JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
2) Num ex juris naturalis principiis homini licitum et exitimationen vi defendere, (Er det, efter Naturrettens Grundsætninger, Mennesket tilladt, at forsvare sin Agtelse: 3) Iperium quod leges civiles marito in uforemtribuunt ankur naturæ convent, (Er den Myndighed, som de borgerlige Love tilstaae Manden fremfor Konen, grundet i Naturens Ret.) 4) An et paattenus principi potestas officiales ab officiis ipsis mandatis removende ex principiis Juris publici universalis tribui potet, (Om og hvorvidt kan man, efter Statsrettens Grundsætninger tillægge Regenten Ret til at afskedige Embedsmænd, 5) Guænam Lunt juris Roman regusæ de plantatione et num ille ad jus patrium applicarii possunt, (Hvilke ere den Romerske Rets Regler i Henseende til Plantning, og kunne disse finde Anvendelse efter Fædrenelandets Love 2) Af danske Ret. 1) Kan Mandspersonen under 20 Aar og Qvindepersonen under 16 Aar tilbagekalde det ved Haand givne Ægteskabsløfte, som er samtykt af Forældrene; 2) Har en Forbryder Regres til en anden Medskyldig. naar den ene allene har betalt Skaden: 3) Kan Odelmanden, der solgte sit Odelsgods, indløse dette, naar det atter af Kiøberen er solgt til en anden; 4) Antager vor eximinelle Lovgivning Forskiellen mellem den directe og indirecte Handling. 5) er en Sag, under hvilken nogen ved Landsoverretten, er tilkiendt Straf af 4 Dages Fængsel paa Land og Brød, appellabel til Høieste=Ret:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Bogtrykker Lehman i Christiania har ladet bekiendtgiøre følgende: Efter Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks naadigste befaling, trykkes Almanakker, for 1814, til Christianias, Christiansands, Bergens og Trondhiems Polhøide. De koste uheftet 7 enhalv Rbd. og heftet 8 Rbd. Stykket. Vedkommende, som ønske Almanakker, behage tilligemed Bestillingen, at sende Pengebeløbet, hvorimod ovennævnte besørger dem tilsendte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Formedelst Disciplenes betydelig forøgede Antal i Odense Kathedralskole er der i denne Læreanstalt i afvigte Efteraar oprettet en ny Klasse, og en Time=Lærer, antaget til at bestride en Deel af denne forøgede Underviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
De 3de fra Randers undvigte engelske Matroser ere alt igien anholdte i Aarhuus og bragt tilbage. Ligeledes vil Man vide, at Kosakken er bleven paagrebet i Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
I Onsdags den 29de December henimod Aften afbrændte ved pludselig opkommen Jldløs Kornladen og en Staldlængde paa Hovedgaarden Glorup her i Fyen, tilhørende Hs. Excellence Stiftamtmanden, GeheimeConferentsraad Grev Moltke til Moltkenborg, hvorved tillige endeel Korn skal være lagt i Aske og henved en Snees Køer ynkelig indebrændte. Hestene bleve dog reddede. - Af Mangel paa Anmeldelse veed Man ellers ingen nærmere Omstændigheder ved denne ulykkelige Tildragelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Aarhuus. Atter har en Mand hængt sig her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Det er den 3die, i en Maanedstid, som her paa denne Maade har sagt Livet Farvel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
München, den 18de October. Angaaende vort Hofs Frafal fra Rhinforbundet indeholder Hoftidenden følgende: Declaration.