JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-10-20
Orienten. Fra Paris tilmeldes under 7de Octbr. Augsb. Allg. Zeit., at det franske Cabinet nu har sin hele Opmærksomhed henvendt paa et Punct i Middelhavet, for derefter at kunne gjøre Frankerigs Jndflydelse mere gieldende. Allerede tidligere har, som man veed, Lalande foreslaaet en dristig Diversion igjennem Dardanellerne ind i det sorte Hav imod Sebastopol. Noget Lignende skal nu være i Værk. Derhos forudsætter man, at Mehemed Ali, om han endog giver Kysterne af Syrien til Priis, efterdi han ikke er forsynet med svært Skyts til at kunne modstaae Englænderne, dog vil være istand til at holde sig i det Jndre af denne 2000 M. store Provinds, da det ikke mangler ham paa Skyts af mindre Caliber. Jbrahim Pascha staaer ikke med sine Tropper ved Beirut, men ved Damascus for at holde Libanon og Bjergboerne i Respect. At overskride Taurus, tænker ingen paa i denne Aarstid. Den syrisk ægyptiske Hær anslaaes til 60,000 Md. - Tropperne, med Undtagelse af nogle Regimenter, ere fortræffeligt indøvede, og godt bevæbnede; Rytteriet er forsynet med gode Heste. Jkke paa Levnetsmidler, men paa Penge er der Mangel. At de russiske Stridskræfter ere kampfærdige, at Flaaden i Sebastopol strax kan modtage 15,000 Md., at 2 Divisioner, henved 50,000 Md., ere opstillede ved den tyrkiske Grændse ved Bender og Jsmail, vide vi med Vished; men det er ikke sandsynligt, at den russiske Sømagt, har den Bestemmelse at agere i Forening med Stopford og Bandiera imod Syrien og Ægypten, i det mindste ikke nu, fordi England og Østerrig, om muligt, ville undvære denne Hjelp. Derimod betvivler man ikke, at den russiske Landhær er forsamlet for at være hurtig ved Haanden, saafremt Mehemeds Tilhængere i Constantinopel skulde forsøge paa at bringe en Revolution istand,
Viborger Samler, 1840-10-20
Nyeste Postefterretninger. Preussen. Berlin, den 15de Octbr. Den preussiske Statstidende meddeler en udførlig Beretning om Hyldingshøitidelighederne, der fandt Sted i Overeensstemmelse med det angaaende Hyldingsfesten udstedede Program. Da Kongen fremtraadte, gjenløb som af een Mund, et Vivat af mange Tusinde, thi i Lysthaven, hvor Berlins Borgerne vare opstillede, og til hvilke desuden Hyldingsdeputationerne sluttede sig, vare vel henved 60,000 Personer forsamlede. Medens Hyldingen fandt Sted havde det hidtil gunstige Veirligt forandret sig, og der faldt en stærk Regn. Midt under Regnen talte Kongen med blottet Hoved til sit kjære Folk. Medens Takkebøn nen fremsagdes, opklaredes Himmelen atter, og Solens lyse Straaler faldt paa den med Skarlagen beklædte kongelige Tribune og paa den kongelige Throne. Høitideligheden endte med at alle Haandværkslaugene og Corporationerne droge med klingende Spil forbi den Trappe, der fra Thronen gik ned til de for Folket bestemte Pladser. Kl. 3 om Eftermiddagen afholdtes en stor festlig inDiner (2,300 Couverts), arrangeret paa det kongelige Slot i 32 Sale og Værelser. Det kongelige Taffel var i den saakaldte hvide Sal, ved dette repræsenteredes alle Provindser og Stænder. De øvrige Tafler vare ordnede efter Provindserne. Fra de forskjellige Districter af det egentlige Mark Brandenburg vare tilstede 800 Deputerede, fra Schlesien 200 Dep., fra Pommern 200 Dep., fra Sachsen 180 Dep. og fra Westphalen 100 Deputerede.
