JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Grækernes Tilstand i Smyrna blev fornemmelig critisk derved, at de Tropper, som Porten lod udtage i det indvortes af det Tyrkiske Asien havde faaet Ordre til at trække sig sammen i Nærheden, af denne Stad og ventede paa deres videre Bestemmelse. Disse vilde, mord- og rovgierrige Tirsdagen, den 5. November 1822. Asiatiske Horder forlangte med en saadan Heftighed alle Grækernes Mord, at man var nødsaget til at bortsierne dem nogle Mile fra Staden og lade dem der opslaae en Leier. Fra den Tid af maatte der gaae Patrouiller baade Nat og Dag igiennem Gaderne; men som dog ikke formaaede at stille Uordenen, da disse Patrouiller selv imellem begik de største Udsvævelser. Saaledes bleve ikke allene flere Europæere, som begave sig hiem i Hast til deres Lyststeder insulterede og man skod endog efter dem med Pistoler; men om Natten til den 5de April arresterede endog en saadan Patrouille Commandanten paa en Fransk Corvette tilligemed to af hans Officierer, slæbte dem bort og mishandlede dem uden at respectere deres Uniform; dog da man var kommen til en Bagtpost, lod man dem igien løs. Den Franske Commandeur begav sig strax til sin Consul efterat han først havde givet sin Lieutenant Befaling til at lægge op med sin Cor dette ligge til Murene af Staden og ligeoverfor den Tyrkiske Gouverneurs Pallast. Om Midnat begav Consulen sig med Commandeuren til Gouverneuren og forlangte en øieblikkelig Satisfaction for denne uhørte Fornærmelse, hvortil ogsaa Gouverneuren uden Vægring indvilgede, da han blev forstrækket ved at see 20 Kanoner opstillede uden for sine Vinduer. Det er imidlertid umueligt at beskrive den Scene, som Efterretningen om den fiendtlige Positur, som Corvetten havde indtaget udbredie i de Tyrkiske Qvarterer i Staden. Man bildte sig ind at hele Staden skulde strax blive skudt ned i Bund og Grund, og ikke allene Koner, Børn og Oldinger flygtede med deres bedste Eiendomme op paa et Bierg i Naboelauget; men og faa Mænd, der vare selv ligesaa følge, som grusomme imod deres værgeløse Fiender, søgte nu deres Frelse i Flugten. Alle de Europæiske Con fuler henvendte sig derpaa til den Tyrkiske Gouverneur for at anholde om en Garantie for Europæernes Sikkerhed. – Den 11te April om Morgenen indtraf det Tilfælde, at et Menneske skod en Pistol af fra en Terras, endeel Tyrkiske Soldater løb til for at see hvorfra Skuddet kom, det traf sig, at just en Hob Grækere, kom gaaende fra den anden Side, og da disse faae at Tyrkerne kom gaaende løs paa dem, saa holdt de Skuddet for at være et Signal for, at de skulle myrdes, de flygtede nu i Hast tilbage, og udbredte Skræk iblandt alle deres Landsmænd. Man kan regne paa, at siden Urolighedernes Begyndelse havde 15000 Grækere forladt Smyrna og taget deres Tilflugt til Øerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Paa samme Tid ankom Fyrste Dametrius Ypfilant til Hydra, og overbragte Senatet Depescher fra sin Broder Alexander. Demetrius havde allerede i Moldau og Wallachiet lagt stor Kapperhed for Dagen ved at commandere et udvalgt Corps af den Græske Ungdom. Han blev meget godt modtaget af Senatet paa Hydra, ogsaa Folket modtog ham med Enthusiasme. Man overgav ham Overcommanden over Tropperne paa Mores, og han afgik strax derefter med et Corps, som han havde samlet paa Øerne, til denne Provins Det var gaaet meget stormende og uroeligt til i Constantinopel indtil den 20de April. Paa denne Dag lykkedes det endelig Regieringen om Aftenen at adsprede Uroesstifterne. Grækerne fattede paa nye Haab, men endnu om Natten imellem den 20de og 21de bleve flere end 300 Grækere arresterede og uden videre henrettede, men langt skrækkeligere end alt dette var endnu det, som foregik første Paaskedag paa den Tyrkiske Regierings Befaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Allerede tilforn var iblandt andre ogsaa Fyrsten Mourousi bleven halshugget, da man ligeledes beskyldte ham for at have indladt sig i Forbindelse med