JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Kallunborg Ugeblad har beklaget sig over, at Red af Aarhuus Avis, Hr. Overkrigscommissair Elmqvist, har vægret sig ved, for Betaling at optage en Bekjendtgjørelse om hiint Blads Eristence og mener, at Udgiveren af Aarhuusqvisen frygtede for at skade sin egen Jnteresse ved at bidrage til Kallundborg Ugeblads Udbredelse og Fremgang, og derved at give hans Abonnentere og Læsere Leilighed til at indsee, hvorledes Overkrigscommissairen, qua Redacteur, stundom fordreier en eller anden Begivenhed, for at sætte piquant Sauce paa, uddrager Artikler af andre Blade, uden at anføre Hjemmel, ja endog ikke blues ved at debitere en eller anden drøi Usandhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Nykjøbing. J Søndags høitideligholdt et Selskab i Stege Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag ved en Concert, og for paa den værdigste Maade at forherlige Festen, benyttede Stedets Præst, Hs. H. Hr. Provst Smith, R. af D., Leiligheden til ved en Tale at opmuntre de Tilstedeværende til at bidrage til Oprettelsen af et Asyl for smaae Børn i Byen. J denne Anledning blev ogsaa afsjungen en Sang, som vil blive optaget i et følgende Nr. Flere aarlige Bidrag ere allerede tegnede, og vi haabe, at en levende Erkjendelse hos Byens Jndvaanere af Jndretningens Gavnlighed, vil give den forønsket Fremgang. Da Talens Hovedformaal var, at modgaae de Jndvendinger, som kunne gjøres mod slige Asylers Oprettelse i Kjøbstæderne, og Ordene, som taltes, ogsaa kunne være gavnlige for andre Steder, meddeles Talen her, med Udeladelse af adskillige Yttringer, som kun have Lokal-Jnteresse. (Om Aflers Oprettelse i Kjøbstæder.) Man siger at Asyler er en Modesag; men de nye Moder kan baade være gode og slette. – Navnet Mode synes ikke at være godt nok til denne Sag. Hvad de Ædleste i Nutiden med Vegeistring have erklæret sig for, hvad der allerede fra Europas meest oplyste Lande har naaet vort Fødeland og fundet Bifald hos de Bedste blandt Folket saavelsom hos de Fornemste, og hvad der i sig selv er fornuftigt og christelig kierligt, fortjener at kaldes Tidens billige Fordring, ikke Mode eller Lune. Ethvert tænksomt og kjerligsindet Menneske maae ønske en saadan Sag allevegne udbredt og glæde sig, naar han seer den virkelig udbredt. Det er ogsaa aldeles utvivlsomt, at alle Kjøbstæder efterhaanden vil faae saadanne Asyler; thi hvad der er fornuftigt og menneskekierligt maae gaae frem, al Daarlighed og Egenkierlighed til Trods. Vel har man altid anseet Opdragelsen for en vigtig Sag, men man troede det var nok at drage Omhue for Underviisningen. Vor Tid var det forbeholdent at opfatte den rigtig Tanke at forberede Børnene for Skolen. Asyler ere ikke Skoler, men Gjennemgangen til Pugeskoler og de almindelige offentlige Skoler. De smaae Børn skulle vænnes til at lære, være sysselsatte uden at føle Arbeidets Torne, lege uden at komme i Fare, lære at bruge Forstand i deres Lege og vænnes til at leve i Kjerlighed med andre Børn, og i alt dette være sikrede for at tage Skade ikke alene paa Legemet, men paa Sjelen. Asyler ere ikke Fattiganstalter, men dog velgjørende Jndretninger for den arbeidende Classe. Fader og Moder ere nødte til at søge Brødet til Børnene ved Arbeide uden forHuset, eller Børnene gaae dem i Veien ved Arbeidet i Huset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Barne=Piger eller Opvartere have de ikke, men ældre Sødskende, Naboer, menneskekierlige Fremmede skulle tage sig af dem. Hvor glædeligt da, naar den kjerlige Moder vidste et Fristed, hvor hun kunde bringe Barnet hen, og atter hente det derfra ubeskadiget, ja gavnet og glædet. – Velsignet være en saadan Modesag, Gid alle Kjøbstæder maatte følge Hovedstadens Mode! Men - siger Nogen - Asyler ere kun fornødne i store Stæder – og man maae tilstaae, ikke saa fornødne ere de i Kjøbstæderne, men dog fornødne, naar