Viborger Samler, 1840-10-20
Handels=Efterretninger. London den 22 October. J den forrige Uge har Veirliget været overordentligt skjønt, og ifølge Beretninger fra Norden var Veirliget ligesaa godt der. Høsten er næsten endt. Hvede fra Kent og Esser 2 lavere end for 8 Dage siden; med Havre yderst flant; Erter 18, dyrere. Hamborg den 17 October. Flere Courser noteredes høiere; Forretningen ubetydelig.
Viborger Samler, 1840-10-20
Frankfurt am Main, den 14 October. Alle Slags Fondsefterspurgtes.
Viborger Samler, 1840-10-20
Amsterdam, den 14 October. Den høiere Pariser-Notering af de franske Fonds, og det mere og mere tiltagende Haab om, at det orientalske Spørgsmaal vil vorde løst uden at forstyrre Europas Fred, har igjen sat Mod i vore Speculanter.
Viborger Samler, 1840-10-20
Af Alderspræsidentens, Landvæsenscommissair Wulffs, Tale meddeles Følgende:
Viborger Samler, 1840-10-20
Danmark har, siden sidst vi forlod disse Sale, fristet den tunge Sorg at miste en elsket faderligsindet Konge, og Danmarks Sønner ville aldrig glemme de Goder, for hvilke de have ham at takke. Møiefuldt var hans Liv, og tunge Sorger alt for ofte dets Ledsager, indtil han, træt af Aar og Daad, gik ind til Lysets bedre Egne. Ja, fornestrøet var hans Bane, men dog fremvoxede en uforvisnelig Blomst paa samme, som var taknemmelige Undersaatters umiskjendelige Kjærlighed; og den fjerneste Fremtid vil bære Vidne om, at han døde og mindedes elsket som faa af Jordens Mægtige, i Fortid og Samtid. Med haabefulde Blikke skuede Nationen op til den ædle Fyrste, som nu besteg Danmarks Throne, og som med Faderaand og Fribedssind vil bygge videre paa den Grundvold, som ved de af den høisalige Konge os skjænkede Jnstitutioner er lagt, saa vi ei tor befrygte, at disse ville vorde betydningsløse, men snarere vinde en saadan Udvikling, som vil være overeensstemmende med Statens Tarv og Folkets Ønsker. Kongernes Konge har begavet Hans Majestæt med Viisdom, han er i Besiddelse af rige Kundskaber, en ophøiet Forstand og sjelden Livserfaring; han elsker sit Folk og vil ei at ufødte Millioners Skjæbne i en fjernere Fremtid skulle være bundne til Jndretninger, som er maatte være svarende til Tidsaandens Krav. Men - Kongen vil Jntet overile; Erfaring skal være hans Fremtids Veileder; han vil høre sine Stænders Raad, og naar han da har prøvet og valgt, ville taknemmelige Undersaatters maadeholdne Ønsker er vorde uopfyldte, og ei alene Folkets Læber ville velsigne ham, men han vil i Alles Hjerter begrunde en Kiærlighed og Taknemlighed, liig den der fulgte hans forevigede Forgænger til sin Grav. Til Alle her Forsamledes, som til Nationens Glæde, nyde vi atter den Lykke at see den ædle Mand iblandt os, der besidder Folkets som Kongens Tillid og Kjærlighed i en høi og sjelden Grad, og om hvem jeg tillader mig at gjentage, hvad ved festlig Leilighed en Hædersmand har udtalt: Gid Alle, som staae mellem Fyrste og Folk Som han kun var Retsinds og Sandheds Tolk, hvilke Ord finde Gienklang i Alles Hjerter, og ledsages af det inderligste Ønske: at Forsynet længe vil opholde hans sjeldne Aandskraft, skjænke ham varigt Helbred og Glæde af Alt hvad han udretter til Gavn for det elskede Fædreland. Den høiere Løn vil vorde ham til Deel i Guds bedre Rige.
Viborger Samler, 1840-10-20
Jfølge Kjøbenhavnsposten paatænkes Anlæget af en Jernbane mellem Kjøbenhavn og Roeskilde.
