JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. C. Barlon i NykjøHr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i Saxkje. - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i J. E. Hald i Præstø H. P. Ditzel i Vor Nysted. H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Kløverfrø. Vinter, & Sommerfrø gode Vare er at faae hos Bønnelyche i Nykjøbing. Horfrøe, aldeles reent, første Aars Avl efter ægte Rigafrø, er til Salg paa Avildtorpegaard pr. Nakskov for 8 Mk. Skjeppen. Havefrøe, nylig hjemkommen fra Booth & Comp. i Ham C. C. Dan. borg faaes i Nakskov hos Been. kjøbes nu atter til høieste Priser i Nakskov af C. C. Dan. Malt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Udmærket godt Malt faaes i Nakskov hos C. C. Dan. Tapet Papiir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Fra Hr. kongelig Hof=Tapetfabriqueur L. Franckel har Undertegnede i disse Dage modtaget et stort Parti moderne og smagfulde Tapet Papirer og Borter, hvorpaa Bestillinger modtages, til særdeles billige Priser. Stubbekjøbing den 8de April 1845. C. Hansen, Maler. Tapeter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Fra Struchs Fabrik i Kjøbenhavn er med sidste Post arriveret Prøver af danske, tydske og franske Tapeter, over 100 forskjellige Mønstre med vedføiet Priis=Courant, hvorefter Bestillinger modtages, der hurtigt samt portofrit expederes af Stubbekjøbing den 10de April 1845. Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Nykjøbing. Jtalienske Straahatte og moderne Sommerkasketter er arriveret hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Af Umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderie kan imod lovbefalet Sikkerhed 910 Rbd. 20 1/2 s. erholdes tillaans i førstkommende 11te Juni Termin. Gloslunde, den 20de April 1845. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
592 Rbd. 8 s., umyndiges Midler under Baronier Juellinges Overformynderie, kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans i 11te Juni Termin d. A. Juellinge, den 24de April 1845. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Licitationer. Mandagen den 5te Mai d. A., Formiddag Kl. 11, bliver efter Havnecommissionens Begjæring, paa Raadstuen, her i Byen afholdt Licitation over Leverancen af: 230 Stk. Egetræer 12 a 14 Alen lange, 8 og 9 Tom. tykke, 230 Alen saugskaaren Egetømmer, 5 Tom. i Firkant, 52 Stk. Egetømmer, 2 Al. lange, 5 og 6 Tom tykke, 30 Stk. Egetræer, 8 a 12 Al. lange, til Jordankere, 43 Tylte 6 1/2 Al. Fyrreplanker, 2 1/2 Tom. tykke, 36 Tylte 6 a 7 Al. Fyrrebræder, Endeel Faschmer og noget Smedearbeide. Conditionerne ere 8 Dage for Licitationen til Eftersyn hos Kjøbmand R. Sidenius heri Byen, hvoraf bemærkes: at Materialierne blive at levere fra 1ste Juli til 1ste November d. A. paa herværende Havneplads, og saafremt en passende Priis for Egematerialiernes Levering ikke erholdes, vil Licitation vorde afholdt over Leverancen af 200 Stkr. pommerske Fyrretræer, 12 a 14 Al. lange, 8 og 9 Tommer tykke. Nykjøbing den 22de April 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Mandagen den 5te Mai d. A., Formiddag Kl. 12, bliver efter Kirkeværgens Begjæring paa Raadstuen her i Byen afholdt Licitation over Indgrøvtningen paa 2de Sider og Planeringen af den her til Byen bestemte Assistentskirkegaard. Conditionerne ere til Eftersyn hos Kirkeværgen, Kjøbmand Bønnelyche, 8 Dage for Licitationen. Nykjøbing den 22de April 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Auction. Løverdagen den 3die Mai d. A., Formiddag Kl. 10, bliver, efter Skifterettens Begjæring, i Gaarden No 5 a 6, denne Byes Slotsgade, afholdt Auction over Jacob I. Kramers Opbudsboes Ind- og Udboe, bestaaende af forskjellige Borde, Stole, Chatoller, Skave, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, Vogne, Plouge, Harver, Seletøier m. m., hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende: at vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Nykjøbing den 