JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
J Moniteuren klages meget over Hertugen af Alba som i Kongen sin Broders Navn, regierer paa Øen Sardinien, at han paa det beste modtager alle engelske Skibe i Cagliarii, og provianterer dem, samt sendes betydelig Kornforraad til Malta og Abercrombis Armee i Egypten, medens man meget koldt modtog de franske Skibe, hvorpaa den franske Handelskommissair Devoiz var, og kun lod dem faae Levnetsmidler paa 3 Dage, da en kort før derfra udløben engelsk Transportflaade havde erholdt Levnersmidler i Overflødighed. Disse officielle Beretninger synes at være en Grund mere, hvorfor vor res Regiering har givet Toscana en Souverain, paa hvis Venskab og vore Skibes gode Optagelse i derværende Havne, man kan giøre sikker Regning, nemlig: Arveprindsen af Parma, en Svigersøn af Kongen af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Engeland. Kongen af Engeland er nu ganske kommen sig af sin Sygdom, hvorfor og Hoftidenden har bekiendtgjort en befaling fra det Geheime Raad: at Erkebiskopen af Canterbury skal opsætte en Taksigelsesbønfor Hs. Majestæts Helbredelse, der skal oplæses i alle Rigets Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
En Oberstlieutenant Stewart som den 21de April miral Parker, om den indskrænkede Vaabenstilstand, som den 9de April er sluttet mellem det danske Hof og Admiral Parker. Blant andet skriver han, at saasnart han faaer sine beskadigede Skibe udbedrede, agter han sig til Østersøen. Paa det danske Orlogskib Holsteen som han vil bruge til Hospitalskib, sender han, de meest Saarede til Engeland, og da Skibene Jsis og Monarch, er i saa slet en Tilstand i Følge det sidste Slag, sendes de og til Engeland for at repareres. (Mon adskillige af de Engelske Skibe som ere gaaede til Østersøen ere i saa god en Stand som Monarch og Jsis, Er det Rygte sandt, som i forrige Avis var indført, at Engelænderne har opbrændt et eller flere Skibe i Kiøgebugt, og at et er siunken tæt uden for Middelgrunden, kan man da ved troe at disse 2de vare de værst tilredte.) Habeas Corpus Acten er nu virkelig, (uagtet Oppositionens Modstand i Overhuset, og at de Herrer Grey og Scheridan kaldte den en Bill som indskrænkede Folkets Rettigheder) suspenderet med 152 imod 35 Stemmer. Til at hindre oprørske Forsamlinger, har Ministeren foreslaaet, at naar et Antal af 50 Personer vil forsamle sig, for at raadslaae om politiske eller kirkelige Indretninger, som de kan have noget imod, da maae dette tilkiendegives Øvrigheden ved en Seddel, som er underskreven af 7 Huuseiere. Hr. Pitt paastod at dette ville have en velgiørende Virkning, da Huuseiere ikke ville lade sig bruge til at begunstige oprørske Forsamlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Paa Øerne Jersey og Guernsen befrygter man et fransk Angreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Tydskland. Aschaffenburg og Egnen deromkring er nu ganske forladt af de franske Tropper og besadt af Maynzer Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Den hidtilværende franske Commandant i Augsburg, har overleveret Stadens Nøgler til Borgemesteren, og det der værende Biskovelige Palais bliver sadt i Stand, for Churfyrsten af Trier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Jtalien. De franske Troppers Marsch igiennem Kirkestaten er overordentlig stærk. De Neapolitanske Søekyster bliver nu besadte med franske Tropper, og fra de neapolitanske Havne skal flere franske Troppeafdeelinger afgaae til Grækenland og Egypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Den franske Gesandt Cancault ved det pavelige Hof, er den 8de April ankommen til Rom, og den til Neapolis bestemte franske Gesandt Alqvir har siden den 4de April været der, og havde den 5te Andience hos Paven. Tyrkiet. Den engelske Gesandt i Constantinopel, Lord Elgin, har Efterretning fra Egypten til den 25de Martii (altsaa 9 Dage ældre end de Pariser) og der den vigtige Efterretning: At General Abercrombie den 22de Martii skal have angrebet General Menous samlede Magt, i Nærheden af Alexandrien, og tvungen ham til at trække sig tilbage, hvorved 2000 Franskmænd, skal være