JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Den 26de forrige Maaned holdtes paa Raadhuset i Guildhall en meget urolig Forsamling af the Livery i London, hvor der blev besluttet at indgive en Petition til Prindsregenten med 12 Besværingspuncter. Det man især klagede over var: Bestikkelsessystemet, hvorved Statens Hielpemidler saa skjendigen bortadsledes; Papirspengene; - Ringeagt for den offentlige Stemme, som forgiæves beskyldte 2 Ministere (Hr. Persepal og Castlereagh) for at drive Handel med Parlamentsposter, og fordrede Hertugen, af Bork udelukket fra Armeens Bestyrelse; HandelsJndskrænkningerne, som ruinere Kiøbmandstanden; m. m. og endeligt at Hs. Kongelige Høihed beholdt Ministere, hvis slette Handlinger og nedrige Forførelser, offentligen ere lagte for Dagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
New=Norsk, den 3 Marts. Congressen har bevilliget et Laan af 11 Millioner Dollars, hvoraf allerede en anseelig Deel er subscriberet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
J Senatet er gjort det Forslag, at bygge 20 Fregatter. Sevia, den 1 Marts. Efter de sidste Tidender, fra Cadix var den murcianske Armee slaaet af General Soult, som derpaa havde indtaget Stæderne Murcia og Ørihuela, General Carera er dræbt; Levningen af Jnsurgentarmeen er den 20 f. M. ankommen til Cadix. Paris, den 13 April. Fire forhen i Krigsministeriet ansatte Personer, som ere anklagede for at have underholdt en strafskyldig Forstaaelse med en fiendtlig Magt og modtaget Penge for utilladelige Handlinger i deres Embed, ere overleverede til den keiserlige Domstoel 1 Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Stettin, den 3die April. Den 25de f. M. er den franske Kaper Prinds Carl indløben i Svinemynde og har i Følge en Ordre af Prindsen af Eckmühl lagt alle de i Havnen og paa Rheden værende Skibe under Embargo. Disse maatte vende tilbage til Havnen. De vare med flere alt ladede Skibe bestemte til Kiøbenhavn. Man troer, at i det mindste de ladede Skibe erholde Tilladelse at udløbe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
(Af samme Blade. Den berømte Hr. Millin, bekiendt af en Reise 3 Frankrigs sydlige Departem., har siden Efteraaret 1811 befundet sig i Jtalien, hvor han med utrættelig Flid og store Omkostninger har sanket Materialier til en Reisebeskrivelse, som i Henseende til Kunst= og Oldsager lovede at blive ligesaa mageløst som Landet selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
J Turin copierede han 20 hidtil ikke udgivne Monumenter og 80 forhen ukjendte Jndskrifter. J Rom og dens Omegn gjorde han et endnu rigere Udbytte. Her tilveiebragte han en Samling af 700 for det meste field ne Mindeskrifter og 1200 Kobbere; i 2 Maaneder holdt han 3 Kunstnere uophørligt sysselsatte med at aftegne de mærkværdigste Gjenstande i Museerne og Kirkerne. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Fra Rom gik han til Neapel, hvor han havde isinde at besøge de gamle græske Stæder i Apulien og Calabrien, derpaa i flere Directioner bereise Kongeriget Italien, og gjennem de illyriske Provindser, over Triest og Wien, vende tilbage til Paris. - Om denne Plan nogensinde bliver udført er vel nu et Spørgsmaal, da Hr. Millin fra Paris har havt den nedslaaende Efterretning, at et ondskabsfuldt Menneske, som stod i hans Tjeneste, af Hengjerrighed har tillintetgjort alle hans Papiirer Kobbere og Manuscripter og derpaa overskaaret Halsen paa sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Greven af Gottorff er den 12te April ankommen til Frankfurt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Man venter, at Keiseren og Keiserinden af Østerrig, snart tiltræde deres Reise, som der menes, til Presburg og derfra over Prag til Dresden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