Rebellerne. De øvrige fornemme Grækere vare ligeledes enten blevne ombragte eller dehavde reddet sig med Flugten saa at kun Folk af ringe Stand vare blevne tilbage i Constantinopel, undtagen den høie Græske Geistlighed; kun paa denne kunde den forbittrede Tyrkiske Regiering ønske at hævne sig, hvortil et Paaskud var let at finde. Man havde nemlig inddraget Fyrsten Mourousis Familie som Gidsler og paa Storvezirensbefaling blev det overdraget Patriarken for den Græske Geistlighed, Gregorius, at bevogte den. Denne Mand var en Olding paa 80 Aar, der var ligesaa ærværdig ved sit lange skyldfrie Levnet som ved sine Sæders Simpelhed og ved sin rene Fromhed og klare Forstand, hvorved han ofte havde gjort Divanet vigtige Tienester. Han paalog sig denne farlige Commission, som var bleven ham overdraget, da han haabede at blive istand til at trøste den før gende Familie og tillod den derfore saamegen Frihed som mueligt, da han ingenlunde formodede, at den vilde misbruge hans Godhed, men dette blev ikke Tilfældet. De Fangne vidste at vinde en Geistlig, som det var betroet at bevogte dem, og denne Mand lod sig enten af Modlidenhed eller af Pengebegiærlighed formaae til at forskaffe dem et Enropæisk Skib, hvorpaa de toge Flugten den 20de April til een af Øerne i Archipelet, uden at nogen af Patriarkens Folk bemærkede det. Saasnart han erfarede denne Begivenhed sagde han med en beundringsværdig Sindsroe til de Prælater som omgade ham: "Dette er da et Dødsbudskab for mig." Han begav sig strax til Storveziren for at melde ham denne Begivenhed; men blev meget haardt modtaget af ham, da han ligefremt beskyldte ham for at han var Aarsag til denne Families Flugt; og befalede ham strax at beve sig bort. Patriarken forudfaae nu sin Skiebne og beredte sig hiemme i sit Huus med Rolighed og Hengivenhed til Døden. Alle Christne i Staden, som havde erfaret denne ulykkelige Begivenhed, vare i høi Grad bekymrede for ham, da han af alle Religionsserter blev betragtet som en Helgen, formedelst sine udmærkede Dyder og sin Folerance, dog troede ingen, at man vilde lægge umiddelbar Haand paa hans hellige Person, især da Veziren havde hverken ladet ham eller nogen afhans Prælater arrestere. Dog han selv, som havde saalænge levet iblandt Mahomedanerne, lod sig slet ikke blende af deres tilsyneladende Rolighed, og Uvirksomhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Den første Paaskedag skal Patriarken selv forrette Gudstienesten efter den Græske Kirkes Skik; men der indfandt sig dog kun faae Grækere i Kirken uagtet de ellers ere meget religiøse, fordi de frygtede for Tyrkerne. Jmidlertid blev dog Gudstionesten holdet uforstyrret med den sædvanlige Pragt og da den var forbi saa vilde Patriarken, der var iført sit festlige Ornat og omgivet med alle sine Prælater, begive sig til sit Hiem, da han blev omringet af en Hob Janitscharer. De toge strax fat paa te Erkebiskopper, som vare sam nærmet, hvoriblandt Erkebiskoppen af Cøbesus og førte dem bort; men han selv fik, da han spurgte dem om hvad de forlangte af ham intet Svar, derimod giorde hans ærværdige Udseende, hans pragtfulde Ornat, hans lange hvide Skiæg og det værdige og høie i hans Udseende ligesom hans hele Holding et saadant Jndtryk paa Tyrkerne, at de stode omkring ham ligesom ganske stumme og forstenede, og selv deres Anfører formaaede ikke at sige et Ord; men denne Stemning varede beskoværre ikke længe. Den ene opmuntrede den anden til at udføre deres Herres Befaling og pludselig faldt de alle med et fandtisk Roserie over deres hielpeløse Slagtoffer og slæbte Patriarken hen til Hovedporten paa Kirken, og ophængte den Ulykkelige foran samme. Tre Græske Prælater og 3 Poper af Patriarkens Huus havde samme Skjebne, ogsaa de bleve ophængte i deres festlige Ornat og Embedsdragt, deels uden for Kirkerne, og deels udenfor deres Huse. Man seer hvorledes Porten havde foreenet alle Omstændigheder for at tilfredsstille sin Hævn paa en saa krænkende og saa forhaanende Maade som mueligt. Saasnart denne græsselige Begivenhed var bleven bekiendtgjort, opvakte den en almindelig Bestyrtelse hos alle Mennesker, som ikke var Mahomedanere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
