JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Et Menneske af sadt Alder ønsker sig en Condition som Contoirist eller Skriverkarl hos en Herredsfoged eller anden juridisk Embedsmand, enten strax eller til 1ste Januar næstk. Nærmere Underretning om hvor den Søgende boer, faaes paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
En Dreng af skikkelige Forældre, fra Kjøbstæd eller Landet, der er konfirmeret, skriver og regner nogenlunde taalelig, kan strax blive antaget ved Handelen, naar man henvender sig til Adressekontoiret i Aarhuus. Fem Breve til Hr. Pastor Grundtvig angaaende Fornuft, Aand og Bogstav, Andagtsforsamlinger udenfor Kirken og Muligheden af et Beviis for Guds Tilværelse. Ved Dr. philos. Faber, 5 Mk. - Ledetraad ved den første Underviisning i Naturvidenskaberne af Catechet Laurberg, 2 Mk. 8 s. i Materie; faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Skipper N. J. Callesen har i Stormen den 31te Octbr. mistet begge sit Fartøis Ankere ved Endelave, Det ene i V. til N. fra Møllen, hvorved et Toug paa circa 45 Favne med en Stang paa Touget og Bøi paa; da han stak det fra sig havde han 5 1/2 Favne Vand. Det andet mistedes paa østre Side af Skoven i V. paa 3 Favne Vand, det havde et Toug af circa 17 Favne med en Trosse og Bøie. De som bjerge det kunne vente en passende Bjergeløn, naar de skriftligen melde det enten til Hr. Grosserer Thøger From, eller til Hr. C. Riis i Kjøbenhavn, som har Skibets Dis passion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
No. 155. Aar 1825. den 19de November. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. tiststidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Aarhuus. Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Blandinger. Blandt de offentlige Udstillinger i London, der i den senere Tid have tildraget sig meest Opmærksomhed, hører det levende Skelet. De Rygter, der ere blevne udbredte om dette overordentlige Phænomen, have været utrolige, og endogsaa Anatomikere have næret Tvivl om, at den hele Historie var andet end en løgnagtig Opdigtelse. De nøieste anstillede Undersøgelser have imidlertid oplyst Sagens Sammenhæng saaledes, at der nu ikke længere kan være mindste Tvivl tilbage om Sandheden af denne Naturmærkværdigheds Tilværelse. Monthly Magazine for August d. A. meddeler, fra authentisk Haand, følgende Beskrivelse over dette Phænommen: "Det levende Skelet er en ung Mand paa 28 Aar, der i en Tidlang er bleven ført fra By til By i Frankrig, hvor han er født, og foreviist for Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Aarsagen til hans unaturlige Legemsbygning og Udseende skal være, at hans Moder, under Svangerskabet. blev indjaget Skræk ved Synet af et Skelet. Hun døde i Barselseng, og Barnet blev født til Verden, skjøndt levende, med det hele afskyelige Udseende af Gienstanden for dets Moders Skræk. Aldeles liig et Skelet, men med alle Sandseorganer, fandt man at han kunde tage Næring til sig, og at hans Væxt tiltog; hans Aandsevner syntes, da han blev ældre, paa ingen Maade at være mangelfulde, og, hvad der er endnu mærkværdigere: man siger, at han aldrig skal have været syg en eneste Dag i sit hele Liv. En Major Williams, der i Frankrig hørte disse Omstændigheder, og selv havde overbeviist sig om Sandheden, indlod sig, pr. Speculation, med Faderen til dette Jusus nature af det menneskelige Slags, og bragte ham til for en Sum Penge at føre ham over til Engelland, for den offentligen at udstilles, og Skelettet har Reisens Ubeqvemmeligheder uden tilsyneladende Skaar i sin Sundhedstilstand. - Følgende Beskrivelse over hans Udseende vil fremstille ham tydeligen for Læserens Øine Hans Høide er 5 Fod 7 Tommer; hans Ansigt er gustent og liigt et Cadavers, ikke aldeles kjødløst, men som det sædvanligt viser sig i den allersidste Grad af Forraadnelse, og han har et stærkt sort Skjæg. Hans hele øvrige Skikkelse viser ikke det mindste Tegn til Muskler, men er som et fuldkomment Skelet, med en