JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Da vi have taget i Betragtning at Veien over Simplon, der forbinder Riget med vort Kongerige Jtalien, er nyttig for mere end 60 Millioner Mennesker : at den har kostet vore Skarkammere i Frankrig og Jtalien over 18 Millioner, en Udgivet, der vilde være spildt, dersom handelen derved ikke fandt Beqvemmelighed og fuldkommen Sikkerhed, at Walliserlandet ingen af de Betingelser har opfyldt, hvortil det forpligtede sig, da vi lode Arbeidet begynde til at aabne denne store Forbindelse; da vi endelig ville giøre en Ende paa det Anarchie, som giør dette Land ulykkeligt, og paa eengang tilintetgiøre de uretmæssige Fordringer paa Overherredømme, som den ene Deel giør imod det anden, saa have vi decreteret og decretere som følger: Art. 1. Walliserlandet er forenet med Riget. 2. Dette Land skal udgiøre et Departement under Navn af Departementet Simplon. 3. Det skal udgjøre en Deel af den 7de Militair=Division. 4. Det skal ufortøvet tages i Besiddelse i Vort Navn, og det paalægges en General Commissair at besørge dets Bestyrelse i Resten af indeværende Aar. 5. Alle Vore Ministre paaligger det at sætte nærværende Dieret i Kraft. Undertegnet,
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Napoleon.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
London, den 5te Novbr.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Windsor, den 9de Novbr. Hs. Majestæt har sovet nogle Timer og vedbliver tilsyneladende at befinde sig bedre. Revolds &c.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Windsor, den 10de Novbr. Vi holde for, at Hs. Majestæt denne Morgen befinder sig bedre end i de sidste 5 til 6 Dage. Reynolds &c.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
- Forrige Søndag sov Hs. Majestæt 3 Timer. Kongen har og at gienkiendt Dr. Regnold paa hans Stemme. Dette gunstige Symp stom, forbunden med den siden 24 Timer indtrufne Rolighed, gave Lægerne det bedste Haab.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Beston, den 1ste October. Hertugen af Cadores Drev til General Armstrong, angaaende Tilbagekaldelsen af Maylands= og Berlins-Decreterne, er indtruffen her. Dette fortiener at tages i Overveielse. Dets Resultater kunne vorde meet vigtige. Man venter Congressens Sammenkaldelse til den 12te Novbr. Nogle Personer ere af den Mening, at Non JntercourseActen igien vil blive sat i Kraft, da Engelland sikkert ikke tilbagekalder sine Cabinetsbefalinger. For Resten lader vor Regiering foranstalte Krigstilberedelser. Alle Statens Skibe have erholdet Befaling, at udruste sig saaledes, at de hvert Øieblik kunne gaae Søen.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Constantinopel, den 10de October. Paschaen i Egypten har bemægtiget sig Provindsen Fasum, hvori Mamelukkernes Hovedmaat befandt sig. 2 Paschaer ere med en stor Her marscherede imod Wechabiterne, som allerede staae for Portene af Damascus ved Tiberias Søe.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Wien, den 14de November. Den sidste Post fra Constantinopel medbringer den Efterretning : at Pesiens Schab har sluttet en hastig Fred med Russerne; og Breve af samme Datum fra Constantinopel yttre at Porten efter al Sandsynlighed ligeledes snart vil beqvemme sig til Fred, da ogsaa dette Feldttog har viist den at den ikke mægter at imodstaae Ruslands Hære.