JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-10
Under Discussionerne over Sagen yttrede Professor Bang, at han var enig med Committeens Pluralitet i, at Bolværkseierne ikke kunde være berettigede til at opskrue Bolværksleien tilet saa høit Beløb, som de saae sig istand til at erholde, men at derimod det Offentlige var beføiet til at sætte Grændser derfor ved en passende Taxt. Han var imidlertid af den Formening, at dette er en Communalsag, og at der derfor ikke har været tilstrækkelig Anledning til at regulere Taxten ved en kongelig Anordning hvorimod han maatte ansee det for rigtigst og naturligst, at det overlodes til Kjøbenhavns Magistrat og deputerede Borgere, i Forbindelse med Stadens Havnecommission, at fastsætte Taxten, og at Regjeringens Virksomhed maatte bestemmes efter Reglerne og Communalanliggendernes Bestyrelse, hvorefter Jndblanding næsten alene vilde være fornøden i det Tilfælde, at disse Autoriteter ikke maatte kunne blive enige om Taxt bestemmelsen, i hvilket Fald Sagen formeentligen burde indstilles til allerhøieste Resolution. Taleren fremsatte senere, i Henhold til disse Ytringer, det Amendement, at Forsamlingen vilde indstille. at det for Fremtiden i Hovedstaden maatte overlades til Havne=Administrationen, i Forening, med den øvrige Communalbestyrelse, at regulere en retfærdig og billig Taxt for Bolværkspengene, forsaavidt en saadan af disse Autoriteter findes nødvendig, og at Regjeringens Virksomhed i Henseende til denne Gjenstand maa nærmere bestemmes efter de almindelige Regler og slige Communalanliggenders Afgjørelse, navnligen dem, som maatte blive hjemlede ved den forventede nye Communallov for Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1836-03-10
Committeens Referent, Etatsraad Hvidt, begrundede yderligere sin Formening, at Bolværkerne ikke kunne betragtes som aldeles privat Eiendom. Han maatte vel indrømme, at Sagen var behandlet med al mulig Opmærksomhed, førend man havde ladet den oftnævnte Forordning emanere, men han fandt det dog ikke ganske passende, at Havnecommissionen havde havt, den største Jndflydelse paa dens Afgjørelse. Efterat saavel Committeens Medlem, Viinhandler Hansen, som Flere af Forsamlingens Medlemmer udførligen havde ytret sig over Sagen, blev ved Afstemningen Etatsraad Steen feldts Amendement forkastet med 43 Stemmer mod 18. Ligeledes blev Grev Reventlows Amendement forkastet med 47 Stemmer mod 13, hvorimod det af Professor Bang fremsatte Amendement, der var blevet understøttet af flere Medlemmer og tiltraadt af Committeen, blev billiget med 56 Stemmer, mod 4.
Berlingske Tidende, 1836-03-10
At Lovgiveren først i de sidste Aar, ifølge dertil given speciel Anledning, har benyttet sidstnævnte Ret, kan ei have nogen Jndflydelse paa denne Ret selv, ligesaalidet som den ommeldte Foranstaltning af Lovgiveren kan hindres derved, at enkelte Eiere i en, maaskee tildeels fra visse Autoriteter hidrørende, feilagtig Anskuelse af denne Ret til at oppebære Bolværkspenge have betalt deres Eiendomme dyrere, end de ellers vilde have gjort.Men ligesom den omhandlede Forordning af 12te Februar 1834 paa den anden Side selv tilkjendegiver, at den gaaer ud paa en interimistisk Foranstaltning, saaledes maa Forsamlingen og antage, at Reguleringen af en Taxt for Bolværkspengene er et Communeanliggende, og som saadant nærmest bør overlades til de vedkommende Communalautoriteter, nemlig Havneadministrationen og Byens almindelige Communalbestyrelse (Kjøbenhavns Magistrat og de 32. Mænd). At den sidste ei bør være udelukket fra en tilbørlig Medvirkning ved Spørgsmaalet, om en Taxt for Bolværkspenge skal sættes og da hvilken, følger af, at Bestemmelsen af Bolværkspengen ikke, idet Mindste ikke udelukkende, vedkommer Administrationen