JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Græsk-Tyrkiske Anliggender. Efterretningerne fra Tyrkiet, (hedder det i Skrivelse fra Semlin af 9de Dec.) blive stedse vigtigere, i det Porten synes at tage sin Tilflugt til blodige Forholdsregler. En Tartar skal have overbragt til Belgrad det Budskab, at Corschid Pascha, den frygtelige Alis Seiervinder, skal efter Sultanens Befaling, eller meget mere ifølge Janitscharernes Jndbydelse, være blevet halshugget i Larissa Paschaen af Bosnien skal provisorisk have overtaget hans Commando. Jmidlertid behøver Efterretningen dog nærmere Stadfæstelse, omendskjøndt det vel ej vilde være det første Exempel, at Porten har lønnet Hengivenhed og Troskab med Shjændselsdød. Er Eyrschid virkelig falden, saa har Grækerne ustridig en betydelig Fjende mindre, ligesom overhovedet Porten, ved dens ofte uhensigtsmæssige og fordærvelige Forholdsregler, hidtil har været Hellenernes te og nyttigste Allieerte.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
J Constantinovel skulde det forresten være rolig, naar man ellers kan finde sig foranlediget at troe den Østerrigske Beobachter. Nu og da blev Staden kun foruroliget af Tyvebander, men det derve og opmærksomme Politi var da strax ved Haanden. Fra Aften havde man i Slutningen af November, modtaget yderligere Beretning om Persernes Fremskridt. Tyrkerne stode da i Erzerum, hvortil Perserne havde nærmet sig uden at foretage noget synderlig. Det synes slet ikke at Parserkrigen antager den alvorlige og for Musselmændene farlige Vending man havde troet, men Tyrkerne have i Asien en Fjende der er desto frygteligere, nemlig Cholera morbue, der stedse mere og mere udbreder sig. - J Mardu og Urfa skulde der være en saadan Dødelighed, at man endog saa betoges af Frygt i Aleppo.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Om Tildragelserne i Grækenland og Morea, iagttager Porten en stedsevarende Taushed. Man vil desuagtet i Constantinopel have faaet Efterretninger, der være gunstige for Tyrkerne. Saaledes skulle i Særdeleshed de paa Grækenlands vestlige Kyster beliggende Districter, Acarnanien og Ætolien, have ladet sig bevæge til Underkastelse og Antagelse af en Amnestie, de forresten ikke have nogen synderlig Tiltroe til, men som Østerrigske Jagttager dog nok troer, vil blive overholdt, i det nemlig de Tyrkiske befalingsmænd vilde gjøre Græker Høvdingerne til Skamme, hvilke Sidstes Skridt i den senere Tid skulde være betegnede med Troløshed og grum Blodsudgydelse. Mange vigtige Pladse skulde være i de Stor herlige Troppers Magt og Corinths haardt indsluttede Besætning havde endogsaa ved en særdeles snild Maneuvre vidst at forskaffe sig Levnetsmidler. Uagtet alle disse gunstige Beretninger, formaaer man dog ikke at nægte den Tyrkiske Flaades Ødelæggelse ved Tenedos, hvorved adskillige Skibe, foruden de der ere sprungne i Luften, haardt medtagne, ere indløbne i Dardanellerne. Didhen har nu Regjeringen sendt Arsenalets Jntendent, en i Søevæsenet meget erfaren Algierer, tilligemed behørige Skibsmaterialier, og kan saaledes de ødelagte Skibe, endog fuldkommen blive istandsat, saa samler man dog ingenlunde Capudan Paschas adsplittede Lemmer. Forresten og Grækernes Skjebne og dens egentlige Tilstand i Østen, har man sjelden noget paalideligt. Rygter derimod har man nok af. J Paris i Særdeleshed, gaaer det frisk. Saaledes heed det: Sultanen var myrdet - almindelig Opstand i Tyrkiet, Russerne rykkede mod Constantinopel - Spænding mellem Østerrig og Rusland &c. &c. - og alle disse Usandsynligheder søgte man at stadfæste udi Efterretningen af et nyt Østerrigsk Laan. Længe kunde Uvisheden selv hos de meest Lettroende, rigtignok ikke vedblive, men det er ellers bemærkelsesværd, hvor tilbøielige Alle ere til at fatte Tillid ofte end- ogsaa til umulige Ting.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Congressen. Den 16de December vilde samtlige allerhøieste og høie Herskaber være paa Reisen fra Verona til deres Hjem Man venter endnu stedse, at Keiser Alexander, gjør Touren over Prag eller Dresden til Warschau, for paa sin Reise at kunne holde Conferents med forskjellige Tydske Fyrster. Beraadslutningerne ved Congressen, angaaende de Neapolitanske Anligender, skulde nu ganske være fuldendte. 