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Enhver kiender de Forholde, som i 8 Aar knyttede Vayern til Frankrig, saavelsom de Bevæggrunde, der foranledigede dem, og den samvittighedsfulde Troskab, hvormed Kongen har opfyldt deres Betingelser. Andre Stater forenede sig lidt efter lidt med det franske Riges første Allierede. Denne Førening af Souverainer antog Form af en Forbindelse af det Slags, som den tydske Historie mere end en Gang nævner. Den i Paris den 12te Juli 1805 underskrevne Conforderat konsaet fastsatte, skiøndt ufuldkomment, de gjensidige Forholde, som skulde have Sted mellem de confoederrette Stater og Hs. Majestæt de Franske Keiser, som Rhinforbundets Beskytter. Hovedformaalet for denne giensidige Overeenskomst var begge Staters Jnteresse, der kunde intet andet existere; ellers var Confoederationsacten ikke andet end en ubetinget Underkastelsesact. Jmidlertid synes den franske Regiering virkelig at have betragtet den som saa ban; thi under alle, paa hiin høitidelige Overeenskomst følgende Forhandlinger, tog den, ved Anvendelsen af den Grundsætning, som gjorde Fastlandskrigene til en fælleds Sag for de forskiellige contraherende Parter, hverken Hensyn til den Aand eller det Formaal man havde for Øie ved Affattelsen; den gav paa en vilkaarlig Maade denne Grundsætning den meest udstrakte Fortolkning; den reqvirerede efter Behag de Confordereertes Stridskræfter til Krige, som vare ganske fremmede for deres Jnteresse, og hvortil Grunden ikke engang var dem meddeelt. Bayren, som ansaae Frankrig for sin Vedligeholdelses Hovedstøtte, og derfor oversaae Uregelmæssigheder, hvis Princip dog opvakte den alvorligste Bekymring, opfyldte med største Iver og Redelighed alle sine Forpligtelser mod Frankrig; intet Offer var det for kostbart, naar det kom en paa at befordre dets Allieredes Hensigter, og bidrage til en Continentalfred, som var det foregivne Maal for hans fornyede Foretagende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Da Keiser Napoleon i Aaret 1812 havde besluttet Krigen imod Rusland, fordre han af Bayern at stille dets Contingents Marimun. Ustridig var denne Krig høist fremmed for Bayerns Jnteresse; det faldt det i enhver Henseende tungt at lade sine Tropper marschere imod en Stat, der hidtil havde være deres Ven, og allerede længe havde garanteret dets Uafhængighed, og mod en Souverain, som et dobbelt Slægtskab knytter til den Kongelige Familie. Allerede havde det franske Ministerium gjort høist foruroligende Attringer, ja endog ved diplomatiske Actstykker proclammeret dem for Europa. Disse Attringer havde intet andet Øiemed end at vise de confordereerte som Frankrigs Vasaler, og, under Straf for Ulydighed, tvinge deres Fyrster til at giøre alt hvad Hs. Majestæt Keiser Napoleon maatte finde for godt at fordre af dem. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Ribe. Prædikanterne: I Domkirken 1ste Søndag efter Helligtrekonge Hr. Capel kan Hansen. J Catrinækirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Begraved. Paa Catrinakirkegaard den 5te Jan. Truels Ibsen Windfelde forhenværende Amtsforvalter heri Ribe, 67 Aar, og Capt. Carl Uhr 74 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Fredagen, den 14de Jan. næstkommende, Formiddag Kl. 9, vorder ved Orden paa Fang ved offentlig Auction bortsolgt Ladningen af det af Capt. Jens J. Kallesen førende Galeaseskib Felix fra Christiansand saasom: i enhalv Tylt Spirer; 12 Tylter Bielker og huggen kan 20 til 14 Fods 6 Dito Egetømmer, 10 Dito 12 Fods Dæller, circa 10 T. brede; 66 Dito 12 Fods Maals Bord; 16 Dito 12 Fods Undermaals Bord. Til Alt indbydes Lyhavere. Fangen. A. Nørup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Endskiønt min afdøde Far M. C. M. M. broder Hans Matzen, saavidt vides, ei efterlader sig nogen Gield, saa kan jeg dog ei forbigaae at anmode Dem som skulde have nogen retmæssig Fordring, at indfinde sig inden 14ten Dage fra Dato for at modtage Deres Tilgodehavende. Ved samme Leilighed indkaldes Jnteressenterne i Lod Seddelen, No. 22318 hvilke efter modtagen Oplysning skal være, Patrolbetiente Rask, Berrentzen og Willads Fradsen i Jested Mølle, at fremkomme med deres Beviis og da modtage Deres Part i den derpaa forfaldne Gevinst. Ribe, den 28de December 1813. M. C. F. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Natten imellem den 28de og 29de denne Maaned har en dumdristig Tyv ved at snige sig igjennem Haugen over Vindebroen og krøbet op i et Espalie Kirsebærtræe ud brækket en Rude og oplukket Vinduet ind til mit Skriverkammer og bortstiaalet følgende Ting, a) 6 Par Beenklæder af følgende Couleurer; 1, et Par vide Over Buxer af brunt isprængt Klæde gandske nye. (2 et Par Pandelongs af mørkegraadt sprængt Klæde ligeledes nye. 3) et Par Dito af Dito Klæde noget brugte, 4) et Par Dito mørkeblaae meget fine. 5) et Par Dito af sort Kassimir. 6) et Par Dito af isprængt Nankin. b) en meget mørkebrun Schenillie med stodset Krave og Dito Kant ved Sammenknapningen paa Slauget. samt forret i Ernerne med grøn flammet Atlast. c. en fiin drapcouleuret Frakke foret med fiint graat Kramlærred. og en mørk isprengt Klædesfrakke forret med Lærred, i Livet og foruden med sort stribet Ems. e) en fiin mørkeblaae Livkjole med gule Knapper og fodret med bruunt Taft samt 4) et Lagen merket W. G. En Lærredspose med omtrent 13 Rdlr. i Sølv og 5 Specier samt 1 1/2 Specie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Alle og Enhver anmodes om nogle af ovenmeldte Sager skulle enten blive falholdte til Salg eller og om mistænkelige Personer skulle gaae derme, da at anholde Dem og derom give mig Underretning. Da om det forlanges er jeg villig til at give en Douceur og fortie Angiverens Navn. Sønderskov, den 30te Decbr. 1813. Grandjean.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-07
Hos Kiøbmand Nyholm i Weile bekommes saavel store som smaae Partier til billige Priser, ægte og uforfalsket Rum, friske Rosiner i Kister, extra gode Spegesild, Tønder, Kaffe, Sukkere m.v. Trykkeril. J No. 104. Slutningen af sal. Amts forvalter, Windfellds Døds Bekiendtgiørelse ville man behagelig læse saaledes: dette offentliggiøres herved respective fraværende Slangt og Venner paa min Kones, fraværende Svogres ue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Til Læserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Aarsagen til denne Avises Standsning i forrige Uge, var Byens Occupation af fremmede Tropper. Mandagen den 10de d. om Middagen Kl. 1 1/2 indrykkede nemlig 35 Kofakker af den gamle Donske Stamme, under en Officeer af den hanseatiske Legion. - Disse Tropper, der holdtes under en temmelig stræng Mandstugt, forbleve her indtil den 15de Kl. 4 Eftermiddag, da de forlagdes til den her i Nærheden værende Bondebye See m. - J Gaar Nat Kl. 1 forlod de denne Bye og drog til Tøndern. - Efter Forlydende skal Freden være sluttet, gid det snart officielt maatte stadfæstes!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Ribe, den 18de Jan. 1814. Udgiveren. Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, Dagen, f. Av. s. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Aarhuus, den 11te Jan. Ifølge indløbne Efterretninger fra vort paa Nørre=Jyllands Grændse staaende Troppecorps under Hr. Major v. Bruuns Commando, har dette sidstleden Søndagen den 9de dennes havt en levende og for vore Vaaben hæderlig Forpostfægtning med Fienden ved Landsbyen Wonsyld, i Nærheden af Colding, og derved forhindret dens videre Fremtrængen. Vort Tab skal være ubetydeligt, adskillige Kosakker ere indbragte til Colding. De fiendtlige Forposter stode i Gaar en halv Miilsvei hiin sides Wonsyld gandske rolig. En Keiserlig østerrigsk og en Kongelig dansk Gesandt skal, i Følge med hinanden, være den 9de passerede giennem Colding, for som det hedte, i et vigtigt Ærinde at begive sig til det svenske Hovedqvarteer. - Atter et Glimt af Haab for Danmarks fredelskende Folk, og virkeligen skal der allerede, ifølge i dette Øieblik hertil indløbne Efterretninger indtil videre være tilveiebragt en Vaabenhvile, som man haaber vil kunne lede til nye fredelige Underhandlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