De Europæiske Gesandter, især den Russiske Baron von Stroganoff, gave deres Jndignation derover lydelig tilkiende. Denne sidste lod sig ikke nøie med det Svar, som Porten gav, at Patriarken tilligemed hans heele Elerus var indviklet i en Sammenrottelse, og at Sultanen havde Lov til at straffe sine Undersaatteres Forbrydelser efter sit Godtbefindende. Men han fordømte uden Skaansel Portens barbariske Forhold, forlod Constantinopel og begav sig til Bujudere. Til Trods lod Porten de Dræbtes Legemer hænge endnu tre Dage til Skue, hvorpaa den befalede nogle af de ringeste Jøder til at kaste Ligene ud i Havet. (Patriarkens Liig blev, som man veed, opfanget, bragt til Odessa og der høitidelig begravet; hvilket bidrog saameget til at opflamme det Russiske Folks Had mod Tyrkerne.) var
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Hvad der allene endnu strider imod disse krigeriske Udsigter er, at man deels i Odessa slet ikke vil troe, at det er mueligt at Rusland vil begynde Krig med Porten og hvorved man beraaber sig paa at de Græske Flygtninge bleve forviste fra Odessa lige imod Vinterens Nærmelse og at den Østerrigske Jagttager vedbliver med sin forunderlige og næsten uforklarlige Tone at omtale Begivenhederne i Grækenland; men heri forestaaer maaskee ogsaa snart en Vending, thi der meldes fra Vien under 23de October: at de Østerrigske Blade nu endelig efter en lang Taushed, have leveret en Artikel om Tyrkernes Nederlag paa Morea, som er blevet meddeelt ved en Courer fra Verone. Fra Verona selv hører man forresten slet intet videre, end Fortællinger om Feter og Jlluminationen o. s. v. Det hedder i Journal des Debats, at Kongressens Conferencer skulle først aabnes den 22de October. - Hertugen af Salern, Kongen af Neapeis anden Søn, er ankommen dertil. Men Kongen af Neapel er endnu ikke ankommen til Rom, fordi Hertugen af Calabrien er bleven syg underveis og han vil have ham med sig. 154 Heste staae imidlertid beredte til Afreisen og Hertugen skal være i Bedring. Den Østerrigske Jagttager der som sagt, endnu beholder sin gamle ugunstige Tone, fortæller os en heel Hob om Tyrkiet og Grækenland, som ikke har den mindste Værdie. Den fortier Tyrkernes Grusomheder paa Øen Cypern, og taler derimod meget og hvorledes de Græske Anførere udfuge og tyrannisere Folket. Den siger at Chorschid Pascha er gaaet ind med Uforsigtighed i Morea og har lidt noget Tab, men at Tyrkerne have endnu Corinth i Besiddelse og naar de først blive forstærkede kunne de begynde deres Operationer paa nye. (Derimod har man gandskenne Efterretninger fra Morea, som berette at den Græske Regierings Sæde er bleven forlagt til denne Stad. Den Østerrigske Jagttager fortæller os, at den Tyrkiske Flaade havde i Begyndelsen af September fat 15,000 Mand i Land ved Napoli di Romania, men vi have Efterretninger derfra, som naae til den 11te October og som slet ikke tale noget derom, men derimod sige, at den forpestede Flaade har i en Fægtning mod Grækerne mistet to Fregatter og har paa nye forladt Bugten. – Vel tilstaaer man at Fæstningen Suld har capituleret af Hungersnød, men Sulioterne have langt fra ikke underkastet sig; de staae underBotscharis og Maurokordatos Commands. – Vore Efterretninger fra Constantinopel naae til den 6te October. De melde at 20,000 Asiatiske Tropper, have faaet Ordre til at bryde op imod Perserne. Endnu er det roeligt i denne Stad. Da man først vil oppebie hvad Congressen vil giøre inden man vil tage Hævn over Grækerne. Siden Lord StrogandsAfreise have Diplomaterne i Pera trukket sig til bage fra Forhandlingerne. – Man har det Rygte i Frankerige at Engelske Agentere skulle være afgaaede til besoniske Øer for at afslutte vigtige Underhandlinger med dem; men hvis sande Beskaffenhed ere endnu ikke opklarede. (Forts. følger)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Bekiendtgiørelse. den Kongelige Qvarantaine-Direction.