Viborger Samler, 1840-10-20
Jomfru Kirstine Juul, der udgiver Ugeskriftet for Kriminalret og Retspleie i Danmark, hvilket Ugeskrift, vi tidligere have omtalt, er af Politimesteren i Odense, Kammerjunker de Klaumann, bleven sagsøgt for de imod ham og hans Embedsvirksomhed i nævnte Blad indeholdte injurierende Udfald. – Det i et foregaaende Nr. omtalte billede med de 100,000 Levebrød og de brændende Petitioner har fundet en saa rivende Afsætning, at 2det Oplag er gjort nødvendigt, som da ogsaa er udkommet, forskjønnet og coloreret. Exemplaret koster 1 Mk. 8 s. Politiet havde opfordret en af dem, der havde Billedet til Udsalg (en Kunsthandler), til at nedtage det udhængte Exemplar, da det foranledigede Gadeopløb, hvilket imidlertid Kunsthandleren meente, det bedst sømmede sig for Politiet selv at forebygge. Billedet lader til at være tegnet af C. Rosenhoff, thi dette Navn staaer under det. - Endnu bestandig er der daglig posteret Vagt af Politibetjente udenfor den forhenværende UlCommissionstidendes Trykkeri. Det lader altsaa til, at Adresseavisen endnu frygter sin døde Modstander, thi som saadan maa man vel betragte, Commissionstidenden, med mindre en uformodet Dom skulde fremkalde den som en Phonix af sin Aske. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-10-20
Thisted, den 17de October. Jgaar Aftes indstrandede for Aalum Strand her i Amtet Barkskibet "Charlotte hjemmehørende i Stettin, kommende fra Calais bestemt til Newcastle med Ballast. Captainen F. W. Bugs med 9 Mands Besætning er bjerget. Det er 7 Dage siden Skibet afseilede fra Calais; formodentlig har de foregaaende Dages Stormvind drevet Skibet af sin Cours og været Skyld i den Lekage, der nødte Captainen til at sætte Skibet paa Land. Ved Jndstrandingen gik de 2 Master overbord, og Skibet, der staaer ude paa Revlen kan ansees for Brag. (Th. Av.)
Viborger Samler, 1840-10-20
Viborg. Jgaar Aftes Kl. henimod 7 udbrød Jld i en Gaard i Navntofte, omtrent 1 Miil herfra, hvorved saavel Stuehuset af denne som af Naboens dermed sammenbyggede Gaard bleve lagte i Aske. Jlden, som formodes at være foranlediget ved en Gnist fra Skorstenen, tog strax saa voldsomt Overhaand, at flere af Beboerne, der alt vare gaaede til Sengs, nogne maatte redde sig ud af Husene og næsten intet af deres Jndboe eller Klæder blev reddet. Da Jlden derpaa angreb 3 tætved værende Tørv- og Lyngstakke, som vedbleve at brænde til henimod Morgenstunden, frelstes med Nød og Neppe ved den yderste Anstrængelse og især ved Hjelp af en herfra tililende Sprøite, Udhusene med den indavlede Sæd og Creaturerne.
Viborger Samler, 1840-10-20
AVERTISSEMENTS. At Viborg Byfoged Contoir fra i Dag af, er i den Frue Justitsraadinde Hauch forhen tilhørende Gaard i St. Mogensgade heri Byen, bliver herved bekjendtgjort. Viborg, den 20de Octbr. 1840. Selmer.
Viborger Samler, 1840-10-20
Nørre=Jyllands Stændertidende.