23de April 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Onsdagen den 30te d. M., Formiddag Kl. 10 slet, bliver i Stervboet efter Morten Sørensens Enke i Lidstrup ved Auction bortsoldt Boets Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, Kobber og Kjøkkentøi, samt tvende Køer med mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Fredagen den 2den Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, bliver i Stervboet efter Hans Frises Enke i Stangerup ved Auction bortsolgt Boets Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengesteder, gode Sengeklæder, Linned, Kobber og Kjøkkentøi, 2 Vogne og 2 gode Køer med meget mere, alt imod Credit til dette Aars Mortensdag. Nykjøbing den 26de April 1845. Pontoppidan. Søren Jbsen, Hans Kongelige Majestæts Justitsraad, Byefoged og Byeskriver i Rodbye Kjøbstæd samt Herredsfoged og Skriver i Fuglse Herred, en Deel af Musse Herred og Mariboe Klosters Birk paa Lolland, Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Secretair og Procurator Bagger af Raahaugegaard, som efter Beneficium, paupertatis er befalet Sagfører for Huusmand Jens Mikkelsen af Fuglse, og i Kraft af allernaadigst Bevilling af 3die dennes, bliver herved indstævnet med Aar og Dags Varsel Den eller De, som maatte have i Hænde en af afdøde Selveierhuusmand Ole Hansen eller, som han ogsaa skal være kaldet, Ole Hansen Møller sammesteds den 15de April 1810 til Marcus Møller i Musse, som Værge for Mads Møllers Stedbørn, Karen Jensdatter og Otte Jensen i Fuglse, udstædt og under 17de f. M. inden Fuglse Herredsret læst Obligation, hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i Debitors da iboende Huus med tilliggende Jord i Fuglse Bye for et af de nævnte Umyndiges Fædrenearv modtaget Laan paa 140 Rd. D. C., som endnu henstaaer undslettet i Pantebogen, skjøndt den forlængst skal være betalt, at møde inden Fuglse Herreds Ret, som holdes paa Rødbye Raadstue, den første Tirsdag i September Maaned 1846 Kl. 10 Formiddag, for med bemeldte Pante-Obligation at fremkomme, deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den i modsat Fald af Citanten vil blive paastaaet ved Dom mortificeret. Forelæggelse eller Lavdag er hævet ved Forordningen af 3die Juni Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Fuglse Herredscontoir i Rødby, den 17de April 1845. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Lollands Falsters Stists Tidende. Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. No 30. Mandagen den 28 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Kong Christian den Fjerdes egenhændige Breve, befalinger og Statskrivelser til Rigsraadet, udgivne efter Originalerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Europa har, i de forløbne Tidsaldere, da Fyrsterne, mere end nu, kunde lade Andre regjere for sig, kjendt faa Monarker af en saastidlig, saa somfattende, saa eiendommeligt hvileløs Virkelyst, Arbeidskraft og Virksomhed, som Danmark og Norges navn kundige Konge, Christian den Fjorde, høilovlig Jhukommelse Vi behøve kun at nævne ham. Han hører til de saa danske Konger, hvis Navn ikke blot staaer præget i Landets Krønike, (Historien venter han endnu paa, tilligemed den hele Kongestamme, som han tilhørte, men i Folkets endnu levende Erindring. Derfor sørgede han selv, ved sit hele Kongeliv, der indtil hans sidste Aar var uophørlig bevægeligt, deelt imellem Ophold i alle Egne af Rigerne, blandt alle Stænder og Folkeclasser, fra Fyrsten og den fribaarne Ridder, til Landsbypræsten og Kronebonden; derfor sørgede han ved sine herlige uforgængelige Bygninger, som endnu i Danmark, i Norge, i de fordum danske Lande paa hiin Side Sundet, ved meer end Kong Christians Navnetræk, forevige den kongelige Bygmesters Minde. Men han har tillige sørget for at tegne sit eget billede, sin hele Charakteer, med dens fulde eiendommelige Præg, som Regent Statsmand, Menneske og Huusfader, i sine egenhændige Breve, hvoraf han har skrevet flere end