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Efter officielle Beretninger er den gule Feber udbrudt i St. Marie i Cadix Bugten. Paa Grund heraf, og i Overeensstemmelse med Qvarantaine Forordningen af 8de Februari 1805, dens 4de §. samt til nøiere Bestemmelse af den Kongelige Qvarantaine-Directions Bekiendtgiørelse af 18de f. M. erklærer undertegnede Direction følgende Lande og Stæder indtil videre for smittede: a) St. Marie. b) Cadix. c) Paramithie i Epi rus. d) Constantinopel. e) Afgier. 5) Tunis. g) Marocco. ) Smyrna, i Provinsen Natolien, i) Alexandria i Ægypten. ) Øen Candin. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre: a) De øvrige Havne paa Spaniens sydlige og øst, lige Kyst fra Grændsen af Portugal til Grændsen af Frankrig, b) Alle øvrige tyrkiske Havne. 6. Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. d) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries forat lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsautoritet udstædte, Sundhedsattester. e) Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Consuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Den Kongelige Qvarantaine-Direction den 29de October 1822. Steen Bille. v. Schmidt Phiselder. Thonning. Skibsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Tirsdagen den 29de October opførtes paa det Kongel. Theater, i Anledning af Hendes Majestæt Dronningens høje Fødselsdag, og ved Deres Majestæters samt det hele øvrige Kongehuuses Nærværelse, Præciosa, frisk Drama af P. A. Wolff, med Mu fik af C. M. v. Weder. Efter at Hs. Majestæt Dronningen var blevet modtaget ved Sin Jndtrædelse i Skuespilhuset med sex Gange igientaget Hurra, blev der afsjunget en til Dagens Høitidelighed passende Sang af de forsanlede Tilskuere. – Saavel Kongens Nytorv, som de Gader, hvori Deres Majestæter med Fakkelskin og ledsagede af et Detachement af Garden til Hest, passerede, vare smagfuldt illuminerede, og en stor Mængde Mennesker var i Bevægelse, saa at Kongens Nytorv efter Skuespillets Slutning Kl. 9, næsten var ganske opfyldt med Folk, Udenfor det forrige Thortske Palais var anbragt et brillant Transparent, med Hendes Majestæt Dronningens og Hendes Kongel. Høihed Kronprinsessens Navne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
AVERTISSEMENTS. Artefæste under det Kongelige Falkegaard, Communiets Gods i Karsholte. Bye, Tærsløse Sogn, Holbeks Amt, af Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb og Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Besætning og Jnventarium, Niels Pedersen tilhørede, bortsælges ved en eneste Auction, som vedkommende Auctions-Directeur har bestemt afholdt Onsdagen den 16de d. M. om Middagen Kl. 12 paa den sælgende Gaard. Conditionerne kunde forinden erfares hos Undertegnede. 2 Ringsted den 2den Novbr. 1822. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Onsdagen den 6te November førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Øster Flakkeberg Herreds Tinghuus i Forsløv ved offentlig Auction bortsolgt en af Directionen for Havnekassen i Nestved til afdøde Major Plessen udstædt Obligatien, stor 400 Rbdlr. Sølv. Førsløv den 23de Octbr. 1822. Lünning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Efter Reqvisition fra Nationalbanken, grundet paa Forlig og passeret Udlæg, bliver ved 3de Auctioner opraadtil Bortsælgelse det Hr. Proprietair Bachmann til Friheds lund tilhørende Bøndergods i Løve Herred, som staaer for contribuabelt Hartkorn Ager og Eng 135 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., beliggende i Hong Bye, Finderup Sogn, i Ulstrup Bye Gjørløv Sogn, i Ougtved Bye, Sæbye Sogn, i Torpe Bye, Hallensløv Sogn og til Hallensløvgaarden, hvilken Gaard tildeels er nedreven og udstykket og tilligemed det øvrige Hartkorn bortfæstet til forskjellige Fæstere. Ligeledes bliver i Følge samme Udlægs=Forretning og Reqvisition bortsolgt