J Aalborg Stifts Jydske Efterretninger læses følgende som Indsendt: Jo mere det henrundne Aar har været udmærket ved allehaande Krigens Rædsler, og med Hensyn til vort Fædrenelands end blodige Varsler for det Kommende, desmindre burde af dets Annaler udelades hvad der paa nogen Maade kunne qvæge, Menneskevennen. Dog er følgende ædle Handling ikke forhen saavidt mindes offentlig kundgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Ved den rædsomme Storm som rasede paa Vestrysteen, Natten imellem sidste 13de og 14de October dreve adskillige paa Ladepladsen Løkkens aabne Reed liggende Skibe ind paa Stranden. Iblandt disse, Kaper skonnerten Meden fra Christiania med 16 Mand af sin Besætning. Elleve af disse vare ved Dagbrækningen bortrevne af Bølgerne, eller nedfalden fra Masterne hvor de havde søgt Tilflugt. Kun 5 faaes endnu hængende i Vanterne. Deres ængstelige hvlende Raab, om Redning giennemfoer med Gysen de tililende Strand boere og alt opbydes for at komme dem til Hielp. Mendet viltbrusende Hav driver tilbage enhver Baad som søger at nærme sig det, og synes at afvise ethvert Forsøg, enhver Anstrængelse, der maatte voves til deres Frelse. Forgieves kaster Søemanden Christen Clemmensen fra Furebye sig trende Gange i Bølgerne og forsøger at svømme ud til Vraget, men udmattet ved foregaaende Arbeide mægter han ikke at naae Maalet. Dog behøve de Lidende ikke derved at forsage. Kun Øieblikke og snart er den frelsende Skytsengel ved Haanden; thi tilstæde er Skipper Peter Bendixen Brechlin; med en Linie om Livet, kaster han sig ud i Søen, naaer svømmende Skibet, faaer Vanterne fat. De Lidende liste sig ned til ham. Linien kastes om Livet eller hvor bedst gaves Leilighed og trækkes af Strandboerne i Land. Allerede er en frelst; Linien hales atter og atter ud og paa den Maade lykkes det, uagtet Havets Overskylning, der truer at rive med sig selv den dristige som saa vover at give sig i Kamp med det, at redde de fire. Den femte faldt udmattet ned og fandt sin Grav, i Bølgerne. Klokken var nu og 11. Og den modige Befrier var tillige saa udmattet ved den overordentlig Anstrængelse at han selv maatte trækkes i Land. Denne ædle hører hiemme paa Øen Føhr, og var da ved Chalouppen Einar Tambeskielver fra Odense i Løkken, for at gaae med en Ladning Korn til Norge. Han har forsmaaet enhver Belønning. Og jeg veed det at Guldet ikke veier op imod den Fryd du føler i din Barm, hver Gang du paa Livets Vei møder een af de Frelste, og denne ved blot Haandtryk siger dig Tak for sin Redning. Men Skiændsel var det dog om den Samtidig lod din ædle Daad upaaskiønnet. - Sand Glæde er det derfor og mig at kunde fortælle, at din Handling bliver af Øvrigheden forestillet vor Konge, der veed at belønne hvad Borgeren paaskiønner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Kiøbenhavn, den 7de Januar. Naar Tordenskyen. mørkne Horizonten, vover Ingen at sige om og hvorledes Lynet skal ramme, og tans Forventning hindrer fælleds Virksomhed; men i det ængstelig Uvished er stegen til sit Høieste, udbryder al Følelse i et Beundrings= og Velsignelsesraad til den, der med Tilsidesættelse af egen Ro, drager ud for at afvende Faren, og ved sindige Foranstaltninger at formilde de Ulykker, som allerede maatte være hændede, der er Faren, og han den nærmest, saa lyder Alles Stemme; frem med Gud og den retfærdige Sag, frem til Kamp og Fred, Saaledes ville alle Tvillingrigets kiække Sønner raabe, naar de blive underrettede om, at deres elskede Konge den 3die dennes om Aftenen forlod Kiøbenhavn for at tage sit Hovedqvarteer i Fyen; og denne Følelse var det Hovedstadens Jndvaanere lagde for Dagen, da de ved Kongens Afreise opfyldte Pladserne og Gaderne, igiennem hvilke Hs. Majestæt, uden noget Følge, langsom kiørte til Vesterport, hvorved de tilraabte Landets Fader Lykønskning og Velsignelse; denne Følelse bestælede dem og da de, efterat Kongen var reist, samledes under Hs. Majestæt Dronningens Vinduer, og ved gientagne Tilraab yttrede deres inderlige