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Kønigsberg, den 10de November. Følgende er bleven publiceret her: J Hs. Majestæt Kongen af Preussens Navn, skall: Ladningerne af 32 Skibe, der bestaae af Bomuld, spundet Garn, Jndigo, Cochenille, raae og raffinerte Sukkere, Kaffe, Tobak, Rødtræe, Guultræe, China, Peber, Pigment, Nelliker og andre Kryderier, Rum, Blye, Bleyhvidt, Mahognitræe a., og Klor en ere indførte - her med formeligen og til Fordeel for den Kongl. Kasse confiskeres.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Stockholm, den 10de November. Under Gaars Datum har Hs. Majestæt udstædt en naadig Kundgiørelse angaaende det som er bleven oplyst ved Undersøgelsen om Aarsagerne til Høisalig Hs. Kongl. Høihed Kronprinds Carl Augusts Død. Denne Bekiendtgiørelse lyder saaledes : Vi Carl &c. tilbyde Eder, Os elskelige Vore troe Undersaattere, Sverrigs Jndbyggere, Vor synderlige Yndest, naadige Bevaagenhed og gunstige Villie med Gud den Almægtige. Ved Vores den 2den i Julii sidstleden udstædte naadige Bekiendtgiørelse, have Vi i Naade underrettet Vore troefaste Undersaatter om den lovmæssige Fremgangsmaade, som var bleven vedtaget for at opdage Anledningen til det udbredte Rygte, at Vor Høitelske Herr Søn, nu Høisalig Hs. Kongl. Høihed, Kronprinds Carl August paa forsætlig Maade var bleven ombragt med Gift; for paa den ene Side at lade den afskyeværdige Forbrydelse, hvis den fandtes, faae sin fortiente Straf, og paa den anden Side, ved Opdagelse af Sandheden og det virkelige Forhold, at afvende fra den svenske Nation den paa samme herkastede Vanære. Da nu alle de Oplysninger, som kunde erholdes om dette høistsmertelige og ubehagelige Anliggende, og som udfordredes til at bedømme det, ere i blevne indhentede ved vedkommende Embedsmænds og Domstoles Be stræbelser; saa ansee Vi det for Vor Pligt at berolige Vore troefaste i Undersaatters Hierter ved den Efterretning, som efter saadan Undersøgelse er bleven Os Selv meddeelt til Egen Husvalelse i Vor velgrundede Sorg. Efter at have overveiet Hs. Kongl. Høiheds Helbreds=Tilstand, før i Hans Ankomst til Sverrig, har Vort Collegium Medicum fundet sig foranlediget til at slutte, at Høibemeldte Fyrste allerede i Norge havde samlet paa og baaret Sæden til den chroniske Sygdom og de af samme foraarsagede Krompetrækninger, hvilke man ligeledes har seet i Ham at have der, og som her, efter kortere og længere Mellemrum, at bortrykkede paa Qviddinge Hede i Skaane denne dyrebare Gienstand for Sverrigs Fremtids Haab; saa at det var Collegiet saare uventet, at nogen kyndig Læge kunde yttre den Overbeviisning at Hs. Kongl. Høihed skulde være forgivet. Og da hverken den Apoplerie, som dræbte Hs. i Kongl. Høihed, eller de Sygdoms-Tilfælde, som i længere eller kortere i Tid fandt Sted før samme, udgjøre noget sikkert Beviis for en virkelig Forgiftelse, og ingen angen sandsynlig Anledning, endnu mindre i noget Beviis for en saadan Hensigt eller Gierning, er bleven lagt for i Dagen; saa har Collegiet ikke kunne tillade sig fra det hændede ulykkelige Tilfælde at slutte til en saa gyselig og vanærende Handling, som det almindelige Omdømme har faaet fremstillet.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Ligeledes har vores og det svenske Riges Hofret, efter den nøiagtigst anstillede Undersøgelse, ved endelig Afgiørelse den 5te denne Maaned, 4 paa anførte Grund erklæret : at ingen virkelig Anledning er forekommet til at troe, at Anslag mod Hs. Kongl. Høiheds Liv have været paa Bane, at nogen forsætlig Forgiftelse eller andet end tilfældig og indvortes i naturlig, ikke af andre forsætligen fremvirket Sygdom har foraarsaget Hs. Kal. Høiheds Død; saa at det udspredte Rygte at Hs. Kgl. Høihed i