JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Spanien. De senere Efterretninger, man har modtaget om Militair=Revolutionen den 18de f. M. skildrer denne paa en Maade, der ikke spaaer Rolighed, men snarere nye Forviklinger og en Forøgelse af de indre Uroligheder. Ved alle Slags Udflugter havde Espartero hidtil forhindret sine Tropper fra at aflægge Eed paa Constitutionen, og selv havde han heller ikke besvoret den. Som en Tirsdagen den 5te September 1837. Følge heraf var han meget mistænkelig for Ministrene, og man søgte paa en hver Maade at holde ham fjern fra Madrid, hvilket dog ved Carlisternes sidste Tog mislykkedes. Ankommen til Madrid begyndte han strax at indlede Underhandlinger med Dronning-Regentinden og Ministeriets Opløsning, hvori dog Dronnigen ikke strax vilde samtykke. Nu udbrød den saakaldte Revolution i det nemlig 65 Officerer underskreve en Petition, hvori de anmodede Regentinden om Ministrenes Afskedigelse, da de ved den Maade, hvorpaa de havde forsømt Armeen, havde opbragt alle imod dem. Ministrene, der nu saae Faren, søgte at bortvende den ved at formaae General Seogne til at træde i Underhandlinger med Espartero, og endog love ham at de vilde aftakke i Masse, naar han først havde indtaget Segovia. Espartero var imidlertid ikke længere Herre over Stemningen i sin Armee, og da Dronningen, bevæget af den franske Gesandt, havde underskrevet Decretet om Ministrenes Afskedigelse og Esparteros Udnævnelse, søgte man at danne et nyt Ministerium af Tilhængerne af det kongelige Statut. Et saadant Ministerium var og alt sammensat, da den almindelige Uvillie skrækkede Espartero, og Dronningen tilbød atter de afskedigede Ministre deres Portefeniller, som de dog nægtede at modtage, og man maatte nu gaae fra den ene Deputerede til den anden for at faae et Ministerium samlet, om hvilket man med Bestemthed kan forudsee, at det ikke vil blive gammelt, da de afskedigede Ministre ville opmuntre til i Provindserne at organisere Jun taer, og Majoriteten af Cortes Medlemmerne tillige er imod det. Hvad der saaledes er skeet i Spanien, er altsaa en Reaction, en Tilbageskriden til det kongelige Statut, eller en formildet Despotisme, der allerede forlængst har aflagt Beviser paa sin Uduelighed og Afmagt til at styre Spanien. General Escalara er bleven dræbt af sine Soldater, fordi han ikke har forfulgt Carlisterne ved Segovia. General Seogne har i en Cortessamling aflagt Beretning om sine Underhandlinger med Espartero, hvorhan ingenlunde tilllægger denne nogen Roes, ligesom han og siger, at Officererne, der havde under skrevet Petitionen, kun ere unge forkjælede Herrer, der ikke ønskede at forlade Madrid, eller at marschere mod Fjenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Portugal. Hertugen af Terceira er den 18de f. M. efter en Audients hos Dronningen marscheret bort fra Lissabon med 500 Mand hvoriblandt Besætningen af flere af Hovedstadens Forter, og flere betydelige Mænd. Hans Hensigt er at forene sig med Saldanha, der i Combra er udraabt til Fædrelandets Befrier, og derfra marschere i et raskt Seierstog mod Hovedstaden, og ikke som man formodede mod Oporto. Kampen vil saaledes blive afgjort foran Lissabons Porte. Man synes imidlertid her at ville modsætte sig Chartisterne, og flere alvorlige Skridt ere foretagne af Cortessamlingen. Saaledes har nemlig 43 Cortes Medlemmer tvungen Ministrene til hos Prinds Ferdinand, af Coburg (Dronningens Mand) at fordre en Erklæring med Hensyn til Opstanden, da den Omstændighed, at Hertugen af Terccira havde en Andients hos Dronningen for hans Afmarsch, og at 40 af hans Ryttere ere forsynede med Heste fra den kongelige Stald, synes at tyde hen paa, at Prindsen ikke er fremmed for Oprøret. Man har ikke villet henvende sig directe til Dronningen om denne Erklæring, paa Grund af hendes høie Svangerskab, men vil dog modtage hendes personlige Svar den 20de. Briggen Tayo har lagt sig ovenfor Alcantarabroen, under