JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Midlertid har Buonaparte maattet udstæde en Proclamation, hvori han maatte bebude meget alvorlige Forholdsregler mod dem, der stræbte at ophidse den bolognesiske Almue. Paris, den 23de Martii. Mødet i Oldingsraadet den 20de Martii, hvor de 500 Beslutning angaaende det Løfte, Valgmændene skulde giøre, er ikke blevet tilendebragt, uden paa den stormfuldeste Maade. Meillon og Richoux talte for dens Forkastelse; Rossee, Girard fra Aube, og især Creuse Latouche for at faae den antaget; efter denne sidstes Meening var Loven ikke in constitutionel, da det kun var en Ordens- og Detail=Lov over Valgforsamlingernes Foretagender. Man forlangte Forhandlingernes Slutning; Dumas modsatte sig; Del mas æskede den; Præsidenten bebudede, at forhandlingen var sluttet, skiøndt Stemmingen var meget ubestemt, end mere ubestemt blev den, da Beslutningen selv kom paa Votering; to Gange gientoges Voteringen, og Præsidenten erklærede, at Beslutningen var samtykket. Et stort Antal Medlemmer forlangte Navneopraabet. Præsidenten Poulain Grandre hævede Mødet, og gik fra Bureauet. Præsident, raabte Barbe Marbois: dette Møde vanærer dig meget. Endelig vedtoges Navneopraabet; der var 208 Lemmer tilstæde. 114 stemte for Antagelsen, 94 for Forkastelsen af Beslutningen. Det seirende Partie bragde Dagen derpaa med 98 Stemmer Delmas paa Præsidentstolen; 92 Stemmer vare for Olivier Gerente, som Bugens Modstandere uafladelig stræbe at faae til Præsident. Allerede i Oldingsraadet første Møde, denne Sag angaaende, havde Troncon Ducondray talt meget stærkt mod denne Eed, erindret om de mange Eder, man under det gamle System aflagde, og spurgt, hvad vi vare blevne til, om hiine Eder vare blevne holdte, Jatilføyede han til Slutning: jeg troer paa Friehedskierligheden, men jeg vil endnu troe meere paa den, naar den ikke meere sværges. Med ikke mindre Kraft talte saa vel Durand Maillane, som Portalis imod den; og erklærede denne sidste alle disse Eder for en Fornærmelse mod den offentlige Sædelighed, og en Fordærvelse for Sæderne, da man vænner sig til at aflægge dem, nogle med Letsind, andre med Hykklerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Paris, den 25de Martii. Vor italienske Armee har faaet en vigtig Seier over de keiserlige Tropper, der commanderedes af Erkehertug Carl i egen Person. Prindsen var nær selv faldet Republikanerne i Hænde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Basel, den 25de Martii. J Gaar Aftes er en fra Mayland affærdiget, og directe til Directoriet i Paris bestemt Coureer gaaet her igiennem, og har, efter Barthelems mundtlige Erklæring, medbragt den Tidende, at mellem Bozen og Triest er forefaldet et Slag til Østerrigernes Skade, hvori de have mistet 10000 Døde og Saarede, og 4000 Fangne, samt 30 Kanoner, og deres hele Artillerietrain. (Ogsaa fra Wien mældes det tabte Slag, men naturligviis med megen Nedsættelse af Tabet).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Fra den schvabiske Grændse, den 27de Martii. Efterretninger fra Tyrol mælde, at de Franske alt ere indrykkede i Bozen, og paa den anden Kant ogsaa i Friaul alt staae paa østerrigsk Grund. Det Rygte, at Gørz og Triest alt skulle være besatte af de Franske, er uhiemlet. (Dog tilstaae Beretninger fra Wien, at Triest er i Fare).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
