JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Kanontorden og Borgermusik forkyndte Dagens Frembrud, der skiænkede Danmark den dedste Konge. Mod Middag samledes Byens Borgervæbning og Jægerkorps tilligemed Garnisonen, under deres respective Chefer, paa Nytorv, hvor Hs. Excell. Herr Stiftbefalingsmanden, ogsaa var tilstede med Byens Magistrat og Embedsmænd, og for Frederik den Sjette udbragte et Vivat, der ledsagedes af et tredobbelt og alstemmigt Hurraraab. J Klubben Enigheden samledes om Aftenen et talrigt Selskab til et munterk Bal, hvorved ei heller de Fattige glemtes. Overborde blev en Sang quædet til Dagens Ære, saalydende: Mel. Lad kun den vrantne Daare. Enighed, Moder til Huuslivets Glæder, Enighed, Moder til Staternes Vel; Enighed, Moder til mildere Sæder, Dyrebar for os i Vanheld og Held, i Her vi fandt Fryd i dit elskede Favn Stolt af at bære dit hædrede Navn. Manden, som føler for Pligt og for Ære, Virker med sand Borger-Enigheds Aand; Hædret han stedse i Samfundet være, Troefast hver Ædel Ham byder sin Haand - 1) At Han i Enigheds kjærlige Lye, Mødig seer Aftenen gladelig flye. Men aldrig straaler vor Enigheds Glæde Udi en høiere, skjønnere Glands; Aldrig meer festlig vi her tage Sæde, Aldrig vi binde en kjærere Krands, i End naar vi hilse den favreste Dag Venner, der samler os her i vort Lag. Dagen er den, som en fyrstelig Fader, Skjenkte et Folk, Ham hengiven og troe; Atter den oprandt, thi Brødre os lader Møde den Haabfulde, glade og froe -. See vi tilbage - i Fremtiden ud - Danske vi takke - vi bede til Gud. O! lad da Viingadens yndige Ranke Gyde sin Strømme til fuldeste Maal; Enigheds-Bægeret festlig omvanke Læben forkynde den ypperste Skaal: Frederik Dig signe hver Danmarks Søn, Dannemarks Enighed være Din Løn, Chor. Frederik Dig signe hver Danmarks Søn, Dannemarks Kjærlighed være Din Løn, Vor elskede Moltke udbragte herpaa en Skaal for den ædle Skjoldung, hele Forsamlingen tømte den med høi og inderlig Glæde, og Kanonernes Torden faldt ind i den almene Jubel. Saalunde lød da her paa hiin Fædrelandets Festdag den samme Røst, som toner til os fra Axelstad: J dansk Harmonie Høit sjunge og vi Vor elskede Frederik leve! Hurra for vort Land! Hurra for hver Stand, Hurra for vor Konge, den Gjævel
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Bekiendtgiørelser. At min inderlig elskede Mand Birkedommer Hans Knustrup i Kringelhede, ved en stille og rolig Død, i Løverdags den 26de d. M. endte sine, i de sidste 4re Uger, smertelige Lidelser, i sit Alders 68de Aar; dette skulde jeg ikke undlade, herved sørgeligst at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner. J 34 Aars kiærlige Ægteskab deelte han med mig Livets Sorger og Glæder, og var for vore 2de Døttre en om og kiærlig Fader. Kuns Haabet: Vi samles igien til varig Glæde, trøster mit bedrøvede Hierte. Kringelhede den 28de Januar 1822. A. C. Knustrup, født Stampe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
At Alt, hvad Udgiveren af den cimbriske Mercur har at svare paa den anonyme Jndrykkelse i jydske Efterretninger No. 11, vil vorde at læse i det af førstnævnte Blad paa Løverdag udkommende Nummer, hvori tillige en ligeledes anonym mod Udgiveren stilet Epistel, angaaende den paa Compagnie huset sidstgivne Benefice-Concert, vil vorde meddeelt og drøftet, bekiendtgiøres herved foreløbigen. Bedste hvidt Kiøbenhavnsk Gulv-Sand er tilkiøbs ombord i Galeasen Cicilia Magrethe beliggende i Wigelsens Havn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Fire a fem smukke gibsede Værelser med Spisekammer og øvrige Beqvemmeligheder, samt en liden Have, ere til Paaske Flyttetid at erholde til Leie. Addresse-Contoiret anviser. Til Paaske Flyttetid er hos Undertegnede en beqvem Leilighed at faae til Leie for en honet Familie, bestaaende af 2de Værelser til Gaden, Sovekammer, Kiøkken og Spisekammer til Gaarden, samt Loftsrum. Johan Flyger, Smedemester, paa Nyehavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Proclama. Jfølge Proklama, som er læst ved Underretten og fremsendes til Læsning ved vedkommende Landsoverret, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre hos Selveier Jens Jørgen Jensen i Giønnerup, Wreilev Sogn, der har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvalter. Sæbye den 26de Januar 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
