JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
En smuk sort Hoppe tienlig til Stangen i et Spand, er tilkjøbs hos Bager Beylon i Adelgaden. Hos Peder Krag i Stormgaden andet Huus fra Volden, er Tællelys 14 Mk. Lpd. og 15 s. Pd. Hos Rasmus Hansen Vest boende i Skindergaden lige for Frue Stole, er tilkjøbs store frede og nyelig indkomne Karper og Karudser, store og smaae Gieder efter Forlangende, store og smaae Aborrer fra 1 Fierding Pd. til 2 Pd. Stykket og derover, og Suder alt for billig Priis. Over Land er kommet: Levende Snekkesteens Torsk 24 sk. Pd. af de største 20 sk. Pd. af de middelmaadige og 16 s. Pd., af de mindste, under Sukkerhuuset ved gl. Strand. Hos Sr. Frantz Anthon Schwindt paa Hiørnet af Høybroestrædet og al. Strand, er ankommen: Friske Urhøns, Jerper, Ryper og Fierhøns, altsammen til billig Priis. Hos Hans Duhr paa Østergade, hvor de 3 forgyldte Kar ger sidder over Døren, er at bekomme: Gode fede Karper og Karudser a 24 sk., Aborrer a 20 sk. Pd., Horter a 20 sk. Pd., Brasen, a 16 s. Pd. og Sudder a 12 s. Pd. Hos Jb Jensen Pindwig paa Østergade første Dør paa høire, og i store Kirkestræde anden Dør paa venstre Haand fra AmagerTorv hvor Fiske=Skildtet sees over Dørren, er at bekomme: Gode feede Karper og Karudsera 24 s. Pd., gode Horker a 20 sk. Pd., Brasen a 16 s. Pd. og Sudder for 12 s. Pd. Hos Fiske Handler Jegstrup i Hr. Pallases Gaard i Høybroe, stræde, er levendes Karper, Karusser, Gieder og Sudder at bekomme store og smaae efter Forlangande for billigste Priiser.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Bøger og Skrifter. Et stedsevarende gudeligt Stue=Uhr, eller korte Betragtninger over vor Frelseres Jesu Christi 24 Lidelses Timer fra Skierforsdag Aften til Langsredags Aften, med Forestilling af et Uhr til et Sind=Billede, er hos Bogtrykker Borup i store HelliggeistStrædet at bekomme illumineret for 6 s. og uillumineret for 4 s. Saa vigtige velsignede og frugthare Vederqvægelses Timer, som Frelserens Jesu Christi sidste Timer ere for sande Christne, saa haabes, at dette ikke bliver forgieves til mange Christnes Gudfrygtigheds Øvelse; til hvis Tieneste disse gudelige Betragtninger ere forfattede at synges under en bekiendt Melodie, og trykt i saadan Form, at de kan opslaaes, og stedse haves for Øynene ved hvert Klokke Slag.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Conditioner og Tienester ledige. En Dreng beqvem til Viinhandlingen, af skikkelige Forældre, har lært at regne og skrive, og er han det Engelske Sprog tillige nogenledes mægtig, saa meget kiærere, forlanges, og har derom at melde sig her paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
En Huusholderske, som forstaaer Land Huusholdning, og kan paatage sig samme, kon melde sig hos Hørkræmmerne Horneman og Elsberg paa Vestergade.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Om en skikkelig Karl maatte have Lyst til at opvarte i en Billard=Stue, og er dertil vant, samt har gode Skudsmaal, kan han ved Skrivelse tilmelde mig, hvad han forlanger i Løn. Helsingøer den 7 Febr. 1769. Jørgen Hansen, Norsk Postmester.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Tienestsøgende. En Jomfrue af honet Familie fra Landet, som har tient Herskaber, søger Tieneste enten som Frue= eller Frøken=Pige, eller hos en fornemme Borger Familie, Hun er perfect i at sye, saavelsom i at stikke op med videre. Nærmere Anviisning giver Theehandler Lund i Aabenraa.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Et skikkeligt Fruentimmer, som kan got sye og forestaae en Vask med videre, søger en Stue=Pige=Plads enten hos Herskaber, eller honette Borgerfolk; Hun findes hos Seylmager Kleidrup ved Nyehavn. Den tredie Seylmager fra Kongens Nye Torv. En skikkelig Karl søger Plads enten som Gaardskarl eller Portner, eller anden saadan Tieneste, Han findes hos Brændeviinsmanden Thomas Andersen i Anthniistrædet. En skikkelig ung Bonde=Kone søger Amme=Plads i Kiøbenhavn eller paa Landet; Nærmere Anviisning gives herfra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
