JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
Mandagen den 25de Martii d. A. om Nestved. Formiddagen Kl. 11, bliver paa denne Byes Raadstue foretaget offentlig Licitation over Broe lægning af circa 400 Favne Broe, efter Conditioner som paa Licitationsstedet vil vorde bekiendtgjort. Nestved den 2den Martii 1822. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
Ved Karebeksminde er opsat et Qvantum af 330 Favne tørt Bøgebrænde, som i større eller mindre Partier strax kan erholdes tilkiøbs for billig Priis, naar man desangaaende inden Midten af Martii Maaned dette Aar vil henvende sig til Forvalter Vols paa Hindholm ved Førslov, og hvorhen Brevene addresseres pr. Ringsted. Jøvrigt bemærkes, at Brændet for den akkorderende Betaling leveres frit i Skibene, som afhenter samme. J hele Hovedbygning med Gundersløvholm, den ved samme liggende til Aaeløbet stødende, skiønne Hauge og nogle flere Aagrements saasom Græsning og Foering til Køer og Heste Fiskerie &c., kan, fra 1ste Mai dette Aar af, erholdes tilleie, naar de Lysthavende desangaaende ville melde sig hos Cancellieraad Harhoff i Ringsted, inden Midten af Marts Maaned d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
Hr. Hartvigsen, som agter her i Byen at give grundig Underviisning paa Violin, Guitarre, i Sang og flere Jnstrumenter a 2 Mk. Timen, ønsker at Liebhabere ville behageligst henvende sig hos mig, som tillige kan fremvise gode Attester om hans Duelighed. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
Hos en Enke i Slagelse er et Værelseat faae tilleie for et enlig Fruentimmer. Nærmere Anviisning giver AvisExpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
J Carlsgaards Skov ved Slagelse er nogle Træer paa Roden for største Deel indeholdende Gavn, til Kiøbs, naar man behagelig henvender sig til Skovfogden Jørgen Nielsen boende ved Antvorskovs Fabrikhuus, som foreviser Træerne og opgiver sammes Priis, der betales til Hr. Kiøbmand J. Bech paa Smedegade i Slagelse, som meddeler Udleverings Sedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
Skipper H. L. Bagge af Corsøer, agter og 8 Dage at afseile til Lübeck, og medtager Fragtgods derhen. Man melder sig hos Skipperen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
En duelig Teglbrænder, der er forsynet med gode Anbefalinger, kan enten strax eller til 1ste Mai d. A., faae Tieneste som Teglbrænder ved en Herregaard i Sielland. Hr. Bogtrykker Magns i Slagelse giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
Paa Aggersvolds Teglværk i Jyderup er gode Muur og Tagsteen at bekomme til mueligst billig Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-05
Trykfeil i No. 18. J Avertissementet om nogle Træer i Carlsgaards Skov staaer: Gran, istedenfor; Gavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden- og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. søde Aarg.) Løverdagen, den 9. Marts 1822. de. 18de Aar. Løverdagen, den 9. Marts 1822. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Nyeste Post-Efterretninger. Man behøver ikke i denne Tid at gjøre Undskyldning for, at man i dette Blad fortæller saa meget Nyt fra Himmelen; da man har saa lidet paalideligt eller glædeligt Nyt at fortælle fra Jorden; desuden er beskuelsen af den Storhed og Orden, som hersker i de himmelske Gienstænde en ret god Forberedelse til at betragte med Sindsroe den Smaae lighed og Forvirring, som hersker og vil komme til at herske i de jordiske Ting, en Forvirring og Uorden, som tegner til at ville blive stedse større fra den Tid af, at Politiken har faaet først sin Sæk fuld, og skal endelig engang til at aabne den for at lade alle sine stormende Vinde udbrede sig over Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Ved disse truende Udsigter er det imidlertid trøsteligt at høre fra Wien, at England og Østerrig ere blevne enige om at lagttage den strengeste Neutralitet selv i det Tilfælde, at det ikke skulde lykkes for begge Magters Gesandtere at mægle Freden imellem Rusland og Porten. Østerrig vil blot indskrænke sig til at opstille en stærk Troppecordon paa de østlige Grændser af sine Arvestater, og England vil, foruden at den vil forstærke sine Garnisoner paa de Joniske Øer, afsende en Observations-Escadre til de østlige Deele af Middelhavet (den skal commanderes af Admiral Moore). Det Østerrigske Hofskal vel ikke have udsendt en Note allene til de Tydske Regieringer; men overhovedet til alle udenlandske Magter; hvori det opfordrer dem i Tilfælde af en Krig, til ligeledes at