Deeltagelse. Hovedstadens Yttring vil gientages af Danmark og Norge; Troskab mod Kongen og Enighed frembyde en uberegnelig Kraft; og sildig Efterslægt vil da mindes den Aand, der besinlede Dannerfolket i det meest afgiørende Tidsmon. - Hs. Majestæt Kongen ankom til Korsøer i Tirsdags Morgen Kl. 6. afgik derfra Kl. 7 enhalv med Postiagten Ørnen, Vinden, V. N. V. Norden Strøm, og tykt paa Beltet. Hs. Majestæt befandt sig i beste Velgaaende. Allerhøistsamme ankom til Nyborg Kl. 3 enhalv og fortsatte efter nogle Timers Hvile, Reisen til Odense, hvor Allerhøistsamme lykkelig ind straf om Aftenen Kl. 9.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Den 10de Januar. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tienstgiørende Kongelige Danfre Søofficerer: 2 Admiraler, 1 Viceadmiral, 12 Contreadmiraler, 3 Commandeurer, 15 Commandeurcapitainer, 30 Capitainer, 34 Capitainlieutenanter, 52 Premierlieutenanter og 90 Secondlientenanter. - Ved Søindrolleringen og Lodsvæsenet : 1 Contreadmiral, 3 Commandeurer, 1 Commandeurcapitain, 4 Capitainer, 1 Capitainlieutenant. - Socadetcorpset har en Chef, 5 subalterne Officerer, 1 Adjutant, og Auditeur, 18 Lærerere, og bestaaer af 16 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer) med 100 Rdlr. Gage, 48 med 50 Rdlr. Gage og 22 Jndskrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
J Anledning af Hr. Generalmajor og Commandeur af Dannebrog von Wegeners Opfordring til Jyllands brave Indvaanere og at væbne sig til Forsvar mod enkelte fiendtlige Streifpartier, troer jeg det ikke upassende herved at giøre opmærksom paa en Anmærkning i det af mig nylig udgivne Skrivt: om Russerne og deres Krigsvæsen. Den siges nemlig om een Afdeling af Kosakkerne: "Deres Styrke have de i Brugen af den lange Pike eller Spyd, som de naar de slode til Hest - med den nederste Ende stikke i et ved den høire Støvle anbragt Skafte. Naar de vil lofte Fienden af Sadlen, saa høie de Foden tilbage, fælde Piken ligende og galoppere saaledes mod Manden, som de have taget i Sigte. Tyrkerne tage sædvanlig Flugten ved Synet af Cofakkerne med deres blanke Spyd, og blive da hobeviis løftede af Sadlen; den preusiske Husar lader derimod Cosakken komme ansættende, undviger ham ved en let Svingning og holder Sablen for ham, hvorved han selv afmeler sin Hoved. Ovennævnte Skrivt faaes i Hr. Bergmans Boutik og paa alle Bogladerne for 3 Rbmk eller hvad Enhver maatte behage at give meere, til Jndtægt for Dannerhærens Saarede og Enhver som tiener ved Hæren eller tager Tieneste Syge. ved samme, og som ikke vil kiøbe Bogen, men dog ønsker at læse den, kan uden Betaling erholde et Exemplar deraf leve Øst, ret paa Forlangende. Overkrigskommissair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
For at de Kongl. Postkontorer til de af Generalposidirektionen bestemte Tider kunde indsende de modtagende Bestillinger og Afsigelser paa de med Posterne fra Kiøbenhavn forsendende Tidender og Tidskrifter, kundgiøres herved til almindelig Efterretning, at Bestillinger af Statstidenden for et paa følgende Qvartal maae skee indtil den 20de i hvert Aars Januarii, April, Juli og October Maaneder, til hvilke Tider Afbestillinger af samme ligeledes skulle skee, hvorimod Bestillinger og Afsigelser af de øvrige med Posterne fra Kiøbenhavn forsendende Tidender og Tidsskrivter maa skee halv aarlig inden den gode Jannar og 20de Julii ethvert Aar. Naar senere Bestillinger indløbe maa Abonnenterne betale for den falde Tid uden at Udgiverne forbindes til at levere samtlige fra Qvartalets eller Halvaarets Begyndelse udkomne Exemplaret. Generalpostdirectionen, den 10de Januar 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
