JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Spanien. Fra Catalonien erfares, at just som en Sammensværgelse var der paa Nipper til at bryde ud forat sætte D. Carlos paa Spaniens Throne, bleve 6 af Forræderne grebne og øieblikkelig skudte. "Kongen er endnu i Bedring hedder det i Bulletinerne. Publicum bliver ved at raade: det er Løgn, og enhver Landsby omkring Madrid er fuld af Soldater. Det har gjort stor Opsigt baade inden og udenlands at Dronningen er bleven bemyndiget til at regjere saalænge indtil Kongen selv kan paatage sig det. Det er saameget mere paa faldende, som alle Dekreter vare under Kongens allerhøieste Sygdomsperiode underskrevne med hans eget Navn. Hs. Maj. havde allerede udstædt to mærkværdige Forordninger, den ene om at alle Universiteter, som under det forrige Ministerium vare blevne lukkede, skulle aabnes igjen, ved den anden ere alle politiske Fanger i hele Kongeriget forkyndt Frihed og Tilgivelse. Kongens første Livlæge Hr. Castillo er bleven ophøiet, til Grand med Titel af Grev de la Salud (af Helbreden).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Frankrige. Allerede det blotte Rygte - skrives der fra Paris - at Doctrinairerne atter skulde komme til Magten, frembragt her en mærkelig Bevægelse. Paa eengang var den Ligegyldighed, som havde hersket i de sidste Maaneder, forsvunden, og man troede sig næsten hensat til den Tid for Revolutionen, da enhver Borger tog større Deel i Ministerforandringen end i sine Privatforretninger. Den Dag, da der med Bestemthed forkyndtes, at Hertugen af Broglie var bleven udnævnt, var Bevægelsen endnu mærkeligere. Man saae mang Mennesker af Oppositionen, som, hver efter sin Caracteer, deels vare hensjunkne i dyb Alvor, deels gnede Hænderne af Glæde, i Forventning af en ny Krisis Man paastaaer, at en Mængde unge Revolutionair vare strax afreiste til Lagrange. Hvor man kom, hørte man Alle belavede paa en ny Folkebevægelse, ja man nævnte endogsaa Barrikader. En Person skulde være henrettet, og store Menneskehobe havde forsamlet sig ved Barrieren St. Jacques; Synderen blev benaadet, men Folket havde havt gandske andre Øiemed. Det va Aarsagen hvorfor at Ministervalget ikke den Dag stod bekjendtgjort i Moniteuren. Og om end Ordonnantser ikke strax drager betydelige Følger efter sig, frygter ma dog for de ville komme. J alle Tilfælde troer man ikke at et doctrinairt Ministerium bliver af nogen Varighed At Hertugen af Broglie har begyndt sit Ministerium med at tilstille Conferentsen en med Kraft affattet Note angaaende den belgiske Sag, har dog sat ham i nogen Respect hos Folket. Man forsikkrer, at Kongen af Holland havde faaet de 10 sidste Dages Frist. Naar denne var forløben, skulde Fjendtlighederne begynde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Nederlandene. Fra Brüssel forsikkres, at Fjendtlighederne ere i Begreb med at bryde ud, og den franske Armee at rykke ind i Belgien for at angribe det Antwerpener Citadel. Fra Diest meldes, at Leiren der var bleven hævet, og 20000 Md. rykkede frem mod Grændsen. Conferentsen har sendt en Coureer til Haag for at lade Kongen af Holland vide, at hvis han ved et Bombardement fra Citadellet ødelagde Staden Antwerpen, skal han bygge den op igjen paa sin egen Bekostning, samt erstatte Alt hvad den engelskefranske Flaade koster fra det Øieblik af den løber ind paa Scheldefloden, hvilket da skal afdrages den belgiske Andeel af den hollandske Statsgield. Hollænderne have allerede sat en heel Landstrækning under Vand. (Angaaende den engelske Minister Lord Palmersions Forslag til Conferentsen, om at paalægge Holland at betale til Belgien 1 Mill. Gl. for hver Uge det endnu, fra 15de Octbr. af, udsætter den endelige Afgjørelse, have de nordiske Hoffers Befuldmægtigede forbeholdt sig at indhente nærmere Jnstructioner fra deres resp. Hoffer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Rusland. Fyrst Paskevitsch er reist fra Warschau for at holde Mønstring over det andet active Armeekorps, som havde koncentreret sig mellem Bolimon- og Lowicz. Engelske Aviser melde ifølge Privatbreve fra St. Petersborg, at 20 russiske Krigskibe vare beordrede til Texelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Preussen. Rekrutteringen for den preussiske Armee, som ellers finder Sted om Foraaret, er allerede nu i fuld Gang, saa man i en Tid af 3 Uger vil kunne have 64 Jnfanterieregimenter gandske complette. Der forsikres som tilforladeligt, at det preussiske Hof vil paa ingen Maade tillade franske Troppers Jndrykning i Belgien, samt at Hofferne i Wien og Petersborg ere gandske og aldeles enige dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Cholera er atter bleven slem i Belgien og paa den franske Grændse. Jligemaade er den voldsomt udbrudt i Mæhren. J Znam, en Stad paa 8000 Jndv., udbrød den i een Nat med en saa mageløs Voldsomhed, at over 40 Mennesker paa eengang bleve angrebne, og ligesaa mange døde i de 3 næstpaafølgende Dage. Og selv til Wilhelmshöhe (Churfyrsten af Hessen-Cassels Residents) har den, uagtet Vagten gjennemryges, listet sig ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Norge. J denne Sommer har en stor Søslange viist sig saavel i Røds som Søndeløvs-Fjord ved Arendal, og har været seet af Mange. Dens Tykkelse var som en stor Bjælke, dens Længde 20 a 25 Alen. Saasnart den saae sig bemærket, flygtede den, og det med saadan Hurtighed, at de som forfulgte den, snart tabte den af Syne, skjøndt dens Slangeformige Bevægelse havde fleregange været tydelig i Sandet. Engang blev der anstillet en Jagt efter den. Mange Mennesker, bevæbnede med Geværer og andre Vaaben, søgte, ved at stikke Jld paa en Humlehave i Nærheden af det Sted, hvor Sporet var observeret, og ved en stærk Allarm, at skrække den ud af sit Smuthul. Dette lykkedes imidlertid ikke, men kort Tid efter bemærkedes det samme Spoer længere nedenfor imod Rødsfjorden. - Ved kgl. Resolution af 7de Octb. ere biskopperne Sørensen (Overhofprædekant) og Siegwardt (Hofprædikant, samt Provst Normann (geistligt Medlem af Vasaordonen, R. af D.) og Høiesteretsassessorerne Lange og Schmidt, beordrede til at sammentræde i en Commission, for at gjennemgaae de fra Rigets Biskopper og underordnede Geistlighed afgivne Betænkninger og Forslag, betræffende regulative Bestemmelser for Betalingen af geistlige accidentelle Forretninger, og at indgive Forslag enten til et almindeligt Regulativ for hele Riget, eller til de Regler hvorefter specielle Regulativer skulle blive at istand bringe, hvorhos de og i Forbindelse dermed have at overveie angaaende en fast Bestemmelse af det i Lovens 2 127 omhandlede Høitidsoffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Den 10de dennes ankom en Koureer fra Stockholm til Christiania, som (ifølge N. Mrgbl. af 12te ds.) med bragte et egenhændigt Complimentbrev fra Kong Carl XIV til Statsraad Collet, indeholdende Bevidnelse. af Kongens Erkjendtlighed for den mod ham udviiste Opmærksomhed og Hengivenhed under hans Ophold i Christiania, og Beretning om hans lykkelige Tilbagekomst til Stockholm, og hvori Hs. M., med Hensyn til det opdagede Vegesackeske Brev, skal have yttret, at "det glædede ham ved denne ubehagelige Anledning at have saa nyligen forsikkret sig om Folkets Hengivenhed for ham og hans Huus." Mabl. tilføier: "Normanden er fri for enhver Kabale mod sit Kongehuus, og Norge har ingen Anledning til at ønske Vasaslægten paa Thronen; hvorimod det nærværende Dynastie og den nærværende Regjering visselig i det Hele besidder Nationens Tillid og Hengivenhed. Vort Kongehuus er retmæssig valg: af Nationens Mænd, og Troskab imod Kongen fremviser Norges Historie ubesmittet igjennem alle Tider."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Fædrelandet. Rhvn. den 23de October. J Søndags Eftermidde indtraf Hs. D. Prindsen af Bentheim-Steinfurt hertil, samt Hs. Excell. Grev Bernstorff, kgl. dansk Gesandt ved det østerrigske Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