Søelberg Sogns Kirke, hvortil svares Tiende in natura af tiendeydende Hartkorn 193 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., som er ansat til Matrikuls Hartkorn 14 Tdr. 5 Skpr. og Skovskyld 2 Tdr. 3 Skpr. 13. Fdkr. et halvt Alb. Auctionerne afholdes følgende Dage: første Auction, Torsdagen den 21de) i Løve Herreds November d. A. Tinghuus Kl. 1. anden Auction Torsdagen den 5 D. Eftermiddag. cember d. A. og tredie Auction Mandagen den 23de December d. A. om Formiddagen Kl. 10 slet paa Hallensløvgaarden. Bøndergodset vil blive opraabt hver Gaard særskildt, og Tienden ligeledes for sig selv. Conditionerne hvorefter disse Eiendomme sælges, og Jordebog som viser Jndtægterne af samme, ligge forinden Auctionerne til Eftersyn for Lysthavere her paa Contoiret og hos Eieren Hr. Proprietair Bachmann til Frihedstunsamt hos Bankens Befuldmægtigede Hr. Assessor Neergaard til Wedbyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Dette Avertissement tiener vedkommende Prioritetsbavere til Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22 April 1817. Løve Herredskontoir i Tjørnelund den 26 Octobr. 1822. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
J Følge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver bliver den Niels Jensen tilhørende Arvefæstegaard af Universitetsgodset paa Sæbye Mark med tilliggende Hartkorn 16 Tdr. 2 Skpr. – Fdkr. 1 og en halv Alb. samt en Eiendoms Tørvelod ansadt til Hartkorn 3 Skpr., opraabt til Bortsælgelse ved 3de Auctioner som afholdes følgende Dage: første Auction, Torsdagen den 21de) i Løve Herreds) Tinghuus hver November d. A. anden Auction, Torsdagen den 5te) Dags Eftermid) Kl. 12 1/2 slet. December d. A. tredie Auction, Torsdagen den 19de Decbr. d. A. paa selve Gaarden Kl. 2 Eftermiddag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
J Kiøbet følger den dette Aar indavlede Sæd og øvrige Fodring samt Besætning. Det bemærkes: at Gaardens Bygninger ere af nye opførte og tienlige til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Dette Avertissement tiener vedkommende Prioritetshavere til Efterretning i Overeensstemmelse med Plakaten 22de April 1817. Lore Herreds Contoir i Tjørnelunde d. 26de Octbr. 1820. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
J Følge passeret Udlæg og derefter modtagen Reqvisition bliver Gaarden Juelsborg beliggende paa Løve Mark i Giersløv Sogn, opraabt til Bortsælgelse ved 3de Auctioner som afholdes følgende Dage: første Auction, Torsdagen den 21de ) i Løve Herreds November d. A. ) Tinghuus hver anden Auction, Torsdagen den 5te) Dags Middag December d. A. ) Kl. 12 slet. tredie Auction, Torsdagen den 19de Decbr. d. A. paa selve Gaarden Kl. 9 Formiddag. Gaardens tilliggende Jorder er ansat til Hartkorn 16 Tdr. 6 Skp. 3 Fd. og indeholder overflødig og god Tørveskiær. Bygningerne ere indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden og til Gaarden henhører 5 Huuse som forretter Ugedage og svarer Afgive vil samme. Det bemærkes, at i Kiøbet følger Besætning af nogle Heste og Køer m. m. samt indqvlet Sæd. Conditionerne ligge forinden Auctionerne til Eftersyn hos Hr. Procurator, Communitets- og Universitets-Forvalter, Gruger i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Dette Avertissement tiener vedkommende Prioritets havere til Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Løve Herreds Contoir i Tjørnekunde d. 26de Octbr. 1822. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Fredagen den 15de November førstkommende om Fo middagen Kl. 11, bliver paa undertegnede Contoir af holdt en Skiftesamling i Stervboet efter den paa Borrebye afdøde Imfr. Christiane Herdahl, hvorved i Særdeleshed vil blive afhandlet, hvad der videre skal føre tages i Henseende til Boets udestaaende Fordring og hvortil samtlige Arvinger herved indkaldes, med Tilføiende at de, som udeblive, maae finde sig i hvad der afde Mødende vedtages. Bye og Herredsfoged Contoiret i Skielskiør den 29de Octbr. 