En Amme som har god Recommendation søger Tieneste; Er at finde hos Sr. Peter Søegaard paa Kull=Torvet.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Paa Veien fra Comoedie=Huuset giennem store Kongensgaden til Borgergaden, hos Jens Michelsen Hyre=Kudsk, er tabt: En sort Fløyels Salop=Kaabe med Graaværks Garnering og Underfoer; Skulde nogen have fundet den vilde de levere den til ovenmeldte Jens Michelsen, imod en raisonabel Douceur. Siden Løverdags Nat er bortkommen: En Planke ved Vester=Vold 21 og 1 halv Alen lang, 2 og 1 halv Tomme tyk; Hvo om samme kan give Oplysning loves en Douceur af Tømmermester Suhr i Studiistrædet.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Natten imellem den 8 og 9 Febr. er bortstiaalen af min Forstue hvor de haver brekket Laasen af en stor Pakkiste og taget 1 Stk. hvidt Filt holt 63 Alen; Dersom nogen kan give nogen Oplysning derom og melde det til mig Mikkel Hansen Theehandler paa Christianshavn paa Hiørnet af Dronningensgade og Spohiegaden, for Umagen loves 1 Ducat.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
En liden lavbenet rødplettet og meget feed Hun Hund med et lidet Hoved er i Søndags den 5 Februarii bortkommen ved Døren af Hr. Dreyers tilhørende Huus paa Hiørnet af Kongens Nyetorv og lille Kongensgade. Finderen som maatte melde den til Adresse=Contoiret loves en skikkelig Douceur. Søndag Formiddag den 12 Febr. imellem 10 og 11, er bortstiaalen udi min Gaard paa Nørregaden, udi Daglig=Stuen, 4 Sølv Spise=Skeer, hvoraf de trende er mærket med et C. og atter derunder paa Skaftet med 3 Bogstaver C. D. S. og den 4de mærket med 2de Navne fulde Bogstaver paa begge Siderne af Breden paa Skeen nemlig: Martin Hashagen og Joh. Jürgensen; Hvo om dette Tyverie kan give nogen Oplysning loves en raisonable Douceur, og kan melde sig paa Adresse=Contoiret, hvorfra Eieren anvises.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
J Gaar Aftes er bortkommet: Et rødt og hvidt dobbelt Silke=Tørklæde, Hvorfore loves en billig Douceur for dets Tilveyebringelse til Fistaine i Høybrostrædet. Den 12 Febr. imellem 5 og 6 er fra mig bortstiaalen; En fiirkantet Glas=Løgte som hængte paa Trappe=Gangen; Skulle nogen kunde opdage den, loves en Douceur af Skræder, Wedemeener boende paa Ulfelts=Plads. Torsdagen den 9 Febr. er tabt: En Øren=Rose af Ert Steene, formodentlig paa Amalienborg eller i Adelgaden; Skulle samme af nogen være funden, og vilde anmelde det paa Adresse=Contoiret, da loves derfor en raisonable Douceur, siden Eieren haver Magen dertil, og uden samme ikke er brugelige.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Hos Glarmester Clausen i Klareboderne, er Søndags Aften den 12 Februarii bortstiaalen: En Overdyne og 2 Lagener, formodentlig mærket med B. C. C. eller C. C. For Opdagelsen loves en Douceur. Tvende aflange blaae og hvide Porcellains Frugt=Kurve, ere bortstiaalen fra et fattig Tieneste Bud, som, i Fald bemeldte Kurve til nogen retsindig maatte være falbuden og solgte, erbyder sig ey allene at betale hvad samme har kostet, men endog en a varte Douceur for at faae dem igien, og kan til den Ende herfra anvises Mage til dem.