J forrige Uge vare her 6 flere døde end fødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Blandt de Døde atter en af Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Et sjeldent Tilfælde er indtruffet ved Examen artium i Aar, idet nemlig En af Candidaterne, ved Navn Treder, Dimittend fra v. Westens Jnstitut og Søn af Cancellieraad og Contoirchef Treder, har faaet Medaillen som Belønning for den Udmærkelse, hvortil Professorerne i alle Fag have erklæret ham værdig. Haner, saavidt vides, først den Tredie, som har opnaaet denne Hædersbeviisning ved Universitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Da vor fortræffelige Frydendahl i Torsdags Aftes fremtraadte i sin bekjendte Rolle som Geronti "Skatten," blev han af Publikum eensstemmig hilset af et stormende bifald, et skjønt Beviis paa Agtelse og Erkjendtlighed for den Kunstner, som paa sin 67de Fødselsdag endnu forstod at henrive sine og Musens forsamlede Venner med samme sprudlende Vittighed og spillende Humor, hvormed han i saa mange Aar har glædet det kunstelskende Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
J Torsdags forrige Uge har en Mand skilt sig ved Livet i Frederiksberg Have paa en ligesaa ny, som frygtelig Maade. Han fyldte Munden med Krudt, tog derpaa sit Fyrtøi ganske roligt frem, slog Jld, og lagde den tændte Svamp i Munden, saa han ved den paafølgende Explosion sprængte sit Hoved. De tililende Folk fandt ham død svømmende i sit Blod. J hans Lomme fandtes nogle Papirer, hvorefter Efterforskninger strax bleve anstillede, men hvoraf intet senere er kommet til i Referentens Kundskab. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Tvende Candidater til Advocaturen i Høiesteret, Hr. Auditeur Liebenberg og Landsoverretsprocurator Schæffer, have faaet kgl. allernaadigst Tilladelse til at maatte underkaste sig den befalede Prøve, hvilken de efter Forlydende og føie Tid ville aflægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Kammeradvocaten og Generalfiskalen iberegnede, er Høiesteretsadvocaternes Antal for Tiden kun 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Den ved Høiesteretsdom fra sit Embede afsatte Provst Bregendahls Kassemangel bestod af 6625. Rbd. Sølv, 2516 Rbd. r. Sølv, og 1118 Rbd. Sedler, samtlige Capitaler Friskolen paa Christianshavn tilhørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Det kgl. Commercekollegium i Stockholm har nu erklæret adskillige Havne og Landstrækninger i Norge, deels for smittede af Cholera, deels for mistænkte. Blandt de første befinde sig Drammen og Havnen Svelvigen; blandt de sidste Kysten fra Langesund, og Skiensfjorden til Svinesund, indtil en norsk Miil ind i Landet. Da man sidst havde Efterretning fra Drammen vare der 9 Personer døde af Cholera, skjøndt man endnu ikke vilde tilstaae at det var den asiatiske Den herfra efterlyste Fæstningstave R. Topshøi har den 20de dennes selv anmeldt sig paa Byfoged kontoiret i Sorøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
J Politivennen klages over at Graver Lystrup har sidste Confirmationssøndag pryglet et Barn saaledes i Frelserens Kirke, at det ligger meget sygt deraf, Den 8de kopuleredes hos Tracteur Bang i lille Kongensgade Hr. Perecini, reisende italiensk Sanger, og Jfr. N. Hun kan ikke et Ord italiensk og han ikke et Ord dansk, saa at man her i Sandhed kan sige, at der ved dette Frieri er talt Hjertets Sprog. Dagen iforveien havde Collegaen, Hr. Annado, et Pigebarn i Daaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Mariboe har mistet en af sine dristigste Kjøbmænd og for sin Velgjørenhed elsket Borger: Agent H. C. Krøyer, som døde den 7de dennes i en Alder af kun 46 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Khvns Børs-Cours den 23de Octbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 214. Species 212. 12 Rbmk. 11 1 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Ved den 1194 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere: 32. 12. 44. 45. 27.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Bekjendtgjørelser. Det har været Tilfældet, at af Forsørgelsesanstaltens Lemmer, som have været paa Arbeide i Byen og selv derfor modtaget Betaling af Vedkommende, have nogle nægtet saadant. For at forebygge slig Misbrug er det anseet nødvendigt, at de som ønske Arbeidere fra Stiftelsen i daqviis, forud erlægger den bestemte Betaling herfor til Opsynsmanden, naar Begjæring herom skeer; hvorhos det bemærkes, at ingen Arbeider kan erholdes paa kortere Tid end 1/2 Dag. Aarhuus, den 25de October 1832. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Undertegnede er i disse Dage bleven forsynet paa nye med et Partie ordinaire og fine Merinos, sorte og couleurte Thibet Merinos, Tartans i smukke Mynstre, fiin Bomuldsfløil, moderne Vest-Piques, Jaconet og Cambrics, smukke Gardintøier, Demitys og graae Ras mager-Strømper, fine og ordinaire Hampelærreder, Comfortables for Herrer og Damer, en Deel særdeles smukke Dametasker, Dame=Kamme af Horn og Træe, blegede og ublegede Tvister, samt flere Vare, alle til meget billige Priser. Vitus Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Nye friske Pommerantzer og Citroner kan faaes til meget billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Nye friske Citroner faaes hos P. Agerup, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Heglet Hør, Hamp og Hørblaar bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Nye friske Citroner bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Uld kjøbes til gangbare Prise Ch. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Kakkelovne, i flere forskjellige moderne Facons, af Kjøbenhavnsk Fabrik, som og Bilægger & Rundovne er nylig ariveret og sælges til Fabrikprisen af Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Extra godt Hvedemeel kan bekommes meget billig hos P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Alt muligt Possementmagerarbeide forarbeides hos mig, ligesom jeg ogsaa antager Bestillinger derpaa, og lover Enhver den hurtigste Expedition og særdeles billig Carl J. Wulf. Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Blank-Tran. faaes i Tønder og Potteviis billig hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
God Peberod kan bekommes hos C. B. Frausing. Uld kjøbes af F. N. Therchilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Uld, Skind og Vox kjøbes af Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Alle Sorter Vinduesglas og Taffelglas faaes til Christian Bang. billig Priis hos Hos Peruquemagermester Møller i Randers kan bekommes: moderne Rosenkrøller, Virekrøller, Haarplader med Fjedre og uden Fjedre, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
En Dreng af god Opdragelse, som regner godt og skriver en smuk og øvet Haand, ønsker sig anbragt ved Handelen. Adressecontoiret anviser. Til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Skipper P. C. Sunne begynder at lade Mandagen. den 25de Octbr. og bliver bestemt seilfærdig Løverdag Aften den 3die November. De som maatte ønske noget Gods med, ville behage at sende samme i Løbet af næste Uge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Skipper H. P. Sejersen afseiler til Kiøbenhavn den 2den November, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Hos Skolelærer Aar her i Byen kunne, fra næstk. 1ste November, hver Eftermiddag fra 4 til 7, nogle faa Børn erholde privat Underviisning i Historie og Geographie, samt Skrivning og Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
20 Stude kan til førstkommende Novembe modtages paa Foder, naar man derom snarest mueligt accorderer med Hr. Politieassistent Procurator Nielsen, i Aarhuus eller Forvalter Bjerregaard paa Gyllingnæss pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
En sortgjerrit Koe, med Klaptræer om Hornene, klippet B paa den venstre Hofte, er bortgaaet den 15de October. Hvo der kan give Oplysning om samme loves en passende Douceur af Rasmus Andersen Vibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Ved Vestermølle bortløb sidste Markedsdag paa Hjemveien fra Skanderborg en nylig kjøbt brun Hest, 12 til 14 Aar gl., noget spat paa høire Been, skyder lidt i Ryggen og er lidt graa under Fortoppen. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Jep Madsen paa Vedslet Mark ved Hovedkroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Tobaksrygeren, en uundværlig Haandbog for Alle som dyrke den frie Kunst at ryge Tobak, 1 Mk. 8 s. Historisk Børne=Lærdom af Grundtvig, 1 Mk. - Kornblomster, eller nye originale Fortællinger af Hanne Jrgens, 12 Mk. - Dom i M. Winthers Sag, 1 Mk. faaes hos Jessen og Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang Hr. Pastor Gruner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gage ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
