JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Udenlandsk. Øen St. Domingo i Vestindien, forhen kaldet Hispaniola, er, som bekiendt, deelt, den østlige Deel til Hanien og den vestlige Deel til Frankrig. Grændse skiellet mellem begge blev 1776 bragt i Rigtighed. Den franske Deel anslaaes til 180 franske Mille i Længden og næsten 10 Miile i Bredden. Mennesketallet her beløb for Revolutionen, efter de trykte Efterretninger af Jntendant Marbois, i Aaret 1787 til 24,193 hvide, Europæer, hvoraf 7287 af Qvindekiønnet. Af Mulatter og Fri=Negere taltes 29,632 og af Negere 364, 194. tilsammen 418019 Mennesker. Her fandtes 763. Sukker=Plantager, hver beregnet til 1,800,000 Livrers Værdie. 2884 Jndigo Anlæg. 609 Bomulds 2,367 Caffe= og 63 Cacao-Plantager. Desuden 158 Rum Brænderier, 43 Teglovne og 3 store Garverier, i Aaret 1787 indførtes 30,839 Slaver, der solgtes for 61,696,364 Livrer Colonie : Penge som ere 33 Procento slettere, end Myndten i Frankrig, saa hver Slave kunde overhovedet beregnes til 1,963 Livrer. Fra Aarene 1783 til 1787 har Domingo udført til Europa og Nord=America af sine Producter 780,777 Centner Sukker, 3,380,543 Cent. Caffee, 261,241 Cent. Bomuld og 72,415 Cent. Jndigo foruden andre Vare. Sukker solgte den aarlig for 60 Millioner, og dens ganske Handel med Frankrig, andre franske Colonier og med America beløb sædvanlig noget over 300 Millioner Livrer aarlig. J Aaret 1787 udførtes Sukker, Muscovade, Caffe, Bomuld, Jndigo, Syrup, Rum, Huder og Læder for 159,130,797 Livres. Derimod bekom Colonien Korn, Kiød, Fiske, Træevare, Negere, Natur= og Konst=Producter for 150,022,932. Livres, altsaa Gevinst af mere end 9 Millioner Livre. Dermed sattes i Gang 470 Skibe, hvoraf 110 ved Neger=Handelen og ved den øvrige Handel 360 Skibe, hvoraf 157 vare udrustede i Bourdeaux, 70 i Nantes, 54 i Marseille, 52 i Havre og Resten i mindre Antal fra Bayonne, Dynkirchen, Rochelle og St. Male. Man slutte heraf det betydelige, som er tabt for Frankrig under de Uroeligheder og Ødeleggelser, hvormed det franske Domingo i de sidste Aar har været hiemsøgt, og hvormeget der vilde tabes ved aldeles at miste denne Colonie, som er for den Franske Handel den vigtigste af de Vestindiske Eiendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Engelænderne tænke dog endnu paa at giøre Landgang paa Frankrig. Samme herver meget paa den Vending, det tager med Royalisterne og Jnsurgenterne i La Vender. Under 26 Dec. har Thaureau og Prieur de la Marne mældet deres totale Nederlag, og at der ere kun saa omstreifende Hobe tilbage, som snart ventes tilintet gjorte. Carrier har og meldet National-Conventen, at de ere slagne ved Angers, la Fleche, Ancenn, Niort og Bliu og have mistet 30,000 Mand med alle deres Canoner og ere drevne tilbage til Vilaine Floden. Fra London meldes derimod under 27 Dec. at en af dem, som var sendt til Bretagne, for at melde og forbereede Engelændernes Ankomst, er kommet tilbage til Øen Guernsey med Efterretning, at et Corps Royaliste, havde mellem Angers og Rennes leveret en Træfning den 13 Decb. i hvilken Convents=Tropperne havde mistet mange Tusende tilligemed deres ganske Artillerie. Det samme har Grev Moira bekræftet i en Depesche under 17 dito. Royalisterne skal atter have vundet en Bat taille ved Cancale den 18 Dec. og bemægtiget sig Fortet Rimen ved Søe-Siden; Transport=Skibene samles igien til at forsøge en Landgang Den 28 Decembr. indskibedes 1400 Hesser, og i alt skulle 6000 afgaae til Landgangs Tropperne, hvoraf 8000 ere hos GrevMoira.