JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
(Af Kjøbenhavnsposten, den 5te Marts.)¬ J Tirsdags opførtes, efter en Hvile af over to Decennier, Cumberlands fortræffelige Charakteerstykke: Jøden, atter paa den danske Scene. J Hovedrollen, den til en høi Grad af Eiendommelighed og poetisk Sandhed, med Mesterhaand skildrede Schewa, høstede Hr. Winslow jun. et bifald, der var saa meget mere hædrende, som det intetsteds var efterstræbt ved den paa vor Scene desværre kun altfor sædvanlige Higen efter Effekt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Den 6te Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Jgaar fandt Høiesterets Aabning Sted paa Rosenborg Slot, med sædvanlig Høitidelighed. Advokaterne i den ved denne Leilighed foretagne Sag, Dhrr. Sali cath og Høegh Guldberg holdt Lykønskningstaler til Hs. Majestæt i Anledning af den høie Formælingsfest d. 1ste November f. A. Blandt Tilhørerne saae man Hs. kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christian.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
En ny mærkelig Digtsamling, under Titel: "Krønike Riim til Børnelærdom af N. F. S. Grundtvig har i disse Dage forladt Pressen paa den Wahlske Boghandels Forlag. J disse Krønike-Riim har det været Digterens Agt at levere "Omridset til en Universal-Riimkrønike, og han mener, at de, naar Universal-Historien i kort Begreb først mundtligen er bibragt de Unge, og saaledes en forsvarlig Grundvold er lagt, kunne være til Nytte, deels for deri at gjemme hvad man har læst, og deels for derved at føres til nærmere Bekjendtskab med de mærkværdigste Mænd og Folkefærd." Men de, der vilde betragte dette Skrift blot som en Børnebog, der ikke kunde have Jnteresse for Voxne, vilde storligen feile; en kraftfuld, sindrig Phantasie har udstyret det med saa skjønne Blomster, at det fuldelig fortjener at læses og atter læses af den Grundtvigske Muses talrige Yndere. Digte, som Napoleon Bonaparte, "Danmark, og det dellige, der, under Overskrift "Den christne Troe", passende og værdigen slutter Samlingen, ville, udenfor den historiske Jnteresse, sikkre sig et blivende Værd i vor nyere æsthetiske Litteratur.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Kjøbenhavn. Ved Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Resolution af 17de Januar sidstleden er Hr. Joseph Morellet allernaadigst bleven adjungeret sin Fader General Consul, Ridder, A. Morellet i Genua i det denne betroede Consulat.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget under 17de Februar at udnævne Hr. Frederik SamueEdmond de Connick til Allerhøistsammes Consul i Nantes, og under 21de f. M. Hr. W. Müller til Consul i Memel.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
I Høiesteretsaaret 1828 ere tilendebragte 77 Ordens sager, 232 Justitssager og 5 anticiperede, i alt 314 Sager. De tilbagestaaende 11 Ordenssager ere deels efter allerhøieste Bevilling udsatte, deels efter skriftlig Procedure optagne til Circulation blandt Høiesterets Tilforordnede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Rønne og St. Knuds Sognekald paa Bornholm, 380 Rbd. - Stadager og Nørre-Kirkebye Sognekald paa Falster, 330 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de Febr. er Provst paa Bornholm og Sognepræst for Rønne og St. Knuds Menigheder sammesteds, L. A. Hjorth, beskikket til Sognepræst for Aagerup og Kirkerup Menigheder i Sjælland; residerende Capellan for Besser og Onsberg Menigheder paa Samsøe, H. P. Svitzer, til Sognepræst for Koldbye Menighed sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Den 27de, Sognepræst for Stadager og Nørre-Kirkebye Menigheder paa Falster, C. B. P. Holst, til Sognepræst for Skjelbye og Gjedesbye Menigheder sammesteds, Cand. chirurg. J. C. Bendz til Reservechirurg ved det chirurgiske Aacademie.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie: Den 6te Jan. er Prof. extraordinarius i Medicinen ved Universitetet i Kiel, G. H. Ritter, beskikket til Prof. ordinarius i Medicinen. ved samme Universitet. Den 3die Februar, constitueret Landfoged paa Østerlandsfohr L. H. v. Dorrien til Landfoged sammesteds. Den 14de, Over- og Landrets=Advocat P. W. Cor nils i Garding meddeelt Concession til at øve Notarialforretninger. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler; Den 21de Febr. er Rector ved Horsens lærde Skole, Professor O. Worm, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade, og med Pension entlediget fra bemeldte Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Kjøbenhavns Børs, den 6te Marts. Hamb. 2 M. - . r. 207. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 51 145 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 8888 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 85 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 1024102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 i Banco. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. R. pr. 6te Jan. 100 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106a 106 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. ved Dito lydende paa r. S. 99 1/2. S. 4 pCt. Dito Dito 98 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsigl. norske Statsobligat. 62 a 63 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 61 1/2 a 61 3/4 L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Cours. Hamborg den 6te Marts. Bordeaux 188. Petersborg 9 1/2 s. London 13 Mk. 7 3/4, k. S. 13 Mk. 9 1/4. Lissabon, 41 3/4. Amsterdam 35, 160, 2 M. 35, 165. Kjøbenhavn 206. Spe. 3/4 A. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Kjøbenhavns Torvepriser, den 6te Marts. Rug....... Td. 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede........ Td. 10 Rbd. - Mk. - s. - 11 Rbd. 2 Mk. - s. Byg 2radet. Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg bradet. Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre...... Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter....... Td. 5 Rbd. - Mk. - s. - 5 Rbd. 2 Mk. 2 s. Røget Flesk. Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk. Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. - 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør. Pundet Rbd. 1 Mk. 4 s. - : Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg. Snesen =Rbd. 1 Mk. 10 s. - Rbd. 1 Mk. 14 s.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Aarhuus, den 6te Marts. Præciosa blev i Aftes givet for ganske propfuldt Huus, og vandt, saavel i Henseende til Udførelse som brillant Udstyr, almindeligt bifald. Madame Hausen udførte Hovedrollen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
J sidste Kjøbenhavns Trækning vandtes atter en Terne i Hr. Fullings Collection paa No. 7, 9, 70.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Thisted, den 3die Marts. Sidstafvigte Fredag saaes fra Klitmøller et Fartøi, i svær Jisdrivt kommende fra Østen og drive klods paa, i vestlig Retning; da Seilene vare beslaaede, formodede man at det drev uden levende Menneskers Medfølge. (Nogle mene det kunne være det for kort Tid siden fra Frederikshavn, omtalte Skib, der gik bort med Jsen.)
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Frederikshavn, den 8de Marts. Atter passerede Skagen den 5te Dennes 8 Skibe ad Kattegattet. Deraf styrede herop, Briggen Charles Captain R. Bohn og en Galease som begge kom fra Messina og vare bestemte til Kjøbenhavn, ladede med Frugt; men da Jsen kom sønder fra og de ikke kunde gaae i Havn, maatte de efter at være blevne forsynede med Proviant, styre af Nordsøen til. De havde begge havt en 2 Maaneders Reise. - En Slup fra Cappeln og en Jagt fra Aarhuus ligge velbeholdne i Havn. - En Slup fra Fyen som er kommen fra England har herfra ladet sig fragte derhen igjen, giør saaledes rimeligviis denne Reise forinden Jsen gaaer af