De som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sognedegn Niels Linde Deichmann i Jerslev, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, da Boets ringe Tilstand ikke formaaer at udstæde andet Proklama. Sæbye den 26de Januar 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetingsret og som vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Kiøbmand Hans Kirketerp Bays Opbudsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 21de Januari 1822. Wølfferdt, Schmidt. anden Raadmand og Stiftsrevisor. Byefoged.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetings ret, og som vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordi udi Stadshautmand og Kiøbmand Jørgen Mørch Kruses Opbudsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmede og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 14de Januari 1822. Schmidt, Wølfferdt, anden Raadmand og Stiftsrevisor. Byefoged.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetingsret, og som vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret, Viborg, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordi udi Kiøbmand Hans F. Clausens Opbudsboe, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre der Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 14de Januari 1822. Schmidt, Wølfferdt, anden Raadmand og Stiftsrevisor. Byefoged Auctioner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Da intet antageligt Bud skeete ved 3die Auction over de Selveier Jens Jørgen Jensens Opbudsboe tilhørende Gaard i Giønnerup, Wreilev Sogn, som staaer for Hartkorfrie Hovedgaardstart 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., ma sammes Konge- og Kirketiende, saa bliver bemeldte Eiendoms me stillet til en 4de Auction som holdes i selve Gaarden, Løverdagen den 23de Februar dette Aar. Formiddag Kl. 10, hvorved tillige bortsælges Opbudsboe, Løsøre af Besætning, Avlsredskaber m.v. Sæbye den 26de Januar 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
Jfølge vedkommende Forligs- og Udlægshavers Forlangen, bliver det Værtshuusmand Niels Poulsen tilhørenSted, beliggende paa denne Byes Nordre eller Pindborg G. de, under Mat. No. 56, stillet til 3de Auctioner: 1ste Gang Fredagen den 22de Februar d. A. 2den Gang Fredagen den 8de Marts og 3die Gang Fredagen den 22de Marts næstefter hv Dags Formiddag Kl. 10. Saasnart Stedet er bortsolgt fortages Auction over den ligeledes udlagte Jndboe af Sengesuder, Sengeklæder, 2de Jernbielæggere, en Kobberkiedel i Grube, Borde, Stole, Kiøkken- og Brygger Redskaber m. Hvilker herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Sæbye den 26de Januar 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-31
J min iboende Gaard bortsælges ved offentlig Auction i 15de Februarii næstkommende Formiddag Kl. 10 min Beholning af Vine, bestaaende af gode Bordeaux røde og hvide Vin Mallaga, Rinsk, Madera og flere Sorter, nogle Oxhovde, Bordeaux Brændeviin og dito Viinæddike, St. Croix Run Aqvavit og Kornbrændeviin. Fremdeles: endeel gode Styk de og andre ledige Foustagier, nogle Kar, en Slump engelSinner=Kul, en Skippunds-Bismer, en Kornharpe, end Viinglas m.m. Aalborg den 21de Januari 1822. Petrine Chr. sal. Kjeldbergs.