JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-27
AVERTISSEMENT. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjör hermed, at Onsdagen den 9de Maji förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn, holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, norske Allinger, Vestervigs Vall-Bræder, norske fiirskaarne Bræder eller Fyrre Lost-Dæbler, dito Vrag Bræder, danziger FyrrePlanker, Granne-Roeds Knæer og Granne-Baads Aarer, Baadshag-Stager, engelsk Pompe Læder, barkede Hunder, norsk Baand Jern, Beeg, Tiære, Terpentin, Kanon-Krudt, hollandsk eller dansk Seildug, petersborger dito, flamsk Lærred, Raun dug, polsk eller Sække-Lærred, Flagdug, Hör lærreds Dreiel, Tælle-Lys, hollandsk Lin-Olie, Svovel, Tælle, reen riigsk Hamp, petersborger dito, Lunte, spansk Salt, lyneborger dito, Böge-Brænde, store skotske Steenkul, smaa dito, Rom, Viin-Edike, Havre, Byg, røgede Oxebryster, dito Tunger, dito Pølser, engelsk Ost, røget Korn-Flæsk, fyensk eller langelandsk Smör, fransk Brændeviin, Byggryn, hvide Kaag-Erter, graae dito, Svedsker, End videre til Cargaison: Engelsk Klumpeblye, norsk Stanglern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, finsk Tiære, petersborger Hamp reen rigsk Hamp, Genever, Lin-Olie, petersborger Seildug, Raundug, flamsk Lærred, Baand-Jern, Pompe-Læder, Smedde-Steenkul, Flagdug, LæggersStaver, Fade dito, Vestervigs Bræder, Granne-Aarets Stokholms Kron Beeg. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varene Qvantiteter, dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Kiøbenhavns le No. Aar. Pumann. Manu Post-Tidender. lille gl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Mandagen, den 30 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Tyrkisk Grændse, den 2 April. Da Divanet ogsaa har Republiken Venedig mistænkt for at være fiendtligsindet imod Porten, saa har den Venetianske Gesandt nyelig været kaldet til Reis=Effendi, som har givet ham den Erklæring: "Republiken Venedig maatte, ifald Krigen brød ud, erklære sig tydeligen, enten den vilde være ganske neutral eller imod Porten, og, dersom den vilde blive fuldkommen neutral, saa maatte den tilbagekalde sin Flaade fra Portens Havne, og lade den strax aftakle; hvorimod Storherren lovede at bilægge dens Tvistigheder med Tunis, dersom den fremdeles vilde vedligeholde sit gamle Venskab for Porten. – Man længes efter at vide, hvad Republiken Venedig vil svart herpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Venedig, den 7 April. Vor Flaade vil uden Tvivl snart faae andet at bestille, end at ligge for Tunis; og bliver sat i en meget respectabel Stand. Man taler om en hemmelig Convention imellem Rusland, Østerrige og Venedig, som ikke spaaer Porten meget Godt. Og der maa vist nok ogsaa være vigtige Grunde for Forandringen i vor Flaades Bestemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Presburg, den 8 April. Porten vedbliver sin engang fattede Beslutning, hellere at sætte alting paa Spil, end nogensinde tilstaae det Russiske Hof sine Fordringer, der skulle bestaae deri, at Keiserinden forlanger Fæstningerne Choczim og Bender, som forhen have hørt til Crim. Tyrkernes Udrustninger vedvare derfor med største Alvorlighed baade til Lands og Vands, og det vrimler overalt af Janitscharer, Spahis og andre tyrkiske Tropper. Den Omstændighed, at Sultanen har ladet Janitscharerne udbele 3 Maaneders Sold forud, bliver af alle anseet for et ubedrageligt Kiendetegn paa en nær forestaaende Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Paris, den 13 April. Ved den sidst ommeldte vigtige Ministerial=Forandring, ere endnu følgende nøyere Omstændigheder bekiendte: Allee rede Skiærtorsdag skal Hr. de Calonne have forudseet, at han vilde faae Afskeed, og derfor saavel Langfredag som Løverdagen derefter anholdt om Conference hos Kongen, hvilket dog blev ham adskillige Gange, under eet og andet Paaskud, afslaaet. Søndagen derpaa, om Aftenen sildig, indfandt