Hud trukket tæt over det, under hvilken den viser, som hos den blotte Beenrad, Formerne af de tørre og nøgne Been. Han eier ikke større Muskelkraft end der netop er fornøden for at løfte Fødderne iveiret, og han kan ikke løfte et Punds Vægt op i sin Haand. Paa en lige Flade kan han gaae et lidet Stykke, men han maa a bæres opad Trapperne. Hans daglige Næring overstiger ikke 3 Unzer, og hans Drik er Frugtviin. Man maa være meget omhyggelig med ham, at han ikke skal lide Skade af Forkjølelse og Udmattelse af den offentlige Udstilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Engellænderen James Fraser har nylig udgivet en interessant Reisebeskrivelse i Persien, hvori han, fil blandt Andet, meddeler endeel Efterretninger om den et for nogle Aar siden i London saa beundrede Gesandt fra Persien: Mirza Abul Hussein Khan. Denne 1 nedstammer fra en gammel, men i Armod falden Slægt, a. var i sin Ungdom bekjendt for sin Skjønhed, lagde sig de derpaa efter Handel, og blev saa bekjendt for den Lykvelke, han der havde, at man overdrog ham Gesandtskabsposten til Engelland. Han havde tilegnet sig nogigen Kundskab i de europæiske Sprog og Sæder, og r. begge Deele bidrager til at sikkre ham Jndflydelse, da 2 han fungerer som Ceremoniemester for de Europæere, en der skulle indføres ved Hoffet. De engelske Damer syer nes gjerne at have seet Perseren da han var i London. de, Men til Tak derfor giver han deres Rygte til Priis i de i Teheran. Fraser fortæller herom - skrækkelige Ting Uden al Dølgsmaal nævner han de Hertuginder og Ladys, og en Mængde Damer af ringere Stand, der have lyksaliggjort ham med deres Gunst, og foreviser, de Breve, han har modtaget af deres nydelige Hænder. Af En har han endog faaet hendes Portrait Miniatur, og det ondskabsfulde Menneske har viist det til Schachen, og sagt ham, under hvilke Forhold han modtog det. Og denne Dame, tilføier Fraser, staaer i London i stort Ny for - Sædelighed. – Samme, Gesandt havde ved sin Hjemkomst et betydeligt Vanheld. Han havde opkjøbt en Mængde af de dyreste Vare, fordi han som Gesandt forstod at føre dem frit med sig overalt, og haabede at vinde meget ved igjen at sælge dem i Fædrelandet. Men ogsaa her vilde han spare Tolden, og lod paa alle Ballerne sætte: "Foræringer for Hs. Majestæt Schachen af Persien." Men Hs. Majestæt fik Nys derom, lod Gesandten indbyde til et Jagtpartie i samme Øieblik han kom, og Varerne imidlertid efter Adressen modtage paa sit Pallads, hvorfra den arme Mirza ikke vovede at forlange dem tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
J London hersker en besynderlig Skik. For at hævne sig paa skinsyge, tyranniske Mænd, bruge Koner i de lavere Folkeklasser følgende Middel, De bære et Bræt, hvorpaa Mandens Portrait er malet, omgivet af to Horn, i en Slags Procession op og ned af den Gade, hvori de boe, ledsaget af en Dreng, de slaaer paa Tromme og en Skare af Gadedrenge og andet Pøbel, der med Jldtange, Kjedler og andre linende Redskaber frembringe en egen Musik, der just ikke er harmonisk. Denne Vandring kaldes Hanrei dandsen og bruges ogsaa ved andre Leiligheder. Saa ledes opførte Pøbelen den for nylig udenfor en fremmed Ministers Vinduer, fordi han ved en Fest Dagen tilforn havde beværtet Folket med Øl, istedetfor med Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
En Engellænder, der forgiæves havde søgt at vinde en skjøn Dammes Gjenkjærlighed, besluttede endelig at gjøre det sidste Skridt, for at formaae hende til at modtage hans Haand og Hjerte; men ogsaa dette sidste Haab slog feil, da hun gav ham en formelig Kurv og i temmelig ublide Udtryk tilføiede: at hun aldrig vilde blive hans, da hun aldrig vilde kunde elske ham. Fortvivlet stormede han hjem og befalede sin Tjener, efter at have belønnet ham rigeligt, punktligen at opfylde hans sidste Villie, der var: efter hans Død at lade et Lys forfærdige af hans Legemes Fedt, tænde det om Aftenen hos den betegnede ovenomtalte Dame, og bringe hende