No 174. den 27. October. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Tretter
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Blandinger. Et nyt Land i Sydhavet af betydelig Størrelse er bleven opdaget af 2 engelske Kjøbmandskibe. Det var dem umuligt for Jis at komme det nær, men i en Strækning af hundrede engelske Miil seilede de, fra Ø. til V. langs med dets Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
En Platina Mine er bleven opdaget paa Nyeland af Mandskabet paa Skonnerten: the Prince of Denmark. Denne havde allerede bragt flere Tons af dette kostbare Metal til Hobart-Town, men Stedet hvor det er fundet, holdes endnu hemmeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Keiseren af China har, ifølge Pekin Garette, decreteret, at en af hans Døttre skal have en Ærestavle hængende paa sin Dør, og et berømmeligt Tilnavn til Hæder for hendes Dyd. Hun var nemlig forlovet med Leen Che, Storofficier af Livgardens gule Bande, og Brykluppet stod alt for Døren, da den høie Brudgom pludseligt døde. Af Fortvivlelse skjar Prindsessen Haaret af sit Hoved og besluttede – at leve og døe som Jomfru.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Dette heeltemodige Træk har tildraget sig hele Chinas Beundring, og skaffet Prindsessen hiin Belønning af hendes keiserlige Fader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Den bekjendte Engellænder Sir Robert Dodsworth, som i Aaret 1826 blev funden under en Snee lavin ved Foden af St. Gothardsbjerget, og som foregav, at have ligget her i skindød Tilstand siden Aaret 1658 (altsaa omtrent i en Tid af 168 Aar, er nylig død i London. Mærkeligt er det, at han lige til det Sidste vedblev sin Paastand, og ikke ved nogen Fornuftgrund lod sig overbevise om Umuligheden af at blive liggende i skindød Tilstand saa lang en Række af Aar. Paafaldende skal endvidere den Omstændighed have været, at den Dragt, hvori han blev funden, var aldeles fra Ludvig den Fjortendes Tid, at Papirerne i hans Brevtaske vare gule og fugtige o. s. v. hvilket virkelig synes at tyde henTritetetetterier paa, at han en usædvanlig lang Tid maa have været tildækket af Sneen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Nu faae Jesuiterne Skyld for Choleras Udbredelse i Europa. Et i denne Anledning udkommet Skrift fører følgende Titel. Hochstwichtige Ausschlusse, das die Cholera morbus von den Jesulten nach Europa gebracht, von ihen geleitet und zu ihren Zwecken benuzt wird. Aus den ganzen Gange der Kranckheit, wie er mit den wichtigsten politischen Ereignissen im genauen Zusammenhange stet u. s. m." (!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Paa de engelske Kyster har i denne Tid raset frygtelige Storme, som have foraarsaget megen Søskade. flere til Amerika bestemte Skibe ere paa Vestkysten gaaede under med Top og Tavl. Adskillige Skibe med Tropper til D. Pedro havde maattet gaae tilbage igjen til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
J London lever der en Læge, John Long, som foregiver at kunne kurrere alle mulige Syge ved at frottere eller gnide deres Ryg. Men hans Frotteringer ere saa kraftige og gjentages saa tidt, at hans Patienter, efter Kuren see ud som flaaede Katte. Han boer, til behagelig Efterretning, i Gaden Harley, og det yderst brillant. Patienternes Gnidning foregaaer under Musik. Lange Rækker fornemme Eqvipager holde i Gaden Harle, uagtet John Long nylig blev dømt til svære Pengebøder for at have frotteret to Fruentimmer ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
