JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-10-13
At Velædle Mad. Anna Maria Wandborg, sal. Hr. Niels Jacobsens efterladte Enke her af Lemvig, i Forgaars den 18de September ved Døden er afgangen uden Livs=Arvinger, og at hendes Boe strax af Skifte Retten, udi nærmest boende respective Arvingers Overværelse, er bleven registeret og forseglet; det bliver af mig som Skifte=Forvalter, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som udi Viborg Samler, herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort, tilligemed, at 30te Dagen indfalder den 17de October næstkommende, til hvilken Tid saavel de respective Arvinger, som Credi= og Debitorer indkaldes. til Møde i Stervboen, ved dem selv eller Fuldmægtig. Lemvig, den 20de Septbr. 1783. A. Bræmmer. Alle afgangne Oluf Sørensen Wig, som boede og døde i Aalborg, hans Credi= og Debitorer indkaldes herved med 12 Ugers lovlig Kald og Varsel, at møde i Stervboen i bemeldte Aalborg den 20de Januarii 1784, om Formiddagen Kl. 10 Slet, de første for at bevise deres Krav, og de sidste for at betale deres Gield; da Skiftet, formodentlig til saadan Tid bliver sluttet, og enhver altsaa kan tilskrive sig det Tab, som ved Udeblivelse tilføyes. Aalborg, den 29de September 1783. A. Kiær, F. C. Wormstrup, Raadman. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Mandagen den 10de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Stervboet efter afg. Under=Visiteur Rosendahl, bragt til Ende udi Starups Præstegaard, i Coldinghuus Amt. En Baad, omtrent paa 30 Tdrs. Størrelse, med Mast og Seyl, er i sidstafvigte Julii Maaned, strandet ved Stiesnæs hvor den er bleven bierget og sat paa Land; og omendskiønt man adskillige Steder har ladet den oplyse, har endnu ingen Eyere til den indfundet sig; thi bliver bemeldte Baad herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange oplyst, med Anmodning, at hvo samme beviislig maatte tilhøre, vilde melde dem herved Skriverstuen, da Baaden imod vedbørlig Biergeløn, og paagaaende Omkostningers Betaling, skal blive dem udleveret. Borrebye, den 24de September 1783. J. Raunborg. Et Anker med omtrent 70 Favne Toug og en Bole ved, Ankeret omtrent 3 Skpd., er bierget den 14 Sept. i Girrelbugt, en Fierdedeel Miil fra Landet, afleveret til Øvrigheden i Middelfart, Hr. Byefoged Lund; Touget har ingen Hunde-Ende. Eieren, som beviislig gotgiør, at det er hans, kan erholde det efter lovlig Medfart.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Under Godset No. 2 paa Møenler for nyelig i Land bierget, som fandtes drivende i Søen 7 Stkr. Fyrre Tømmer eller Bielker, af 8 til 11 Alens Længde, 10 til 13 Tommer tykke, og nogle deraf i Enderne paaslaget Mærke C. 1 S., som herved bekiendtgiøres, om nogen vil og kan legitimere sig som Eiere til samme Tømmer inden lovbefalet Tid. Damme, den 24de August 1783. Barfoed, Forvalter paa Godset.