JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Den østerrigske General vil, at vi skulle flygte ved Synet af hans Vaaben og overlade vore Allierede til hans Raadighed. Jeg iler til med Ørnehurtighed. Soldater, J omringede mig, da Østerrigs Souverain kom til min Bivouar i Mühren; J saae ham anraabe min Naade og tilsværge mig evigt Venskab. Vi vare Seiervinder, i tre Krige; Østerrig har vor Ædelmodighed at takke for alt, og tra Gange brød det sit Ord. Vort forrige Held er os sikker Borgen for den Seier, der venter os, lader os altsaa marschere, og Fienden kiende ved Synet af os sine Overvindere igien.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Napoleon.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Paris, den 23de April. Moniteuren indeholder følgende Jndberetning til Søeministeren, dat. ombord paa Ocean paa Rheden ved Øen Aix den 12te April Monseigneur! Jeg havde i min sidste Skrivelse den Ære at melde Dem, at den fiendtlige Flaade, der var ankret paa Rheden ved Basques, bestod af 12 Linieskibe, 6 Fregatter, 11 Brigger og 32 Transportskibe. Den 10de stødte endnu 16 Fartøier til den, hvilke syn tes at være Transportskibe eller Brandere. De fiendtlige Fregatte krydsede den 11te op mod Øen. Hs. Maj. Søemagt laae i to Linie meget tæt sammen, for at byde Fienden en mindre Overflade. Den Flanker vare dækkede af et 400 Toiser bredt og 800 Toiser langt Pæleværk. Ved Solens Nedgang blæste det endnu en frisk Kuling, Jeg lod hver Capitain have Frihed at sørge for sit Skibe Sikkerhed. Jeg gav den 4de og 5te Division af Fløtiklen Ordre, at bivouaquere ved Pæleværket til Kl. 2, men Vinden var saa stærk, at kun faa Fartøier kunde ankomme ; den største Deel maatte lægge sig for Anker. Jeg sendte derpaa en Officier til General Brouard paa Øen Aix, for at underrette ham om Fiendens formodenlige Forrehavende. Han svarede, at han oppebiede Fienden, og indestod for Landet. Kl. 8 1/2 vare 4 engelske Fartøier gaaet for Anker i Strømmen; de havde Signaler og syntes at skulle tiene til Mærker for Brandernes Direction. - Henimod Kl. 9 skete en stærk Explosion ved Pæleværket, og to andre fulgte derpaa. En brændende Brig lagde sig ved Pæleværket, og efterhaanden saaes endeel Brigger, og tremastede Fartøier, som førte Brandsager i Skroget og i Takkelagen, og søgte ind paa vore Linieskibe. Den første holdt ned paa Linieskibet Regulus, og paa samme Tid faldt en anden, der ligeledes stod Luer, ned paa Ocean. Jeg havde givet Ordre til at stikke paa Tougeneller i Nødsfald kappe dem, hvilket var det eneste Middel til at undgaae en fuldkommen Ødelæggelse. Da Branderen var nesten tvers for minBogspryd, stak jeg paa Kabeltouget, men da Branderen skiød stærkere Fart, end Ocean sakkede, besluttede jeg at kappe, hvilket lykkedes mig Branderne fulgte hinanden for fulde Seil og holdt ned paa Ocean der var i Centrum af Flaaden. En Brander strøifede Ocean om Styrbord, hvilket man forgieves søgte at hindre. Det havde været ude med Hs. Maj. Skib, da Luen spillede langs med dets Batterier; men lykkeligviis indeholdt denne Brander megen Luft. Den blev hængende paa Pæleværkets Kranbielker. Det lykkedes os at giøre den løs der, og derpaa gik dens Bogspryd ind i den forreste Kranbielke: man maatte kappedet, men Heden var saa stærk, at man ikke kunde komme nær til. Nogle brave Folk sprang op paa Bogsprydet og reddede Skibet, men 5 af dem satte Livet til derved. Neppe havde vi reddet os af denne Fare, førend andre brændende Fartøier anfaldt mig da hvilke jeg dog ligeledes befriede mig. Fienden har sende 3 Helved, maskiner og 33 Brandere ind paa Flaaden. Hs. Maj. Linieskibe og Fregatter have blot reddet sig fra Branden ved at stikke paa deres Kabeltouge. Allemand.