Københavns Adresseavis, 1769-02-13
Fundne og opdagede Sager. Et graat Sviin er indkommet til Andreas Neuhausen, næst Renovations Gaarden paa Vester Broe, som rette Eyere igien hos ham kan bekomme. Paa Politie Cammeret er opleveret: En Sølv afbrudt, Bøyle af en Kaarde=Fæste, af graveret Arbeyde med Guld ud ziiret, som en mistænkelig Qvinde har falbuden. En Sølv Spise=Skee som Skaftet er overbrokken paa og tilsammenklemt. mærket med Bogstaver C. W. som en Qvinde har falbyden. En Assistentz=Seddel Nr. 72233 paa. 666, den 30 Jan. 1669. hvorpaa er Pantsat en sort Klædes Kappe, som er funden.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
IIte - Aargang. Kongelig allene Kiøbenhavns privilegerede. huse. Costbord, Med Posten forsendende. Efterretninger. Tredagen den 14 Februar.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Om Forandringer i Brand=Asseurance=Placaten. Fra Kiøbenhavns Raadstue under Dato 9 Januarii 1769. som i No. 20 blev meldet, er under Stadens Jnd seigl udkommet og hos Kongelig Universitets Bogtrykker Sr. Godiche paa 5 Ark i 4to trykket: Forandrings- og Forbedrings=Poster udi den under 8 Junii Ao. 1733. udgangne og herved heftede Placat, angaaende BrandForsikkrings=Cassen udi den Kongelige Residents=Stad, Kiøbenhavn. Derudi giøre Ober=Præsident, Borge, mestere og Raad vitterligt, at i Andledning af det, som den under Dato 8 Junii 1733 for Brand=Asseurance Cassen i Kiøbenhavn allernaadigst publicerede Placat i dens 18de og sidste Post til Slutning indeholder: "At naar denne Brand=Cassa var kommen i Stand, og Jnteressenterne fandt nogen Forandring derudi at være fornøden, de da derom kunde giøre allerunderdanigst Forestilling, og derpaa forvente allernaadigst Resolution. Har de Committerede ved samme Cassa tilligemed Directeurerne samlet og forfattet adskillige Poster til Forandring, og Forbedring i bemeldte Placat af 8 Junii 1733, som deels grunder sig paa det til Magistraten ergangne Kongelig allernaadigste Rescript af 17 Sept. 1756, og deels paa de ved denne Cassa holdte General-Forsamlinger og derved tagne Beslutninger og Resolutioner; hvilke Poster af Hans Kongelige Majestæt ere allernaadigst approberede. De ere i alt 13, og af følgende Jndhold: 1ste Post. Om General-Forsamlingers Holdelse, og hvilke, samt hvor mange derudi, møde. I Stedet for, at hver 25de Jnteressent, af Qvarterets Jndvaanere skulde møde efter Placatens 15de Post, skal være 10 Jnteressentere af hvert af Stadens 12 Qvarterer, hvilke 120 Jnteressentere skulle være anthoriserede i alle General=Forsamlinger at præsentere det hele Jnteressentskab; dog maae de ey slutte eller afgiøre noget angaaende Cassens Fond uden Magistratens foregaaende Overlæg og Samtykke. Alle Proponendda til General-Forsamling skal og Magistraten først communiceres. Naar nogen af hvert Qvarteers udnævnte 10 Committerede Jnteressentere enten afhænder sin Eiendom eller døer, udvælger de øvrige en anden, som tilmeldes Directionen. 2den Post. Om Deliberations Committerede og deres Forretning: En af hvert Qvarteers Committerede Jnteressentere udnævnes at være Deliberations Committeret, der skal være berettiget, saa ofte fornøden eragtes, at erkyndige sig om Castsens Tilstand, paasee, at Regnskabet hvert Aar sluttes til 10 September, og revideres inden næstfølgende Ultimum April, samt at samles efter Anmodning med Directeurerne for at ventilere over hvad der skal overlegges, og i fornøden Fald og Hastfærd med dem per plurima at fastsætte saadanne Poster, som ey kan oppebie en General-Forsamling. Dog maae intet angaaende Cassens Fond afgiøres, uden Magistratens foregaaende Overlæg og Samtykke. 