er bleven ombragt ved Gifter aldeles ugrundet, hvorfore ogsaa Hofretten tillige har erklæret, at saasom Rigsmarskalken, Grev Arel von Fersen, i der paa voldsom Maade blev myrdet af en rasende Hob, ligesaalidet i som hans Søster, Grevinde Piper født v. Fersen, ved Undersøgelsen ere blevne besværede med den ringeste omstændighed, som kunde lade i saadan Forbrydelse formode; saa burde ogsaa Rigsmarskalkens Minde i samt Grevinden for sin Person der have et offentligt Forsvar imod de i lunske Beskyldninger, som ere blevne dem gjorte i det almindelige Omdømme, uden at behøve Dommernes videre Kiendelse, for at nyde God af en Uskyldighed, som ikke engang med Rette kunde have været om tvistet.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Den smertelige Lidelse Hs. Kongel. Høiheds hastige og uforventede Død har foraarsaget Os, skulde have blevet Os aldeles undstaaelig und der Tyngden af Vore afladelige Omsorger for Fosterlandets Vel, hvis Hs. Kongel. Høiheds Død havde havt andre Aarsager end de, som efter Forsynets Tilskikkelse og Naturens Lov bestemte Grændsen for Hans Levetid; hvorfore ogsaa en fast Fortrøstning og hengivenhed i Almagtens velbehagelige Villie udgjorde Vor sikkre Tilflugt i dette somandre Livets Omvexlinger. Det tilkommer ogsaa Eder, elskte Ander saatter, at følge et saadant Exempel. Og Vi befale Eder Gud den Almægtige synderlig naadigen.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Stockholms Slot, den 9de November 1810. Carl.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Den 13de November. Den Protocol, som blev ført i det svenske Consulathuus i Helsingøer, da Hs. Kongel. Høihed, den svenske Kronprinds, eflagde sin Troesbekiendtise, er nu bleven offentliggjort, og indeholder iblandt andet følgende Tale af Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Fra min første Barndom er jeg bleven underviist i de Reformertes Troesbekiendelse; men efterat de Begivenheder, som i de sidste 20 Aar tildroge sig i Europa, havde ført mig til Tydskland, har jeg havt Leilighed til at lære at kiende den protestantiske Læres Præster nøiere, og ved mine Samtaler med dem har jeg overtydet mig om : at Guds sand dre Ord - at Christi Lære indeholdes i den augsburaske Bekiendelse, som overleveredes Keiser Carl V. af de protestantiske Fyrster og Stater, i Tydskland. Alle de Undersøge ser jeg siden har anstillet have bekræftet den Tanke hos mig, at denne Lære er den sande og rette. Det er altsaa, saavel i Følge min egen Overbeviisning, som fordi jeg ønsker at træde i en nøiere Forbindelse med der svenske Folk, at jeg nu erklærer og lover Eder fra denne Dag af offentlig at bekiende den rene evangeliske Lært, saaledes som jeg ogsaa længe har bekiendt den i mit Hierte.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
- Vor forhenværende Charge d'Affaires i London, Hr. von Brinkman, er udnævnt til Cabinets=Kammerherre hos Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsessen forventes hertil med det første.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Grevinde Løwenhaupt er allerede reist hende imøde som Hofmesterinde, Ved hendes Ankomst her til Staden skal gives et glimrende Bal paa Børsen. Beneral Skjoldebrand er bleven udnævnt til Hovedstadens Overstatholder, istedet for Grev Klingspor.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Blandt de Ting som bleve afgjorte paa Rigsdagen var ogsaa Bestemmelsen af Thronfølgerens aarlige Indtægter, nemlig 6666 Rd. 32 s. Bco., eller 100,000 Rd. Rigsgjeldssedler ; - og en Lov; at den forrige Konge Gustav Adolph hver Gang i Forveien skal lade Stænderne det vide, naar han vil forandre sin Boepæl, da han i andet Fald mister sin Pension.