17000 Østerriger forlade Kongeriget, og i Sicilien vil alle ne Palermo beholde en Besætning. Piomonts Rømning skal have taget sin Bengydelse ved forrige Aars Ende, og vil gandske være rømmet i September 1823. Allessandring derimod, skal ufortøvet være besat af Piomontiske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Med Hensyn til de Spanske Anliggender, skal deikke komme nogen vigtig eller afgjørende Resultat Vel er Frankrig i visse Maader erkjendt som Adskil dommer af det indviklede Spørgsmaal, om fremme Jndblanding i Spaniens Affairer, nu vilde kunne ansees som raadelig, men Maaden, Øjeblikket, og de i paakommende Tilfælde tagende Forholdsregler, a., synes at være opbevaret for ny Underhandlinger. Angaaende Grækenland, er det en Umulighed at gjennemtrænge det Hemmelighedsfulde, hvori Politikken hyller sig. Den sidste Revolution i Constantinopel, gjør sandsynlig Diplommatikerne en Streg Regningen. - Jmidlertid menes der, at Congressen skulde være bleven enig om visse betingelser hvilke Lorg Strangford, understøttet af den Østerrigsk Jnternuntius og den Preussiske og Franske Minister, skulde forelægge Divanet.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Spanien. J Madrit skulde det, ifølge Pariser-Blade, være roligt. Journal at Debitt, meddeler en Skrivelse af 12te December, hvori det hedder: "Stad og Omegn er fuldkommen rolig: Kongen har i Dag foretaget en flere Timers lang Spadseretour og man veed slet ikke noget om at nogle af de fremmede Gesantere skulde have bortfjernet sig, ligesom man i øvrigt er fuldkommen betrygget for Krig med Frankrige, (Heraf maae da tydelig kunde sluttes at Avisberetningerne om de tre Sendemænds Afreise, har været falsk.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
J Provindserne vedbliver Mina sin til Rolig, heds og Ordens Vedligeholdelse, alvorlige, man kunde næsten sige: blodige Strænghed. Factionist Cheferne Mosen Anton, Malleville og Fleyre, hvilke endnu havde holdt sig paa Spansk Grund, ere den 10de og 11te December, slagne tilbage over Grændsen og skulle være ankomne til St. Laurent, En General=Pardon er udstædt for samtlige Trop ver af Troesarmeen, dog ere alle Officerer derfra undtagne. Den Spanske Vise-Consul i Perpignau, har derom skaffet de ulykkelige Spanske Flygtninge Underretning.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Regentskabet af Urgel, der den 7de havde forladt Perpignau, ere den 10de Oct ankomne til Toulouse. Om dets fremtidige Planer veed man intet. Stor Lyst til at betræde Spansk Grund, have de nok ikke, thi General Mina og hans Medhøvdinge ere voxede dem over Hovedet og passe godt paa.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
J det hele Spanske Cerdagne, skulde Alle den kunde bære Vaaben, bevæbnes.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
General Milaus ankom den 8de til Figueras, og saasom Staden tidligere havde staaet Factionisterne bie, maatte de betale en Contribution af 10,000 Franker. General Torriis er opbrudt for at angribe Jnsurgentanføreren O'Donnel. Denne derimod oppebiede ham ikke, men deelte sine Tropper i tvende Afdeelinger for at lette Tilbagetoget. O'Donnel har naaet Dalen ved Routal og Juanito, der commanderer den anden Afdeling, har leiret sig ved ChrosStrandbredder.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Den 8de December, om Natten ere flere af Generalstabens Officerer, bortreiste fra Madrit, til Gallizien, Andalusien, Mancha og Valencia. De overbringe befaling, at alle disponible Tropper skulle støde til Minas Corpser.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Portugal. Franske Blade omtale en Aliance=Tractat imellem dette Rige og Spanien, i hvis Følge Portugal, i Tilfælde af Krigens Udbrud, skulde sende et vis Antal Tropper. Men skulde det forholde sig rigtig hvad ovenmeldte Blade ogsaa omtale, at nemlig Provindsen Braga skulle have erklæret sig imod den nyere, Ordning i Portugal, saa vil den Portugisiske Regiering nok neppe være istand til, med sine Stridskræfter at begunstige Spanien.