JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
AVERTISSEMENTS. Alle Breve og Paquer afleveres til min Broder Ritmester, F. J. Sehested i min Fraværelse; hvor og enhver vilde henvende sig, ifald der maatte kunne være noget af mig glemt at iagttaae, da han stedse veed min Adresse og haver lovet mig at udføre mine Commissioner. Odense den 26de Junii 1798. Jens Wilhelm Sehested.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Enhver af disse Hovedgaarde med tilliggende Gods, hvis nærværende gode Beskaffenhed, og ligesaa smukke, som fordeelagtige Beliggenhed, er bekiendt og kan af enhver tages i nærm ere Øiesyn, bliver opraabt for sig selv separat, og derefter begge Eiendommene samlede, ifald nogen ønskede dem begge, da saavel Hovedgaardenes Grund ligge tæt ved hinanden, som begge Godsets Bøndergods ligeledes er samlet, og hinanden paagrændsende. Det halve, eller og den totredie Part af Kiøbesummen kan blive staaende udi disse Eiendomme paa første Prioritet, enten de kiøbes separat eller samlet. Avlingen ved disse Gaarde er ei bortforpagtet, men alleneste Hollænderiet ved Klingstrup, og Tienden oppebæres in Natura. Østrup. Weistrupaaard den 23de Junii 1798. Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Da Oure Byemænd have kjøbt tvende Eege den ene 18 Alen og den anden 13 Alen op til Byen, som laae i Strand=Bredden ved Stænget imellem Oure=Koehauge og Tamshauge, Saa blive disse tvende Eege herved oplyste, om nogen maatte have nogen Prætension paa dem, da at melde sig derom til Tisselholdts Herskab, som største Lods=Eier, inden Julii Maaneds Udgang. I følge Kongel. allernaadist Bevilling af 15de denne Maaned, indkaldes herved sub poena præclusi Sperpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene at have noget at fordre i her afgangne Told= og Consumtions=Jnspekteur GeneralAdjutant Schubarths Stervboe, deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, for underskrevne Skifteforvalter. Assens den 25de Junii 1798. R. L. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Jfølge Plakaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, alle som maatte have noget at fordre efter afgangne Feldskiær Nicolai Deenfelt, deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for underskrevne Skifteforvalter. Assens den 23de Junii 1798. R. L. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Da de i Kiøng Bye værende 2de Broer ere aldeles brøstfældige, og skal opføres af Steen, saa bliver derover holden offentlig Licitation paa Assens Raadstue Fredagen den 6te Julii førstkommende Formiddag Kl. 11 Slet; hvilket herved bekiendtgiøres. Nellemann. Assens den 23de Junii 1798. Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Ved Proklama, som er læst inden Kierteminde ByeningsRet den 26de og ved Fyenboe Landsting den 28de Martii samt inden Ulrichsholm og Østergaards Birketings=Ret den 18de Mai sidstleden, ere den her i Byen afdøde Borger og Skipper Hans Bechs Arvinger og Creditorer indkaldede, at melde dem hos mig, inden den i Loven foreskrevne Tiid, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kierteminde den 23de Junii 1798. J. Bluhme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling, datteret 11te Mad. A., som er læst inden Kierteminde Byetingsret den 21de og ved Fyenboe Landsting den 30te samme Maaned indkaldes herved 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Borgemester Morten Bendzes og ligeledes her afdøde Enke Sophie Carolina Møllers fælleds Stervboe, hvad enten samme reiser sig fra havte Embede eller andre private Mellemhandlinger, at fremkomme og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at beviisliggiøre. Kierteminde den 23de Junii 1798. J. Bluhme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Creditorerne i afg. Hr. Henning Faaborg, Sognepræst paa Auernachøe, Stervboe, indkaldes herved 3de Gange med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato af at regne, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og i de Fyenske Provincial=Tidender, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Overeensstemmelse med Placaten af 26 Octbr. 