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Den 18de November. Under Gaars Datum udkom følgende Hs. Kongl. Majestæts Krigserklæring imod det forenede KongerigStorbrittannien og Jrland : Vi Carl, af Guds Naade Konge til Sverrig, de Venders og Godthers a. giøre vitterligt, at da Vi, for fuldkommen at hæve den Tvivl, som er bleven yttret om Vort Riges Forhold mod Engelland, samt for endnu kraftigere at befæste de Venskabs= og Fortroligheds-Baand, som forene Os med Hs. Majestæt de Franskes Keiser, Konge af Jtalien ; ligesom ogsaa, for paa Voe Side at bidrage til den af Fastlandets Maare i Forening tilsigtede Hensigt for at kunne slutte en almindelig og hastig Fred, have seet Os foranlediget til herved at erklære det forenede Kongerige Storbrittannien og Jrland Krig; saa ville Vi i Naade paabydt og befale at al Skibsfart, Handel og Postgang, samt al anden Brevver ling, under hvad Navn nævnes kan, fra og til alle i det forenede Kongerige Storbrittanien og Jeland, samt derunder liggende Landskaber, og der liggende Havne, Stæder og Byer skal, under Ansvaefter Lov og Forordninger, fra i Dag af aldeles ophøre. Det er des aarsag Vor naadige Villie og befaling til Vore Feldmarskaller, Over statholdere, commanderende Generaler, Admiraler, Landshøvdinger og alle andre Vore befalingsmænd til Lands og Vands, at de tillige med deres Underhavende, ikke alleneste hver paa sit Sted føie Anstalt til at denne Vor naadige Villie vedbørligen og skyndsomst vorde kundgjort til almindelig Efterretning; men ogsaa alvorligen holde over dens ubrødelige og nøiagtige Efterlevelse. Hvorefter alle Vedkommende sig underdanigst have at rette. Til ydermere Vished have Vi underskrevet dette Egenhændigen og ladet det bekræfte med Vort Kongl. Segl.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Stockholms Slot, den 17de Novbr. 1810. Carl. Den 19de November. Følgende Hs. Kongl. Majestæts naadigste Bekiendtgiørelse, angaaende Forholdet med engelske Fartøiet og Varer, samt Colonialvarer m. m. er i Dag udkommet : "Vi Carl ac giøre vitterligt, at eftersom Vi, for at vedligeholde vore Forbindelsen, med Hs. Majestæt de Franskes Keiser, Konge af Jtalien a., have fundet Os foranledigede til at erklære Krig og afbryde al Handels= og andre Forbindelser imellem Vort Rige og det forenede Kongerige Storbrittanier og Jrland; saa have Vi i Følge deraf forordnet, ligesom Bi og herved byde og befale, at dersom, imod Vor Forventning, noget eller nogle store brittaniske Fartøier skulde befinde sig udi Vort Riges Havne, det eller de da ufortøvet skulle anholdes, samt at, med nøiagtigste Jagttagelse af hvad allerede udfærdige Bestemmelser i saa Henseende fastsætte, de Storbrittanniske Krigs= og Handelsfartøier, og uden Undtagelse alle Handels fartøier, der komme fra Storbrittannien, dets Colonier, og Lande som høre under dets umiddelbare Bestyrelse, eller indeholde Varer, som ere producerede eller forarbeidede der, eller tilhøre Hs. Majestæt Kongen i Storbrittannien og hans Undersaatter, - under strængeste An Hvar - ikke maae indlades i Sverrigs Havne. Dernæst forordne Vii Naade, med Hensyn paa de i andre Stater paa Fastlandet imod er ingelske og Colonial=Varers Jndførsel nyligen vedtagne Foranstaltninger, at saadanne Varer ikke maae udføres fra nogen Stad eller Ste i Vort Rige til fremmede Pladser paa Fastlande, saasnart denne Bor naadige Bestemmelse vedbørligen er