Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-09-19
Dagen efter, den 28de, marscherte Marschal Moncey til Valencia. Denne Stad er omgivet af mange Kanaler og næsten heelt skiult af omliggende Huse og Hauger. Marschallen gav Ordre til Angreb, den franske Heftighed overvandt alle Hindringer, Forstæderne bleve erobrede og bedækket med Døde. 20 Kanoner bleve taget. Nogle Dage efter erholdt han den Efterretning, at en Division af 5 til 6000 Jnsurgentere have de forsamlet sig i Nærheden af Almanza; strax satte han sig i Marsch derhen, angreb, adspredte og forfulgte dem med Kaarden i Haanden lige til Almanzas Porte, hvorved et stort Antal blev dræbt og nogle Kanoner erobret. - Marschal Moncey har allene havt 5 Fægtninger, hvorved utallige Fiender ere blevne opofrede, erobret 50 Artilleriestykker og 3 Fahner. Medens disse forskiellige Operationer, havde Folket i Cuenza tilladt sig de groveste Forbrydelser imod en fransk Officier og nogle derværende Soldater. Brigadegeneral Caulaincourt fik Ordre at sætte sig i Marsch, for at hevne dette. Han ankom til Cuenza, hvor Jnsurgenterne syntes at ville forbyde ham Indgangen til Staden. Deres Styrke beløb sig til omtrent 4000 Mand med 2 Kanoner. bemeldte General lod dem strax angribe, fratog dem deres Artillerie, og bragte dem paa Øieblikket i saadan Forvirring, at de ikke meere tænkte paa Stadens Forsvar, men kastede sig fra alle Sider i Hulinger, Buskværk og hvor de kunde skiule sig, lod deres Vaaben i Stikken og efterlode sig 6 til 700 Døde paa Valpladsen. - General Dupont satte sig ultimo Maji i Marsch til Cordovn, og den 6te Junii havde han allerede taget Montora, Carpio og Bugalence i Besiddelse, netop da han fik Nys om, at Fienderne recognoscerte ved Alcolen i Egnen af Cordova og at de vilde afværge Overgangen over Guadalquivir. Angrebet skeedte, og Broehovedet tilligemed Broen og Byen, Alcolen bleve i kort Tid taget i Besiddelse. Jnsurgenterne flygtede i største Uorden, forlode deres Kanoner, og havde et stort Antal Dræbte og Saarede. Alt, som undkom i Slaget ved Alcolen, trak sig tilbage til Cordova. - Efterat Armeen var ankommet dertil, lod Generalen Corregidoren tilkjendegive, at forholde sig rolig og ikke at giøre nogen Modstand, men at antage den Naade, som blev dem tilbuden; forgjeves. Jnsurgenterne, som vare 15000 i Tallet, begyndte at give Jld fra alle Sider, og hvad blev Resultatet, at Staden med Vold blev indtaget, hvorved Oprørerne leed et skrækkeligt Nederlag. - Den 19de blev Kapitain Basta med 900 Md. Jnfanterie, 100 Md. Kavallerie og Artillerie sendt til Jaen, for at tilveiebringe Levnetsmidler. Han sendte 2 Parlementairer forud, som bleve modtagne med Bøsseskud; hvorpaa han den følgende Dag angreb den forskandsede Leier, det faste Slot og Staden, hvorved Oprørerne havde 200 Døde og 500 Blesserede. Vi havde kuns 5 Saarede. Medens dette skedte, havde 3000 Mand begivet sig til Sierra Morena, for at hemme Kommanikationen med Madrid; men bleve samtlig deels nedsablet og deels forlaget af General Vedel, 900 Md. laae paa Pladsen. Vi havde 2 Døde og 10 Saarede. – Saaledes var Tingenes Tilstand, indtil den 20de Julii, paa hvilken Dag Kongen af Spanien holdt sit Jndtog i Madrid. - Beleringsarbeiderne i Saragossa bleve virksom fortsatte. Den 23de Julii havde Jnsurgenterne gjort et Udfald paa Tropperne, som holdte den venstre Ebrobredde besat; men strandede der, som ved alle deres golde Foretagender. Den 4de Aug. besluttede man at prøve en Storm, som lykkedes saavel, at Portene St. Gracio og Carmes bleve indtagne, og efter flere heftige Affairer, bleve 14 forskandsede Klostre, den tredie Deel af Staden, Arsenalet og alle Magasiner besat. - De fredelige Jndvaanere, som udstak den hvide Fahne eller kom som Parlementairer, for at giøre Forslage til Overgaven, vare blevne myrdede af Oprørerne, i hvis Spidse man saae Munker, som anførte dem. En stor Deel af disse Ulykkelige ere, som sagt, omkomne, og den ulykkelige Stad Saragossa, ved