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Man har nu nøiere Underretning om Angrødet paa Toulon, som foretoges den 16 Decembr. af den franske Armee i 2de Afdeelinger. Den ene under General Du gommer tilligemed Commissarierne Freron, RicordSalicetti og Robespierre den yngre angreb en Engelsk Redoute som bestrøg Forterne Egnilette og Balugnier med 20 svære Canoner og havde 2000 Mand Besætning. Ved første Attaqve Kl. 5 Morgen kom de Franske i Uorden. Man fornyede Angrebet med 8000 Mand, trængte ind i Forskandsningen, uddrev de Allierede og plantede den franske Fane Kl. 6. 5000 Enger lændere og Neapolitaner gjordes der til Fange. Samme Dag angreeb Dugommier Fortet Malbosqvet, som de Engelske forlode om Natten, og Fortet Ponnantssom sprængtes i Luften. Den anden Afdeeling under General Lapoppe, Commandant i Marseille, tog Redouten Rouge tilligemed Fortet Antoine, og Fortet Pharon ved den 4de Storm. Her gjordes 80 Fanger. Den 17de indtog og besatte man Fort Artigue og St. Catherine. Den 18de indtoges Cap Bruun og den vigtigste Post Croix des-Signaux. Garnisonen og Jndvaanerne havde imidlertid forladt Staden og indskibedes under Beskyttelse af Fortet Malgue. De Franske recognoscerede Byen, sprængte Portene og de første Trovper kom ind i Staden den 19de om Morgenen Kl. 3. Paa 2 Sider skeede Explosioner, som lode befrygte Miner, hvorover man for først allene besatte de yderste Poster, men efter skeete nøiere Undersøgelse indmarcherede den franske Armee samme Dag Klokken 7, man fandt kuns fra Jndvaanere, Canonerne paa Stadens Volde vare fornaglede. 9 Orlogskibe vare opbrændte, der var og sat Jld paa Fregatterne, men nogle Galley Slaver ræddede dem. 3 Skibe toge Engelænderne, og lode 15 tilbage, hvoriblant Linieskibet Sansculotte paa 130 Canoner. Hoved Magazinet, Skibs-Tømmer Magazinerne og Reebslageriet var reddet, og en stor Mængde Munition blevet i Behold. For at forekomme Plyndring, samledes Royalisternes Effecter til et Sted, for at giøres i Penge, som tilligemed en udlovet Million Livres skulle uddeeles blant Erobrerne. Alle Søe-Officeerer bleve strax nedsablede og med Flinte og Canoner som det hurtigste Middel dræbtes de andre, med hvis Død man troede at forsyne Tabet af de Patrioter, der var blevne i Erobringen. Jmidlertid haves ingen Efterretning om, at de Franske have faaet Forterne laMalgue og la Tour, imellem hvilke er Communication ved en forborgen Vei. Det første bestryger Staden og det sidste Havnen; saalænge de Franske ikke have disse Forter, ere de ikke sikre i Staden. Den combinerede Flode skal endnu befinde sig paa Rheden, og efter Sigende giøres Anstalt til at bombardere Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Den 28de December gav Barrere følgende Beret ning i Conventen. Conventen, sagde han, har med en beføiet Enthusiasme erfaret Jndtagelsen af Toulon. Den skal nu med Mod kunne anhøre de Uhæld, som vi have lidt ved Perpignan. Battaillons Commandant Dufault har overgivet til Spanierne Fortet St. Elme, efterat han først havde ladet skyde paa vore Tropper med Kartotsker. Colliones og Havnen Ven dre er i Spaniernes Hender. Vor College Fabre er maaskee dræbt ved Bresche=Skyden. Man veed ei, hvor han er. Gaston er indsluttet i Perpignan. Vor Armee er ganske i Uorden, og de sydlige Departementer trues. Doppet er syg og har overdraget Commanden til General d'oust. Spanierne ere 40,000 Mand og vente Forstærkning fra Portugal. Deres General Ricardos skal have Lyst at tage Vinterqvarteer, i Perpignan, som man dog vil søge at sætte i Sikker, hed mod et Bombardement. Man seer deraf, at denne General ei har forladt Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Conventen har erklæret Dufault for fuglefri og afgav en Adresse til Ostpyrenæer=Armeen, for at opmuntre den til Tapperhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
