JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Udenlandsk. i Theater Francais, Forestillingen af Semiramis, og Frankrig. Den 6te Januarii bivaanede Keiseren, forblev der til Stykket var endt. tugen af Abrantes Korps dertil, der, som man paastaaer J Følge Efterretninger fra Bayonne, venter man Herer bestemt til Portugal. Vore Tropper i Spanien have komst agere offensiv. Siden General Salignaes Ankomst indtaget faste Positioner, og vil først efter Keiserens Anria, er Communicationen ganske frie mellem Madrid, til det nordlige Spanien og General Loisons til VittoCastilien, Guipuscon, Alava og en stor Deel af Asturien. Tale ved det Lovgivende Korpses Samling, har havt særdeSpanien. Madrid, d. 22 Dec. Keiser Napoleons les Jnteresse for Spanien. Den forandrer vores Haab, vor Halvøes Erobring, til fuldkommen Vished. Vor at Hs. M. snart i egen Person vil paatage sig at fuldende Tiltroe paa de hastigste Fremskridt, som en følge af Keiserens Nærværelse, er saa stor, at man allerede er beskieftiget med en nye Rigsinddeeling i 38 Jntendancer. været her med befalinger fra ham, som Major GeneralEn Officeer fra Fyrsten af Neuschatels Overstab, har pecorps kommer paa forskellige Steder over Pyrenæerne. for den spanske Armee. Han bekræfter, at talrige Trop geistlige Stand deres Rettigheder at dømme, saavel i Et Kongelig Decret af 16de December fratager den Civile som Criminelsager, fra Udstædelsesdatoen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Røverschefen Carrasco, der har gjort Landeveien, mellem Sarragossa og Pampelunne saa usikker, er med og af sine Røvere bleven indbragt og henrettet i SarragossaTydskland. Hamborg, den 18 Januarii. J Gaar kom Hr. von Crassow herigiennem med Efterretning at Freden var sluttet mellem Frankrig og Sverrig. J denne Fred, er efter Forlydende, blandt andet fastsat. Svensk Pommern bliver igjen givet tilbage til Sverrig. Alle Contributions Restancer af Pommern, eftergives, og ingen nye Contributioner finder Sted, fra den Dag Freden er sluttet. De af Hs. Majestæt Keiseren i Pommern gjorte Denationer blive bekræftede. J Freden med Sverrig, indsluttes Spanien, Holland, Neapolis og alle Rhinforbundets Stater. Sverrig tiltrædet Continental-Systemet; frasiger sig Handelen med Engelske Colonialvahre; men kan frit indføre Salt fra alle Egne. Alle efter Carl den 13des Thronbestigelse (efter 13de Martii 1809) tagne eller seqvestrerede svenske Skibe og Ladninger (Colonialvahre undtagen) skal tilbagegives. Keiser Napoleon garanterer det svenske Territorium, som det nu er. De gamle Handelsforbindelser, mellem begge Riger, bliver igien tilveiebragt, paa den Fod som de meest begunstigede Nationer. Krigsfangerne udvexles paa begge Sider en Masse. Tractatens Ratification som staaer af 10 Artikler udvexles i det seneste inden 50 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
I Dag ha Greven af Gottorv, efter 5 Dages Ophold i Hamborg med sin Familie, fortsat sin Reise herfra, over Lüneborg, Zelle, Hanoper og Cassel til Carlsruhe og Schweitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Den 2den Weichsel=Legion, som har lagt i Besætning i Strasborg, har uformodet erholdt befaling, at bryde, op til Paris, hvorfra de skal begive sig over Bordeaux og Bayonne til Spanien. Den første Division af den østerrigske Armees store Artilleriepark er ankommen til Strasburg. Den 2den og 3die Division af samme Park ventes om nogle Dage hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Fra Østerrig skrives at man fremturer