af Havnevæsenet, men ogsaa vedrører Byens Skibsfart og Forsyning i det Hele, ligesom Taxtens Ansættelse har en betydelig Jndflydelse paa de mangfoldige Ejendomme, som ligge ved Havnene. Naar de fornævnte Autoriteter, der i deres Midte, foruden Overpræsidenten, Politidirecteuren og saamange andre Embedsmænd, tælle Byens deputerede Borgere, ere enige i Henseende til Taxtens Regulering, saa bør det ogsaa uden Tvivl i Almindelighed have sit Forblivende ved deres Bestemmelse. Jmidlertid er det ingenlunde Forsamlingens Mening, at Regjeringen slet ikke skulde befatte g med det omhandlede Anliggende, hvilket navnligen maatte blive nødvendigt, naar der i Henseende til den omhandlede Gjenstand maatte opstaae Dissents imellem de forskjellige Autoriteter. Forsamlingen maa alene allerunderdanigst holde det for rigtigst, at Regjeringens Virksomhed fastsættes i Overeensstemmelse med de almindelige Regler og Statens Tilsyn med de communale Anliggender og fornemmelig med de Grundsætninger, som maatte blive gjorte gjeldende ved Affattelsen af den lovede nye almindelige Communallov for Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1836-03-10
J Henhold hertil har Forsamlingen med 56 Stemmer mod 4 antaget, i dybeste Underdanighed at burde indstille til Deres Majestæt: at det for Fremtiden i Hovedstaden maa overlades til Havneadministrationen, i Forening med den øvrige Communalbestyrelse, at regulere en retfærdig og billig Taxt for Bolværkspengene, forsaavidt en saadan af disse Autoriteter maatte findes nødvendig, g at Regjeringens Virksomhed i Henseende. til denne Gjenstand maa nærmere bestemmes efter de almindelige Regler og slige Communalanliggenders Afgjørelse, navnlig dem, som maatte blive hjemlede ved den forventede nye Communallov for Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1836-03-10
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
med orsendelse. en er Jrevpos, legerede Pd. Berlings politiske
Berlingske Tidende, 1836-03-11
vertissements. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Fredagen den 11 Marts. No 61.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
London, den 1ste Marts. – J Underhusets Møde i Gaar hørte den irske Municipalitets-Reform Bill til Dagens Orden. General-Procureuren Hr. OLoghlen, benyttede denne Lejlighed til at underkaste Billens Grundsætninger og Bestemmelser en nøiere Drøftelse. Han erindrede om, at der er blevet nedsat en Commission til de irske Municipaliteters Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Jfølge disses Jndberetning bestaaer der i Jrland 60 Municipaliteter i deres fulde Kraft, 11 ere næsten udslettede, og en stor Deel af dem, der bestode paa Unions-Tiden, ere senere aldeles ophævede. J hine 71, med Municipaliteter forsynede Stæder er der en Befolkning af 900,000 Jndvaanere, af hvilke dog kun de 13,000 ere active Borgere, og af disse sidste komme 8000 paa fire Stæder, saa at de øvrige 66 Stæder kun besidde 5000 active Borgere. Beretningen beskriver Municipaliteterne i Jrland som underkastede en herskende Corporation, der gjør sig selv fuldtallig ved Valg, og som for det meste er Grundherrens (patron) Magtbud underdanig, og derfor udelukker alle dem fra den active Borgerret, der ville være noget mere end hans Villies Kreaturer. Ved saadanne Corporationer blive naturligviis Sognets Eiendom, Jnteresser eller Ønsker kun slet repræsenterede, og i Almindelighed er i Jrland ikke alene enhver Catholik, men ogsaa Enhver, der i sit Sindelag blot forraader den mindste Grad af Liberalitet, udelukket fra Municipaliteterne. Siden Aaret 1792, da Jndtrædelsen i Municipaliteterne nominelt blev aabnet for Catholikkerne, have neppe 200 Catholikker opnaaes den active Borgerret. J Dubliner-Municipaliteten er Catholikkernes