1792.; da enhver skal vederfares al lovlig Ret. Haagerup den 27 Junii 1798. C. C. Birch, Dr. Th., Herreds=Pronst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Førstkommende 24de Julii holdes Auction i Organist og Skoleholder Trolles Boelig i Horne Bye, over afg. Organistes og Skoleholder Svend Pedersens Enkes Efterladenskaber. bestaaende af et Fyr=Sengested, et dito Chatouil med Skab, noget Tin, Kobbertøi m.v., som herved bekiendtgiøres af Haagerup den 27de Junii 1798. C. C. Birch. Omendskiønt al muelig Vished haves, at ikke flere, end de alt anmeldte Credi= og Debitorer findes i Stervboet efter afgangne Organist og Skoleholder Svend Pedersens Enke i Horne Sogn saa indvarsles dog herved alle de, som maatte have noget at fordre, eller skylde til Stevboet, at melde dem hos Herreds=Provsten Haagerup pr. Odense den 27de Junii 1798. C. C. Birch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Efter Skifterettens og Arvingernes Begjæring udi Stervboet efter afg. Procurator Christian Bagge, bliver hans tilhørende 2de Gaarde, som her i Odense er beliggende: den første under No. 213 i lille Graabrødre Stræde, bestaaende af 2 Etager 9 Fag, Muur= og Bindingsværk med 2 Fag Kanan=Bygning ud til Strædet og 2de tildeels grundmurede Sidebygninger, ligeledes 2de Etager ud mod Norden eller Graabrødre Kirkegaard, indrettet til Værelser, med flere Side= og Halvtag=Bygninger til andet nødvendig Brug, foruden en meget smuk Have, indhægnet med Plankeværk. Den anden under No. 302 ud til Vestergade, bestaaende af: et Gadehuus 9 Fag 2 Etager, med Port og Jndkiørsel, Muur= og Bindingsværk, hvorudi er endeel smukke og høie Værelser, saa og et Sidehuus, mod Vesten 14 Fag 2 Etager, Muur= og Bindingsværk, indrettet til Staldrumme, Vognremisse og videre stillet til offentlig Auction 4de og sidste Gang den 29de Juni om Formiddagen Kl. 10 Slet og bortsælges uden videre Auction, som holdes udi Stervboets Gaard Nr. 213, da hver Gaard for sig først bliver opraabt og dernæst begge Gaarden samlet og under et, alt efter de Conditioner som herom bliver affattet og kan faaes til Eftersyn 8te Dage førend Auctionens Holdelse hos Hr. Kammerraad Orten. Thi ville Liebhaberne bemeldte Tid og Sted behage at indfinde sig. Odense den 9de Junii 1798. L. M. Bendz. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Udi Slagelse Kiøbstæd forevises til Junii Maaneds Udgangen af Smeden Lindeskow i Sorøe forfærdiget Sprøite, hvis sieldne Virkning giør Mesteren Ære, der i Henseende til Kundskaber og Fliid fortiener Opmærksomhed og Understøttelse. Stedet hvor Sprøiten kan tages i Øiesyn erfares hos de Herrer Postmestere Bruun i Nyborg, Femmer i Slagelse og Langhalle i Corsøer. Slagelse den 2den Junii 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Jnden 3de Uger fra Dato er mit iboende og til en Haandværkmand eller anden Familie vel indrettede Sted, underhaanden at faae tilkiøbs, samt og forlanges dertil 4 a 5 Tønder fri Eiendoms Kiøbstædjorder med sin Grøde. Stedet er en smuk og nye Bygning, beliggende paa et nærsomt Sted uden Østerport, og kan af Kiøberen modtages til Beboelse førstkommende Mikkelsdag, om Accordt træffes med Eieren. Assens den 9 Junii 1798. Niels Østerbye, Feldbereder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Da jeg formedelst Boepels Forandring er findet underhaanden, at sælge min iboende og tilhörende Gaard her i Odense Overgade beliggende, under No. 15 & 16, bestaaende af 20 Fag 2 Etager til Gaden, med 3de Gaardsrum og en anseelig Haveplads, og efter dens gode Beliggenhed og Indretning, tienlig saavel til Kiøbmandsbrug eller til Klub og Giestgiverie, de Lysthavende vilde behage at adressere dem til Kiøbmand Peder Rasmussen i Odense, hvor Conditionerne saavelsom hos mig kan erfares. Gaarden kan tiltrædes 1ste April eller 1ste Mai 1799. Odense den 8de Junii 1798. S. C. Maas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-27