Viborger Samler, 1840-10-20
Nr. 16 af denne Tidende er udkommen. Subscription modtages paa de kongelige Postcontoirer samt paa Adresse=Contoiret i Viborg. Prisen er, som tidligere bemærket, uden Hensyn til Nr. Antal, bestemt til 3 Rbd., pr. Exemplar. Viborg i October 1840. H. Wissing. Darandassurance-Foreningen i Altona har beskikket mig til at være dens Agent, og overdraget mig dens Forretninger her i Jylland, saa anbefaler jeg mig til Enhver, som maatte ønske at faae sine Meubler, Vare og Effecter forsikkrede, og da det er en billig Præmie der svares, saa haaber jeg, at Mange vil afbenytte samme. Statuter for Foreningen kan erholdes hos mig af Dem, som ønske at lade deres Eiendele forsikkre, Skive, den 9de October 1840. Frederik Friis Udkommet er:
Viborger Samler, 1840-10-20
Svar paa Hr. Pastor Carstenss bemærkninger over mine Berigtigelser ved hans Skrivt om Alheden og dens Colonier, af Kammerraad, Amts og Colonieforvalter Morville og faaes for 12 s. hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-10-20
(Hermed følger Tillæg.) Tillægs=Blad til Viborg Stifts-Tidende naar
Viborger Samler, 1840-10-20
Priserne paa Hvedebrød i London og Paris ere i flere engelske Blade Gjenstanden for Omtale og Sammenligning.
Viborger Samler, 1840-10-20
Blandt Andet bemærker Morning Chronicle derom Følgende: "For Øieblikket koste 4 Pund Brød af samme Qvalitet 6 Pence i Paris og 10 Pence i London. Vi anbefale denne Omstændighed til de Menneskevenners Opmærksomhed, som gjøre Brødmonopolet til deres Slibesteen. Den viser med et stadigt Fingerpeg hen mod den Retning, i hvilken Jnteressen for den fattige arbeidende Klasse burde aabenbare sig; den politiske Horizonts nærværende Udseende sætter denne Omstændighed i ligesaa nær Forbindelse med Nationalpolitiken som den, hvori den stedse bør staae med almindelig Retfærdighed. Skulde Krigen atter komme til at rase i Europa, da vee det Land, som fører det mindste Brød paa sit Banner!"Af Forestaaende erfare vi altsaa, at et Pund Hvedebrød koster i Paris omtrent 5 1/2 Rbsk. pr. Pund, og i London 9 Rbsk., medens Taxten i Kjøbenhavn ansætter. dette Brød til ikke mindre end 12 Rbsk. Pundet: J Paris er altsaa Brødet 100 pCt. og i London 33 1/2 pCt. billigere end i Kjøbenhavn, skjøndt man her kjøber Hveden billigere end der. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-10-20
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret i Viborg. - Den 12te October 1840.
Viborger Samler, 1840-10-20
J Sagen Nr. 150.
Viborger Samler, 1840-10-20
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Gaardmændene Søren Lou ring, Jens Smed og Søren Møller af Thisted, ctr.: Ldsoprykt. Holm, befalet for Gaardmand Jens Bak i Thisted.
Viborger Samler, 1840-10-20
(Citanterne, Gaardmændene Søren Louring, Jens Smed og Søren Møller, paaanke en inden Middelsom Sønderlyng Herreders Ret den 19de Marts sidstl. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod dem af Jndstævnte, Gaardmand Jens Bak, betræffende deres formeentlige Jndgreb i Jndstævntes Eiendomsret over en Mergelgrav.) Dom: "J Henseende til de Citanterne idømte Mulcter, samt Processens Omkostninger bør Herredstingsdommen ved Magt at stande, og bør Citanterne derhos Een for Alle og Alle for Een erstatte Jndstævnte Værdie af 3 Læs Mergel efter uvillige af Retten dertil udmeldte Mænds Ansættelse. Saa bør de og in solidum betale i Salarium til Jndstævntes for Overretten befalede Sagfører, Prkt. Holm, 12 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for Overretten iøvrigt ophæves. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Middelsom Sønderlyng Herreders Ret den 19de Marts 1840 er af Landvæsens-Commissair Herredsfoged Rod dømt saaledes: "De Jndstævnte, Sognefoged og Selveiergaardmand Søren Louring samt Selveiergaardmændene Jens Smed og Søren Møller i Thisted bør, Een for Alle efter edelig Ansættelse af Citanten, Selveiergaardmand Jens Bak i Thisted, erstatte ham det Tab og den Skade, de havde tilføiet ham deels ved at have taget og bortført Mergel af den i hans Mark beliggende saakaldte Birtes Bakke, og deels ved at have nedkastet Overlagsmateriale i Mergelgraven sammesteds, hvorhos de Jndstævnte for dette deres Forhold bør, hver for sig, bøde 5 Rbd. Sølv til Viborg Amts Fattigkasse. Saa bør ogsaa de Jndstævnte, Een for Alle betale Citanten i Procesomkostninger 20 Rbd. Sølv. A efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse.
