Berlingske Tidende, 1823-11-07
Nandagen den 1ste December førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 1 M. og 3, bliver, i Følge Execution og Udlæg for Skatter, ved Auction første Gang opbudet til Bortsalg : Eiendommen Nr. 263 i Dronningensgade paa Christianshavn med der indrettede Brændeviinsværk, hvilket Sted i Brandkassen er assureret for 11,000 Rbd. Sølv, Anden Auction afholdes Mandagen den 15de December førstkommende, og tredie og sidste Auction Mandagen den 29de December næstefter, begge om Eftermiddagen Kl. mellem 1 og 3, hvilket tiener Vedkommende til Efterretning. i følge Placaten af 22de April 1817. Auctionerne afheldes i fornævnte Eien den. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Wilse, boende i store Kanikestræde No. 31. Kiøbenhavn, den 7de November 1823. (Hermed følger 1 Ark Tillæg.) felse. Jen uberegnelige Jndflydelse, den erperimentale Naturvidenskab har paa et Lands Velfærd, har aldrig været saa almindeligen følt, som den formedelst Sagens Vigtighed fortiente. Der gives faa Grene af Konstflid, Huusholdning eller Agerbrug, hvori den ikke er af nogen Jndflydelse, og mange hvori den er af den yderste Vigtighed. Det er naturligt at den Videnskab, som giør og bekiendt med Grunden til enhver Maskines Jndretning, som viser os Vandets, Aftens og Jldens Natur og Virkemaade, som fremstiller os i ordnede Rækker Metaller, Jordarter, Syrer og Salte, som lærer os at uddrage de brugbareste Bestanddele af Dyr= og Planterigets Frembringelser, maa være til nogen Nytte, for Enhver, som begriber dens Lærdomme. Men de følgerigeste af disse Lærdomme er det lettere at fatte, end de Fleste forestille sig. Naar Sætningerne ikkun udtrykkes i deres naturlige Simpelhed og oplyses ved Forsøg, udfordres i hertil ikke saa meget en stor Samling af Forkundskaber, som meget mere sundDommekraft og Opmærksomhed. Den, som har faaet et tydeligt Begreb om de fornemste Naturlove, vil i Livet finde talrige Opfordringer til at giøre Anvendelser deraf, og vil derfor ofte have den store Fordeel at handle efter Jndsigt, hvor Andre maae overlade dem til en blind Vane. Det er mig ikke ubekiendt at Mange, forledede ved de hyppige Misbrug, det have været gjorte af det man kalder Theorie, tænke at Videnskab snarere er stadelig end gavnlig i Udøvelsen. Men dersom man vilde forkaste Alt hvad der er betydelige Misbrug underkastet, da vilde ingen stor eller vigtig Ting i Vordra bestaae; thi i samme Grad som en Ting er vigtig maa dens Misbrug være farlig. Sund Fornift siger os, at det ikke i sig selv kan være skadeligt, men at det derimod maa være gavnligt, at vide Grundene til det man foretagen sig. Giennem en uoverseelig Række af Menneskealdere have Verdens erfarne og indsigtsfulde Mænd, ved mundtlig Lærdom og ved Skrifter meddeelt deres Erfaringer og Tanker, fra de ældre til de nyere Tider. Ved Videnskaben føres vi ind i disse Mænds Selskab; den siger os Meningen af deres Tale, og fremstiller os deres Lærdomme og Erfaringer under faa og fattelige Synsvankter, saa at vor Forstand let begriber og vor Hukommelse let gjemmer dem. Den som ikke vil troe, at de gode Følger af Videnskabens sande Brug langt sverveier de skadelige af dens Misbrug, han maa forestille sig, at det er bedre at inde en Ting slet end godt, og at det er fordeelagtigere at være uvidende tin det, som Verdens meest oplyste Mænd have sagt os, end at have Kundskab, derom. Hvad Misbrugen af Videnskaben angaaer, da kan den vist ikke ganske forebygges; men vi ere nu, efter saa lang Erfaring, i Stand til