Vinduerne af det kongelige Pallads Recesciades, for med sine Kanoner, saavel at hindre Dronningens Flugt til de engelske Krigskibe, som for at beherske Strandbredden i Tilfælde af et Anfald fra Chartisternes Side. Democraterne i Hovedstaden udvikle en sjelden Virksomhed, og Stemningen der, skal i det Hele være mod Chartisterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Rusland. Krigen mod Ticherkassierne vedvarer endnu, og ingenlunde til Held for Russerne, der i et nylig tabt Slag maatte efterlade sig 26 Kanoner som Bytte for Fjenden. Russerne have her ikke alene at bestille med en meget krigersk Nation, der spotter den europæiske Tactik, men ogsaa Climatet virker i saa høi Grad skadeligt paa Tropperne, at det i 3 Aar bortriver næsten Halvdelen af Soldaterne. Til alle disse Besværligheder kommer endnu, at Tscherkassierne ved deres hyppige Overfald, alene synes at have til Hensigt at dræbe Officererne, der end ikke paa Paradepladsen ere sikkre for Fjendens Kugler, og saaledes blev nylig en af Ruslands bedste Digtere, Bestuscheff, skudt, da han kun ling. havde fjernet sig kort fra den Bye, hvor han laae i Garnison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Til den i Onsdags ifølge Reglm. for Kjøbenhavns Borgervæbning afholdte practiske Exammen, havde 5 Underofficerer indstillet sig, hvilke alle erholdt Characteren Godt." Ved Exammen præsiderede: Stadshauptmand Conradt; Assessorerne vare: Corpscommandeur, Oberstlieutenant Friedenreich Bataillonscommandeur Dahl og Major Mossin. Examinator var Manducteuren, Exerceerinspecteuren og Bataillonscommandeuren. Oberstlieutenant v. (Den Frisind. Hellesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Den Conferentsraad Bugges Bo tilhørende Maleriesamling udbragtes ved Auctionen til omtrent 20,000 Rbd. De høiest betalte Stykker vare et af Lingenbach til 720 Rbd. og tvende af Ruysdahl til 700 og 620 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Den 8de August er Kjøbmand J. F. Wiechers anerkjendt som preussisk Viceconsul i Altona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Den 19de August er der tillagt Apotheker J.L. Tychsen, Assessor pharmaciæ i det kongl. Sundheds-Collegium, Ordre til at indtræde som Medlem af den Commission, som under 13de Februar 1829 er anordnet til at revidere og indgive Forslag til Forandringer i den i Aaret 1818 udgivne Mediciualtaxt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Skibs- og Handelsefterretninger. Fra Fregatten Galethea opdagedes sidst i Julii Maaned imellem den mecklenborgske Kyst og Falster et Vrag, som ved nærmere Undersøgelse befandtes at være en Skonnert, sjunken paa 12 Favne Vand. Begge Masterne stode i Skibet, med Salinger, Takkelage og Forstang. Storstangen var bortkappet. Topseil=Raaen med Seil hang ved Reisningen. Salingerne paa Masterne stode 1 Favn under Vandet. Der var 9 Favne Vand paa Vraget, og Peilingerne vare som følger: Dars i Syd 70 Ost Wilstrow i Syd 80 Ost Giedser i Nord 51 1/20 Vest. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Torsdags Middags ankom til Kjøbenhavn Fregatten Galathea Commandeur=Capt. Lütken, og Corvetten Diana, Capt. Garde, efter at de i flere Dage havde været i Sundet. – Natten til den 24de August indstrandede V. for Skagen Briggen Niord, Skipper C. M. Sundberg, fra St. Uebes med Salt bestemt til Hjemstedet Gothenborg. Med en Baad fra Land, som under Forsøgene tre Gange fyldtes med Vand, lykkedes det endelig Strandbeboerne, med Livsfare, Kl. 6 den følgende Eftermiddag fra Vraget at frelse 10 Mand af Besætningen, hvoriblandt Skipperen. Fire Mand, hvoriblandt 2 norske Snedkersvende fra Nordamerika, som havde arbeidet for Fragten, vare allerede døde af Mathed og Kulde. Skibet er slaaet i Stykker. - Den svenske Statstidende indeholder følgende Bekjendtgjørelse: "Endskjøndt Hs. M. for Øieblikket ikke igien har villet paabyde Skibe og Reisende, som komme fra de danske Øer og Jylland den Forpligtelse