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Efter denne Indberetning meldet Søeministeren, at tre Linieskibe, og et Fløitskib, som vare komne fast paa Pæleværket og ikke kunde giøres slot igien, vare stukne i Brand, efterat deres Mandskab var udskibet. Fienden indrettede nye Brandere ved følgende Flodtid og gjorde et Angreb med Bombardeergalioter, men han blev dreven tilbage med anseeligt Tab og kunde ikke hindre vor Flaade fra at løbe ind og reparere. Disse ere de Midler, som en i Antal saa overlegen Fiende ikke skammede sig for at anvende. Han vil kalde sig Seiervinder, men han er dog kun en Mordbrænder. Den engelske Expedition til at opbrænde vor Flaade ved Den Ar skal have kostet 5 Mill.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Østerrigerne skulle allerede have begyndt Fiendtlighederne i Jtalier, og angrebet den franske Armee under Prinds=Vicekongens Commando. Man tilføier, at de ere slagne og have mistet 3 til 400 Fanger, 600 Døde og Qvæstede og 10 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
De seneste Efterretninger fra Spanien melde, at man allerede havde begyndt at beleire Badajoz. Denne Fæstning maa allerede i dette Øieblik være i de franske Troppers Hænder. Fra Bavenne meldes, at Handelskibet Zephyr er ankommet der til fra Guadeloupe efter 33 Dages Reise. Det bringer den Efterretning, at Martinique har været i Engellændernes Hænder siden den 25de Februar.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Rom, den 12te April. Den navnkundige danske Billedhugger Thorvaldsen har forøget Antallet af sine Mesterværker med et nyt som tiltrækker sig alle Kiendere Beundring. Det er et af de store Basreliefs, som han forfærdiger til Christiansborg Slot; det forestiller Styrken under billedet af en Herkules, som Hebe rækker en Drik. Denne Jder er særdeles poetisk, efterdi en Drik, tilbudet Herkules af Ungdommens Gudinder, betegne Begrebet af den høieste Kraft. Contrasten af disse to Figurer frembringer en ubeskrivelig Virkning.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Livorno, den 10de April. Storhertugindens Ankomst til Toscana har været et sandt Trilumphtog; Hestene bleve saavel i Pisa som i Livorno fraspændte og Vognen trukket af Folket. Aldrig har nogen Prinds eller regierende Fyrste været modtaget med en saa sand Enthusiasme. Man troer, og det med Grund, at Medicæernes Tidsalder vil vende tilbage, thi Napoleons elskede Søster føler for alt det, som er godt og skiønt; Hun beskytter Kunster, Videnskaber, Lærdom og Vindskibelighed; med et Ord, det er et Fruentimmer, der i sit Slags har ligesaa overordentlige Talenter som Hendes Broder Keiseren. Hun er af meget bestem Caracteer, hun afskyer alt, hvad der kaldes Cabale og Jntriguer, Hun giør og vil giøre alting selv. Hun hører enhvers Andrag, beskieftiger sig med hver Enkelts Tarv, og Toscanerne lykønske sig med Rette, fordi Hun har besteget deres Trone.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Indenlandske Efterretninger. Viborg, den 27de April. Sidst afvigte Mandag d. 24de d. M. blev Frideriks Præstegaard paa Ahlheden med alle dens Bygninger ved en ulykkelig Ildsvaade i faa Øieblikke forvandlet til en Askehob. Formedelst Vindens Heftighed kunde kun saare lidet reddes af Præstens betydelige Ind= og Udboe, og han maatte, næsten som han stod og gik, forlade sin Bolig med Kone og 3 smaa grædende Børn. Hans hel temmelig betydelige Bibliothek, som tildeels bestod af udvalgte theolegiske og philologiske Skrifter, samt næsten alt deres Linnet, Gang= og Sengeklæder, blev et Rov for Luerne.