følgende Seddel: "De vil ei tillade mig at brænde for Dem og dog læser De nu denne min Afsked ved Skinnet af min Flamme" - Efter at have givet sin gamle troe Tjener denne Ordre, der ogsaa nøie blev efterlevet, skjød den unge Engellænder sig en Kugle igjennem Hovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Staden Aachen har i denne Sommer havt en Høitidelighed som finder Sted hvert syvende Aar, og hvortil Folket strømmede sammen i uhyre Mængde, De saakaldte store Helligdomme eller Reliqvier, bleve udtagne af det gyldne Skriin, hvori de nu havde været indelukkede i syv Aar, og offentlig foreviste i fjorten Dage, hver Formiddag fra 10 til 12, fra Domkirkens Altan, under Sangchore, Trompet- og Paukelyd. Disse Reliqvier bestaae af: Jomfrue Marias Chemise, hun havde paa da Christus blev født; Jesu Svøb; det Klæde hvormed Forløseren var bedækket paa Korset, og det Klæde, hvorpaa Johannes den Døberes afhugne Hoved blev lagt. Paa samme Tid blev der i Nabokirken Cornelimünster foreviist den Dug, hvormed Jesus aftørrede sine Disciples Fødder førend Nadveren; det Linnedklæde, hvori Joseph og Nicodemus indviklede Jesu Liig; og den Svededug, hvormed Forløserens Hoved bedækkedes i Graven. - Keiser Carl den Store, skal have bragt disse hellige Sager med sig fra Østerland. Omtrent i eet tusinde Aar have de nu været opbevarede i Aachens Domkirke. Den 24de Julii tii bleve de, i Øvrighedens Nærværelse, indviklede i nyt J Silketøi og nedlagte i det hellige Kapel, hvor de for eel blive naabnede indtil de næste syv Aar ere forløbne, undtagen hvis en gjennemreisende Monark skulde forlange at see dem. J bemeldte fjorten Dage var der 30 - 40,000 Fremmede i Aachen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Den skotske Søekapitain Petersbornn har tilsendt det kgl. Videnskabs=Academie i Edinburgh en Be til retning, ifølge hvilken han paa en afsides Kant af Jis havet, mellem Spitsbergen og Nova=Jemblaa, hvor han var paa Hvalfangst, havde seet et Slags Havmennesker, hvorover han dog ikke kan give nogen ordentlig Beskrivelse, da han ikke kunde faae fat paa nogen af dem, formedelst deres overordentlige Hurtighed at dukke sig ned i Vandet, men forsikkrer, at de vare aldeles skabte som andre Mennesker, naar undtages Nederparten, der syntes at være heel besat med Skiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
En af Londons berømte Læger, Dr. Blundell, Acoucheur ved Guyhospitalet, har nylig med Held udført en Transfusion af Blod fra et menneskeligt Legeme til et andet, et Konststykke, som var meget i Brug i ældre Tider. Dr. Blunde aabnede paa en ved Tab af Blod, efter en meget haard Forløsning, yderst svækket Kone, en Blodaare i den venstre Arm, hvorpaa e Dennes Ægtefælle, en stærk Mand, lod sig aftappe to Unzer Blod, som ved Hielp af en Sprøite blev indbragt i den paa Konen aabnede Aare. Denne Operation blev togange foretaget. Efter to Minuter begyndte Konen, som havde været nærved Døden, at e komme sig, og er nu frisk og vel J Lyon havde nylig en reisende Violinspiller anmeldt en Concert, og ansat Entreen til sex Franker. Salen blev tom, da man fandt Prisen for høi. Dagen efter læste man en ny Bekjendtgjørelse, hvori Prisen var nedsat til 3 Franker. Nu blev Salen fyldt, og Enhver ventede paa Concertens Begyndelse, da man pludseligt erfoer, at Konstneren var - reist sin Vei, og at Enhver kunde faae sine Penge tilbage. Han vil de dermed straffe Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Den nederthinske Musikfest i Cölln blev givet paa den 12000 - Fod store Sal paa Kjøbmandshuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Capelmester Schneider i Dessau anførte Musiken den første og Concertmester Schmidt fra Mynster den anden Dag. Orchestret bestod af 474 Musici. Da en Symphonie af Ries var endt, steg Schneider ned fra den Forhøining hvorpaa han stod som Dirigent, og omfavnede Componistens gamle Fader, som spillede den først Violin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Den 