at være forsynede med Sundhedsattest, har Allerhøistsamme dog, med Hensyn til de lokal Forhold, og til den levende Samfærsel som finder Sted mellem Sielland og de Lande, hvor Cholerasygen atter har viist sig, behaget under 21de August at bemyndige vedkommende Autoriteter i Malmee Lehn til, dersom der skulde opstaae Mistanke og Sundhedstilstanden paa Sielland, eller dersom Choleraen skulde udbryde der, at erklære bemeldte Øe og de øvrige danske Øer, efter Omstændighederne, for mistænkte, og derom at udfærdige Bekjendtgjørelse. - Næsten hver Dag ankommen danske Skibe til Christiania med Kornvarer. Til den 24de f. M. er i Alt ankommen 231, af 4,291 Comm. Læst., hvilke have indført c. 120,500 Tdr. Kornvarer, og 50 af dem tillige forskjellige Fedevarer, Retop i disse Dage ere Kornpriserne faldne tilke ubetydeligt, ved som den Følge af den stærke Tilførsel, og af Udsigterne til en mindre slet Høst i flere af Landets Egne. En stor Deel af de herfra, især i den senere Tid udexpederte danske Skibe afgaae til fremmede østersøiske Havne for der at hente nye Kornladninger. Skulde Choleraen vise sig i stærkere Grad i hine Havne, vil den Qvarantaine, som da sandsynligviis vil vorde paalagt Skibe derfra, baade formindske Tilførselen og bringe Kornpriserne til at stige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Reisende. Med Dampskibet Frederik den 6te ankom 1ste September til Øerne: Jomfru Beck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Ledige Embeder. Byfoged- og Byskriver-Embedet Skjelskjør, samt Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Vester=Flakkeberg Herred. Elbtoldskriver-Tjenesten ved Elbe og Stechniztoldlinien i Lauenborg. Aarlig Jndtægt, 900 Rbd. N. - Et Told- og Consumtions-Overbetjent-Embede i Helsingøer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Befordringer og Afgang. Byfoged- og Byskriver i Skjelskjør samt Herredsfoged og Herredsskriver i Vester=Flakkeberg Herred, Justitsraad L. Foss, beskikket til Borgermester og Byfoged i Roeskilde; Sognepræst for Herrested Menighed og til Christi Capel paa Raunholdt i Fyen, F. S. Selmer, til at være tillige Provst for Gudme og Vinding Herreder under Svendborg Amt; personel Capellan for Søllested og Vedtofte Menigheder i Fyen, J. J. Seidelin, til Sognepræst for bemeldte Menigheder; Cand. theol. M. C. Schaldemose, til Sognepræst for Søebye og Thurup Menigheder i Fyen Cancellist i det danske Cancelli, Cancellieraad A. P. Jessen, til Raadmand samt Bye og Raadstueskriver i Roeskilde; Cand. theol. T. Leuning, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Slagelse; personel Capellan for Vemmetofte Menighed i Sjælland, A. W. Hertel, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Korsøer; Cand. theol. D. Bergenhammer, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Maribo, forhenværende personel Capellan for Smidstrup og Skjærup Menigheder i Ribe Stift, A. H. Stibolt, til Sognepræst for Nødding, Løvel og Pederstrup Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol L. C. Müller, til residerende Capellan ved Domkirken i Ribe og Sognepræst for Seem Menighed i Ribe Stift; Cand. theol. C. v. Hansen, til Sognepræst paa Mande under Ribe Stift; Sognepræst for Breidebolstad Menighed under Snefjeldnæs Syssel paa Island, P. Petersen, til Sognepræst for Stadestad Menighed i samme Syssel, forhenværende Assistent ved det nu ophævede kongelige Klædeudsalg her i Staden, A. M. Thrane, beskikket til Told- og Consumtions-Underbetient i Kjøbenhavn; Elbroldskriver, Toldforvalter C. B. Diermissen, i Lauenborg, beskikket til Elbcontrolleur ved den derværende Elb- og Stechniztoldlinie; Cancellist i Ordens=Capitulets Secretariat, Krigsraad C. A. Holmer, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til Revisor ved bemeldte Capitul.