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Udi Sundbye i Falsters Nørre-Herred er ved Døden afgaaet den 7de Septbr. dette Aar Skoleholder=Enken Lisbeth Lars Datter Bryggers, forhen afdøde Peder Hansen Brygger, Skoleholder ved bemelte Sundbye Skole, hans Hustrue, hvis Livs=Arvinger af første Ægteskab blev angiven for Skifte=Retten af den Afdødes Søster, som var nærværende, at være: 1) en Søn navnlig Hendrich Flindt, som omtrent for 17 Aar siden skal være reyst Udenlands, men vides ey til hvilket Sted, ikke heller er siden spurgt til ham; 2) nok en Søn ved Navn Jacob Flindt, som for nogle Aar siden, efter Formodning forgieves blev spurat om i Store Heddinge i Sielland; 3) en Datter Lisbeth Flindt, hvilken meenes at være i Bergen hos hendes Halvbroder Jngenieur Lieutenant Hr. Flindt; men da dette Stervboes Ringhed ikke formaaer det lovbydende Proclamas Bekostning, saa bekiendtgiøres dette Dødsfald herved 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og derved indkaldes saavel benævnte afdøde Lisbeth Lars Datter Bryggers Livs=Arvinger, om de ere i Live, da ellers den Afdødes Sødskende tilfalder det lidet og ubetydelige, som efter afdragne Begravelse og andre Bekostninger maatte blive tilovers, som enhver, der til dette lidet Boe maatte have Fordring eller Gield, at de anmelde sig i Torchildstrup Præstegaard paa Falster inden den i Loven anbefalede Tid, da enhver efter Loven og Boens Tilstand skal vederfares hvad Ret er. Torchildstrup Præstegaard paa Falster, den 24de Septbr. 1783. S. Jngemann, Provst i Falsters Nørre Herred.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Et Fruentimmer navnlig Johanne Kirstine Peders Datter, der tiente Consumptions=Forvalter Velædle Hr. von Holten her i Byen som Stue=Pige, er her i Byen udi indeværende Aar ved Døden afgangen, og hendes Efterladenskab tagen under SkifteRettens Behandling; hendes Arvinger er anmeldt at skal være en Broder navnlig Petersen, Skoemager eller Skoeslikker i Helsingøer, og en Søster navnlig Sophie Peders Datter, som skal tiene i Kiøbenhavn, men hvor vides ikke; Skifte efter den Afdøde er berammet at foretages paa Nestved Raadstue, den 11te Novbr. og 23de Decbr. indeværende Aar og Eftermiddagen ved 4 Slet, hvor at møde, saavel Arvingerne som Boens Credi og Debitorer, efter nu brugelig Maade og da Stervboen ikke formaaer at bekoste Proclama, herved indkaldes med udfordrende Legitimation, for at nyde hvad Ret er. Nestved, den 13de September 1783. J. Wallund. E. Wuls.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
De som have noget at fordre i afg. Tieneste=Pige Anne Kirstine Fellings Stervboe, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission. om Hans Kongel. Majest. ved ergangne allernaadigste Befaling haver bevilget: at Riibe Kiøbstæd maae, foruden de 3de hidtil hafte aarlige Markeder, endnu forundes det 4de Market med Kram= og Trævahre 8te Dage efter Mortens Dag, som for indeværende Aar bliver Tirsdagen den 18de Novbr. førstkommende; saa bliver sligt alle Markets Søgende i og uden Provinzen herved til deres Efterretning bekiendtgjort, hvorefter en hver ville behage at indfinde sig her til Markedet bemelte 18de Novembr. førstkommende, for at drive deres eragtende Handel. Ribe, den 30te Septbr. 1783. Præsident, Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
En meget smuk og for nogle Aar siden af nye opbygt Herre, gaard, beliggende i en god og fordeelagtig Egn, en halv Miil fra en stor Handels Kiøbstæd i Jylland, hvortil og hører, foruden andre Herligheder, en Veyr=Mølle, samt en Tegl=Ovn med tilhørende Bygninger og Redskab, er under Haanden at faae til Kiøbs; hvorom nærmere Efterretning faaes herfra Contoiret.