med den østerrigske Armees Reduction. Af 14 Regimenter, bliver Soldaterne fordeelt under de andre ucomplette Regimenter, og Officererne satte paa halv Gage, til de kan igjen blive ansatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Fra Mayn skrives: Der tales her om en vigtig Seir som Russerne paa nye skal have tilsegtet sig over Tyrkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Warschau, den 6te Januarii. Jfølge Efterretninger fra den russiske Grændse, blive Grændserne mod Hertugdømmet Warschau, langs med Niemen og Bug floden, stærk besat af russiske Tropper. Overhovedet, trækker sig en stærk russisk Magt til Russisk Polen. Fra den hollandske Grændse. Efter Forlydende bliver hele Zeeland, den sydlige Deel af Hollandsk Brabant, som indeholde Bergen op Zoom, Herzogenbusch og Breda, forenet med Frankrig; Holland beholder det Strog nordlig for Maatz, det Hollandske Die, og Bies bosch, tilligemed det Strøg sydlig for Maatz, med Heusden, Gertrudenberg og Willemstad. Endvidere skal Hertugdømmet Berg forenes med Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Sverrig. Stockholm, den 8de Januar. Hs. Kongl. Majestæt er igien kommen sig saavidt, at Allerhøistsamme i Dag begyndte at overvære Statsraadets sædvanlige Forredrag om almindelige Statsanliggender. Derefter gav han privat Audients til den keiserlig russiske Jngenieur General og Ridder af Alexander=NewskyOrdenen von Suchtelen, samt til den kongelig preussiske Geheime Legationsraad v. Tarrach, hvilke paa Hs. Maj. Keiseren af Ruslands og Hs. Maj. Kongen af Preussens, Vegne, lykønskede Kongen til hans Regierings Tiltrædelse. Siden havde baade General von Suchtelen og Geheimelegationsraad von Tarrach Audience hos Hs. Majestæt Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Gothenborg, den 9de Januar. Jgaar Aftes indtraf her Hs. Kongl. Høihed Sverrigs udkaarede Kronprinds, under Kanonernes Torden og Folkets meest levende og udtryksfulde Glædesyttringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
England. De sidste Depescher fra de foreenede Stater, beskieftiger meget Ministrene og foranlediger mange Cabinetsforsamlinger. Et ubestemt Rygte siger, at de ikke vil sende en anden Underhandler dertil. J dette Tilfælde maatte man opgive alt Haab om Udsoning. Til enhver anden Tid vilde en Krig med America ikke være saa foruroligende for os, men hvem mærker ikke med Skræk, at vore Bestyrere bestandig giør vores forlige Forfatning mere indviklet, og er i Begreb med at opvække vort Rige en nye Fiende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Endelig kan vi forkynde det 5te Regiments Ankomst fra Walchern, som udgjorde Expeditionens Arriergade. Dette brave Corps er smeltet fra 1100, til 284 Mand, saavel ved det pestilensialske Clima, som ved Tab det har lidt i forskiellige Fegtninger for Vliesingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
De Tropper som skulle indskibes fra Cork, har Befaling at gaae til Halifax. Sir Prevot, har ved den uvisse Tilstand, hvori vort Forhold staaer mod America, ikke troet at maatte sende Tropper fra Nye=Schotland til Guadeloupe, som Cochrane skulle bragt didhen. Denne Forsigtighed af Gouverneuren, og de Forstærkninger han faaer fra England, er ingen gode Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Bekiendtgiørelser. Hs. Majestæts, Kongens Fødselsdag, som tillige er Klubselskabets Stiftelsesdag, höitideligholdes i Kronprindsens Klub, den 29 Jan. saaledes: Efterat Selskabet Kl. 5 om Eftermiddagen er samlet, aabnes Høitideligheden med en Concert og en Tale, holden af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Dr. Birch, naar denne og hiin er tilende beverter Selskabets Vertinde Mad. Christensen med 3 Retter varm Mad for 9 Mk. pr. Persona. Drikkevare betales aparte. Derefter vorder Bal. Entreebilletter, hvoraf hver betales med 1 Rd. foren Chapeau og 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