3die Post. Om Revisores, til at eftersee Contoirets Bøger, og revidere det aarlige Regnskab.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Naar den ved Ildsvaade paa et asseureret Huus eller Eiendom foraarsagede Stade er af Eieren anmeldt, bliver saadan Stade af de to ved Asseurance=Forretningen værende Mestere i Directeurernes og Bogholderens Overværelse efterseet hvorudi samme bestaaer, og derover forfattet en retsindig og nøyagtig speciel Forlaaring og Beregning over alle Omlostninger til at sette Bygningen i forrige, Stand igien. Naar den Skadellidte er med saadan Beregning fornøyet, udbetales Skaden af Cassens Fond, i Proportion af den forsikkrede Summa imod Vurderingens complette Summa med 2 pro Cento Rabat, efter den derover ved Contoiret giørende Beregning, og naar den udbetalende Slade er 100 Rdlr. eller derover, da udgaaer saa meget af Risico=Summen, som udgjør en Netto=Summa af heele Hundrede Rixdaler, der og saaledes paa Policen afskrives. Men er den Skadelidte ey med saadan Vurdering eller den tilbudne Summa fornøyet, da lader Directeurerne for Cassens Regning den skeedte Jldebrands Skade det snareste mueligt sette i saadan Stand igien, som den var for Jldebranden, conform med Vurderings=Forretningen, som ligger ved Cassen, hvormed en Asseureret bør være fornøyet. 8de Post. Om totale Skaders Udbetaling, og hvad ved Rudera bør forstaaes samt dets Afgiørelse. Er Brand Skaden saa stor, at den ey kan repareres, men man ansees for rotal saa betales den asseurerede Summa fuldt ud, imod 10 pro Cento Rabat, da Policen som Mortificeret extraderes, hvorimod den asseurerede beholder Grunden, og saavidt som for Rudera kan ansees, der er Asseurance Cassen uvedkommende. Ved Grund og Ruderaskal forstaaes den gandske Gaards eller Huuses Grund tilligemed Bygningernes Fundamenter ligemed Jorden og Horizonten, der sielden tager nogen synderlig Skade, og kan være brugelig igien til ligesaa god Bygning, som derpaa tilforn har staaet, følgelig meer end eqvivalent nok, til at refundere de 10 pro Cento Rabat, som ved total Stade, afkortes i Udbetalingen. Hvad andet deraf Bygningen bliver efterstaaende og tilovers, samt Kakkelovne, saavelsom andet Jern, Kobber, Tin, Blye, eller andre Metaller, m. m. der har været de Asseurerende Bygninger vedkommende, og under Asseurancen indbegreben tilhører, allene Assecurance=Cassen. Kan Directeurerne derom blive enige paa Cassens Vegne med Grundens Eiere, maae samme ham overlades; hvis ikke, giøre de sig det for Cassens Regning saa nyttigt, som de best veed og kan. Og maae det itte være nogen tilladt at nedrive noget af det fra Jlden overblevne, eller noget deraf bortføre, undtagen hvad der udfordres til Jldens Dempelse, førend den arriverede Stade først er Contoiret tilmeldet, efterseet i Overværelse af Directeurerne, samt afgjort, hvad Cassen stal svare. 9de Post. Om hvor meget Præmie og i hvor lang Tid skal svares.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Naar Præmie pro Cento og til Contoirets Underhold 2 s. hver halve Aar er betalt i 8 Aar, svares derefter ittunhalvt saa meget af hver 100 Rdlr. i næstfølgende 5 Aar. Og naar saaledes er svaret i 13 Aar, meddeeles Qvittering paa Policen, da intet videre betales, førend Forandring med Eiendommen skeer. 10de Post. Om Jndskrivelse=Penge, og sammes rigtige Betaling.