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Efterretningen om Perserfelttoges Ophør (hedder det a Odessa) vækker stor Sensation overalt, men størst vel i a Petersborg. Man formoder, de engelske Agenter i detsien have gjort Alt, for at opnaae dette Maal. Ryget siger, at den herlige persiske Prinds, maaskee ved Faerens egen Foranstaltning, er bragt af Dage. Plud ligt død siges han at være funden i sin Leir, og herpaa tak Perserne sig, efter afsluttet Forliig, tilsomt tilbage: Logle Beretninger forsikkre endogsaa, at hans Moder mt hele hans mandlige Afkom er omkommen i hans Haremet Schiras paa ubegribelig Maade. Man maa aae, at Skjebnen er Tyrkerne særdeles god. Men staae maa Man tillige, at der ikke i Europa gives nogen ristelig Nation, der i de sidste Decenniers Storme har undet saa oprigtige og virksomme Venner, der endogsaa ringe deres Hengivenhed for Porten store Pengeoffre. hvad Under da, at Muselmandens Foragt mod de Christ stedse stiger, at Tyrkerne holde sig for et udvalgt Folk sit Overmod mener han, at alle Christne i hele Verden, en ere til for hans Skyld. Porten har bekiendtgjort, at ne Fiendtligheder med Perserne ere bilagte og at den har agetaget sin Krigserklæring.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Det tyrkiske Divan nøler endnu stedse med at besvare det ussiske Ultimatum. Derfor hviler endnu det samme Nørke over Underhandlingerne. J Hovedstaden fandt den 30te December et uroligt Optrin Sted, hvori de tyr de Studenter vare de handlende Personer. J Arsenasine arbeides med anstrengt Virksomhed. Nogle Skibe alle ihast udrustes, for at tilføre Besætningerne i de af Nækerne endnu ikke indtagne Fæstninger paa Morea Mund- og Krigsforraad, som de lide stor Mangel paa 8 Janitskarer, Regieringen har beordret sammesteds hen Kamp mod Grækerne, vægre sig trodsigen ved, at drage, sig, og denne deres Væggring foranlediger de sælsomste Egter. Storherren er med sin Hofstat flyttet til sit Vinter pallads i Serallet. En af hans Favorit=Sultaninder skal i Barselseng med det Første. Han har for adskillige europæiske Gesandter beklaget sig over, at Man i hele Europa tillader Folk, bevæbnede at indskibe sig til Morea, for at bekæmpe Halvmaanen, en Fremfærd, der just intet venskabeligt Sindelag røber. De have herpaa svaret, at denne Klage kun kunde ramme enkelte Stater, hvis politiske Frihed desuden ogsaa tillod Enhver, som dertil maatte finde Lyst og Kald, at kæmpe for Tyrkernes Sag. Sultanen holder ofte Revne over de asiatiske Tropper, der marschere af Donau. Med spændt Opmærksomhed lader han sig, som det hedder, fortælle, hvorledes Napoleon ordnede sine Krigsoperationer. Kommer det til Krig, venter Man, at han selv stiller sig i Spidsen for sine Hære, for ved sin Nærværelse at begeistre dem til store Bedrifter. Maynzertidenden, der indeholdt den forhen som en Fabel anførste Beretning, at den græske Flaade havde viist sig for Constantinopel, beskudt Arsenalet med kongrevske Raketter o. s. v. siger nu: "Da ovenmeldte Beretning neppe saasnart vil vorde bekræftet og vi heller ikke gierne vilde gaae ind i den anden Verden med en Løgn, ifald den sachsiske Spaadom, der har berammet Verdens Undergang til idag (den 15de) som sidste Termin, gik i Opfyldelse, saa bekiende vi ganske aabenhiertigt, at intet Ord er sandt af den hele Beretning. Vi vilde dog ogsaa engang forsøge, om vi kunde lyve saa godt som de Andre i Wien, Odessa, Paris o. s. v. Men det vil ikke ret flyde for os, og vi ville hellere lade os forelyve, hvilket vi da ikke heller kunne undgaae, end selv fabrikere Løgn. Et Træk af Sultan Mahmud. Ved sin Regieringstiltrædelse tøvede denne Fyrste nogen Tid, inden han valgte en Storvezier. Seiman Baschi, der i Janitskar chefens Fraværelse førte Commandoen, kom, som sædvanligt om Helligdage, at holde Stigbøilen for Sultanen, der steg tilhest, for at begive sig til Moscheen. Han holdt Leiligheden for gunstig og tillod sig i Janitskarkorpsets Navn det Spørgsmaal, paa hvem hans Valg vilde falde. "Naar - svarte Sultanen vredt - naar have mine Janitskarer, anmasset sig Ret til, at spørge deres Herre, Bring dem mit Svar!" Med disse Ord sparkede han ham med Foden for Panden. Seiman Baschi trak sig bestyrtet tilbage; men det blev ikke ved den Straf, han havde faaet. Næste Dag blev han