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Om Kongeriget Portugals Finantz-Forfatning, der hidtil kun var lidet bekjendt, haaber man nu fremtidigen at vorde nøiere underrettet, da en Commission er nedsat til Undersøgelse af Statens Hjelpekilder, og i Anledning af et attraaende Laan, derover meddeler Regjeringen Beretning. - Der er i Kongeriget en uhyre Mængde Papiirpenge i Omløb, hvilke Regjeringen til forskjellige Tider have udgivet. En nye Bank skal være etableret saa man med der Forste om Landets nærværende Finantsforfatning kan vente yderligere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Det hedder fra Madrid i Spanien at Slottet Par do sættes istand for om kort Tid at modtage til Beningen af Portugal.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
en bekjendte General Sarazin, der som bekjendt justitialiter var tiltalt for Bigamie, har den 18de December ladet sig indskibe fra Antverpen til Lissabon, Coblenz blev en Mængde falske, i Englanfabrikeerte Kobberpenge opdaget, der ved Jndsmeltninger tabte 72 1/2 Procent og hvormed nogle JsralBørn fra Holland attraaede en Speculation. Ogsaa i Cölln og Bielefeld ere betydelige Qvantiteter af disse Kobberpenge anholdte. (Paa sidste Sted ikke mindre end 23 Centner.) for kort Tid sit en døde i en Finlandsk Bye en Bondekone i hendes Alders 115 Aar. Hun efterlader si Børn og Børnebørn, og har kun en eneste Gan i hendes hele Levetid været syg.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Fædrelandet. Formodentlig i Anledning af nærværende Tids astlige Kjævlerier, har Statsvennen nyligen oversat et Capitel af Lessing, som endes saaledes Naar de To, som have den rette Tro, bringe det derhen, at vore lutherske Præster blive vore Paver; at Disse kunne foreskrive os, hvor vi skulle ophøre at forske i Skriften; - at de tør sætte vor Forsken, Meddelelsen af vort Udforskende, Skranker, Hvo betænker sig da paa at bytte de smaa Paver igjen med Paven?"
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Aalborg, den 4de Januar. Anledning eller Aarsag til den Nyeaarsaften uden Vesterport opkomne Ildsvaade, har det senere afholdt te Brand-Forhør ikke været istand til at opklare. Jlden kom op paa Loftet i noget Foder. Den ilsomme Hurtighed, hvormed samtlige Sprøfter vare ved Stedet uagtet den lange Vei, og den utrolige korte Ud der medgik til Jldens Slukning ere Omstændigder hvorved Brandcorpset have fortjent det Offentses Tak. Adskillige Andre uden for Brandvæsenets Personale, skulde ogsaa ved denne Leilighed fortrin liden have udmærket sig.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Udi Budolphi og Frue Sogne ere i afvigte Aar 1822, Ægteviede: 55 Par. Fødte: af Mandkjøn, 117 og af Qvindekjøn 100, tilsammen af begge Kjøn 217. Deriblandt 1 Par Tvillinger og 32 udenfor Ægteskab. Døde: af Mandkjøn 100 og Deriblandt 6 Dødfødte. Altsaa i begge Sogne B. flere fødte end døde.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Kjøbenhavns Børs, den 27de December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 1/2 Rbd. Spe. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Ved Tallotteriets 1068 Trækning i Altona, udkom følgende Nummere: 36, 81, 5, 71, 23.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Fra den 23de til den 28de Decbr. ere ved Aalborg. Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Den 23de December, Adolp Olsen fra Kjøbenhavn med Ballast. L. C. L. Sand fra Dito med Stykgods. A. J. Holm fra Dito med Dito. Den 24de, J. Nielsen fra Dito med Dito. P. M. Holm fra Grimsbye med Ballast. H.F. Viepper fra Schiedam med Dito. J. Aanaansen fra Østerriiser med Trælast. St. Steffensen fra Hamborg med Steenkul. Den 27de, L. P. Nisted fra Altona med Stykgods. J. Christensen fra Gothenborg med Salt, Staver og SømUdgaaed.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Den 28de December, C. Johansen til Flensborg med Stykgods.