JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Fra Odense skrives: Hvor blev Foraaret af, som Marts Maaned lod haabe, Hvor blev Lærken og Stæren, der alt for nogle Uger siden havde indfundet sig? Hvor blev Blomsterne af, som vare ved at frempippe af Jorden, Alt forsvandt og i det Sted have vi seet Sneen ned vælde og danne høie Volde, saa den maa bortkjøres af Gader og Gaarde, i det Sted have vi faaet Slæde og Kanefart, hvorom vel Ingen drømte mere denne Gang, og Kragen gjæster atter Byerne. Frosten tiltog i Løverdags saaledes, at den om Natten naaede 10, om ikke flere Grader, og vedvarede tildeels endnu, især om Natten. Da Veiret dertil er stille, maa befrygtes, at Havnene tilfryse og Skibsfarten atter vil standse for længere Tid. - Sørgelige Udsigter for de Mange, som havde haabet paa denne og flere Erhvervkilder, Redacteuren af Apenrader Wochenblatt, Hr. Kopperholdt, er endelig bleven træt af den Vilkaarlighed, hvormed Stedets constituerede Politimester, S. T. Hr. Schou, med en mærkværdig Conseqvents har behandlet det af ham udgivne Blad, og har - underkastet, sig Censuren? – ingenlunde: men forlagt Bladets Trykning og Udgivning til Flensborg. Ved denne Flytning har han tillige taget Anledning til aflægge den Sorge rand, der i den senere Tid har omgivet Bladets Motto. -Friheden er ikke Andet end Lovens Herredømme."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Det Müllerske Selskab maa i Aalborg endnu bestandig give Capricosal, som Publikum slet ikke synes at kunne blive kjed af. Nylig gaves det for sjette Gang som sædvanligt for fuldt Huus. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Ved den befalede Collect er her i Thisted for de Vandlidte indkommen 135 Rbd. 58 sk. (men det bemærkes, at forhen var til Byens egne Vandlidte indsamlet 133 Rbd. see d. Bl. No. ) og desuden var til Skipper Sand privat indsamlet 126 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Den stærke Frost har tillagt Fjorden heroppe og standset Skibsfarten. Tialkskibet "Marie Elisabeth, Skipper B. Brandi af Thisted, var allerede seilet op af Fjorden for at løbe gjennem Agger=Kanal til Norge; men blev indefrossen i Bugten ved Gudnits. J Nyekjøbing laae ogsaa Skipperne P. Baadsgaard, J. Callisen og Brockdorff færdige til at afseile, men maatte saavelsom det ved Kanalen stationerede Krydsfartøi (som allerede var paa Opreisen ankommen til Nyekjøbing) blive liggende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Kjøbenhavns Børs den 8de Marts 1839. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 198 1/2; Species, 200; (Specier solgtes til – . - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 174 1/2 a 175 i - Sedler; sv. Sedl. pr. 4 Rigsgjælde a 47 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 95 - Sedl., Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Døde. Kjøbenhavn: Directeur for det kgl. Museum og den kgl. Malerisamling, Etatsraad J. E. Spengler, R. af D.; Ridtmester v. Rathstedt, R. af D.; Jfr. Mette M. Lange, 53 Aar; Bogbinder G. Wichberg, 58 Aar; Christen Madsen fra Østerballe i Randers Amt (i 13 Aar tjente han hos Garver Lindstorff); Viinhandler Jacobsens Enke, Ane Cathrine Steenberg; Anton Wildenrath Frederik Thrane, 1 Aar. - St. Thomas Practiserende Læge P. L. Dons. - Helsingøer, Kjøbmand Chr. F. Olse, 68 Aar. - Viborg: Mette Marie Haderup, f. Sørensen, 68 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Ved Tallotteriets 1302 9. Trækn i Wandsb. udkom: 90, 69, 35, 30, 46.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 3die April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Tingstedet i Kjettrup Sogn efter Foranstaltning af den Kongelige Generalpostdirection, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en Færgebroe ved Fæ gesund med en Længde af 250 Alen, samt en Vase fra Broen til Landeveien med en Længde af 450 Alen, Alt efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet bekjendtgjøres, og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard den 13de Marts 1839. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