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Bekjendtgjörelser. Nykjøbing Dagvon. At Nykjøbing Dagvogn, og Børt mellem Gaabense og Sielland, ophører for iaar med indeværende Maaneds Udgang, bekjendtgjøres herved. J Nr. 99 af Lollands og Falsters Stifts-Tidende omtales, at i det Tilfælde at Dagvogns=Pasfagererne fra Øerne Lolland og Falster komme for sildigt til Vordingborg formedelst Storm og Modvind, saa at Dagvognen er afgaaet derfra, da maa benævnte Reisende fra Øerne selv sørge for deres Befordring igjennem Sielland. J denne Anledning meddeles, at dette ikke er Tilfældet, men at der vil drages Omsorg for, naar Reisende skulle ankomme for sildigt til Vordingborg, at de da, paa Undertegnedes Bekostning, uden Hensyn til Passagerernes Antal, befordres directe til deres Bestemmelsested ved Extrapost.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Nestved og Vordingborg Postcontoirer den 3die September 1837. J. N. Witte. C. Høegh Guldberg, Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i undertegnede Firmas Dampchocolade=Fabrik, Elisabeths minde ved Kjøbenhavn, udsælges til Fabrikpriser. hos Dhrr. J. H. Berg i Nykjøbing, Benzon i Stubbekjøbing, Hertz og L. Wilcken i Mariboe, J. H. Heidenheim i Nysted og L. M. Røepstorff i Nakskov. Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres i dobbelt lukkede og ved Damp opvarmede Pander i et eget dertil indrettet Værelse, der er afsondret fra selve Dampmaskinens Locale, samt at der paa det omhyggeligste sørges for, at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre. Fabricatet er derhos og saa enhver Henseende smagfuldt udstyret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Administrationen for P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handel i Kjøbenhavn Nørrevold Nr. 228.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Skiveskydning. Den til Fredagen den 8de September førstkommende; Bangsebroe Skov ved Nykjøbing bestemte Skibeskydning paa 8 Sølvgevinster, forandres nu saaledes, at der kun bliver 5 Gevinster, og at istedet for Pointskud, ansees den eller de som erholde de 5 bedste Skud paa Skiven, berettigede til Gevinsterne. Betalingen for ethvert Skud bestemmes til 24 Tegn; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Nykjøbing den 4de Septbr., 1832. H. P. Brehm. J de sidste Dags af indeværende, eller i de første Dage af næstkommende Uge, bliver, saafremt Veirliget tillader det, brændt Rapsfoder i Saxkiøbing Kjøbstads Mark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Den 14de og 15de September d. A. udleveres Steenkalk fra Berritzgaards Teglværk mod sædvanlig Betaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Arbeids-Anstalten i Nykjøbing. modtager til Spind: Hør, Hamp, Blaar og Uld, samt Uldgarn til Strikning, til nedsatte Priser. Man behager at henvende sig til Undertegnede, eller til Lærerinden Mad. Borgesen boende, i Stiftelsen. Nyekiøbing den 2den September 1837. L. Mobr. Et Par tilredne og vel tilkjörte, graatalede, seilfrie Hopper, 10 Qvarteer og 3 Tommer höie, 7 og 8 Aar gamle, anvises tilkjöbs fra dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
En confirmeret Dreng af god Characteer, som skriver og regner godt, kan, til førstkommende 1ste November, antages paa Skiørringegaard som Skriver og Medhjælper ved Avlsbrugets Bestyrelse, naar man personlig henvender sig sammesteds, snarest mulig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Auctioner. Jfølge forud skeet Execution og Udlæg, bliver ifølge Stiftamtets Ordre, det Selveierhuusmand Peder Rasmussen paa Femøe, tilhørende Eiendomshuus, med tilliggende Hauge og Vænge, circa 2 Skpr. Land Jord i Nørrebye paa Femøe, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner der afholdes: Fredagen den 22de Septb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Fredagen den 29de dito d. A. Formid. Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Løverdagen den 7de Octbr. 1 De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet, hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Liebhavernes, som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Feiøe den 30te August 1837. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Løverdagen den 9de September d. A., Formiddag Kl. 16, lader Muurmester Mertius, paa hans Boepæl her i Byen, ved Auction opbyde til Bortsalg endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Dragkister, Sengesteder, Sengeklæder og Dækketøi, - Avlsredskaber, Vogne og 2de Kiøreheste m.v. Nyekjøbing den 2den September 1837. Møller. Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Creditorerne efter afdøde Gaardmand Niels Rosenstjerne Krag af Ringsebølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skiftefuldmægtig ved Baroniet Sønderkarle, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Raahaugegaard pr. Mariboe, den 26de August 1837. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-05
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmand Peder Larsen af Sæddinge og Huusmand Peder Rasmussen, af Pugeruphuset, under Baroniet Sønderkarles Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skiftefuldmægtig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ogger en Skiftesamling i bemeldte Boer bestemt at afholdes paa mit Contoir førstkommende, 27de September, Formiddag Kl. 9. og Raahaugegaard, den 28de August 1837. Bagger,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-08
Lollands-Falsters 31te Aargang. No 103 StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Aands Offtein i Nekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-08
Udenlandske Nyheder. England. For Tiden er Alt roligt her med Undtagelse af Journalerne, der kjæmpe om hvo der har Overmagten, Torierne eller Reformerne, og gjensidigen sigte de forskjellige Partier hinanden for at have benyttet dem af ulovlige Midler for at faae deres Candidater valgte, saa at de første Forretninger det nye Parlament kommer til at befatte sig med, ere, om flere af Medlemmerne fremdeles kunne have Sæde Senere Efterretninger fra Ostindien skildre den der udbrudte Opstand som høist ubetydelig. Surate er vel for største Deelen afbrændt, men det er ikke Jnsurgenterne der have antændt Byen, hvorimod denne Jldebrand er opkommen ved Hændelse. Omtrent 5 til 6000 Bygninger ere blevne et Rov for Flammerne, og henved 500 Mennesker have ved denne Leilighed fundet Døden. Belgiernes Konge- og Dronning ere den 28de f. M. ankomne til London, hvor de bleve modtagne af den belgiske Gesandt og Hertugen af Wellington. Hertugen og Hertuginden af Orleans ventes ligeledes med de Første til London. – Baron Stockmar, der i lang Tid har været Secretair hos Kong Leopold, er nu bleven udvalgt til Privat=Secretair hos Dronning Victoria. Mandens Dygtighed er vel anerkjendt men det har dog vakt nogen Misfornøielse at Udnævnelsen er truffet en Udlænding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-08
Frankrig. Jfølge Journal des Debats, skal Toget mod Constantine begynde saa snart den fornødne Forstærkning er ankommen. Admiralerne Gallis og Lalande have faaet Ordre til, med en Flaade at blokere Tunis, hvor, efter tilforladelige Efterretninger, Understøttelse (Hjælpetropper) skal udskibes til Achmed Bey og senere over Land transporteres til Constantine. - Hertugen og Hertuginden af Orleans have atter begyndt at reise om Fredagen den 8de September 1837. kring, og modtages overalt hvor de komme, med stor Jubel. – Kammerets Opløsning skal nu være bestemt til de første Dage af denne Maaned. Hertugen af Broglie og Dhrr. Guizot og Duchatel, have anvendt Alt muligt for at hindre denne Forholdsregel, og kun Grev Moles bestemte Erklæring om ikke at ville blive i Kabinettet naar de Doctrinaire vedblive at have en extra-constitutionel Jndflydelse, bevægede Kongen til at give efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-08