halshugget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Blandinger. Mærkeligt er det, at alle Fyrster i Europa have tiltraadt den hellige Alliants, Paven ene undtagen. (Allg. Zeit.,J Storhertugdømmet Baden er den Skik, at lade Tavlen ombæres under Prækenen, som udledes af de gamle Oblationer, bleven afskaffet, og efter en ny Kirkeanordning skal den ikke ombæres førend Prækenen er ude og Slutningspsalmen siungen. Ogsaa en anden Skik, hvorved ei alene, som mange paastaae, Prækenen, men ogsaa Aanden i Andagten vanhelliges, nemlig Oplæsningen af Bekiendtgiørelser fra Prækestolen, ønskes nu af tydske Forfattere afskaffet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Elbskibsfartens Frigivelse var i Aarhundreder forgiæves, ønsket. Europas allierede Monarker, overbeviiste om den vigtige Jndvirkning den maatte have paa Staternes Velfærd, lagde Grunden dertil ved Wienerkongressen, og lige indtil nu har man underhandlet derom i Dresden, hvor Sammenkomsten holdtes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Det academiske Senat i Upsala skal have maattet giøre nogle alvorlige Skridt, ihenseende til urolige Optrin mellem de Studerende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
En Bøhmisk Morder, Røver og Krybeskytte, ved Navn Wenzel, som tilligemed en frygtelig Hund længe har været Egnens Skræk, er endelig indfanget, og Øvrigheden har været saa occonomisk, at sælge Hunden ved Auction, endskiøndt den vel neppe burde komme meer ud i Verden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Kiøbenhavn. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst skiænket 200 Favne Brænde til Uddeeling blandt Trængende i Vinterens Løb, og Hs. Majestæt Dromningen ladet opklæde 50 trængende Børn, hvilke til Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag have modtaget denne Opklædning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Politivennen ivrer stærkt mod Nytaarsgratulanter. De ere, hedder det, ikke Andet, end maskerede Tiggere. Fra otte Dage for Juul til otte Dage efter Nytaar overrendes og øvertrygles Man af dem. Ei ved Nytaarstid alene, men regelmæssig i Gange aarlig overhænges Man af Vægterne, skiøndt disse med deres 4 Rbd. ugentlig tiene ligesaa godt som mangen underordnet kongelig Betient, der sidder med Kone og Børn. Efter dem komme Brandfolk, Haandværkere af alle Arter o. s. f. Men beklageligt en det, at dette Uvæsen endog har indsneget sig i Skoler og Jnstituter. Tvende, ved den skadeligste Misbrug, aarlig indførte Offerdage falde mangen Fader yderst sure, nemlig Nytaar og Lærerens Fødselsdag. Det er ikke nok, at Man maanedlig betaler 4 Rbdlr. for sit Barn, Man skat skrives endog paa ovenanførte Maade, ja noglesteder gider endog Brændepenge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Samme Blad klager ynkeligt over Kiøbenhavns Ge belysning. De nu brugelige Lamper og Lygter, med der, maa absolut uden Barmhiertighed kasseres. J unddres over, at Jngen betænker Lygtevæsenet i sin sig Villie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Ved Henrettelsen paa Amager den 8de Januarii indse sig, som sædvanligt, adskillige Damer blandt Tilskue men ved Soldatens Arquebusering i Citadellet samme, indfandt sig kun To og det begav sig, at en vis velvePerson i graa Frakke fandt Behag i, saaledes at gen dem, ved bestandig at stille sig lige foran dem, at detvar dem muligt at see det Mindste af det hele Skue som de paa denne kolde Aarstid vare gangne saa langt ef Dr. Høst har, i Anledning af hine blodige OptrinStatsvennen skrevet en læseværdig Afhandling modrettelsers Offentlighed. Synet af Menne Blod - siger han - vækker hos mangen Tilskuer en tørstig Stemning, og paa Mængden virker det altid vende og hærdende. Jo længere Guillotinen i Fran var sysselsat, desmindre agtedes Borgerens Blod. Faalile hen at see en Livsstraf fuldbyrdes, for at ud deres Menneskekundskab, de Fleste drives af Nysgiehed og Forfængelighed. Selve Fruentimmer hopper, Dødsstraffenes