der er en talrig Almue. Kun i landlig Afsondring, hvor Børnene som oftest kunne følge med de arbeidende Forældre, eller i alt Fald Legene ere mindre farlige og uskyldigere, kunne Asyler bedre undværres, skjøndt det heller ikke paa Landet fattes paa Exempler af Ulykker, der have rammet Smaabørn, fordi de vare overladte til dem selv. Men i Stæderne færdes Børn paa Gader og Stræder fra den Tid, de kunne gaae ene og indtil de kunne sættes i en Skole. – J disse 6 Aar værnes de til Ureenlighed, travl Ørkesløshed, vild Selvraadighed, Skjeldsord og Unoder, og om ikke fordærvede, saa dog forvildede og ulydige altsaa meget slet forberedte begynde de deres Skolegang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Blandet. Man har i nogle Dage i Paris almindelig beundret en elegant Vogn med to smukke Skimler, en prægtig Kudsk og Tjener, begge velpuddrede. Denne Vogn, af usædvanlig Form, kjører hverken en Gesandt eller en Hertuginde, en Bankør eller en rig Arving, den transporterer kun to - engelske Sko pudsere, Dhrr. Robertson og C.J Kjøbenhavn synes det nu at være bleven Mode for Damerne at frie i Aviserne, og saaledes findes i Almindelig Commissions=Tidende følgende 2de Frier-Avertissementer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
En ung Pige ønsker at indlade sig i Ægteskab med en Embedsmand i en Alder af 30 til 40 Aar. Han maa være af en god og retskaffen Characteer, have et behageligt Udvortes og ei have under 1,000 Rbd. aarlig Jndtægt. Hun er at en blid og godmodig Characteer, har et tækkeligt Udvortes, er huuslig og sædelig opdraget, og i det Hele saaledes, at hun troer at kunne gjøre en Mand lykkelig. De, der maatte reflectere herpaa, ville behage at opgive deres Navn, Stand og Bopæl i en Billet, aflagt i Snaregade Nr. 12 i Stuen, mrk. Hvo ikke vover, den ikke vinder, 997.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
En ung Dame, der opholder sig her i Hovedstaden, ønsker at indlade sig i Ægteskab med en Mandsperson, der kan vente at komme i en Stilling enten som Forvalter, Skovrider eller Lignende, da hendes Ønske er at kunne boe paa Landet, billetter angaaende dette bedes snarest mulig aflagt i Snaregaden Nr. 12 i Stuen, Mrk. Fremtids Vel 153, hvorefter nærmere Bestemmelse om Møde skal blive meddeelt."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Skibsefterretninger. Natten mellem den 14de og 15de October er ved Henøe, 5 Mile NV. for Bergen, indbjerget et Vrag uden Master og Jnventarium, sjunket til Dækket og flydende paa Lasten, der bestaaer af Tran og Sild. Skibs papirer eller andet, der kunde vise Skibets Nationalitet, er ikke fundet. Det synes at have været en Skonnert, og Speilet staaer malet en Blomst i Potte, men intet Navn; nogle Foustager Tran ere mærkede A88 Nr. 24 og P, og nogle tomme Sække ere ogsaa forefundne i Vraget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Reisende fra den 25de Octbr. til den 1ste Novbr. 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jomfru Schrøder; Madam Freuchen. Med Personposten Skoemager Nielsen; Kammerraad Lunddahl; C. F. Pohler; Kammerjunker, Baron Rosenkrantz med Tjener. Udenfor Posterne: Forpagter Madsen med Familie; Hofjægermester, Overførster, Baron Wedell-Wedellsborg; Forstandidat Hansen; Kjøbmændene Mossin, Jacobsen og Grum med Familie; Mad. Valentin med Familie; Madam Klamke; Skolelærer Thye og Kone; Forvalter Thye med Familie; Cand. theol. Nyrup. Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne: Kiøbmand Grum med Familie; Skolelærer Thye; Dhrr. Meisner, Levis og Nyerup; Forvalter Thye; Skovfoged Nyegaard; Madam Fang. Med Personposten, Mad. Petersen; Forpagter Eibye. Med Pakkeposten, Student Iversen, Pastor Møller; Mad. Schiøne; Pigen Traast; Hr. Gjørup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Bekjendtgjörelser. Til Underretning for Dem, der have tegnet sig til Deeltagelse i de for i Vinter forestaaende Assembleer, giver man sig den Ære herved at bekjendtgjøre, at den første af disse finder Sted den 5te November og tager sin Begyndelse Kl. 6 Eftermiddag. Entree Billetter bedes behageligst afhentede hos og betalte til Kjøbmand M. C. Mackeprang. Nykjøbing paa Falster den 2 Novbr. 