I det Østerrigske forbydes, at ledsage et Barn, som er død af de naturlige Kopper, til Jorden, og Barnets Forældre eller Formyndere navngives i de offentlige Tidender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Den 6te April om Natten opkom Jld i Tøihuset i Magdeburg ved Arbeidsfolkenes Uforsigtighed, som havde ladet nogle gloende Kul blive tilbage i Værkstæderne. Uagtet det blæste stærkt, lykkedes det dog at standse Ildens Udbredelse, ja endog at redde Forraadet af Vaaden og Materialier, som fandtes i Tøihuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Ved en Jldebrand, som opkom i et Huus i Dettvyl(Canton Argau i Schweiz) trængte man ind i Eierens Soveværelse og fandt ham tilligemed sin Kone i Sengen, den første dræbt af et Snit i Halsen, den anden uden Bevisthed, dødeligt saaret i Hovedet. En Ragekniv og en Øxe laae ved Sengen; men, saavidt man veed, savnedes Jntet af disse Folks Eiendomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Jndenlandske Efterretninger. (Af Stats= og Handelst., Lollands, f. og i Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Kiøbenhavn, den 19de April. Under 14de dennes har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen, igien at entledige Kiøbmand F. Lewenhagen fra den ham betroede Post som Kongelig Consul i Stralsund. Forretningerne ere indtil videre overdragne til den constituerede Consul Bokelmann i Rostok.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Natten til den 18 dennes afbrændte en Bryggergaard, paa Christianshavn. Naboebygningerne vare saa meget mere i Fare, som de vare af Bindingsværk, men det raske Brandcorps overvandt alligevel Jldens Rasenhed. opmuntreet ved Hs. Majestæts allerhøieste Nærværelse, og Tilsyn. Først da Faren var forbi, forlod Hs. Maj. Brandstedet. Bryggerknegten er omkommen i Luerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Fredagen den 17de April forelæste Hr. Professor og Doctor P. C. Müller i det danske Videnskabers Selskab, den første Afdeling af en Afhandling om den islandske Historieskrivnings Oprindelse Flor og Undergang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Mariboe, den 16de April. Paa Møen ere 3de Personer arresterede, fordi de have skreven falske 12 Skillings Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Den 13de om Aftenen, omtrent Kl. 9, saaes her et mærkeligt Luftsyn, nemligt et usædvanligt stort Stierneskud, der opløste sig i mangfoldige smaae Stierner, og som trindtomkring udbredte saa stor en Lysmasse, at man paa Gaden næsten kunde skielne de mindste Gienstande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Nykiøbing paa Falster den 13de April. Her er begyndt paa en nye Jndustriegreen. En Klinkemager, som har opholdt sig her nogen Tid, og som foregav, at han som fra Kiøbenhavn, har, efterat have imodtaget endeel Porcellain, givet sig den Frihed at tøfle af med samt Portellainet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Paa mange Steder her i Landet (Lolland, er meget stor Fodertrang. J Nebbelunde Sogn ved Rodbye er givet for 1 Knippe Halm til 15 a 16 Pds. Vægt 1 Rd., der er 20 Rd. for Traven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Udi 2det Jydske District blev ved Landmilice=Sessionen 1812, af Gaardmand Chresten Madsen, i Naur Sogn, Ringkiøbing Amt, frihegiert en hielpende Søn. Chresten Madsen endnu rørig Mand, beviste ved Præste=Attest at være 94 Aar og at have i Live af først Ægteskab 3 Sønner, med Alder 71266 og 61 Aar, altsaa disse Sønner der alle ere Gaardmænd, berettigede til hielpende Sønners Ansættelse. Af andet Ægteskab har Chresten Madsen 2 Sønner med 20 og 18 Aars Alder, hvoraf den ældste af Faderen blev begiert. - Der er altsaa 53 Aar imellem Oldingens yngste og ældste Søn, og det bør anmærkes, at den yngste Søn er Farbroder til en Mand af 28 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Oldingen var for 2 Aar siden i Konge=Reise med Land og Søe=Krigs=Commissairen fra Linde Bye til Lemvig i Linde Bye boede hans Broder, der og var en hæderlig Olding. - Ubevidst det var hans Broder, yttrede Krigs Commissairen, at den gamle Daniel, der mange Aar før Extra-Sessionen var Sognefoged og Lægdsmand, nu blev skrøbelig af sin høie Alder, og blev meget forundret da Oldingen gav Giensvar, ja, min Broder Daniel begynder nu at skrante, og jeg er dog 10 Aar ældre og styrer selv min Gaard og Avling, ligesom jeg selv i Dag giør min Kongereise. Oldingens Moder opnaaede 98 og et halv Aar, Faderen 84 Aar og Far=Faderen 94 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Bemeldte