nogen samtidig Fyrste – flere maaskee, end de fleste nyere. De give os ikke blot hans historiske Billede, med de ædle, høie, mandige Træk, ligesom med de svagere Sider i hans politiske Dannelse og Daad. De vis os tillige den hele mennestelige Egenhed, den mærkværdigt originale Personlighed, den ridderlige Aabenhed, Ærlighed, Ligefremhed, Djærvhed og Trohiertighed, hvormed denne Konge i et halvt Aarhundrede levede, færdedes, herskede, krigede, byggede og forlystede sig, med og iblandt sit Folk. Brevene give os Christian den Fjerde som han indvortes var; de vise os en af de mest danske Konger blandt alle dem af hans oldenborgske Forgængere og Efterfølgere paa Thronen, Hans, Christian den Anden, Frederik den Anden, Frederik den Tredie og Frederik den Sjette, der i deres indre og ydre Væsen, i Tale og Skrift, i Aand og Natur, i Tilbøielighed og Leveskik, besad mest af den danske Nationalitet, i ublandet eller dog stærkt overveiende Grad. – At den største og mest betydende Deel af de omtalte Breve (kun en overbleven Rest af et langt større Antal tabte og forgaaede) des uden indeholde en Mængde interessante og vigtige Oplysninger, saavel til den danske Statshistorie under Christian den Fjerde meer end halvtredsindstyveaarige Regjering, som til mange Grene af den indre Statshuusholdning, til Landets Culturhistorie, og til Hoffets Skik og Levemaade i det 17de Aarhundredes første Halvdeel, har længe været erkjendt, og behøver her ingen videre Udvikling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
J lang Tid har det været ønsket af Historiens Dyrkere, at saamange af disse Christian den Fierdes egenhændige Skrivelser, som det var muligt at samle, maatte komme for Lyset; og det har været et Maal for Fleres Forsæt, at tilveiebringe en saadan Samling. Det lykkedes mig i roligere Tider at udføre, hvad Andre havde villet. Henved 2,100 saadanne Breve (og deriblandt over 120 til det danske Rigsraad), som Kong Christian med egen Haand har skrevet, ligefra den første Linie indtil Udskriften, ere i min Eie - afskrevne, deels af mig selv deels ved Andre, for den allerstørste Deel efter Originalerne; de øvrige efter troe og gode Copier (f. Ex. ved J. F. Schlegels og Langebeks Haand) i Tilfælde, hvor Originalerne ikke meere ere til, eller ere forsvundne og utilgængelige. Alle Afskrifter, baade med min egen og Andres Haand, ere undergaaede nøiagtig Jævnførelse. - Aarsagerne, hvorfor denne historiske Skat (hvoraf hidtil neppe en Tiendedeel ved Trykken er bekjendtgjort) er bleven henliggende ubenyttet i omtrent 22 Aar – er ikke Stedet her at berøre; heller ei at gjøre vidtløftig Rede for Alt, hvad der angaaende Samlingens nu forestaaende Udgivelse kunde være at bemærke. Kun Efterfølgende vil det være fornødent og passende at bekjendtgjøre for dem, som kunne ønske at besidde Værket; 1) Brevene aftrykkes ordret og bogstavret, i eet og Alt efter Kong Christians Skrivebrug; alene med den nødvendigste Forandring af Jnterpunction. 2) Hvor det kan skee i Korthed, og især ved Henviisning til trykte Kilder, meddeles oplysende Anmærkninger. J disse vil man blandt andet ikke forsømme at benytte og tage Hensyn til Kongens egenhændige Optegnelser i hans Skrivcalendere for de Aar, fra hvilke saadanne haves bevarede. Ved Værkets Slutning ville disse Calendere desuden enten blive aftrykte som et Supplement til Brevene, eller paa anden Maade benyttede og oplyste. 3) Værket forsynes med det fornødne Sag- og Navneregister; ligesom med en Række Facsimiler af Kongens Haandskrift i forskjellige Prover, ligefra hans tidligste Ungdom, indtil faa Dage for hans Død. Skulde Udgiverens Levetid og Kræfter naae saavidt, vil Værket tillige blive ledsaget med en Jndledning, hvori – foruden det Nødvendige til almindelig Oplysning af Regjeringssagernes Gang i hiin Tid, Kongens Forhold til Rigsraadet og Rigets høie Embedsmænd, hans Selvvirksomhed i Regjeringssager, eller det, man nu kalder Administration, og i mangfoldige af hans personlige Jnteresser, Arbeider og Foretagender ogsaa vil blive oplyst hvad der hører til Brevenes Form og materielle Forhold, Kongens eiendommelige Stiil og Udtryksmaade m. m. 4) Værket vil formodentlig udgjøre henved 80 Ark i Royal Octav. Det udkommer i halve Bind, eller i Hefter paa 20 til 24 Ark. Trykningen er begyndt, og fortsættes uafbrudt. 1ste Binds 1ste Afdeling vil udkomme i Efteraaret 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