1837. Directionen. Paketten Communicationen. fortsætter sine regelmæssige Farter imellem Heiligenhafen og Nyested endnu i indeværende Aar saaledes, at den sidste Gang afgaaer fra Helligenhafen, Søndagen den 12te Rovember og fra Nyested Torsdagen den 16de næstefter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Efter denne Tid foretager den vel endnu nogle Farter imellem fornævnte Steder og medfører da Passagerer, Vogne, Gods, Kreaturer m.v., som maatte anmeldes, men ikke til de regelmæssige Tider, Meel= og Grynudsalg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
At mit Meel- og Grynudsalg nu er forflyttet til Hr. Bagermester Holms Boepæl her i Byen, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, forsikkrende reel og billig Behandling. Nykjøbing den 1ste Novbr. 1837. Rheinlænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Kakkelovne med Koge=Indretning fra 14 til 24 Rbd. Stk., og Bilæggerovne til 11 Rbd. Stk., faaes hos L. J. Harboe & Comp. i Nyekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Af Umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynder som skulle indkomme 11te Decbr. Termin d. A., kunne 400 Rbd. Sølv og 218 Rbd. 86 s. S. og T. erholdes til Laan mod lovbefalet Sikkerhed. Nykjøbing den 30te October 1837. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-03
Skov Auktion. Tirsdagen den 7de Novbr. bliver i saakaldte Kobler ved Fuglsang Hovedgaard, ved offentlig Auktion, der begynder Formiddagen Kl. 10 1/2, stillet til Bortsalg : endeel større og mindre Asketræer, Ege og Bøgetræer, samt Avnbøge o. s. v. paa Roden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
31te Aargang. Lollands-Falsters No 128. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. N. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Aaubs Officin i Nykjøbing Søndagen den 5te November 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Udenlandske Øyheder. England. Efter en Skrivelse fra en engelsk Correspondents til et sydtydsk Blad have Ministrene, høiligen skuffet sig i de Forventninger, som de i Begyndelsen havde om Dronningens Tænkemaade. Hvad Dronningen selv angaaer, da skal hun ingenlunde have godt Helbred, og man formoder, at hun allerede veed at hun har alle Symptomerne til en Sygdom, der er fælleds for Prindsesserne af hendes Familie. Hun skal være en Ynder af Musik og beskjæftiger sig derfor meget hermed. - O'Connell og hans Tilhængere skulle ikke længere være saa overmodige som tidligere, og man venter i det Hele ikke store Resultater af det nye Parlament. - Foranlediget af at et Blad havde anført, at det berømte Huus T. Wiggin & Comp. kun formaaede at give sine Creditorer 8 pCt., har dette Huus offentlig bekjendtgjort dets Status forTiden, hvorefter det kommer til det Resultat, at det ikke alene kan betale alle sine Creditorer, men endog faae et betydeligt Overskud. – Paa Sandwichs Øerne har man paa en offentlig Gade opbrændt det engelske Flag, og dette har givet Anledning til nogle Stridigheder, som endnu ikke ere endte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Frankrig. Endnu har Regjeringen ikke bekjendtgjort nogen yderligere Efterretning om Stormen paa Constantinch, men efter de private Efterterretninger, Bladene bekjendtgjøre, har Forsvaret været meget haardnakket. General Damremont faldt da han vilde recognoscere den skudte Bresche og en anden General, Perregeaux, der nærmede sig Ligefor at lade det bringe bort, blev ligeledes saare af en Kanonkugle, som borttog et Stykke af hans Næse! - 4 Storme afslog Besætningen og først ved den femte lykkedes det Brigaden Remours at holde sig, men Kampen vedvarede endnu længe i selve Byen, hvor Franskmændene maatte indtage ethvert Huus med Storm. 