. Deres Forening med det 2, 9 og 10de Corps, med Sachs. og Østerrigere, er en Magt, der gjør Storarmeen langt større i Tallet, end ved Feldtogets Aabning. - Da Russerne have for sig denne Magt og bag sig indtil Moscan et øde Land, saa bliver Spørgsmaalet, kunne de paa denne Side af Dina og Dnieper gaae over og forsvare sig, Mayland, d. 21 Nov. Et Keiserl. Fransk Decret, dat. Moscan d. 21de Septbr., befaler, at Kongeriget Jtaliens Conscription skal i Aaret 1813 være den samme som f. A., nemlig 16,000 Mand; 9000 skulle strax sættes i Virksomhed, og de øvrige tjene til Reserve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Nyeste derie af Kjøbenhavn. Rom. Niende Aargang. No. 101. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 15 December 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Svar paa Auctionsdirecteur Ridder Lemvighs Forklaring om Veienes Tilstand Frederiksborg, Cronborg og Hirschholms Districter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Efterretninger fra Selskabet for indenlandsk Konstflid 1812, første Hefte, begynder med en Jndberetning af Auctionsdirecteur Otto Lemvig, Ridder af Dannebrogen, om Konstfliden i Kronborg Distrikt, og Aarsagerne, der hindrer dens Opkomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
J denne Jndberetning findes anført Pagina 9: Den almindelige Veiforordning af 13de Dec. 1793 har paa de fleste Stæder i Danmark ikkun havt Jndflydelse paa Hovedlandeveiene, hvilke dog i de fugtige Aarets Tider endnu ere bedrøvelige nok, fordi de fyldes for det meste med Jord istædet for Gruus eller knusede Steen, og "mangle det daglige Tilsyn, der er nødvendigt til Hullernes Jævning, Hjulsporenes Opfyldelse, og Vands Afledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Uagtet den specielle Forordning af 4de April 1800 nu snart fylder sit 12te Aar, finder man "dog i Frederiksborg, Cronborg og Hirschholms Amter de fleste Veie i sin gamle Tilstand; dette synes mere end tilstrækkelig at bevise, at Veiarbeidet, saaledes som det nu drives, seent eller aldrig vil blive fuldført. Enhver, som har læst eller læser dette, og ikke kjender Veienes Tilstand i Frederiksborg, Cronbor- og Hirschholms Districter, maae troe, at det Hr. Ridder og Auctionsdirecteur Lemvigh saaledes har nedskreven, medfører strængeste Sandhed; men at dette ikke forholder sig saaledes, finder jeg mig som Vei=Politie=Fiskal i bemeldte Districter pligtig at oplyse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
J Sommeren 1801 blev jeg ansat som Vei Politie=Fiskal i bemeldte Districter, og siden den Tid ere følgende mindre Landeveie og Kjøbstædveie, af nye anlagte, indgrøvtede og istandsatte, nemlig: 1) Roeskilde Landevei, fra det Sted den dreier af ved Ryerup, til Frederiks2 Mile. borg. Dito Vei fra Gjørløse til Slangerups Mark Dito fra Slangerups Mark til Være broe 2) Af Frederikssunds Veien over Jord høi og Høerups Marker til Høerups Broe. 3) Af den Vei, som fører fra Slange. rup til Kjøbenhavn: a) fra Kratmøllen til Uggeløse Skov b) igjennem Farums lille Vang, herimod Farum 4) Af den Vei, som fører fra Frederikssund til Kjøbenhavn: a) fra Oppesundbye hen imod Steenløse b) over Vexøe Marker til Snyde broe 5) fra nye Ladegaard til Herløv 3 Mil. 6) Af den Vei, som fører fra Frederiksborg til Frederiksværk. 7) Veien igjennem Gribs Skov til Høe bjerg. 8) Dito imellem Helsinge og Maarum Dito igjennem Horserods Hegn omtrent 10) Dito igjennem Præstevangen og indi store Dyrehave . . . . . . Tilsammen 10 1/4 Mile. Og saaledes omtrent een Miil for hvert Aar jeg har været Veifiskal i Frederiksborg, Cronborg og Hirschholms Districter, og desuden ere Biveiene imellem Birkerød og Hirschholm, og imellem Anderød og Karleboe, samt for største Delen igjennem Karleboe Overdrev, som tilsammen udgjør omtrent een Miil, sat i forbedret Tilstand, saaledes at disse, som tilforn vare vanskelige og tildeels farlige, nu uden Fare eller Sinkelse for den Veifarende, til alle Aarets Tider godt kan passeres, og endelig ere Sogne, Bye= og Mølleveiene aarligen blevne forbedrede og vedligeholdte, saa godt som Tidsomstændighederne har tilladt det, og som det for de Arbeidspligtige har været muelig at overkomme. Chauseveiene i disse Districter ere ogsaa aarlig fra 1807, de fra General=Veicommissionen bleve overleverede, blevne forsynede, ikke med Jord, men med saa god og tilstrækkelig Gruus, som har været at faae i Nærheden, at disse, hvor deres første Anlæg ikke gjør Vedligeholdelsen vanskelig, ere jævne, gode, frie for Huller og Vandstade. Dette er en sandfærdig Forklaring om Veienes nuværende Beskaffenhed i Frederiksborg, Cronborg og Hirschholms Districter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Enhver Sagkyndig vil heraf lettelig kunne skjønne, at Hartkorns Brugerne aarlig have forrettet saameget Veiarbeide, som de i strængeste Forstand kunne paalægges efter Anordningerne, hvorhos bør bemærkes, at endeel af de istandsatte Veie ere anlagte igjennem Skove, saasom igjennem Gribs Skov, Donstrups og Horserøds Hegn, over en Deel af Vexeboe