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Prædikanterne: Paa 1 Søndag efter Nytaar til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi, Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Herv Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Bekjendtgjørelser. Da nærværende Tids Conjuncturer medføre, at de fleste forbrugende Nødvendigheder betales contant og ej annoteres, som meest Brug forhen, til Opgjørelse og Afgjørelse een Gang om Aaret, enten til Snapsting eller til Nytaar, følger at Undertegnede. ei heller saae sig istand til at følge den ligeledes forhen blandt Lægerne brugelige Skik, at opsætte det os tilkommende Salair for Assistence hos Syge til Afgjørelse blot en Gang aarlig. Til den Ende finde vi os foranledigede at erklære: at, med Undtagelse af de Familier, som vi have sluttet eller for Eftertiden slutter en fast staaende aarlig Accordt med for vor Assistence hos samme i Sygdomstilfælde, alle Øvrige, vi have ydet Læge-Bistand, behagelig ville enten qvartaliter eller i det seneste til hvert Aars Snapsting og Nytaar afgjøre det os debiterende for den i dette Mellemtidsrum ydede Assistence, for derved at fritage sig og os for videre Uleilighed og Ubehagelighed, da længere Henstand paa ingen Maade kan forventes tilstaaet. Tilmed ville vi ikke undlade til Underretning at anføre den Kongl. Resolution af 3die Marts 1813, der bestemmer Lægernes Salair saaledes: "Den i Fr. af 20de Decbr. 1619 og 4de Decbr. 1672. fastsatte Taxt) skal vedblive og overgaae til Rigs"bankpenge S. V., saaledes at der for hver Rigs kort, der i sidstnævnte Forordning er fastsat, beregAnes 40 s. R. B. S. V.; hvilken Taxt imidlertid kun "bliver at tage til følge i de Tilfælde, hvor Beta"ling for Lægens Tilsyn skal bestemmes ved Rettens Niddel, som f. Ex i Opbudsboet, Stervboer og deslige; hvorimod det skal være Lægerne aldeles uformeent, ligesom tilforn brugeligt, at modtage ubestemt Honorarier for deres Tilsyn hos Syge, naar samme efter egen Drivt eller frivillig Overreenskomst ydes dem. Aalborg, den 1ste Januar 1823. Hansen, Scheel, Justitsraad og prac. Læge. Justitsraad og Stiftsphysicus, Westergaard. N. A. Koppel, prac. Læge. Districtschirurg. Sidstnævnte Forordning udtrykker sig saaledes: Hvad Medicorum, Umage og Opvartning hos Patienterne angaaer, da bør enhver derfor i det mindste nyde efter C. 4 Fr. 20de Decbr. 1619, nemlig: af hver Patient for første Gang fornøies enhalv Rbd., siden for hver Gang de visitere alene Patienten uden nogen Recepts Forfattelse en Rigsort, naar de baade besøge og skrive Recept 1 enhalv Rigsort.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Brødtaxt, hvorefter Byens Bagere sig indtil videre have at rette: Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 14 s. T. skal veie=Pd. 14 Lod=Qvintin En Hvedesimle for 4 s. - . . . . . - 14 Et Rundebrød 2 s. - . . . . . - 7 - : Hvede Tvebakker 2 s. - . . . . . - 6. - 2 - Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød for 8 s. T. skal veje 1 Pd. 16 Lod=Qvinti Et Dito for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Brød af grovmalet Rugmeel. Et Brød for 2 Mk. T. skal veie 13 Pd. 8 Lod=Qvintin Et Dito for 1 Mk. - . . . . 6 - 20 -Et Dito for 8 s. - . . . . 3. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv udi deres Hus deine og opslaae og Bagerne derefter for dem bage, betales indtil videre udi Bagerløn 7 s. Tegn af en Skjeppe Meel og meere maa ikke tages. Alt Brød som Bagerne bage, skal være godt, samt forsvarligen og til Maade udbaget; og have Bagerne derhos i Henseende til Vægten nøje at rette sig, efter forestaaende Taxt, ligesom de og tilholdes hver at sætte sit Navn eller Mærke paa det Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet, alt under Straf og Ansvar ifølge Anordningerne. Naar Brødet er gammelt maa ei ansees at det veier ethalvt Lod ringere paa hver 12 Lod; dog maa Bagerne, jevnligen være forsynet med friskvagt Brød. Aalborg, den 31te December 1822. Magisraten. Forglemmigel, Nytaarsgave for Aaret 1823 af Schaldemose. Denne Nytaarsgave, 9 Ark i 12 indeholder en Samling af Fortællinger og Poefier i skjellige Digtearter, trykt paa Vilinpapiir, prydet med Di teren Jngemanns Portrait og nitid indbunden, faae Rattbøll Sadolin. for 2 Rbd. hos De Værelser som nu for Tiden beboes af Baronesse de Kl. senkrants udi min Gaard paa Nørregade No. 197, som er indrettet for en honet Familie, er til Paaske Fløttetid af faae tilleie. Ligeledes er Stedet paa Hjørnet af Lille- og Store=Nyegade til Paaske Fløttetid at faae tilleie at Jens Krogh.