De nyeste Efterretninger fra Rhinen bekræfte det, at Grev Vurmsers Corps har trakt sig tilbage over Rhinen til Manheim. Hovedqvarteret er i Schwetzingen, af denne Armee kommer 4000 som Besætning i Manheim, der bliver stærk befæstet. J Fortlouis er lag 10,000 Mand Keiserlige. Mange Jndvaanere, som slygtede dertil fra Hagenau og flere Stæder, ere inden de kunde indtages, udplyndrede af de Franske, som derved have gjort stort Bytte. Preusserne have draget sig tilbage fra Kayserslantern til Oppenheim, og have draget en Cordon fra Oggershem over Openheim til Maynz, som man haaber at de Franske ei skal kunde brække igiennem. Churfyrsten af Maynz har igien forladt denne hans Residentz den 1ste Januar. De Franskes Armee i denne Egn skal være et Corps af 80,000 Mand og et af 30,000 Mand. Fra Hagenau til Speir staae langs med Rhinen 40,000 Mand og i Germersheim staae 2 Regimenter Jægere. De skal have sat Høi=Stiftet og Staden Speyr i Contribution for 1 Million Livres, 50 Oxer og 50,000 Brød=Rationer. Ved den Warmserske Armee skal være Mangel paa Meel og Havre. Man har udskrevet 600 Vogn, at hente fra Magazinet i Offenbach 18,000 Centner, Meel og 6000 Centner Havre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Prinds Coburg drager mange Tropper til sig fra Mons og Valenciennes til Egnen af Buchain og Landrecy, og man meener, at der er en vigtig Expedition paa Tapeter. Paris d. 30 Dec. Ved Festen for Toulons Erobring. er Marats, Pelletiers og fleere Buster ombaarne i Procession, dog er ingen tvungen, som forhen skeet er, til at tage Hatten af for samme. For dem som 1789 hentede Kongen fra Versailles, anviistes en fortrinlig Plads. Festen blev forkynder Kl. 7 Morgen ved en Canon=Salve; 100 Mand fra hver af de 48 Sectioner bievaanede Festen; i Procession saaes en Triumphvogn for hver af Republiqvens 14 Armeer. En Ode over Toulons Erobring var indgivet til Conventen, og Sange herom lyde de overalt. Siden Revolutionens Begyndelse har ingen Tildragelse foraarsaget saamegen Opsigt. Den 27de blev Erminister Le Brug 39 Aar gl. og forrige Maire i Strasburg Dietrich guillotineret. Anacharsis Cloots, den menneskelige Slægts Talemand og Thomas Payne ere nu arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Den 29de har man besluttet, at give Republikens i Tieneste værende Heste en nye Spise i Steden for Havre, nemlig Hakkelse af halvt Straae, 1 fierdedeel Klever eller Lucerne, en ottendedeel Klie og ligesaamegen Havre. J samme Session indleveredes Model til en nye Cocarde, som decreteredes, ærefuld Benævnelse. Sinion den ulykkelige Ludvig den 17des Gouverneur, af Handtering Skoemager, underviiser sin Eleve i Professionen, og at sye Skoe til Tropperne. Samme Dag brændtes 2 Millioner Assignater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Formedelst Religions Forandring har Almmen i Departementet de la Corege gjort stor Bevægelse, som er stillet, ved at arrestere Hovedmændene. Oprørerne har været ublue nok til at træde paa National-Cocarden. Den Lykke Republiqvens Vaaben har havt, har og foraarsaget at det Haab, som for kort siden var til meere Skaansomhed og mindre Strænghed mod dem, som ansaaes strafskyldige, er næsten forsvunden. Med Stræng hedens Aftagelse befrygtes og, at Republicanernes Jver skulde