Chresten Madsen har 6 Børn, 10 Børnebørn og 2 Børnebørns Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Viborg. Frosten, blandet med idelig Sne- og Hagl Byger, vedvarer. Havresæden er derfor kun paa tørre og højtliggende Marker muelig. Koldfeberen rase overalt i alle Landets nordre Egne. J mangt et Huus paa Landet ligge 2 a 4 Syge deraf, ja undertiden flere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Da det er mere end sædvanlig Koldfeber, og Avlsbruget haardt savner endog eet Menneske, var det ønskeligt, om noget Forebygningsmiddel vistes og bekiendtgjordes. Den angriber Gamle og Børn uden Forskiel. Opium af grønne Valmue=Hoveder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Jblandt de fremmede Verdensdeles Produkter der formedelst Mangel af Tilførsel overordentligen ere stegne i Priserne, er Opium ikke af de billigste. Dette saa uundværlige Læg middel tilførtes os før fra Natolien, Lille-Asien og andre Egne i Levanten, fra Ægypten, Persien og Jndien, i hvilke Lande man besaaer hele Marker med den hvide Valmue hvoraf Opium fremvirkes. Den fyrstelige Lichtensteinske Hofraad von Walberg og Professor Rumi i Oedenburg tilkomme begge den Ære i Europa først at have anstillet og det meget heldige Forsøg med at erholde Opium at indenlandsk Valmue. Hofraad von Walberg foretog Forsøgene vild den hvide Valme. Hovederne bleve i en klar Aften 11 Dag efter Plomstringen i hvilken Tid Teget har dannet sig i Kapslerne i opridede paa den ydere Hund som endnu maae være grøn og blød med en Naal paa alle Sider i lige Afstand, uden at den indere Hund blev giennem stukken; thi derved vilde Froets Vert hindres. Efter denne Opridsning flød ud af Overhuden en hvid Sliim, som størknede om Natten var om Morgenen brunrød samledes og var Opium. Professor Rumi anstillede Forsøgene med den røde og sorte Valmue. J de fuldkommen grønne Hoveder, i hvilke Frøet endnu var ganske hvidt, gjorde han om Morgenen med en Kniv Ridser i Stænglerne og Hovederne. En hvid, melkagtig og harpiragtig Saft flød ud; ved Soel straalerne fortættedes det, og fik en sort Farve; om Aftenen afkradsede han den indtørrede Saft. Jndsnittene i Hovederne gave mere Saft end de i Stænglerne. Hovederne, i hvilke Jndsuittene vare gjorte, gave siden fuldkommen Frøe, som modnedes før den sædvanlige Tid. De ridsede Hoveder kunne saalænge de give Tegn til at indeholde hvid Saft, hveranden Dag forsigtigen opridses, og Jndsamlingen saaledes oftere finde Sted. Efter de i det Smaa gjorte Forsøg, kan man paa hver Valmuehoved regne eet Gran. Formedelst Opiums høie Priis, indsees letteligen hvilken betydelig Indtægt dette forskaffer. I Asien bruger man til Valmuehovedernes Opridsning en Kniv, der har 3 a 4 paralelle Spidser, saa man med et og samme Snit, giør lige mange paralelle Aabninger. Siden skiæres Hovederne paa den anden Side. Ved Jndsamlingen af Oxium bliver den lagt i et ved Jndsamlerens Bælte bængende Kar. De Draaber som udrinde ved første Jndsnit, kaldes Gabaar, og holdes for den bedste Slags Opium Dets Farve er hvidagtig, blegguul, men bliver bruun, naar den ligger længe i Solen eller bliver for tør. - Saavel ved chemiske som medicinske Forsøg er det befundet at denne indenlandske Opium meget ligner den fremmede. Der kan altsaa ingen Tvivl være om at vore Læger vil i forekommende Tilfælde ordinere hiin, samt at vore dristige Landmænd vil sætte Lægerne i Stand til at kunne ordinere den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
(Jndsendt.) Af en saakyndig Mand ønskes i dette Blad besvaret: om det er giørligt at omarbeide beskreven Papiir til brugbar Papiir igien, Jeg har i min Ungdom seet en Mand sønderrive Papirer som ei skulle gjemmes for at hensendes til Papiirmøllen til Omarbeidning. Er det saa at saadant er gjørligt, hvor let var det da at indsamle i enhver Kiøbstad en Ho den Papiir, som efter Transport Omkostningens Fradag, ville være en mærkelig Gevinst for Landet. Papiir hvorpaa den er trykt kan nok ei bruges til Omarbeidning: Fortsættelse af Hr. Etatsraad Prams Anmærkninger om nye anlagte Fabriker. (See Avisen No. 28.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Om nogle nye Manufactur- og Fabrikanlæg siden Krigens Udbrud siger han :
