JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-01-15
For at give Ministrene samt Rigets store og rige Undersaattere det første Exempel, sendte Sultanen den 29de om Eftermiddagen, ganske offentlig en stor Deel af sit Sølvtøi, mange massive Meubler af Sølv og adskillige Stykker Guld til Mynten. Den følgende Dag saae man ligeledes en Mængde Sølvtøi bringes derhen, hvilket adskillige andre Tyrker bort skienkte til Statens Beste. Nogle gjorde det meget ugiærne, fordi de troe, at Krigens Fortsættelse truer Porten med de værste Følger. Sultanen erklærede, at han vilde stille sig i Spidsen, for sin Armee, og befalede i Adrianopel at holde alting færdig til hans Jmodtagelse, samt at besørge det nødvendige for hans Leir og for alle Tyrkiske Departementer og Cancellier, som efter Sædvane skulle forflyttes derhen. Man har og allerede afsendt Commissarier til Veiennes Jstandsættelse.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Sultanens Svoger er bleven udnævnt til Commandant af Sophia, og Gouverneuren for Fæstningerne ved det sorte Hav til Seraskier. Alle fremmede Gesandtere begynde allerede at giøre sig færdige, fordi de troe, at de maae følge Sultanen til Adrianopel, endskiøndt han endnu ikke har ladet dem noget sige herom. Midt under disse Bevægelser har man, uagtet det slette Veir, seet nogle tusinde Janitskarer gerling. marchere her fra Hovedstaden til Adrianopel. Der forsikres og, at Storherren har ladet Grækernes og Armeniernes Patriarcher vide, at det var hans Villie, at de med 40 til 50000 Mand af deres Religion fulgte ham; men at de alle maatte være bevæbnede og paa egen Bekostning forsynede med det nødvendige. Alle disse Krigsrustninger havde fornemmelig gjort et dybt Jndtryk paa de Christne, og enhver troede, at Krigen, vilde nu mere end nogensinde forhen have sin Fremgang. Men man har gjort endeel andre Skridt, som opvække Tvivl og Forvirring iblandt Politikerne. Efter en Tartars Ankomst fra Nissa og en andens fra Storvisiren tog Sultanen, den Beslutning, at skiænke den Russiske Gesandt og 2de andre Russer, som vare heftede i Bagno, deres Frihed. Porten fragtede for egen Regning et stort Ragusiskt Skib, paa hvilket Hr. von Bulgakow steg om Bord om Natten imellem den 5te og 6te hujus. Men da han kom til Dardanellerne, gik han over paa en Fransk Fregatte, som Prindsen af Rohan commanderte, og var bestemt til Triest. Man forsikrer, at alt dette har været aftalt imellem Porten og den Franske Ambassadeur. Hr. von Bulgakows Frigivelse af de 7 Taarne paa en Tid, da alting her bebuder Krig, har sat alle dem i stor Forlægenhed, som ønske, at Krigen, maatte vedvare, og de troe, at Selim den Tredie har atter faaet sørgelige Efterretninger, der have kiølet hans Hidsighed. Jmidlertid blev den Russiske Ministers Frigivelse bekiendtgjort alle fremmede Gesandtere af Reis=Effendi, som føiede til, at denne Løsladelse var allene en Virkning af Sultanens Ædelmodighed og Siæls Storhed.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
J Begyndelsen af denne Maaned saae vi atter her i Kanalen Capitain Pacha med Flaaden som sidst kom fra Warna, og er omtrent 40 Seilere stærk. Nogle Skibe er saa beskadigede, at de ikke kunde holde Søen, og maatte blive tilbage i Warna. Mandskabet paa de her tilbagekomne Skibe synes meget nedslaget. Skibene have og sidt meget af Storme og mænge til stor Reparation. Levnetsmidlerne ere endnu dyre, her og stige daglig i Prisen. Uagtet alle Sultanens skiærpede befalinger kommer der dog lidet Korn fra Provindserne, jo endog Mocedonien selv, som havde en rig Høst, kan ikke levere Hovedstaden og Armeen saa meget Regieringen forlanger. Nogle tusinde Janitskarer ere marcherte til Sophia, som Porten troer at være i Fare.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Gradisca, den 10de December. Tyrkerne i Banjaluka leve endnu bestandig i Frygt for en Besøg af de Keiserlige Tropper. De have allerede oprevealle Haugegjærder uden for Fæstningen, og hugge nu ogsaa de skiønne Frugttræer ned, paa det de fra Fæstningen kunne have en frie Udsigt. Jndbyggerne i den derværende Zigen, nerstad have de 3de Gange ladet vide, at de skulde bringe deres Eiendomme andensteds hen i Sikkerhed, saasom man, saasnart de Keiserlige Kropper nærmede sig, vilde stikke Husene i Brand. - Pachaen af Scutari vilde lade 400 Albane, ser overvintre i Banjaluka, men Jndbyggerne takkede for den Ære, og sagde, at de havde allerede ubudne Giester no til at føde, (nemlig de fra Berbir).