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Naar nogen bliver nye Eyer af noget asseureret Huus eller Gaard, skal han anmelde samme inden 6 Maaneder, paa Contoiret, lave sit Navn antegne paa Policen, og derfor betale Indgangs Penge 2 Rdlr.; og maae intet Skiøde antages til Tinglysning førend samme Indgangs Penge bevises at være betalte. 11te Post. Om Brand=Asseurance=Retten, og afhvem samme bestaaer. Asseurance=Retten skal bestaae af to Magistrats Personer, 5 af de Deliberations Committerede, og to af det Qvarteers Jnteressentere, hvor Sagen reyser sig fra 12te Post. Om Stemplet Papirs Brug. Policeer, Qvitteringer og alle andre Documenter, som fra Directeurerne udgives, Cassen og Verket sig selv betreffende, maae og skal paa slet og ustemplet Papir vorde expederet og udinediget, i Følge Kongelig allernaadigst Rescript af 7de Dec. 1731. 13de Post. Om Lygte= og Spøyte=Skattens Betaling heraf Cassen.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
For de Jnteressentere, som af deres assuerede Eiendommes første forsikkrede Summer har i 13 Aar contribueret, til Cassens Fremvæxt, den af dem aarlig requirerende Lygte og Spøyte=Skat, betaler Brand=Cassen selv denne Lygte og Spøyte=Skat fremdeles, hvilket ligeledes skal skee forden, hvis 13 Aar herefter maatte ufløbe, saa gives og desuden et Tillæg til Brandvæsenets Bestridelse af 1000 Rdlr. aarlig.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
J øvrigt har det sit Forblivende ved Placaten af 8 Junii 1733, som til den Ende er vedheftet disse Forandrings og Forbedrings Poster, og som samlet udgjør en Fundation for dette Societet.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Adskilligt Nyt. Corsøer den 13 Februarii. Formedelst Vindenes idelige Forandring, kan man næsten ikke sige sig frie for Jis i Beltet paa nogen af Siderne, da den snart brækker og fra et Sted, og setter sig et andet. Efter Beretning skal Slibs. havn nu gandske være tilstoppet med Jis. I Dags Morgen gik vel en Færge=Jagt herfra, men den maatte have en Jisbaad med sig, for i paakommende Tilfælde at betiene sig af samme.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Wiborg. Onsdagen den 25 Januarii, bleve de allernaadigst anordnede Talle=Øvelser holdte her paa Skolen, Klokken 10 om Formiddagen. Johannes Gielstrup talede paa Latin, om Historiens Nytte i Almindelighed; og Johannes Grimstrup paa Dansk, om Fædernelandets Historie i Særdeleshed. Det Programma hvormed Hr. Conrector Magister Hiersing, Dagen tilforn havde indbudet Byens Øvrighed, Geistligheden og andre Lærde, indeholdt nogle paa Taciti Vidnesbyrd grundede Efterretninger, om Cimbrernes og paagrændsende Folkes gamle Tilstand.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Capitels=Taxten for Wiborg=Stift er saaledes sat: Rug 21 Mark, Byg 10 Mark, Havre 6 Matk 8 s. Tønden. For Aalborg=Stift, i Vensyssel= og Han=Herrederne: Rug 21 Mark, Byg 10 Mark, Havre 6 Mark. For Thye og Morsøe, Rug 21 Mark, Byg 11 Mark og Havre, 7 Mark Tønden.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Hanau. Den 27 Januarii om Eftermiddagen, blev Hans Høyfyrstelige Durchlauchtighed, Prinds Carls nye fødte Prinds, i det gandske Hofs Overværelse deelagtig gjort i den hellige Daab og kaldet Wilhelm. De høye, Faddere vare, foruden Deres Høyfyrstelige Durchlauchtigheder, Hr. Arve=Prindsen og Prindsen af Hessen=Cassel, Hendes Majestæt, Kryserinden af Rusland, Hans Majestæt, Kongen af Preussen, og Hendes Kongelige Høyhed, Prindsesse Amalig af Stor=Brittannien.