Berlingske Tidende, 1783-10-13
Hos S. T. Hr. Etatsraad Kirketerp i Randers er en liden Capital af 434 Rdr. 2 Mk. 8 Sk. Børnepenge at faae til Laans imod forsvarlig Pant og gangbar Rente.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Tripolis, den 30te Julii. Den 20de i indeværende Maaned mærkede man her tvende Jordstød, som fulgte hurtig paa hinanden, og som begge tilsammen varede 8 til 10 Secunder. J Forveien hørte man en Susen lig Bølgernes Raslen i en lang Frastand, og Aftenen forhen faldt en stærk Regn, hvilket paa denne Aarets Tiid er usædvanligt i Syrien. J en Maaned har Landet og Søen, her været bedækket med en tyk Taage; Vindene rase tillige saa beftig, som om Vinteren; Solen viser sig kun sielden, og bestandig med en Blodfarve, hvilket er et hidindtil ubekiendt i Luftsyn i Syrien. Jordskielvet er ogsaa mærket i Libau. Ved Nepanuluse er en heel Landsbye bleven begravet under et nedstyrtet Bierg. Tyrkerne ere, siden Efterretningen om Mesfinas Ulykke, satte i den yderste Forskrækkelse.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Constantinopel, den 9de September. Den her værende Kongelige Preussiske Gesandt, Hr. von Gaffron, skal, som der siges, have erklæret, at, dersom Krigen skulde bryde ud imellem Rusland og Porten, vilde Kongen hans Herre, i Følge de værende Tractater med den første Magt, finde sig nødsaget til, paa Fordring at efterkomme sine Forbindtligheder, som indeholdes i samme, ved en virksom Hielp. - Man veed ikke, om denne Erklæring er skeet til Porten, eller kun til en anden der værende Minister. - Den Russisk Keiserlige Minister skal ved sin Tolk formelig have bekiendtgjort det Tyrkiske Raad Krims Jndtagelse, og have ladet overlevere det desangaaende udstædte Manifest. - Pesten vedbliver endnu at rase, endog i de Stores Familier ved Hoffet. - Storadmiralen lader bygge mange meget hurtig seilende smaa Transportskibe, fra 6 til 8 Kanoner, som ere forsynede med to smaa Master og Aarer, og kunde transportere 60 til 80 Mand. 80 saadanne Skibe skulle allerede være færdige, og i en Tiid af 3 Maaneder skal der i alt være bygget 150 af saadanne, hvilke skulle være bestemte til at sætte Soldaterne paa Land ved en forefaldende Expedition paa Krim hvis Strandbredde Krigskibene ikke kan komme høiere end en halv Miil nær.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Constantinopel, den 12te September. Man forsikrer, at 100000 Asiater have begivet sig paa Marchen, for at rykke igiennem Georgien til Strandbredden, af det sorte Hav. En Fransk Officeer, navnlig Destouchee, som i sidste Krig tiente i Amerika, og ankom i afvigte Maand med 300 Matroser, har faaet Commanden over det nye Linieskib, Gallipoli, paa 62 Kanoner, paa hvilket han med alle sine ankomne Landsmænd er gaaet om Bord. Man forsikrer, at Porten har bestemt for ham en Escadre, som skal krydse i Archipelagus.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Tyrkiske Grændser, den 15de September. Bassaen i Belgrad har paa nye under Dødsstraf forbudet, at der ikke maatte udøves nogen Udsvævelse imod de Rom mersk Keiserlige Militairposter og Undersaattere, for ikke at give Naboerne Anledning til Mistanke. Jmidlertid fortsættes Arbeydet paa Belgrads Fæstningsværker med ualmindelig Jver, ved Sau-Floden anlægges stærke Batterier, og der opkastes Grave af saadan Dybde og Bredde, at de kunde romme Skibe. Jngen bliver herved forskaanet; Christne og Jøder, ja endog Børn maae arbeyde herpaa. Tyrkerne have og bragt tilsammen en Mængde Pontons til Strandbredden af Sau Floden, og da en Mængde Menneskeer have ladet sig see ved denne Leylighed, saa ere Husarerne fra den Keiserlige Side ved Mitrovitz