for en Dame, ville Fremmede, som efter Klubbens Love kunde indføres i Selskabet, og som önske at deeltage i Ballet, behage at afhente hos Een af Undertegnede. Paa Spiseplanen, tegne man sig til Torsdagaften den 25 Januarii. Börn tilstædes ikke Adgang til dette Bal og Fremmede, som ei ere forsynede med Entreebillet, kunne ikke betræde Dandsesalen. Aarhuus, den 20 Januar 1810. Kabell. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Söndagen den 28de Januar Kl. 4 1/2 opføres paa det forenede dramatiske Selskabs Theater, den lille Uglspeil og Syvsoveren eller Giengangeren paa Beausolgaard. Comoedie i 3 Acter oversat efter Kotzebue og Dumaniant af R. L. Rabbek og Fredsfesten, et Efterspil med Sange og Chor i Anledning af Hs. Majestæt Kongens höre Födselsdag. Indgangen aabnes præcise Kl. 4. Aarhuus, den 20de Januar 1810. Directionen. Johannes Pedersen Lading af 128 Lægd F. 113, der som Løsgiænger har været anholdt her i Aarhuus og ved Sessionen i sidste Novbr. Maaned blev udskrevet til Husar, er bortrømt. Han er middel af Væxt, 26 Aar gammel, er bleeg af Udseende og har en stor Næse. Ved Undvigelsen var han iført en blaa Trøie, en gl. stribet Brystdug, gule Skindbuxer med lange Lærreds Buxer over, hvide Uldstrømper og Træeskoe, en rund Hat paa Hovedet og rødt Tørklæde om Halsen. Han er uconfirmeret og kiender ikke Bogstaver. Hvor han antreffes bedes han anholdt og afleveret til nærmeste Øvrighed. Aarhuus, den 24de Januar 1810. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Jmod vedbørlig Legitimation og billig Findeløn kan vedkommende Eier paa mit Contoir faae udleveret et Sølv Lommeuhr, hvoraf Glasset er borte, og et Afskeedspas med nogle flere Paper, lydende paa en afskediget Musketeer af 1ste jydske Jnfanterie=Regiments 5te Musketeer=Compagnie; hvilket alt her paa Gaderne er fundet. Aarhuus, den 24de Januarii 1810. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Frue Krarups store og anseelige Gaard, der er beliggende paa Middelgade under No. 44 og som forhen i Aarhuus Stifts Avis har været beskreven, stilles til offentlig Auction i selve Gaarden Tirsdagen den 6te Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, og saafremt antagelig Bud skeer, absolut bortsolgt. Med Gaarden følger 7 Stkr. i Værelserne opsatte Kakkel orne og Conditionerne bliver Kiøberen saa fordeelagtig som mueligt. Gaarden kan tiltrædes næste Paaske Flyttetid, men Kiøbesummen betales ikke for Snapsting, 1811, da de 2/3 Dele endog fremdeles kan blive staaende, i Gaarden om Kiøberen det forlanger. Aarhuus, den 24de Jan. 1810. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse gives den 29de Januar 1810 her i Randers af Jean Nicola Dupuis, Kongel. privil. Fyrværker og Borger i Altona, et extra stort Fyrværk. Dette pragtfulde Fyrværk begynder med en flyvende Drage, som i Flugten, i en Afstand af omtrent 400 Skridt, antænder Fyrværket, og derefter strax gaaer tilbage igien. Dette Stykke følger 11 andre af alle Slags Arter, som formedelst sammes Skiønhed og Farver meget vil glæde Tilskuerne. Af Mangel paa Rum og for desmere at overraske de respektive Tilskuere, forbigaaer man sammes videre Beskrivelse. Til Slutning forestilles: Krigsguden Mars's Tempel. J Midten af dette store Tempel sees Krigsgaden i sin hele den Tids Rustning. Jlden strømmer ud af hans Landse, og hans Hielm, af hans Kyras og af hans Skiold. Dupuis, Opfinderen af dette Skuespil, vil selv i egen Person forestille Krigsguden, og paastaaer, at denne Forestilling ikke er givet af nogen anden end af ham. Dette skiønne Stykke er den 13de Novbr. 