At jeg, paa Grund af vedvarende Sygelighed, har anseet det rigtigst interimistisk at fratræde Bestyrelsen af mit Apothek, og overlade Samme til Hr. Candidatus pharmaciæ M. N. Schibbye, for hvis Regning det drives fra Dato, dette finder jeg Pligt at bekjendtgjøre fordet ærede Publicum, med Ønske om, at det vil skjænke bemeldte Hr. Schibbye den Velvillie og Tillid, hvormed det i en Række af Aar hædrede mig, og hvorfor jeg herved aflægger min ærbødigste Tak. Thisted den 1ste Marts 1839. Dahlerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
J Forbindelse med Foranstaaende tillader jeg mig at anbefale mig til det ærede Publikum med Forsikkring, at min Stræben stedse skal være, at vinde dets Tillid og Velvillie. Thisted den 1ste Marts 1839. M. N. Schibbye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Jeg anbefaler mig med ny fabriqveret Bryst Chocolade, med Caraghen, 5 Mk. pr. Pd., Dito med islandsk Moos 4 Mk. pr. Pd., Sundheds Chocolade 6 Mk. pr. Pd., fiin Vanille 4 Mk. pr. Pd. og Kryder=Chocolade 3 Mk. pr. Pd., fiin Ean de Cologue, Haarolie og Haarpomade paa Glas, Pebermynthekager, Brystsukker, Engelsk Sennep paa Glas, vellugtende Sæbe, Soda Sæbe til Barbering, og raffineret Lampolie. M., N. Schibbye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-17
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede at sælge et mig tilhørende Stykke Jord beliggende paa denne Byes vestre Mark, Alsæde kaldet, stor 5 1/2 Tde. Byg Sædeland, hvorom accorderes med Terman Klem. Thisted den 17de Marts 1839.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
No. 34. No. 1839. THE Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 21de Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Blandinger. Fra Constantinopel skrives der under 15de Februar, at Capudan Pascha har foretaget en Jnspectionsreise til Dardanellerne; en preussisk Officeer ledsagede ham, for at gjøre ham opmærksom paa de Fordele, som de nylig anlagte Værker yde til at forsvare det snævre Pas; inden kort Tid vil Dardanellerne være den meest faste Position, som man kan fremvise, efter Capudan Paschas Tilbagekomst fra Dardanellerne, vil han foretage Øvelsesmanoeuvres med Flaaden, og Sultanen skal have overbeviist sig om Nødvendigheden af en aldeles Omdannelse af hans Marine; og da man har sagt ham, at den engelske Marine er et Mynster paa Orden og Bevægelse, saa vil han tage denne til Efterlignelse; han er derfor igjen traadt i Underhandling med Lord Posorby, og har begiert at erholde en Deel engelske Officerer, som han kunne bruge paa sine Krigsskibe, en Captain Walker, der gielder for en udmærket Officeer i den engelske Marine, er kaldet dertil, og skal tjene som Jnstructeur; og 8 andre engelske Søeofficerer fra Stationen ved Malta have af Lord Posonby faaet Ordre til at overtage Commandoen over tyrkiske Skibe. - Spændingen mellem det engelstrostindiske Compagnie og Shaben vedvarer. Den engelske Gesandt Hr. Mac-Reil, der som bekjendt har forladt Per sten, har benyttet de sidste Øieblikke af hans Nærværelse hos Shaben til ved en Note at foreholde ham hans Synderegister, og vil søge at overbevise ham om, at naar han ikke følger de engelske Agenters Jndflydelser, er han om en Hals - Hr. Mac-Neil kan være en god Doctor, men en duelig Diplomat er han ikke!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
En fransk Brig med 106 franske Udvandrere fra Mexico er ankommen til Nyorleans, medens en anden Afdeling, meest bestaaende af Kjøbmænd, er afgaaet til Havannah. Udvandrerne vare uantastede naaede til 5 Mile fra Veracrur, men her faldt de i Sta Annas Soldaters Hænder og bleve berøvede Heste og Vogne, saa at de med Koner og Børn maatte i Sand og Hede vandre til Veracrur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