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Stockholm. Under 4 Jan. har Hans Majestæt Kougen anordnet 4 Bede=Dage for indeværende Aar, som skal holdes den 14 April den 26 Mai den 16 Junii og den 6 October. Goree. J afvigte Aar er hertil ankommen 9411 Skibe, og bortgaaet 445. Til Maas er ligeledes ankommen 453. Skibe, og bortgaaet 888, hvoriblant ey Jslandsfahrerne, Silde=Jagterne og mange Skibe fra Secland ere beregnede.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Høyeste=Rets paadømte Sager. No. 76. Søren Udbye, c. Borgemester Søren Simmonsen. 116. Gudmund Erlandsen Haacherud, c. Hans Erlandsen og Søren Amundsen, med Stif=Børn. 118 Frue Geheimeraadinde Adeler og Auctions=Directeur Thaulow, c. Raadmand Arndrup, som Commissionair forSchoutbynacht Hoogland og Jens Pedersen. 119. Biskop Hr. Ole Tidemann, paa egne og Gaarden Aasnæs Opsidders Vegne, c. Moschelands Opsiddere, med fleere 121. Christen Olsen Krogstie, c. Ole Hansen Feldt. 182. Procurator Bruun som Actor c. Lars Nielsen, som er frie funden. 166. Proc. Stanning, c. Deel. Jacob Olsen og Morten Madsen, som for at have stiaalet Sviin, ere tildømte at Kagstryges og Brændemærkes i Panden, med videre. 202. Proc. Nørager, c. Peder Christensen, friekiendt.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Ind= og Udpasserede. Kiøbenhavn. Jndpasserede Søe=Lieutenanterne Gerner og Arnsbach, Forvalter Bang; Capitain=Lieutenant Heber; Capitain Hielte ved det Ostindiske Compagnie; Forvalter Schlechtner; Hollandsk Commissaire van Deurs; Oberst=Lieutenant Keyserling; Kiøbmand R. Langeland fra Corsøer; Capitain Busekist, Kiøbmand Gadebusch fra Norge. Udpasserede: Kammerherrerne von Walmmoden, og von Krogh; Søe=Lieutenant Ravn og Lieutenant Petersen; Assessor Fieldsted; Kiøbmændene König, Herbst, John og de Rou; Svensk General=Consul Ralling; Kræmmer Mumsen til Flensborg; Fransk Legations=Secretair de Prav, til Paris.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Corsøer den 13 Febr. Udpasseret: Kammer=Junker, Pentz; Den Kongel. Svenske Brev=Sæk, Den Kongel. Danske Brev=Sæk, Kiøbmand Mumsen til Flensborg.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Dødsfald. Wiborg. Madame Morsing i Estvad, ved Døden afgaaet i Januarii Maaned. Efterretn. for de Handl. og Søefarende.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Seylferdige Skippere. Capitain Ch. Staniforth agter med sit førende Skib Thee Hope kaldet, ultimo Martii at afsegle fra London her til Staden med Stykgods, som bekiendtgiøres de Høye og Respretive Herrer Handlende til behagelig Betiening.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Ved Licitationen paa det Almindelige Handels=Compagnie den 30 Januarii er befragtet til den Jslandske og Finmarkske Besegling indeværende Aar, følgende Skibe. 1.) Til Jsland.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Havnenes Navne som i Jsland herfra Retourerne Losse=Stæder. skal besegles. Christian. 1 i Glückstadt.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Til Westmanne et Skib, Hendri. Til Øreback et Skil i Kiøbenhavn. Til Øreback et Skib, først at gaae til Moss i Norge efter Tommer, som losses i Øreback, og derfra gaaer, Baglastet til Kieblevig og Havne. fiord efter Retour til Livorno. Peter : i Glückstad. Til Bosand et Skil Simon. Thomas, Til Kieblevig og Havnefiord et Skib iibidem. Til Budenstad et Skib. NB. Samme Skib maae ey stikke de dere med fuld Last end 10 Fod. i ibidem. Mads. Til Stappen et Skib, i ibidem. Mickel Til Olufsvig og Grønnefiord et Skib i Livorno. Lars Peter, Til Stickelsholm et Skib i Kiøbenhavn. Jürgen. i ibidem.