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Bedste Mastrichter Saalle= og Bindsaallelæder faaes til tillige Priser hos Henningsen et Rübsahm. Klæde af forskellige Coulører, forfærdiget paa Klædefbriqven her i Byen, udsælges som forhen, i Gaarden Nr. 49 paa Vestergade, til nedsatte Priser. Aalborg, den 16de December 1822. J forrige Eier af Baggersvogn, Landvæsenscommissær Proprietær Michael Aagaards Sterv og Opbudsboe, foretages en Samling paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 21de Januar førstkommende, Kl. 10 Formiddag; hvilket herved kundgjøres, for om Nogen maatte have videre under Behandlingen at erindre, da Boet bemeldte Tid til Slutnin, ventes optaget. Hjøring, den 22de December 1822. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Auctioner. Da Hovedgaarden Kokkedahl med underliggende Bønder. gods, og tvende Vindmøller, samt Torslev Sogns Kirke med dens Korn- og Qvægtiende, og samme Sogns halve Konge Korn- og Qvægtiende, ikke ved de over samme forhen averterede, trende Auctioner er bleven bortsolgt, saa vil en 4de Auction, over bemeldte Eiendomme vorde afholdt paa selve Gaarden, Fredagen den 28de Februar 1823, om Middagen Kl. 12. Lysthavende indbydes, og til disses Efterretning meldes: ar Eiendommen nøiagtig er beskreven i Statstidenden No. 82, 83 og 84. panderredernes Contoir paa Aagaard, den 23de December. Kjer. const. Auctionsdirecter.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Løverdagen den 11te Januar næstkommende, om Formid af dagen Kl. 10 slet, afholdes 5te Auction over den Snedkermester Ludvig Ellerbroks Stervboe tilhørende og i Urbansgade No. 148 beliggende Gaard, hvorudi, efter de, nu forandrede Conditioner, samtlige derpaa heftende Priotiteter kan blive indestaaende. Aalborg, den 3die Januar 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
Ifølge passeret Forlig og Udlæg, bliver et Huus i Moesberg som Fæsteren Christiane Pedersdatter nye ligen er fradød, og som staaer for Hartkorn: 2 Fdk. torrediedeel Alb., stillet til offentlig Auction paa Tingstedet i 1 Frederikshavn: Tirsdagen den 28de Januar, ) den 11te Februar, 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-01-04
den 25de f. M., hver Gang om Eftermiddagen Kl. 3 slet, Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den Westenholz. 29de December 1822.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Spanske Anliggender. Madrit, den 16de Decbr. f. A. slutningen af Allianz=Tractaten imellem Spasen og Portugal, bliver nu som gandske bestemt givet. J det mindste forsikkrer Gaarsdagens Unisal, at man kan betragte Efterretningen som of. 8000 Mand Portugisere skulde rykke ind i nien, og man taler endogsaa om afsluttede udelsforbindelser. nings Tropper holde vedvarende Fortet ved Ur Fast indsluttet. Den 26de November, ere flere aschements rykkede mod Staden.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
den Maade hvorpaa Regjeringen behandler Geral Morillo, lader formode, at den vil udsone sig led denne høist udmærkede Feltherre. Ballesteros pez Bannos og Quiroga, skulde have opfordret rigsministeriet til at give General Morillo en be delig Commando (man siger, den af 36,000 Mand staaende Reserve=Armee) for at vise Nationen Constitutionens Fjender ikke i mindste Maade kun tegne paa ham.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Politi=Chefen i Provindsen Saragossa har indbetiet, at Jnsurgenterne havde benyttet sig af den oldte Amnestie samt forladt deres Anførere, og nu den fuldkomneste Rolighed herskede i hele rovindsen. Cadiz har man opdaget en Sammensværgelse Formaal var at overgive Staden til Troesarten. Der er i denne Anledning mange Personer, frede.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Toulouse, den 18de Debr. Efter Breve fra St. Beat af 15de Dennes har 1200 und Constitutionelle fordrevet Troestropperne fra en Dalen og atter trængt disse tilbage over den ske Grændse. General Balanogna og Greven, af Villafranca, der anførte Disse, er ankommen til Fos i Frankerige.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Perpignau, den 16de Decbr. Antallet af de sig i Departement opholdende Spanske Flygtninge, beløber sig over 5000. Biskoppen af Salsona, en af Constitutionens argeste Fjender, som har svoret Magthaverne i Madrit Død og Undergang, er ankommet til Salligagouse.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
