JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Jtaliensk Grændse, den 17 Jan. Jtalien bliver igien Krigens Hovedskueplads. Alting anvendes til Mantuas Undsætning. Østerrigerne have trækket sig sammen fra de Tyrolske Passer, ind ne privilegerte. Stifts. ses n 7de Februarii 17707. Rdlr. aarlig, hos Elmenhoff i Fridericia. taget Montebald Chinsa og Ripoli, og Alvinzu gaaer nu i Forening med Davidov ich mod Pechiera, Laudon, mod Brescia, og paa den sydlige Side rykke Østerrigerne frem fra Bevilaqva, for, ifølge deres Plan at forurgelige Verona i Flanken og ved et Hovedstød at befrie Mantua. Jkke langt fra Bevilaqva skal der være forefaldet et nyt Slag til de Keiserliges Fordeel. Ogsaa ved Legnago har den Keiserlige General Provera angrebet Frantsoserne medt 5000 Mand, og, som nogle Efterretninger forsikkre, slaget dem paa Flugten, saa at nogle have maattet redde sig i Fæstningen Legnago, som Generalen ogsaa allerede skal have opfordret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
J Padua havde man den 12de udspredet det Rygte, at Frantsoserne den 10de havde vovet et Angreb mod Mantua, men med saa lidet Held at over Halvparten var bleven paa Valgpladsen, og de øvrige havde taget Flugten, endog Buonoparte selv havde maattet tilbagetrække sig med et Corps til Mantua. Dog denne Efterretning trænger endnu meget til Bekræftelse. - Jfølge en ny Efterretning, samle Frantsoserne sig hyppig i og omkring Bergammo, bringe der megen Skyts sammen, og kunne lettelig have den Hensigt at falde det Laudønske Corps i Flanken, og maaskee endog i Ryggen Mayland, den 10 Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Der ankomme endnu bestandig Forstærkningsstropper, fra Frankrig, man taler endnu om en Expedition imod Romagna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Oprøret i Carsagnana, som hidtil har gjort en for Paven fordeelagtig Diversion, vil nu nok snart blive dæmpet. General Buonaparte har givet General Ru Ka følgende Ordre desangaaende: "Staden Carara- og en Deel af Carfagnana især Byen Castelnuovo ere i Oprør. De marcherer med en bevægelig Colonne, smod Castelovn og lade Hovedmændene for Rebeltionen skyde ihiel, sender 20 Gidsler til Maylland, og lade Hertugen af Modenas Skriftefaders Huus opbrænde, da han har været Ophavsmanden af Urolighederne, og paa Pladsen lader De sætte en Pyramide med de Ord: "Straf for en rasende Geistlig der har misbrugt sit hellige Æmbede og prædiket Oprør og Mord. Herpaa gaaer De til Carrara, og endelig til Livorno, foreener sig med den derværende Garnison og med den bevægelige Colonne, som i Bologna har samlet sig under General Linns og beskytter de Toskaniske Kyster, imod Engellændernes Jndfald samt borttager Castigtione igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Jtalien, den 15 Jan. Buonaparte er tilligemed sin Kone den 9de ankommet til Bologna. Ved hans Giennemreise igiennem Bologna bivaanede han Congressens Raadslagninger, og opfordrede de Deputerte med det første at fastsætte en nye Constitution. J Bologna ankomme mange Franske Tropper, Artillerie og Munition, og de cispaadaniske og transpadaniske Cohorter exereere med disse Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
General Rusca er allerede rykket ind i Castelovn, en Deel af Oprørerne har taget Flugten og endeel andre ere arresterte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Fra Maylland meldes at Buonaparte, fra denne Stad indtil Legnano har ladet oprette Signaler, for i en Hast at kunne blive underrettet om Østerrigernes Angreb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Wien den 21de Januarii. Den 19de og 20de ankom Courerer med Eftervetninger fra Jtalken hertil. Den ene berettede at een af Buenopartes Adjutanter er falden i vores Han der, af hvilken man har faaes at vide, at nogle af vore Foretagender ved Overløbere er blevne forraadte til Fienden. Ligeledes har denne Adjudant stadsæstet, hvad man allerede vidste forud, at der nemlig hersker nogen Misforstaaelse iblandt adskillige Franske Generaler i Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