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Blandinger. Ved den offentligen foretagne Trækning af 1ste Klasse, af det 82de kongelige kjøbenhavnske Klasse=Lotteri blev Mandagen den 2den Marts udtrukket 10 Nummere i følgende Orden: No. 256. 26. 219. 101. 174.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Kjøbenhavns Folketal, de Militaire af Sø- og LandEtaten iberegnede, var i 1828, 110494. J 1824, 106806; i 1825, 108627, i 1826, 110054; i 1827, Paa Ribe Privattheater gives den 15de Dennes en Forestilling til Jndtægt for Huusarme.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Hals, den 9de Marts. Jndløbet til Liimfjorden er i Dag aaben indtil den inderste Kabe, og Jsen langs Kysten nord efter, saavidt herfra kan sees, borte, undtagen det som ligger paa Grunden, men vil her komme Høivande og vestlige Vinde, vil Kysten snart blive fri for Jis. Døde. Hedevig M. F. Voelker, f. Otto; Margarethe, sal. Lefolii, 81 Aar; Judithe Ruben, f. Cantor, 76 Aar; Ane sal. Lund, f. Bergen, 67 Aar; Dorthea Andersen, f. Hansen, Conferentsraad, Geheimearchivarius Grim Johnsen Thorkelin, R. a. D., 76 Aar; Ane Margarethe Marcussen, f. Lund, 34 Aar; Linnedvævermester H. J. Soltau, 70 Aar; alle i Kjøbenhavn. - Fru Charlotte H. Kindt, f. Lutow, 42 Aar, i Nykjøbing i Sjælland. - Poul Jacob Ersløv, fra Skovshoved, druknede fra Skibet St. Croix Paket i Norge, ved at rædde andre, 25 Aar. - Christine Elisabeth Sophie, sal. Horrebov, f. Manthey, fra Kbhvn., 57 Aar, døde i Belfast i Jrland, under et Besøg hos sin eneste gifte Datter. - Snedker Frimester Bille Wiendel fra Kbhavn., døde i Sorø efter 10 Dages haarde Lidelser af et Skud d. 1ste Novbr. - Mathaus Brangstrup, Præst til vor Frue og St. Jørgens Bjergs Menigheder i Roeskilde, 68 Aar. - Universitetsforv. og Forv. ved Baroniet Nytsøe, Albrecht Petersen. - Jubel-Oldingen Peter Randrup, Præst til Nørre Felding og Tviis Menigheder, i Jylland, 81 Aar. - Sophie M. Jørgensen, f. Woldike, 46 Aar, til Stevns Fyhr. - Johan Lange, til Rødkilde pr. Svendborg. - Enken Catharine Elisabeth Sørensen, 74 Aar, i Nyborg. - Cancellieraadinde Barchmann, f. Brøer, i Assens. - Cancellieraad Holst til Troyborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Bekjendtgjørelser. Torsdagen den 7de April førstkommende Formiddag Kl. 9 Slet, bliver paa Gaarden Høstemark afholdt en Skiftesamling i afgangne Niels Christensens og Hustrues Marie Pedersdatters fælleds Boe, af Egense, i Mon Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt, hvor da et af en Creditor gjort Forslag til hans Fordrings mindelige Afgjørelse, vil blive forelagt, og Boet om muligt samme Dag optaget til Slutning. Nibe, den 9de Marts 1829. Koefoed. Klinkeren. Oplysning om hvorvidt dramatisk Sælskab gjør Brud paa Undseelse og Blyfærdighed. J Anledning af Aalborg Avis No. 35. Forfattet og udgivet af P. D. Faber, P. c. Faaes for 4 s. hos Gjestgiver Petersen og hos Forfatteren.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
En Landmand, som kommer undertiden til Aalborg, ønsker Meubler, Staldrum for 2 Heste, med fornøden Sengerum foren Karl, og Plads til en Kaleschevogn. De herpaa Reflecterende kunne melde dem paa Stiftsbogtrykkeriet. Et Dreierlad ønskes tilkjøbs eller tilleie. Billet mkt. V. M. bedes aflagt paa Stiftsbogtrykkeriet. Kjøber til et Klædeskab anviser Stiftsbogtrykkeriet. Et Skatol ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
En duelig Seminarist kan til førstkommende Mai faae en god Condition paa Landet. Man henvender sig til Klokker Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Denne Byes Jndvaanere ville nu behage snarest mueligt at aflevere deres Skattebøger til Skatteincassatoren, for at indeværende Aars Skatter og Commune-Afgivter der kunne blive indskrevne. Aalborg Raadstue, den 9de Marts 1829. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Efterretning om geistlige Embeder i Danmark og de paa samme hvilende Byrder, efter de i Collegial=Tidenden i VaLancen meddeelte Oplysninger. 1ste Hefte fra Aarene 1819 til 1827, samlede ved Chr. B. Jensen, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Horsens. Skriftet, som er 12 Ark i 8vo, sælges for 5 Mk. indheftet i coulørt Omslag hos Rottbøll Sadolin. Et Skildpades Laag, til en Snustobaksdaase, med en Sølv rand, er tabt paa Komedien i Mandags Aftes; Finderen bedes, mod en passende Douceur, at aflevere det paa Stiftsbogtrykkeriet. J Snorren. bekommes nu i potteviis Sgraders Kjøbenhavns Kornbrændeviin til nedsat Priis 26 s., og graders Dito til 24 s. pr. Pot - i større Partier bedre Kjøb. Gode Oste og Hasselnødder som sædvanligt. Svend Salmenius.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Af Ørholms gode Papiir faaes Følgende til bestemte Priser, hos Undertegnede: i hele og halve Riis Propatria No. 1. 