Norske Intelligenssedler, 1776-01-10
oer. ordske Jntelligen No. 2. Onsdagen den 10 Januari 1776. Fortsættelsen af Forordning angaaende det stemplede Papiirs Brug. 16.) Den paa sine Steder hidindtil i Svang gaaende Misbrug, med at skrive Documenter paa ustemplet Papiir, og derefter samme med stemplet Papiir at belægge, ville Vi i alle Maader og aldeles have afskaffet, saa at Enhver skal være pligtig, at skrive de Documenter, hvortil stemplet Papiir anordnet er, paa samme Papiir, da derimod alle Documenter, være sig saavel de, hvilke Creditorer af deres Debitorer modtage, Contrahenter imellem sig oprette, eller i andre Tilfælde udstædes, som alt hvad der angaaer Rettergang, Toldvæsenet og anden Handling, naar samme ikkun er belagt med, men ey skreven paa behørig stemplet Papiir, skal ansees ligesom intet forordnet Papiir dertil var brugt. 17.) Hænder det sig ellers ved saadanne Documenters Udfærdigelse eller Afskrivning paa stemplet Papiir, at samme Papiir, formedelst Skrivfeyl eller anden Forseelse, giøres ubrugbar, og saadant med Rettens Middels, eller Stedets Øvrigheds, eller og, hvor disse ey ere tilstæde, tvende troeværdige Mænds derpaa tegnede Attest, beviisliggiøres, tillade Vi Allernaadigst, at det af Vores Stemplet-Papiirs Forvalter, eller nærmeste Stemplet Papiirs Forhandler, med et andet Ark eller Blad stemplet Papiir af selvsamme Nummer og Taxt, som det ubrugbargjorte, maa ombyttes; dog er herunder ikke at forstaae Documenter, som med Navns Underskrift allerede ere eller have været forsynede, eller hvor det Sted af Papiret, paa hvilket Underskriften kan have staaet, er med Blek eller andet gjort ukiendelig, og mindre det, hvor det skrevne er Papiiret fraskaaret, da alt saadant ey til Omvexling maae antages, men bliver, som anvendt til sit Brug, for Vedkommendes egen Regning; og overalt haver enhver, som forlanger saadant af Forseelse ubrugeliggjort Papiir ombyttet, dermed hos Stemplet Papiirs Forvalteren eller Stemplet Papiirs Forhandleren sig uopholdelig, og i det længste inden det Aars Udgang hvortil Papiiret henhører, at melde; thi stemplet Papiir for det forløbne Aar maa ey til Omvexling med det til nærværende Aar henhørende antages. 18.) Jhvorvel Vi ved Vores Rente-Cammer have ladet føye den Anstalt, at Kiøbstæderne, overalt vorde forsynede med saa meget stemplet Papiir af alle Slags, at intet der skal mangle, saa dog, dersom uformodentlig maatte hænde sig, at et Nummer, som forlanges, var affat, og det, som derpaa skulle skrives, taaler ingen Ophold, maa samme udfærdiges paa ustemplet Papiir, dog skal Enhver, som saadant Document modtager, være pligtig, det, tilligemed behørig Attest fra Stedets Stemplet Papiirs Forhandler, at den dertil hørende Sort Papiir ey var i Behold, udi Vores Rente-Cammer til Stempling at indsende, saasom: inden 3 Uger fra Sædland, 6 Uger, fra alle andre Stæder udi Danmark, 6 Maaneder fra Nordlandene, 12 Uger fra andre Stæder, Nordenfields, og 8 Uger fra Stæderne Søndenfields udi Norge, da for Stemplingen ikkun betales Papiirets enkelte Taxt; men holder nogen disse Documenter over de herved foreskrevne Terminer forsætlig tilbage, forfalde de udi lige Straf med Dem, som uden Aarsag modtage Documenter paa ustemplet Papiir. 19.) Skulle og et uforventet eller uformodentlig andet Fald indtreffe, hvorved nogen, uden sin Skyld eller Forsømmelse, blev hindret fra at erholde stemplet Papiir til et Document, som uopholdelig maatte udstædes, saa at det af Nødvendighed blev skreven paa ustemplet Papiir, og saadanne Omstændigheder og Hindringer med troeværdige og nøyagtige Beviser gotgiøres, maa samme antages til Stempling, naar Documentet med anførte Beviser, inden de udi næstforestaaende Post foreskrevne Terminer, til Rente-Cammeret indkommer. 20.) Ligeledes maa det, efter Forordningen af 17 December 1731, fremdeles være tilladt, hvor udi Stervboer befindes Documenter, som ere skrevne enten paa ustemplet, eller uret Sort stemplet Papiir, at antage samme til Stempling; dog at de, saasnart de i Stervboet ere fundne, uopholdelig til de udi 18de Post foreskrevne Terminer, med behørig Attest fra Rettens Middel, Skifte-Commissarier eller Executores Testamenti, indsendes til Vores Rente-Cammer, og erlægges da, imod saadan Stempling, ey allene Papiirets Taxt dobbelt, men endog ligesaameget til Rente-Cammerets Fattigbøsse. 21.) Donationer til Kirker, Skoeler, samt fattige og publique Stiftelser, som ere eller vorde skrevne paa ustemplet Papiir, forblive udi deres Kraft. 