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Semlin, den 14de December. I Dag tiltraadde Feldtmarskal Landon Reisen til Wien. Feldtmarskallen fører et Tyrkisk Pigebarn paa 4 eller 5 Aar, med sig, og underholder sig allene med hende i Vognen, Major Pemler bragte denne Pige med sig fra Orsova, hvorhan saae hende sidde forladt imellem 2de Tyrkiske Fruentimre, Feldtmarskallen har her ladet hende klæde i Tyrkisk Dragt, og ønsker kun, at bringe hende sund til Wien. - Den til Be grad ankomne Tefterdar skal have anholdt om en Vaabenstilstand, men da denne blev ham nægtet af Feldtmarskallen overleverte han skrivtlig andre Forslage, som med en Sta sette ere sendte til Wien. Hvorlænge denne Tefterdar vi opholde sig i Belgrad, er endnu ubekiendt. Feldtmarskal Landon har befalet, ikke at lade ham og hans Folk gaae ud uden Følge, eller tale allene med Jøder og Raitzer.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Moldau, den 18de December. Endnu har man intet væsentligt hørt af de Forslag, hvormed de Tyrkiske Deputerede, iblandt hvilke ogsaa Reis Effendi skal befinde sig, ere ankomne til Jasse. Om denne Reis Effendi er Ministeren for de udenlandske Sager, eller han er en af saadan Reis Effendier, hvoraf een druknede i sidste Slag, det veed man endnu ikke. Naar Fyrst Potemkin er kommen tilbage til Jasse fra hans Reise til Bogfloden, torde man maaskee faae noget nærmere at vide af de Tyrkiske Deputertes Forslag. Man vil her vide, at begge Keiserhofferne ville slutte en Particulair Fred med Porten, enhver efter sit Godtbefindende.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Donanstrømmen, den 27de December. Hr. Baron von Thugut har Ordre, at indrette Wallachiet paa Østerrigs Fod. Til Medhielper er givet ham Hr. von Reizerich, forhen værende Generalconsul i Wallachiet, som nøie kiender Landet, og altsaa er i Stand til at giøre den vigtigste Tieneste ved denne Indretning. Det heder, at Landet skal ligesom de øvrige Østerrigske Eiendomme, blive inddeelt i visse Districter eller Kredser, og lagt under den Gallisiske Regiering.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Fra Fyrst Potemkins Leir bekræftes den Efterretning, at denne Fyrste reent har afslaget de Tyrkiske Deputerte er Vaabenstilstand. Han vil uafbrudt fortsætte Fiendtligheder, ne saa længe, indtil Muselmændene komme med billigere Frede forslag. Det er meget sandsynligt, at de beqvemme sig dertil; thi Vinterkrig er for dem en meget forhadt Beskjæftigelse, og Russerne vise sig sædvanlig paa denne Aarstid meest virksomme. - J Wallachiet have vore Regimenter Leilighed til at hæve 10000 Rekytter, uden at giøre noget Jndgreb i den Conscriptions Rettigheder, som allerede fra vor Side er skeet. Der oprettes og sammesteds et Corps Arnanter, at henimod 6000 Mand, der alle ere klædte paa Tydsk Maneer.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Antverpen, den 28de December. I Dag ere 150 Keiserlige Soldatre, der have lagt som Garnison i Lillo, bragte herind. Vort Castel er endnu besat af Østerrigske Tropper. - C. S. J dette Øieblik slaaes Allarm og Stormklokkerne gaae. Man formoder, at Garnisonen i Castellet vil giøre et Udfald.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Brüssel, den 28de December. Staterne af Brabant have besluttet, at den tredie Stand, eller Borgerstanden, skal i ommeldte Staters Forsamling, have Sæde, Stemme og saadan Jndflydelse, som Folkets Værdighed, det almindelige Beste og Retfærdighedens Grundregler udkræve. Geistligheden, Adelen og Borgerne skulle derfor have fælleds Jnteresse, der bestaaer i at beskytte den hellige Catholske Gudstieneste, Folkets Ære og Publikums Vel; saa at intet angaaende Paalæg af Skatter, eller noget andet Constitutionen vedkommende, kan i denne Forsamling besluttes uden Borgerstandens Samtykke; ligesom og dens Stemme skal æskes i alle andre Beslutninger, Valg o. s. v. Altsaa ville altid Deputerte fra Borgerstanden, i Löwen, Antwerpen og Brussel bivaane Forsamlingen. -