at give Regler, hvorefter man lettere vil undgaae den: hvortil endnu kommer, at Misbrugen forholdsviis vorder mindre, hvor Antallet af de Kyndige er større, i det nemlig den ene, endog uformærkt vorder den andens Raadgiver og Lærer. J de meest oplyste Lande, stiger alt mere og mere Overbeviisningen om den erverimentale Naturvidenskabs store Jndflydelse paa Nationalvelstanden, J det Land, der i Konstflid og Agerdyrtning overgaaer alle andre, har man derfor i de sidste 10 Aar med en udmærket Jver stiftet Indretninger til denne Videnskabs Fremme *). J forskellige af Landets store Steder have Borgerne til slige Indretninger gjort saa store Sammenskud at det Halve af det som der er givet i en Stad af anden Rang vilde være nok til at danne Indretninger, der skulde tilveiebringe den herligste Virkning hos os. Jeg ønskede at overtale mine Landsmænd til lignende Anstrængelser, dog ganske i Forhold til Landets Evner. Jeg har derfor stræbt at udtænke langt mindre bekostelige Midler til samme Øiemeed, og troer endog, at vi ved at vælge en anden Vei, end den det rigeste Folk kunde tage, støde paa et mere virksomt Middel end man hidindtil har benyttet. Hovedtanken i den Jndretning jeg vilde foreslaae er følgende: Ved Sammenstud skulde tilveiebringes Midler, hvorved der kunde dannes en Sentral-Jndretning for den erperimentale Natterlære i Kiøbenhavn. Denne skulde have det dobbelte Øiemeed, deels at virke paa det kraftigste for Videnskabens Udbredelse og Anvendelse i denne Hovedstad, deels at uddanne unge Mænd af gode Forkundskaber til at holde Forelæsninger over den erperimentale Naturvidenskab i Kiøbstæderne, og andre Foreningspunkter, om saadanne findes. For hver af dem skulde indrettes en til Førsel skikket Samling af Jnstrumenter og en Samling af lærerige Tegninger til Brug ved Forelæsningerne Naar disse Lærere hvert Halvaar forsattes til et andet Sted, vilde i en kort Tid de fleste Steder i Landet nyde Fordelen deraf. Lærerne maatte hvert Aar 3 Uger møde i Kiøbenhavn, for at gjøre dem desto lettere bekiendte med nye Opdagelser, og for at give dem Leilighed til at fremme deres Kundskaber. Denne Tid vil ikke være for kort, naar man betænker at nogle Vink, nogle mærkværdige Bøger o. s. v. kunne give en tænkende Mand Stof nok til videre Arbeide for lang Tid. At Central=Indretningen maa være i Stand til at forene Lærerne med nogle vigtige videnskabelige Bøger, forstaaer sig. De, som deeltage i Sammenskuddet til denne Plans Udførelse, danne naturligviis et Selskab, hvis Medlemmer har Eiendoms- og Stemmeret i Indretningen. J denne Henseende foreslaaes følgende: 1. Selskabet kaldes: Selskabet for Naturlærrens Udbredelse i Danmark. Dette Selskab lader paa sin Bekostning holde Forelæsninger over de forskiellige Dele af den erperimentale Naturvidenskab og dens Anvendelser. Det træffer udvidede Jndretninger for dem, der ville lære den Practiske af disse Videnskaber. Det lader anstille nye Undersøgelser, saavel for at befordre Videnskabens Tarv, som for at gavne ved dens Anvendelse. Foretagendet udvides, som nyligen anført, til hele Landet; Medlemmerne have i alle Tilfælde Fortrinsret, hvor Adgangen til Selskabets Jndretninger ikke kan tilstaaes enhver. 