11te Octbr. var Kometen, som i denne Til er paa Reise i vort Soelsystem, Jorden nærmest, dog i en tilbørlig Afstand af 12 Millioner Mile. Den Hale var da 10 Mill. Mile lang, og voxer til den 10de Decbr. Den farer 4 Mile afsted i Sekunden og findes for Tiden i Tranens Bryst, men agter i Vintermaanederne at opholde sig i Skyttens Bug, i Nærheden af Solen. J April spadserer den igjennem Skorpionens Hale, og bliver i Slutningen af Mai atter kjendelig ved Ulvens Forbeen. Men i Juni forsvinder den atter, maaskee for Aartusinder, bag Kornaxet. Den vil endnu gjøre Jorden et kort Besøg den 20de April, men i en Afstand af 28 Millioner Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
J Anledning af et Forslag til at anlægge en Spadserevei rundtom Odense, fremstilles Aarhuus Borgere i Khvns. Skilderie No. 91, med Hensyn til hvad de have gjort for deres Bye, som et følgeværdig Exempel, og selve Byen som et Mynster paa Sands for og god Anvendelse af Lokaliteterne. Ved at nævne den nydelige Tour rundtom Aarhuus Bye i plantede Alleer, gjøres tillige en smuk Beskrivelse over en saadan Gangs Behageligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Tøifabrikør Bendix, Jfr. Thaastrup, Student Tryde, Fuldmægtig Kierulff, Politiebetient Jordan, ToldbetienSchiøtt med Familie, Proprietair Søndergaard, Forvalter Lorenzen, Avlsforvalter Eggers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Klædefabrikør Wulff, Proprietair Stabell, Jfr. Serkjer, Slagter Levy, P. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Bekjendtgjørelser. Udi en for en allerhøist forordnet General=Krigs commission i Odense anlagt Justitssag mod den virkelige General=Krigscommissair i Kongeriget Danmark,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Kammerherre og Oberst d'Aubert, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, formedelst begaaet Overtrædelse af Trykkefriheds-Anordningerne m.v. er meder 23de Septbr. sidstleden kjendt for Ret: Tiltalte General=Krigscommissair, Kammerherre og Oberst d'Aubert, Ridder af Dannebrogen, og Dannebrogsmand, bør for sine i Skriftet: Memoires sur lesevenemens qvise rapportent a la reoccupation de Hambourg par les Frangais á Pepoque du 30 Mai 1813 & & brugte formastelige Udladelser, og for Ulydighed mod en allerhøieste befaling, have sit Embede som virkelig General=Krigscommissair for Land= og Søe-Etaten i Kongeriget Danmark forbrudt, og straffes med Landsforviisning i 6 Aar, samt endelig udrede alle af nærværende Sag lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarier til Actor Overauditeur Ræder 100 Rbd., til Defensor Auditeur Normann 100 Rbd., og til Actuarius Auditeur Tetens 250 Rbd., Alt i Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Hvorpaa det har behaget Hans Majestæt Kongen under 1ste d. M. allernaadigst at resolvere saaledes: Vi formilde ovenstaaende General=Krigscommissions Dom derhen, at General=Krigscommissair, Kammerherre og Oberst d'Aubert, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, skal meddeles Afsked uden Pension fra sit hidtil havte Embede som General=Krigscommissair i Vort Rige Danmark. Saa skal han og ansees med Fæstningsarrest paa Vor Naade i Citadellet Frederikshavn i første eller mildeste Grad. Jhenseende til Sagens Omkostninger vorder Dommen herved stadfæstet." Dette bliver herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 820 bragt til offentlig Kundskab af Undertegnede, som Actuarius i den ovenmeldte General=Krigscommission. Odense, den 14de November 1825. Tetens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Den 18de Novbr. sidstleden tilsendte den Alvise mig mit Livs haardeste Prøvelse, da han, efter 11 Dages Sygdom, bortkaldte til det evige Liv min elskede Mand og mine Børns trofaste Fader, Johan Peter Hald, Sognepræst til vor Frue Kirke her i Byen, i hans Alders 49 Aar og efter 20 1/2 Aars kjærligt Ægteskab. Med syv, nu faderløse, Børn har jeg lidt et Tab, som ei mere paa Jorden kan oprettes. Kun Evighedens Haab og Troen paa den Lære, hvis redelige og værdige Forkynder han var, vil kunne skjænke os Lindring i vor dybe Sorg. Aarhuus, den 19de Novbr. 1825. Cathrine Elisabeth Hald, fød Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Fredagen den 25de Novbr. bliver det aarlige saakaldte Skolebal samt Aftenspiisning i Polyhymnias Locale. Udenbyes som ønske heri at deeltage ville behage at henvende sig til Een af Undertegnede. Aarhuus, den 15de Novbr. 1825. Müller. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