Berlingske Tidende, 1790-01-15
General van der Meersch staaer nu 3 Mile fra Luxemburg med en Armee af 20000 Mand og et svært Artillerie. -
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Daglig komme mange Familier her tilbage. Hertugen af Aremberg og Prindsen af Grimberg ventes ogsaa. Den sidste har ansøgt Keiseren om Afskeed fra sine Charger.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Løven, den 28de December. Man seer nu Universitetets Medlemmer at komme her tilbage i Hobetal. Den første Doctor i Medicinen, Hr. von Belen, har man under tyrkisk Musik og Ledsagelse af Borgerskabet bragt tilbage til sin forrige Boelig. Erkebiskoppen af Mecheln har i sit hele Gebet ladet paabyde en offenlig Taksigelsesfest for Himmelens Velgiærninger mod det Brabantske Folk. J ethvert Sogn skal der i hele 8 Dage holdes en høitidelig Messe, og det hellige Sacrament udsættes.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Fra Mecheln berettes, at neppe var Garnisonen rykket ud derfra, førend Pøb len, uagtet alle Forbud af Magistraten bemægtigede sig Magazinerne. Den 24de afhentede man sammesteds den nye Frihedsfahne med stor Pragt. Samme forestiller paa den ene Side Stadens Patron og paa den anden den Brabaniske Løve. Neppe havde Hr. von Nelis, en Broder af Biskoppen i Antverpen, opplantet denne Fahne paa Paradepladsen, førend mere end 100000 Glædesskud strax bleve løsnede. Den 25de om Morgenen afhentede man Seminariets Præsident samt alle Seminaristerne og førte dem med megen Høitidelighed til Domkirken, hvor der blev holdt en fastlig Messe, og da samme var til Ende, en Procession, som Geistligheden, Magistraten og de fleste af Borgerskabet bivaanede. – J Eftermiddag ere 2000 Patrioter, saavel Cavallerie som Jnfanterie samlede paa Paradepladsen, hvor der er bleven oplæst for dem en Forordning, som lover en beste Orden.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Haag, den 29de December. Man forsikrer, at en Deputeret fra Stænderne af Brabanter ankommen til Generalstaterne med vigtige Depecher. Som man formoder, skal den patriotiske Commission i Brussel søge len betydelig Jndflydelse hos Deres Høimægtigheder og til den Ende ville ansætte en Agent. Det lader sig endnu ikke forudsee, hvorledes man vil forholde sig ved disse critiske Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
London den 29de December. Siden den sidste Paketbaads Ankomst fra Jndien gaaer herdet Rygte, at Tippo Saib har bemægtiget sig vore Establissementer i Tellicher. Vist er det, han allerede i Maymaaned lod sig see i Egnen af Tillichery, og begik paa Marchen fra Serringapatnam og derhen mange Grusomheder, ved at lade mange tusinde Nairs drive ud paa den aabne Mark, afhugge dem Hænder og Fødder og saaledes omkomme, uden at nogen torde forkorte disse Ulykkeliges Smerter ved en hastig Død.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Denne Tippo er nu den mægtigste Fyrste, der grændser til vore Eiendomme i Asien, har en Armee af 300000 Mand, et Gebet af 400 Engelske Mile i Længden og 300 i Bredden, og 16 Millioner Pd. Sterling aarlig Jndkomme.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Stockholm, den 29de December. Kongen har i en offentlig Bekiendtgiørelse, som han den 1ste November udstædte i Borgo angaaende Oprettelsen af en nyt Regiment af 1800 Mand, tillige erklæret, at Hs. Majestæt i tilkommende Feldttog vil atter stille sig i Spidsen af sin Armee. Samme skal, som man nu allerede vil vide, blive kaabnet i Savolax, for derfra at trænge ind i det fiendtlig and. - Hos os er Veiret saa mildt, som det var Foraar.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