General Davidovich har formedelst svag Helbred, og fordi man beskylder ham for, at han i Affairen ved Arcola hvor vore Tropper bleve drevne tilbage. var kommen for sildig, nedlagt Commanden, og Fyrst Reus commanderer i hans Sted. Hele Sagen undersøges nu af en Commission; man troer at det vil være meget let for Davidovich at bevise sin Uskyldighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Paris, den 20 Jan. Endelig ere vi ogsaa blevne beroligede i Henseende til den Brester Flaades Commandeurskib. Det offieelle Blad af i Dag indeholder følgende Efterretning: Fregatten la Fraternite, paa hvilken Admiral Mo gard de Galles og General Hoche havde indskibet sig, er den 15de d. ankommet paa Rhedenved Rocheført, ted faget af Skibet Resolution."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Naar man sammenregner de Skibe som, ifølge ofsteielle Efter retninger, indtil den 13de ere komne tilbage, til Republikens Havne, beløber sammes Antal sig til 12 Skibe og 9 Fregatter, 5 Skibe og ligesaa mange Fregatter ere altsaa endnu i Søen. - Privatberetninger fra Brest af 13de sige, at der omtrent endnu sattes 8 Skibe af den heele Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Et af vore Blade indeholder følgende Skrivelse af en Officier ved den Jtalienske Armee. Berona, den 15 Nivose (4 Jan.) Siden en Maaned have hverken vi eller Fienden gjort nogen Bevægelse. J Overgaars kom GeneralClarkeher forbi, for at reise til Wien. I Vicenza tra han en Keiserlig Commissair og havde en Samtale med ham, som nok ikke har været meget tilfredsstillende: thi Clarke er allerede i Dag kommen tilbage igien til Mayland, hvorfra han gaaer til Paris. - Vi ere stærkere end vi nogensinde have været, og enhver vil fægte, da Freden ikke kunde komme i Stand. - Budnaparte har siden en Maaned været ganske reelig i Maylland, men formodentlig flyer han os snart nok at bestille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Fra Toulon meldes, at Commissair Salicette har hvervet 15000 Corser, med hvilke han som Volonstair, vil marchere til den Jtalienske Armee, Directoriet har i et Budskab til 500 Raadet giote det Forslag, at alle de Militairpersoner, som have tient i nærværende Krig, og formedelst de allerede skeete Fredslutninger ere blevne overflødige, eller ved den almindelige Fred ville blive det, men alligevel ønske at blive paa Tienestelisten, maatte faae Tilladelse hertil, under den Betingelse, at de saasnart forlanges ere færdige til at giøre Tieneste igien, og imidlertid nyde, i Forhold til deres Grad, enten det halve eller en Fierdedeel af deres Lønning. Ligesaa skulle de dehandles, som formedelst Alder eller Sygdom ikke kunne opfylde hiin Betingelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Den forrige Legationsseeretair Hr. Kønig er, som svensk Charge d'Affaires i disse Dage ankommet hertil, for at tilkiendegive Directoriet Kongen af Sverrigs Regieringstiltrædelse. Men Ministeren de la Croix har tilkiendegivet ham, at da den Svenske Regiering, til alle store Hoffer i Europa havde sendt befuldmægtigede Ministre i dette Ærende, saa kunde den Franske Regiering ei antage ham, saalænge han ikke havde nogen anden Charakteer end blot Charge de Affaires; at imidlertid denne Nægtelse ikke personlig angik Hr. Kønig hvis Grundsætninger og Kierlighed for Frankrig tilstrækkeligen vare bekiendte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
De her forsamlede Kiøbmænds Raadslagninger have endt sig med at de have forkastet Finanzministerens Project til en Bankes Oprettelse. De have tilkiendegivet Ministeren deres Beslutning tilligemed Grundene for samme, som alle foreene sig i den Hovedpunkt Mangel paa Tillid. En Mangel, som er foraarsaget ved de Forholdsregler, den Franske Regiering, siden Begyndelsen af dette Aarhundrede, bestandig har betient sig af i Henseende til saadanne Jnstituter, og som i de nyere Tider ved Papiirpengenes ulykkelige System og ved Revolutions Regieringen endnu er bleven større.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Et Pudlings=Journal for vort Mødepublicum siger: Republikanerne ønskede gjerne at Carnet; Fredens Venner, at Reubel; vort Søevæsens Venner, at Letourneur og Vendemairisterne, at Barras, maatte udtræde fra Directoriet. Haad Røjalisterne angaaer, da ønske de at disse Fem kun vare Een?