dræbte, 500 taget til Fanger og deres hele Cavallerie adspredt. Det engelske Tab skal og være betydelig. Menous Armee skal derpaa være retireret deels til Cairo deels til Alexandrien, og Abercrombieden 24de være fremrykket for at angribe Alexandrien, hvortil han den 25de April ventede en Hielp fra Storvisiren af 6000 Arnautur. En fransk Eskadre som skulle komme Egypten til Hielp, har den engelske Flaade gjort Jagt paa og frataget samme adskillige Proviantskibe. Ved samme Leilighed skal Engelænderne og have taget 100 danske og svenske Skibe, som vare ledsagede af 2 Fregatter og for det meste ladte med Kornvahre, og sendt samme til Engeland. Alt dette vil dog nok behøve nærmere Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Adskilligt. Den cisalpinske General Pints, som ved sine Talenter og Tapperhed understøttede GeneralMonier ved Anconas Forsvar, har den franske Krigsminister Berthiet givet et særdeles Beviis paa sin Høiagtelse, i det han i Overværelse af den Cisalpinske Gesandt og flere Generaler, forærede ham sin egen Sabel. Beretninger fra Ancona og Sinigaglig sige at en engelsk Flaade af 40 Seil skal have gjort Landgang paa de forrige venetianske Øer, og tildeels taget samme i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Keiseren har skienket hans Undersaatter i Over= og Underøsterrig, som have lidt ved den franske Jnvasion, en stor Deri Meel og andre Levnetsmidler, samt en Summa i Penge af 1 Million Gülden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
En Kiøbmand Anton Galier i den lille Stad Caussade i Frankrig, udmærker sig især ved et frugtbart Egteskab. Han er Fader til 28 levende Børn 14 af Mand- og 14 af Qvindekiønnet. Selv under Revolutionsbegivenhederne og den blodige Skrækkeregiering, holdt Bor, gerinden Galier regelmæssig hver Aar sin Barselseng, og kappes endnu med 4 af hendes givtede Døttre. Hun er 47 og hendes Mand 48 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
En meget smuk Pige, af en rig Qvækersamilie i Cort ved Navn Mis Pike blev for nogen Tid siden bortført af Sir Henry Hayes med Magt, for at overtale hende til Ægteskab, som hun aldeles ikke ville beqvemme sig til hvorpaa han igien efter nogen Tid overleverede hende til hendes Forældre. Hun har selv i Retten bevidnet, at han i al den Tid hun var i hans Magt har behandler hende med den største Agtelse; men han er alligevel som Menneskerøver dømt til at døe. Man har paa Grund af hans øvrige gode Caracter anbefalet ham til Kongens Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Det høie Konseil i Rusland er nu igien oprettet, ligesom i Keiserinde Katharinas Tid, og Grev Panin er bleven Minister for de udenlandske Affairer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Rygtet siger, at Neapel, i Følge en hemmelig Artikel, betaler 10 Millioner Livres til Frankrig for Freden. Skibsfarten paa Elben er nu igien bleven frie og TønDen 23de Martii undergravede en frygtelig Sneelavine fra de Villacher Alper 2 Møller saaledes: at man ikke kunde see mindste Spor af dem. I den nederste Mølle var til al Lykke ingen Folk; men i den øverste var der 8 Personer, der af Biergfolkene bleve udgravede efter 22 Timers Arbeide, og som tilligemed en Koe, et Lam og 6 Høns alle endnu vare i Live. En Dreng paa 10 Aar, som af sin Moder var sendt hen i Møllen, fandt sin Død derved, da han havde staaet uden for Døren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Damerne i Paris have igien oprettet det af Hertug, inden af Cresse i Aaret 1788 skiftede Selskab for moderlig Kierlighed, hvorved fattige Mødre formedelst Understøttelse sættes i Stand til, selv at patte og pleie deres Børn de første Aar, uden at være tvungne til at levere dem spæde til Fødselstiftelsen, hvor saa mange maae døe af Mangel paa fornøden Pleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
J den 824de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 29