J Begyndelsen af f. M. har en heftig Jldebrand i Neapel ødelagt en Deel af den Bygning, hvor Hittebørnene befinde sig. Flammerne fik saa hurtigen Overhaand, at 23 Børn fandt en ynkelig Død. En af Ammerne kastede sig i Fortvivlelse med to Børn i Armen ud af Vinduet; Man fandt alle Tre livløse og knuste paa Steenbroen. Tre af Brandfolkene styrtede fra den øverste Etage ned i den nederste, hvor de bleve begravede i Asken og Gruset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Af en Ukasse af 9 Jan. erfares, at der i de vestlige Gouvernementer i Rusland er blevet opdaget politiske Jntriguer, hvisaarsag Universitetet i Kiew er blevet befalet at standse sin Virksomhed i eet Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Indenlandsk. For Høiesteret havde en Mand i Khvn, indstævnet sin Kone for begaaet Hoer og paa Grund deraf paastaaet Ægteskabet hævet. Ved Dommen er nu ogsaa dette skeet, og Manden tilladt at indgaae et nyt og andet Ægteskab. Ved Hof= og Stadsretten var Konen frikjendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Blandt de til Kjøbenhavnsposten indkomne Gaver til de Vandlidte er 8 Rbdr. fra det Selskab for Søvnens (Ah. Av.) rette Brug."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Den nylig i Kjøbenhavnsposten" forekommende Yttring: -For Enhver, der kjender fremmede Statspapirers og vore Obligationers Cours, behøve vi ikke at forsvare den Sætning, at vore Papirer staae lavere, end de efter 25 Fredsaar burde!" gjendrives i den berlingske Tidende saaledes: Vore Statspapirer deele sig i tvende Hovedslags: 1) uopsigelige 4 Pret. Obligationer, som lyde paa Sølv, og 2) 3 Pret. Obligationer dansk engelsk Laan, der lyde paa Pd. Sterl. og efterhaanden ved aarligt Opkjøb amortiseres. Det første Slags er i Løbet af 6 Aar steget 10 Pret. og staaer fortiden 4 a 5 Pret. under Pari, og det formene vi, i Sammenligning med andre Statspapirer, at være en høi Cours; vi ville blot t. Ex. nævne de østerrigske og russiske Obligationer, som bære 5 Pret. Renter og endda ikke staae høiere end 3 til 6 Pret. over Pari, og vi maae her lægge Mærke til, at medens de nysnævnte Obligationer ved en Amortisationsfond aarligt formindskes, ere vore uopsigelige. Det er vel sandt, at vore 4 Pret. Obligationer forinden Krigen stode 12 eller 1 Pret. over Pari; men da lød ogsaa de fleste af dem paa 6 eller 12 Maaneders Opsigelse, lig vore nuværende Creditkasse=Obligationer, som paa Grund heraf ligeledes staae over Pari. Hvad nu de engelske 3 Pret. Obligationer angaaer, da staae disse 72 1/4 Pret. a 14 F. Bc. pr. Pd. Sterl., som er lig 75 1/2 Pret. De franske 3 Pret. Obligationer, med et langt betydeligere Amortisationsfond end vort, staae kun 3 Pret. høiere, og de belgiske staae 7. Pret. lavere. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Hs. H. Dr. Kalkar har i Fædrelandet, udtalt sin Mening om Klagerne over Samvittighedstvang, og udviklet det Ugrundede i disse samt det Urimelige i Grundtvigs og Lindbergs Forlangende: Sognebaandets Løsning. Hr. Pastor Grundtvig - hedder det i denne vakkre Afhandling skal, sige de, som kjende ham, være en meget kjærlig Mand; vi kunne derfor saa meget trøstigere henvende os til ham med det Spørgsmaal, om det virkeligen ikke er at prøve det yderste for ei at bryde Vennelauget, at sige til Folk: skiller Eder ad, træder ud fra hinanden, splitter Eder af i saa mange smaae Sognekirker, som J have Lyst eller som Eders Samvittighed siger Eder; mon der ikke gives Noget, som er endnu yderligere Prøve for ei at bryde Vennelauget, det nemlig at raade vore Medchristne, at forene sig om Alt, hvad Man kan forene sig om, holde saa tæt sammen som det er muligt, indtil den gode Aand seirer og fører os nærmere til hinanden, indtil Trøen er voxet og har forbundet Præst og Menighed i et inderligere Samfund."(Ved en anden Leilighed skal Mere meddeles af denne Afhandling, der paa en saa værdig Maade drøfter et af Dagens Emner.)(Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Hovedstaden, hedder det i den Frisindede af 5te De har i denne Tid fuldt op af Carnevalslystigheder. Den 10de De om Natten drøge store Skarer formummede Personer af begge Kjøn igjennem Byen, for at freqventere de bekiendte gamle Maskerader, hvortil Entreen er fri, og om Søndagen selv forlystedes Ammer og Børn ved Synet af de broget udstafferede Herolder, thi der blæstes Herredag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst befalet, at der i Forbindelse med den ved det militaire gymnastiske Institut existerende Normalskole for den qvindelige Ungdoms Underviisning i Sundheds- og Legems-Øvelser, og skal der ogsaa i denne Skole gives Leilighed for Opdragerinder eller Andre, der maatte ønske det, til at lære denne Underviisningsmaade, der saaledes som den her skal udøves vil blive Rettesnor i alle de offentlige Skoler hvori Legemsovelser for den qvindelige Ungdom maatte befales. Directeur Nachtegall skal føre Overtilsynet, med denne Underviisning og paasee, at den skeer paa en forsigtig, sommelig og med Hensigten overeensstemmende Maade. (C. T.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Det er ogsaa her i Landet – siger Handelstidenden, en almindelig Klage, at Haandværkssvende betragte, Mandagen som Hviledag, hvorfor mange Værksteder paa denne Dag næsten staae tomme. En af de vigtigste Aarsager hertil antages at være den Skik, som næsten overalt er indført, at betale deres Løn om Løverdagen, der er Dagen foran en Hviledag, som de derved letteligen forledes til at udstrække videre. J en af de vigtigste Fabrikker i St. Quentin har Man derfor begyndt med at betale Arbeiderne om Torsdagen, og dette skal allerede have havt meget heldige Virkninger. - Sagen er unægteligen en Prøve værd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Kunstberiddernes nye Ballet: Napoleon" gjør en overordentlig Lykke hos Kiøbenhavnerne. Man seer her Bestormelsen af en Bro, Keisergardens Revue, en Bivouge, &c.; Ryttere og Fodfolk maneurere, ja endogsaa med Kanoner, og Alt med den største Præcision. Det er et i Sandhed imponerende Skue, hvor Keiser Napoleon, med sin glimrende Generalstab, ledsaget af Keiser Frantz, bivaaner Reven ved Schönbrunn. Ligeledes hans Overgang over Arcolabroen. Den umiskjendelige Liighed, Hr. Benøit og Tourniaire har med Pantomimens verdenshistoriske Helt, bidrager ikke lidet til Jllusionen, og ved alle Forestillingerne bliver han hilset med lydelige bifaldsyttringer. Afskeden fra Fontainebleau og Napoleons Dødseene er efter det bekjendte Kobberstik. Slutnings=Tableauet: Rapoleon, omgiven af Seirens og Hæderens Genius, mellem sine gamle Vaabenfæller, omfavnede sin Søn, er af stor Effect. (Khvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Kammerherre Castenschjold havde i den sidste Stænderforsamling givet et mærkeligt Exempel paa, hvorvidt man kan drive Paakalden af Rettigheder. Han vil ikke taale, at Bønder skulle fange Kramsfugle, og havde sagt: skal jeg see paa at de fange mine Fugle!" – "Mine Fugle, bemærkede Kammerraad Drewsen i Anledning heraf: Altsaa formener det ærede Medlem, at hans saakaldte Rettigheder udstrække sig til Himmelens Fugle Ja laae de trygt paa den ærede Deputeredes Fad, vare de vistnok hans Fugle, men i Toppen af Træerne og kun behøvende at bevæge Vingerne for at tilhøre en anden Herre, maaskee i et andet Land, maae man indrømme, at hans Eiendomsret er bygget paa svage Grunde, ligesom det, under saadanne Omstændigheder med saadan Fordring, er umueligt at undgaae at krænke den ærede Deputeredes Eiendomsret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Som bekjendt udtalte Helsingøers Avis forleden sin Forundring over, at der i Hertugdømmerne endnu ikke var gjort Noget for at komme de jydske Vandlidte til Hjælp. Ved at optage denne Annonce, der slutter med det Spørgsmaal: om de ulyksalige Stridigheder om Sproget, om Navnet Sønderjyde o. s. v. virkelig skulde have virket saaledes paa Gemytterne, at Man selv i Nødens Stund glemmer Hvad det ene Menneske, den ene Undersaat skylder den anden og lukker sit Hjærte med det uchristelige, help poursels, tilføier itzeh. Ugeblad: Hvi tænke J saa ondt i Eders Hjærter, gad vi svaret Eder paa Ovenstaaende. Lad endog de omtalte Sprogforhold a. hist og her have fremkaldt et nødtvungent Forsvar og i mangt et Gemyt opvakt Uvillie, saa har dette dog sikkerligt ingen Jndflydelse havt paa Broderfolelsen i Nødens