aftage. Barrere har i Conventet forelæst en Beretning fuld af de bitterste Anmærkninger mod Moderatismen. Efter Forslag af Billand de Varennes er det efter Robespierres Forslag d. 20de Dec. afsattede Decret tilbagekaldet. Callot d'Herbois har og i Jacobiner-Club den prædiket Jntolerancen og blant andet sagt: Man regner os det til Forbrydelse, at vi med et Slag nedstyrte 200 Mennesker. Veed man du ikke, at selv dette er et Beviis paa Emfindtlighed? Naar man guillotine rer 20 Strafskyldige en efter anden, føler den sidste Døden 20 Gange. Derimod døe disse 200 Forrædere i et Øieblik. Folkets Lynild rammer dem, og lader, ligesom Himlens Lynild, intet uden Asken tilbage. Jacobinerne bestøde alle Dyder, de ere medlidende, menneskekierlige, ædelmodige, alleneste de bevare disse Følelser for Patrioterne, hvilke, men aldrig Aristokrater, ere deres Brødre. Velfærd Udskuddet har, for at forekomme Catholikernes Klage, forbudet at opføre en nye Opera med Titel: Bedragernes Grav og Sandheds Templets Jndvielse, hvoraf en Scene egenlig er bestemt til at giøre den catholske Messe latterlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Den Engelske commanderende General O=Hara, som i et Udfald ved Toulon var bleven blesseret og taget til Fange, fortælles at have budet de franske Volontairer, som bragte ham i General Dugommiers Hovedqvarteer, en Foræring af 100 Louisdor, som de har nægtet at modtage med Erklæring, at de ansaae det som en Pligt mod Menneskeligheden, den de ei kunde tage Penge for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
London. J Hoftidenden af 24 Dec. er bekiendtgjort de 3 Brittiske Commissariers Declaration om den Engelske Konges gode Villie og Attraae efter Frankrigs Vel, og at Staden Toulon med alt deri erobrede skulle være Ludvig den 17de eller anden Frankrigs Regent forseholden, og enhvers Eiendom ufortrænket, naar kuns i Frankrig er indrettet en ordentlig Regiering, hvorved Naboe=Riger kunde være umolesterede. J Ostinden har Greve Cornvallis borttaget det Franske Etablissement Chandernagor og 5 derved liggende franske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Sverrig. Passagen fra Sverrig er sperret. Den maae ingen komme derfra uden Posten, paa det ingen i Complottet deeltagende maatte undkomme. Efter Beretning af 31de December, har Grevinde Ruden skjold i det første Forhør slet ikke villet tilstaae noget, førend man sagde hende at Oberstlieutenant Sandelsvar arresteret, hun skal da have tilstaaet Sammenrottelsen. Den arresterede Commis Seigneul havde paataget sig at myrde Regenten, naar han gik ud, som sædvanlig skeede uden følge. Baron Armfeld, som har Deel heri, var endnu i Begyndelsen af Nov. i Neapel; mange troe, at han var paa Veien til Sverrig, for at være ved Haanden, naar Forræderiet skulde udbryde. Hans Kammertiener Mineur flyede ved første Nys om, at Sagen var røbet, men skiønt han havde 48 Timers Forspring, blev han dog igien indhentet og indbragt som Arrestant den 25de December. Patroullerne gaae endnu stærk, og man maae ikke om Natten gaae paa Gaden uden antændt Lygte. Borgerskabet er bleven roeligt, omendskiøndt det er deelt i 2 Partier. Den afsatte Politiemester Nordin har nogle villet tilkiende, give deres Agtelse ved et høitideligt Middagsmaaltid, hvortil han blev indbudet, men et andet Partie har ligeledes beæret hans Efterfølger i Tienesten Ullholm, som tilligemed en Kongelig Drabant navnlig Bratt først opdagede Sammensværelsen. En Kongel. Secretair Chrenstrøm ansees for en af de meest