22.) Udi alle andre Maader, som ikke udi foregaaende 13, 18, 19 og 20 Poster er anført, skal derimod Efterstempling aldeles være afskaffet, og maa ingen derom giørende, eller til Dispensation herudi hensigtende Ansøgning Os allerunderdanigst forestilles, men saadanne Ansøgninger skal af Vores Rente-Cammer afvises. 23.) De Sager, som angaae Vores Tieneste og Jnteresse, føres og skrives fremdeles, som hidindtil, paa ustemplet Papiir. 24) Militaire-Personer af Vores Søe- og Land-Etat skal i de Sager, som angaae det Militaire Væsen og Vores Tieneste, være frie for at bruge stemplet Papiir, men udi alle andre blot private Sager bør de bruge det forordnede stemplet Papiir. 25.) Kirker, Skoeler, Hospitaler, Tugt- og Fattige-Huuse, og overalt alle offentlige af Os indrettede eller confirmeerte Stiftelser, skal ved Retterne, og naar dertil laanes Penge, være frie for det stemplede Papiirs Brug, men oprette de Contracter eller udlaane Penge, skal det forordnede stemplet Papiir dertil af dets Med-Contrahenter eller Debitorer anskaffes og bruges. 26.) Enhver, som befindes at overtræde denne Vores Forordning, skal derfor undgielde paa følgende Maade, saasom: 1.) De, som modtage nogen Obligation, Contract, eller andet til første Classe henhørende Document, skreven enten paa ustemplet eller ringere stemplet Papiir, end dertil forordnet er, have den Capital, som saadant Document indeholder, forbrudt, Halvdelen til Angiveren, og den anden Halvedeel til Vores Fisco; men, dersom Vi udi et og andet saadant Fald, efter forekommende besynderlige Omstændigheder, som af Vores Rente-Cammer forestilles, maatte for godt befinde herudi at dispensere, nyder Angiveren ikkun Halvdeelen af det, som, efter samme Vores Beslutning, udi den Sag virkeligen indkommer. Derforuden forfalder den, som udstæder saadant Document, udi anden vilkaarlig Straf efter Sagens Beskaffenhed, og 2.) De, som befindes at handle imod hvis i Henseende til det stemplede Papiirs Brug efter 2den Classe foreskrevet er, med at skrive de dertil hørende Documenter paa enten ustemplet eller ringere Sort stemplet Papiir, end dertil er forordnet, betale det stemplede Papiirs Beløb dobbelt, som dertil burde været brugt, og forfalde derforuden, efter Sagens Beskaffenhed og Omstændighederne, udi 10 til 100 Rigsdalers Mulct, hvoraf Angiveren ligeledes nyder den Halvedeel, og den anden Halvedeeltil Vores Fisco erlægges; Dog er herunder ikke at forstaae Supliqver og Memorialer, hvormed forholdes efter den udi foregaaende 8de Post derfor citerte Forordning af 3 April 1771. 27.) De, som befindes udi saadanne Forbrydelser, og i Henseende til de deraf følgende Confiscationer og Bøder, ikke godvilligen ville rette for sig, skal derfor paa lovlig Maade tiltales af Cammer=Advocaten efter Vores Rente-Cammers Foranstaltning. Til den Ende have 28.) Samtlige Vore Betiente alle saadanne dem forekommende Forbrydelser med yderste Flid at paaagte, og til Vores Rente-Cammer uopholdelig at indberette, samt de for dem producerteeller dem tilhændekommende, imod denne Forordning stridige, Documenter strax der at indsende; Men, i Særdeleshed ville Vi hermed alvorligen have befalet: 1) Rettens Betiente, saavel Dommere som Skrivere, saa og alle Skifte-Commissarier og Skifteforvaltere, flittig og tilbørlig at iagttage bemeldte Vores Forordning, saa at, naar noget dem i Retten skulle forekomme, der var skreven, enten paa ustemplet, eller ikke paa rette Sort stemplet Papiir efter foregaaende Classers Tilhold, de da samme straxen anholde, og med deres Beretning til Rente-Cammeret indsende; og omendskiønt deres Embeds-Pligt saadant af sig selv udfordrer, ville Vi dog af de Confiscationer- og Bøder, som forbrydes og indkomme efter hvis de saaledes opdage, samt behørig og betimelig anmelde, forunde dem af den Andeel, som andre Angivere udi foregaaende 26de Post er tilstaaet, og Vores Fisco udi saadanne Tilfælde tilkommer, en Douceur, som Vores Rente-Cammer udi hvert saadant Fald efter befindende bestemmer; Ligeledes have 2) Vore Told- og Consumptions Betiente, Accise-Skrivere, samt Veyere og Maalere, nøye og behørig at paaagte det stemplede Papiirs Brug, som til Told, Consumption og Accise-Væsenet henhører, og sig derudi efter 9de Post samt Told-Rollens Forskrift tilbørligen at rette, og angaaende 3) Landvæsenet, da paa det Efterlevelsen af hvad under 10de Post forordnet er, desto