London, den 28de Martii. J Fredags bebudede Avisen Oraklet med store Bogstaver den Nyhed, at Keiseren havde sluttet en Separatfred med Frankerig. Men Efterretningen fandtes ligesaa ugrundet, som fordum det delphiske Orakels. (Umueligt var det vel dog ikke, at dette Orakelsagn kunde blive opfyldt).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Admiralitets-Præsidenten Grev Spencer har mældet Lordmajoren, at Admiral Harvey har erobret den spanske Øe St. Trinidad, og Linieskibet Damasco. Derimod er i Jrland ikke blot Grevskabet Down, men og hele Provindsen Ulster erklæret i Oprørstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Paa Sheriffernes Forespørgsel, naar det var Hs. Majestæt beleiligt at modtage de londonske Borgeres Adresse, har Hertugen af Portland svaret: at Hs. Majestæt ikke pleier paa denne Maade at modtage Adresse, uden af hele Londons Corporation. Over denne Formalitets Exception skal i Morgen paa Raadhuset holdes en Raadslagning. J Gaar holdt Valgmændene i Byen Southwark en Forsamling, og vedtog en lignende, men endnu i stærkere Udtryk affattet Adresse. Ogsaa i Vest münster er en saadan Samling tilsagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
J Overhuset har Lord Suffolk gjort det Forslag, at bede Kongen, at bortskaffe Skatkammerkanzler Pitt af sit Raad, og erklærede han tillige, at, hvis dette Forslag ikke gik igiennem, vilde han selv i en Audients anmode Kongen derom. Grenville holdt da en lang Tale til Pitts Forsvar, og til Slutning blev Suffolks Forslag med 104 mod 18 Stemmer forkastet. Bankens Stilling bliver den samme. Da Underhuset i Gaar raadslog om Bankobillen, erklærede Ministeren, der kunde ingen Lov giøres til at tvinge Privat personer at modtage Bankonster; men man vilde fastsætte, at i hvert Tilfælde, da man vægrede sig ved at betale dem, Gieldneren, eller den Stævnede, skulde være frie for Hæftelse, saasnart han deponerede Gieldens Beløb i Bankosedler, og derved ligesom stilte Sikkerhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Betalingsterminerne paa det sidste Laan af 18 Millioner solgtes for et Par Dage siden til en Disconto af 13 Procent. Jkke desmindre er et nyt Laan paa 15 Millioner i Værk. Da den Termin, i hvilken Banken skal være berettiget ingen reede Penge at udgive, af Hr. Pitt er indsat til næste St. Hansdag, maae det i denne Tid udvise sig, om der til slige uhyre Summer kan skaffes Penge, naar ellers ikke en uformodet Fred giver den sunkne Credit et nyt Sving. Pultenens Plan til at redde Riget af sin Forlegenhed, skal være at oprette en gandske ny Banke, der skal lade udgaae sine Bankosedler paa en gandske uomstødelig Sikkerhed i liggende Grunde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Kiøbenhavn, den 7 April. Under Dato den 17de Martii er udkommet en Placat, angaaende nærmere Bestemmelse af den 31te § udi Vei-Forordningen af 13de December 1793, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Under Dato den 27de Martii er fra Generalpostamtet udkommet en Placat, angaaende en bestemt Præscriptions-Tid for de Jnteressentere udi de i Aarene 1747. og 1757 oprettede tvende Livrente-Societeter, som i 5 Aar og derover lade deres Liv=Renter henstaae uaffordrede i Kassen, samt de afdøde Jnteressenteres Arvinger, som forsømme at oppebære de den Afdøde fra sidst hævede Livrente Termin og til Dødsdagen tilkommende Renter, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
J Tallotteriets 753 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Confirmations-Bannen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes Landvæsens Forordninger for 1796 for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, hæftet 12 Sk. – Samt Forordning om Tolden og Kiøbstæd Consumtionen i Danmark og Norge, 4 Mk. 12 Sk., hæftet 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Kiøbenhavns No. Aar duun, anviistilin. Post-Tidender, om mu Mandagen, den 10 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Constantinopel, den 25de Februarii. Forrige Tirsdag løb her en Corvette paa 24, en Fregat paa 44, og en Tredækker paa 120 Kanoner i Storherrens og en utallig Mængde Tilskueres Nærværelse, af Stabelen. Alle tre Skibe, hvoraf det sidste er af en i Constantinopel hidtil endnu ikke seet Massa, er Mynstre af Skibbygger-Kunst, og under Captain Pachas kraftige Medvirkning bygte af Brødrene Lebrun, af