1808 givet for Hs. Kongl. Majestæt, og hele Hoffet, og beæret med meget bifald. Dette store Tempel vil vise sig i mange Slags Couleurer og i sin fulde Glands, omgiven af 700 Jldstraaler, og endes med et almindeligt Batterie af Traadild. Templets Bitterværk bestaaer af Landser, som tilsidst kaste 50 Dusin Slanger i Luften, og sønderspringe i saadan en Mængde, at hele Horizonten oplyses deraf. Fyr værket vil afvexle med mange underholdende Stykker, f. Ex. flyvende Slanger, chinesiske Virvler, Jldpotter, stigende Raketter, romerske Lys, hvis Stierner ville hæve sig henved 500 Fod i Høiden. Da man ikke har sparet Omkostninger og Møie at giøre dette Fyrværk, særdeles glimrende, ogsaa alle Anstalter ere trufne, at Udførelsen kan skee uden Uorden og uden ringeste Fare, saa haaber man fuldkommen at fyldestgiøre et æret Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
De Herrer og Damer, som ved Subskriptionen bare forsømt at erholde Billetter, bedes ærbødigst at lade samme afhente hos Hr. Molau, at ikke Ophold skal skee ved Indgangen. Entree Prisen er 1 Rdlr. og for Børn 3 Mk. Indgangen aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer præcise Kl. 6, og Slutningen Kl. 7 1/2. Begyndelsen, tilkiendegives ved 3 Raketter og 3 Kanonskud. Skulde alt for ubehageligt ondt Veir indtræffe, opsættes Fyrværkeriet til næste Dag. De respective Herrer, og Damer bedes at møde til bestemte Tid. Aftægtsmand Jørgen Rasmussen i Over=Glud, under Boller Gods, er død, og Skiftet efter ham begyndt; imellem ham og første Kone Kirsten Jørgensdatter var oprettet et Kongelig confirmeret Testamente, dateret 15de Febr. 1782, der seenere af den Afdøde er opfyldt. Under 4de Julii 1804, har bemeldte Jørgen Rasmussen med sin nu overblevne Enke Maren Hansdatter, oprettet et Gavebrev, kongelig confirmeret 25de August 1809, hvorudi er stipuleret hvorledes deres Formue skulle deeles. Jblandt de Arvinger der ei vides hvor ere, findes en vis Niels Sørensen i Kiøbenhavn, der skal være død og efterladt sig 2de Børn, hvis Kiøn og Navn, ere de øvrige Arvinger ubekiendt; Peder Rasmussen i Kiøbenhavn, Niels Sørensens Søn i Schiuflund Mølle, Christopher Nielsen Møller i Fyen, Appelone Hansdatter givt med Muurmester Jens Møller i Weile, Ane Sørensdatter i Kiøbenhavn, Maren Jensdatter Fyen; disse, med øvrige Arvinger efter afdøde Jørgen Rasmussen, indkaldes herved at møde 12te Ugersdagen fra Dato i Stervboestedet i Over-Glud, ligesom og enhver Credi= og Debitor i Boet, for at beopagte deres Partes under Skiftet, enten personlig eller ved Fuldmægtig. Det anmærkes at til de 100 Rdr., der efter Gavebrevet gaaer til Deelinger er 44 Hovedlodder. Boller, den 16de Januar 1810. E. Borch, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Træe=Auction. Fredagen den 2den Februari. næstkommende, Formiddag kl. 10, vorder efter Hans Excellener Hr. Geheime-Conferentsraad og Hofjægermester v. Schilden Huitfeldts Forlangende, foretaget og holdt offentlig Auction, udi Sophie Amaliegaards=Skov over 200 Favne got Bøge=Brænde som er fældet og favnsat sammesteds, samt bortsælges i større og mindre Partier, efter saadanne billige Conditioner som nærmere ved Auctionen skal vorde bekiendtgjort. Clausholm, den 20de Januar 1810. Bay, constit. Birkedommer og Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