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
I Gaar Morges blev en nug Engellænder arretter, som man beskylder for at have skrevet Landsforræderiske Breve til Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Paa Veien fra Egen er Posten bleven plyndret 87000 Livres, hvoraf 60000 tilhørte Republiken ere faldne i Røvernes Hænder. Her i Paris har man nu ellers i lang Tid ikke hørt noget om Mord eller Røverie, da Militairtienesten forrettes meget ordentlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Den forrige Conventsdeputert Dupont, som fra Talestolen selv erklærede sig for en Atheist, er nylig i Versailles bleven arretert, formedelst en brutal Forbrydelse mod en gammel blind Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Haag, den 21 Jan. Af Constitutionen ere nu igien decretert følgende Artikler: 2den Afdeling, Premier=Forsamlingerne Enhver Distrikt adskilles i Dele som i Almindelighed skulle bestaae af 500 Personer, hvoraf de, som have Stemmerettighed, udgjøre en Premierforsamling; af 500 vælges bestandig een Vælger; men dersom en Menighed har mere end 200 over hiint Antal vælges een til; ligesaa vælger en Meenighed en Vælger, saasnart den kun bestaaer af meere end 250 Personer; J enhver Premierforsamling er provisorisk den ældste Præsident og den yngske Sekretair. - Stemmefleerheden, bestemmer Vælgerens Valg og afgiør alt det øvrige a. (De øvrige Artikler bestemme det Nærmere og fastsætte visse Forsigtighedsregler.) Carthagena, (i Spanien) 24 Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Admiral Langaras Flaade, der (som bekiendt, afseilede fra Toulon, uden at nogen vidste dens Bestemmelse er lykkelig kommen hlem igien hertil. Saasnart den var indløben, nedlagte Langara Commanden, som indtil videre nu føres af Admiral Cordova. 4 af hans Fregatter, som udgjorde hans Avantgarde, bleve den 10de paa Høiden af Almajavar angrebne af 2 Engelske Fregatter. En af hiine, Sabing, havde efter 3 Timers Fægtning allerede overgivet sig til Englænderne, og blev afmastet af dem slæbet til Gibraltar; men en anden, Mathilde, naaede igien Englænderne, og toge igienSading fra dem, som nu ogsaa er bragt hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Blandede Efterretninger. Jmellem Lux emburg og Grevemachern i Belgien af stikkes en Leir for 20000 Mand, som skal besættes i April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
J Frankfurt mynter man nye Ducater med Paaskrivt: Af Borgernes og Jndvaanernes Kar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Græv Wurmer skal ved et af de sidste Udfald have erobret en saa overordentlig Qvantitæt Meel, at han i Førstningen tvivlede, om ikke maaskee Fienden med Flid havde bragt det derhen, og blandet det med Gift for saaledes at forgive hele Garnisonen. Men Følgen skal dog ogsaa have viist at denne flemme Mistanke var ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
En Leverandeur i Wien som nu i 3 Aar maanedlig har forsynet den Keiserlige Armee med 2000 Stude, skal være i en slem Forlegenhed, for at faae saa mange sammen for Fremtiden, da han desuden ogsaa forsyner, Wien selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Et Dansk Skib, ført af Capt. Schousted, som i nogen Tid har faret mellem Døver og Calais, er i forrige Maaned, da det med Passagerer og Aviser afgik fra Calais til England, og neppe havde forladt den Franske Kyst, bleven taget og ført tilbage til Dunkirchen af et Fransk bevæbnet Skib som strax kom efter det. Aarsagen vides ikke endnu.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Fridericia, den 7 Febr. Med nyeste Post haves den Efterretning, at Østerrigerne i Jtalien virkelig have vovet et Hovedangreb, for at befrie Mantua; men med saa lidet Held, at de, ifølge Franske Beretninger, have tabt henimod 10,000 Fangne, og igien maatte trække sig tilbage fra alle, i den sidste Tid af dem indtagne Poster. - Det nærmere herom med næste Post.