Offentlighed har altsaa kun liden afskrætde Kraft. Det er bekiendt, at der i Engelland tidt udLommetyverier paa samme Tid og Sted, Tyve hæn Hertil kommer, at den Medlidenhed, Tilskuerne ofter med snart den frimodige, snart den sønderknuste For der, har et svækkende Jndtryk paa de moralske Begreb Doctoren ønsker, at vort Fædreland, der før har give af Oplysning brammende Nationer et Exempel, ogsaa de give dem det her, og lade dødsdømte Forbrydere heni al Løndom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Udi den Sag, som anlagdes i Anledning af en i vigte Aar indtruffet Uorden ved Klasselotteriet, er for Tid siden fældet Dom, og Vedkommende for Mangelebedre Opmærksomhed dømte i Bøder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Offentlige Blade ønske en Forandring i Vægtervender af de ialmindelighed meget lidet musikalske Na Sangere udtones, snart som en Palme, snart som en gelskdands, snart efter en egen ildeklingende Melodi, hagelig for den Sunde, ufordragelig for den Syge kort Tid - hedder det - har Man to Gange gjort Fo til Liturgiens Forbedring, indført to nye Psalmebsforbedret Skolevæsenet og gjort mange Jndretning: vidnede om en stigende Cultur, men de gamle Vægten ere blevne uforandrede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
J Anledning af den famense Jordpaakastelses spørges, blandt Andet: Hvoraf kommer det, at Ma simple eller uformuende Folks Liig ikke seer nogen PeSørgefølget, da Man ved de Bemidledes ofte finder ja Tre? Avertissementer af Adresseavisen: En An som kan give Patte, kan faae Condition i Bo gaden 190. - En rørig Enke uden Børn kan antages os en eenlig Mand i Viingaardsstræde 143. - En Garerobesamling af 120 forskiellige Klædningsstykker, tienlig til dramatisk Brug, er tilkjøbs for 120 Rbd. i Vimmelsaftet 25. - Tolv nye tilskaarne Hørlærredsskjorter, til en før Mand ere tilkjøbs for 11 Mk. Stk. i l. Strandstræde 62. - Resten af de jydske Præsteoste er arriveret og forhandles for 6 til 8 Mk. Pundet, i Møntergade 131. - Godt tørt Bøgebrænde kan bekommes for Rbd. en Quartfavn, som er sauget og hugget og Altsaa udgiør en halv Favn, Landemærket 167. - For fire Skilling Arket modtages til Afskrivning. En oprigtig Ven bevidner Frøken C. T. M...... til hendes Fødselsdag den 23de Januar sin uskrømtede Høilagtelse og i Forbindelse med en hiertelig Lykønskning. -To hundrede Tusinde Rigsbankdaler søges pr. Commission. tillaans af Grosserer Carstens. - Forat sikkre mig selv og Andre for muligt Tab, bekiendtgiøres herved, at efter en af mig afgiven og tinglæst Deklaration skal intet Krav af hvad Slags nævnes kan være forpligtende for mig, endskiøndt mit skriftlige Beviis derfor maatte fremvises, naar dette ikke er underskrevet af min Lavværge. Dorthea Hyllested.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Cours den 29de Januari. Hamb. 2 M. 247, af vista 250. Spec. 252. - Spec. solgtes til 15 Mk. 2 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1821) 73 1/2 a 74. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Februari 1820, 97 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Stillinge Sognekald i Siælland, 350 Rbdlr. Jfølge Kongelig Resolution af 15de Januar 1822 skal, efter Naadensaaret. Udløb, henlægges Præstetienden af 170 Tdr. Hartkorn til Amtsprovsternes Lønningssond. - Hvidberg og Lyng Sognekald i Aalborg Stift, 338 Rbd. Jfølge Kongelig Resolution af 15de Januar 1822 skal, efter Naadensaarets Udløb, henlægges Præstetiende af 150 Tdr. Hartkorn til Amtsprovsternes Lonningsfond.