Fredagen den 29de Junii førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver efter Forlangende hos Jens Henrichsen, Kroeholder uden for Møllebroe Port, holdt offentlig Auction over endeel Sengeklæder, Linned og Gangklæder m.v., som herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 27de Juni 1798. Auctions=Directeur. L. M. Bendz,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Hvor meget end Efterretningerne fra det ulykkelige Jor land giennemkrydse hinanden, og hvor lidet Overeenstemmelse der end er mellem de officielle og privatBreve, saa kan man dog med Vished slutte af det Hele: at Jnsurrektionen, langt fra at være qvalt eller aftaget. endnu stedse griber videre og sig, og snart bliver Regieringen alt for voxen, saavel i Folkemængde, som i den daglig tiltagende Planmæssighed og Orden mellem de Forenede. Den udholdende Mod og den Standhaftighed, hvormed Insurgenterne allevegne fægte imod de Kongelige Tropper, den Frygt, Hovedstaden Dublin vedvarende svæver i for et Overfald, der maaskee allerkraftigst torde blive understøtter, af de misfornøiede Jndvaanere selv, og den Ængstelighed, som, uagtet al tilsyneladende Glæde over de utallige Seire og end langt utalligere dræbte Menneskeer, dog bestandig spores i Vice=Kongens Official=Depescher, giøre i det mindste Haabet tvivlsomt: snart at see en Ende paa disse bedrøvelige Uroligheder. Det kommer nu meget an paa, om det vil lykkes de Kongelige Tropper, at omringe Rebellerne i Grevskabet Wexford Ci det østlige Jor land), hvor deres største Magt er forsamlet. Man opbyder Alt, for at opnaae dette Øiemed, da man derved haaber at gjøre en Ende paa Rebellionen i dette Landskab. En Paketbaad fra Waterford har den 14de hørt en forfærdelig Kanontorden og regulær Mustetild fra den Egn, hvor Armeen stod, hvoraf man formoder, at et Hovedslag har havt Sted. Jnsurgenterne have (som sidst blev meldt, ) en Deel Havne og Bugter i deres Magt, hvor de bestandig vente paa Hielp fra Frankerig; ved at aabne Sluserne for den store Kanal, der løber til Dublin, have de endnu gjort Levnetsmidlernes Tilførsel langt besværligere. Generalissimus for Rebellerne i Wexford hedder Kew; dis se skulle ogsaa have en ungelskværdig Dame til Hest i Spidsen, foruden flere stridbare Amagoner. Efter nogle blodige Fægninger skal man dog have faaet Bugt med Rebeller. ne i Grevskaberne Antrim og Down (i det nordlige Jerland) ved Sainfield, Ballynahiach a. have de d. 11ted. lidt et stort Nederlag, Grevskabet Down var i det skrækkeligste Oprør, Jnsurgenterne havde sammesteds oftere (fra den 6te til den 9de d.) anfaldet de Kongelige Tropper, og hvergang slaget dem tilbage med stort Tab. I et Brev fra Belfast af 10de Junii hedte det: "at Tropperne den slet ikke kan maale sig med Rebellerne at, hvis man ikke strax sender Forstærkninger, eller giør Fred, saa er Jor land tabt for stedse a., af hvilken Aarsag man ved maae drage hiin Seiers Fuldstændighed i Tvivl, saa længe, til man faaer mere Bekræfttelse paa samme. I Dublin selv har været en blind Allarm, da man bebudede Jnsurgenternes Ankomst, og dog ikke torde skikke de Militaire ud af Staden, af Frygt for, at de Misfornøiede skulde tage Leiligheden i Agt, og bemægtige sig samme. Tummelen vedvarede der endnu ved den sidste Postes Bortgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Jnsurgenterne bleve forleden overraskede af en falsk Glæde de saae nemlig en talrig Samling af Skibe at ankomme til Kysterne, og holdt samme for den Touloner Flaade; men hvor stor blev ikke deres Skræk, da de opdagede, at det var en Brittisk Transportflaade med mange friske Tropper ombord. Ellers have de i mange Havne slig en Overmagt, at de anholde alle Skibe, og tvinge Mandskabet til at tiene under sig. Førend Fægtningen ved New=Ros (See S. 395) begyndte, sendte Insurgenterne en Adjutant til den kommanderende Kongelige Officeer, og lode ham ved samt me opfordre til at overgive Stedet; men han