Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-29
Valgene skee ved Stemmefleerhed og paa Aar. Valgretten maa stedse udøves personlig. En Deputeret i Stændernes Forsamling for de ovennævnte Provindser kan ogsaa være Medlem for Stændernes Forsamling i NørreJylland eller for Hertugdømmet Slesvig eller Hertugdømmet Holsten, naar den Tid, da Forsamlingen holdes, tilstæder det. Med Hensyn til Kjøbenhavn foranstaltes Alt, hvad der hører under Valghandlingerne, af Magistraten under Medvirkning af Stadens 32 Mænd, for ethvert af de øvrige Valgdistrikter vil Kongen derimod udnævne en Valgdirekteur, til at foranstalte det i saa Henseende Fornødne. J de Kjøbstæder, som have at vælge hver sin Deputeret, udøves Valget i een Forsamling, hvorimod de Kjøbstæder, som i Forbindelse have at vælge een Deputeret, hver for sig udøve deres Valgret i en særlig Forsamling. Udenfor Kjøbenhavn udnævner den beskikkede Valgdirekteur 4 Mænd til, under hans Forsæde at tage Deel i Valgbestyrelsen, foruden 2 Andre, som han udnævner til Protokolførere. Foruden de Valgberettigede have og Andre Adgang til at overvære Valgforsamlingen, forsaavidt det kan skee, uden at være de Valgberettigede til Hinder ved Udøvelsen af deres Valgret. Hvergang Hs. Majestæt vil lade Stændernes Forsamling sammentræde, indkaldes de ved et Patent, hvori Dagen, da Forsamlingen skal aabnes, vil blive bestemt. Jndtil videre bliver Stændernes Forsamling at holde i Roeskilde, hvor til den Ende vil blive den anviist en Bygning med de fornødne Leiligheder. Alle Forhandlinger imellem Kongen og Stænderne skulle skee igjennem en af Hs. Majestæt udnævnt Commissarius, af hvem og Forsamlingen aabnes paa den i Patentet fastsatte Dag, efter at først offentlig Gudstjeneste er holdt. Den Kongel. Commissarius bivaaner, uden dog at have nogen Stemmeret, alle Forsamlingens Sessioner, og tager Ordet, saa til han finder det for godt; dog er han ikke tilstæde ved Stemmegivningen. Han meddeler Stændernes Forsamling de Kongelige Propositioner og giver den de i saa Henseende fornødne Oplysninger. Jngen kan befuldmægtige nogen Anden til at møde eller stemme for sig i Stændernes Forsamling. Saasnart Forsamlingen er aabnet, afgjøres mulige Jndsigelser imod Valgenes Gyldighed. Præsidenten vælges ved fleste Stemmer og tillige ikke mindre end 1/2 Deel af alle afgivne Stemmer. Saasnart han har tiltraadt sin Post, foranstalter han en Vicepræsident udvalgt efter de samme Regler og ligeledes 2 Secretairer, som føre Journal overde indkomne Sager saavelsom Protokol over Forhandlingerne. Enhver Deputeret kan, under Jagttagelse af den foreskrevne Orden, gjøre Forslag i Forsamlingen, som og bringe Forandringer og Tilsætninger til de gjorte Propositioner i Forslag, ligesom han og er beføiet til at tale over alle Gjenstande, som paa en behørig Maade ere bragte under Omhandling. Ethvert Medlem er pligtigt at underkaste sig Præsidentens Kiendelse angaaende Tilsidesættelse af den fornødne Orden, og kan gjøre Præsidenten opmærksom, naar han finder, at denne Orden af Andre er tilsidesat. Jngen Beslutning maa tages af Forsamlingen, naar ikke i det mindste 3/4 Delen af sammes Medlemmer er tilstede. Sager, der høre under dens egen Afgjørelse, gjør Stemmefleerhed altid Udslaget, ligesom hvad de Gjenstande angaaer, som Kongen har ladet Stændernes Forsamling forelægge til Overveielse; men i Tilfælde af Stemmelighed blive begge de modsatte Meninger Hs. Majestæt at foredrage, ligesom det og altid staaer Minoriteten frit for at forlange, at dens afvigende Mening, tilligemed de Grunde, hvorpaa den er bygget, fremsættes i den Betænkning, der til Kongen skal afgives. Enhver Committee, der nedsættes til at bearbeide nogen Sag, bør bestaae af i det mindste 3 Medlemmer, som Forsamlingen dertil udnævner. Sagerne bør i Committeerne fremmes med muligste Hurtighed. Jntet Foredrag, som Nogen vil holde i Stændernes Forsamling, maa skee ved Oplæsning af skrevne Udarbeidelser, undtagen forsaavidt enhver Proponent haver at oplæse sin Proposition. Provindsialstændernes Forsamling haver ikke at befatte sig med Enkeltes Ansøgninger og Besværinger, men bør henvise samme til Kongen eller vedkommende Kollegium eller Øvrighed. Dog, hvis noget Medlem har bestemt Overbeviisning om Forurettelser, udøvede mod enkelte Jndividuer, staaer det til ham at andrage Sagen for Stændernes Forsamling, for at den, hvis Stemmeflerhed, dertil finder Sagen egnet, derom kan indkomme med skriftlig Forestilling til Kongen. For at det Væsentlige af hvad der forhandles kan bringes til offentlig Kundskab, har Commissarius at sørge for, at Resultatet af Forhandlingerne kundgjøres i en egen dertil bestemt Tidende. Medlemmerne af Provindsialstænderne erholde, efter derom indgiven Regning, Diætpenge af 4 Rdlr. Sølv daglig, saavel for den Tid, der behøves til Reisen til og fra Stedet, som for den Tid, de opholde sig ved Forsamlingen, og derhos 1 1/2 Rbd. Sølv for hver Miil, de have at reise. Disse Diæter og Reisepenge, saavelsom de øvrige Udgivter, blive at ligne paa de vedkommende Provindser. Saalænge indtil den endelige Repartition kan foregaae, blive de at forskyde af Amtsrepartitionsfonden eller Kæmnerkasserne. Jøvrigt bliver intet Gebyhr at erlægge og intet stemplet Papiir at bruge i Anledning af de Forretninger, som enten Valgene eller selve de stændiske Forhandlinger medføre. Forordningen, der er forsynet med et fuldstændigt Jndholdsregister, bestaaer i Alt af 89 5, og slutter med følgende Bestemmelse: Saafremt Vi, til Opnaaelse af Vort landsfaderlige. Giemed med denne Vor Anordning, i Tiden skulde finde nogen Forandring i samme fornøden, ville Vi, i Overeensstemmelse med Vor Anordning af 28 Mai. 1831, først indhente Stændernes Betænkning, inden "Vi i saa Henseende tage nogen endelig Beslutning."