1822. Johnsson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Mandagen den 11te November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Corsøer Raadstue afholden Skiftesamling i afgangne Kiøbmand Paul Bergs Opbudsboe. Da Man derunder agter at tage endelig Beslutning om Boets ubetydelige uvisse Fordringer, m. m. som kan sigte til at fremme dets Afslutning, og da de Præference-Disputer som maatte opstaae tillige agtes deciderede, saa anmodes alle Vedkommende at give Møde, da de som udeblive, antages at samtykke i det som de Mødende beslutte. Corsver d. 31te October 1822. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Over nogle Hundrede gamle Tagstene bliver Torsdag Formiddag Kl. 10 den 5 November førstkommende holdet offentlig Auction ved Gemlinge Skole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
At Huusmand Christen Larsen af Trønninge er beskikket til Værge for forrige Arvefæstegaardmand Hans Lax sen af bemeldte Trønninge Bye, Kundbye Sogn, Holbeks Amt, under det Kongelige Universitets Godses Skifte og Overformynderie Jurisdiktion som af Øvrigheden i Kraft af Lovens 3 Bog 17 C. 1 Art er erklæret umyndig, det bekiendtgjøres herved. Ringsted den 2den Novbr. 1822. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Tvende smukke Værelser ønskes strax til Leie. AvisExpediton anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
- Som sædvanlig agter undertegnede at ind M. treffe til forestaaende Slagelse og Rest ved Markeder og medbringer alle Sorter Bundtmagerarbeide, bestaaende af mange forskjellige Sorter Vinterkasketter og Jagthuer, af mange Faconer og af forskiellige Slags Skind, Dame=Kaabebesætninger af mange Sorter Skind og til mange forskielliger Priser, Modester, og Palantiner, med Deels forøve Dameskoe og Støvler af Sælskind og Fiklæder, forede Mands-Dame- og Børne handsker, store Reisestøvler og Kalocher med mange flere Sorter Varer til dette Fag henhørende. Gode Varer, og de mig mueligst billigste Priser loves enhver. J Slagelse sin der man mig hos Dhrr. M. David og i Nestved hos M. Gottschalk og Markedsdagene i min Boutik paa Torvet. L. Michelsen. Bundtmager. Formelys 25 s. og Spedelys 22 s. Pundet faaes hos Undertegnede. Wølff Levin, Lysestøber. En næsten nye Sweizer Oste-Kjeddel, som veier over 5 Lpd., kan erholdes tilkjøbs. Hr. Fenger paa Herthe lund kan give Underretning. El Partie Kornbrændeviin, en Postvogn og en Kaaber, kiedel paa 4 Tønders Størrelse, er at faae tilkiøbs hos Corterup i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
Forpagtning. Hovedgaarden Ottestrup, beliggende 1 Miil fra Ringsted og 2 Miil fra Kjøge, med et Areal af circa 350 Tdr. Land, ansat til 32 Tdr. Ager og Engs Hartkorn, er underhaanden at faae i Forpagtning fra første Ma 1823. Til Gaarden kan holdes 80 a 100 Stkr. Køer, foruden Heste og Unaqvæg. En Kirketiende af 233 Tdr. Hartkorn, oppebæres in natura til Gaarden, ligesom 23 hoverie giørende Bønder og 6 Huusmænd forrette Hoverie til Jordernes Drivt. Gaarden ligger midt i sine Jorder, som alle ere af udmærket god Bonitet og under god Drivt. Conditionerne erfares hos Forvalter Baagøe paa Gisegaard ved Ringsted, som foreviser Eiendommen og foreløbig contraherer og Forpagtningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-05
For Slagelse Omegns Beboere modtages Byg for at forfærdige til Malt, imod 3 Mk. 8 s. i Maltgiørerløn, eller 2de Skiepper pr. Tønde, af Brygger Paulsen paa Bredegaden. Nogle Huse, med og uden Ford kunne strax faaes Leie eller Fæste i Nærhedenaf Slagelse. Ligeledes kan 6 a 8 Pundtærskere erholde fordeelagtig Tærskeplads paa en Gaard nær ved Slagelse. Lysthavende melde sig denne Avis-Expedition som anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Den Vest-Siællandske Avis. eller: Fra Nr. Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og inden, vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 38 Aarg.) 18de Løverdagen, den 3 November 1822. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. (Fortsat).