fik et meget grundigt Svar - en Kugle for Panden, At hine beskyld, ninger, man har gjort Insurgenterne for deres skrækkelige Religionsforfølgelse, virkelig, som blev yttret S. 356, maae have været overdreven, sees nu deraf, at de i Fægtningen ved Antrim bestode af alle Religionsforvandte, ja bleve end- og kommanderede af en protestantisk Geistlig. Medens man i Engelland afstikker Leire til mange tu finde Mand, ved bliver man til samme Tid at blotte Lande for Tropper, ved at oversende alt, hvad der kan føre Vaaben. til at tugte det forvovne Jerland; Kongen søger Parlammentets Samtykke at maatte skikke alle de Engelske Milizkorps, som frivillig (a) tilbyde sig dertil, over til Jerland, hvilket vist ikke bliver ham nægtet, og Rygtet siger, at mange engelske Tropper brænde af Kiærlighed efter at vise deres Tapperhed mod deres Jerlandske Brødre. Billen omLandtaxernes Salg har nu gjort sin Vandring giennem begge Parlamentshusene, og er sluppen heel ubeskadiget derigiennem, hvormeget end 4 Lorder i Overhuset protesterede derimod. En anden Motion af Hertugen af Leinster, i Overhuset: om at søge Underretning af Hs. Majestæt om Aarsagerne til Jerlands Forfatning m.v., blev forkastet ligesom det (Side 396 meldte) af Sheridan i samme Anled. ning gjorte Forslag i Underhuset. Fra Westminster skulle alle Fremmede ufortøvet bortskaffes, der ikke faae særskilt Tilladelse af Regieringen til at blive der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Engelske Blade indeholde en Proklamation af 29de Jan. fra den franske General=Gouverneur over Jøle de France og Reunion, Mallarti, til disse Øers Jndvaanere, at tage Krigstieneste hos Tippo Saib, der har tilbudt sig at underholde alle de Tropper, man vil sende ham, og saa snart han har et tilstrækkeligt Antal, da at ville erklære Engellænderne Krigen, for ganske at fordrive dem fra Ostindien. Hvor omstændelig denne Proklammation end læses i hine Blade, saa har man dog Grunde til at drage dens Ægthed i Tvivl. Men Anledning har den givet til følgende Troe i Engelland; at Buonaparte, som en anden Alerander, gaaer med sin Armee over Egypten til Ostindien, hvis han ikke bliver indhentet af den Engelsk Middellandske Flaade, og hans Plan af denne forstyrret! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Batavisk Republik. Delacroix er reist bort, uden at tage Afskeed fra den nærværende Regiering; men den franske General Joubert har bestemt befaling fra Paris: at understøtte den nye Regiering. Det eneste Sted, hvor man har viist aabenbare Uvillie over den sidste Forandring, er Rotterdam, hvor Krigsministeren Spoors (der præsiderer i den provisoriske Regiering) og General Daendeels nu ere henreiste, for at afværge Misnøiens større Udbrud. Uagtet det herskende Partie ikke synes at ynde den 22de Januaris Begivenhed, saa ere dog de dengang hæftede Statsfanger endnu ikke satte paa frie Fod, dog behandles de meget bedre end før i deres Fængsler, Alle de beskyldninger, som Rygtet vælter paa de sidst Faldne (saasom: at ville have bestukket den franske Direktor Rewbell a.) fortiene ikke at omtales, da de ere af det Slags, som i Dag udspredes, for i Morgen at tilbagekaldes. - Af den nye Regierings Jndretninger udmærker sig den: at Dekretet om Tiendernes Afskaffelse er igien ophævet, og det bliver for det første paa den gamle Fod med denne Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Helvetisk Republik. Borttagelsen af de Schweizer Skatte har frembragt en almindelig Misfornøielse i hele Republiken, da den var stol, af at være den eneste Stat i Europa, som i nogle Aarhundrede havde vidst at giøre disse Besvarelser, der nu ere komne, Fremmede til Nytte. Hvad Direktoriet har skrevet til den franske General: at Schweitz og Genua havde i forrige Tider deres Ulykkes Overvægt og Seirens Misbrug af deres Undertrykkere at takke for deres Friehed; han kunde nu giøre Anvendelse a." vil dog neppe kunne passe sig paa nærværende Tidspunkt, da Schweiz er alt for afmægtigt og - som