hvilke den eene ved denne Leilighed har faaet en Foræring paa 4000 Løvendalere, og en Hæderspels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Den russiske Gesandt Hr. von Kotschubey har nys forestilt Porten, at Hs. russiske Majestæt gierne vilde see, om den fra den persiske Kronnsurpator sendte Gesandt kom bort herfra. Han er, efter al Rimelighed, og borte; derimod bliver den keiserlig kongelige Jnternuntius herMod den oprørske Basse af Widdin er beordret Tropper, og til det atter uroelige Ægypten vil Storadmiralen gaae med en stærk Flode, for at tilbagebringe Orden, og indfordre Skatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Semlin, den 11te Martii. Den ved Widdin staaende Rebelanfører, Bezecamziogle, forstarker daglig sit Corps med Overløbere og Misnøyede, og vil forøge det indtil 50000 Mand. Dette vil saameget mindre falde ham vanskeligt, da han betaler 25 til 300 Piaster Haandpenge. Endnu veed man ikke, hvad denne for den ottomanniske Port saa frygtelige Rebel fører i sit Skjold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Petersborg, den 17de Martii. General von Palen er formedelst de Æresbeviisninger og Modtagelser, han havde tilladt sig mod Privatpersoner, for Exempel Fyrsten Subow, da han reiste der igjennem, saavelsom fordi han uden Tilladelse havde forladt Mitau, for at ledsage denne, udelukt af Tienesten. Fyrst Repnin er blevet Medlem af det keiserlige Conseil. Alle fra Tienesten fraværende Soldater skal, efter keiserlig befaling, inddrives af Landsbyerne, og de, hos hvem de have opholdt sig, levere en Rekrut for hver Mand. En Secondlieutnant Fedosejew, som allerede eengang for jacobinske Grundsætninger har været i Hænder, og som nu paa en Reise giennem Gouvernementerne Nowogrod og Tier har formastet sig, i adskillige Landsbyer at udsprede i Keiserens Navn, at Privatbønderne skulde blive Kronbønder, og betale Afgift, som disse, er bleven sat fra sin Caracteer, og adelige Værdighed (!!!) har forbrudt sit adelige Privilegium, og sendt hen at arbeide i en Fabrik, efter først at have faaet Knut.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Berlin, den 1ste April. Her vexles bestandigen hyppig Courerer mellem dette og det petersborgske Hof, og alt vidner om deres fuldkomneste Overeensstemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
(Politiske Journal beretter, at det russiske og preusiske Hof ville giøre sig det til et eget Anliggende, at tilbage bringe Fred i Europa. Denne beretter tillige, at man i Schlesien, Nord-, Syd- og Ostpreusen skal have opdaget et, den borgerlige gode Statsordens hele System, modstridende, og paa de afskyeligste jacobinske Grundsætninger bygget Complot, i Anledning af hvilket og allerede adskillige Personer ere hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
J Andledning af Overconsistorialraad JerwingsUdnævnelse til Overskole Collegiets Chef og Præsident og den ham for hans adskillige philosophiske Skrifter og oplyste Tænkemaade tillagde Roes, tilføyer bemeldte Journal disse betænkelige Ord: Jmidlertid beroer Fordraget til Hs. Majestæt i theologiske og Skole-sager, ikke paa Raadernes Vota major, men paa Decisionen derover af Hr. von Wøllners Excellents.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Haag, den 25de Martii. Endelig er i forrige Uge, efter en meere end 8 Dage fortsat Undersøgelse af Constitutions-Artiklerne om Gudstienesten, disse paa ny blevne henviiste til en Commission af 7 Medlemmer, for nok engang at udarbeides. Meeningerne over dette Æmne have altid været meget deelte, men især gives der nogle Hovedmeeninger. Hovedspørgsmaalet er skulle enhver offentlig Gudstienestes Tienere uden Forskiel, enten de nu ere Reformeerte, Catholiker, Lutheraner, Arminianer, o. s. fr. betales paa Republikens Bekostning eller ikke, Nogle ville, de skulle samtlig betales af Republiken, andre, hvert