Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-23
Frankerig. Vel forsikre Breve fra Mechholm af 8 d., at Jnsurgenterne i Willebroeck, Bornhem, Blaesvold og Ruysbroeck. (hvor nemlig deres Hovedqvarterer vare ere paa alle Sider blevne omringede af de Republikanske Tropper, og efter en heftig Fægtning, hvori de mistede hanved 3000 Mand Dræbte, næsten ganske ædelagte, samt at Jnsurraktionen, efter at de paa flere Steder havde lidt lignende Nederlag, kunde ansees for at være størstedelen dæmpet; men saa rigtigt dette end kan være, saa forbyder dog Opstandens egen Raltiner og foregaaende Ex fra riinger at fæste for megen Liid til slige Forudsætninger, førend de ved nærmere Efterretninger maatte blive stadfastede. Breve fra Brussel af samme Datum melde om fleererblodige Fægtninger, som ere forefaldne i hine Egne fra den 4de til 6te d. M., og hvori Franzoserne havde indtaget Willebroeck flere Gange; men vare igien fordrevne, indtil det endelig lykkedes dem at jage Oprørerne paa Flugten. Da disse gjorte en skrækkelig Musketild ud af Vinduerne, sambleve mange Huse lagde i Aske, hvorved Flere, maatte indebrænde eller springe over Klingen; dog lykkedes det de franske Officerer at bringe de forbittrede Soldater, fra at plyndre. J Landsbyen Capelle erobrede Franzoserne en Fane og en Krigskasse. De fordrevne Jusurgentere flygtede ind i de omliggende Skove. Ligesaa skulle de Luxemburger Jnsurgentere (hvilke angives paa 2 til 3000 Md. stærk, og kalde sig selv den Østerrigske og Katholske Armee, være angrebne ved Avlon (en af deres vigtigste Samlings pladser), og sammesteds 600 være dræbte, 1500 fangne og Resten forsaget til Skovene. Man læser nu et Slags Manifest af 27de f. M., som Jnsurgenterne have uddeelt i Foret Departementet, hvori de indbyde Jndvaanerne til at møde paa den store Landevei med Skydegeværer og andre Vaaben, for at fægte for Gud, Religion en og hele Verdens Vel, og true dem i anden Fald med Jld og Sværd, hvis de ikke vilde paatage sig dette Forsvar. Midlertid fortolke Mange - maaske af Ondskab! - dette Manisest saaledes, at Hr. Pitt er den Gud hans Lyster den Religion og hans Systems Vedligeholdelse den Verden, hvorfor de stakkels Vankundige her opfordres til at vove huuslig Lykke, Eiendom, Liv og Alt, og understøtte denne Udtydning med at henvise til nye Insurgentkorps i Flandern og fl. St., som ei allene ere forsynede med Engelske Uniformer og Vaaben, men ogsaa skulle have Anførere, og Officerer af samme Fabrik. Endnu den 6te og 7de bleve i Brussel mange Præster og andre fordums Vandernotister (See=S. 691) fængslede, og daglig ankomme til Paris talrige Transporter af disse Arrestantere. Efterat Woussens, en af de Belgiske Deputerede i 500s Raadet, den 7de d. først havde opregnet flere Grunde for, at der endnu i Republikens Skiød befandtes en hemmelig Kommitte, som organiserede slige Uroligheder, foreslog han en Amnestie, ja endog Præmier for de Jnsurgentere, som vilde sikkert angive deres Medskyldige, Fredskommissairen Lecarlier, som af Direktoriet har uindskrænket Fuldmagt til at arbeide paa Ordens og Roligheds Tilveiebringelse, har alt i en Proklammation lovet alle insurgeerte Bønder Tilgivelse, som nedlægge Vaabnene og vandre tilbage til Rolighed, ogsaa hedder det at man vil opsætte Dommen over Adskillige, som ere grebne med Vaaben i Hænderne, indtil Jnsurrektionen er ganske dæmpet. Den sande Aarsag til den almindelige Misnøie i Belgien ville Nogle finde i de nye Undertrykkelser i Jndvaanerne have udstaaet ved Reqvisitioner, egenraadige Embedsmænd a.