rykket videre frem, for at give Agt paa dem. - Til Semlin ere endeel Jøder og Kiøbmænd ankomne fra Tyrkiet med deres Formue og Kostbarheder, for at være i Sikkerhed, eftersom de befrygte et Oprør iblandt Tyrkerne. Man troer, at Musselmændene selv ville haste med at giøre Ende paa deres Herligheder i Europa, som nu har varet 330 Aar; thi det var i Aaret 1453, at Mahomed den 2den med en Armee af mere end 400000 Mand erobrede Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Constantinopel, den 15de Septbr. Det Tyrkiske Raad har gjort det sidste Forsøg til at fordeel det forskrækkelige Uveir, som trækker sig sammen over Storsultanen, og at ophæve den store christelige Alliance, som en stilet imod ham. En meget betydelig Transport af Guldstænger skal være bestemt, til at bevæge en stor Souverain i Christenheden, til at opgive sit Forhavende. - Slaaer det te feylt, saa ere de mueligste Foranstaltninger til et ivrigt Forsvar gjorte. - Fra Saustrømmen til det sorte Hav staae virkelig 160000 Mand fordeelte i adskillige Corps, og alle de Tropper, som for nærværende Tid endnu komme fra Asien, skulle trække ind i en stor Leyr ved Adrianopel. Mange Janitskar Officerer, og nogle af de fornemste Basser, ere allerede afreiste til bemeldte Adrianopel, og flere Franske Jngenieur, Officerer ere beordrede derhen.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Polske Grændser, den 1ste Ortober. J Følge Breve fra Ukraine, ventes General Feldtmarskal, Grev Romanzow, til Niemierov; hvoraf man slutter, at det vi komme til en Vinter=Campagne. Fyrst Repnin skal allerede med 30000 Mand have begivet sig paa Marchen til Adrianopel, hvilket dog mange drage i Tvivl, eftersom der ligge talrige Tropper i Oczakow, Bender Choczim og andre Tyrkiske Fæstninger ved Donau. Jmidlertid heder det, at GrevSoltikow skal sætte Fyrst Repnin i Sikkerhed for at blive angrebet bag fra. - Nogle Efterretninger sige, at Prinds Heraclius allerede har erklæret sig for en Vassal af Rusland, men at Prinds Salomon var af andre Tanker, og aldeles uvillig dertil.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Wien, den 2den October. Hs. Keiserlige Majestæt seer efter sin Bøhmiske Reyse ualmindelig fornøyet og frisk ud, og man troer, at Høystsamme, for at være de Egne nærmere, hvorhen nu alle Øyekast ere rettede, vil tilbringe en god Deel af Vinteren i Osen, hvor Slottet virkelig allerede sættes i Stand. J Fald det kommer til virkelige Operationer, komme 3de Keiserlige Armeer paa en og samme Tid til at agere ved Sau=Strømmen, nemlig Hs Majestæt Keiseren og Feldtmarchal Laseysimod Belgrad, Feldtmarskal Landon i Ober=Schlavonien, og Feldttøimester Sieskowitz i Croatien Feldtmarskal, Laseys Huushofmester har allerede faaet Ordre af sin Herre til at indrette den hele Feldt Eqvipage og det dertil hørende Personale.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Paris, den 3die October. Det Rygte bliver bestandig stærkere, at en Flode af 32. Linieskibe, nemlig 20 Franske og 12 Spanske, skal krydse ved Øerne i Archipelago, og at 12000 Mand fra Toulon skulle ved denne Leilighed gaae til Candia. - Græv von St. Priest ventes henimod Paaske fra Constantinopel hertil. - Til at completere det Franske Cavallerie udfordres 10000 Mand og ligesaa mange Heste. Et nyt Husar=Regiment, som bliver oprettet, skal kaldes de Artoisske Husarer.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