Udelukkelse fra samme anerkjendt som Grundsætning, ja endog blandt Protestanterne udelukkes alle de, der udmærke sig ved Jndflydelse, Rigdom eller Jntelligents. Hvad Municipaliteternes Organisation angaaer, da er denne nu for det meste saaledes beskaffen, at den ikke bringer Sognene den ringeste Nytte. En almindelig Mistanke hviler paa Municipalitets-Embedsmændene, ikke alene forsaavidt de befatte dem med Politiet, men endog forsaavidt de concurrere til Retsplejens Udøvelse; de egne sig saaledes vel til at indgyde Frygt for Loven, men ikke til at forskaffe denne Agtelse og Virksomhed, Der er talrige Beviser for Municipaliteternes slette Bestyrelse. Blandt andet havde endnu det irske Parlament bevilget Municipaliteten i Dublin at hæve en Afgivt til en Vandlednings-Udbedring for Staden. Det første hvad Municipaliteten nu gjorde, var at bevilge sin Skatmester 1500 Pund af Afgivtens Beløb. Den i flere paafølgende Aar indkrævede Afgivt indbragte lidt efter lidt 47,000 Pund; men Vandledningen er endnu ikke kommet istand. – Den Discussion, der fulgte paa General-Procureurens Foredrag, aabnedes af Sir Robert Peel. Han begyndte med en dadlende Critik over den indbragte Bill, hvis enkelte Bestemmelser han fandt ligesaa dadelværdige som Principet, hvorpaa den var grundet. Jfølge hans Anskuelse skulde alle irske Municipaliteter aldeles ophæves, da deres Medvirkning ved Politiets og Retsplejens Udøvelse i Jrland ikke kunde andet end have en skadelig Jndflydelse. Municipaliteternes Eiendom burde anvendes til Local-Fornødenheder, ingenlunde ved Municipal-Embedsmændenes Mægling, men ved Commissairer, som Folket selv havde valgt, som skulde staae under dettes Control, maatte saadant skee. Municipalitets-Øvrighedens Jurisdiction skulde gaae over til de saakaldte Assistent Barristers, og Politi=Myndigheden til Lord-Lieutenanten.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Portugal. Lissabon, den 14de Februar. – J Provindserne, navnlig i Algarvien, har der atter viist sig flere miguelitiske Bander, der dog alle igjen ere blevne adspredte af Dronningens Tropper. Deputerede-Kammerets hemmelige Møde, d. 10de Februar, har ikke ført til noget Resultat, da Kammerets Majoritet vedblev sin Opposition mod Generalissimus=Postens Besættelse paany, og Ministrene ikke kunde opnaae andet end en Udsættelse af Afstemningen. Ministrene bleve ved denne Lejlighed strengt dadlede, fordi de havde fortiet for Kammeret, at denne Ærespost er blevet tilsagt Prindsen af Coburg som et Prærogativ, hvilket Dronningens første Gemal nød, og man forsikkrer nu, at Kamret under ingen Omstændigheder vil stemme for Postens Bibeholdelse. – Der er atter Tale om en forestaaende Minister-Forandring; man nævner endog Navnene paa de udseete Jndivider. Kun Krigs- og Marine Ministrene, Oberst Loureiro og Sa daBandeira skulle beholde deres Portefruiller. Nogle ville vide, at Hertugen af Palmella er bestemt til Præsident.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Tydskland. Rhinkredsens Amtsblad Nr. 18 indeholder atter fem og tyve Anmeldelser af Udvandringer, for største Delen angaaende hele Familier.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Ungarn. Fra Omegnen af Platensøen skrives, at der i de første Dage af Februar fandt et Jordskjælv Sted og vilkaniske Udbrud ved Søens Bredder, medens Himlen ængstigede Egnens Beboere med Lynild og Torden. Siden den Tid opkastes paa Bredderne en utallig Mængde døde Fiske, der see ud som omde vare kogte.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Grækenland. En Coureer er ankommet til Ancona fra Athen, begge Kongerne befandt sig ved hans Afgang vel.