Berlingske Tidende, 1779-01-11
Stockholm, den 31te December. Hos Hs. Majestæt Dronningen havde de Herrer RigsRaader i Forgaars Middag Audience, for at aflegge deres underdanige Lykønskninger til Hs. Kongel. Høyheds KronPrindsens Fødsel og Hendes Majestæts lykkelig igien bekomme. Helbred. Hvorefter ligeledes talrige Deputationer af Rig Stænderne, anførte, Ridderskabet og Adelen af Landmanskalken, og de øvrige Stænder af deres Talemænd, hos Hs. Majestæt Dronningen aflagde deres underdanige Lykønskninger. Dernæst blev Hs. Kongel. Majestæt i lige underdaniHensigt opvartet af de Herrer Seraphiner Riddere og Commandeurerne af alle Kongelige Ordener, den Kongelige Hof Staat, de Kongelige militaire Stater, de Kongelige Collegier, denne Stads Consistorium og Magistrat med Borgerskabets Ældste, Videnskabers og Konsters Academiers Medlemmer, med fleere forskiællige Stater, som ved slige Tilfælde pleye een efter anden underdanigst at opvarte. - Om Aftenen Kl. 6 blev opført paa det Kongelige Theater en nye Opera, kaldet Jphigenia, da de Herrer Rigs=Raader med deres Fruen de Deputerede af Rigstænderne, som om Morgenen havde opvartet Hs. Majestæt, de Herrer Seraphiner Riddere og Commandeurer af de Kongelige Ordener, tilligemed andre høye Embedsmænd, fandt Pladser udseete for sig, ligesom og den Franske Ambassadeur, samt de fremmede Ministre bleve af Ceremonie=Mesterne placerede. For at bevidne den underdanigste Glæde over Hs. Kongel. Majests. Dronningens høyst forønskte Opkomst, blev i Gaar Aftes ved given Signal af 128 Kanonskud fra Skibs=Holmen, paa Borgerskabets almindelige Bekostning givet Almuen en Forfriskning under Musik og Dans udi en til den Ende opbygt stor Sal paa Normalmstorvet. Salen var inden udi paa begge Sider forsynet med malede Forhøyninger for Tilskuerne, og derunder vare Skiænke, hvorudi blev givet Viin, Brændeviin og Øll til Folket, som derhos havde tilstrekkeliPlads til at fornøye sig med Dans. Uden til var Salen pro det med en Decoration paa den lige mod Hs. Majests. Gemaker vendende Facade, som var illumineret og forestillede Jn dis Tempel. Formedelst samme inderlige Glæde var Staden om Aftenen overalt illumineret. - Stænderne have give Kronprindsen en Fadder=Gave af 18 Tønder Guld, Svenske Penge eller 300000 Rdlr. Specie. Til aarlig Formeerelse af Hs. Majests. Kongens Haandpenge, til en Don Gratufor Hs. Majest. Dronningen, samt Hs. Kongel. Høyhed, Hertugen af Sydermanland, og til at bestride de uværende overordentlige Udgifter, ere ligeledes af Stænderne anseelig Summer blevne bevilgede. En stor Deel af Rigsdags Lemmerne har tiltraadt Hiemreysen. Transsumpt af Hs. Kongel. Majests, til Sverrige Pardons=Placat, givet paa Hs. Kongel. Høyheds Kron=Prindsens Gustaf Adolphs Døbelse=Dag, den 10de Novbr. 1778 Vi Gustaf med Guds Naade Sverriges, Göthes og Wendes Konge &c. &c., Arving til Norge, Hertug til Schlesvig, Holsteln &c. a. giøre vitterligt: at da vi paa adskillige Maader vil lade vore Undersaattere kiende, hvor stor den Fornøyelse er, som efter Forsynets Tilskikkelse er vederfaret os og Riget vedvor høyt elskelige Gemahls, Hs. Kongel. Majestæts Dronningens lykkelige Forløsning med en mandlig Livs=Arving, Hs. K. H. Kron=Prinds Gustaf Adolph. Altsaa have vi iblant andet taget den naadige Beslutning, at udstæde en Pardons=Placat, hvorved de af vore Undersaattere, som ulovligen, eller formedelst visse Forbrydelser og Misgierninger ere undvigte af Riget, eller og paa visse Aar ere dømte til Fængsel, eller endnu ere staaende under Lovens Straf, kunde saae en friere Leylighed til at tage Deel udi den besynderlige Glæde, som forommeldte lykkelige Begivenhed bør opvække hos enhver troe Undersaat. Og vi ville desaarsag, i Kraft af dette vort aabne Brev naadigen tillade, at enhver hvad enten han er af Krigsmagten til Lands og Vands, eller andre vore Undersaattere, som ere rømte ud af Riget og dets underliggende Landskaber, og ey have begaaet de herefter undtagne Misgierninger, skal have fuldkommen Frihed til, inden et Aar fra denne Dag, uden Frygt for Straf eller Krigstieneste at komme indi Riget igien, enhver til sit Huus og Næring, men dersom det ey saa hastig kan skee, bør den, eller de, som vil nyde got af denne vor naadige Tilladelse, inden samme Tiid anmelde sig hos nogen af vore Ministre ved de udenlandske Hoffer, og derhos ved Tilbagekomsten, om Forbrydelsen er af den Beskaffenhed, forlige sig med Sagsøgeren, og udstaae Kirke=Distiplin. Men fra denne almindelige Pardon vorde de aldeles udelukte, som have begaaet Gudsbespottelse, og Affald fra den reene Evangeliske Lære, Forræderie og Forbrydelse mod Rigets Sikkerhed, de som have talt ilde om os, gjort Oprør og Sammenrottelse, de som ere dømte til ey at nyde Pardon, eller have søgt vort sikre Leyde, og samme blevet dem afslaget, som have begaaet Mordbrennerie, Mord, Nidingsverk, Manddraab eller Slag paa Forældre, Ran og Røverie, Blodskam, Svig og Bedragerie imod Kronen eller Banquen; Tyverie, af hvad Beskaffenhed det være maae som ere dømte til Fængsel eller Arbeyde paa Livstid, i hvad Misgierning de endog have begaaet, som udi deres Fængsels, eller Arbeyds Tiid have begaaet nye Forbrydelser, og endelig de, som kunde overbevises at have været saa dristige, at de i Forventning af Kongel. Naade ved denne Leylighed have begaaet nogen Misgierning. Hvorefter enhver, i sær vor General=Gouverneur, Ober=Statholder her i Staden, og Landshvdingerne i Riget sig underdanigst have at rette. Til yder, meere Bekræftelse have vi egenhændig underskrevet dette, og ladet hossætte vort Kongelige Signet. Stockholms Slot, den 10de No. 1778. Gustaf.