Viborger Samler, 1840-10-20
J Sagen Nr. 55.
Viborger Samler, 1840-10-20
Ldsoprykt. Cancellieraad Møller mødte for Gaardmand Peder Jacobsen Falter af Colonien Frederikshaab, contraLdsoprykt. Jespersen, befalet for Skolelærer og Kirkesanger J. H. Schou af Randbol. (Citanten, Gomd. P. Jacobsen Falter, søger under nærværende Sag Jndstævnte, Skolelærer Schou i Randbol, kjendt uberettiget til som en formeentlig Embedsindtægt, at oppebære 1 Skjeppe Kartofler aarlig hos Citanten.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Jndstævnte, Skolelærer og Kirkesanger, J. H. Schou, betaler til Citanten, Gaardmand Peder Jacobsen Falter, Processens Omkostninger for Underretten med 10 Rbd. Sølv, og derhos erlægger til Justitskassen i Mulct for unødig Trætte 4 Rbd. Sølv. Det Jndstævntes befalede Sagfører for Underretten, Prokurator Anchersen, tillagte Salarium af 8 Rbd. Sølv udredes af det Offentlige. J Salarium til Jndstævntes befalede Sagfører for Overretten, Prokurator Jespersen, betaler Citanten 16 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for Overretten iøvrigt ophæves. Det Jdømte at efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Nørvang Tørrild Herreders Ret den 23de August 1839 er af Justitsraad Herredsfoged Hersleb dømt saaledes: Jndstævnte Skolelærer og Kirkesanger Schou i Randbolbør for Citanten Gaardmand Peder Jacobsen Falter af Colonien Frederikshaab hans Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves, dog saaledes at Citanten til Jndstævntes beskikkede Sagfører, Prokurator Anchersen, erlægger i Salair 8 Rbd. Sølv, der udredes inden 15. Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1840-10-20
J Sagen Nr. 140.
Viborger Samler, 1840-10-20
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Kjøbmand N. N. Bay i contra: Randers, Ldsoprykt. Cancellieraad Møller mødte for Kjøbmand D. Steenfeldt og Prokurator Bierring ibd.
Viborger Samler, 1840-10-20
(Under nærværende Sag har Jndstævnte, Kjøbmand Steenfeldt, som efter Afsigelsen af Underretsdommen har transporteret sin Fordring efter samme til Medindstævnte, Prokurator Bierring. - paastaaet Citanten, Kjøbmand N. N. Bay, tilpligtet at betale sig 139 Rbd. 4 Mk. 4 s. med Renter for et Parti Brændeviin, som Jndstævnte Steenfeldt den 6te Decbr. 1837 ved en Mægler har solgt Citanten paa 2 Maaneders Credit.) Dom: "Bytingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte, Kjøbmand Steenfeldt, med 25 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1840-10-20
Ved Randers Bytingsret den 6te April 1840 er af Kammerjunker Borgermester og Byfoged Koefoed dømt saaledes: "Jndstævnte Kjøbmand N. N. Bay bør til Citanten Kjøbmand D. Steenfeldt, at betale 139 Rbd. 4 Mk. 4 s. S. og T. med 4 pCt. aarlige Renter fra 10de Juli 1838 indtil Betaling skeer og denne Sags Omkostninger med 20 Rbd. Sølv. Forsaavidt den af Mægler C. H. Bay udstædte Regning eller Attest, fremlagt den 30te Juli 1838, ikke er skrevet paa stemplet Papiir, forbeholdes den Kongelige Kasses Ret. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 215. - Cancelliraad Møller Actor contra Juul Defenfor for Arrestantinden Ane Christensdatter Barslund, der tiltales for at have født et uægte Barn i Dølgsmaal og ombragt det, samt for 3die Gang begaaet Hoer: "Herredstingsdommen er stadfæstet." – Ved Hjerm Ginding Herreders Extraret den 4de Septbr. 1840 er Arrestantinden dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage. Nr. 224. - Krigsraad Deigaard Actor contra Holm Defenfor for Gaardmand Niels Pedersen Kudsk af Nors, der tiltales for at have overskredet Grændserne for en ham meddeelt Bevilling at helbrede Arm- og Beenbrud samt Forvridninger. "Herredstingsdonmen er stadfæstet. Ved Hillerslev Hundborg Herreders Extraret den 28de Juli 1810 er Tiltalte frifunden for Actors videre Tiltale i denne Sag.