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Kongen af Bajern havde endnu ikke fastsat Tiden til sin Afreise. – Ved en Haandskrivelse fra Kong Otto har den bajerske Professor Gartner faaet det Hverv, at udkaste Planen til et nyt Kongeligt Pallads, der skal bygges i Athen, og til hvilket Grundstenen allerede er lagt den 6te Februar.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Tyrkiet. De sidste Breve fra Seutari indeholde blandt Andet Følgende: "Her hersker endnu bestandig Rolighed skjøndt der tillige spores en vis Ubehagelighed blandt den christne Befolkning. Uden at kunne klage over aabenbar Vold, seer den sig dog paa en vis Maade, tilsidesat af den nye Gouverneur, og af den tyrkiske Befolkning behandlet med Overmod og Foragt. Det lader til, at Gouverneuren vil lade de Christne bøde for deres Mangel paa god Villie ved Opstandens Undertrykkelse, medens de tyrkiske Jndvaanere af den modsatte Grund, nemlig fordi de ingen Andeel toge i Rebellionen, nære Hevngjerrighed mod dem. Dette er de Christnes sædvanlige Lod i Tyrkiet. Jmidlertid vilde det vistnok ikke gaae dem bedre om, de aabent havde bekæmpet Oprørerne. Et Beviis for denne Paastand har man seet i Herzegowina, hvor Ali Pascha, som ved de Christnes Hjelp havde naaet Statholderværdigheden, neppe var kommet i Besiddelse af Magten, for han viste sig som en ægte Tyrk; han behandler de Christne med Foragt, viser Aar for Aar større Haardhed imod dem og tillader sig de største Uretfærdigheder. Saaledes gaaer det netop i Scutari. Tyrkerne nyde Paschaens hele Naade; ved Forretninger blive kun de, ligesom til Belønning for deres gjentagne Oprør, dragne paa Raad, og af de bestandig trofaste christne Undersaatter, tages der slet ikke Notits. Vi ville endnu faae at see, hvorvidt en saadan Tilstand kan føre. J den senere Tid har der raset heftige Storme i det adriatiske og det middellandske Hav, blandt andre Ulykkes-Tilfalde omtales Tabet af tvende Skibe med rige Ladninger fra Alexandrien og Smyrna, der begge ere gaaede under mellem den syriske Kyst og Øen Cypern. Et tredie Skib, der var bestemt fra Triest til Boston, er ligeledes gaaet under med en riig Ladning.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Sverrig. Adskillige af de Personer, som vare tiltalte for Deelagtighed i Overfaldet paa Toldbetjenterne ved Visitationen i Handlende Krooks Huus i Østad, have for Hofretten klaget over Raadhuusrettens Beslutning, hvorefter de vare anseete skyldige til at fængsles; men Hofretten har ikke fundet sig foranlediget til at forandre Beslutningen.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
J Upsala har nylig en Mand paa 99 Aar, som i fem Aar har været blind, uden Lægehjælp faaet sit Syn tilbage, saaledes at han fuldkommen kan skjelne alle Gjenstande. Han er forøvrigt i god Helbredsforfatning.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Norge. J nærværende Blad have vi anført, at Productionen ved Kongsbergs Sølvværk for Aaret 1835 kan anslaaes til omtrent .... 177,800 Spd. Sedler, og at de til Sølvværkets Drivt, i Aaret 1835 anviste Summer. udgjøre omtrent hvorefter Værkets Overskud i 1835 følgelig vil udgjøre omtrent .... 105,800 Spd. Sedler, I Anledning heraf har Redact. af "Den Norske Rigstid." modtaget en Skrivelse af 27de Febr. d. A. fra Sølvværks Directionen paa Kongsberg, hvori den med Hensyn til ovenstaaende Opgivende yttrer Følgende: Til nærmere berigtigelse af denne Opgave finder Directionen sig foranlediget til at oplyse, at af de Sølvværket anviste..... 73,000 Spd. ere anvendte til Udgivter, Sølvværket. vedkommende, nemlig : til Myntens Drivt... 4101 Spd. og til Pensionsvæsenet, deriderende fra det gamle Sølvværk...... 1809. Naar disse fradrages ovenanførte, til Sølvværket anviste Sum, saa blive en som anvendte til Sølvværkets Drivt. 61,000 Spd. der egentlig blive at fradrage Udbyttet 177,800. og Overskuddet bliver saaledes .... 