bleven bekiendtgjort, ved hvilken Forholdsregel, og da det i Riget nuværende Forraad af Colonialvarer, for en Tid kan tilfredsstille Vore Undersaatteres Trang til samme, Veer hansee det nødvendigt at forbyde al Jndførsel i Rinet af saadanne eller Colonialvarer, af hvad Oprindelse de end maatte være, og under hvil tet slag de maatte ankomme, saa at det, fra den Dato af dette Forbud vorder kundgjort, ei tillades noget Skib, der er ladet med Colonialvarer, at indløbe i svinske Havne. I øvrigt ville Vi anbefale vedbør lige og nøiagtige Undersøgelser, for at opdage hvorvidt og til hvilket Beløb engelske og Colonialvarer, siden sidstafvigte 24de April, paa S. ulovlig Maade ere blevne indførte i Riget, samt derefter bestemme hvorledes med saadanne Varer lovligen bør forholdes. Det paaligger de høiere og lavere Embedsmænd paa det nøiagtigste at sørge for, at hvad Vi saaledes, i den ene som ogsaa i den anden Henseende have paabudet, vorder efterkommet; hvorefter alle Vedkommende sig underdanigst have at rette. Til ydermere Vished have Vi egenhændigen underskreven dette, samt ladet det bekræfte med Vort Kongl. Segl.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Stockholms Slot, den 19de Novbr. 1810. Carl.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Blandede Efterretninger. Fra 9de til 11te dennes har en stærk Storm anrettet betydelig Skade 3 paa Kysterne af Canalen imellem Engelland og Frankerige.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Indenlandske Efterretninger. Nyborg, den 25de November. Af den Convoi, som i Gaar Middags passerede Beltet, kom en af Cutterne, ved at jage en Kaper, at saa nær Knudshoved, at der fra Bytteriet og Kanon Chalupperne bleve gjorte adskillige Skud efter den. Den vendte i Tide tilbage, og kunde, da der gik meget høi Søe, ikke forfølges.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Medens Convolen laae til Ankers mellem Langeland og Lolland, ere 2 Galleaser af samme blevne udskaarne og indbragte i sikker Havn, ved Fartøier fra Nakskous Flotille. En dito er taget af Lieutenant Sønderup. De herværende Slupper have været ude for at roe op mod Conveien, som ankrede i Aftes ved Romsøe; men Strømmen gjorde det umuelige at krydse op til den. Hvis den af en af de opbragte Skippere gjorte Forklaring staaer til Troende, saa er nok en Convoi bestemt til at afgaae fra Hanøe den 30te dennes Corsøer, den 25de Novbr. J Dag ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte. Af den fiendtlige Convoi har en Kaper fra Kiøbenhavn opbragt en svær Brig, ladet med pommerske Bielker.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Corsøer, den 27de Novbr. J Beltet har intet fiendtligt Skil været observeret, siden den sidste Convoi passerede.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Callundborg, den 24de November. Efter Capitain=Lieutenant Uldals Ordre løb Lieutenant Didrichsen med Roeslotillens Sluppe Sydpaa, for at recognoscere en fra Østen kommende Convai. Den 22de November fik han Convoien i Sigte fra Enehøi, og fulgde den derfra Nord efter. Norden for Albuen holdt en Cutterbrig ud for at jage ham og endeel andre Orlogsfartøier og Kapere, som vare udløbne, og disse bleve tvungne ved dens Skud til igjen at vende tilbage. Lieutenant Didrichsen vedblev sin Cours, da han saae en dansk Jagt forud af sig hvilken han befrygtede det maatte være Briggens Hensigt at bemægtige sig; og holdt derfor, uagtet Fiendens bestandige Jld, til den, for at afsistere den ved fiendtlige Factøiers Overfald. Da Briggen mærkede at dens Skud