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 16de Januar er Kammersecretair Anthon i Naad entlediget fra hans Embede som Herredsfoged og Skriver i Loe Herred; Candidatus juris D. H. Jydtmann beskikket til Arcurator ved alle Over- og Underretter i Danmark, dog Høiesteret derunder ikke indbefattede. Den 18de, Cancelli sterne ved det Kongelige Departement for de udenlandske Sager J. B. Heyde og J. R. Stampe udnævnte til Legations Secretairer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Døde. Capitain og Grosserer P. L. Nørregaard, 42 Aar, Cancellie=Secretair J. H. Berg, 86 Aar. Frue D. Langeland; Krigs=Assessor, Kongl. Toldbetient M. v. d. Osten, 39 Aar. Hørkræmmer Jacob Olsen, 52 Aar, Mad. A. Aabye, født Royen, 73 Aar; Jfr. M. Petersen; Jfr. W. C. Berg; Skoemagermester Loheber; Uhrmager Lutz, 49 Aar; Jfr. A. M. Faith Controlleur C. H. S. Bentzon, 63 Aar; Auktionsholder T. Schatt; alle i Kiøbenhavn. Mad. A. J. Ryberg, født Boserup, 49 Aar, i Hersleb. Districtslæge A. B. Monrad, 62 Aar, i Varde. Muurmester A. G. Monrad, 45 Aar; Jens Hoffgaard, i Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Aalborg Kirker. Onsdagen den 30te Januar var Ordination i BudolphiKirke, hvor Candidatus Theologi Herr Frederik Haugaard, allernaadigst beskikket til personel Capellan hos Amts provsten over Refs med flere Herreder i Thisted Amt, blev indviet til Præsteembedet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Ved denne Høitidelighed holdt Hans Høiærværdighed Her Biskop Jansen, Commandeur af Dannebrog, en Tale over1 Mos. 17, 1. Jeg er den almægtige Gud, vandre for mit Ansigt og vær fuldkommen; der gav Anledning til en høitidelig Opfordring til et daddelfrit Levnet. a) Hvad et saadant Levnet indgriber i sig, og b) den Høitidelighed, hvormed vi opfordres til at lægge Vind derpaa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Ordinatus Herr Haugaard prædikede over 1 Cor. 15, 50. Kiød og Blod kan ikke arve Guds Rige, ei heller skal Forkrænkelighed arve Uførkrænkelighed, og udviklede deraf: En Christens, men i Særdeleshed en christelig Lærers Pligt at veilede sine Medmennesker til at blive Borgere. i Jesu Rige. Hr. Pastor Henneberg intimerede over: Math. 5, 20: Den christelige Sædelæres udmærkede Fortrin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Søndag Septuagesima prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Thisted, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Ved Tallotteriets 1052de Trækning i Altona udkom: No. 75. 49. 52. 23. 10.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Capitels-Taxten 1821. Efter de indkomne Beregninger fra Kiøbstæderne og Landet over de siden Jndhøstningen stedfundne Kornpriser, er Capitelstaxten paa sidstafvigte Aars Afgrøde sat saaledes: For Thye og Morsøe. Rug 2 Rbd. 3 Mk. 7 s. Sølv pr. Tde. Byg 1 Rbd. 2 Mk. 15 s. - - Havre 5 Mk. 15 s. - - For Vensyssel og Hannherrederne: Rug 2 Rbd. 3 Mk. 10 s. Sølv pr. Tde. Byg 1 Rbd. 4 Mk. 14 s. - Havre 1 Rbd. 1 Mk. 3 s. - Aalborg Stiftsamthuus og Bispegaard den 1ste Febr. 1822. Moltke Jansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Bekiendtgiørelser. Ogsaa vores saa haabefulde, dyrebare, herlige Søn, Hans Wilhelm, har Døden berøvet os, i Middags, i hans Alders ottende Aar. Hans fire Brødre modtage ham i Evigheden, og vi ere saaledes nu uden Børn. Med dyb Sorg bekiendtgiøres dette af hans kummerfulde Forældre. Aalborg den 1ste Februar 1822. K. M. Wigelsen, B. K. B. Wigelsen. fød Fangen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-02
Sidstleden 20de Januar, blev min Datter Jnger Katrine Pedersdatter pludselig borte, uden at jeg siden denne Tid har havt nogen Underretning om hende. Hun er 14 Aar gammel, og var paa foranførste Dag iklædt en stribet Kiole, er rødtavlet Forklæde, rødt Tørklæde om Halsen; paa Hovedet, almindelig Bondekappe med Snip, og Træskoe paa Fødderne. Sandsynlig er hun til denne hendes Undvigelse forledt af slette Mennester eller af barnlig Ubetænksomhed, hvilket jeg saa meget mere maae troe, som hun stedse har opført sig lydig og flittig. Den eller De derfor, som maatte bringe mig hende, eller give mig paalidelig Efterretning om hvor hun opholder sig, fortiener sig ei allene derfor min inderligste Taknemlighed men alle forefaldende Omkostninger skal jeg tillige med al Tak betale. - Aalborg den 2den Februar 1822. Kierstine Frederiksdatter, sal. Peder Sloyes Enke.