34 Mk.; dito Nr. 2, 28 Mk.; dito No. 3, 25 Mk.; Concept. No. 1, 16 Mk.; dito No. 2, 15 Mk.; 4 Pd. Beg=Papiir, 27 Mk.; preparerte Penne a 6 Mk. 100. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Den danske Statskalender for 1829 a 3 Rbd. 32 s. S. og T.; Særskildte Fortegnelser over Geistligheden i Danmark og Hertugdømmene for 1829 a 1 Rbd. 16 s. S. og T., samt Læsefrugter, udgivne af Elmquist i Aarhuus, Aargangen af 7 Rbd. 54 s. Sølv, kan ved Forudbestilling erholdes paa Postcontoiret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at sælge sin eiende og iboende Gaard Skjelgaarden kaldet, i Dronninglunds Sogn med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 1 Td. Ager og Eng med paastaaende Skov, dens tilhørende Konge- og Kirke-Korn- og Qvægtiende tilsammen matriculeret for 1 Skp. 3 Fdkr. Tiende Hartkorn og 2de Fæstehuse hvoraf aarlig svares 118 Gangdage. Med Kjøbet følger nogen Besætning og Jnventarium. I Gaardens Jorder er nedlagt 15 Tdr. Rug, og af Vaarsæd pleier at nedlægges 6 Tdr. Byg og 14 Tdr. Havre, dog kan dette betydelig udvides, da der er Mergel i Overflødighed paa Gaardens Jorder og en stor Deel Eng kan opbrækkes. Af Fæekreature kan nu holdes c. 400 Stk., men som ligeledes ved en større Drift betydelig kan for sens-Commissair, Jnspecteur Kirstein paa Lindenborg eller hos Undertegnede, til hvem Enhver, der ønsker at besee denne lille men særdeles gode Eiendom, vilde henvende sig. Skulde antageligt Bud ei skee i Løbet af denne Maaned, agtes Eiendommen bortsolgt ved een eneste offentlig Auction, om nogenlunde antageligt Bud skeer i April Maaned, saaledes at samme kan tiltrædes af Kjøberen seenest 1ste Mai. Skjelgaarden, den 1ste Marts 1829. C. Hoffmann.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter Smed Søren Sørensen, Cortsen her af Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer, og tilkjendegives i den Henseende, at en Skiftesamling i bemeldte Stervboe finder Sted paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 5te Mai d. A., Kl. 10 Formiddag. Hjøring, den 7de Marts 1829. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Licitation. Løverdagen den 21de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver paa Aalborg Bytingstue afholdt offentlig Licitation over endeel betydelige Reparationer paa Amtsforvalter Boligen heri Byen. Conditionerne og Overslag henligger forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Aalborg, den 10de Marts 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Auctioner. Torsdagen den 2den April førstkommende, Formiddag Kl. 10, og paafølgende Dag bliver i Flade Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Hr. Pastor Jørgensens Efterladenskaber, hvoriblandt en betydelig Deel Bøger, meest theologiske og philosophiske, i forskjellige Sprog; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 3de Marts 1829. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Onsdagen den 1ste April næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver i Stervboet efter Smedemester Søren Sørensen Cortsen her i Byen, foretaget offentlig Auction over Stervboestedet, vel indrettet, beliggende i St. Olai Kirkestræde, med Smedie og en temmelig betydelig tilliggende Grund, som da agtes absolut bortsolgt. Dernæst bliver den paafølgende 2den April bortsolgt Stervboets Løsøre af Ind- og Udboe, og deriblandt en Deel gode Smederedskaber, saasom 3 Ambolter, 2 Bælge, For hamre og Fiilskruer, Spærhager og et Vognarmsnit m.m. Lysthavende indbydes. Hjøring, den 7de Marts 1829. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Torsdagen den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader Jomfru Falkenberg i den hende forhen tilhørende Gaard No. 50 paa Vester=Gade ved offentlig Auction bortsælge en Deel Bohave, bestaaende i Schatholler, Dragkister, et 8dages Stue=Uhr, et stort Klædeskab, Speile, Borde, Stole, SengeSteder og Senge=Klæder, Kaabber=, Messing, Jern, Blik og Steen=Tøi, Brygger= og Garver=Redskaber, noget Byg og Havre, endeel Lægter m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Marts 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Medens Katholikernes Sag vinder flere og stedse flere Yndere og Talsmænd, endog blandt irske prottestantiske Biskopper, paastaaes det gjentagen i adskillige engelske Blade, at Kongen er Emancipationen imod, ja at han endog har erklæret ei at ville taale det fjerneste Jndgreb i den protestantiske Forfatning at 1688. Man seer let at en saadan Erklæring fra Kongens Side ei lader sig bringe i Forbindelse med Trontalen, og at hine Foregivender følgelig kun fortjene liden Tiltro. Mere Opmærksomhed fortjener efter vor Formening en Erklæring, den katholske Forening har udstædt til det engelske Folk, og hvorved det godtgjøres, at Foreningen intet andet Formaal har havt, end at bevirke, at de irske Katholiker i deres Bestræbelser for deres borgerlige Rettigheders Opnaaelse ikke skulde overskride Lovmæssighedens Skranker, samt at den aldeles har opnaaet dette Formaal. "J fuldkommen Tillid til det kongelige Løfte", saaledes slutter dette Actstykke, "og ligesaameget til det engelske Folks Æresfølelse, Retfærdighed og Menneskekjærlighed, have vi opløst vor Forening. Jndvaanere af England; Vor Sag beroer nu i Eders Hænder; J ville ikke gjøre den Tillid tilskamme som vi sætte til Eder. Vi forlange ingen Omstyrtning af Forfatningen, men kun en Udvidelse af dens Velsignelser; vi ønske intet Herredømme af den ene Klasse af Jndvaanere over den anden, men kun fuldkommen Lighed for alle. J andre Lande, hvor ingen Love adskille Katholiker og Protestanter fra hinanden, leve de i venskabeligt Sindelag ved Siden af hinanden, hvorfor skulde dette ei ogsaa kunne være Tilfeldet hos os, Er det ikke beskæmmende for den brittiske Forfatning, at paastaae, at den efter sin Beskaffenhed hindrer fuldkommen Lighed blandt alle Folkeklasser og deres gjensidige Overeensstemmelse? Man har lovet at lade os vederfare Ret; maatte denne Ret da ogsaa blive tildeelt os fuldstændig og paa ædelmodig Maade. Skulde vi være saa udartede, at kunne gjøre Misbrug af den til os satte Tillid, Den samme Magt, der nu sætter Eder istand til at give, vilde jo altid sætte Eder istand til igjen at kunne tage. Vi ere for nærværende Tid ved Følelsen af vore uforskyldte Lidelser forenede som en eneste Mand, medens der blandt Eder hersker Uenighed, fordi J ere uretfærdige. Emanciperer Eder altsaa selv. Kunde vi da endnu bedrage Eder, da vilde vi maatte falde, og, istedetfor som nu at nyde den hele cultiveerte Verdens Deeltagelse, vorde Gienstand, for dens Foragt og Afskye.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Efter Forlydende har General Schneider Ordre til foreløbig med 6000 Mand at forblive paa Morea, hvorimod Marschal Maison kommer tilbage med sin Stab. Nogle franske Blade have paastaaet at Morea-Expeditionen skulde forøges til 25000 Mand, men andre Blade modsige dette Rygte, der udentvivl ei heller har meget for sig. Saaledes modsiger ogsaa Bladet Messager det af Bladet Constitutionel meddeelte Rygte, at der imellem Rusland og Preussen, var sluttet en offensiv og defensiv Alliance, og at en anden stor Magt var opfordret til at opstille en væbnet Neutralitet paa 100000 Mand, og var tiltraadt dette Forslag. Saare rimeligt er det, at det sidstnævnte Blad for saavidt har Ret i sin Modsigelse, som der end intet er passeret af den angivne Art; men uvist er det vel om det ogsaa vil beholde Ret i den Paastand, at Forholdene i det forestaaende Feldt togs Løb ville blive aldeles de samme, som i det tilende, bragte. Denne Sag er vist nok til denne Stund hee problematisk, og enhver Dom, der nu fældes staaer Fare for at komme i Strid med de virkelige Resultater.