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 13de d. M. förstkommende om Eftermiddagen Kl. 5 præsice bliver en ertraordinair Generalforsamling i Kronprindsens Klubher i Aarhuus. Da Tingaf Vigtighed paa samme Tid bliver foretaget, som angaaer det hele Selskab, udbeder Directionen sig, at Mö det maatte blive saa talrig som mueligt, og de som udeblive, ansees at samtykke i hvad den bliver besluttet. Aarhuus, den 9de Mai 1801. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Lov= og Rets=Tabel for danske Bonder, udgiven af N. Blicher, Præst i Randlev, 1 et halv Ark stor i Patent, faaes for 3 s., og i 8vo, indb. stivt Papbind for 4 s. paa Adresse=Contoiret saavelsom hos mine øvrige Commissionairer her i Jydland. Aarhuus, den 9de Mai 1801. N. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Fin Chocolade med og uden Vanillie, Dito med Jslands Moos, smaae Agurker, Rødebeder og Chamvions paa Glas og i mindre Dele, faaes paa Løve-Apotheket i Aarhuus hos Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
En liden Pakke hvori noget Cattun m. m. i graae Carduuspapiir, mærket Jngb. Gyrsting, er tabt paa Veien mellem Aarhuus og Schanderborg. Finderen ville imod en Douceur behage at levere den til Hr. Byefoged Borchsenius i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
For et skikkeligt ungt Menneske, som har Lyst at anbringes til at blive en duelig Skolelærer og Kirkesanger, kan til førstkommende Mikkelsdag anvises en god Leilighed hos en Degn paa Landet her i Aarhuus Stift, hvor han kan nyde forsvarlig Kost, Logie og samt ogsaa foruden selv at erholde grundigere Kundskab i Kristendommen, Skriven, Regning, Geographie m.v. veiledes til at biebringe Ungdommen samme paa en nem og fattelig Maade, imod en aarlig Betaling af 30 Rdr. Anviisningen giver Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Hos Jens Christensen i Ans Kroe er 5 store og feede Ørne tilkiøbs: Hos Jørgen Christensen er beste Gaaseste der og allerbedste Drojaner Rachischer Hør at faae til Kiøbs for nøieste Priser, Caffebønner, godt CongoThee a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Bekiendtgiøres at jeg har forandret miC. R. Boepæl paa Middelgade Nr. 43. Jen vil have mig recommanderet af Uden- og Jndenbyes og hos mig bekommes Kiøbenhavns Sengetæpper m. m. og lybske Pølser. Enhver behandles redelig. Else Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Efter det Høikongelige Danske Cancellies Resolution vorder paa Varde Raadstue Tirsdagen den 26de Mai næstkommende Morgen Kl. 8 begyndt og næste Dag fortsat offentlig Auction over nedennævnte Vare af en gelske eller skotske Fabricata, indstrandede, den 13de Jan. d. A. til Blaavand i Paketbaaden Charlotte for Alberdin i Skotland. Henimod 2000 Pd. meget god Syetraad, saavel hvi som af mange forskiellige Couleurer. Desuden over 300 Pd. meget fiin hvid Dito. 2973 Stkr. fine couleurte firtses Fruentimmer Hals eller Kastetørklæder. 1 Stk. og 2 Stuger trykket Sukkerdug. 1 Stk. og 1 Stug hvid dito. 24 Stkr. hvid fiin Lærred. 175 Dosin og 5 Par Mandsstromper af kiemmed Ul og diverse Couleurer. 32 Dosin og 9 Par Mandskoe. 34 Stkr. Seildug og 18 Stuger Dito. En liden Qvantitet Smør, Ost, Honning, AllunskindSeilgarn med mere, til hvis Kiøb Lysthaberne herved indbydes, saameget mere, som Varene, Smer- og Ost undtagne, ere meget brugbare. Varde, den 30te April 1801. Fogtmann, Bye- og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Kiøbmand Svend Hendrich Alberg i Grenaae, er i Dag ved Døden afgaaet, og Skiftet efter ham begyndt med Registering og Forsegling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Dette Dødsfald bekiendtgiøres herved til den Ende At Stervboets Credi og Debitorer ville behage i lovlig Tid, jo før jo kierere, at melde sig, de første med deres beviislige Krav, og de sidste at betale deres Gield til undertegnede Skifteforvalter. Greenaae, der 24de April 1801. Behr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-09
Kammerraad og Byefoged