6000 Kabyler skulle være faldne ved Forsvaret, og Franskmændenes Tab anslaaes til 1000 døde og 12 til 15000 Mand saarede. Achmed Bey har ikke taget Deel i Kampen, men med sin usvækkede Armee af udmærket Rytterie, formoder man, at han enten vil søge at afskjære, Franskmændene Tilførselen af Levnetsmidler, eller om de ville forlade Byen, da angribe dem paa Tilbagetoget. Prindsen af Jonville kom først til Constantine 48 Timer efterat Kampen var forbi, hvorimod Hertugen af Remours, der bestandig har været ved Armeen, roses for sin Opførsel. Han gjorde sig megen Umage for at standse unødvendig Blodsudgydelse, hvilket dog ikke ganske lykkedes ham, da Franskmændenes Forbittrelse kun skaanede meget Faa. Den russiske Minister er den eneste, der ikke har bragt Conseil Præsidenten nogen Lykønskning i Anledning af Constantines Jndtagelse, men da slige Ceremonier ikke ere iagttagne af den russiske Minister siden 1830, finder le Temps ikke noget usædvanligt i at det heller ikke er skeet denne Gang; derimod skal der i St. Petersborg, herske en Spænding mellem den franske Gesandt og Grev Resselrode. Kongen, tilligemed hans Familie, har deeltaget i en høitidelig Gudstjeneste i Anledning af de Franskes Seier. Jndtagelsen af Constantine, har imidlertid fremkaldt en ny Strid, der vel ikke føres med Vaaben, men dog ikke vil blive mindre hæftig; det er nemlig om hvad Frankrig skal gjøre med Constantine, om det skal beholde eller opgive denne Erobring. Bladene af de forskjellige Partier have allerede udtalt sig om denne Sag, men den endelige Afgjørelse vil dog formodentlig bloe overladt det nye Deputeret Kammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Spanien. General Espartero har atter vundet en Seier over Carlisterne den 15de f. M. ved Huertadel Rey, og denne Gang skal det fornemmelig være Rytteriet, der har lidt meest. Efter den Efterretning, General Espartero har meddeelt om Seiren, er den carlistiske Armee nu aldeles adsplittet. Kan man end ikke aldeles stole paa Generalens Beretninger, saa synes det dog som han viser større Virksomhed end tidligere. J Prætendentens Armee skal der ikke længere herske den gode Overeensstemmelse som tidligere gav den Overvægten over Christinerne. Kastilianerne og Navareserne have været uenige om Prætendenten skulde vælge Kastilien eller Navarra til sit Vinterqvarteer. Kastilianerne beholdt Overhaand, og det blev besluttet, ikke at gaae tilbage over Ebro. Carlisterne synes atter at ville henvende deres Opmærksomhed paa Bilbao, og da de ikke ere stærke nok til at begynde en formelig Beleiring, berede de Alt til en Blokade. Man taler og betydelige Forandringer med de christinske Generaler, men da disse ende med at Esparter skulde forlade Armeen, fæster man ikke megen Lid til dem, fornemmelig for den Yndest hvori Espartero staaer hos Dronningen. De nye Cortes valg ere næsten overalt faldne ud til Fordeel for de Moderate, men det er dog meget tvivlsomt om Cortes kunne blive samlede, da de carlistiske Bander paa mange Steder gjøre det vanskeligt ja næsten umuligt at reise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Tydskland. De sachsiske Stænder have, da Udgivts=Budgettet for den derværende Cultus blev discuteret, udtalt sig stærkt mod Jesuiterne, og den Deputerede Wieland, fordrede endog at Stænderne skulde andrage paa at den, der havde erholdt sin Dannelse paa et Jesuit-Collegium, skulde udelukkes fra Adgang til Ansættelse ved den katholske Kirke i Sachsen. Dette Forslag blev imidlertid forkastet, ligesom et Andet, der gik ud paa at andrage hos Regjeringen paa at medvirke til Coelibatets Ophævelse for den katholske Geistlighed i Sachsen, blev taget tilbage. – J Hannover har det Rygte vundet almindelig Tiltroe, at samtlige de nuværende Ministre ville tage