Stund. Jstedetfor den yttrede Forundring over os Slesvig=Holstenere, skulde Helsingørerne snarere have forundret sig over, hvorfor der ikke fra høiere Steder er anordnet Collectbøgers Ombærelse hos os. Vi ville ikke opstille nogen Formodning i denne Henseende; men Grunde maae der vel have været, hvi det ikke skete. Og veed Man da ikke i Helsingøer, ligesaa godt som vi vide det: at Ingen, være sig Privatmand eller Øvrighedsperson, maa lade offentlig colligere, uden allerhøieste befaling eller Tilladelse? Erindringen om Aaret 1825 og Hvad danske Brødre hiinsides Kongeaaen dengang gjorde for os Tydske, er visselig ikke uddøet iblandt os, og havde vi været antoriserede dertil (!!!) skulde Man sikkerlig ikke havt Leilighed til at udtale foranførte Formodning om Mange paa Deeltagelse hos os. Jmidlertid kommer jo Hjælpen, om endog seent, dog aldrig i Utide."(Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Stubbekjøbing paa Falster hører, skjøndt den kun tæller 850 Jndvaanere, til de danske Kjøbstæder som ere i Opkomst. Den udskibede afvigte Aar 44,000 Tdr. Korn, hvoraf Halvdelen gik til Udlandet, og deriblandt c. 13,000 Tønder Hvede. Byen eier 15 Skibe paa 425, Com. L. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Skibsefterretninger. En Capt. Pringmed en kongl. Fregat er den 28de Febr. efter 15 Dages Seilads ankommen fra Halifax, beretter at Vinteren har der været saa overordentlig stræng, at man i 30 Aar ikke har oplevet den saa haard; thi Thermometret, stod 30 Grader under O. - Fra Gothenborg skrives, at Jsen der, var 8 Tommer tyk allerede den 21 Febr.; og fra Aarhuus meldes, at den 12te Marts var Havet der tillagt, saa langt man kunde øine. Briggen ChønQua, Capt. Jensen, den første Mesinefarer fra Kbhvn. er strandet paa Gothland. Skibet Concordia, Capt. Flemann fra Rendsborg bestemt til London med Ærter, er ved Tønningen gjennemskaaret af Jsen og øieblikkelig funken.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
(Forlangt Jndrykkelse.) Det er let at drage Kaarde mod Værgeløse, og ligesaalet at sammenrupse nogen Snik Snak og Folk, som man veed, aldrig tager til Gjenmæle, men hellere tie, taale og lide Alt. J Overbeviisningen herom har en Anonymus i Thisted Avis No. 13 atter draget tilfelds mod de Opvakte paa Mors, der føle Trang til at samles til Guds Ords Hørelse og Læsning. Vistnok kunde man ønske, at de, ved slige Forsamlinger afsondrede Kjønnet, og, naar to Værelser afbenyttes, stillede Mandfolkene i den Eene og Fruentimrene i den Anden; især, naar det kan formodes, at frække Spottere, der lade haant om enhver Gudfrygtigheds Øvelse, indsnige sig imellem for at samle Stof til en Avis=Artikel. - Hvad er der saa forresten i den hele øvrige Tira de, At Verset læses førend det synges, giver den Fordeel, at Enhver, som hører Or denne, kan synge med, om end Bogen ikke er ved Haanden. At Sangen i saadan Forsamling ikke er harmonisk, langtmindre kunste eller regelmæssig, kan vel undskyldes ligesaavel der, som i Kirkerne, og det er jo godt for Anmelderen selv, og de Forsamling er han søger, om han synger bedre. Hvorfor har Monsr. Nysgierrighed ikke gjort sig Umage for at faae at vide, hvad for en Tog der læstes af Det havde vist ikke blevet ham nægtet, hvis han havde spurgt derom, og han havde da kunnet give fuldstændigere Efterretning. Saavidt man veed, beligges ved saadanne Leiligheder enten Luthers, Grundtvig, eller Hersleds Taler, hvilke maaskee af Nogle af vore Dages høioplyste Hoveder ansees for Vildfarelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Hvad der iøvrigt anføres under Navnet af Kuddervælsk, kan gjerne være Fordreielser af Folks Ord og Handlinger; man har for havt Efterretninger af dette Slags, som have været saare upaalidelige, og de Avis Skriblere, som laane Træk af Jesu Liv, for at krydre deres galdeblandede Vittigheder, af saadanne kan man vel vente Allehaande. Desuagtet har en Hr. P. i No. 17 taget Anledning af forommeldte Kuddervælsk til at tale om Setterer- og Lovfordreiere; men maaskee Nogle af Dhrr. Pr. selv ere Lovfordreiere, idet de anvende Forordn. 