For en duelig Huuslærer, som kan paatage sig 2de smaae Drenges Underviisning, er en Condition ledipaa en Herregaard. Nærmere Anviisning giver Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
(Jndsendt.)¬ J Anledning af hvad i disse Blade nylig læstes om Amt-Selskaber, har Jndsenderen af nærværende Linier havt den Fornøielse at erfare, at uden Tvivl tænkes i adskillige Amter paa saadanne Foreninger ogsaa iblant os. Ligesom de offentlige Efterretninger fortælle, at i Frankrig, i Holland, i Nordamerika anvender man i alle Egne alt Mueligt, for det store Øjemeed, at formeere og forædle eget Fædrelands Frembringelser og Forarbeidelser. Saaledes bliver Savnet og Dyrtid paa for tilvænnede fremmede Vare andresteder, som her, Anledning til Opmærksomheden, Følelsen, Virksomheden for egne Fremvirkninger; og efterhaanden vil blive Udførselshandel med de Ting, man hidtil har indført. Saaledes blev for tre Snese Aar siden næsten intet Lærred udført af det Schlesien, som nu i mere end 30 Aar har udført aarligen deraf for meget store Summer. Vel er det altfor grundet, naar vi bebreide os selv altfor ringe Virksomhed i Forarbeidelse af mange Smaatting, der saa let kunde haves iblant os selv, men dog indføres. Dog overdrives ogsaa disse Selvbebreidelser, og det er Skade, det kan virke en Selvforagt som skader, i det den gjør forsagt, og holder nedtrykt den muntre Dristighed og den ædle Haaben, som er uundværlig til at gjøre Fremgang, i hvad det end er udi. Og især er det Synd naar vi glemme at paaskjønne med Taknemmelighed det, at Fruentimrene hos os ere langt virksommere end enten i England, eller Spanien, eller mange andre Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Enhver i Selskabet ville maaskee foresætte sig at anstille aarligen selv og formaae tillige andre til et eller andet selvvalgt Forsøg, og meddeele sine Erfaringer skrivtligt eller mundtligt. Enhver maaskee ville anmelde hvad i dens Egn var eller blev der bekjendt af smukke Exempler paa Virksomhed blant Mandkjøn eller Qvindekjøn i enhver Alder og Stilling og i enhver Virksomhedsgreen og Udøvelsesmaade. Efter Omstændigheder og Kassens Tilstand ville maaskee Selskabet søge ved Præmier og maaskee meddeelende Kundskaber at opmuntre og lede og lette de Agtværdiges Bestræbelser. At saadanne Anmeldelser maatte synes, mangengang, enhver især at være af liden Betydenhed, bør ei gjøre Nogen tilbageholden: mange smaae Ting blive vigtige, naar de samles. At een og samme Ting andrages af Fleere, hindrer intet: Enhvers bemærkninger have dog nogen Forskjellighed og Sagen vinder. Enhver i sar ville maaskee, aarligen, fremsatte, skrifte ligt eller mundtligt, et Ønske om een Ting, den især gjerne ville vide prøvet eller erfare andres Tanker om. Herved formeeres Opmærksomheden og rimeligen Virksomheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Enhver anmodes, maaskee, at ville meddeele engang aaeligen af sin Læsning een hensigtsmæssig Ting: Erfaring, Formodning, Ønske, bemærkning, som især har tildraget sig dens Opmærksomhed. Der som Nogen finder Leilighed at opmuntre i egen Egn eller andensteds, ogsaa uden for Amtet til hvilkensomhelst Gienstands Forsøg, anmodes om Meddelelse at Udfaldet: jo fuldstændigere bemærkninger maatte