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Herr Eynard har tilskrevet Redactionen af Journal des Debat et Brev dat. Pisaa den 12te Februar, der ei kan være uden al Jnteresse for Grækervennen, og derfor med tilhørende Billag leveres her: "Jeg har Breve fra Grækenland til 5te Januar, der samtlig aande den meest levende Kummer over de franske Troppers Afmarsch. Man befrygter derhos, at nogle Officerer, fortrædelige over paa den classiske Jordbund, ikke at her antruffet andet end Elendighed, Ødelæggelse og Sygdomme, ved deres Tilbagekomst til Frankrige uvilkaarlig skulle være uretfærdige mod det ulykkelige Grækenland. Præsidenten synes, overdynget med Arbeide og Vanskeligheder ligeledes at befrygte, at man i Frankrig skal være ilde underrettet om hvad der skeer i Grækenland, og at Coureer de Smyrna, der gjør sig til Stemmefører for alt hvad der kan skade Regieringen, skal have Jndflydelse paa Grækervennerne. Fem Breve jeg har erholdt fra forskjellige Personer stemme overeens i, at det vilde være den største Ulykke, der kunde overgaae Grækerne, at vorde forladt at den franske Hær. Heri en Afskrift af det vigtigste blandt disse Breve, fra Nauplia af 2den Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Efterstaaende er et Udtog af denne Skivelse: Dersom det er sandt, at man kun vil give os Morea og Kykladerne, hvorfor lader man os da foretage Expeditioner til Rummelien og Candien, Dog ved ikke for siden at opoffre de ulykkelige Jndvaanere af disse befriede Lande, Skulle de tjene Mahmud til Lokkemad ved nemlig siden at tilbagegives ham paa det han dessnarere skal anerkjende Morea og Kykladerne Fjern fra os være den Tanke, at den ædle, tappre franske Hær, som vi have saameget at takke, skulde have ville lagt os en Snare, men maa vi ikke befrygte, at Diplomatiens skjæbnesvangte Combinationer ville være mindre ømtfølende, Sandhed er det: man har ikke hindret os i at foretage de sidste Expeditioner, der have sat os i Besiddelse af Livadien; man har ikke lagt vore Bestræbelser i Candien noget i Veien; og naar man tilbagegiver Tyrkerne disse Provindser, da ville de ulykkelige Jndvaanere ufeilbarlig vorde deres Offer. - Dog vi vende Øiet fra dette skrækkelige Resultat! Hvad der endog bliver vor Lod, vi vorde da sammentrængte eller udvidede, afhængige eller skattepligtige; ville Magterne fuldende vor politiske Gjenfødsel, skal deres Expedition ikke have været unyttig, ville de forebygge Massacreringerne og tjene Menneskeligheden, da maa de endnu i to Aar lade nogle tusinde Soldater forblive i Grækenland. Vorder vor opspirende Regjering ei understøttet af de Franskes Nærværelse, at den Agtelse og Taknemlighed vi føle for deres Velgierninger, vil dens Virksomhed da ei standses ved de forskjellige Anføreres Uenighed og Misfornøielse? Og selv antaget, at Grækenland var beskjærmet mod hvert Forretagende fra Tyrkernes Side, var det da ogsaa beskyttet imod indvortes Rystelser, de naturlige Følger af en nye Regjerings Oprettelse?" -
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Berlin, den 4de Marts. Den 1ste Marts er Hendes kongelige Høihed, Prinds Carl af Preussens Gemalinde, lykkelig nedkommen med en Datter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Jfølge Hovedfinants-Etaten for 1829 er Statsindtægtens Netto Beløb anslaaet til 50,796000 Rdlr., hvoraf, efter Udgifternes Fradragning, beholdes 2,076000 Rdlr. tilovers til overordentlige Udgifter og til ReserveCapitalens Forøgelse.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Professor Lips har udkastet en Plan til Tyrkiets Deling, hvori han bestemmer Chefen for Familien Rothschild til Konge af Palæstina (!)
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Blandinger. Allerede en Tidlang havde den afdøde Pave ahnet sin forestaaende Død. Kort før sin sidste Sygdom forfattede han sin egen Gravskrift, og da man søgte at bringe ham fra disse sørgelige Tanker, sagde han "Nei nei, om faa Dage er Alt forbi, Den kgl. danske Gesandt Grev v. Moltke er med Gemalinde afreist fra Wien til Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Det londonske Zoologiske Selskabs Museum fremskrider hurtigen i Rigdom. Det indeholder nu 600 Pattedyrarter, 4000 Fugle, 1000 Reptilier og Fiske, 1000 Testaceer og Crustaceer, 30000 Jnsekter. Vivarium eller Menageriet besidder allerede 430 Pattedyr og Fugle.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Staden Aachen havde ved 1828 Aars Slutning en Befolkning af 36730 Mennesker, deraf 35492 katholske, 1055 evangeliske, 182 isralitiske.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Staden Køn havde samme Tid 57297, Dentz 2524 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-12
Den 18de Februar blev ved Wichisttaple, i Kent, fanget en Valfisk, der var 60 Fod lang og 16 Fod bred.