Berlingske Tidende, 1809-05-04
Aalborg, den 27de April. Aalborg Priisretsdom af 24de Maji 1808: "Det af Kapercapitain Kock hertil opbragte Smakskide Vier Gisysters af Pappenborg frifindes for Opbringerens Paastand; dog saaledes: at af samme ei allene udredes Processens Omkostninger skadesløs; men og til Kaperen i Erstatning for de af Opbringelsen flydende Omkostninger og tilføjet Ophold 500 Rdlr. d. C. Over=Admiralitetsrettens Dom af 15de Februar 1809. "Den i denne Sag udtagne Hoved=Stævning afvises. I Henseende til det af Skibscapitain Frakke Jans Haxevinkel anlagte Contra Søgsmaabør Priserettens Dom ved Magt at stand; Processens Omkostninger her for Retten ophæves." Sagen, som blev indanket af Koffardiekapitain Johan Christian Dahms fra Stettin, contra Capitain Juul, førende Kaperen Tordenskjold fra Aalborg, er i den Kongelig Over=Admiralitetsret i Slesvig saaledes paadømt : "Priisrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger her for Retten ophæves." Ved Priisrettens Dom i samme Sag af 2den September 1808 var kiendt for Ret: "Det af Kaperfører Søren Jensen Juul hertil opbragte Galeaseskib Veronica af Stettin, friefindes for Opbringerens Paastand, dog saaledes, at af samme ei allene udredes Processens Omkostninger skadesløs, men og til Kaperen og hans Rhederie i Erstatning, for de af Opbringelsen flydende Omkostninger og tilføiet Ophold, 250 Rdlr. d. C.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
denlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Paris, den 25de April. Moniteuren i Dag leverer de i Senatsforsamlingen den 13de forelæste Actstykker, som angaae den nærværende Krig. Først en Rapport fra Ministeren for de udenlandske Affairer til Keiseren, dat. 12te April 1809. Han bringer i Erindring, at, da Østerrige Skjebne var i Hs. Majestæts Hænder, havde Keiser Franz opsøgHam i Hans Leir og paa det indstændigste bedet Ham om, at giøre en Ende paa denne Kamp; Han tilbød tillige, at Hs. Majestæt skulle være uden al Frygt for Fastlandet, at Frankrigs hele Kraft kunde der, ved sættes mod Engelland. Han tilsvor evigt Venskab og Taknemlighed. Herpaa blev Freden bevilget Østerrig. Hs. Majestæt viiste ikke Taknemlighed. Keiseren af Østerrig arbeidede snart igien paa paa sin Krigsmagts Jgien=Oprettelse. J Krigen med Preussen viiste det sit Sindelav; det forsamlede en Armee i Bøhmen; men Slaget ved Jena tilintetgjorde hans Hensigter. - Efter Freden til Tilsit, hedder det videre, havde Hs. Majestæt kunnet fordre Regne skab af Østerrig for de ham foraarsagede Bekymringer; men Eftergivenhed blev viist imod den Svage; ved en Tractat i October 180. bleve Grændserne i Jtalien berigtigede og man erkiendte, at der ikke vare flere Discussions=Puncter imellem Frankrig og Østerrig. - Fra dette Øieblik havde man troet, gandske at kunne giøre sig Haabom en varig Fred.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Efter den afskyelige Expedition mod Kiøbenhavn syntes Østerrig at have erklæret sig imod Engelland. Nu opstod Anliggenderne i Spanien, og da saae man tydelig, hvad man blot havde anet før Slaget ved Jena. Østerrig udrustede sig af alle Kræfter. Saasnar Keiseren fik Efterretning derom, blev den udenlandske Minister befalet, at giøre Forestilling. Keiseren talte selv med den østerrigske Minister. Keiseren af Østerrig skrev selv til Hs. Majestæt for at bevidne Ham sin fredelige Tænkemaade. Baron von Vindent, som overbragte dette Brev, fornyede denne Forsikkring. Hs. Majestæt skrev fra Erfurt til Keiseren af Østerrig, for at give ham de samme Forsikkringer. 