Spanien. De senere Efterretninger som ere komne herfra, indeholde ikke noget egentlig Nyt, men meddele derimod de nærmere Omstændigheder ved og efter den sidste Revolution, hvoraf man seer, at denne for største Delen er mislykkedes. Hverken Folket eller Armeen understøtter Espartero, og dersom Dronning-Regentinden virkelig havde været Revolutionen fjendsk, og derfor havde fulgt de Raad, Mendizabal meddeelte hende, vilde Revolutionen, været tilintetgjort i Bgyndelsen. Espartero har forladt Madrid, hvor han aldeles ikke var i Sikkerhed, og er tyet til Armeen, der og tilbyder ham et kun meget tvivlsomt Tilflugtsted. Af de udvalgte Ministre have kun Bardaji og San Miguel modtaget Posterne og Sidstnævnte kun paa Betingelser, og selv endda blot for en meget kort Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-08
Om den Gjæring, som skulde herske i Madrid meddeler nu Moniteuren nogle private Efterretninger, ifølge hvilke talrige Folkehobe havde samlet sig paa de fornemste Pladse i Byen, hvor de raabte: ned med Ministrene, ned med de frige Soldater!" ned med den franske Ambassadeur," og disse Skrigere, bleve ikke arresterede, men meget mere opmuntrede af endeel Qvinder. Efter det billede Messager giver af Spanien, efter denne forfeilede Statstreger det for Øieblikket et Monarchie uden Hoved og Arme. Midt i dette Chaos opdykker den eneste tiloversblevne Magt, nemlig Folket. J Armeen, i Byerne, og mange Steder paa Landet, hersker kun een Tanke, kun een Alle forbindende Jnteresse; National-Uafhængigheden og den ved Carlismens Fordrivelse tilkjæmpede Frihed. Opgaven er altsaa at lade denne herlige, mægtige Tanke=Eenhed optræde handlende. – De seneste Efterretninger fra Krigsskuepladsen berette, at Carlisterne have trukket sig tilbage over Duero, men indeholde forøvrigt ingen bestemte Oplysninger om Tingenes sande Sammenhæng. Om Prætendenten veed man kun, at han opholder sig i Bjergene ved Teruel, og der samler alle sine Bander omkring, sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-08
Jtalien. Som man kunde vente, har den hyppige Sammenstimlen af Mennesker ved Processionerne i Rom netop fremkaldt det Onde, de skulde forebygge, og Cholera er nu virkelig udbrudt. Ligesom i Neapel troede Folket ogsaa her at Sygdommen hidrørte fra Forgivtelse, og en Englænder er bleven et Offer for denne taabelige Troe. Da han nemlig vilde give et Barn, som udmærkede sig ved sin Skjønhed en Gave, raabte pludselig Folket, ned med den Giftblander, og intet kunde nu frelse Englænderen. Mændene trak Knivene og han sank til Jorden hvor Fruentimmerne netop beredte sig til at brænde ham, da det lykkedes den militaire Magt at fordrive Folket og faae Englænderen bragt i et Hospital, men man tvivler meget om hans Liv. Regjeringen har endnu intet ladet bekjendtgjøre om at Choleraen er udbrudt og vedbliver endnu som for, at udstede Sundhedspasse, uagtet der efter Rygtet alt skal være død henved 200 Mennesker af Cholera. – J Kongeriget Neapel og fornemmelig paa Sicilien vedblive urolige Optrin, som det synes, at høre til Dagens Orden, skjøndt man ikke kan meddele noget bestemt herom, da Regjeringer iagttager en dyb Taushed, og Privat=Efterretninger kun sjælden indtræffe, da Spærringen formedelst Choleraen endnu gjør Brevvexlingen sjælden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-08
Blandt de Ting Danmarks Borgere med overordentlige Anstrængelser have tilkjøbt sig, staaer unægtelig Banken overst, og det er derfor heelt naturligt at alt hvad der angaaer den, ogsaa har særdeles Jnteresse fordi det meere eller mindre angaaer enhver, der, som Jnteressent i Banken har Deel i dens Fordeel og Tab. Paa Grund heraf formode vi, at det ikke vil være uden Jnteresse for dette Blads Læsere at erfare, at Professor David i det sidst udkomne Nr. af Fædrelandet har viist, at den partielle Jndfrielse af Laanet af 4de Februar 1820. hvorved Seddel=Jndfrielsen af omtrent 6 Mill. Rbd. blev anticiperet, alt har kostet 6,368,336 Rbd. 62. s. og at de 2,790,300 Rbd., der endnu staae tilbage, ville, naar de kun afbetales med 200,000 Rbd. aarlig, komme til at koste Landet 3,600,000 Rbd.