Viborger Samler, 1840-10-20
Viborg Kirkenyheder for September Maaned.
Viborger Samler, 1840-10-20
Domkirkens Sogn. Copulerede. Den 25de September Kjøbmand Knud Stilling og Jomfrue Wilhelmine Aurora Meinecke.
Viborger Samler, 1840-10-20
Døbte. Dagleier Peder Jensen Frises Datter, Christiane; Fadd.: Dreier Møllers Enke, Pigen Hanne Hvass, Bogbinder Olsen, Snedkersvend Mørk, Bagerlærling Mathias Bruun. - Krigsraad Deigaards Søn, Jens Peter Georg Deigaard; Fadd. Madame Buch, Jomfru Rod, Assessor Eberlin, Cancellieraad Hansen og Landsoverretsprocurator Holm. - Skomagermester S. Meelesens Datter, Dorthea Christiane; Fadd. Dreiermester Gjorups Kone, Pigen Nicoline Bredsgaard, Bedemand Bredsgaard, Skomagersvendenne Brix og A. Jensen. Døde. Ulrikke Jensens 2de Pigebørn. Charlotte Emilie Dollerup og Wilhelmine Johanne Dollerup (Tvillinger), 2 Maaneder.
Viborger Samler, 1840-10-20
AVERTISSEMENTS. Gaarden Nr. 308 i store St. Hansgade i Viborg, der forhen har været beboet af Conditor Høyer, er under Haanden at faae tilkjøbs paa meget billige Penge-Vilkaar. Gaarden kan tiltrædes strax og er passende for en Kjøbmand eller Gjestgiver. Eiendommen forevises af Kjøbmand Dige i Viborg og Handelen afsluttes med Eieren af M. Christensen. Bjerring Mølle Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s.a 8 Mk., pr. 2, hos: Hr. S. Buchwaldt i Viborg. L. R. Dangaard, Skive. P. E. Dige P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. A. Andrup i Lemvig. F. C. Bruun i Holstebroe. F. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1840-10-20
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales, som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuldUdstyring.