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Avertissements. De som maatte have nogen Fordring eller være noget skyldig til Stervboet efter afgangne Thomas Hansen, Frøsig her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, og de sidste for at betale deres Gield. Ribe, den 3 Febr. 1797. J. Lund. Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Som sædvanlig er alle Sorter friske og gode Arter Hauge- Frøe at faae hos Aagaard i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Hos Niels Hansen Fisker, er at bekomme gode gule Kaagrærter, for 6 sk. et halv Fierdingkar, og dito graae Kaageærter, 5 s. et halv Fierdingkar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Efterretninger om Borgeren Lazar Hoche, Vendeefredens Stifter og General for Landtropperne ved den mislykkede Brester Expedition. Lazar Hoche, som har stiftet Freden i Vendeen og nylig fik Commanden over Landtropperne, der bleve indskibede i den Brester Flaade, er en Beriders Søn. Som Barn kom han under de Frankiske Garders Depot, som Marskaal, Byron havde oprettet. Efter sex Aar reiste han tilbage til sin Fader, og ventede længe paa en Beriders Plads. Men da hans Venten var forgieves, lod han sig hverve under de Frankiske Garder, hvor han snart udmærkede sig til sin Fordeel. Officiererne under hvilke han stod, meget tilfreds med hans Jver for Tienesten, gjorde ham til Sergeant. Revolutionen, som udviklede Kimen af saa mange Talenter bragte ham snart til Generalatet. Han tiente under Pichegru ved Rhinarmeen og hialp til at ophæve Landans Beleiring. Repræsentanterne ved denne Armee, som mærkede, at der herske de et Slags Skinsyge imellem Pichegru og Hoche, som kunde blive skadelig for Tienesteen, skaffede den sidste af Veien, ved at give ham Commanden. over Maas og Mosel=Armeen. Han havde en Tidlang sit Hovedqvarteer i Thionville hvor han givrede sig med en smuk lille Pige. Snart derefter kaldte man ham til Paris under Foregivende, at han skulde reise til den Jtalienske Armee, men ved hans Ankomst blev han kastet i Fængsel. Efter den 15de Thermidor kom han paa frie Fod igien, og kort efter erholdt han Over commanden over Armeen i Vendee. I denne Post gav han nye Beviser paa fortrinlige Talenter og øvrige tig Fædrelandskierlighed. Han slog Fienderne ved Qviheron og bragte de oprørske Departementer i kort Tid til Lydighed med Republiken, mere endnu ved god Opførsel, Venlighed og streng Disciplin, som han indførte blandt Tropperne, end ved Vaaben. Efterat Vendekrigen var endt, bestemte man ham til en militairisk Expedition paa hiin Side Havet. Republikens Fiender, som kiendte hans Mod og militairiske Talenter, besluttede derfor, at, rømme ham af Veien. De leiede en Morder i Angere; denne skiød paa Generalen da han gik hiem fra Comme dien, men Skuddet traf ikke og man fik fat paa Morderen. Kort herefter gik den Brester Flaade under Seil og Hoche med den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
De 5 Franske Directeurers Charakteristik af BorgerDespage. Første Portrait. Etienne Francois Louis Honore=Letourneur. Hvori end den almindelige Ider bestaaer, som man giør sig om det hvad man kalder store Mænd, saa fortiener den dog stedse Udmærkelse som besidder et reent Hierte, Oplysning og Dyder, og som bestandig er gaaet frem paa sine Pligters Bane. Man kan have forhvervet sig væsentlige Rettigheder paa Fædeelandets Taknemmelighed, uden nogensinde at have skrevet som Jean Jaques, talet som Mirabeau eller seiret som Pichegru. C. F. L. H. Letourneurs Exempel er et Beviis herpaa. Han blev født den 15de Martii 1751 i Granville i Manche Departementet. Hans Fader var en brav, men uformende Æmbedsmand ved Søevæsenet, som Ministeren Choiseul tilbød Adelen, hvilken han dog ei modtog. Hans eneste Sølthed var hans Søn. Denne lagde sig efter Mathematiken, og gav sig siden under Militairet. Da Bastillen faldt var han paa Urlaub i St. Germain ved Paris, hvor han hialp til at oprette Nationalgarden. Han gik siden tilbage til sit Standqvarteer Cherbourg. Her oprettede man et Folkeselskab; Letourneur blev udnævnt til dets