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Til Patrixfiord og Bildal et SkilClau, Til Schaaestrand og Reckefiord 1 Skib NB. Skal have 2de Dække. i ibiden. Hans Til Haabsaas 1 Skib. ibidem. SardninTil Huusevig 1 Skib. ibidem. Johan An Til Wapnefiord 1 Skib. i ibidem. Jacob 2) Til Finmarken. i Kiøbenhavn. Christen Til hvilke Havne i Finmarken, kan for ibidem. det første ey fastsættes, men i fornøi ibidem. Savs Tid. den Fald maae 1 Skib besegle 2, i ibidem. til 4 Havner, som, inden Ladningen. i ibidem. Jacob indtages, vorder tilkiendegiven. Alt i ibidem. Fridrice. foregaaende med Conditioner: i ibidem. Kiøi ibidem. Nicol. til Triest. Claus NB. J Mangel af fuld Ladning bet 1) Skibene skal være gode og forsvarlige KiøbmandsSkibe, Cravel=Bygning, hegte og digte, vel forseet med Touge, Seigl og Reedskab, samt besat med habile Skip vere, Styrmænd og øvrige Mandskab, saa ingen Klage derover kan føres. 2) Skibene maa ingen andre tilhøre end Kongel. Danske Undersaatter. 3) De Skibe til Fisker, Havnerne, skal enten være her beliggende, eller i Nærheden, at med første Navigable Vande, eller medio Martii, kan begyndes med Jndladningen, saavelsom de øvrige til Jsland og Finmarken ligeledes til medio April. 4 Skipper og alle dens Folk formeenes al Handel til, i og fra Landet, eller have nogen Føring for sig eller medfarende; derimod nyder Skipperne og deres Folk de sædvanlige Douceurer, undtagen for de Skibe som losse i Middelhavet, som i den Sted gotgiøres 10 pro Cento Haverie ordinair. 5) Skibene til Jsland som losses her eller i Glückstad ere fraatet pr. Ruus, men de som losser i Middelhavet, saa velsom alle til Finmarken, pr. Skpd. tør Fisk, da de øvrige Vahre regnes alle derefter, nemlig 2 Skpd. Klipfisk for 1 Skpd.; 2 Tønder Gods eller 4 halve Tønder ligesaa Uld og Ederduun regnes derimod 1 Skpd. for 2 Skpd. tør Til Madenungs re Skib Til Øreback et Skil liti Til Øreback et Skib, først at gaae til Moss i Norge efter Tommer, som losses i Øreback, og derfra gaaer, Baglastet til Kieblevig og Havne. fiord efter Retour til Til Bosand et Skil Til Kieblevig og Havnefiord et Skib Til Budenstad et Skib. NB. Samme Skib maae ey stikke de dere med fuld Last end 10 Fod. Til Stappen et Skib, Til Olufsvig og Grønnefiord et Skib die ethale et Skil. i Ki Til Patrixfiord og Bildal et Skil Til Schaaestrand og Reckefiord 1 Skib NB. Skal have 2de Dække. Til Haabsaas 1 Skib. Til Huusevig 1 Skib. Til Wapnefiord 1 Skib. . - Til Sneenkan li Kl. Til hvilke Havne i Finmarken kan t. det første ey fastsættes, men i fornøden Fald maae 1 Skib besegle 2, til 4 Havner, som, inden Ladningen. indtages, vorder tilkiendegiven. Alt foregaaende med Conditioner: NB. J Mang. 1 Skibene skal være ande da for Skibe, Cravel=Bygning, hegte og di Touge, Seigl og Reedskab, samt befat pere, Styrmænd og øvrige Mandskal, derover kan føres. 2 Skibene maa end Kongel. Danske Undersaatter. 3) T.
Københavns Adresseavis, 1769-02-14
Havnerne, skal enten være her beligChristian Peckmann. stadt. Hendrich Skade. havn. no. Peter Nicolaisen. stad. Simon Knudsen, Thomas Wilstrup. em. em Mads Krøyer. em. Mickel Baaslund. no. Lars Petersen Temstrup. havn, Jürgen Schade. Claus Wulff. dem. Hans Ahlman. lem. Hendrick Storck. lem Johan Anthoni Hansen. dem. Jacob Aagesen. høy Christen Sørensen. dem. dem. Hans Christian Synderbye. dem dem. 24. Michen. Fridrick Harbow. nem Kierulf. Nicolai Stub. riest. Claus Petersen. f fuld Ladning betales denne sidste Drægtig. ernes Navne. Skibenes Navne Com. Læster.