Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-01
Kjøbenhavn, den 28de Junii. J Middags Kl. 21 forlode vore svenske Gjæster, os, efter at de norske Studenter allerede vare reiste imorges Kl. 9. Deres Ophold har været en næsten uafbrudt Række af Forlystelser og Adspredelser, og de medtage Mindet om en i Sandhed mageløs Modtagelse, som sikkert med uudslettelige Træk vil være indprentet i Enhvers Hjerte. Ved igaar at gjøre en Udflugt til Frederiksberg aflagde Gjæsterne et Besøg hos Oehlenschlæger. Efter at have afsunget en meget smuk Sang til hans Ære, i hvis sidste Vers de bade om hans Digtervelsignelse, takkede den feirede Digter dem i nogle hjertelige Ord for den bragte Hyldest. Det var et rørende Syn at see den graahærdede Mand omgiven af en blomstrende Ungdom, som med kjærlig Høiagtelse bragte ham Tribut som Nordens første Skjald, som Den, fra hvem den første Jdee til en skandinavisk aandig Forening var udgaaet, og ikke uden at der kom Taarer i Øinene paa Mange hørte man ham yttre, at han maaskee ikke meere vilde findes blandt de Levendes Tal, naar de atter i Forening betraadte den danske Jord; men at de da vilde besøge hans Grav og hilse ham der som en Mand, der følte varmt for den skandinaviske Jder. J Tivoli, havde Agent Carstensen sat alle Hjul i Bevægelse, for at gjøre Festen saa glimrende som muligt, og virkelig havde han opnaaet sit Øiemed. Arengen, som var indrømmet Gjæsterne til Festgildet, var festlig smykket med Guirlander og Blomster, fra Loftet nedhang Kroner med Lamper, og paa forskjellige Steder vare de trende Rigers Flag anbragte. Udenfor var Tivoli glimrende oplyst med orientalske Lamper, saa at det i Afstand tog sig ud som et Trylleslot. Ved Festgildet afholdtes flere Taler, hvoriblandt især en Tale af Lector Thom fra Lund vakte en stor Begeistring. Efter Maaltidet afbrændtes et brillant Fyrværkeri paa Vandet, og senere dandsede og sang Gjæsterne i Concert salonen til Musiken af 100 Musici. Lystigheden og Glæden varede ligge til Morgengry, og kun faa af Tivoli's Besøgere, der, trods den høie Adgangspriis, havde indfundet sig i et Antal af henved 18,000, søgte Hjemmet for Daggry. - At det imidlertid ikke alene er Studenterne, hos hvem dette nordiske Studentermøde har vakt stor Jnteresse, derom vidner forskjellige characteristiske Træk. Paa de fleste Barbeerstuer toge f. Ex. Barbererne ingen Betaling af Gjæsterne; i enkelte Cigar= og Urtekram=Boutiker nægtede man at modtage Betaling for kjøbte Cigarer og andre Smaating; Grosserersocietetet bidrog ved Sammenskud til Skovtouren med endeel Flasker Champagne; ved Festforestillingen paa det kgl. Theater toge Conditorerne, dHrr. Mini og Cloetta, ingen Betaling for Forfriskningerne osv. Alt dette tyder paa en dybtfølt Jnteresse for Sagen, thi den Jnteresse kan kaldes virkelig, der yttrer sig paa en saa practisk Maade. Skade er det, at Mødet endte, som det var begyndt, med et Beslag. Ved Ankomsten blev en Fane lagt under Beslag, ved Afskeden var det samme Tilfældet med en af en Anonym forfattet Sang, der skulde afsynges af de Danske ved Afreisen. Eiheller denne manglede Jnteresse. De Danske havde leiet Dampskibet Hamlet, og heri ledsagede de de svenske Studenter ombord paa de svenske Dampskibe, efter at have taget en hjertelig Afsked fra dem, under et sikkert Snesegange gjentaget Hurra, med Aftale om, næste Aar at mødes i Christiania.