Religionspartie skulde betale sine; og atter en tredie Meening er, Nationen skulde betale et vist Antal Folkelærere, der, uden at blande sig i noget System, skulle lære Nationen deres Pligter og Rettigheder, Moralen og Almeenreligionen; i øvrigt skulde alle de, der ville lade sig eller sine Børn undervise i et eller andet religieust System, selv lønne Lærere, og Præster dertil. Disse sidste have et stærkt Partie mod sig, af hvilket de beskyldes, at de blot ville indføre Naturreligion, og derved fortrænge Christendommen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Brüssel, den 25de Martii. Directoriets Commissair i Dyledepartementet har fra Politieministeren Cochon faaet en Skrivelse, hvori han for det første forsikkrer, at det Conventdecret, der havde vedtaget Begiens Jndlemmelse i Frankerig, ikke vil blive overtraad, og tillige tilføyer, at han af adskillige Beretninger har seet, at mange Borgere af Belgiens Departementer troe, de ikke til deres Part af Lovgivningen maatte vælge Belgier, men gienvælge franske Deputerede; dette var vel ikke saa, midlertid vilde det under nærværende Omstændigheder være godt, om disse Departementer under nærværende Omstændighed bødede paa de Tab, Republiken ved Lodkastningen havde liidt, og her os lægger han da en Liste paa nogle af dem, det især vilde være vigtigt at faae gjenvalgte, og at det vilde være Directoriet meget behageligt, om han, uden at vilde have nogen Jndflydelse paa Borgernes Meening og Valg, kunde faae nogle af disse Gienvalgte i sit Departement. Paa denne Liste findes naturligviis hverken Boissy d'Anglas, eller Lanjuinais, eller Jsnard, ikke engang Camus, der ved sine seenere Finantsrapporter har forskiærtset Directoriets Gunst; derimod er der de fra Eedspaalæggelses Debatten i Oldings-Raadet bekiendte Poulain Grandpre og Delmas, samt den og paa samme Side virksomme Goupelleau de Montrigu, tilligemed Qvinette, Matthien, Echasseriaux, og Treilhard, dog findes og af dem, der ikke kunne regnes til dette Partie, Fourcroy, Cambaceres, Dannou, Berlier, Defermont, Richard, og JardPanvilliers. (Uagtet dette Brev, og et andet af lignende Jndhold, der fra en anden Minister til et andet Departement skal være afgaaet, erklæres det dog i Redacteuren officialiter for usandt, at Directioriet intriquerede ved Valgene, og især – som nogle Journaler anførte, af Camus paa Dumolards Opfordring i Committeesecret at være erklæret – at det til disse Jntriquers Fremme skulde have optaget en Sum af 750000 Livres; hvilken Summa det paastaaer sig til Hospitalernes og Fængslernes trængende Nødtørft at have optaget).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Vor Stads Primairforsamlinger ere aabnede siden den 21de. Omtrent 3000 Borgere skulle der give deres Stemmer, men deriblandt en Fierdedeel saadanne fremmede, der kun et Aar ere boesatte her. Man har mærket, at de saa kaldte exclusive Patrioter have alt i Forveien foreenet sig, at udnævne Valgmænd af deres Partie. Regieringen selv har gjort sig indirect Umage for, blot at lade erkiendte Venner af Revolutionen komme paa Valg. Man frygter, Udslaget af disse Bestræbelser torde bringe ny Ulykker over Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Paris, den 27de Martii. De herværende Primairforsamlinger vare ved i Roe, og de fleeste have allerede udnævnt deres Valgmænd, af hvem de ny Deputerede skulle udkaares. Valgene ere faldne paa gode Republikaner. Den bekiendte Target – Medlem af den første Lovgivning, og af Ludvig Capet forlangt til Forsvarer, men som afslog det – var ogsaa foreslaget til Valgmand; men faldt med en stor Stemmemeerhed igiennem. Jacobinerne have i de herværende Primairforsamlinger intet kundet udrette. J Pantheons Sectionen forjoges de med knyttede Næver. Ogsaa i Naboe-Departementerne ere Primairforsamlingerne roeligen holdte, og gode Valg gjorte. J Gaar blev her bekiendtgjort, at den 30te d. M. Primairforsamlingerne over hele Republiken, efter Constitutionen blive sluttede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Blandt de Personer, der i Paris ere udkaarede til Valgmænd, anmærker man især Desmeuniers, og Rø derer, Medlemmer af den første Lovgivning; den ældre Lacretelle af den anden, Generalerne Montesqvion og Morgan, og de Døvstummes berømte Lærer Sicard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