1741 allene paa dem de hade, men ikke paa dem selv. Da Hr. Krigsraad Deigaard var Defenfor for Nogle er de Forfulgte ved Overretten i Viborg viste han tydellig, hvorledes bemeldte Forordn. bør fortolkes og anvendes i dens Heelhed, og det er muligt, at dersom de Opvakte altid kunde og vilde faae duelige Jurister til at tale deres Sag, at Piben da fik en anden Lyd. Maaskee vil engang Cancellie Skr. af 7 Septbr. 1824, der skaffede Fyenboerne Fred i denne Henseende, ogsaa komme andre Egnes Beboere tilgode. De Præster, som forfølge Folk for Gulds Ords Skyld, kan ingenlunde vække gode Tanker og sig; men man berettiges saameget desmere til at sige: De kaldes Geistlige, men ere verdslige, og sørge meget meere for deres egen timelige Velvære, end for Andres Sjeles Salligheds Befordring. Hvis ikke saa var, vilde de vistnok snarere gaae med og see til, end føre Klage med fredelige Folk. J stedetfor at klage og skrige over Specterere og Lovfordreiere, var det maaskee meere passende at følge Pauli Formaning Rom. 12, 6 og fl. fol gende Vers.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Skjøndt man i den senere Tid har arbeidet paa at faae den augsburgske Confession i afskaffet, fordi man mener, at ingen Præst i vore 2dage kan aflægge Eed paa at følge dens Indhold, uden at besvære sin snevre Samvittighed, tager Hr. P. dog Sætninger af den, som synes at være til Fordeel for et nyt Hierarti. Mener han, at Jngen uden de Lærde, kan tale retteligen om Guds Ord, saa maae han kjer, de saare lidet til den christnede: Verden, hvis det ikke er ham bekjendt, at de indviede Præster ikke Alle have præ, diket Guds Ord, eller talet, som Guds Ord, men sat Mennesketant istedet, At dette ogsaa tildeels gjælde de, nyere, protestantiske Præster, kan man overbevises om, naar man læser: Rector Bauers Ord til den i Aar et 1821 afdøde Overconsistorialraad og Superintendent 2 Jail vide Tidsskrift for Christne 6te D. Pag. 88, Lur orffs Ord til Paludan vide Bierregaards Dyder og Udr. der, Forerindring V & VI, Prindsen af Augustenborg; Ord i Stænderforsamlingen, og Provst Sagen staaelse sammesteds, og det er ikke usandsynligt, at denne Prædikemaade jo har givet Anledning til de hos os, i den senere Tid, opstaaede gudelige Forsamlinger, og, at de mod dem opvakte Forfølgelser, og saa har fremskyndet deres Udbredelse. Thyholm i Marts 1839. J. Pedersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 3die April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Tingstedet i Kjettrup Sogn efter Foranstaltning af den Kongelige Generalpostdirection, afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Færgebroe ved Fæ gesund med en Længde af 250 Alen, samt en Vase fra Broen til Landeveien med en Længde, af 450 Alen, Alt efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet bekjendtgjøres, og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Skjer pinggaardden 13de Marts 1839. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede at sælge et mig tilhørende Stykke Jord beliggende paa denne Byes vestre Mark, Alsæde kaldet, stor 5 1/2 Tde. Byg Sædeland, hvorom accorderes med Terman Klem. Thisted den 17de Marts 1839. For Strandmøllens Papirfabrik kan endeel Kludesamlere erholde Beskjæftigelse naar de melde sig hos Chr. Grishauge. Thisted den 21de Marts 1839. At jeg paa eet Aar fra 1ste Marts d. A. at regne, har ved skriftlig Fuldmagt overdraget til Hr. Kjøbmand A. Kappen hersteds, for mig her i Amtet at indkjøbe Klude til min Papir=Fabrik, bekjendtgjøres herved. For øvrigt vedbliver jeg som hidtil i smaae Partier at indkjøbe grove Linned=Klude mod contant Betaling. Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-03-21
Da Mandagsposten endnu ikke ved Avisens Slutning i Eftermiddag Kl. 3, formodentlig paa Grund af Jis og Sne veiret var ankommen, og Redactionen altsaa ligge fra i Løverdags har maattet savne alle Hamborgske, Kjøbenhavnske og Provindsialblade, ville Læserne godhedsfuld tage til Takkemed hvad jeg i Dag har været i Stand til at kunne byde dem. Redacteuren.