ikke forhindrede Lieutenantens Forsæt, holdt den op med at skyde efter ham; men gav derimod Jld paa Jagten, som, uagtet den saae at Lieutenanten ilede den til Hielp, dog lod sig tage. Nu holdt Lieutenanten ind til Unsevig, for at undgaae Jlden fra Briggen, som igjen begyndte, og her forblev han til Briggen holdt ud efter. Den paa styrede han Cours Nord efter, og traf med denne Cours ogsaa Convoien, som da var ankret op. Kl. 12 løb han ind i den og erobrede en Kuf, hvis Ladning bestod af Hvede, Traad, Fiedder, Duun og Svinebørster. Skipperen og hans Folk vare alle paa Dækket, da Lieutenanten lagde til Borde. Den første havde forsynet sig med en Bøsse ladet med Rende Kugler, og de sidste vare i Færd med at signalere med en Laterne; men da Lieutenanten tilraabde dem paa engelsk at de skulde give ham en Ende Toug, thi det var Patrouil Sluppen, gik Laternen ned igien og Skipperen forsømte at bruge sit Værge. Lieutenanten tog nu Besiddelse af Fartøiet, men kom først under Seil en Time efter; thi for ikke at drive paa et Rangskib, som laae i Nærheden, maatte han have Skuden til at falde af imod Søen, og dette skeete ikke før han havde Spring paa Touger, hvilket dog knækkede 2 Gange inden han naaede sin Hensigt.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Callundborg, den 25de Novbr. Jgaar Eftermiddags Kl. 3 saaes en fiendtlig Convol paa omtrent nogle og 70 Stil at komme Syd fra. Den ankrede imellem Asnæs og Romsøe. J Dag kan den ikke sees for Tykning. J Morges ere adskillige Signalskud blevne hørte fra den.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Callundborg, den 26de Novbr. Jgaar kom Flaaden, som har lagt ved Romsøe, og passerede her forbi. Den gik til Ankers i Aften henimod 1 Miil Norden for Refsnæs. Saavidt kunde sees bestod Flaaden af 72 Coffardieskibe, 3 Rangsskibe, 3 Fregatter og 2 Cutter brigger. De ligge endnu alle til Ankers for O. N. O. Vind og den blæser haarde.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Callundborg, den 27de Novbr. Endnu ligger Convolen til Arkers omtrent 1 Miil Norden for Refsræs. Lieutenant Sønderup har opbragt en Galliase, ladet med Hamp.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Callundborg, den 28de Novbr. Jgaar var den største Deel af Flaaden under Seil; men nogle af Skibene kunde ikke faae lettet, de det blæste meget haardt, og de som kom under Seil ankrede igjen ved den Nordre Side af Seierøe. J Dag kan Conveien ikke sees ; imidlertid kan den meget gjerne desuagtet endnu ligge for Anker, da Luften er meget tyk.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Batteriet Trekroner, den 29de Novbr. Fra igaar til i Dag ere indpasserede 5 og udvasserede 3 Skibe. En Kaperbaad er indpasse ret med den svedske Galees Magretha fra Strækholm, ført af Skipper C. Wiberg, paa Slæbetoug. Den skulde have været til Malmøe; men mistede sine Master i Kiøgebugt. Den bliver her for at repareres. Skipperen berettede at have seet en engelsk Skonnert under Falsterboe.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Kiøbenhavn, den 30te November. Da Hs. Majestæt Kongen, igennem det herværende Keiserl. franske Gesandtskab, er blevet underrettet om, at Hs. Majestæt Kongen af Westphalen agter at hidsende General Greve Hammerstein, en af Hs. Majestæts Adjutanter, for at residere her ved Hoffet som Kongl. westphalsk Gesandt, saa har Hs. Majestæt Kongen ligeledes besluttet at etablere et Gesandtskab ved Hoffet i Cassel, og til den Ende under 28de dennes allernaadigst udnævnt Kammerherre Baron Carl Selbye til overordentlig Gesandt hos Hs. Maj stæt Kongen af Westphalen, samt Kammerjunker Andreas Gyldenpalm til Legationssekretair ved bemeldte Mission.