deres Afskeed, og man navngiver allerede deres Efterfølgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Fædrelandet. Blandt de Ting, der i vor bevægede Tid oftere er bleven omhandlede, hører unægtelig Striden mellem de saakaldte Humanister og Realister, ikke til de uvigtigste, og er et Juste milien nogetsteds ønskværdigt, da er det unægtelig her, og det er derfor glædeligt at see, at det og begynder at gjøre sig gjældende i det mindste hos det ene Partie, nemlig Realisterne. Efterat Etatsraad Ørsteds almindeligt roste Afhandling om Latinen er bleven mere bekjendt, synes man nemlig ikke længer ubetinget Hr. at ville have Latinen forviist fra Underviisningen, men kun at see den noget indskrænket i det Herredømme, den hidtil har hævdet, og i den berlingske Tidende har nu en Jndsender af den nævnte Afhandling tillige taget Anledning til at vise hvor uhensigtsmæssigt det er, at de, der ikke til examen artium opgive Hebraisk, i det Sted skulle have læst et større Pensum Græsk, og formener, at den derved tilsigtede Lighed i Dannelsen bedre kunde opnaaes ved at paalægge dem at godtgjøre deres Dannelse i en Retning forskjellig fra den som Latinen og Græsken fremkalder. Naar Jndsenderen, formener, at Mathematiken bedst vilde bevirke dette, og tillige klager over den Maade hvorpaa saavel denne Videnskab foredrages i Skolerne, som hvorpaa deri examineres ved Examinerne, da kan denne Klage maaskee vel være grundet, men paa den anden Side synes det dog, som man i det Hele kæmper for ivrigt for Mathematiken, og i det her opgivne Tilfælde vilde det vistnok være conseqventere at fordre en større Masse Sprogkundskaber og det saameget mere, som Mathematiken dog har det tilfælleds med Latinen og Græsken, at den for den større Mængdes fremtidige Bestemmelse bliver en ufrugtbar. Viden. Hvad der imidlertid baade er at haabe og vente af disse offentlige Stridigheder, det er, at den endelige Afgjørelse ikke maa blive en Følge af Partie Anskuelser, men af en moden Overveielse, og at Afgjørelsen ikke maa opsættes alt for længe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Efter Forlydende er nu indledet en vigtig Proces ved den lauenborgske Hofret, der saa at sige allerede for sin Fødsel er en interessant Historie. Greven af Kielmannsegge paastaer nemlig at have Postfrihed i Hertugdømmet Lauenborg, og da den kongl. Generalpostdirection ikke har villet indrømme Udøvelsen af denne Rettighed, besluttede han at sagsøge Regjeringen om at tilstaae ham denne hans foregivne, paa et Privilegium støttede Rettighed. Men da Regjeringen ikke vilde indlade sig ved den lauenborgske Domstol, og heller ikke den kielske Overappellationsrets Forestillinger, der holdt hiin Domstols Competence for begrundet, have kunnet bevirke Jndledelsen fra høieste Vedkommendes Side, saa har Greven henvendt sig med sin Klage til den tydske Forbundsdag, som ogsaa har overtydet sig om sammes Retfærdighed og nu udvirket hos Stats Regjeringen, at Sagen vil blive foretagen til Drøftelse og Afgjørelse i første Jnstants ved den lauenborgske Hofret. (K. C.) Til den fuldstændige juridiske Embedsexamen indstillede sig i dette Efteraar 15, 1, A.F. Krieger, erholdt Charakteren Land. 4 quid. egr., 4. S. C. Brock, C. M. Møller, G. C.W. Obelitz og C. A. R. Schack, erholdt Charakteren Landabilis; S. S. J. Bie, C. F. J. Dous, L. Heckscher, J. Holm, H. G. Lillienskjold, J. H. Meincke, O. H. Rømer, O. C.C. Schumacher, J. Thorup og M. P. With, erholdt Characteren Hand illand. 4 af Candidaterne havde forhen absolveret Exammen; een hævede sin forhen erholdte Charakteer til Land - Som et usædvanligt Tilfælde bemærkes, at een Candidati Forveien dansk Jurist – er Student fra 1835 og har bestaaet saavel 1ste som 2den Exammen med bedste Charakteer. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