J det sydlige Frankerig have Jacobinerne opfordret alt, for at beherske Primairsamlingerne ved deres Jndflydelse. Men man haaber, at deres Bestræbelser skulle blive tilintetgjorte. J Avignon, i Departementet Vaucluse, i Aix, i St. Etienne, er det mellem Jacobinerne og Tropperne kommet til adskillige meget blodige Stridigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Vor Negotiateur i Jtalien, General Clarke, befinder sig nu i Turin, hvor en Fredscongres skal aabnes; det hedder, at ogsaa den preussiske Gesandt, Luechesini, opholder sig der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Efterretningen om vor italienske Armees seyerrige Frembrud var her først kommet til den venetianske og maylandske Gesandt; men Rygtet havde overdrevet det meget. Jstedet for 10000 have vore fra 12te 17de Martii ikkun gjort 1380 Mand til Fanger, og kun erobret 6 Kanoner, istedet for 30. Men det hedder, at vore Tropper efter den 17de have erholdet nye Fordele, hvorom vel endnu ikke haves officiel Beretninger, men som dog Repræsentanten Dumas har mældt sig at have Efterretning om.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Augsburg, den 28de Martii. Den herværende Tidende har kundgjort følgende Efterretninger om Begivenhederne ved den italienske Armee, Til Inspruck bragde den 21de en Stafet den for gelige Efterretning, at de Franske den 20de have angrebet det keiserlige Corps i Tyrol, i Centrum ved Salurn, paa høyre Fløy ved Teutsch Metz, og paa venstre Fløy ved Monte Corona. Fægtningen varede hele Dagen. Om Aftenen vare de Franske tilbageslagne paa alle Puncter, da de pludselig med friske Tropper gjorde et Angreb paa venstre Fløy, overvældede den, og bemestrede sig Posten Monte Corona. Mennesketabet var herved paa begge Sider stort, og bleve især mange brave Tyrker, dræbte, eller saarede. Den keiserlige General saae sig nødsaget at drage sig til Nevmarkt, men kan heller ikke holde sig der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Den 22de efter at de Franske havde overvældet den keiserlige Position ved Salurn, droge de ind i Bogen. Jnspruck, den 26de Martii. Da de i god Orden i Bozen indrykkede Franske ingensteds finde Modstand, fortsatte deres March af Brixen, hvor de ligesaa roelig rykkede ind. Da de Keiserlige skulde bevare Forbindelsen med Pusterthal, og dække vor Hovedstad Jnspruck, drage de sig til Klausen, oven for Brixen, og paa Muhlbachs Høye, men ogsaa herfra veeg de for Overmagten. Her er Bestyrtelsen stor, og mange flygte. Vore Tropper have siden den 20de forsvart sig til det yderste; men og liidt betydeligt Tab; thi af Linietropperne ere henved 4000, og af Skarpskytterne over 1000 deels dræbte, deels saarede, deels fangne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
München, den 27de Martii. Her vrimler med Flygtende fra Bozen, Brixen, Jnspruck, og hele Tyrol. De Franske have næsten bemestret sig hele Landet, og skal kun staae halvanden Miil fra Jnspruck. En Deel af den tyrolske Armee er deels bleven, deels fangen, især skal de brave tyrolske Skytter have liidt meget; den ene søger den anden; alle løbe adspredte omkring, og her i München er man i Frygt og Skræk, over atter at vide de Franske saa nær, skiøndt fra en anden Side, end i Sommer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Frankfurt, den 1ste April. Efter alle i Dag her indløbne Breve ere de Franske indrykkede i Jnspruck, og General Korpen, der med et stærkt Corps forsvarede Passen, med sit hele Corps taget fangen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Salzburg, den 28de Martii. De Franske skal i Gaar være indrykkede i Jnspruck, efter at have gjort General Kerpen med en Deel af sit Corps til Fange. De marchere nu i to Colonner mod Østerrig, een fra Triest, som alt skal være i deres Hænder, og een over Laybach.