5) Kong Christians egenhændige Breve udgives en sømmelig, den udødelige Forfatter ikke uværdig, udvortes Skikkelse; derfor ogsaa i et bestemt, og ikke større Oplag, end at hverken Exemplarer af dette skulle blive længe henliggende som dødt Papiir, eller flere end nødvendigt, blive i Omløb som Defecter. Af Oplaget bliver et Antal af 100 Exemplarer tilbageholdt til Afsætning i Udlandet. 6) Subskribenter erholde Bogen (i Materie) for 6. Skilling Arket paa det bedste Papiir (hvorpaa trykkes 200 numererede Exemplarer), for saavidt dette Antal rækker. Sildigere Subskribenter eller Kjøbere kunne erholde Bogen paa godt men tyndere Papiir. For overblevne Exemplarer, efterat 1ste Afdeling er udkommet, forhøies Prisen til 8 Skill. Arket. Jngen entelt Subskription paa høiere end 10 Exemplarer modtages, Hvad der indkommer ved Salget, anvendes paa Værket, hvis billige Priis alene kan opnaaes ved den Understøttelse, det kommer til at nyde af det kongl. danske Videnskabernes Selskab. For Fassimiler, og andre mulige Jllustrationertil Bogen, beregnes Subskribenterne Intet. 7) En Subskription aabnes tillige paa et Kobberstik eller Staalstik af Christian den Fjordes Billedstøtte ved Kongegraven i Roeskilde. Det synes passende at De, som ville besidde Kong Christians Monument, egenhændigt reist af ham selv, dermed kunne forene en Afbildning af det Monument, den udødelige danske Billedhugger har sat een af Danmarksudødelige Konger. Prisen paa dette Kobber= eller Staalstik, hvorpaa ogsaa færskilt Subskription modtages, vil blive omtrent 3 Mark, dersom 5 til 600 Subskribenter tegne sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Kjøbenhavn, den 14de Marts 1845. C. Molbech, Jndenlandske Efterretninger. Det ansees nu hævet over al Tvivl, at Deres Majestæter Kongen og Dronningen ogsaa i indeværende Sommer agte at tage et længere Ophold i Hertugdømmene, og, ligesom de foregaaende Aar, at bruge Søbadene i Wyck paa Føbr. Om Deres Majestæters Reiseroute saavelsom om Tiden, naar denne Reise skal tiltrædes, lader sig fortiden endnu intet Nærmere angive. Jmidlertid ansees det dog altid for afgjort, at Hs. Majestæt vil bereise den kiel altonaer Jernbane og beære Altona med et flere Dages Ophold. (Hamb. Correspd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Under 16de d. M. har Hs. Majestæt paa Ansøgning entlediget Lector i det danske Sprog ved Universitetet i Kiel, Professor, Dr. phil. C. Flor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Under 21de d. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Cand. jur. H. Hertz til Professor med Rang. i 5te Classe No. 8 efter Rangforordningen af 14de October 1746.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Odense Borgerrepræsentation har eenstemmig besluttet at affatte en Takadresse til Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter for deres Optræde i den fædrelandske Sag, og at lade denne henlægge til almindelig Underskrift paa forskjellige Stæder i Odense. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Den kgl. Preussiske Gesandt ved det danske Hof, Hr. Schulz von Ascheraden, afreiste den 1ste April fra Altona over Kiel til Kjøbenhavn, og Hs. Majestæt Kongen af Preussen ventes i Mai til Danmarks Hovedstad, paa hvilken Reise Rygtet mener, at Hs. Majestæt vil tage igjennem Hertugdømmene. Om Hs. preussiske Majestæt reiser over Havet eller igjennem Hertugdommene - siger Bladet "Dannevirke" – er nu vistnok uden væsentlig Betydning; vigtigere turde derimod selve Besøget i Kjøbenhavn være, efterat en uhyggelig Afbrydelse af Underhandlingerne og Øresundstolden mellem den preussiske og danske Regjering er indtraadt, efterat Preussen har tilbudt Danmark Toldens Omdannelse til en fast Capital, og senere, da dette vistnok ikke ugunstige Tilbud afsloges, en aarlig, med Seiladsen stigende Godtgjørelse. Ved nu at see den preussiske Gesandt vende tilbage til sin Post og at vide, at hans Monark er betænkt paa, snart at følge efter, opstaaer der naturligviis paany Haab om hine Underhandlingers Gjenoptagelse saaledes at en gjensidig tilfredsstillende Overeenskomst endelig turde blive Følgen. Vist er det imidlertid, at Arrangementet af et Anliggende, der angaaer de fleste af Jordens Handelsnationer, ikke lettelig kan komme til nogen varig Afgjørelse, førend de alle tage Deel i Forhandlingerne, og det var følgelig at ønske for Danmark, medens det endnu er Tid og Retmæssigheden af Øresundstoldens Opkrævning endnu nogenlunde respecteres af de handlende Nationer, at en Gesandtskabs=Samling i Kjøbenhavn fra alle blev foranlediget, for at fastsætte den Godtgjørelsessum, imod hvilken Danmark for stedse maatte frigive sine toldbringende Farvande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
J Tirsdags Morges bleve i den christianshavn ske Straffeanstalts Gaard de 2 Fanger Bruun og Jørgensen, den Første i sit 21de, den Anden i sit 26de Aar, henrettede for deres Overfald paa Jnspecteur Keller, efterat tidligere paa Morgenstunden, den 24 Aar gamle Fange Brandrup, for Udbrud fra Straffeanstalten og derefter paa en Huusmand, forøvet Overfald, havde paa Amager ligeledes lidt den Livsstraf, der herfor var idømt ham tilligemed hans Medskyldige Rasmussen, hvilken Sidste imidlertid ved kongelig Resolution var benaadet med Jndespærring for Livstid og Kagstrygning, der fuldbyrdedes efter Executionen paa Brandrup. Vedkommende Skarpretter, der fungerede førstnævnte Sted, har forsvarlig udført sin sørgelige Pligt, medens derimod det paa Amager tilstedeværende Publicum var Vidne til det oprørende Skuespil, der opføres ved en uheldig Execution, som i nærværende Tilfælde dog, efter hvad vi have erfaret, maa tilskrives Skarpretteren utilregnelige Omstændigheder, men som dog nu formeentlig vil bevirke en snarlig Jndførelse af den i rum Tid paatænkte Guillotine, som, saalænge det ansees nødvendigt at vedligeholde Dødsstraffe, baade indeholder tilstrækkelig Garanti for disses forsvarlige Udførelse og fritager et Menneske for den væmmelige og gruelige Forretning umiddelbart at berøve et Medmenneske Livet. 1 Fdrl.)J Fredags Morges forlod Grosserer G. M. Melchior, Chef for Handelshuset G. Melchior & Comp., det Jordiske ved en blid Død, i sit 74de Aar. Den Afdøde var i Hovedstaden bekjendt for sin Redelighed, sin store Velgiørenhed og sin brave, uplettede Vandel. Som Handlende var hans Virksomhed meget at berømme, og hans Huus, der ansees for et af de største i Kjøbenhavn, drev meget store, vidtforgrenede Forretninger. J Melchior har Kjøbenhavn tabt en af sine braveste, dygtigste og virksomste Borgere. (Flyst)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
J Onsdags Middag Kl. 12 1/2 viste sig paa Vesterbro, tæt ved Ærestøtten, et sjeldent Naturphænomen, idet en Skypompe af anseelig Størrelse borede sig fra Luften nedad og hvirvlede sig i Blikstille i 5 Minuter rundt paa Jorden, hvorefter den rullede sig sammen som et Nøgle og hævede sig i Luften, dog uden at anrette nogen Skade. (Flyst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Det er vitterligt - hedder det i Hemp. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