skyldige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Handelsberetning. Efter Congressens befaling er fremlagt en detailleret Fortegnelse over alle de fra de Nord=Americanske Stater udførte Vare fra August 1789 til 30 Sept. 1790, hvis Beløb var i Penge 20 Millioner 415,966 Dol. lars 84 Cents. En Dollar inddeeles i 10 Dimes hver Dime 10 Cents, altsaa en Dollar 100 CentsAf anførte Vare vare de betydeligste: Potaske 7050 Tønder vurderede til 661,634 Doll., Bomuld 202 Baller til 58,408 D. Caffe 254,752 Pund til 45, 753 D. Hørfrøe 40,019 Fade til 236,072 D. Stoksisk 378,721 Centner til 828,531 D. Saltet Fisk 36, 804 Fade til 113,165 D. Hvalfisk Tran 15,765 Fade, til 124,908 D. Spermaceti=Lys 70,379 Pund til 27,724 D. Mais 2,102, 137 Buskel til 1,083,581, D. Hveede 1, 124,458 dito til 1,398,998 D. Jndigo 612,119 Pund til 537,379 D. Hveedemeel 724 623 Fade til 4,591,293 D. Riis 100,885 Tiercetil 17753796 D. Rum 370,331 Gall. til 135,403. D. Tobak 118,460 Oxhoveder til 4,349,567 D. Thee 1672 Kister til 121,582 D. Tiere 85,067 Fade til 126,116 D. Viin 1074 Piber til 83,249 D. Vox, 231,158 Pund til 57,597 med meere, hvoraf er kommet til Danske Stater for 224,415 Dollars.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Trykfeil i No. 3. 1ste S. 2den Pilles 17 Lin. Kammerherre læs: Stamherre, 3die S. 2den Pilles 31 Lin. Have læs: Havn
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 17de Februarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 slet, lader Kield Thomasen udi Dronningborg Birketingsstue i Randers, ved en eeneste Auctioabsolut bortsælge sin i Vilstrup Christrup Sogn Calloc An beliggende Selveiergaard, der staaer for Hartkorn 7 Tde. 7 Skpr. 2 Fdkr. Gaardens Marker ere forlængst af fæ lig udskiftede og bestaaer af en Lod, da der i Vildstruei er uden 2 Gaarde; Bygningerne ere gode og rummelige, Marken som bekiendt af beste Bonite, Overfløde, hed af Eng, Høe og Tørveskier, den ligger allene en den halv Miil fra Randers, og er af den Beskaffenhed at den ved liden Jndretning kan med Fornøielse beboes og bruges endog af en Familie uden for Bondestanden, som ved Eftersyn nærmere kan og vil erfares; Thi ville de Ly havende behage ovenmelte Tiid og Sted at indfinde sig da Conditionerne, der bliver almindelige og favorable for en Kiøber, vorde bekiendtgjordte. Randers, den 13de J. nuarii 1794. Carøe. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Foruden de i den Gestlige Stat til Aaret 1794 indløb ne mindre betydelige Trykkeil for Aarhuus Stift, som her forbigaaes, anmærkes i sær 1) At Stiftsprovsten og Sognepræsten til Domkirke i Aarhuus, anføres under Navn: Jensen, med heder rettelig: Jansen. 2) At Sognepræsten til Adslev og Messing nævnes Hr. Henrik Hilling, men hans rette Navns er : Hr. Henrik Stilling. hvilket til almindelig Efterretning og Rettelse af Læserned- og andre, som i forekommende Tilfælde kunde behøve afsicorrespondere med disse 2de Mænd, herved bekiendtgiøre 6 fra Bispegaarden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Alle Sorter nyelig fra Lübeck ankommen frisk Hav og Blomsterfrøe, er til billigste Priser at bekommes Aarhuus hos Gartner Schiøtz, boende ved Middelgades Port Fra Gaardmands Enken Anne Pedersdatter i Viibved Aarhuus, er ved Michelsdags Tilder sidst, bortkommen: en sort Hæst, omtrænt 16 Aar gammel, der paa Marken, dens vænstre Bagfoed hvid, og nogle gra Haar i Hovedet, samt Høymanket. Skulle denne Ha kunne opdages, bedes det anmeldt, til Forvalter Kierulff paa Marsillisborg, som betaler de paagaaende Omkostninger skadesløs. Marsillisborg den 11te Janv: 