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Udenlandsk. Hs. Majestæt har, ved Resolution af 22de April allernaadigst fritaget de danske Landeværnsmænd fra at svare den paabudne Extraskat for dem selv, samt deres Hustruer og hos sig havende Børn, for den Maaned, i hvilken de i det mindste 14 Dage have været eller herefter maatte blive udkommanderede; hvilket ved en Placat fra Rentekammeret, under 24de April d. A., er bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Fundationen for afgangne Geheimeraadinde Stampes Legat af 40,000 Rdr., hvoraf Renten skal udbetales til nogle af hende nævnede Personer saalænge de leve, men eftersom de uddøe, overdrages Kbhvns Magistrat, til Understøttelse for fattige Enker og fattige Børns Opdragelse, er under 24de April allernaadigst gratis confirmeret. De aarlige Renter af Capitalen, naar alle nu levende, som nyde Renterne, ere døde, skal deles mellem 20 fattige Enker og 23 skikkelige fattige Børn. Enkerne nyde hver aarligen 40 Rdr. og Børnene hver 30 Rdr. Jntet Barn maae tillægges noget af dette Legat før fra dets 7de Aars Begyndelse beholder samme, til det har fyldt sit 15de Aar, og nyder det kun 26 Rdr. aarlig, de 4 Rdr. henlægges, for at udbetales paa een Gang til Klæders Anskaffelse, naar det ophører at nyde godt af Legatet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Efter Forlydende skal en russisk Coureer den 7de Mai have bragt Depescher fra den nye russiske Keiser, hvori gives den Erklæring, at Keiseren vedbliver den nordiske Neutralitets=Convention og ganske billiger den af Danmark sluttede militaire Vaabenstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Cadetfregatten Frederichsværn er den 8de Maji lagt ud igiennem Bommen under Capitain Snedorffs Commando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Den 7de Maji passerede Lotsbaaden Nr. 2, Lieutn. Grøn, fra Norge til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Man siger nu at der skal præges en Guldmedaille i Anledning af den 2den April, hvilken Kongen vil skienke denne Dags Helte som et Agtelsestegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Af officielle Beretninger fra Middelhavet erfares, at der er sluttet Fred imellem Danmark og Tunis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Fra Algesiras er over Cadiz indløbet til Kbhvn. Efterretning om, at en liden dansk Escadre, bestaaende af Linieskibet Seieren, og Fregatterne Havfruen, Freya og Najaden, har passeret Strædet, og agter sig hiem efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Den 5te d. M. er det tilladt Sværdfriermester Niels Erie Pedersen at anlægge i Kiøbenhavn en Fabrik, hvori al Slags poleret Arbeide i Staal og Jern kan forfærdiges og Rust af samme aftages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Den engelske Flaade har den 6te Maji lettet Anker paa Kiøgebugt og er gaaet under Seil til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
En af de franske Adjutanter, som vare i Kiøbenhavn, er hastigen reist med Depescher til Bonaparte og ventes tilbage igjen med det første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Generalconsul Grove, Kommitteret i Kommerce=Kollegium, er i disse Dage i visse Anliggender afreist til Østersøen. Derpaa fortsætter han sin Reise til Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Det hedder, at General Macdonald tager sin Generalskab med sig til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Admiral Parker skal have mistvivlet saa meget om et got Udfald af Angrebet paa Kbhvns Rehd, at han efter 2 Timers Fegtning gav Skibene Signal at komme tilbage. Men Nelson besvarede dette ved et Signal, hvorefter Skibene holdt nærmere ind paa de danske Batterier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Til Bergen er i denne Maaned allerede adskillige Ski le passerede Sundet med Korn, hvoriblandt 5 fra Rostock.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Efter Hamborger Aviser, har H. K. H. Kronprindsen under 26de April afladt en Skrivelse til Kbhvns Magistrat, hvori det hedder: "Da det er nødvendigt, at Defensionsværket paa Rheden her, sættes i fuldkommen: Stand, og dette ikke kan skee uden Tilførsel af Jord, tvivler jeg ikke paa, at Staden Kbhvns agtbare Jndvaanere jo ville bidrage dertil, især da jeg kan forsikre, at der intet mere er fornødent til Stadens Forsvar. Jeg veed at de uforsagte Borgere i Kbhvn, som er Kongen, min Fader, saa trolig hengivne, ønske at gribe enhver Leilighed, til at bevise deres Jver for alt hvad, der er godt og nyttigt. Alle