For vore Transporter til Finland er dette milde Veir en stor Fordeel, da samme, ved det Søen er aaben, kunne skee til Skibe. Vor Flaade bliver formeret med 4 Linieskibe, som alle ligge færdige i Carlscrona. To andre store Skibe, som have tient det Ostindiske Compagnie, blive ligeledes udrustede i Gothenborg til Krig, og skulle tilligemed de øvrige Skibe i denne Havn krydse i Cattegattet for at beskytte Handelen.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Cleve, den 30te December. Fra Lüttich faaer man endnu stedse meget beroligende Efnerretninger. Kongens retfærdige og virkelig ædelmodige Omgansmaade har opfyldt den hele Lüttichske Nations Hierter med den meest levende Taknemmelighed, og det hele Publikum vil lade Hs. Majestæts Forholdsmaade vederfares Ret, naar det til sin Tid bliver underrettet om Bevæggrundene dertil - Alle Efterretninger fra Brabant ansee nu Revolutionen der som ganske fuldendet, og Keiseren synes selv at have være beredt paa alt, dersom det er sandt, hvad der siges, nemlig, at han skal have sagt til Grev Cobenzl: "Reis, og bevilg dem alt hvad de forlange, om det endog var, at forvandles til en Republik, naar jeg kun stedse bliver dens Overhoved." - J dette Øieblik udbreder sig det Rygte, at de Nederlandske Stænders Armee har nu ogsaa bemægtiget sig Fæstningen Luxemborg.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Amsterdam, den 2den Januarii. Man veed nu, at de Nederlandske Patrioter ikke ville antage nogen fremmed Prinds til Overherre, Statholder eller deslige; men allene have deres Staters Forsamling til deres Souverain. Adskillige Fornemme saavelsom Prindsen af Aremberg og Grev de la Mark have yttret selvsamme Tanker.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Haag, den 2den Januarii. Man har en tilforladelig Efterretning om, at Namur, Hennegau, Cambresis og Mecheln have formelig forenet sig med Provindserne Brabant og Flandern; at Staterne af Limburg vilde den 31te December forrige Aar forsamle sig i samme Hensigt, og at der daglig blev ventet Deputerte fra det Østerrigske Geldern med selvsamme Fuldmagt. De Brabantske Staters hele Forsamling vil den 7de Januarii holde Møde i Brüssel. Videre meldes, at ved bemeldte Stater, skal ingen Statholder antages eller vælges, men den souveraine Magt have sit Sæde i de almindelige Stænders eller Generalstaternes Forsamling. - Capitulationen, hvorefter de Keiserlige have overgivet Fortet Lillo til Patrioterne, bestaaer af 6 Artikler, og indeholder intet mærkværdigt, uden at Garnisonen betinges i 4de Artikel en frie Ledsagelse til Luxemborg, og at Officererne skulle meddeles Passer til at begive sig hvorhen de vilde.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Fra det Brandenborgske, den 5te Januar. Ved det Kongel. Over Krigs Collegium i Berlin arbeides der nu igien saa stærkt, at mange Nætter maae tages med til Hielp. Efter al Formodning ere store Ting i Værk, som det forestaaende Foraar vil give nærmere Oplysning om.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Nestved, den 4de Januarii. Det Patriotiske Selskabs Vinter=Forsamling er bestemt at foretages udi Forstanderens S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand von Bielkes Gaard her i Byen Mandagen den 25de Januarii 1790, om Eftermiddagen ved 3 Slet, som herved bekiendtgiøres med Anmodning til dets høie og respective Lemmer, at ville derved behagentlig indfinde sig. E. Mulff, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Helsingøer, den 15de Januarii. Fra den 8de hujus til i Dag ere ikkun 5 Skibe ankomme : Sundet, hvoriblant Skipper