116,710 Spd. Recrolog. Den 21de Januar døde i Paris Andr. Et. Just. Pasc. Jos. Baron Dandebard de ForussacOberst=Lieutenant i Generalstaben, forhen Professor i Geographi og Statistik for Generalstabens Danvelsesanstalt, siden efter Bureauchef for Udlandets Statistik, Divisionschef i Handels=Ministeriet, Ridder af St. Ludvigs-Ordenen og af Æres-Legionen o. s. v., berømt ved mange historiske, statistiske og 30ologiske Skrivter og Afhandlinger, men især ved Udgivelsen, af Bulletin universel. Han var født i Chartron i Taarn og Garonne Departementet den 30te Decemder 1786.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Kjøbenhavn, den 11te Marts. (Slutningen af Jtzehoer Stænder-Tidende Nr. 43.) Den øvrige Deel af dette Nummer af StænderTidenden indeholder Beretningen over den Beraadsaaning, der har fundet Sted i det 46de og 52de Møde den 5te og 13de Februar over de af de Tilforordnede, Hr. Grev v. Baudissin, Hr. Grev v. Reventlow og Hr. Kammerjunker d'Anbert fremførte Finants=Propositioner, Forhandlingen begyndte med Forelæsningen af den herover udnævnte Committees Beretning og Betænkning, hvilken havde valgt Hr. Overrets=Advocat v. Prangen til Forretningsfører. Committeen androg paa, allerunderdanigst at dede Hs. Majestæt om, at tage i allerhøieste Overvejelse, hvorledes den nødvendige Ligevægt kunde værksættes mellem de aarlige Stats-Udgivter og Jndtægter. Paalæg af nye Skatter var umulig, da ingen Green af National-Jndtægten kunde bære en yderligere Beskatning, og da nye Laan derimod stedse kun havde nye Afgivter til Følge, selv naar de brugtes til andre forhaanden værende Laans Dæklelse, saa fulgte af sig selv, at den eneste mulige Vej til at fremvirke en Ligevægt mellem Statens Jndtægter og Udgivter var Besparelse. Ligesom nu, efter de Meddelelser, Committeen havde erholdt af den Kongelige Hr. Commissarius, de for Christiansborg Slots Opbyggelse anviste 100,000 Rbdlr. af Hs. Majestæt allernaadigst vare nedsatte til 50,000 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
saa maatte der vistnok ogsaa kunne foretages Jndskrænkninger og Besparelser i flere andre af Forvaltnings Grenene. J denne Henseende udhævedes de i Budgettet anførte 193,000 Rbdlr. for Honorarer og Gratificationer; fremdeles Pensionsvæsenet, som ikke alene absorberede de dertil bestemte Reve nuer, bestaaende i Fonds af Statspapirer, ligesom Overskuddet af Postindtraderne - som næsten i alle Lande udgjorde en betydelig Deel af Stats-Jndtægterne, – men desforuden fordrede et Tilskud paa 100,000 Rbdlr. af Finantserne, og endvidere et af Finantserne ligeledes bestridt Tilskud af 416,000 Rbdlr. for Pensioner, der vare anførte paa den aftagende Pensionsliste. Committeen anseer det derfor med Hensyn hertil for høist nødvendigt, at Pensionsvæsenet, efter andre Landes Exempel, blev regleret ved en Lov, der maatte bekjendtgjøres, hvorved der vilde fremkomme saavel et for de til Pensioner berettigede passende Forhold, som ogsaa de hidrørende Udgivter efterhaanden vilde træde i et for Landets Finantskræfter passende Forhold. Natten til den 18de Februar indstrandede paa Hessel Forstrand, Grenaa Tolddistrict, Fiskequasen, Seilfort, Skpr. Ellingsen, fra Kjøbenhavn med endeel Stykgods bestemt til Hjemstedet Frederikshavn. Fartøjet stod højt oppe paa Stranden, og var fyldt med Sand.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Jfølge Beretning fra Tønning af 24de Febr. ventede man at Eider=Lots=Gallioten maaskee endnu samme Dag vilde kunne indtage sin Station.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