ledsage saadan Anmeldelse, om de befordrende eller hindrende Aarsager og Anledninger, desto større Selskabets Taknemlighed. Mislykkede Forsøg ere ofte meere lærerige, end de best lykkede. Held kan komme af tilfældige Omstændigheder. Misheld vækker mere Tænkning afte og Efterspørgning. Og dersom i et Selskab sammentreffe Meddelelser og Held og Misheld ved lignende Forsøg, da aabnes især Leilighed for hensigtsmæssig sikker og fuldstændig Kundskab. Maaskee til en lille hensigtsmæssig Bogsamling efterhaanden kunne anvendes lidt aarligt. Maaskee imidlertid Selskabets Mænd kunne formaaes til at gjøre hinanden giensidigt Tilbud af at laane hinanden hvad man har af saadanne Bøger. Maaskee enhver ville meddele Selskabets Secretariat en Fortegnelse over fine eiende Bøger af Jndhold for Selskabets For maale, og tillade, at hvo i Selskabet der især ønskte een eller anden Bog til Laans af dem, turde bede om den, til Læsning, i en vis bestemmende Tid. Til Præmier kunde maaskee vælges tildeels hensigtsmæssige Bøger og forbedrede Redskaber. Maaskee kunne et Læseselskab forenes med Amt Selskabet, og antages et Bud, som til bestemt Dag bringer og flytter en Læsepakke. Saaledes er Brug ved eet eller flere Læseselskaber i Ribe Stift, som derved ere holdte i god Orden, nu, i mange Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Om Agger=Sogneselskab tilsøies efter Løvte: Det har en Bedømmelses en Agerdyrknings, en Præmie-Commission, og desforuden sin Formand, Secreteer, Casserer, Redacteur der tillige er Selskabets Bibliothecer. Jndtægter: Jndtrædelsespenge, 5 Rd., aarligt Bidrag, 3 Rdr.; Gaver og Legater fra Medlemmer eller Andre; Fattigbøssen. Udgifter: Jndkiøb af endeel mindre kostbare Agerdyrknings- og Fliids=Redskaber til Uddeeling; Jndkiøb af Sæd til Uformuende, Præmier, Bøger, Forsøg=Gaarde, Værelser, Tryknings-Omkostninger og Skrivematerialier, og et Bud. Enhver staaer det frit, uden al Mistykke, at træde ud af Selskabet, ifald den, enten for Udgifters Skyld eller af anden Aarsag finder sig beføiet dertil. Kuns, at den melder sig ud tre Maaneder, før Aarets Udløb. Opfordring til alle dette Blads. Læsere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Allerede i afvigte Aars September fremtraadte jeg - og var nok den første, der i Jylland og Fyen ofsentlig fremtraadte - som vore i Engeland fangne danske og norske Brødres Talsmand. Som en følge af min Opfordring har jeg havt den Glæde at modtage fra Hr. Hempel i Odense, som af ham indsamlet, nogle Hundrede Rigsdaler, men hvad er det iblandt saaMange? Hvor lidet vil dette bidrage til at tilfredsstille Hungerens skrigende Krav hos 2714 Mennesker, som - efter authentiske Beretninger - næsten forsmægte at Mangel paa Livets uundværlige Fornødenheder i Fiendeland, medens Alle i Fødelandet her, fra Fyrsten til selv Betleren, mættes, Dannemænd, ædle Medborgere. At for milde disses Kaar bør være et national Anliggende, hvortil Enhver efter sin Evne broderligen bør tække Haanden. Her bør hele Dannerfolket være besiælet af een Aand, eet Sind - Her bør Medlidenhedens hos Mange slumrende Følelse vækkes - Her bør Undersaatten velvilligen komme Regieringen til Hielp, og derved vise sin Hengivenhed for Fyrsten, sin Kiærlighed og Pligt mod ulykkelige Landsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