Statsministeren, Græven af Montmorin, sig hos ham, og befalede ham i Kongens Navn at nedlægge sit Generalcontrolleurembede. Han maatte ogsaa strax aflevere sin Porteseville til bemeldte Græve, men tog sig ikke Sagen nærmere, end at han til ud paa Natten holdt sig gandske munter, og blev ved at beværte et Selskab af 16 Personer, som han just havde hos sig, uden at nogen mærkede, hvad der var hændet ham. Uagtet de afgaaende Ministres Pension almindeligen ikkun er 40000 Livres, saa forsikkrer man dog, at Hr. de Calonne vil faae 50 til 70000 Livres, og at Kongen desuden betaler hans Gield, som ved de Notables Forsamling skal være voxet noget anseeligt. Den nye Generalcontrolleur, Hr. de Fourqueux, er en Mand paa 69 Aar, og meget svag af Podagra, hvorfor man meener, at han allene ind til videre har taget imod denne besværlige Post, indtil Kongen faaer føyet nærmere Anstalter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Den 16de April. J Fredags, den 13de, begav PolitieGenerallieutenanten, Hr. Thiroux de Crosne, sig til Hr. Necker, og overleverede ham et Lettre de Cachet hvorved han blev forviist 20 Mile fra Paris, men maatte dog i denne Frastand leve paa hvilket Sted, han lystede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Aarsagen til denne Forviisning er den for nogen Tid siden udkomne Broschire, som Hr. Necker virkelig selv har skrevet, og der ladet aftrykke et Brev, som han engang havde skrevet til Kongen, men ikke faaet besvaret af Hs. Majestæt. Ovennævnte Hr. Neckers Skrift er 106 Sider stort, og stillet imod Hr. de Calonne, fornemmelig imod hans Erklæringer i Anledning af Neckers bekiendte Compte rendu ved Assemblee de Notables Aabning. Man paastaaer, at Hr. de Calonne ikke for sin Æres Skyld kan lade dette nye Neckerske Skrift blive ubesvaret. – Jmidlertid vil Hr. Neckers Forviisning, som man siger, ikke vare ret længe. Adskillige Hoffolk og Financiers havde i Begyndelsen af denne Maaned gjort Vædde maale over paa 30000 Louisd'ors for og imod Hr. de Ca lonne. Det ene Partie væddede, at han inden Pintsedag vilde blive afsat, og det andet derimod, at alle hans Projecter vilde gaae igiennem. - Den 11te hujus er den nye Generalcontrolleur, Hr. Fourqueux, blevet Kongen forestillet, og har hele den følgende Dag arbeydet med Hr. de Calonne, som har givet ham fuld Oplysning om alle Ting.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Man fortæller, at, da Kongen den 25de f. M. kom ud fra sin Apartementsal, og ville gaae til Messen, har en vis Herre, som man holder for at være een af de Notable, i 5 eller 6 Personers Paahør sagt disse Ord, Kongen er maaskee den eneste Mand i Riget, som ikke veed, at Generalcontrolleurens Afskedigelse er berammet til den 8de April. Men for saadanne og flere Anecdoter af samme Slags kan man ikke være Borgen. Vist er det, at Hr. de Ca lonne ikke har kunne erhverve sig den allerringeste Tillid hos de Notable; at de have været misfornøyede med alle hans Skridt og Handlinger; at Prindsens af Conty Memoire imod ham skal af Monsieur være baade mundtlig og skriftlig understøttet hos Kongen, og at dette har været Hovedaarsagen til hans Fald. De i disse Dage udkomne Satirer og Epigrammer imod Hr. de Calonne, som hans Fiender troeligen lade ham insinuere, skal han imodtage og læse med tilbørlig Foragt og sit sædvanlige kolde Blod. – Den ligeledes afskeedigede Hr. de Miromesnil har været Seglbevarer i 13 Aar, og fik dette Embede Aar 1774, efter Græven af Maurepas. Men han skal i al denne Tid ikke engang have betalt den Gield, han som første Præsident i det Rouenske Parlement havde gjort, endskiønt man regner, at Seglene aarligen indbringe 100000 Daler. Blot hans Pragt skal aarlig have kastet ham 450000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Af et andet Brev fra Paris, den 16 April. J Gaar Middags er Hr. Necker ankommen til Marolles, et 10 til 12 Mile herfra liggende Landgods, hvor han vil lade sin Gemalinde blive