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Wien, den 29de Martii. De sidste Breve fra Triest var af 23de, da var dette Sted, som ikke kan holde sig, endnu ei i de franskes Hænder. – Fra Kærnthen og Krain ere indløbne betænkelige Efterretninger; imidlertid er Hoffet overmaade roeligt, og det hedder, Planen er, at lade de Franske rykke frem til en vis Punct, og derpaa angribe dem med desstørre Magt. General Mack skal have faaet befaling, om mueligt, at giøre en Diversion til Hertugens Fordeel. Wesel, den 2den April. Den franske Sambre og Maasarmee skal forøges til 100000 Mand, og 40000 af dem bruges til at beleire Maynz og Ehrenbreitstein, hvis Freden ikke kommer i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Fra Turin har Stutgaard, den 29de Martii. man den behagelige Tidende, at den derværende keiser ge Minister Marchese Gherardini er befuldmægtiget at høre General Clarkes til en almeen Fred sigtende Forslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Kiøbenhavn, den 10 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Observationer. Meteorologiske Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Barom. S. S. O. 10 Varme. April. 27. II. 2. 27. II. 5. O. N. O. O. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Hos Directeur Schultz paa Hjørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes Landvæsens Forordninger for 1796 for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, hæftet 12 Sk. – Samt Forordning om Tolden og Kiøbstæd Consumtionen i Danmark og Norge, 4 Mk. 12 Sk., hæftet 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-10
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Kiøbenhavns No. Aar. tenant. stitut, lin. sam Post-Tidender. mu Fredagen, den 14 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Madrid, den 9de Martii. Kongen har besluttet, at sende fem af de fornemste spanske Prælater til Rom til Paven. Storinqvisttoren Cardinal Lorenzana, Ærkebispen af Sevilla, og Dronningens Skriftefader, Meisqviz, er denne Sending overdraget. Dens Gienstand seer man af et trykt Brev fra Kongen til Cardinalen. Dette Brevs Jndhold og Stiil vil være den hellige Fader meget ubehageligt. Dets Form er usædvanlig, og de Gallicismer, man beri troer at opdage, forøge end mere det ubehagelige i Jndholdet. Hs. catholske Majestæt dølger der ikke sine Besværinger mod Kirkens Overhoved, ligesaalidet som den Koldsindighed, han, i Hensyn til Omgang mod Ridder Azarra hos samme synes at have mærket mod sig. Desuagtet iagttager Hoffet endnu de udvortes Hengivenheds Tegn mod Catholicismens synlige Overhoved, og midt i den Crisis, hvori samme befinder sig, lader Hoffet endnu i alle Kongerigets Kirker og Klostere bede for Hs. Helligheds Opholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Den Deeltagelse, man i Lissabon har viist i Jervis's Seier over den spanske Flode, skal meget have forbittret det spanske Hof, og fremskynde en Krigserklæring, mod Portugal. (Ogsaa med Frankerig var Portugal paa Veie at faae Fred, paa Vilkaar at betale 30 Millioner Livres i reede Penge, forviise Britterne sine Havne, afstaae Frankerig en Deel af Brasilien, og tilstaae det frie Handel paa de øvrige, da man i Paris fik den Efterretning, at de franske Emigrantcorps vare tagne i portugisisk Sold, hvorpaa Underhandlingerne strax bleve afbrudte).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Den spanske Flode skal være indløbet i Cadiz; og von Cordova, Admiralen, hæftet.