J "Jtzehoer Wochenblatt spørges blandt Andet: gives der nogen Forordning som forbyde Skolelærere at spille Kegler eller Kort?" "Er Kegle= og Kortspil syndigt eller umoralskt?" er en Præst berettiget til, ved en Skolelærers Jndsættelse offentlig at affordre ham Løvte og aldrig at ville røre Kegler eller Kort, saalænge som Præster Provster og Superintendenter og de agtværdigste Mænd i Riget spille disse Spil, Hovedgaarden Høegholm blev kjøbt ved Auctionen den 27de Octbr. af Hr. Kammerr. Kirke ter, (forrige Eier af Danstedgaard i Lolland) for 41,000 Rbd. og et i Eiendommen perpetueret Legat af 5,000 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Solodandserinden Jomfru Grahn er fremtraadt første Gang efter hendes Hjemkomst fra Paris den 27de f. M. i en Pas de deux med Hr. Bournonville og hilstes med almindeligt og enthusiastisk Bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Ved at optage vor Artikel i Nr. 124 om Bank laan, tilføier Helsingøersaavisen følgende bemærkning: Skjøndt disse Yttringer i det Væsentlige stemme overeens med hvad der tidligere i dette Blad (Nr. 83) er bemærket med Hensyn til Bankens directe Udlaan i faste Eiendomme, kunne vi dog ikke saa ganske bifalde, at det mindre betryggende ved Vexel=Disconteringer skulde afgive et bestemmende Moment for Bankbestyrelsen til at udlaane Bankens Midler i Kjøbstædeiendomme og de mindre Landeiendomme; ligesom Vexel=Disconteringer høre til en Banks første Functioner, saaledes ere tilfældige Tab under indtræffende Handelscrisis saagodtsom uadskilleligen dermed forbundne, og bør derfor tages med i Anslag. Det har naturligviis lige saa lidet kunne være vor Mening, at Vexel=Disconteringer burde ligge udenfor Bankens Virksomhed, som med den, ved saadanne Operationer nødvendigviis forbundne Usikkerhed, at ville forsvare usikkre Udlaan i Kjøbstædeiendomme og de mindre Landeiendomme. Vi havde alene til Hensigt, i Modsætning til enkelte bekjendte Tilfælde, at paapege en for vidt dreven Ængstelighed, som ikke mindre skadelig, og selv stridende mod Jnstitutets Øiemed som Credit Middel. Slutteligen kunne vi hellerikke tilbageholde det Ønske, at den ærede Bankbestyrelse offentligen vilde erklære af hvilke Grunde den fornemmeligen har havt de større Landeiendomme for Øie, samt under hvilke Betingelser da Kjøbstædeiendomme. og de mindre Landeiendomme endeligen kunne komme i Betragtning, da vi ikke kan antage at de aldeles skulle være udelukkede. Sang afsjunget i et Selskab i Stege den 29de October. (See forrige Nr.) Hvor er der en Seng og en Pude saa blød, som Moderens Øine og Moderens Skjød! Hvor er der i Verden saa sikker en Havn som Barnets, der hviler i Moderens Favn, De Sønner og Døttre kan fare om Land, men tye dog til Moderen tidt, om de kan og Gudsfrygt og Dyder de blomstrede frem fra lykkeligt Fædrene Mødrene Hjem. Dog Livet har Trængsel - og Moderen maae, for Brødet at vinde forlade de Smaae; naar disse da forgløse lege og lee, de vogtende Øine ei til dem kan see. Og hærdes og trives end Legemet vel, hvo vækker den slumrende barnlige Siel hvo hjælper at slukke den ulmende Glød og qvæle det Ukrud saasnart det frembrød? J Mødre, J Døttre, til Eder de tye, de Smabørn J skjænke et Fristed og Lye, Gud gav Eder selv den Kjerligheds Aand, der rører og styrker den hjælpende Haand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Saa holde vi Danmarks den dobbelte Fest, Saa tækkes vi Moderen Datteren bedst; Saa grønnes vort Haab om vort Fædrelands Held, Saa prise vi Himlen for Børnenes Vel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-05
Nykjøbing. Det er glædeligt at erfare hvorledes Gavnligheden i Asylers Oprettelse vinder mere og meere Erkjendelse. J forrige Nr. yttrede vi et velgrundet Haab om at en saadan Jndretning vil komme i Stand i Stege. Denne Gang kunne vi meddele den Efterretning, at et Asyl i denne Maaned vil blive oprettet i Vordingborg. Reglementet for dets Bestyrelse er for Øieblikket under Trykning her.