J forrige Aar ankom til Gibraltar fem danske Skibe, alle med Ladning, nemlig fra Finmarken et med Fisk, fra Hamborg to med Stykgods og et med Byg, Erter, Meel, &c., og fra New-York et med Thee, Tobak og Staver. De tvende afgik igjen til Malaga og Messina med en Rest af Ladningen, de trende ballastede.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Da den Deputerede for Nørre-Jyllands Kjøb stæders 1ste Valgdistrict, Etatsraad og Amtsforvalter Brink-Seidelin i Hjørring, har anmeldt, at han er forhindret fra at møde i den nu forestaaende Provindsialstænderforsamling i Viborg, har den Kongelige Commissarius indkaldt den 1ste Suppleant af bemeldte Valgdistrict, Told- og Consumtions=Casserer Thorbrøgger i Aalborg, til Møde i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Kjøbenhavn, den 11te Marts. Af de med Posten i Morges Kl. 4 1/4 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere det deeltageligste Nye.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
England. - Prindsesse Sofie har havt et stort Uheld. J de af hende beboede Værelser i Palladset Kensington hørte man raabe Brand, og da Tjenerne ilede til, saae de Prindsessen staae i Flammer, hvilke dog lykkelig bleve slukkede. Jlden var opstaaet derved, at en Guist fra Kaminen havde antændt en Flaske med Viinaand, som Prindsessen just holdt i Haanden. Hun er kun let saaret paa Halsen, Øjenbrynene og det høire Øre, men skal dog, som en Følge af Skrækken, befinde sig meget ilde.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
De sidste Parlamentsforhandlinger vare næsten udelukkende af Localinteresse. J Underhuset spurgte Hr. Stratford Canning om Regjeringen havde faaet officielle Meddelelser om, at de østerrigske, russiske og preussiske Tropper vare rykkede ind i Fristaten Krakau. Lord Palmerston svarede benægtende, men betvivlede ikke Sagen selv. Nogle yttrede deres Betænkning om denne de tre Magters Fremgangsmaade ikke var et Brud paa Viener-Tractaten, hvilket den ikke er. – J Overhusets sidste Møde udsatte Marquis v. Londonderry sin Motion over Orange-Logerne, fordi Grev Roden var fraværende.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
J Thomas-Gaden i Liverpool styrtede for nylig et Huus sammen. Ved denne Ulykke mistede sex Personer Livet, tretten bleve haardt saarede og man savner endnu ti andre.
Berlingske Tidende, 1836-03-11
Frankerig. – Marschal Clauzels Depesche, dateret Tremecen den 17de Januar, lyder saaledes: "Tvende Brigader, under General Peregaux's Befaling, rykkede i Gaar ud fra Tlemecen, idet de fulgte tvende forskjellige Veje, for ved en convergerende Bevægelse at naae Abdel Kaders Tropper og Manrerne fra Tlemecens Gebeet, der havde leret sig i en Bjergkloft, to en halv Miil fra os, mellem Siffefs Kilder og Amighiera. – Der udviklede sig en Fægtning mellem vore Hjelpe-Arabere og Emirens Soldater. Af 200 Fodgjængere, der ledsagede ham, og som tilligemed 1200 bevæbnede Maurere fra Tlemeen udgjorde hans hele Skare, bleve de 50 halshuggede. Alle Abdel Kaders Telte, 30 Muulæsler, og en Fane faldt i vore Hænder, saavelsom en Deel af den fra Staden flygtede Befolkning. Flere af de fornemste Maurere, der havde fulgt Abdel Kader, underkastede sig. Den Hurtighed, hvormed vore Bundsforvandte begave sig fremad, tillod ikke vort Jnfanteri at tage Deel i Fægtningen. – Ved denne Lejlighed havde vi til Hjelp. 400 Ryttere fra Ørknen Angard og 400 Douarer fra Smelas, hvilke, tilligemed det andet Jæger=Regiment, udgjorde 1300 Heste. Vi vare her aldrig for saa stærke i Rytteri. Escadron-Chefen Yousouf, som jeg havde ladet komme fra Bona, stod i Spidsen for de, af ElMezary commanderede, indfødte Ryttere. Sex Gange lykkedes det ham, ved at forfølge Abdel Kader, at afskjære ham fra Sine; ofte var han kun 40 Skridt fjernet fra ham, og hvis hans Hest ikke, ved at have galopperet i tre Timer, havde været udmattet, havde han sikkert bemægtiget sig hans Person."