At der, ifølge Skifterettens Foranstaltning, førstk. Fredag den 25de Novbr., Formiddag Kl. 10 slet, bliver afholdt en 4de Auction over afgangne Bøssemager, Chr. Schaarups Stervbosted, No. 239 paa Volden; bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 18de Novbr. 1825.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Auctionsretten. Efter Udlæg og ifølge Vedkommendes Reqvisition, vorder Auction foretaget hos Snedker Hans Hoe her i Byen Tirsdagen den 29de Novbr. næstk. om Formiddagen Kl. 9 over hans iboende Sted med tilliggende Gaards- og Haugeplads til Sammes Bortsælgelse, ligesom ogsaa hans Ind- og Udboe og endeel Snedker Redskaber, derefter samme Dag vorder bortsolgt. De Lysthavende ville behageligen give Møde foranmeldte Tid og Sted. Greenaae, den 14de Novbr. 1825. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
J Følge tagen Beslutning under Skiftet efter Karen Andersdatter og forhen afdøde Mand Jen Pedersen af Schierring, bliver den Boet tilhørende Parcel paa Schierring Mark, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Skpr., stillet til en eneste Auction som afholdes i det af den Afdøde beboede Sted i Schierring, Fredagen den 9de Decbr. d. A. om Formiddagen Kl. 11 slet, naar Auctionen over Eiendommen er afholdt, bortsælges noget ubetydeligt Jndboe og Løsøre. Rougsøe a. Herreders Contoir i Randers, den 17de Novbr. 1825. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Da de ved 3die Auction den 25de f. M. over Peder Michelsen og Kirsten Jensdatters fælleds Dødsboes Eiendomme i Christrup ikke ere blevne approberede, saa stilles bemeldte Eiendomme, bestaaende af 9 Fag Huus og en Haugeplads, til en 4de Auction, som afholdes hos Sognefoged Ole Andersen i Christrup, Tirsdagen den 15de Decbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Rougsøe a. Herreders Contoir i Randers, den 17de Novbr. 1825. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skipper Mathias M. Mathiasen blive herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for os at anmelde og bevise deres Krav paa Boet, hvori Samlinger afholdes paa Raadstuen her i Byen, Løverdagen den 10de Decbr. d. A., Torsdagen den 22de f. M. og Mandagen den 30 Jan. 1826, hver Dags Eftermiddag Kl. 4; hvilket herved kundgjøres, saavel til Efterretning for Creditorerne som Arvingerne i Boet. Randers Byes Skifteret, den 4de Novbr. 1825. Neckelmann. Rafn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
At forhenværende Sognepræst i Rimtofte og Tostrup, Hr. Martin Nicolai Møller, er ved Døden afgaaet, bekjendtgjøres herved for hans fraværende og ubekjendte Slægtninge, med Tilføiende, at der i Boet, som er taget under Forsegling, afholdes en Aabnings Forretning, i Nimtofte Præstegaard, Mandagen den 28de Novbr., om Formiddagen Kl. 10 slet. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 11te November 1825. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de Ocbr. 1792 indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Credito rerne i Stervboet efter Fæstegaardmand Søren Christiansen i Thorsager under Caløe Gods til for mig som committeret Skifteforvalter i Dødsboet, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Med samme Varsel indkaldes Boet Debitorer til at betale hvad de til Boet maatte være skyldig. Caløe, den 17de Novbr. 1825. A. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muelig tinglæses ved den vedkommende Over- og Underret, ere Creditorer og Arvinger efter den i Lund Bye, Homo Sogn ved Døden afg. Opholdsmand forhen Gaardmand Anders Clausen indkaldte, de første med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Krav, de sidste med Aar og Dags Varsel til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ebeltoft, den 10de Novbr. 1825. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Extra god engelsk Senep og nye Mallaga Citroner kan igjen faaes hos Marcus G. Bech, i forrige Snells Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