Selv begiver han sig til et vist Slot, i Nærheden af Orleans, for der nærmere at oppebie sin Skjæbne. Efter tvende Raadsforsamlinger skal Kongen i et Brev have ladet ham forstaae: at han ikke maatte ansee sin Bortviisning som nogen Unaade, men havde at tilmelde Hs. Majestæt sit Opholdstæd, paa det man inden 3 Dage kunde give ham nærmere Beskeed. Hr. de Calonne skal være forviist til sit Landsæde Berny, og være forbudet at tale eller omgaaes med andre end sin nærmeste Familie. – Da man i Henseende til den nye Generalcontrolleurs Alder og Svaghed bliver ved at paastaae, at han allene har taget imod dette Embede indtil videre, saa taler man for Alvor om en Commission, som alle General-Controlleurens Forretninger herefter skulle overdrages til, Prindsen af Conty meenes at blive Præsident i denne Commission, og man udnævner allerede Erkebiskoppen til Toulouse, Hr. de Galaiziere, og Hr. Necker til Medlemmer, da man tillige vil vide, at den sidstmeldte med det allerførste vil blive kaldet tilbage. Den største Deel af Publicum er af den Troe, at det vil være meget gavnligt for den offentlige Credit, om Hr. Necker bliver indlemmet i denne vigtige Commission.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Wien, den 18 April. Keiseren har før sin Afreise til Cherson tilstillet Statskanzleren, Fyrste von Kaunitz, sin sidste Villie under Forsegling, paa det hans Landes Vel, i Tilfælde, at det for Menneskeligheden almindelige Lod skulde træffe ham paa Reisen, ikke skal udsættes for nogen Fare. Samme Forsigtighed skal Monarken før sin sidste langvarige Reyse udenlands ogsaa have brugt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Bückeburg, den 21 April. Den 18de d. M. er det her tilbageværende Hessiske Regiment Alt-Losberg afmarscheret herfra til Rinteln. Dette Land er saaledes nu igien frit for Hessiske Tropper, og alting i sin forrige Stand. Ogsaa den nedsatte Hessiske Commission er bortreyst, og Enkegrevinden har atter tiltrædet Regieringen, og taget Cavalleristerne, som holdt Slotsvagt, i sin Tieneste som forhen. Borgerskabet holder imidlertid Portene her besatte, indtil det grevelige Regiment kommer tilbage fra Rinteln.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Altona, den 23 April. De nyeste Tidender fra de tyrkiske Grændser lyde meget krigersk, og faae, ved den almindelige Overeensstemmelse Jndholdet, en saadan Vægt, at de kunne synes at være ikke ubetydelige for den offentlige Nysgierrighed. Jsær leverer en senere Skrivelse fra Semlin af 2den hujus følgende: "Nogle ligge fra Constantinopel til Belgrad ankomne Tyrker have medbragt den Efterretning, at den Russiske Gesandt bliver i sit Pallads paa det nøyeste bevogtet af et Corps Janitscharer, som ikke tillade ham at faae Foden ud af Huuset. Paa de øvrige i Constantinopel residerende Gesandteres Forbøn har man endelig tilstaaet ham 40 Dages Frist, enden hvilken Tid han skal tilveyebringe sin Keyserindes bestemte Svar paa Portens Erklæringer, og dersom dette Svar ikke skulde falde ud efter Osmannernes Ønske, saa er Krigen uundgaaelig, og han kan være ganske vis paa at blive sat i de 7 Taarne, thi efter Rygtet om Ruslands yttrede Paastand, at nemlig Porten endnu skulde fratræde nogle Provindser, hvori der endog ere Fæstninger, som Keyserinden havde i Sindeat foreene med det Crimske, skal Folket i Constantinopel, være blevet overmaade opbragt, og ønsker intet andet end Krig, ja to Russiske Undersaattere ere allerede blevne et Offer for den rasende Pøbels Hevngiærrighed. Den hele tyrkiske Krigsmagt (Søetropperne iberegnede) skal være bragt til 300000 Mand, og Flaaden være anseelig forstærket. Den gamle Storadmiral, som daglig ventes fra Egypten, skal, om det kommer til Krig, have Hovedrollen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Fra det Hannoverske, den 24 April. Commandanten i den Lippebuckeburgske Fæstning Wilhelmstein, Capitain von Rothmann, har, paa Efterretningen om de sidste Hessers