de af Stadens Jndvaanere, som holde Heste og Vogn, anmodes altsaa, at komme overeens med hinanden om, daglig i 4 til 6 Uger at lade føre Jord til Batterierne, hvor det behøves. Vognmændene skulle blive betalt for dette Arbeide o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Helsingøer. Den 6te Maii om Aftenen, signatiserede Telegrafen en engelsk Flaade i Kattegat. Man talte fra Kirketaarnet 18 til 19 Skibe, 2 Fregatter ankrede mellem Kronborg og Hammermøllen, de øvrige Skibe uden for Kullen. Den 7de om Morgenen kom, den ene Fregat ind paa Rheden. J samme Øieblik gik Admiral Parker, paa en Fregat som førte Admiralsflag. fra Østersøen ud af Sundet. Den 8de kom endnu en Fregat fra den engelske Eskadre til Sundet. Den 9de gik den hele engelske Eskadre som commanderes af Admiral Torty forbie Kronborg til Kbhvn. Den bestaaer af 5 Todekkere og 11 Kutterbrigger. Det første Linieskib førte Admiralsflag paa den bagerste Mast og Stander paa den Midterste. Da det nærmede sig Festningen, strøg det Standeren, og heiste det danske Flag paa den midterste Mast, og strøg dette igien efter faa Minuter. Dette gientog det endnu engang, da det kom lige for Festningen. Flaaden gik denne Gang Festningen meget nær forbie, og alt viste Fredelighed. Nelson commanderer nu Flaaden i Østersøen, og har som Rygtet siger forladt Kiøgebugt, for at gaae til Rostock. Kan han der saae sine saa meget beskadigede Skide reparerede, Hans Admiralskib er tilforladelig saa lek, at Pomperne uophørlig maae bruges, og for kort Tid siden sagde man jo, at Engelænderne igjen havde opbrændt nogle Skibe i Kiøgebugt. Deres Flaade maae være meget hensmeltet; thi Admiral Torty skal jo med disse Linieskibe og Krigs=Fartøier forstærke den, og hvortil dette i saadan en Hast, under nuværende Omstændigheder, naar ikke et eeneste Skib i Actionen ved Kiøbenhavn, var bleven efmastet eller mistet."De engelske Linieskibe Jsis og Monarch veed man dog af den engelske Hoftidende, vare i saa slet en Tilstand, at man maatte sende dem til Engeland for at repareres. Hvor ganske disharmonerer dette ikke med de engelske Avisefterretninger, Glædesilden, Klokkelydningen og Glædesskraalet i London, Man læser nu et Heltedigt over Slaget den 2den April af en ung svensk Digter, som er et Mesterstykke, og som lader de brave danske Krigere vederfares mere Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Skibet Anna Maria, ført af Capt. Gromberg er paa sin Reise fra Bordeaux til Trankebar, da det løb ind til Cap for at tage Vand og Forfriskning, der bleven anholdt, og dets Papirer saavelsom Mandskabet bortført fra Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Efter Skrivelse af 10de Martii, ligger der i Havnen, ved Lissabon 30 danske Skibe og i Barcellona laae der 50 danske Skibe, som under nærværende krittiske Omstændigheder ikke tør vove sig ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
I Danzig har Engelænderne opkjøbt 500 Læster Hvede til 1000 a 1060 Fl. pr. Læst, hvoraf alt nogle Skibsladninger ere afsendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Aarhuus. For den venskabelige Imodtagelse og udmærkede Giæst friehed som Horsens Jndvaanere have beviist det 3die jydske Jnfanterie Regiments 4de Mousqveteer-Compagnie ved Jgiennemmarschen, og der havde Natteqvarteer, aflægges Byen herved den forbindtligste Tak. Gersdorff. Holstein, Capt. og Cheff for det 4de Magt. Comp. Lieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Prædikanterne paa slette Søndag efter, Paaske. Høimesse Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Udenlandsk. Frankrig. Siden den 22de April opholder en af den første Consuls Adjutanter sig i Toulon, som har Ordre, paa det hastigste at befordre de fra Egypten, enten til Toulon eller nogen anden sydlig Havn indløbende Depescher, til Paris. Alt syntes at vente paa hvad Udfald Krigen faaer i Egypten, da samme vil have stor Jndflydelse paa Freden eller de desaarsag begyndte Underhandlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
General Massena boer nu i Nærheden af Bonaparte paa let Landsted i Ruelle. General Angereau har og kiøbt sig et Landgods for 450,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