London, den 3die October. De Jrlandske Anliggender synes at blive mere og meere alvorlige. Ministerne have holdt adskillige Møder desan, gaaende; men, efter Forlydende, er man ikke bleven en om noget. Rygtet gaaer, at de Jrlandske Frivilliges Hensigter ikke gaae ud paa mindre, end, at giøre Jrland lige saa afhængig, som Nordamerika er bleven. Jmidlertid syne, dette aldeles usandsynligt, i det mindste paa nærværende Til da man har noksom Grund til den Formodning, at Volum tairernes og deres Deputeredes Møde allene har den Hensigt, at sætte Skranker for Ministeriums og Parlamentets alt for store Jndflydelse i den Jrlandske Rigsforfatning. J det mindste synes de Beslutninger, som de Frivilliges Deputerede hidindtil have fattet, allene at have havt denne Hensigt, og efter disse skulle man dog vel for nærværende Tiid bedømme dem. Det hedder, at 7 Regimenter skulle for faa Dag siden være blevne indskibede til Jrland; men man havde, et ter Sigende, betænkt sig i Cabinettet, og givet Contra-Ordre, for ikke at gyde Olie i Jlden. Desuden, havde de Jn landske Frivillige havt saadanne Hensigter, som man tillægger dem, saa vilde vist nok 7 Regimenter kun være at liden Betydenhed. Nei, Jrlænderne kiende deres Fordeel bedre, og hvad vilde de uden Søemagt udrette mod Engeland, Saa meget høre vi dog med den sidste Jrlandske Post som en Vished, at de Deputerede for de Frivilliges Corps have le et et stort Huus i Dublin, som stoder til Parlamentshuset sammestæds, og der, ligesom Parlamentet, have taget Sæde for, at raadslaae paa deres Maade om Fædernelandets Beste og lade deres Beslutninger bekiendtgiøre. - Freden er bleve bekiendtgjort i Dublin ved en offentlig Herold, under Ledsagelse af nogle Øvrigheds Personer, og trykte Bekiendtgiørelser ere blevne opslagne paa Børsen og andre Stæder. -
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Efterretningerne fra Nye=Pork melde, at man i de forenede Stater farer fort med at confisqvere Loyalisternes Eiendom me, at 12000 af samme var gaaet om Bord, for at sætte sig ned i Nye=Skotland og Canada. Kongressen har besluttet, at holde sit Møde i Wilmington saa længe, indtil de nye Republiker ere fuldkommen indrettede, og da vil man fastsætte Stedet, hvor Hovedregieringen skal have sit Sæde. - Der som det Franske Hoffes Efterretninger om den sluttede Fre ikke naae Ostindien, førend de, som ere gaaede herfra, saa er det at befrygte, at Krigen sammesteds bliver fortsat til August Maaned. Coureren, som man affærdigede herfra med Efterretningerne, er bleven opholdt i Bassora i en Tiid af 2 Maaneder, eftersom han der ikke kunde faae noget Fat tøi til sin Reises Befordring. - Der skal være afgaaet en En presse til Vice-Kongen i Jrland, som overbringer ham Fuldmagt, til offentlig at forsikre, at det Engelske Ministerium vil giøre alt, for at hæve Aarsagerne til Misfornøielsen sammesteds. - Admiral Gambier er allerede afgaaet til Portsmouth, for med Skibet Europa, paa 50 Canoner, at afseiltil sin Station af Jamaica. Sir John Linsay gaaer, som det nu hedder, til Stationen af Antigna. - Flaaden til Gibraltar og den middellandske Søe ligger seilfærdig, og bestaaer af følgende Skibe: Goliath paa 74, Capitain Si Hyde Parker, Ganges paa 74, Ardent paa 64, Diaden, paa 74, 2 Fregatter paa 38, i paa 20, og 1 paa 14 Cano. ner. Gouverneur Elliot har nu gjort Gibraltar fuldkommen uovervindelig. Han har ladet hugge Huller igiennem de tykkeste Klipper, hvorigiennem man kan skyde med Canoner, og som ikke ere udsatte for nogen Ødelæggelse af Fienden. -