Mark, og imellem Fredensborg og Frederiksborg, hvor der har været en stor Mængde Træstød og Steen at oprydde, Mosehuller, at opfylde, og Bakker at udgrave og planere med videre. Jblandt dem, som have paatalt det aarlige Veiarbeides Strænghed, har Hr. Ridder og Auctionsdirecteur Lemvig, fra den Tid han blev Hartkorns Bruger, ikke været den sidste, som kan bevises med hans egenhændige skrivtlige Andragende til Amtets Øvrighed. Jeg tør nu opfordre Hr. Ridder og Auctionsdirecteur Lemvigh til at bevise, om jeg i foranførte haver sagt et eneste usandt Ord, og kan han ikke det, anseer jeg mig beføiet og berettiget til, herved at erklære Hr. Ridder og Auctions=DirecteurLemvighs Forklaring om Veienes Tilstand i Frederichsborg, Cronborg og Hirschholms Districter, hvilken, som det synes, han enten haver nedskreven, uden at have funden det Umagen værd, at forskaffe sig Kundskab om bemelte Veies Tilstand, eller ikke funden Behag i, at erkiende hvad der er udrettet, for en aabenbare Usandhed, som ikke synes at være sagt uden Hensigt, eller uden anden Mands Fornærmelse. Jeg har nu saaledes oplyst hvad jeg har foranstaltet udrettet til Veienes Forbedring og Jstandsættelse i oftbemelte Districter i den Tid jeg har havt med Veiarbeidet at bestille. J Aaret 1788, blev Hr. Ridder og Auctions-Directeur Lemvigh beskikket til Birkedommer i Cronborg District, fra den Tid, og indtil Juni Maaned 1801, da jeg blev ansat som Vei-Politie-Fiskal i disse Districter, stode Veiene i Cronborg District under hans umiddelbare Opsigt og Bestyrelse, i Overeensstemmelse med Anordningerne, altsaa omtrent i 2 1/2 Aar. Jeg maae altsaa herved opfordre Hr. Ridder og Auctions=Directeur Lemvig til, at han til sin egen Ære, vil opgive, hvad han i disse 2 1/2 Aar haver foranstaltet udrettet til Veienes Forbedring og Jstandsættelse i Cronborg District. Hillerød den 9de Dec. 1812. Dahlerup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup. Jeg har forsøgt saa mange Ting," siger Sempronius: "intet vil flaske sig for mig; jeg har dog endnu nogle Skillinger tilbage; jeg vil kjøbe mig en Bondegaard, der kan man leve roelig og vel, og har næsten Alting for intet. Men da jeg spurgte Cajus tilraads, gjorde han mig en Pokkers Regning. Mon det og være saaledes i Virkelighed. Han opregnede Renterne af Kjøbesummen, Skatterne af Hartkornet, Skatter af hver Tønde Land, Jldstedskat og andre Skatter, nu Kjørsel paa Landeveien og Kongereiser, nu Leverancer af Rug, Byg, Havre, Høe og Halm, som ofte maa kjøres 4 til 5 Mile bort, nu Jndqvartering, nu Udgifter til Tiender, Skolerne og Fattig=Cassen, nu Vanskeligheden at faae Folk, og desuden disses overdrevne høie Løn, nu Jndkjøb af Brænde og Tørv, nu Misheld med Creature o. s. v. Er det sandt, hvad Cajus har saaledes fortalt mig, saa er det jo stor Byrde at være Landmand, især naar man ei selv kan pløie, tærske, meie o. s. v. Det er bedre, sagde Sempronius, jeg giver mig til Caps, det giver enten Død eller Brød; jeg vil ikke være Bonde."(Man eftersee mit lille Skrift: Selveierbonden, som faaes hos Hr. Hofboghandler Schubothe paa Børsen.) Steengjerder – ja, det er ingen Konst at sætte dem, Men naar man har læst det hele Capitel, i mine Skrifter, om Steen og Steengjerder, da tænker man maaskee anderledes. Jeg har sat henved 1800 Favne, og kan derfor tale en Smule med af Erfarenhed; thi Skade har gjort mig forsigtigere, og nu veed jeg bedre Omgangs maaden end for 25 Aar siden. Pileplantning veed jo de fleste Bønder - altsaa unødvendigt at skrive noget derom. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer er, under den 7de December d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Det har behaget Hans Majestæt Kongen under Dags Dato allernaadigst at fastsætte Coursen for Told-Species for 1ste Qvartal 1813 til 1000 Procent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Jgjennem det Kongel. Danske Cancellie er, under den 8de December d. A., udfærdiget en Placat for Norge af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har, under 1ste d. M., behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have anordnet, at den Dommere og Ac torer i Justitssager tilstaaede Friskyds in natura forandres til Pengeskyds, samt at Betalingen herfor udredes enten ved Ligning paa Amtet eller ved at afholdes af den Tiltaltes Bo, naar denne har Formue dertil."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-15
Odense, d. 11 Dec. Torsdagen d. 10 Dec. aabnedes som sædvanlig Examen i den lahnske Stiftelse paa den salige Afdødes Fødselsdag med sædvanlig Høitidelighed, hvorved Talen i Aar holdtes af H. H. Hr. Biskop Plum, som smukt afhandlede det vigtige pædagogiske Emne, hvorledes Religiøsitet vækkes og fremmes ved Opdragelse og Underviisning. - Denne velgjørende Stiftelse fortjener vist i høi Grad Almeenhedens Opmærksomhed. – Foruden den egentlige Underviisning, lære Børnene og Haandarbeider; og man saae med Fornøielse herligt Linned, Garn m.v., der i Aar som sædvanligt er virket paa Stiftelsen under den saare duelige og fortjente Lærerinde Mad. Langhoff.