Bombardering og Jldebrand næsten heelt ødelagt. - Medens denne Tid havde den hele Spanske Linie Armee fra Gallizien og Andalusien taget Deel i Jnsurrektionen. Frantsoserne vare rykket ind i Spanien som Venner, og havde, da de handlede med Ministernes og de fornemste Borgeres Samtykke, ikke villet afvæbne de spanske Tropper, men Erfaringen har viist det Skadelige af denne Stormodighed. Man blev snart underrettet om, at et Corps paa 35000 Mand med 40 Artilleriestykker havde forsamlet sig ved Benavente, hvoriblandt ogsaa endeel engelske Officierer. Denne Armee syntes at tage Retning til Burgos. Marschal Begieres marscherte med 12000 Mand løs paa dem. Den 14de Aug, i Dagbrækningen stødte han paa Fienden, som havde posteret sig paa en stor Høi i Egnen af Medina deel Riosecco. Saasnart Marschallen blev Fiendens Stilling vaer, besluttede han, at angribe hans venstre Fløi. General Darmagnae aabnede Angrebet med sin Brigade, og i samme Øieblik var Angrebet og saa almindelig. Divisionsgeneral Mouton tog Staden Medina deel Riosecco med Bajonnetten i Besiddelse, medens Generalerne Lasalle, Ducos og Bathiertrængte frem under Udraabet: Keiseren leve, Alle Positioner bleve tagne, den fiendtlige Linie giennembrudt og kastet overende med Bajonetten. Det samtlige Artillerie paa 40 Kanoner blev taget og den hele Jnsurgent Armee jaget Fr. i Vold; 6000 Md. bleve taget fangen, og flere end 10000 døde Kropper bedækkede Kamppladsen. Hele Bagagen og al Munition faldt i vore Hænder, og et stort Antal Stabs Officierer bleve dræbte. Det 10de og 22de Jæger Regiment især, og overhovedet alle Tropper, have erhvervet sig den største Roes. Vi have ialt 300 Døde og Saarede. – J Villa Pardo efterlod Fienden 5000 Pd. Krudt og 10000 Patroner. Ved Forfølgelsen, ankom Marschal Besieres den 19de til Benavente, hvor han ligeledes forefandt 10000 Geværer, 26000 Pd. Krudt og 200,000 Patroner. Den 26de rykkede han ind i Leon, hvorfra biskoppen og endeel Magistratspersoner vare gaaet ham imøde og beder om Skaansomhed, mod Staden og Jndvaanerne. - Ved denne vigtige Seier ere Provindserne Leon, Palencia, Valladolid, Zamora og Salamanca bragt til Rolighed og afvæbnet, saaog Kommunikationen med Portugal sikkret. Kongen forlod Madrid den 1ste Aug, og hele Armeen trak i Forfriskningsqvarterer. Jnsurgenterne vare den 20de Aug, endnu ikke rykket ind i Madrid, og det syntes, at der var opstaaet Uenighed iblandt dem. Kongen ankom den 22de til Burgos. Udsendte Streif korps havde 15 til 20 Miil i Omkreds ikke seet noget til Fienden. - Alle fornuftige og kultiverede Mennesker indseer og erfare nu med Smerte, at England har faaet sit Ønske opfyldt, dette nemlig: at have stiftet en Borgerkrig blandt Spanierne, hvis Udfald ikke kan være tvivlsom: - dog, hvad formaaer den høiere Klasses Fornuft over et uvidende ved Fanatisme og fremmed Bestikning forledet Folk Efterat det var lyktes de engelske Krydsere at sætte nogle Agentere i Land ved Bilbao, var Folket i denne Stad daarlig nok, til ogsaa at giøre Opstand, hvori dog Kiøbmændene og andre indsigtsfulde Mænd ikke tøge Deel. General Meriin marscherte did med 2 Eskadroner og 2 Regimenter Infanterie, bemægtigede sig Klostre, afvæbnede Jnsurgenterne og satte Provindsens Gouvernement ind igien. De Misfornøiedes Tab var 500 Mand. Vi havde 3 Døde og 12 Saarede. - Denne er den vigtigste Fremstillelse af Begivenhederne ved det spanske Feldtog. I enhver Fægtning, i enhver enkelt Action, have vore Tropper paa det fordeelagtig ste viist deres Mod og Bravour. - Jnsurgenternes Sammenrottelser fortiene neppe at nævnes i denne Krig. De forsvarede sig bag en Muur, eller i et Huus, men aldrig paa frie Mark. Deres Hovedarmee var den, som Marschal Begieres for størstedelen massakarerte ved Medina deel Riosecco. Alt, hvad Engelske Papirer have meldt om Begivenhederne i Spanien er falsk og opdigtet. Englands Hensigt var, at udbrede Oprør i Spanien, og sidenefter at bemægtige sig nogle af sammes Besiddelser. 4 T T s.