179. Ligtorn-Operateur Elias Marcussen, af den Portgisisk Jødiske Nation, er nyelig ankommen hertil Bye han borttager paa den behændigste Maade Ligtorne, ud at man finder ringeste Smerte derved, og kan forevide beste Attester om sin Habilite og Duelighed fra man saavel Rangspersoner som af borgerlig Stand; paa bedste recommenderer han sig til enhver der er hans Ti neste fornøden, han logerer i Guldsmedgaden Nr. 21 og opholder sig kun for en kort Tid her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Indenlandsk. Kiøbenhavn. J Følge Kongel. Rescript af 25 Dec. har Magistraten den 30de forordnet, at fremmede Jøder og Jødinder, som ei kan gotgiøre, at de opholde sig der i tilladt Forretning, skal første Gang straffes med en Mulct af 500 Rdlr. og bringes over Grændserne paa deres egen eller Nationens Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
J afvigte Aar ere 9926 Skibe passerede igiennem Sundet, hvoraf 1058 Danske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Befordringer. Efter Forlydende er Hr. Provst Foersum i Hjortlund, allernaadigst beskikket til Sognepræst i Hygum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Vacance. Sognekaldet til Vester og Øster=Assels i Aalborg Stift 165 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Aarhuus. Skipper Soede ankom i Torsdags den 16de fra KalUndborg med en Passageer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Copulerede. J Aarhuus den 17de Januarii. Hr. Søren Trane, Forvalter ved Støvringgaards=Kloster og Jomfrue Bir Atte Kirstine Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Dødsfald. Collerup den 14de Januarii. Mad. Charlotte Amai Sielle, fød Helmer, 53 Aar 10 Maaneder og 14 Aarhuus den 17de Januarii. Mad. Cicilia Raae, 16 Ahrendahl, 74 Aar 3 Maaneder 23 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Gaver. For de af de Herrer Kiøbmænd og Skibs-Rehders betalte 19 Rdlr. 3 Mk. til Skippers-Fattigkasse her i Aarhuus for afvigte Aar, saavelsom hvad de fra Cassens Oprettelse i Aaret 1788 har betalt, takkes skyldigst paa Cassens Vegne. Aarhuus, d. 16de Jan. 1794. Lauriz Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Udenlandske. Toulon. De til Livorno fra Toulon med 3 Neapolitanske Skibe ankomne Beretninger stemmer derudi, overeens, at Convents=Tropperne havde angrebet Forposterne for Toulon fra den 13de Dec. dog uden nogen Virkning indtil den 17de da de med overlegen Magt angrebe et Neapolitansk Corps, som var leiret ved Forter Balognies; dette Corps overmandedes og maatte trække sig under Muurene af Toullon tilligemed flere andre Poster, der ikke kunde modstaae Republicanernes Angreb. Der blev holdet Krigs-Raad af de combinerede Troppers 3 Generaler. Om Morgenen den 18de gav Admiral Hvod Ordre, at alle Coffardie= og TransportSkibe skulde forlade Havnen og lægge sig under Fortet Malgue, saa blev og tilladt Touloneserne, saa mange som frygtede at blive i Staden, at indskibe sig. Den neapolitanske General Forteguerr i befalede ligeledes alle neapolitanske Troppers Jndskibning, som skeede i god Orden, men Vinden var ei gunstig, og endnu om Aftenen vare de neppe 3 italienske Mile fra Rheden. Der afgik nogle 1000 Jndvaanere, som medtoge deres Effecter. En stor Deel Artillerie var man nødt til at lade tilbage, men Canonerne fornagledes. De Franske findede i Toulon nedlagde mange af de flygtende Rojalister og bemægtigede sig deres Gods, og man regner at de Allierede i Tumulten mistede omtrent 3000 Mand, hvorom dog ikke er meldet noget til Conventen. Jmod Aften den 18de sattes Jld paa Arsenalerne, som tilligemed nogle Festningsværker og Havnens Bassin bleve forstyrrede. 2 store franske Skibe, som Hood havde gjort til Pulver=Magaziner, sprang i Luften og foraarsagede en skrækkelig Rystelse. Den combinerede Søemagt og en medtaget stor Mængde Munition samledes ved Fort Malgue. Af franske Skibe medtoges Com mere de Marseille paa 120 Canoner, 2 Linieskibe, hver paa 74 Canoner og 2 Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