J de 3 Dage fra 3 August til 2den Septbr. f. A. er ved Høiesteret afsagt Dom i ikke mindre end tolv Sager, for Tyverie, hvoraf de 2de forenede med Jndbend. Men overalt beviser Jntet stærkere Tyveaandens Udbredelse, end den barbariske Frækhed, hvormed brandlidt Mand midt i et kristent Land ikke sielden udplyndres, hvilket endnu nylig var Tilfældet paa Glorup i Fyen. Hvis Følelse oprøres ikke ved at tænke sig omgivet af en Klasse af Afskum, for hvem Jntet er helligt, og som selv af de sørgeligste Begivenbeder tager Anledning til at mætte deres Rovgierrighed. Maatte og saa hver Retskaffen bidrage til at faae slige Amennesker opdagede og exemplarisk afstraffede, som deres Udaad fortiener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
J Randers Avis læses følgende Avertissement, "Samtlige i Viborg i Krigs=Fangeskab værende Koffardie Kapitainer, aflægge herved deres forbindtligste Tak til denne Byes ædle Beboere, for den gode og menneskekierlige Modtagelse de hos Dem nøde. Stedse skal Viborg blive dem en behagelig Erindring i deres Hierter. Lev vel, i Fred, - Randers den 1ste Januar 1824. J Kiøbenhavns Skilderie læses nogle Jndvendinger imod Professor Sanders Klage i sit nylig udgivne Værk Polvhvmnia over den synderlige Superlativsyge, der nu hersker hos os baade i det daglige Liv og Litteraturen, hvad den udste angaaer, da, som Forfatteren mener, Man ei engang har Grund til at klage over Komparativsygen i en Tid, hvor der udfordres en Dommedagsbasun til at vække Opmærksomheden paa Alt, hvad der ikke ligger umiddelbar under Sandselighedens Herredømme, og føler meget rigtig til, at ligesom Man engang udsatte det Priisspørgsmaal, hvorfor taler Man i Selskaber saa lidet og Gud, saa kunde Man med lige saa stor Føie nu til Dags udsætte det Priis. svorgsmaal, hvorfor taler Man i Selskaber saa lidet om Bøger:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Det nys udkomne Decemberhefte af Maanedskrivtet Athene er udstyret med 2de læseværdige Afhandlinger, den ene Efterretning om det i Engelland Aar 1804 oprettede Bibelselskab, med nogle bemærkninger over Religion og Religløsitet hos Engellænderne, af Bibliotheksekretair Chr. Molbech. - den anden Jndbydelse til at levere vi drag til en Samling af Folkesange, ved D. D. Lütken i Lumbye ved Odense.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Af det Kongl. Videnskabers Selskab er nu udsat Belønning af 50 Rbd. for den, som ved oplysende og sikker Erfaring beviser Berberishækkers Skadelighed eller Uskadelighed for den i Nærheden af samme vorende Sæd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Den utrættelige Dr. og Prof. Wedel Simmonsen har atter skienket os et vigtigt Bidrag til vor Nationalhistorie, under Titel af Fyens Vilkaar i den frakaldte Grevens Feide, med et Chart over Valpladsen paa Ørnebierger. Værtshuusholder Niels Larsen Krogs Hustrue i Kiøbenhavn er den 30te Decbr. bleven forløst med 3 Børn, hvoraf de to første vare Drenge og det sidste en Pige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-18
Aarhuus, den 31te December. J Stiftsaavisen læses følgende Bekiendtgiørelse. De Herrer Sognepræster i Borum, Aarslev, Størring. Braband, Harlev, Grundsøe, Skivholm og Lyngaae, samt Borum og Lyngbye, Aarslev og Tnist, Stier, Galthen og Storring, Harlev og Framlev, Brabrand og Kastad, Grundsøe og Spørring, Skivhotme og Skovbye, samt Lyngaae, Elsted og Elen Sogners samtlige Beboere; Dhrr. Jordegodselere, Overkrigskommissair Alt halt til Lyngbyegaard, Secher til Schaarupgaard og befalingsmand Secher til Kierbyegaard; Dhrr. Kiøbmænd H. Meulengrocht og Peter Røygaard, Tegnemmester Carløs og Jens Peter Killemann i Aarhuus, bevidner jeg herved offentlig min varmeste Tak for den - min tillidsfuldeste Forventning overgaaede - Hurtighed og Virksomhed, hvormed de fremsatte Ønsker i den commanderende Generals Proclamation af 24de, og min Opfordring af 27de dennes, fra deres Side er bragt i Opfyldelse, samt for de derved modtagne Beviser paa Guldencrone, sand og ægte Fædrenelandskierlighed. Aarhuus, den 30 Decbr. 183. Stiftsbefalingsmand.