Præsident, og vidste, som saadan bestandig at tamme Overdrivelsen, at opvække Koldblodighed og at foreene de stridende Partier. Cherbourg udnævnte ham til Deputert i den lovgivende Forsamling. I denne hørte man ham sielden tale, dog gjorde han adskillige indsigtsfulde Beretninger paa Søevæsenets=Committeens Vegne, hvis Præsident han en Tidlang var. Forsamlingen gav ham et paa faldende Beviis paa dens Tillid ved at overdrage ham Bestyrelsen af de Arbeider, som foretages i Leiren ved Paris. Her maatte han ikke blot lede Arbeidere, men især holde Styr paa Rebeller, Han anvendte Sagtmodighed og Strenghed; opmuntrede de Svage, bragte de Forførte paa den rette Ve igjen og talede haardt mod Oprørerne. Forsamlingen, hvis Medlem han var, var ikke saa stærk og lykkelig som han; den forlangdent blive afløst ved andre. Den anarkiske Sekre havde intriquert imod ham, men han blev alligevel valgt igien, og beholdt sin Post ved Leiren. Men her tog Revolten endelig Overhaand, man maatte forafskedige Arbeiderne, og uagtet deres Forbindelse med Cordeliererne og Jacobinerne, udførte Letourneur dette Foretagende med Held. Der opstod ingen Urolighed ingen Allarm, og hele Fortienesten deraf tilhører Letourneur. Marat vilde til Løn herfor ladet ham myrde; den Krigsmand, som han vilde brugt dertil, og som med Afskye forkastede denne Anmodning, lever endnu. Letourneur blev siden sendt til Middelhavets Kyster, og ved den Spanske Krigs Begyndelse til Østpyrenæren, hvor han, næsten blottet for alle Hielpemidler, opholdt Fienden i 3 Maaneder, allene ved en Leir, og paa denne Maade vandt Tid. Efter den 31 Mai blev Letourneur glemt; men saasnart Conventen blev frie igien, opsøgde man ham paa nye. Han blev Præsident i Committeen for Krigsvæsenet, sendt til Flaaden i Middelhavet, bestemt til Ostindien, som dog formedelst indløbende Omstændigheder ikke fandt Sted. Siden blev han Medlem i Velfærdscommitteen, hvor man overdrog ham den bevæbnede Magts Direction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
J hans Sæder og Tilbøieligheder hersker en lykkelig Simpelhed. Hans Tid deler han imellem nogle Venner, sin Familie og sit Fædreland. Omgangen med Menneskene er han ikke imod, meget meere opsøger han dem og befinder sig vel i deres Selskab især, naar de, ligesom han ønske Sædelighedens og Løvenes Befæstelse. En misfornøiet Rojalist er ham omtrent ligesaa kiær, som en complotterende Demagog. Jsær hader han de Mennesker, som søge at bringe Jntriquen og Æresygen med i Spillet; ved deres Syn faaer han Rynker Panden; hans Hoflighed forsvinder, og han bliver fortrydelig. Man kan endog sige, at han driver sin Mistænkelighed for vidt; han troer let at man vil fange ham, og lader sig ofte indtage imod dem, som søge at opvække hans Deeltagelse. Han har virkelig et Slags Utaalmodighed, som undertiden nærmer sig Hidsigheden. J det øvrige kan han nok taale Dadel, antager Undskyldninger, og lader sig overbevise. Jngen er bleven mindre lastet end han; intet Pasavill, ingen Journal har endnu fornærmet ham. Han har to gange været i hine Egne, hvor saa mange andre Navne have tabt deres Ære (i de sydlige Departemmenter). Bagtalelsen veed det, men vover ikke at oplade sin Mund. Lykkelig den, der ligesom han kan sige: Jeg har ved mindskrænket Magt, hverken brugt den til mine Lidenskabers Tilfredsstillelse eller til min Formues Forøgelse. Jngen Faderløs anklager mig; lingen Under tykt udtaler mit Navn; efter min Befaling flød aldrig en Blodsdraabe, ikke engang en Taare o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
Høiesterets Dom: Løverdagen, den 14de Januarii. Uldall ) Holger Christian Arctander, contra Rortbøll ) Jørgen Walther, paa hans Hustrues, samt forrige Lieutenant Nachschous og Søns Vegne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-07