endnu er værre - alt for deelt, til engang at kunne blive farlig ved en almindelig Fortvivlelse, for en Nation, der paa Øieblikket kan oversvømme det med sine krigsvante Tropper. Midlertid seer man store Forandringer imøde, otte af de ivrigste Patrioter, hvoriblant den berømte Huber, skulle være traadte ud af Senattet med den Erklæring: at de ikke saae sig meere istand til at kunne være Fædrelandet til Nytte. Genera Schauenburg har befalet alle Franzoser, som ikke kunne legitimere sig ved Passer og Civilkort, at forlade Schweiz inden den 15de d. 300 Basler=Borgere skulle, efter Sigende, have bedet om, at Staden Basel maatte indlemmes den franske Republik. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Tydskland. Endelig holdt Rigsdeputationen i Rastadt, efter en Pause af over 4 Uger sit første Møde den 16de d., hvori foruden den nye franske Gesandt Jean Debrys LegitimationsForeviisning, blev fremlagt en Note af det preussiske Gesandtskab, som handlede og Grændserne ved Rhinen, Rhin strømmens Løb og Toldindretningen ved denne Flod. J Selt skulle Underhandlingerne nu have forønsket Fremgang. Sieyes er ankommet til Berlin, hvor han fører Karakteer som Minister Plenepotentiaire og Envoye ertraordinaire, da man ikke vilde vedkiende ham som Ambassadeur, for at undgaae alle Omstændigheder. J Frankfurt ilede den 19de d. en fransk Koureer igiennem, som skulde overbringe, ham en Depesche fra Birektoriet. - For at ophielpe Finantserne skal nu i Vien lægges nye Skatte paa Luxus=Heste, overflødige Hunde, Tobak, Salt, Huse a. Med Til skudet af de 30 Procent (See S. 372) gaaer det nu saa stærkt, at Bankdirektorerne ikke ere nok til at tage mod alle de Penge, som indkomme. Paa Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Blandede Efterretninger. Kongen af Spanien skal have sendt Paven 60,000 haarde Piastre, og skrivtlig indbudt ham, at sætte sig og den hellige Stoel fast i Spanien, hvilket man troer han tager imod. Nylig var i Skuespilhuset i Bologna et dygtigt Slagsmaal mellem de franske Officerer og Borgerne der ikke løb af uden Blodsudgydelse. Hine brugte deres Kaarder, og disse Stokkene; hvorfor nu Ingen maae meere besøge Theatret med disse Vaaben. Alt det Land som er udtørret af de Pontinske Moser, holde nu Franzoserne Auction paa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
I Toulon har man arretteret en Emigrant, som var mistænkt for, at ville have stukket Arsenalet i Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Fra Strasburg skrives den 14de d. at man der ventede et Troppekorps paa 20 til 24,000 Md. hvilket skulde gaae til Overrhinen og derfra videre til sin Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
General Schauenburg har truet Staden Bern med at erklære den i Beleiringsstand og lægge 6 Batailloner i den, hvis man ikke skaffede ham en Mængde stiaalet Krudt tilbage. J franske Blade læses to meget frimodige, og derhos venskabelige og beskedne Taler, som den franske Gesandt i Neapel, Garat, har holdt for Kongen og Dronningen ved sin Tiltrædelsesandients den 8de og 9 Maj. Han kommer nu tilbage for at tage Sæde i 500 Raadet, og Lacombe St. Michel gaaer i hans Sted som Gesandt til Neapel. - Guillemardet er nu virkelig paa Reisen til Madrid, som fransk Ambassadeur ved det spanske Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Det franske Direktotium har nu anordnet, at de fremmede Skibe, som igien udføre de borttagne Engelske Varer, ingenlunde maae anholdes af franske Kapere, naar de ere forsynede med de behørige Dokumenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Lord Fingerrald skal nu, kort før sit Endeligt, have været saa gudfrygtig, at han lod sig forelæse Kristi Lidelseshistorie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Sir=Sidney Smith har faaet Kommando over Krigs skibet Tigren paa 84 Kanoner, hvilket er taget fra Franzoserne i denne Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Hertugen af Pork lider ligesom Hr. Pitt af Mavekrampe, flyvende