General, Brune er igien afreist til den italienske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Conferencerne til Montfontaine mellem Grev Coblenzog Joseph Bonaparte ere nu endte. Mellem Frankrig og Østerrig hersker den best muelig Forstaaelse. Man siger og at Sæcularisationsplanen er bleven indskrænket noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Engeland. Ministerialcorrespondencen mellem London og Paris bliver nu sieldnere. Borger Otto af sender kun faa Courerer, og man taler nu ei meere om Lord Whitworths Afreise til Paris for at begynde Underhandlingerne. Sandsynlig er det at man i Mal maison og Kev venter paa Udfaldet af Campagnen i Egypten, da dette er den store Anstødsteen, og Engeland lader intet uforsøgt, som kan tilintetgiøre den første Consuls Yndlingsplan, at bringe Egypten for bestandig under fransk Herredømme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Den 1ste Maii har det ostindiske Huus sendt følgende Bulletin til Loyds Kaffehuus, som indeholder den væsentlige Jndhold af den Depesche samme har faaet fra dets Agent i Constantinopel dat. 4de Apr. Den 21de Martii blev den franske General Menous Corps som bestod af 8000 Mand Jnfanterie og 3000 Mand Cavallerie, paa Marschen fra Rahmanie til Cairo, angreben af General Abercrombie og fuldkommen slagen. Af Franskmændene bleve 2000 Mand paa Valgpladsen, og 5000 gjorte til Fanger. De Engelske Tab bestod i 300 Dræbte og 1200 Saarede. Blandt de sidste befinder sig Greverne Abercrombie, Moore, Parker og Sir Sidney Smith. Majorerne Ogle, Dickson og Vigoreur, samt Oberste Erekyne. Admiral Warrens Søn er imellem de dræbte. Det franske Cavallerie, skal efter Mamelukkernes Maade, meget rasende have angrebet det engelske Jnfanterie, men bleve tilbageslagne. Abukir, hvis Besætning bestod af 600 Mand, har overgivet sig, og man troede at Cairo snart ville have samme Skjebne, da Menous Hovedcorps var afskaaren fra Alexandrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
(En sildigere Efterretning fra Constandinopel dat. 10de April siger derimod : At Menau skal have kastet sig indi Alexandrien med de overblevne af sine Tropper; at man saae et nyt Slag i Møde og at Alexandrien skal være bedre befæstet end man troede.) Rygtet i London at Menou med sine Tropper skal have capituleret, kan man for det første lade staae ved sit Værd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Det Ostindiske Compagnie har Efterretning fra Bombay til den 28de Decbr. f. A. Admiral Blanketts Flaade, skulle i Januarii afseile til Suet, hvor man troede han spille være ankommen i Februarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Den 29de April fik Lordmajoren fra Statssecretairen den Efterretning tilsendt; "At Hofferne i Berlin og Kiøbenhavn havde besluttet at tillade frie Skibsfart paa "Strømmene i det nordlige Tydskland. Vore Fonds stege derpaa strax 2 Procento. Samme Aften erklærede Lord Havkesbury i Underhuset: At der var aabnet Underhandlinger af en vigtig Art hvoraf man med Grund kunde haabe: "De opkomne Jrringer med alle Nordiske Magter, ville i Godhed blive bielagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Hoftidenden melder og: At Lord Keiths Flaade i Middelhavet har taget henimod 100 Franske, Spanske og neutrale Koffardieskibe, hvoraf flere vare bestemte til at bringe Krigsmunition til Egypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Admiral Dicksons Flaade er den 25de April igien afseilet til de hollandske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Adskilligt. Privat Breve fra Paris taler vedvarende om forestaaende store Forandringer: Om at der igjen skal oprettes 2 lovgivende Kammere og isteden forde 3 Consuler skal der udnævnes en Præsident paa Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-05-13
Den første Consuls Adjutant, Borger Duroe, er med Capitainen af Consulargarden, Borger Beurmann og 2 Secretairer tilligemed følge, paa deres Reise til Petersborg, den 2den Maii passeret igiennem Frankfurt. Den forhenværende Senator i Coln, B. Krammer, er efter den første Consuls Beslutning udnævnt til Maire.