R. N. Augsborg, førende Skibet Ellen & Margretha, sidst kommen fra Norge og distinert til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Kiøbenhavn, den 15de Januarii. L. S. Næstkommende Onsdag den 20de Januarii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Marggreve af Baden, som bæres i 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Resolution af 8de Januarii dette Aar, skal efterskrevne Regimenters Navne saaledes forandres: at det Jydske Jnfanterierregimenherefter skal føre Navn af det Fyenske Jnfanterieregiment; det Aarhusiske Regiment af det 1ste Jydske Jnfanterieregiment; det Riberske Regiment af det 2det Jydske Jnfanterie regiment, og det Aalborgske Regiment af det 3die Jydske Jnfanterieregiment. Den 18de December 1789 er Studiosus Matthias Christian Brandt allernaadigst confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Maarslet Meenighed i Aarhuus Stift; Capellan Hr. Christian Haundorph, ligesaa at være Sognepræst for Munchebierbye og Bromme Menigheder i Sielland; Studiosus Nicolai Wellerop beskikket at være Sognepræst for Nidløse Menighed i Sielland; Sognepræst Hr. Jacob Michelet ligesaa at være Sognepræst til Mangers Præstegield i Bergens Stift; Vice=Provst Hr. Johan Brandt ligesaa at være Sognepræst til Leyrdahls Præstegield i samme Stift. Den 31te Decbr. er Præsten i Børnehuset, Hr. Niels Lange, beskikket at være Præst paa Christiansøe; Capellan Hr. Gunthelberg Abel confirmeret at være Sognepræst for Understed og Karup Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst Hr. Christian Chrenfried Carstensen beskikket at være Sognepræst i Thisted og til dets Annex Tilsted i Aalborg Stift; Copiist Otto Lemvigh beskikket at være Byefoged i Thisted og Herredsfoged i Hillerslef og Hundborg Herreder, samt Nørre Haabirk; Justitsraad Albert Sebastian Hasler allernaadigst udnævnt til Etatsraad. Samme Dag er Commandeur Andreas Lous allernaadigst confereret den 3die Division Søefolk som Chef; Ligeledes er General=Adjutant og Capitain Georg Albrecht Kofoed confereret det ved denne Leilighed vacante Compagnie i anden Division. Den 8de Jan 1790 ere Kammerraad Christian Matthias Jacob Johansen, Kammer=Secretair Vorndran og Kammerraad Jens Wadum allernaadigst beskikkede til at være Committerede i RenteKammeret; Studiosus Laurits Momme confirmeret at være Sognepræst for Stoubye og Hornum Menigheder i Aarhuus Stift; Capellan Hr. Lorenz Nicolai Fallesen, beskikket at være Præst ved Garnisons Menighed i Citabeller Frederichshavn; Capellan Hr. Hans Christian Warberg ligesaa at være Sognepræst for Høyrup Menighed i Riber Stift; Copiist Christian Rafn ligesaa at være Secretair ved Protocollen, Høieste Ret; Stads=Capitain Jens Mylius, Brygger Andreas Skibsted og Cancellie=Secretair Hermann Henrich Lang ligesaa at være Vice=Raadmænd i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Fra Stadens Raadstue er den 12 Januarii d. A. bekiendtgjort: "At det allernaadigst har behaget Hans Majestæt, ved Rescript til Magistraten af 8de i denne Maaned at bevilge, at det til Lettelse for Stadens fattige Jndvaanere herefter maae være enhver Bonde, eller udenbyes Mand, tilladt Axeltorvet her i Staden at indbringe og der at udsælge sund Svinekiød, saavel fersk som saltet, dog ei ringere end halv Sider, samt desuden Hoveder, Fødder og Ryg Ved Tal=Lotteriets 599 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 22, 3, 57, 33, 20.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Vacance, Det residerende Capellanie til St. Marie tyske Kirke i Helsingøer, 350 Rdlr.; hvoraf svares 30 Rdl. aarlig Enke=Pension.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Tirsdagen den 19de Januarii, om Morgenen, at "gaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, "Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