(Sagen betreffede Contra Citantens Odeels og Jnd løsnings=Ret til Gaarden Storøen med tilliggende Pladser Ødelien og Udøen, samt Møllepladsen med Qværnehuus i Schierdahlen og derved oprettede Saug af 4000 Bords Qvantum, samt med samme Qværn og Sang nogle Huuse og tilhørende Vandfald af Velle ren, item Ødegaarden Plocherud med Pladsen Schow, og endelig Pladsen Tajet med videre. Ved den udi Sagen ergangne Commissions Dom af 19de November 1791 er kiendt at Citanten dør til næste Lovens Faredag under Udkastelse, at fravige og til Jørgen Valther, paa egne, sin Myndling forrige Lieutenant Anders Nach schow og Søn Christopher Nachschau, deres Vegne overlade alle de til ham i Contracten af 14de April 1777, overdragne Eiendomme, nemlig: Storøen, Pladserne Ødelien, Udøen; Schoug med Vandfald fra Velleren, Sangen Plocherud med 4000 Bords Qvantum, en Grynmølle, en Mølleplads, og et Qværnehuus, samt Ødegaarden Piocherud med Skov, alt for den Summa, 8ta uvillige kyndige og upartiske Laugrettesmænd bestemme: Sna bør han og paa lige Maade til Contra=Citanten overlevere Pladsen Tajet eller Hyldemark, imod Løsnings Summens Betaling, 80 Rdlr. samt i denne Processes Omkostninger til Contra Citanten til nogenledes Opretning 200 Rd. Denne Dom er ved Ober Hofrettens Dom af 9de April 179. stadfæstet dog saaledes: at Processens Omkostninger imellem Parterne for Commissionen og denne Ret ophæves. J øvrigt bør Hoved og Contra=Commissairerne for Holger Arctanders Tiltale i denne Sag aldeles frie at være, og han til dem udi Kost og Tæring for denne Ret at betale 30 Rdlr. Dom: Ober Hof Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til JustitsCassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. stor,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Kongelig alleCr No. 12. Fredagen de Disse Aviser udgives 2 gange ugentlig, for Overrhinen, den 20 Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Østerrigerne ved blive endnu bestandig at beskyde den Hutninger Broskandse meget heftig, men Frantsoserne bruge deres Kanoner med ligesaa megen Jver, og have allerede kastet over 1000 Bomber og Granater i de Østerrigske Verker. - Siden den 16de hørtes især megen Skyden fra hiin Egn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Manheims Besætning forøges endnu dagligen. Af den Moreauske Armee trækker sig en Deel til Lautern og omliggende Egne, hvorfra man detacherer smaae Afdelinger til Nederrhinen, for at erstatte den Afgang som Championets og Bernadottes Divisioners Bortgang har foraarsaget. - Moreaus Hovedqvarteer, komme til Neustadt ved Hardt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Basel, den 8 Jan. Østerrigernes Arbeide gaaer meget langsomt, da Frantsosernes Kanoner Dag og Nat giøre dem saa megen Hindring som muligt. I Gaar vare de med deres Løbegraver endnu 400 Toiser fra de Franskes Verker. Frantsoserne udvide deres Forskandsninger endnu bestandig, og vente endnu megen Forstærkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
Mühlheim ved Rhinen, den 20 Jan. Her er man nu allerede igien i den største Angst, og begynder at flygte Hobeviis, da Frygten er almindelig, at Krigskuepladsen snart vil nærme sig til vore Egne igien. Anledningen til denne Formodning er, at nogle nye keiserlige Tropper ere ankomne til Sieg floden, og at Reserve=Artilleriet ogsaa skal være underveis. - Ligeledes begynde ogsaa Frantsoserne at trække sig sammen, og Forskandsningsarbeidet ved Dusseldørs siges at fortsættes med den største Jver. Roveredo, den 20 Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-10
General Alvings nye Operationer, som man love de sig saa meget af ere til al Ulykke allerede endt igien. J Dag kom Hovedqvarteret hertil, og Armeen har nu samme Stilling som den havde førend disse Operationers Begyndelse. Følgende er det Væsentlige af det, som man hidindtil veed denne Sag angaaende. Natten imellem 11te og 12te angreb 3000 Østerriger, de Franske Forposter imellem St. Martin og St. Michel, men da Frantsoserne ved Forstærkning fra Verona bleve forøgede til 9000 Mand, maatte Østerrigerne trække sig tilbage. Frantsoserne tabte denne Gang 120 Døde 411 i Saarede 600 Fangne og 4 Kanoner. De Keiserlige 300 Fangne.