J en have ved Bath i Engelland har man i Aar havt et Æble som holdt 12 1/2 Tommer i Gjennemsnit og veiede 26 Lod. J Chlyth foreviser man et Rødløg som har 16 T. Omfang, og i Buxford kan man see en Agurk af 6 Fods Længde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Den 7de Septbr., Aarsdagen for Warschaus Bestormelse, vare alle de i Paris tilstedeværende Polakker af enhver Stand, ogsaa Koner og Piger, forsamlede til stille Bøn i en af Hovedstadens Kirker. 3 Paris uddeles hvert 5te Aar Præmiebelønninger for dydige Handlinger." Den høieste Belønning, 5000 Fr., tilkjendtes dennegang en frigiven Neger fra St. Domingo, som ved en Række af de ædelmodigste og meest rørende Opoffrelser flere Gange har reddet sin Herres Liv og Formue. Den anden Præmie, 2000 Fr., erholdt Enken Vignon. En Veninde af hende, en gammel sygelig Officeer-Enke, levede i trængende Kaar Blot af en Reise til Paris kunde hun vente Forbedring. i sin Skjæbne; men hvorledes skulde hun kunne iværksætte den, Enken Vignon solgte Alt hvad hun eiede, anskaffede derfor en let lille Vogn, satte sin syge Veninde i den og trak selv Vognen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
For Assiceretten i Paris forekom nylig en gandske egen Sag, mellem en Smed og en Foermand, hvorved som Corpus delicti, fremlagdes en afbidt Hage. Kudsken havde væltet Smeden, og denne, mens de laae sammen paa Jorden, i sin Forbittrelse bidt Hagen af hiin Opbevaret i Spiritus, blev den af Foermanden erkjendt for at være hans egen kjøbelige Hage J den franske By Louviers svæver der for Øieblikket en gandske original Proces for Retten. En meget skikkelig Skomager, der pleiede at slukke sin Tørst hos en af sine Naboer, en Vertshuusholder, kom en Dag lidt i Forlegenhed med sine Penge, da han skulde klarere; han eiede ikke en Hviid, og Verten paastod sin Betaling Jmidlertid indgik Denne et Forliig, det vil sige: han trak Kjolen af ham med den bemærkning: "Naar nu betaler Jer Fortæring, kan J faae Jer Kjole. Skomageren maatte gaae hjem i bare Skjorteærmer, men glemte ikke at tænke paa Hævn. Værtshuusholderen eiede en Flok meget smukke Høns, disse vidste Skomagren efterhaands at lokke til sig, saaledes at de tilsidst aldeles ubudne gik ind i hans Værksted. En Dag smælkede han Døren i for dem, og med en Ubarmhiertighesom ellers ikke var ham egen, plukkede Skomageren nu alle Fjærene af Vertshuusholderens Høns, og lod den saaledes løbe hjem igien. Man tænke sig Værtens Forbittrelse! Naturligviis faldt hans Mistanke strax paa Skomageren; han foer ind til ham, men Denne svarte en varodierende Tone: "Naar Jeres Høns betale deres Fortæring, kunne de faae deres Kjoler igjen." Verts huusholderen lagde nu ufortøvet Sag an mod Skomageren, og forlanger nu baade hvad han skylder for Fortaring, og Erstatning for sine Høns, Skomageren har derimod fremlagt en langt større Regning for Hønsenes Bevertning. Der var endnu ikke fældet nogen Dom i denne vigtige Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Walter Scotts Gjæld er dog noget mindre end man havde troet, og da den Afdøde tillige havde ladet sit Liv assurere for 22000 Pd. St. vil den hele Distet kun blive 21000 Pd., som man haaber at tilveie, bringe ved Subskription, for at Familien kan beholde Godset Abbotsford.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Carl A opholder sig endnu i Frankfurt ad O., hvor han i Gjæstgivergaarden "den gyldne Løve betaler 9 Louisd'or om Dagen for 25 Værelser med 31 Senge. Kongen er næsten hver Dag paa Jagt, men Hertugen af Bordeaux faaer 6 Timer videnskabelig Underviisning om Dagen. Da nylig en preussisk Greve yttrede, at han studerede jo som om han vilde være Professor, gav Prindsen til Svar: "Hvorfor ikke, Det er jo den sikreste Vei til at blive Konge i Frankrig; thi Ludvig Philip har jo ogsaa været Professor før han blev Konge." Men forresten - tilføier Beretningen: leger han dog med Trækanoner og Tinsoldater. Det stadfæster sig ikke, at Grevinde Rossi Jomfru Sontag) vil træde tilbage paa Kunstnerbanen, som det hedte, tildeels nødt dertil ved uheldige Omstændigheder. Hun lever i Haag, i uforstyrret huuslig Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Kredstaden Lüdinghausen i det Münsterske blev den 10de Octbr. hjemsøgt af en Jldebrand som lagde 135 Huse i Aske, blandt hvilke Raadhuset, Apotheket, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-27
Udvandeinslysten i Rhinbayern har nu ogsaa grebet om sig blandt det smukke Kjøn. Et Selskab haa dannet sig af raske ugifte Fruentimmer, som have taget den Beslutning: at forlade Tydskland jo før jo hellere, og anlægge en Kolonie ved Missouri, i N. Amerika.