Afmarsch, i to Timer skudt Glædeskud, og strax sendt en Chaluppe med 1 Underofficeer og 8 Mand til Buckeburg, for at nedtage de Hessiske Toldplacater og Forordninger, og igien opslaae de Bückeburgske. Allerede først i denne Maaned ventede man Preussiske Tropper til Undsætning; hvorfor ogsaa Hesserne længe maatte staae under Gevær baade Nat og Dag. Der skal ogsaa 2000 Mand Pfalziske og 1200 Mand Münster ske Tropper have havt Ordre til at marschere herhid, men ved Hessernes Bortgang er alt dette blevet ufornødent, og vi leve nu igien i vor forrige Rolighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Kiøbenhavn, den 30 April. Den 10de Februarii er Candidatus Juris, Hermann Rasch i det Eiderstedske, beskikket til Underrets=Advocat i Hterugdømmene. Den 16de er Candidatus Juris, Peter Grønland, beskikket til Copiist ved det Tydske Cancellie. Den 23de er Jürgen Jürgensen, beskikket til Byefoged i Flensborg. Den 9de Martii er Auditeur, Johann Nicolaus Fürsen, ved det Schlesvigske Jnfanterie=Regiment, beskikket til Borgemester i Eckernførde. Candidatus Juris, Heinrich Carl Otte, beskikket til Cancellie- og første supernumeraire Secretair ved Oberretten i Gottorf. Raadmand, Hans Bøysen i Flensborg, confirmeret at være anden Borgemester sammesteds. Raadmand Hans Christian Dussen i Tondern, er efter Ansøgning i Naade fra sit Embede entlediget. Den 18de April er Student, Barthold Christian Høe, ansat til Copiist i det Vestindiske Contoir under General=Toldkammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
J Tallotteriets 348de Trækning i Wandsbeck den 26de April udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Vinden. April. 27, II. 3. Parme. N. V. S. V. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Udi afvigte Uge fra den 21de April til den 28de dito ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 19 Par. Fødte, Drenge 29. Piger 32. Tilsammen fødte 61. Døde Mænd 17. Qvinder 21. Drenge 12. Piger 17, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Barselseng 2. Brækning 1. Brystsyge 7. Engelsk Syge 1. Feber 1. Forkiølelse 1. ForraadnelsesFeber 4. Gicht 1. Halssyge 2. Kopper 3. Lændevee 1. Orme Feber 1. Pleuris 1. Skarlagens Feber 4. Slag 11. Svindsoet 1. Trødske 1. Tærende Syge 9. Uangivne Svagheder 8, Vattersot 3. Tilsammen døde 67. Altsaa 6 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
Til behagelig Efterretning for de høie og gode Herrer Interessentere i det Asiatiske Compagnie bekiendtgiøres herved, at en General-Forsamling er bestemt at holdes paa Compagniet Fredagen den 11te Maji förstkommende; thi anmodes de Herrer Interessentere, som ikke allerede have qvalificeret sig til Stemme Rettighed, og ønske at bivaang General-Forsamlingen, behageligst forinden at indfinde sig Paa Compagniets Huus hos Justra Directeuren, hver Mandag og Onsdag Formiddag fra 9 til 11 Slet, for at aflægge den af Interessentskabet vedtagne Eed. Lyst-Mad, eller Forældre og Børne-Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner, over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
AVERTISSEMENT. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at Onsdagen den 9de Maji förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn, holden Licitation, over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, norske Allinger, Vestervigs Vall Bræder, norske fiirskaarne Bræder eller Fyrre Lost-Dæbler, dito Vrag Bræder, danziger FyrrePlanker, Granne Roeds Knæer og Granne-Baads Aarer, Baadshag-Stager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, norsk Baand Jern, Beeg, Tiære, Terpentin, Kanon Krudt, hollandsk eller dansk Seildug, petersborger dito, flamsk Lærred, Raunduug, polsk eller Sække-Lærred, Flagdug, Hör lærreds Dreiel, Tælle-Lys, hollandsk Ein-Olie, Svovel, Tælle, reen riigsk Hamp, petersborger dito, Lunte, spansk Salt, lyneborger dito, Böge-Brænde, store skotske Steenkul, smaa dito, Rom, Viin-Edike, Havre, Byg, røgede Oxebryster, dito Tunger, dito Pølser, engelsk Ost, røget Korn-Flæsk, fyensk eller langelandsk Smör, fransk Brændeviin, Byggryn, hvide Kaag-Erter, graae dito, Svedsker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-04-30