Med Tillid til det danske Folks bekiendte Ædelmodighed træder jeg atter frem som disses Talsmand. Maatte dog min Stemme røre mange Hierter, maatte disse giennemtrænges af samme varme Følelser, samme brændende Jver, samme elskværdige Redebonhed til Hielp, som mod vore ved Hovedstadens Bombardement Brøndlidte og Qvæstede, mod de i Kampen Faldnes Enker og Børn, mod vore norske Krigere o. fl. hvor dansk Ædelsind og Medlidenhed har viist sig i sin skiønneste Glands. - Jo! jeg nærer dette søde Haab, da Historie, Erfaring og Exempler lære os: at Danner, folket stedse i enhver Tidsalder var - til udødelig Ære for Nationen - ædelt og højttænkende. Hvor fremlyste ikke varm Fædrenelandskiærlighed efter hint i Danmarks Aarbøger evige mindeværdige Slag af 2den April 1801 - efter Kiøbenhavns Jldebrand 5te til 7de Junii 1795 - efter Kongeborgens Ødelæggelse den 62de Febr. 1794. - Selv hiin taae Oldtid frembyder et siældent Exempel paa Kiærlighed til Konge og Fødeland, hvortil neppe findes Mage i Historien. Da den danske Konge Svend Tveskiæg i Krigen med Julinerne i det 10de Aarhundrede geraadede 3die Gang i Fangenskab, og Landet, udmarvet ved idelige Krige, ei mægtede at løse ham, da ofrede selv Jomfruer, som Saxo vidner, paa Fædrenelandets hellige Alter, deres Guldsmykker, Armbaand, Ringe og Kostbarheder, som en Løsepenge for deres Konges Befrielse. Sandelig, en Handling, værdig at indgraves i Marmor. - Sandt, Svend var Konge, men Undersaatten er jo Menneske ligesaavel som Kongen. - Saaledes handlede Danneqvindene i hin ra Tidsalder; men skulle da vel disse Oldtidens Qvinder overgaae vor Olds Mænd i Udøvelsen af ædel Daad? Skulle da hine vore ulykkelige, fangne Landsmænd sukke, med dens vi deres fri Brødre juble, Neil derfor er det vanske Folks højmodige Caracteer, dets ved Religionen forædlede Aand og ophøiede Tænkemaade os Borgen Allerede er Noget, men endnu ikke Alt gjort, hvad det kan og bør giøres til vore Landsmænds haarde Kaars Formildelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-24
J den lidende Menneskeheds Navn opfordrer jeg da Eder, J Rige og Velhavende, O meddeler dog Noget af Eders Overflødighed til Lindring for hungrige Brødee! De skiønneste Renter J kunne indsamle af den Capital J udsætte for Menneskeheden, en Glædelønnende Tilfredshed, Bevidstheden om at have handlet vel efter Pligt og Samvittighed. J Graven skulle J dog Jntet tage med - paa hiin Side Graven, hvor Handlingen veies efter dens Værd og Følger, hvor ædel Daad lønnes, bruge I Intet. - J Kiøbstædernes vindskibelige Beboere, Ak! maaskee af Eders Æt, af Eders Blodsforvante sukker Mangen En om Brød hist i Fiendeland. Giver da, meddeler da gierne, saadanne Offerere Alherren velbehagelige, O maatte der, i hver Stad hvor dette Blad læses, findes Een, blot En Eneste, der for Menneskelighedens Skyld vilde paatage sig at indsamle Bidrag til Brød og Mattelse for hungrige Brødre - hvor vilde da mit Ønske gelinge. - J mine værdige Medbrødre af den hæderlige Præstestand, Inderligen er jeg overtydet om, at Almuen der udgiør Massaan af Folket i Staten behøver blot at opmuntres, for at see dens Medlidenhed, liig den under Asken ulmende Jld, at blusse op i høje Flammer; thi føle kan Bonden under Vadmels Kofte. Opmuntret da, ædle Brødre, Eders Meenigheder til frivillige Bidrag, ved at vække deres Medlidenheds Følelse - og J have da seiret. - Veltænkende Dannemænd og Danneqvinder, af alle Stænder, at alle Folkeklasser, kommer, ofter Eders Skiærv paa Broderkiærlighedens Alter, O den skiønne Følelse, Medlidenhed, den er en lindrende Salve for Hjertets Saar, og afkiøler dets Smerter. Værer da barme hiertige, paa det J ogsaa selv kunne vederfares Barmhiertighed af Naadens Gud,