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Efterrettinger fra Rusland melde, at Eskadren fra Cronstadt er hidindtil kun bleven opholdt af Modvind, men vil vist afgaae til den middellandske Søe. Allerede siden den 18de August krydse adskillige Skibe af denne Eskadre i Østersøen.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Stockholm, den 3die October. Den 27de September tiltraade Hs. Majestæt, Kongen, fra det Kongel. Lystslot Drottningholm sin Reyse til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Warskau, den 4de October. De nyeste Efterretninger fra de Tyrkiske Grændser melde, et, omendskiønt alting er temmelig roeligt i Moldau og Wallachiet, merker man dog sammestæds, at der i den Deel at disse Provindser, som hører Huset Østerrige til, befinde sig paa en kort Tid flere Tropper, end forhen, og at samme komme dertil fra Siebenbürgen. Dog skulle ogsaa Tyrkerne væ te meget opmærksomme paa alle Ting, føre Correspondence, med nogle Europæiske Hoffer, og have Haab om, at man skal tage sig deres Sag an, hvilket og skal være bleven bekiendtgjort Tropperne, for at sætte Mod i dem. Men Tiden bliver alt for lang for disse, saasom de hidindtil har seet kun liden Frugt af alle disse Forsikringer. - Ved de i Polen værende Russiske Regimenter blive saavel ved Jnfanteriet, som Cavalleriet gjort adskillige Anstalter, som lade formode, at disse Tropper snart skulle brække op. Alting bliver sat i god Stand. Teltene og Munderingerne blive undersøgte, og det nødvendige tepareret. Mange paastaae dog, at de skulle forblive Vinteren over i Polen. Dette maae nu inden en kort Tid vise sig, saasom det onde Veyr nu snart begynder, da Veyene blive meget slemme der i Egnene. - Man veed nu tilforladelig, at det udspredte Rygte, at Preussen vilde bemægtige sig Staden, Danzig er ganske ugrundet. Det her værende Hof saavelsom det Petersborgske, er og overbeviist om, at det Preussiske Hofs Forlangende i Henseende til Skibene er grundet.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Østerrige, den 4de October. Det heder, at Feldtmarskal, Græv Lasey, skal reyse fra Wien til de Tyrkiske Grændser. Der blive virkelig hævede 40000 Rekrytter, og Skoemagerne i Wien maae henimod Juul have 12000 Par Skoe og 4000 Par Ungerske Tschismen færdige. Til Curasseer Regimenternes Completering renter man 2000 Heste fra det Holsteenske, og ligesaa mange til det lette Rytterie fra Ukraine.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Paris, den 6te October. Efter Breve fra Brest er man sammestæds meere beskieftiget med at forsyne Magasinerne og Arsenalet med den nødvendige Forraad, end med at udruste Skibe, dog udrustes 4 Linie, skibe, som Kongen leverer til Handelen paa China. Formodentlig ville Auxiliair= og ikke Marine=Officerer faae Commanden over bemeldte Skibe. - At det Russiske Hof har afslaget vor Mediation med Porten, er bekiendt. Høystsammes Svar skal have været af følgende Jndhold: "Keiserinden har ikke givet Storherren den mindste Aarsag til nogen Besværing, hvorfor skulde man da frygte for et Fredsbrud, Crim, Cubana., hvilke Lande Keiserinden har bragt under sit Scepter, vare frie og afhængige Lande. Enhver Megling var altsaa unødvendig. Men skulde Keiserinden nogensinde blive nødt til ved en uretfærdig Fredsforstyrrelse, at angribe Sultanen i hans egne Lande saa vil hun ikke tøve et Øyeblik, førend hun antog den allerchristeligste Konges Megling, for derved at forekomme Blodsudgydelse, og vedligeholde Freden imellem begge Riger.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Haag, den 7de October. Efterretninger fra Constantinopel melde, at en Fransk Fregatte laae ved Dardanellerne. Den Russiske Gesandt havde i Begyndelsen af September Maaned endnu ikke formelig bekiendtgjort for Porten Krims Bemægtigelse, ikke heller overleveret samme de Foræringer, som han allere havde bekomme i i Anledning af Ratificationen paa den imellem Rusland og Porten sluttede Handels=Tractat. Hans Monarchinde har foræret ham 10000 Rubler, og Secretairen, samt Drage manns, have hver faaet 4000 Rubler. Nogle tusinde Tartarer ere og ankomne fra Krim til Constantinopel, eftersom enhver, der ikke vil forblive sammesteds, har Tilladelse at reise bort.