2. Enhver som enten giver 10 Rbd. r. S. aarligt eller 100 Rbd. r. S. engang for alle er Medlem af Selskabet, og har Stemme i Forsamlingerne. Den som giver Mere, har for hver 10 Rbd. r. S. han giver aarligt, eller 1000 Rbd. r. S. eengang for alle, een Stemme, dog kan Jngen i et Møde giøre Brug af flere Stemmer end een Tiendedeel af alle dem der af de Tilstædeværende kunne gives. Det forstaaer sig, at man taknemmeligen ) J London har man flere slige Indretninger frembragte ved Sammenskud. Til en blandt dem (London Jnstitution) allene blev der sammenskudt 100000 Pund Sterling, næsten 1200000 Rbd., og desuden giver hver af Subscridenterne 2 Guineer, omtrent 24 Rbd aarligen. - J Liverpool sammenskiød 223 Borgere 22300 Pund Sterling, altsaa meere end 250000 Rbd. til en saadan Indretning. modtager mindre Bidrag end 10 Rbd. aarligt eller 100 Rbd. eengang for alle; men disse mindre Bidrag give ingen Rettigheder, 3. Moderne holdes i Kiøbenhavn, men alle fraværende Medlemmer kunne skriftligt tilkiendegive deres Stemmer. 4. Selskabet vælger i sin første Generalforsamling et vist Antal Repræsentanter. 5. J en aarlig Generalforsamling aflægges Regnskab til Selskabet og Reprasentantskabet fornyes 6. Selskabet vælger en Bestyrer af dets videnskabelige Indretninger. Dersom Selskabet vil betroe mig dette Hverv, saavelsom det at forberede de unge Mænd, der skulde holde Forelæsninger i Kiøbstæderne, tilbyder jeg mig at overtage det uden Betaling. Jeg tvivler ikke om at det jo vil synes Mange, at det ikke er Tid at vente betydelige Summer tilveiebragte ved Sammenskud, medens Handel og Agerdyrtning befinde sig under saa ugemstige Forhold, men Alt, hvad der kan bidrage til at forædle vore egne Frembringelser, forhøie vor Konstflid og giøre os mindre afhængige af Fremmede, er i samme Grad mer fornødent, som vor Trang er større, og jeg tænker, at vi ikke kunne mangle Midler til et for Fædrelandet gavnligt Foretagende, saa længe vi endnu have Midler til Overdaad. Jeg for min Deel er saa overbeviist om Vigtigheden af den Sag jeg her har søgt at bringe i Bevægelse, at jeg troer ikke at kunne anbefale den nok. J intet Land har man skienket den al den Opmærksomhed den fortiente, men i vort staae vi endnu her tilbage for adskillige andre Land, med hvilke vi ellers vel turde maale os, om ikke i Magt og Udstrækning, saa dog i ædle Bestræbelser. Kundskaben om Naturens Love udgjør en væsentlig Deel af Menneskets Kundskabskreds, følgeligen af vor Aandsdannelse. Saa uvant man er til at vedgaae dette, saa sandt er det dog. Som en egen Deel af Aandens Dannelse aabner Kundskaben om Naturens Lov en ny Tankerække i Mennesket, og tilskynder ham saa meget mere til Selvtænkning og Opfindsomhed, som den bringer ham i Berøring med de kraftigste Opvækkelsesmidler. Det er neppe Tvivl underkastet, at jo et Folk, blandt hvilket en saadan nye Aandsvirksomhed kraftigt udbredtes, inden kort Tid vilde hæve sig høit over sin forrige Tilstand. Jeg veed megel vel at Virkeligheden aldrig opfylder saa store Forhaabninger, men at et betydeligt Fradrag maa giøres, formedelst Menneskenes Uopmærksomhed, Lunkenhed og undertiden Vranqvillie; men jeg beder mine tænkende Medborgere at overveie, om ikke Hovedtanken i sig selv er saa overeensstemmende med Sandheden, at Følgerne af dens Udførelse, selv efter alle disse nodvendige Fradrag, maa være velgiørende. Jeg haaber da, at Enhver som deler denne Overbeviisning med mig, vil understøtte og anbefale Foretagender, efter Omstændighederne, enten offentligt eller i sin Selskabskreds, vel vidende, at det i samme Grad vil frembringe større Virkning, som det modtages med en varmere Deeltagelse. Kjøbenhavn, den 16de October 1823. H. C. Ørsted. Al bekiendtgiøres fraværende Venner af At min kiære Kone den 1ste d. M. er lykkeligen bleven forløft med en Datter, Ønslev, den 3die November 1823. P. Dalhoff.