200000 Franskmænd forlode Tydskland. - Men Østerrig vedblev sine Udrustninger. Et Tilfælde opdagede Keiseren, en Forbindelse imellem Østerrig og den spanske Junta og den førstes Løvte at stille 100000 Mand. Keiseren vendte nu tilbage til Valladolid, skrev til Rhinforbundets Fyrster, at de skulde holde deres Contingent i Beredskab og tilte til Paris. Her blev ved den Russiske udenlandske Minister, som paa den Tid var i Paris, gjort ny Forsøg paa at bilægge Misforstaaelserne, men de vare frugtesløse. En delig forkyndte den østerrigske Ambassadeur, Grev v. Metternich, at Keiseren af Østerrig havde givet Ordre til, at hans Tropper skulde sættes paa Krigsfod. Endnu fandt nogle Conferencer Sted, men til Unytte. Til denne Rapport er føiet 14 Breve, som angaa samme.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Fregatten Flore og Diana ere ankomme til Corfu fra Toulon med Ammunition og Artillerie.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Prindsen af Benevent (Talleyrand) afreiser til Badene.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
London den 15de April. (Over Frankerig). Expeditionen under Sir Arthur Wellesley skal have en anden og vigtigere Bestemmelse end Portugal.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Man frygter, at Fregatten Diana, der skulde føre Admiral de Courey til Brasilien, hvor han skulde have Commandoen over den brittiske Søemagt, er taget af de Franske. Efterretninger fra Cadix, for hvis Paalidelighed vi dog ikke indestaae, melde, at Kong Joseph er bleven tvunget til at forlade Madrid. Journal du Soir tilføier en Note, hvori det hedder, at den londonske Avisskriver er lige ilde underrettet om Begivenhederne i Spanien og i Tydskland. Kongen af Spanien opholder sig bestandig i Madrid, og det bliver stedse roligere i hans Rige. Breve fra Lissabon af 30te Marts melde, at de Franskes Marsk opvakte stor Rædsel i Oporto. Den 20de om Aftenen Kl. 10 ringede man med Stormklokken, og alle, som kunde bære Vaaben, droge ud af Staden, for at forsvare Forskandsningerne. Qvinder og Børn sendt tes til St. Johan, 3 Mile derfra. De Franske besatte Staden den 28de Marts. Portugiserne, der faa Dage forud erklærede, at de ikke frygtede for 50,000 Mand, sattes i Skræk ved Synet af 9000 Franskmænd. - Man har meget Aarsag til at troe, at de Franskes Fremgang i Portugal er lettet ved Forræderie af de portugisiske Commandanter. En af dem, General Frere, er bleven myrdet af Bønderne, fordi han ikke vilde føre dem mod Fienden. - Den brittiske, General Beresford er bleven udnævnt til Overgeneral for alle de portugisiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Vore Tidender klage over, at den Tractat, Engelland har sluttet med de spanske Jnsurgenter, er aldeles til Skade for dem, som Engelland havde forpligtet sig til at give betydelig Hielp. Tractaten blev sluttet i London, den 14de Januar. Man har faaet Depescher fra Lassora. Det er Øen Ormus i den persiske Havbugt, som Keiseren af Persien har overladt de Franske. Man kan fra denne Øelet hindre ethvert Skib fra at løbe ind. De Franske belave sig paa at standse vor Forbindelse med Bugten.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Mayland, den 15de April. Hovedqvarteret Campo=Formio, den 15de April om Aftenen. Armeens Divisioner have i Gaar og i Dag anvendt alt for at bevirkderes Forening ved Tagliamento. Hidtil har blot Divisionen Brousster funden Leilighed til at maale sig med Fienden. Den angribende Fiende var dobbelt saa stærk som vi; desuagtet er han gandske slaaet 600 Mand er dræbte og 200 gjorte til Fanger. Snart ville vi kunne berette vigtigere Tildragelser.