AVERTISSEMETS. Paa indkommen Anmeldelse, at der til Stadens Provisionering i nærværende Vinter behøvedes 2 a 3000 Tønde, Sild, har Hans Majestæt, efter mig derom fra General Land=Oeconomie, og Commerce=Collegii tilhændekomme Skrivelse, allernaadigst tilladt, at et saadant Qvantum fra Sverrig maatte indføres under en Moderation i Tolden; og paa det denne Foranstaltning kunne blive til virkelig Letttelfor de Fattige, og den bevilgede Moderation i Tolden aller komme Forbrugerne tilgode, har Hans Majestæt under 66 d. M. allernaadigst befalet, at bemeldte Partie Sild maae vedkommende Kiøbmænd, som have erholdet Tilladelse i Jndførselen, igien udsælges i smaa Partier fra 1 til 10 To der, og at derfor ikke maae tages høiere Betaling, end 5 Rdl. 24 s. pr. Tønde, hvorved ogsaa Sælgerne efter Hans Maj stæts allerhøieste befaling ere blevne forbundne til at ove lade forommeldte Sild halvtøndeviis til saadanne Fattig som ei have Formue til deraf at giøre et større Jndkiøb. - De nu Udsalget paa foranførte Maade begynder paa førstkommende Onsdag den 13 Januarii i Consul Gustmeyers Gaar ved Gammel Strand Nr. 249 og fra Skibet, som skal lægge ind ved Bolværket lige for Holmens Kirke, saa bliver saadan herved offentligen bekiendtgjort til almindelig Underretninom de Vilkaar, hvorunder denne Silds Jndførsel og Udser bleven tilladt. Poletiekammeret i Kiøbenhavn den 11 Januarii 1790. Flindt, Politiemester.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Fra Pressen er nu udkommet: Første Deel af den Kongel i Svenske Rigsraads og Feldtmarskalks Greve Magn, Stenbocks Levnetshistorie, og koster for Subskribenter, 2 Rdlr. paa Tryk= og 2 Rdlr. 40 s. paa Franskp., hvori er betalt 3 Mk. i Prænumeration, som godtgiøres i Betaling, for den sidste Deel af Værket. Den anden Deel kan ven færdig til Foraaret, 3die Deel til St. Hans Dag, og fa hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
et fierde Hefte af Kritik og Antikritik, som indeholder i forskiellige Recensioner, er nu færdig, og er at faae Bogtrykker Popp paa Rosengaarden Nr. 115 for 1 Rdlr. Tr. og 7 Mk. 8 s. Skrivp. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Niels Elkier, forrige Provst i Hatting Herred, og Sognepræst for Hatting. Menighed i Aarhuus Stift, udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets -Efterretninger, samt den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos ham, enten Anledning af hans Provste-Embede eller af andre Aarsager, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden, foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, enten hos ham selv i Møgeltønder, eller hos den nu værende Provst i Hatting Herred, Sognepræsten for Tyrsted og UthMenigheder Hr. Peder Schandorff, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting. samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for=Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 8de Januarii 1790. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
J Følge ovenstaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved 3de Gange, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget hos mig at fordre enten paa Provstiets Vegne eller af andre Aarsager, at de inden bemelte Tids Forløb anmelde og bede iggjøre deres Fordringer, enten for mig selv i Møgeltøn, derstr. Hadersleb & Tønder, eller for den nu værende Provst Hatting Herred Hr. Peder Schandorff, Sognepræst for Tyrsted, og Uth i Tyrsted Præstegaard ved Horsens, da enhver skal veder fares Ret efter Loven; men de som imidlertid ikke melder sig, have siden ingen Fordring for det hidtil passerede, enten hos mig eller min Eftermand i Provste Embedet. Hatting Præstegaard. den 9de Januarii 1790. Niels Elkier.