Gigt a. Forlæggerne af det engelske Oppositionsblad Morning Cronicle ere nu igien slupne ud af Newgate=Fængslet. Allevegne fra indløbe Efterretninger om de Ulykker, som Uveiret har anrettet. J Mark Ankona, og andre italienske Landskaber, samt nogle franske Departementer, har Orkaner, Skyebrud, Oversvømmelser a. gjort ubodelig Skade, paa Markfrugterne. Den i Grevskabet Mannsfeld anrettede Ødelæggelse (See S. 381) var langt større, end først blev meldt. J en Bye bleve 43 Bygninger og 3 Møller om revne, og i to andre Byer druknede allene 3300 Faar. J Skotland har været en heftig Orkan, og i Lewes (i Landskabet. Susser i Engelland) er faldet Hagel som Flintekugler, deren Tid af 5 Minuter næsten ikke levnede et heelt Vindue, og slog alting ned paa Marken og i Haverne. Lynilden dræbte, til samme Tid nogle Faar. I Toulon slog ogsaa den 3die d. en Lynstraale ned i et Advisskib, og splittede begge Masterne. Jkke langt derfra laae et Krudtskib, som, hvis det var bleven ramt, kunde have antændt hele Arsenalet. Dronningen af Preussen har havt det Uheld at vælte paa sin Reise, uden at hun kom til mindste Skade, som, især da hun er frugtsommelig, var en stor Lykke. Hvor meget end Franzoserne søge at forhindre det, komme dog Bønderne fra den høire Rhinbred flokkeviis over, for at lade deres endog 4raarige Børn døbe i Tydskland, bivaane Processioner a. a. Derimod ere mange smukke Nonner i Rom med Glæde vendte tilbage i deres Familiers Skiød og i det borgerlige Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Luftskipperen, Borger Garnier i Paris, har nu faaes Tilladelse at gaae op med en ung Borgerinde i en Ballon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Freds=Kongressen i Rastadt vil nu sammesteds oprette en Jndustrieskole til sin Admindelse. Gid Vindskibeligheden her maatte langt overgaae Stifternes Virksomhed, En Professor Junker i Halle har ogsaa oversendt Kongressen et Skrivt, hvori han giver Medlemmerne Efterretning om Lægernes Forening i Tydskland og Schweiz til at udrydde Børnekopper, og opfordrer dem, til at understøtte dette Forehavende ved deres forskiellige Regieringer. Den Engelske Geistlighed er saa ulige lønnet, at medens En har knap 30 Rd. aarlig, foruden nogle smaae Aceidenzer, saasom at have sine Giæs paa Fælleden, at kunne spidse Ugen og hos en af sine Sognefolk, og at faae en Blaarlærreds Skjorte til Hielp om Aaret, har en Anden over 12000 Rd. aarlig i Løn, er Godseier dertil a. Efter Breve fra Rastadt har den franske Minister Bonnier forlangt, at Trommen ved Hovedvagten skal røres hvergang han passerer forbi samme, hvilken Æresbeviisning kuns er gjort den Keiserlige Gesandt. I modsat Fald vilde han ikke giøre en Skridt uden for Huset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Jndenlandske Efterretninger. J Mandags er den Russiske Eskadre igien gaaet under Seil til Nordsøen. Londoner Breve af 19de d. tale al om en russisk Eskadres Ankomst til de engelske Kyster, hvilket nok maae være en Feiltagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Fregatten Freja er lagt ud paa Rheden, under Kapit. Wessels Brauns Kommand, og er destineret til Vestindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Missionskasserer Holmboe i Norge har nu ogsaa opfundet, et nyt Slags Sparsomheds=Ovne, der dog skal have færre Fortrin end den Parrotske, hvis Indretninger kan eftersees i det physisk oekonomiske Bibliothek for Febr. 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Hr. Bogtrykker Seidelin i Kiøbenhavn har og i sin Gaard ladet opsætte slig en Kakkelovn, efter sine egne Forbedringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
Den 24de d. faldt i Kbhvn, et Barn ned fra anden Etage, og knusede Hovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-29
J Søndags Aften ved Hiemkiørselen fra Dyrehaugen, gik der Jid i Super=Cargo Claussens Vogn. Med stor Møie fik man Fruentimmerne, hvis Klæder alt begyndte at brændte, af Vognen, som derpaa ganske opbrændte.