Viborger Samler, 1840-10-22
68 Aarg. No. 169.
Viborger Samler, 1840-10-22
Kongelig allern, privilegeret Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Thoraarsagernes SSISSETorsdagen den 22de October 1820. Thoraarsagernes SSISSETorsdagen den 22de October 1820. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-10-22
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Under 13de Octbr. meldes fra London, at Thiers's Memorandum næsten udelukkende har beskæftiget Børsen og Pressen den Dag. Paa Børsen har dette Actstykke ikke gjort noget godt Jndtryk thi man fandt i Skrivelsen en fiendtlig Tendents, og om endog den Anskuelse endnu er den fremherskende, at Krigen ikke vil bryde ud, saa troer man dog, siger "the Cour, at burde være belavet paa det værste. Til det ugunstige Jndtryk paa Statspapirerne bidroge fremdeles en mærkelig tiltagende Mangel paa Contanter og det udbredte Rygte om at 4 Krigskibe vare med forseglede Ordrer afseilede fra Portsmouth til Middelhavet. Tory bladet "Stand." overgaaer endog det ministerielle Aftenblad the Globe" i en saare bestemt Erklæring angaaende det Jntetsigende og Grundløse i den af Thiers imod det Palmerstonske-Memorandum anførte Argumentation, og indrømmer, at det (the Standard) er blevet fuldkommen overbeviist om Ubilligheden af den paa Lord Palmerstons Folitik kastede Dadel, da Thiers har maattet tilstaae, at Julitractaten ikke oprindelig er udtænkt i St. Petersburg, at England meget mere har opfordret det franske Cabinet til i Forening, og endog i aabenbar Modstand til Rusland, at ordne det orientalske Spørgsmaal, at Østerrig og Preussen have været tilbøielige til at slutte sig til denne Alliance, og at Franterig ene bærer Skylden for dens Jkkelstandkomst. Torybladet gjør fremdeles opmærksom paa den Omstændighed, at Rusland først tiltraadte Forhandlingerne, efterat have afviist en det af Frankerig foreslaaet Separatalliancefor at ordne det orientalske Spørgsmaal, fordi denne Alliance ikke ydede nogen tilstrækkelig Sikkerhed imod de tre andre Magters Forbund.
Viborger Samler, 1840-10-22
Man tør vel saaledes antage, vedbliver dette Blad, at Hovedgrunden til Frankerigs Harme ikke ligger saameget i den imod denne Magt formeentlig udviste Fornærmelse og Tilsidesættelse, som i den Omstændighed, at det er blevet forstyrret i sin Plan, i Forening med Rusland at deele Osmanns Rige. Med Thiers's Memorandum fulgte en Efterskrift, hvori der anførtes, at en yderligere Note var vedføiet Hovedactslykket. Denne Note antoge flere engelske Blade af være det vel meget omtalte, men med Hensyn til sit Jndhold ganske ubekiendte Ultimatum, og baade "Morn. Chron." og the Times" – hvilket sidste, iøvrigt stærk anti ministerielle Blad nu ogsaa billiger Lord PalmersionsPolitik yttre kun, at det fremsendte Ultimatum ikke vilde være utjenligt til at føre til en bedre Forstaaelse imellem de 4 Magter og Frankerig. De foranførte Blade hentyde paa Muligheden af en Overeenskomst, ifølge hvilken den af Sultanen udslyngede Achtserklæring ikke vilde komme til Udførelse, forudsat, at Mehemed opgav al yderligere Modstand; men begge Bladene ere ogsaa enige i den Anskuelse, at der ikke længere kan tænkes paa nogen Beledning af endog kun en Deel af Syrien til Fordeel for Mehemed. J Anledning af det i Paris udbredte og stærkt accrediterede Rygte, at den franske Regjering for at foregribe Kamrenes Beslutning - havde ifinde at besætte Minorca eller Candia, skal en engelsk Minister have yttret: "Nu velan, lad Franskmændene kun taget disse Øer, – men om at beholde dem skal den ædle Lord siger the Times - ikke have yttret et eneste Ord.
Viborger Samler, 1840-10-22
Om Planen angaaende Mehemeds Afsættelse yttrer, the Globe" sig saaledes: "Det synes, at man antager i Paris, at Mehemed Alis Tilintetgjørelse eller - som man kalder det Afsættelse fra det ægyptiske Paschalik er Englands Ønske. Men det er ingenlunde Englands Ønske eller Hensigt. Er Tractatens Hovedformaal: Syriens Rømning opnaaet, da vil England ikke yde Porten nogen Hjelp til at fratage Mehemed Ægypten. Ja endog nu kan han, ved itide at antage Julitractaten, erholde St. Jean dere. England vil trolig opfylde den undertegnede og af Kronen ratificerede Tractat; det kan ikke lade Syrerne, der have kastet sig i Englændernes Arme, staae i Stikken; men sikkert vil England skienke ethvert Forslag Opmærksomhed, hvilket har til Hensigt at indskrænke til det Allernødvendigste enhver activ Operation imod Mehemed."