nøyere herefter kan vorde iagttaget, skal alle vedkommende Jordegods-Eyere og Beneficiarii samt Fæstere være pligtige, et Aar efter denne Forordnings Publication, og ligeledes hvert paafølgende Aar, at producere for vedkommende Amtmand, paa den Tiid og det Sted han tilsiger, alle for Godserne fra 1ste Januarii 1776 indrettede og holdende Hoved- eller Cassa-Bøger, Fæste- og Skifte-Protocoller, samt udstædte Fæstebreve, Reversaler og Qvitterings-Bøger, saaog derover hvergang, og hver for sig, levere ham en rigtig forfattet og underskreven Specification; da Amtmanden, hvergang saadan Protocol ham forevises, derudi under sin Haand tegner den Dag, samme for ham er produceret, saa og forsyner Specificationerne, efter befindende, med sin Attest; hvorefter disse attesterede Specificationer tilstilles vedkommende Amtsforvalter, som samme, under behørig Forklaring, ved sit aarlige Regnskab fremlægger, og ligesom det i øvrigt forbliver ved Amtmændenes Jnstruction, hvorefter alle Fæste og Skifte-Protocoller, samt Hoved- eller Cassa Bøger for Proprietair- og andre Godser, af dennem bør ey allerne igiennemdrages og forseigles, samt derudi attesteres, hvor mange nummererede Blade udi hver Protocol befindes, men endog derudi anføres, hvortil de ere authoriserede, saa haver og hver Amtmand, saasnart han ved bemelte Fæstebreves, Qvitterings-Bøgers samt Protocollers Eftersyn, befinder, i Henseende til det stemplede Papiirs Brug, at være handlet imod denne Forordning, saadant uopholdelig til Vores Rente-Cammer at indberette; hvorimod Vi aldeles lade henfalde den Tiltale som Jorde Gods Eyere og Beneficiarii kunde være undergivne for de imod forrige Stemplet Papiirs-Forordninger, med anførte til Landbruget henhørende Protocoller og Documenter begangne Forseelser, saa at paa disse, førend denne Forordnings Publication, udfærdigede Protocoller og Documenter, for saavit det stemplede Papiir angaaer, ey bliver at ansee. 29.) End videre skal alle Under- og Ober-Rets Dommere, samt Commissarier, hermed være tilholdne og forbundne, paa hver Dom udtrykkeligen at attestere: At det Sagen tilhørende stemplet Papiir ved den Ret virkeligen dertil er brugt. 30.) Skulle imod Formodning nogen Os med Eed og Pligt forbunden Betient herudi befindes i utilbørlig Efterladenhed, eller og paasee at det Forordnede blev overtraadt, uden samme behørig at anmelde, skal saadan Betient, som antager, overseer, eller fortier noget Document, der ikke er skreven paa sit behørige stemplede Papiir, eller i andre Maader herudi handler mod sin Pligt, derfor undgielde, første gang med 50 Rdlrs., anden gang med 100 Rdlrs. Mulct, og tredie gang have sit Embede forbrudt; Ligeledes skal Skifte-Commissarier eller Forvaltere, der ei staae udi Vores Tieneste, men ere dog forbundne at paaagte det stemplede Papiirs Brug under saadan dem overdragen Forretning, naar de befindes deres Pligt herudi at have sat tilside, derfor bøde, første gang 50 Rdlr., anden gang 100 Rdlr., tredie gang 200 Rdlr., og saa fremdeles hver gang dobbelt, og derforuden ansees de, som have betient sig af saadanne imod denne Anordning stridige Documenter, med Straf paa foranførte Maade. 31.) Da denne Forordning, saaledes som forhen anført er, først tager sin Begyndelse fra anstundende Primo Januarii 1776, saa følger deraf, at alle indtil ultimum Decembris 1775 udgivne og passerede Documenter, saa og Protocoller eller Bøger, hvortil er brugt det ved forrige Stempletpapiirs Forordning paabudne Papiir, beholde deres Gyldighed, nemlig: Documenterne indtil dets Forbindelse er opfyldt, samt Protocollerne eller Bøgerne indtil samme ere fuldskrevne, uanseet til et eller andet Document eller Protocol andet eller høyere stemplet Papiir herved er foreskrevet. 32.) Hvorledes med de Obligationer, samt andre Forskrivninger og Documenter, som, førende denne Forordnings Publication, ere udgivne paa ustemplet eller for ringe Sort stemplet Papiir, og ey henhøre til Landbruget, hvorom foregaaende 28 s. melder, skal forholdes, derom have Vi meddeelt Vores Rente-Cammer Vores Allernaadigste Resolution, hvor Vedkommende sig dets angaaende kan melde. 33.) Til de Expeditioner, som udfærdiges igiennem Vore Cancellier og Rente-Cammeret samt andre Collegier, saa og af Vores Ordens-Secreterer, under Vores Kongelige Haand og Seigl, skal bruges efterskrevne Papiir, som trykkes uden Nummer, saasom: 300 Rdlr. Patenter eller Lehns-Breve for Greverne, hvert 2000 Rdlr.