End videre til Cargaison: Engelsk Klumpeblye, norsk Stang Jern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, finsk Tiære, petersborger Hamp, reen rigsk Hamp, Genever, Lin-Olie, petersborger Seildug, Raunduug, flamsk Lærred, Baand-Jern Pompe-Læder, Smedde-Steenkul, Flagdug, LæggersStaver, Fade dito, Vestervigs Bræder, Granne-Aarer, Stokholms Kron-Beeg. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varene Qvantiteter, dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Kiøbenhavns No. Aar un. at sau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Post-Tidender. Fredagen, den 4 Maji. Hevaf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. Des Rom, den 7 April. Hs. Hellighed lader det ikke være nok, at bandsætte baade dem der læse og nye det i Wien udkomne Skrift: Hvad er Paven, men har befalet den lærde Pater Mamachi, i det latinske Sprog at forfatte en lærd Jgiendrivelse, som, i 2 Deele, med det allerførste vil forlade Pressen. - Med det Neapolitanske Hof er Tvistigheden ey endnu bilagt. Hvorvidt den nyelig i denne Anledning hertil ankomne Monsignor Galeppis Megling vil nytte, maa Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Semlin, den 10 April. Jmod Formodning lyde de nyeste Breve fra Tyrkiet fredeligere end man hidtil har ventet, og give ingen Bekræftelse paa det udspredte Rygte, at den Russiske Gesandt, Hr. von Bulgakof, skulde være arresteret i sit eget Hotel. Vel nægtes ikke, at alting paa tyrkisk Grund er i fuld Bevægelse, at Storsultanen til Udrustningernes Bestridelse har af sin Casse ladet udtælle anseelige Summer, og at Admiral Kassikdschiogli er beordret, ufortøvet at forføye sig til Warna med 10 Krigskibe, men alle disse fiendtlige Tidender formildes ved følgende trøstelige Tillæg. At Porten har aldeles intet Ondt i Sinde mod Rusland, at Key"serinden, som Crims nærværende Herskerinde, kan, saalænge Hun lyster, for den gierne reyse omkring der i Lan"det, men at hendes overordentlig stærke Escorte, som beløber sig til ikke mindre end en heel Armee, ikke kan an"det end giøre den opmærksom især da Hs. Majestæt er sindet at lade sig see i Egnen omkring Oczakof. Og er dette ene Aarsagen, hvorfor man i Nærheden af denne "Fæstning ligeledes, af Statsforsigtighed, troer sig nødsaget til at samle nogle Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Polsk Grændse, den 16 April. Man siger at den Russiske Monarkinde og den Romerske Keyser ikke ville opholde sig længer end 14 Dage i Cherson, Keyseren gaaer derpaa tilbage til Lemberg, men Keyserinden over Theodosta i Crimm og over Charkof til Moskow, hvor Hs. Majestæt vil være først i Junii Maa Fra Kiow var Afreysen berammet imellem ned. den 15de og 20de hujus. J øvrigt meldes igien, at der aldrig er tænkt paa nogen Kroning i Cherson, men at Keyserindens Hovedøyemeed med denne besværlige Reyse allene er, ved sin personlige Nærværelse og Goddædighed at erhverve sig dette nye Folks Kierlighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Paris, den 16 April. Det skal fornemmelig være Ærkebiskoppen af Toulouse, som har berettet Kongen, hvorledes Hr. de Calonne har staaet i hemmelige Forbindelser med Abbed Espagnat, og foreskudt, ham adskillige Summer til sine Speculationer. Siden skal Marquis Fayette have bibragt Hs. Majestæt adskillige andre ufordeelagtige Jdeer om Hr. de Calonne, og udladt sig med saa liden Tilbageholdenhed om hans moralske Caracteer, at Kongen endelig maatte resolvere til at give ham Afsked. – Man vil ogsaa meene, at der forestaaer vort Corps Diplomatique en stor Forandring, Marquis de Noailles siges at blive tilbagekaldet fra Wien, for at tage Sæde i Statsraadet; Græv Choiseul-Gouffier igien fra Constantinopel til Wien, Ridderen de la Lucerne fra Philladelphia