De Franske melde at de have i det erobrede Toulon saaet 30,000 Læster Korn, og ved at ophidse Engelsk Flag paa Murene lokket til sig mange Coffardie Skibe som vare ladede med Proviant for den Engelske Spanske Flode. mistet 27,000 Mand ved Toulons Tilbagetagelse, derI Privatbreve er det forsikkret, at de Franske have om kan vel ikke siges noget vist, da Efteretningerne ere meget modsigende. Rygtet udbredte den 2 Januarii i Paris, at den Engelsk Spanske Flode var overfaldet af en stærk Storm og en Deel Skibe forslagne til Kysterne af Toulon. De Franske foretage nu der med al Iver Søe=Udrustninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Velfærds Udskuddet i Paris har i en Adresse til ter, hvor kan J dog tillade, at Fiender saalænge van Pyrenæer=Armeen udladt sig saaledes: Friheds Soldahellige Frihedens Grund? J befinde Eder ved Foden af en uoverstigelig Klippe, og dog vige J for disse Soldater, man siger Eder, at Ricardos Tropper ere talrige, men Frankrigs Tropper ere republikanske. Disse - Spanier have et tilstrækkeligt Artillerie, men har Republikanerne ikke Bajonetter, Vi vide det, at J skal ikke, ved de Seire, hvormed Armeerne ved Rhin, ved Var og i Vender ere kronede, lade Pyrenæerne uden Ære. Toulons Undertvingelse opflamme Eders hædersfulde Forsvarere og deres tapre Feldtherre tilerMod, naar J ile til Striden, Denne Bierghavns Eder til Hielp paa Seierens Vinger. Trænger ind paa Spanierne, Vi vente Eders Svar fra Perpignan, Bellegarde, Port Vendree, (heraf maa sluttes, at Perpignan er i Spaniernes Hænder.) berettet, at de Franske nu og har indtaget Fortet Mal Robespierre den yngre er kommet til Paris og har gue. Robespierre den ældre meldte 1ste Jan. i Con neder har indlagt en Seier efter den anden, har bie venten at den franske Armee i Jtalien, der i 5 Maa draget meget til Toulons Erobring, men at de Jtalienske Bønder i Savoyen, skiønt forenede med Frankrig, eller allene. Man giør den bemærkning i Paris over myrde Franskmændene, hvor de træffe dem paa Marken de Franskes Armeer; Armeen ved Toullon har, saa at sige, gjort sin Triumph poetisk, men Rhin= og Mosel Armeen er bleven permanent i sine Seiervindinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Under 1ste Januar er fra Provianterings-Commissionen udstædt Ordre underskrevet af Præsidenten Raison til Banqvererne, strax at indsende Fortegnelse over deres Fonds, og inden 2 Dage at indsende til den offentlige Skat de ihændehavende Vexelbreve, hvis Valuta loves betalt i Assignater, som dog er bestemt til pari med Myndt. Ophold og Underslæb trues med Straf. Banqvererne vil dog neppe herudi finde nogen Raison.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
I Departementet de i Aisne har man fundet hos en Mand forhen Parlaments=Raad, 177,000 Livres i rede Penge og 187 Mark Sølv, der er taget som god Priis. De derfra tilbagekomne Leroux og Lejenne melde, at have der ladet 900 fordægtige Borgere arrestere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-18
Den 1ste Jan. fandtes 4700 Arrestantere i Paris. Man har nu forseglet Cloots og Paynes Papirer.