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Den indenlandske Kunstflids Udbredelse er et af de Phænomener, hvilke der synes, der skulde Omstændigheder, som de nærværende, til at glæde Fædrelandsvennens Hierte med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Det er uden Tvivl naturligt, at Kunstfliden, naar den i et Land hvilketsomhelst, viser sig i en der ny Arbeidsgreen, ei strax arbeider til den Grad af Fuldkommenhed, som hvor den er gammel og saa at sige hjemme, hvor den fremhielpes af dermed beslægtede er ler med den forbundne Konster, af den mægtige Fordom, af national Aanden, og af National Stoltheden. Det er og naturligt, at de, som gjerne ville gielde for occonomisk Vise, især de som have havt Leilighed (hvordan de end have benyttet, eller været i Stand, til at benytte den) til at see, hvorledes det seer ud i fremmede Lande, gjerne ter deres Viisdom, ved at udbrede sig over de Ufuldkommenheder, de med betydende Authoritet ville vise os i vor unge Jndustrie=Anlæg, eller dens Prøvearbeider. Men desværre er det da og naturligt, naar de med denne Viisdom indgade de Landsmænd, som tiltroe dem den Jndsigt, de give sig Mine af Ringeagt for de nye Anlæg, og for dem, der gjorde dem, og disse de Mismod, der endnu kun manglede, for at det nye Anlæg knælket i Fødselen aldrig skulde bringe det til andet end en søgelig Tilværelse og lomin ster Virken. Saavidt er det gaaet med den Mittroe til inderlindsk Kanstav, Hvilken deslige Vidnænd have udbredt og vedligeholdt, at adskillige indenlandske Handlende, for at skaffe sig Afsætning paa det af indenlandske Menneskers Manufactur= eller Konstarbeid, de havde at forhandle, have maattet gribe det Middel, at udgive det for fremmede Arbeideres indsmuglede Værk, som nu fandtes at besidde alle de Fortrinligheder, man før saa afgjort savnede. Uden saadanne Konstgreb, og saavidt de ei kunde anvendes, var det indenlandske Arbeidsprodukt enten slet ikke eller dog kun for en Sultepriis at afsætte. Menneskeer nemlig, der efter deres Formue, deres Stilling, eller den Mine, de have vidst at give sig, ere uforskyldt komne til i større eller mindre Kreds at angive Tonen, have af barnagtig og foragtelig Lyst til at lade som de forstode, hvad de ikke forstode, - om et undertiden bestukne af dem, der havde Fordeel af, at vi for stedse bleve skatskyldige til Udlandet, eller og de vandt ved Smugklagens Konster - været samvittighedsløse nok, til at tilsidesætte hver Tanke om den Fornærmelse de tilføie Landsmænd, Fædreland, billighed og sund Forstand, ved at dræbe i Fødselen den Jndustrie som billigen for sine første Frembringelser kunde giøre Fordring paa nogen Overbærelse, hvilken den dog formange af dem ikke engang havde behøvet. Da Coursen har givet fremmede Varer en tisyneladende, men Hidførselens Kostbarhed og Vanskelighed, en virkelig forøget Dyrhed, og især Krigen med Engelland har for en Deel gjort det umueligt at faae, hvad ellers kunn, som der forarbeidet, ansaaes af Værd, maa man af Nød hielpe sig med det hiemmegjorte, og vore Landsmænds Arbeider finde dog omsider den, inden disse Omstændigheder, fandt Sted, manglende Afsætning. Og allerede see vi nu - vist nok ingenlunde her bragt til Fuldkommenhed alt, hvad andre Nationer tilhøbe frembringe som opperst - dog den indenlandske Viindskibelighed i flere Grene at vinde Fremskridt, som uden Tvivl sætte mange i Forundring, der forhen tiltroede den saa lidet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Den fortræffelige Jdee at Selskabet til indenlandsk Kunstflids Fremme, ved en offentlig Fremstillelse at giøre Nationen bekiendt med hvad Landsmænd kunne giøre, og have gjort, har allerede fremviist Prøver som love os, at her ingenlunde vil blive Barbarie om vi lidt mindre udelukkende betiene os af fremmede Arbeider, men lade ogsaa Mennesker blandt vore egne tage Deel i vor Forsyning, Vi tør med Vished vente, at de følgende Aars Udstillinger ville give os endnu større Mængde, vel og tildeels endnu fuldkomnere Prøver af hvad indenlandsk Konstflid kan udrette, naar den kan skaffe sine Udøvere, hvad de skulle have at leve af, og arbeide