Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-04
Danske Krigs-Efterretninger. Den 24 October blev Søefæstningen Christiansøe angrebet af en Engelsk Eskadre; men afviste tappert den langt overlegne fjendtlige Magt. Omstændighederne ved dette Angreeb vare følgende: I Daggryet saaes i S. O. er Eskadre bestaaende af 2 Linieskibe, hvoriblant en Tredækker, 1 Fregat, 1 Brig og 3 Bombardeerfregatter, hver med 2 Morterer, Vinden var S. V. Kl. 7 nærmede sig de 3 Bombarderere og lagde sig i en Linie efter hinanden i Distance af omtrent 4000 Skridt fra Fæstningen paa Østsiden. Kl. 7 1/2 begyndtes at bombardere og vedblev uafbrudt indtil Kl. 11 1/2, i hvilken Tid omtrent 300 Bomber bleve kastede mod Fæstningen. Kl. 9 qvancerede Hovedeskaaren, seilede i Linie efter hinanden og beskjød Fæstningen flere Gange med glat Lag. Ved at passere Fæstningen paa samme Side som Bombardererne laae, kom Eskadren snart uden for vore Skud, hvorefter den kom i Læ og holdt Øster efter. Vinden blev sydlig. Da Fjenden havde ophørt at skyde, lettede Bombardeer Fregatterne Anker og samlede sig med de øvrige Skibe i N. O. fra Fæstningen. Trende af disse tilligemed Kutteren krydsede Vester efter og passerede Hammershuus i Mørkningen; de øvrige stode Nor paa. - Jngen af Mandskabet er dræbt, men derimod 6 svenske Krigsfanger ved en Bombe, som faldt i Fangehuset, og et Fruentimmer, som vilde bringe sin Mand noget paa sin Post. Kommandanten, Kapitain Kohl, blev i Begyndelsen af Affairen saaret af et Bombestykke paa det venstre Been, hvorpaa han lod sig bringe op paa Møllebakken, hvor han kunde oversee alt og besørge det Fornødne, og forblev han ogsaa der indtil alt var forbi. Saarede ere foruden Kommandanten, Under=Kanonererne Hans Ude og Niels Pedersen samt endnu 4 Mand af Fæstningens Besætning; af Fremmede paa Øen en Skipper Bruuss, en svensk Matros og en Skipperkone. Man tilskriver dette ringe Antal af Døde og Saarede, at Bomberne, der faldt paa Steenklipperne, næsten alle revnede forinden de sprang, og det var kun de, der faldt i Bygningerne eller sprang førend de naaede Jorden, som gjorde Skade. Derimod have Fæstningens Bygninger liidt betydelig, og ligeledes nogle af Skibene i Havnen, dog uden at nogen af dem sank. Samtlige Officerer og hele Besætningen have ved denne Leilighed viist sig som kjekke og uforsagte danske Mænd, og fornævnte Underkansnerer Ude har udmærket sig derved, at han, uagtet saaret, dog blev paa sin Post. Fæstningen besvarede hvergang Fjendens Jld med Kraft. Bombeskibene sigtede man ikke efter, da Afstanden var for lang. Efter en anden Beretning tog ethvert Huus meere eller mindre Skade. Kommandanten, hedder det, vedblev, skjøndt saaret at kommandere, og lod sig i en Stoel bære omkring paa Fæstningen for at opmuntre Folket. Endnu een Beretning lægger til, at de fangne Svenskere dræbtes just i det de glædede sig over, snart af Britterne at vorde satte paa fri Fod. Af 23 Fruentimmer, som vare krøbne ned i een af Kommandantens Kjældere, saaredes ved et Bombestykke blot en fangen hollandsk Skibstaptains Kone, der ligeledes yttrede sit Haab om nær forestaaende Befrielse. Under Angrebet vilde een af Fæstningens Artillerister løsbrænde en Morter og blev advaret dertil at bruge en Svovltraad, fordi man frygtede for at den skulde gaae i Stykker, men han forsikkrede paa, at han havde lugtet Krudt tilforn, tændte med Lunten og - Mor teren sprang rigtig nok og fløi væk tilligemed en stor Deel af Blokken, dog uden at denne uforfærdede Mand eller nogen anden tog ringeste Skade derved. - Den kjække og hjærve Søhane, Kaptain Caspar Wolffsen, som med Skonskaber hertil, mødte underveis en fjendtlig Konvoi af 12 Skibe, gaaende til Østersøen, under Bedækning af en Kutterbrig, der el prøvede paa at angribe ham. J Løverdags Morges er hørt en Kanonade i Beltet henimod Aggersøe, og siden hørtes den stærkere mere Sydlig. Dens Aarsag veed man endnu ikke. Fra Siellandsk Side skal det endog være forekommet Nogle, som om en Engelske Fregat faldt i vore Kanonbaades Hænder.