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst resolveret at Marin Regimentet og Kiøbenhavns Infanterie=Regimentet skulle, fra 1ste Januar 1811 af, sammensmeltes og formere et Regiment under Navn af Kiøbenhavns Infanterie-Regiment, bestaaende af 3 Batailloner, hver af 5 Compagnier.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Fredagen den 23de November forelæste Hr. Professor, Doctor og Ridder Treschow første Afdeling af en Afhandling om det Spørgsmaal: Hvorvidt de almindelige Rets= og Moral=Love, der i de borgerlige Selskaber for enslige Personer ere gyldige, ogsaa ere anvendelige paa hel Nationers og Staters Forhold.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
J Følge Hs. Majestæts allernaadigste Resolution af 17de dennes har Gene alpostdir ctionen udfærdiget en Placat om Forhøielse i de i Pekkepostraxten af 23de Februar 1788 bestemte Contoirgebyhrer, hvilken Fornøielse skal vedvare indtil et Aar, efterat Freden er vendte tilbage. Directionen har i Overeensstemmelse med denne Placet og sidstnævnte Pakkeposttaxt tillige ladet forfatte et Regulativ over samt lige de Kongl. Postcontoirer tilkommende Contoirgebyhrer, Bærer penge og Litsenbroderpenge, og befalet Post ontoirerne at ophænge dette Regulativ i Contoirerne til Publicums Eftersyn; hvilket herved til almindelig Efterretning kundgjøres. Generalpostdirectionen, den 30te November 1810.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Betalingen for det af Pastor Niels Wulfsberg i Christiania udgivende Blad, Tiden kaldet, som ved allerhøieste Resolution af 3die Junii f. A. er bevilget Forsendelse med Brevposterne i Danmark og Norge for Postkassens Regning, bliver fra førstkommende Nytaar forhøiet med 48 s. pr. Sæt for Abonnenterne uden for Christiniasaaledes : at fra den Tid erlægges 3 Rdlr. 48 s. pr. Sæt, isteden for at hidtil ikkun er betalt 3 Rdlr. for samme, og kan bemeldte Blad, fremdeles bestilles paa samtlige Postcontoirer i begge Rigerne. Hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. General=Postdirectionen, den 1ste December 1810. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse gives Løverdagen den 3de Decbr. d. A. en stor Vocal- og Instrumental-Concert i Theatret, hvorved Jomfruerne Fredericke og Charlotte Veithem fra Danzig ville have den Ære at lade sig høre paa Forte Piano; Concertens Jndretning bliver nærmere bekiendtgjort. De som agte at beære Jomfruerne Velthem med deres Nærværelse ved Concerten, ville behage at henvende sig til dem selv, boende i Nybrogade andet Huus fra Knabroestrædet Nr. 16 i Stuen.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Befordringer. Under Admiralitetet. Den 21de November er Commandeur Poul de Løvenørn, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til Chef for 3die Division Søefolk, og Commandeur A. C. Ellbrecht til Næstcommanderende ved 2den Division.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Theatret. De til Opførelse i næste Uge bestemte Stykker ere: Mandag: Den værdige Fader, Com. i 5 Acter af v. Gemmingen, og en Entree. 2 Tirsdag: De pudseerlige Arvinger, Comi 1 Act af Kobebue; og Rolf Blaasklæg, tragisk pantommisk Ballet i 4 Acter, comp. af Hr. Balletmester Galeotti. Torsdag: Fra Vertshuus til Vertshuus, Syngestykke i 3 Acter, Musikken af Antonio Tarchy, og en Entree, Fredag. Jndianerne i Engelland, Com. i 3 Acter af Kobedres- og Balletten: Linna og Valvais.