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Warschau, den 18de April. Erkehertug Ferdinand har den 15de tilsendt Krigsministeren Første I. Poniatowski en Krigserklæring, dat. den 14de d. M. i Gallizien samt erklæret, at han vilde rykke ind i Hertugdommet Warschau 12 Timer efter Courerens Afsendelse. Strax efter Courerens Ankomsholdtes et overordentligt Krigs= og Statsraad, som ogsaa den franske Minister=Resident Serra bivaanede. Alle Regimenter, som endnu laae her, brækkede 3 Timer derpaa op mod Fienden, og Krigsministeren afreiste om Natten med sin Generalstab, for at tage Overcommanden. Der er ogsaa allerede forefaldet nogle Skarmydsler mellem Østerrigerne og de polske Forposter. Man venter daglig et Slag ved Nowemiasto, en Grændsestad 10 Mile herfra, som Fienden har besat. J Forgaars marscherede ogsaa et sachsisk Infanterieregiment, der laae der, til den polske Armee. Der er ogsaa sendt Tropper moCienstochow, som skal være indtaget af Fienden.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
General Wolødkewich har paa sin Reise igiennem Grodno seet en af det russiske Gouvernement til General Levis udstedt Ordre, hvori han befales, at i det Tilfælde at Østerrigerne skulde trænge ind i Hertugdommet Warschau, skal han, saasnart Efterretning derom ind løder, rykke ind i Gallizien med sit Corps. Der blev paa Øieblikke afsendt en Coureer herfra til Bialystock med den Efterretning, at Østerrigerne vare trængte ind i Hertugdømmet Warsch3 Dag er en Coureer afsendt herfra til St. Petersborg. Daglig ankomme Courerer til Krigsministerens Hovedqvarteer fra Prindsen af Pontecorvo.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Wien, den 22de April. Følgende er den keiserl. Armees 4de Billerin: "Hovedqvarteer. Landshut, den 16de April. Armeen rykker i Dag frem mod JserDet 5te Armeecorps fandt Broen ved Landshut afkastet. En Division af 6 til 8000 Bayrer under General Deroi forsvarede Overgangen. Broerne istandsattes under Fiendens Jld. Det 5te Corps gi over, og en Trefning begyndte, der endtes med, at de bayerske Tropper trak sig tilbage. - General Bellegarde brækkede den 10de op fra Bøymen med det 1ste Armeecorps og forenede sig den 12te ved Werenberg med det 2det Armeecorps, der var trængt ind i Øvre=Pfalz. Efteren Forpostfegtning med Divisionen Friand, der just var i Anmarsch, men rykkede i Jilmarscher over Amberg til Donau, besatte Avartgarden Amberg.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Den keiserl. Armees 5te Bulletin er dat. Landshut, den 17de April og melder følgende: Efter Fangernes og Landshuts Jndbyggere eenstemmige Udsigende havde den franske General Lefebore ladet 120000 Bayrerykke frem fra Egnen af München og Freysingen, for at standse den østerrigske Armees Overgang ved Landshut. Veien til Broerne er yderst besværlig igiennem en Kløft, der gaaer ned i Dalen fra en steil Brink. Broerne vare afkastede, de fiendtlige Tirailleurer havde besat alle Husene paa hiin Side Floden og kunde ei drives ud derfra uden ved et overlegent Artillerie. Derimod maatte hver Kanon paa vor Side bringes frem under en stærk Geværild. Vore Kanonerere viste stor Standhaftighed derved, og i to Timer laae den Deel af Staden, der er paa hiin Side Floden, i Gruus. De ulykkelige Jndbyggere begræde paa deres Ruiner denne skiønne Stads sørgelige Skjebne. Neppe var der lagt nogle Bielker paa den første Bro, førend det 5te Corps Avantgarde ilede over Jser. - General-Feldtmarschall, Lieutenant Jellachichs Avantgarde rykkede ind i München i Gaar Formiddags. Det 4de Armeecorps er gaaet over Jser ved Dingelsingen. Det 1ste og 2det Corps ere trængte frem til Amberg, Schwandorff og Kirn i Nærheden af Regensburg.