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Efter de nyeste Beretninger fra Danzig, tage Uroelighederne sammestæds daglig til. Den forbirtrede Gemenemand har igien kastet med Stene efter et Preussisk Detachement Husarer. Husarerne, som ikke havde Ordre til at skyde, træk kede sig tilbage. Siden den 24de September skal Foranstaltningerne fra den Preussiske Side være blevne alvorligere, og Staden trangere indsluttet. Regimenterne von Blumen thal, fra Moewe, von Eglofstein fra Elbingen og de Finkensteenske Dragoner fra Riesenberg ere commanderte til Egnen ved Danzig.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Brunsvig, den 10de October. Den 7de hujus om Aftenen Kl. 11 ankom Hs. Majestæt, Kongen af Sverrig, og tog ind i Hotel d'Angleterre. Da denne Monark reiser i det strengeste Jncognito; saa har han frabedet sig de tilbudne Værelser paa Slottet, og ved Jnpasseringen angav han sig blot for en fremmed Officier. Den 8de og 9de var Taffel ved Hoffet hos Hs. Durchlauchtighed, den regierende Hertug, baade til Middag og Aften, ved hvilket Hs. Majestæt alle Gange var nærværende. Den sidste af disse Dage gik Hs. Majestæt, i Følge af Hr. Major von Hermelin igiennem denne Stads Hovedgader, og tog det Merkværdigste i Øyesyn. J Formiddags Kl. 11, fortsatte Hs. Majestæt Reisen til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Haag, den 11te October. Da Sagerne med Danzig blive alt mere og mere alvorlige, saa har Kongen af Polen sendt sin Geheimeraad, Græv von Unruh, som Commissarius derhen. Jmidlertid er det vist, at Staden siden den 24de September er bleven langt mere ind sperret, og at adskillige Preussiske Regimenter rykke imod samme med Kanoner. Danziger Magistraten synes at ville vove det yderste. Den formerer hvert Compagnie af Garnisonen med 80 Mand, og har i den Henseende aabnet i alle Stadens Qvarterer Hvervehuse. Danziger Pøbelens Forbittrelse gaaer særdeles vidt.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
Kiøbenhavn, den 17de October. Den 27de August er Capellan Hr. Hans Ancher Langhorn, beskikket at være Sognepræst for Pederstier Menighed paa Bornholm. Den 3die September er Doct. Med. og Medicus, Peter Thorstensen beskikket at være Professor. Den 13de hujus er Kammerraad og Amtsforvalter Bertel Michae Rosted beskikket at være Justits=Raad. Den 17de hujus er Sognepræst Provst Mathurin Endorph beskikket at være Sognepræst i Ringkiøbing, dets Anner og Rindom. Den 24de hujus er Studiosus Peder Smith confirmeret at være Capellan pro Persona for Pedersborg og Kindertofte Menigheder udi Sielland. Studiosus Frederich Seidelin ligesaa til Gloslunde og Græshauge Menigheder i Lolland. Capellan Ole Lie beskikket at være Sognepræst for Boe og HustadMenigheder i Trundhiems Stift. Den 1ste October Capellan Wilhelm Cornisch Lassen beskikket at være Sognepræst til Næss Præstegield i Aggershuus Stift. Den 8de hujus er Sognepræst Alexander Holm beskikket at være Sognepræudi Nyekiøbing og til Annexet Rørvig i Sielland. Den 30te September er Conferentsraad Otto Christopher von Munthe, af Morgenstierne udnævnt til Deputered i det Kongelige Generalitets- og Commissariats=Collegio, og Oberste Jørgen Frederich von Castenskjold bestilt til Krigs- og Land=Commissair i Sielland, Laaland, Falster og Møen. Den 10de Oct.
Berlingske Tidende, 1783-10-17
er Justitsraad og Consul Jens Severin Æreboe udnævnt til virkelig Secretair ved det Kongelige Departement for de udenlandske Affairer.