for. Der vil endnu sagtens blive nogle, der fremdeles giøre sig foragtelige, ved at haansmille, eller giøre sig lystige over Feil, som de enten digte, eller i det mindste forsøge paa at forstørre, over Synder mod Skiønhed og Smag, som de selv ei have Begreb, om - thi de, som det retteligen have, glæde sig ikke ved at nedværdige vort eget, enddog det ei er feilfrit. Men efterhaanden ville Folk, der have Jndsigt, Smag og Rand til at bedømme især begyndende Konstneres og Landsmænds Arbeider, hvilke de der lære at kiende, ogsaa vide at skaffe dem paaskiønnede, og solgte og betalte, Jngenlunde til fuldstændig Underretning om Manufacturvæsenets anværende Forfatning, i de kongelige Stater i Modsætning mod hvad det var ved Enden af sidst henrundne Tidsløb, men kunn til Beviis paa, at de dog ere i virkelig Fremskriden, skal jeg her meddele en kortfattet Fortegnelse over nogle af de vigtigste Fremskridt, her ere gjorte i Manufacturflidens forskiellige Grene, saavidt jeg kiender dem, uden at jeg binder mig til nogen bestemt Orden, endsige vil have Fortegnelsen anseet som fuldstændig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Af Klædemanufacturer var her før 1807, det kongelige militaire Klædemanufactur ei medtalt, tilsammen kun 21, med omtrent 100 Vævstole, for den største Deel svageligen arbeidende. Her er nu allerede 10 Manufacturer flere, af hvilke vel nogle ere saa nye, at faae af dem endnu have begyndt en nogenledes fuldstændig Virksomhed, medens dog disse nyeste Anlæg næsten samtlige ere af større, tildeels meget betydeligen større Vidde end mange af de forrige tilsammen vare, og medens flere af disse forrige have anseeligen udvidet sig, og vel alle nu virke, endog det forøgede Antal af Vævstole uberegnet, mere end forhen. - Klædemanufacturernes samtlige Tilvirkning var 1800 efter Halbøgerne kun 57685 Alen ei mere fordi selv dette indKlæde af forskiellige Slags skrænkede Qvantum fandt kun langsom Afsætning. - 1810 var dog Tilvirkningen 87594 Alen, altsaa dog 20909 Alen mere." Paa de nye Manufacturer vare dog neppe 30 Stole endnu dette Aar komne i Gang, og allene disse kunne ventes tilsammen at komme til at virke med 100 Vævstole, af hvilke i det mindste det halve Antal endnu i dette Aar vil være kommen i Gang; og paa i det mindste den større Deel af de øvrige ældre Manufacturer, af hvilke allerede nogle arbeide med fleredobbelt Kraft, kan man vente Vænestolenes Antal forøget, vel mere i det hele end endog til det dobbelte. Regner man det heie Antal Vævstole, som saaledes kom til at arbeide, for 300, af hvilke hver i Gjennemsit ved fuld Drivt maatte forfærdige i det mindste 20 Stykker a 50 Alen, - 1000 Al. Klæde, saa beløb dette 300,000 Al. Klæde, hvilke endog, om ogsaa en Deel af det, der skal til Militairens Beklædning, hvoraf det meste hidtil er tilvirket paa Armeens eget Manufactur, og hidtil ikke medregnes, heri blev indbefattet dog nok vilde være meere end hvad der af Fabrikklæde hidindtil forbruges i Landet, da næsten overalt hele Landalmuen formodentligen endnu nogen rum Tid vil vedblive at klæde sig fornemmeligen i hiemmegjorte Tøier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Af Bomuldsmanufacturer var her i alt forhen kun 5, af hvilke de to vigtigste siden ere ophørte, det ene, de kiøbenhavnske Klædehandleres, nær uden for Stadens østre Port, ødelagdes 1807 af den beleirende Fiende, det andet, paa Usserød, anvendes siden indeværende Aars Begyndelse til Klædemanufactur. Menn, isteden for disse nedlagte, er et nyt anlagt allerede i skiøn Drivt, og til virker blandt andet den nu saa meget søgte og kostbare Modevare, Tyll, til en udentvivl overraskende Fuldkommenhed, og fire andre Bomuldsmanufacturer ere i Færde med at opstaae, hvilke alle forkynde at ville blive af Vigtighed. (Fortsættes.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
J den 882de Trækning i Altona udkom følgende Nummere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Ribe. Prædikanterne: J Domkirken paa 4de Søndag efter Paaske, Hr. Pastor Lindberg. J Catrina Kirke Hr. Pastor Sattrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Begravede. Paa Domkirkens Kirkegaard den 25de April: Underjæger Jørgen Jespersens Baastrups Søn, Ebbe, 23 Uger. En TSSrs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