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Den K. K. Landsregiering har bekiendtgjort, at da Fiendtligheder, ne med Frankerig ere begyndte, har Hs. Maj. befalet, at Havnenes Spærring i Littorale skal hæves og de forrige Forhold med Engelland, fornyes.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Augsburg, den 23de April. I Dag hører man en stærk Kanonade fra Egnen af München. Bayrerne og de Franske have formodenlig angrebet General Kienmager i München. Kiønmager har 8000 Mand i München. Vor Garnison, der bestaaer af badenske og hessiske Tropper, har i dette Øieblik faaet Ordre at brække op. 600 østerrigske Husarer have besat Anspach. 1500 Tyroler Bønder have indfundet sig i Fassen ved Lech.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Leipzig, den 27de April. Efterretninger fra Polen tale om en blodig Kamp, som den brave polske Armee har havt den 19de med den østerrigske Armee, der var tre Gange saa stærk som den polske. Udfaldet er endnu ikke bekiendt; man veed blot, at 1500 Sachser, som havde forenet sig med Første Poviatorvskis Armee have viist megen Tapperhed og ved deres Artillerie tilføiet Fienden megen Skade. Hs. Majestæts hele Garde bestaaer her af 59 Mand til Hest. 2500 Mand Infanterie og noget Cavallerie er sendt til Dresden, hvor de skulle patrouillere.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
I Dresden har man den 24de og 25de hørt en stærk Kanonade. Frankfurt, den 28de April.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Vore Efterretninger fra Krigsskuepladsen give os et meget ufuldstændigt Begreb om hvad der er forefaldet fra den 21de til den 24de imellem begge Armeer, som synes at have været i nophørlige Trefninger. Kampen skal den 23de have været meest hidsig; men Seiren endelig være bleven paa de Franskes Side ; dog synes Østerrigerne endnu ikke at have tabt meget Terrain. München var endnu efter de sidste Efterretninger i deres Hænder. Først Stakkelberg, der var bestemt tilrussisk Gesandt ved det øster rigske Hof, er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Berlin, den 29de April. Her har den høist besynderlige Begivenhed tildraget sig, at den bekiendte Oberst Schiller uden Ordre og uden foregaaende Anmeldelse brækket op med sit Regiment og har taget Veien over Potsdam til Egnene ved Elben. Da Regimentet pleiede at rykke ud hver Aften, for at exercere, var dets Afmarsch i Aftes ikke paafaldende for nogen. En Officier, som vor Gouverneur, General Lestog, sendte efter Regimentet i Nat, skal endnu ikke være kommen tilbage, og først i Eftermiddags fik vi Efterretning om den Vei, det har taget. Vi ere meget begiærlige efter at faae Underretning om Oberst Schills Forehavende. Den sachsiskeposske Garnison i Warschau skal have capituleret.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Magdeburg, den 29de April. Fra Cassel er kommen Ordre til Oprettelsen af en Nationalgarde for vor Stad paa 1500 Mand. J de andre Steder skeer det samme efter Forhold og det hele bliver indrettet paa Krigsfod. Ved den lille Bye Acker har atter reist sig bevæbnede Hobe. Det 1ste mestphalske Regiment er opbrudt derfra. Man arbeider nu paa vore Fæstningsværkers Forbedring og Virksomheden i Tøihuset er saa stor, at Arbeidet end ikke opsættes om Søndagen.