General Grimarest, der allerede for nogle Dage siden med Familie og anseeligt Følge, ankom hertil, er i Forgaars afreist til Toulouse. Rygtet, at han igjen vilde falde ind i Spanien, er ugrundet og usandsynligt. I Donnel, der vil opgive sin Commando i Navarra, holder kun endnu nogle faae Landsbyer ved Pyrenæerne besatte. Torriios havde forjaget ham fra Lombiere, og indtaget Staden, den eneste Stands punkt for de Kongeligsindede, med Storm. Sejrherren skal have forælaget Amnestien indtil den 20de.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Bayonne, f. D. Endnu daglig tager her omløbende Spaniere Tjeneste ved Troesarmeen. Fornyelig er der afgaaet en Transport med Klædningsstykker, og fra Bretagne ere Fartøjer ankomne med Munition, hvis Bestemmelse endnu er ubekjendt.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Baron Eroles er, ledsaget af en Fransk General og en Divisions-Chef af Regentskadet i Urgel, den 13de ankommet til Toulouse. Romanillo, om hvem det heed at han formedelst Forræderie var indspærret, i Urgel, skal ligeledes befinde sig i Toulouse. Pyrenæerne ere bedækkede med Snee.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Tyrkiet. Jfølge Efterretninger fra Odessa af 8de December skal Capudan Pascha ikke have befundet sig paa Admiralskibet, da det af Grækerne ved Tenedos ble sprængt i Luften. Har han saaledes denne Gang undgaaet en overhængende Livsfare, saa undgaaer han dog neppe, tilligemed sine Officerer, at blive halshugget, hvilket Sultanen, ved Anmeldelsen af Nederlaget, skal have befalet. Bemeldte Personers Hoveder skal virkelig siden være ankommen til Hovedstaden.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
J Constantinopel seer man med Urolighed Veronnacongressens Beslutninger imøde, og naar ikke flere lykkelige Omstændigheder indtræffer maae man være belavet paa det Værdste. Janitscharernes Jndflydelse, er i dette Øjeblik mægtigere end nogensinde og Sultanen er kun at betragte som et Redskab i deres Haand. De have nu, ifølge en til Storvizieren udstædt Hattischerif, faaet Stemme i Statsraadet, hvilken Beslutning man troer vil have vigtige Følger.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Uagtet man ikke synderlig hører noget om Perserkrigen, saa er dog nok Bagdads Erobring temmelig afgjort. Bagdads Fald vilde være et haardt Slag, for Potten, da det er et af Asiens rigeste Stæder.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Blandede Efterretninger. Kronprindsen af Sverrig, ventedes den 21de December f. A., at vilde indtræffe til Stokholm. Jfølge Rygte, afgaaer den Russiske Statsraad v. Tatitscheff til Bucharest og derfra til Constantinopel. Det Franske Blad Courier francais, omtaler ei Rygte som en af de meest fanaliske Tidender skulle have sat i Omløb, den nemlig: at 40000 Mand Franske ifølge Krigsministerens befaling vare rykkede mod Bayonne. Men da man strax mærkede at det allene var Avis=Redactionen der havde fremavlet denne Nye heds Dunst, saa værdigede man ikke engang at omtale den paa Børsen.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Fra Petersborg meldes om det vedvarende milde Veirligt. Nevafloden og ellers alle Canaler, ere aabne. J Kronstadt har Skibsfarten slet ikke været afbrudt; derimod skal i Archangel Kulden være stegen til 20 Grader Reaumur.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Storfyrsten Nicolaus Navnedag er den 21de December f. A., højtideligholdt med megen Pragt. J Moskau skulde betydelige Forseglings- og Foged Forretninger have fundet Sted, formedelst at en betydelig Mængde Engelske Sirtzer skulde være indsmuglede.
Jyske Efterretninger, 1823-01-06
Paa sin Reise til Calais, passerede Hertugen af Wellington den 21de December sidst, tidlig om Morgenen, Boulogne.