at Digteren H. C. Andersen med Hensyn til sin videnskabelige og kunstneriske Uddannelse skylder den hæderlige Collinske Familie saare Meget, og det er ogsaa vitterligt, at han nærer en dyb Taknemmelighed for denne Familie. J disse Dage har Andersen havt den Sorg, at see Familien berøvet et Led, nemlig Conferentsraad Collins Sønnedatter, Gerda Oline, 4 Aar gammel, og den varmt følende Digter har i "Berl. Tid." indrykket følgende skjønne Veemodsklage til den lille Afdødes Forældre: Den lange Nat J skifteviis tilsammen Sad hos det søde Barn, J misted nys, Med Bøn til Gud J skjærmed om Livs-Flammen, Der neppe udholdt selv en Moders Kys. Hun fløi fra Eder bort en Foraars-Morgen, Den friske Barne-Siæl til Himlen steeg; Men hvor hun leged her, der boer nu Sorgen, Husk hendes Jordliv var en Uskylds=Leeg, Nu faae vi Sommer, Solskin, Roser røde, Opstandelse forkynder Blomst og Straa, Og hun - for hende Jordens Smerter døde, Hun fulgte: "Kommer hid til mig I Smaa! Græd kun, det mildner Sorgen, gjør den stille, Skjøndt aldrig grædes Smerten ganske ud, Men Troen voxer, – Mod I finde ville, I deelte Eders bedste Skat med Gud, Endelig har da igjen efter lang Tids Forløb et godt nationalt Lystspil betraadt Scenen, idet Th. Overskous nye Stykke Pak!" blev første Gang opført i Tirsdags Aftes under stærkt bifald, som var fuldkommen fortjent. Det fremstiller med ligesaamegen Sandhed og sund Følelse som Humor og Vittighed den ufordærvede og ukonstlede Naturlig heds Fortrin hos Folkets saakaldte lavere Classer, i Modsætning til den opblæste jammerlige Fornemhed hos de saakaldte høiere Classer. (Kbhpst)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
En glædelig Nyhed hedder det i "Dagligt Allehaanda" – er, at den længe tilsigtede Kjøbenhavnsreise nu definitivt skal være bestemt til at gaae for sig strax efter Magisterpromotionen i Upsala. Ogsaa have vi hørt omtale, at Stockholms Damer for at forskjønne denne Fest, ere sysselsatte med at brodere en større Fane for Studentercorpset herfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Som et af den sildigere Tids glædelige Tegn paa, hvorledes man her tillands i Handelsverdenen. meer og meer søger at løsrive sig fra Hamborgs Overherredømme, navnligen ved directe Tilførseler, anfører Ove Thomsens Avis, at Briggen "Bolette Puggaard af Kbhvn, Capt. Poul Lund, den 11te ds. ankom fra Rio Janeiro til Hjemstedet med en Ladning Caffe. Efterat have losset den til Kjøbenhavn bestemte Deel af samme, er den afseilet derfra til Odense, hvor den skal losse circa 400 Sække Caffe for det driftige Handelshuus's J. Ploug & Richardts Regning. Som tidligere omtalt havde det samme Handelshuus ifjor modtaget den første Ladning Caffe, som directe ankom til Odense fra Rio Janeiro. Efterat have losset ved Odense skal Briggen ved Klinteberg indtage en Kornladning til England, for derfra atter at gaae til Brasilien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-28
Apenrader Ugeblad leverer en Oversigt over Byens betydelige Handelsflaade. Samme udgjør 55 Skibe, ialt til 3727 Commercelæster, deraf 13 Fregatter, 5 Barkskibe, 16 Brigger, 2 Skonnertbrigger, 5 Skonnerter, 1 Chaluppe, 1 Kutter, og 10 Jagter. Flere betydelige Fartøier staae desuden paa Stabel. Hele Flaadens bemanding anslaaes til over 500 Mand, og samtlige Snekkers Værdi til meer end 5 Tønder Guld. Vi dvæle slutter Oversigten - med Forkjærlighed ved Betragtningen af den forholdsmæssig store og stolte Flaade der er hjemmehørende her i Byen, og paa enkelte Skibe nær ogsaa er bygget paa vore egne Skibsværfter. Samtlige Skibe have overalt, hvorhen de ere komne, fundet velfortjent Anerkjendelse, og kunne kappes med de bedste af alle Nationers, saavel i Henseende til Construktion, Styrke og Sø duelighed, som til profitabel Lastdrægtighed og et smukt Udvortes. Bekjendte som udmærkede Seilere, førte af duelige og kyndige Mænd og bemandede med raske og søvante Gutter, søges de allevegne og gjennemseile de forskjellige Verdenshave, og have ført Dannebroge Jordkloden rundt, til Perus og Kaliforniens Kyster, til Ost- og Vestindien, til China, Brasilien og hvor ellers Søfart og Handel florerer. Mangfoldige Familier finde deres Udkomme ved den vidt udbredte Fragtfart, og Mange have derved forhvervet sig Anseelse og Formue. Apenrade er stolt af sine Skibe, og har Aarsag til at være det.