En hvid Myndehund med fortebruunt Hoved og Blis i Panden, nogle sorte Pletter hen af Ryggen, en sorte brun Plet over Rumpen og stumphalet, er for et pr. Dages Tid siden kommen ind til Uhrmager Schult; her i Byen, som herom har gjort Anmeldelse. Eieren indkaldes at melde sig med det allerførste, da Hunden, der ei længer kan fødes for dens Værdie, ellers bortsælges. Ribe den 22de April 1812. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Løverdagen den 9de Mai næstkommende Eftermiddag Kl. 3 en halv afholdes Lecitation paa Ribe Raadstue over Kiørsler med Materialer a. til Byens offentlige Brug i tilstundende Sommer, hvortil alle og enhver som holde Heste og Vogne indbydes. Ribe den 25de April 1812. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Løverdagen den 9de Mai næstkommende Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Ribe Raadstue afholden Licitation over Leverancen af 72 Tdr. Rug for Byens Kasses Regning. Rugen, der er bestemt til Brødbagning for de Fattige, modtages af Hr. Borgercapitain Ramsing paa een Gang eller efterhaanden ligesom Licitanten ønsker det, i Overensstemmelse med Conditionerne, som forinden er til Eftersyn paa mit Contoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Ribe den lune. Det har behaget Forsynet, den 12te April ved Døden at borkalde efter kort Lidelse, min uforglemmelig Mand Søren Ammidsbøll, dette mig saa smertelige Dødsfald, bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner af hans dybtsørgende Enke, og frabedes alt skrivtig Bevidnelse. Ryberg den 21de April 1812. Dorthe sal. Ammidsbøll, Kolbre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Hos Undertegnede faaes nu igien: Tranbergs Petit Kanaster. Buchs beste Tobak med rødt Skildt. Dito Lyscandis. Fogtmanns Rescripter 6te Deels 11te og 12te Bind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
Den evangeliske christelige Palmebog, saavel stor, som Ramsang. Giestgiver. smaaestillet. Kongeligt aabent Brev angaaende et Universitets Anlæg og Jndretning i Kongeriget, Norge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
J den første Periode ansættes 6 a 7 Universitetslærere. De udnævnes saa betimeligen at de kunne tiltræde deres Embeder i det seeneste inden Mai Maaned 1813, paa det at Exammen Artium for de unge Studerende, som i det Aar dimitteres fra de lærde Skoler, kan holdes i Slutningen af Junii Maaned, og disse Studerende i det første academiske Aar, som begynder med August Maaned 1813, holde Forelæsninger over de forberedende Videnskaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-04-25
J den anden Periode, som begynder med det andet ecademiske Aar i 1814, skulle tilkomme i det mindste endnu 4 Professorer alle saa betimeligen udnævnte, at de kunne være ankomne til Christiania i det seeneste i Mai Maaned bemeldte Aar, paa det at de Studerende, som have underkastet sig Era men Philosophicum, kunne efter Slutningen af det første academiske Aar nu gaae over til at begynde deres Hovedstudier. Den tredie Periode indtræder med 1ste August 1815, naar de øvrige Universitetslærere ere udnævnte og ankomne til Universitetet, og fra den Tid af maae det saaledes fuldstændige Universitet føre Navn af Universitas Regia Fredericiana. Skulde imod Forventning, formedelst uovervindelige Hindringer, nogen af de foranførte Perioder, især den tredie, ikke kunne indtræde til fornævnte Tid, da skal den dog 9. Angaaende Universitetslærernes Stilling og Forhold til hinanden, den academiske Borgerrets Erhvervelse, Forelæsninger, Studier, Examina, Understyttelse for trængende Studerende og den academiske Disciplin m.v. ville Vi i sin Tid, naar Universitetet sættes i Virksomhed, lade det Fornødne bekiendtgiøre efter de Grundsætninger, som Vi desangaaende allerede have bifaldt og antaget; imidlertid bestemme Vi herved, at ogsaa Embedse amina skulle holdes i Christiania som i Kjøbenhavn efter den Orden, som for samme nærmere vil blive foreskrevet saa at det skal staae enhver Studerende frit for, at underkaste sig saadan Examen, i hvil Adskilligt.