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Hannover, den 30te April. Vi ere nu beroligede over den i Hessen udbrudte Opstand. Det er kun Bevægelsen af Bønderne. Militairet har aldeles ikke deeltaget deri. Man veed ikke hvorhen Oberst Dørnburg har begivet sig. Alle Forsøg paa at faae ham greben have været frugtesløse. Førsten af Pontecorvo marscherer med de under hans Commando staaende Sachser over Erfurt og Wetzlar til Würsburg.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Altona, den 2den Maji. Breve fra Berlin indeholde den foreløbige Anmeldelse af ny ved Bamberg i Øvrepfalz og i det sydlige Bayern forefaldne Slag. Det sidste, hvorved Erkehertug Carl førte Kommandoen over Østerrigerne, skal være begyndt den 23de og have vedvaret den 24de og 25de.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. J den nylig udkomne keiserl. Statscalender for indeværende Aar findes Keiserens Broder paa Senatorernes Liste blot anført under Navnet Lucien.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Tre Franskmænd, som ere undvegne fra Fængslerne i Engelland, hvor de have vansmægtet i 5 til 6 Aar, ere med Livsfare ankomme til Granville med en liden Baad.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
I Departement des Landes har den strenge Nattefrøs tilintetgjort, Viinhøsten for dette Aar.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Engelland. Udgivelsen af de Breve, som Madame Clarke har faaet fra sine Venner og især fra Hertugen af York, er bleven hende afkjøbt paa følgende Vilkaar. 15000 Pund Sterling til Bogtrykkeren, 10000 Pund Sterling til Madame Clarke, desuden for hende i en aarlig Pension af 400 Pd. Sterl. og 200 Pund Sterl. for hvert af hendes Børn. Efter afsluttet Handel har man brændt Udgaven og 90 Breve i Haandskrivt.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Holland. Ved et kgl. Decret er det blevet alle udenlands fra kommende fattige Jøder forbudet, at boesætte eller opholde sig i Holland.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Justitsministeren van Maanen har efter Ansøgning faaet sin Afsked med en Pension af 8000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Rusland. Generallieutenanterne Første Bagrotion og Barclade Tollyere i Betragtning af deres udmærkede Tieneste under hele Feldt toger, og den sidste tillige for sin Marsch over Bugten, udnævnte til Generaler af Jnfanteriet. Generaladjutant Grev Schuwalow er for sit udmærkede Forhold ved Torneaa forfremmet til Generallieutenant. Keiseren har tilkjendegivet samtlige Tropper, som have deeltaget i Alands-Expeditionen, sin fuldkomne Tilfredshed og skienket hver Underofficier og Soldat en Rubel.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Udenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 4de Maji. I Gaar Eftermiddags Kl. 4, passerede en svensk Galease under Parlementairslag her forbi til Hø genes. - Ved Landscrona ligge 2 Koffardieskibe. Nord paa er ingen fiendtlige Skibe at see.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Corsøer, den 3die Maji. 2 fiendtlige Orlogsskibe, som for nogle Dage siden lagde sig til Anker 1/2 Miil, Sønden for Romsøe, ligge endnu uforandret der. To ligeledes ankomne Fregatter og Brigger, ere gaaet Nord efter af Sigte for 2 Dage siden. Disse Skibe vare af dem, som eskorterte den sidste Convoy Syd efter.
Berlingske Tidende, 1809-05-05
Fladstrand, den 28de April. En her paa Rheden ankommen Slupberetter, at have i Nat passeret imellem Anholt og Sverrig imellem en meget stor Koffardiflaade, efter Udsigende henimod 300 Seilere under en meget stærk Convoi. Natten reddede Sluppen fra at falde i Fiendens Hænder.