To Værelser med Kiøkken og Spisekammer ønskes strax tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
For 12 Dage siden er bortkommen 8 Faar fra True Mark, alle studsede og et Klip i venstre Øre. For Oplysningen gives en Douceur af Niels Madsen i True.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Fra Rasmus Jensen i Edslev, Koldt Sogn, er bortkommet en sort skaaren Hesteplag med en liden Stjerne, og en Klip paa venstre Lend, Rasmus Jensen Edslev. For Opdagelsen loves en god Douceur og alle Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-19
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmenist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-22
Aar 1825. No. 156. Tirsdagen. den 22de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne. privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Hiisedrilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-22
Nyheder fra Udlandet. Grækernes Frihedskamp. Ved Creta havde Grækerne i Begyndelsen af Octbr. erobret et Skib som havde den ægyptiske Krigskasse ombord, men da de formedelst Modvind ei kunde faae det med sig, maatte de desværre sænke det ned paa Havets Bund. De græske Krydsere tage nu hvert et Skib, som fører Levnetsmidler og Munition til Tyrkerne, under hvilket Flag, det endogsaa gaaer. - Jbrahim har ikke kunne trænge sig igjennem Messenien og er vendt tilbage igjen til Sletterne ved Tripolitza. Kolokothron, som bestandig fulgte ham i Hælene, og allevegne hvor han kunde, gjorde ham Skade, har sat sig fast ei langt derfra; et andet Korps under Londos har taget Position paa Bjerget Trikorpha. Over i to Maaneder have nu Ægypterne været afskjaarne fra alt Samqvem udenfra, og deres Forfatning vil blive endnu værre naar Regn, tiden kommer og Sneen bedækker de arkadiske Bjerge. Derfor vil nok ogsaa Jbrahim, hvis det kan lykkes ham, indskibe sig fra Patras og holde sit Vinterqvarteer i i Ægypten, og, fulgt af en langt større Flaade, komme igjen til Foraaret. Saaledes var da ogsaa dette Felttog endt til Ære for de kjække Grækere. Disse vente to Krigsfregatter fra Nordamerika, hvis med følgende Tropper kommanderes af General Lallemand, Spanien. Saasnart det rygtedes, at Ministeren Zea var afsat, trak de Frivillige omkring og saa Spotteviser imod ham, saa en temmelig Deel Linietror per maatte udkommanderes, for at styre dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-22
franske Blad Etoile modsiger det udspredte Rygte, at den russiske Gesandt havde bevirket hans Fald, derimod siges der offentligt, at Zeas's Afsættelse har kostet de Apostoliske 40 Mill. Realer. Geistligheden i Madrid, gjør store Forberedelser til en afdød Medbroders Kanonisation som, med Pavens Tilladelse, skal gaae forsig i Jsidorskirken, og hvortil den nye Principalminister, Hertugen af Jnfantado, leverer den hele Prydelse, og betaler Olien til Oplysningen. At denne Mand er kommen til Roret gjør atter en heel Omvæltning: mangfoldige Personer som vare afskedigede og forviste, kaldes nu tilbage igien; den henrettede Bessieres Enke er bleven tillagt en stor Pension, og de som havde Skyld i hans Paagribelse, svæve nu selv i største Livsfare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-22
Frankrige. Det er mærkeligt, at imedens Discontoen næsten overalt er gaaet i Veiret, daler den franske Kours betydeligt, hvilket har foranlediget adskillige ubehagelige Rygter, hvoriblandt det: at der frygtes meget for Udbruddet af en Krig i Norden.