til Constantinopel, og Græve de Moustier fra Coblenz til Philladelphia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Fra det Østerrigske, den 18 April. Keiserens store Reyse, som nu er gaaet for sig, hvormeget man end har tvivlet og skrevet derom, skaffer vore Politici meget at speculere paa De kunne ikke troe, at den Russiske Monarkinde skulde foretaget sig sin vidtløftige, besværlige og kostbare Reyse, og ønsket en Sammenkomst med det Romerske Riges Overhoved, uden de allervigtigste Bevæggrunde. Aarsagen, hvorfor Keiseren, giør saa smaae Dagreiser til Lemberg, angives at være denne, at Dieperfloden endnu er stærkt belagt med Jis, og at Keiserinden vel ikke saa snart vil kunne passere den til Cherson. Jblandt de mange forskiellige Courerer til fremmede Hoffer, som Keiseren før sin Afreise expederede, var ogsaa en til Berlin, hvis Depescher især skal være af Vigtighed. – J Anledning af de vedvarende krigerske Tilberedelser i Tyrkiet, bliver overalt hos os gjort de fornødne Anstalter til Forsvar, om det skulde komme til Krig, som man nu, mere end nogensinde, giør Regning paa. J de sidste Dage ere mange Bagersvende antagne til Feldtbagere ved Regimenterne i Ungarn, og skulle med allerførste forføye sig derhen. - Det var et rørende Syn, at see alle Generalspersoner, Ministre, Præsidenterne, og den høye Adel forsamles den 11te hujus om Morgenen Kl. 4, i Keiserens Forgemakker, og med Taarer i Øynene sige Monarken deres Farvel. Hs. Majestæt var ved denne Leylighed usædvanlig munter, og skiemtede med dem over deres Betænkeligheder ved Reysen. Saasnart Hs. Majestæt nærmer sig Gallizien, bliver han escorteret af det Barkiske Husarregiment. Man regner overhovedet, at begge Deres Keiserlige Majestæters Escorter til denne Reyse udgiør omtrent 80000. Mand, som stationsviis ere fordeelte paa Touren. OberstLieutenant Cavallar, der for endeel Aar siden har besørTartariet, get Remonten for det Keyserlige Cavallerie støder underves til Monarkens Suite, for at giøre Reysen med til Cherson, siden Egnene deromkring ere ham bedst bekiendte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Wien, den 20 April. Man giør sig endnu Umage for at afholde Keiseren fra at fuldføre sin begyndte Reyse til Cherson; men Hs. Majestæt lader sig, ved al den Fare, man forestiller Ham, dog ikke afskrække derfra. De seneste Beretninger om Høystsamme ere daterede fra Troppan, hvor Helbred og Alting har været fuldkommen efter Ønske. - Det Rygte, at Keiseren eengang for alle skulde have erklæret Keiserinden: "at han allene i det Tilfælde vilde komme Hende til Hielp, dersom Porten blev den angribende Deel, er vel ikke saa troeværdigt. Til samme Classe hører ogsaa det Rygte, at Porten skulde have tilbagekaldet sin til det sorte Hav bestemte Flaade, og befalet sine i Marsch værende Tropper at giøre Halt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Det nye Keiserlige Bankerot-Edict er meget skarpt. Den, der ikke tydelig kan bevise, at han blot ved Ulykker har været nødt til at brække, skal behandles som en Falskner. Den, der giør sig usynlig, eller allene er mistænkt for at ville giøre det, skal belægges med Arrest, og i første Fald begiæres udleveret fra de fremmede Stater, hvor han maatte opholde sig. Og den, som i det mindste ey betaler 88 pro Cent, skal det være aldeles formeent oftere at handle, hverken under eget Navn, eller i Selskab med andre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-04
Haag, den 21 April. Drange-Selskabet her er daglig udsat for Patrioternes bitterste Spot, da dets gode Fremgang ikke kan andet end være dem en Torn i Øyet. Siden dette Selskabs Forsamlinger ere overordentlig roelige og fredelige, og man følgelig fra denne Side er sikker for Dadel, saa søger Modpartiet at afmale det som noget latterligt, at man i disse Sammenkomster omgaaes hinanden venskabelig, uden Hensigt til Stand og Høyhed; og at Baronen og Slagteren, Ridderen og Koshyrden ere Selskabsbrødre.