følge Neutralitets=Systemet. At England vil forstærke sine Garnisoner bekræftes ved umiddelbare Efterretninger fra Corfu, hvor det er officielt bekiendtgjort, at et Troppekorps skal ankomme dertil fra Mata, som skal fordeeles paa alle de Joniske Øer, og man hører nu fra Wien, at Erkehertug Ferdinand skal føre Commanden over den Østerrigske Observations-Armee, som skal opstilles. paa Grændserne af Tyrkiet, og at General Mohr, som er kommen tilbage fra Jtalien, skal commandere under ham. - For nærværende Tid bliver ellers forhandlet imellem Østerrig og England om hiint Riges Gield til dette, og som anslaaes til 30 Millioner Gylden. - Det eneste væsentlige Krigs tegn, som denne Post har medbragt, er at alle de Russiske Studerende, som i Udlandet lægge sig efter Chirurgien, og som have bragt det saavidt, at de til Paaske kunne forlade Universiteterne, have faaet Befaling til strax at vende tilbage til Rusland. Ligeledes er det heller ingen godt Forbud paa Freden, at man selv i Østerrig maae tilstaae, at de Tyrkiske Tropper i Moldau og Wallachiet begaae de største Uordener, uagtet Portens strenge Forskrifter i denne Henseende og de dem af deres Chefer meddeelte Ordrer. - Man veed ikke heller hvorledes man skal forklare sig det nærværende Forhold som finder Sted, imellem Persien og Tyrkiet; thi ikke allene berettes der fra Wien, at den Persiske Schak ikke har antaget den Basis for Fredsunderhandlingerne, som den Agent hvilken Porten havde afsendt til Teheran, havde foreslaget, og som skulde gaae ud paa den Status qvo, som fandt Sted førend Udbruddet af Fiendtlighederne; men at han meget mere har paastaaet, at hele Kurdistan og endeel af Armenien skal indrømmes ham, og at det er muligt at Sagen vil gaae saalænge i Landdrag indtil Portens Forhold mod Rusland har erholdet en bestemt Skikkelse; men langt vigtigere Efterretninger og Yttringer forekomme i en Skrivelse fra Odessa af 7de Februari, hvori det hedder: Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 2den Februari blive Fiendtlighederne imellem Porten og Persien levende fortsatte. Den Persiske Schak har aldeles vægret sig ved at modtage den Engelske Ambassadeur Lord Strangfords Mægling og har siden udstædet en formelig Krigs-Erklæring, hvori han billiger sin Søns Angreb, Arabien begynde Wechabiterne at blive urvelige og Paschaen af Ægypten stræber efter Uafhængighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Paa vor Grændse af Bessarabien, hedder det videre, staaer alting færdig til Kampen, og mange troe, at saasnart det gunstige Foraarsveir begynder, saa vil det krigeriske Angreb paafølge. ReisEffendis Note af 2den December er ikke allene ikke bleven holdet i Petersborg. for at være tilfredsstillende; mener og saa bleven betragtet som i høi Grad fornærmende og overmodig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Den Østerrigske Jagttager beretter over Belgrad, at Ali Pascha skal være bleven levende overleveret af sine egne Folk til Chorschid Pascha, som har lagt ham i Lænker og indberettet Sagen til Constantinopel for at oppebie nærmere Ordrer. Den Østerrig, ske Jagttager troer, ifølge Omstændighedernes Beskaffenhed, at denne Efterretning maae være sand(Lad den ogsaa være det, Ali selv fortiener ingen Medlidenhed! det kan blot giøre Menneskevennen, ondt, fordi den Tyrkiske Armee, som blev brugt med ham, bliver derved disponibel og kan giøre Grækerne Skade). – Man har forresten nye Efterretninger fra Grækenland over Corfu, som ere byggede paa mange Privatbreve fra Morea, som gaae fra den 23de til den 28de Januar. Disse Efterretninger ere imidlertid for gode til at man tør skiænke dem sin ganske Tiltroe; de lyde saaledes: Næsten alle Fæstninger paa Halvøen ere nu i Grækernes Hænder. Napoli di Romania har overgivet sig, og Fyrste Demetrius Ypsilanti er brudt op med 20000 Mand, for over Jordtungen i Corinth at støde til Odyssens Armee i Thessalien, som anslaaes til 10000 Mand. Men hvad der videre fortælles om at den Efterretning skal være ankommen til Argos om, at den Nordamerikanske Friestat vil sende Grækerne en Hielp af 5 Fregatter og Munition for 40000 Mand og som har opvakt en saa stor Glæde hos Grækerne, at de overalt have bekiendtgjort denne gode Tidende ved Glædesalver, maae i det mindste kun betragtes som et politisk Kunstgreb af Regieringen for at oplive Folkets Mod. – Vigtigere er det at bemærke den Fremgang, som Grækerne giøre i politiske Underhandlinger; saaledes have de afsendt Fyrste Kantakuzen til Rusland, og nu erfarer man, at den bekiendte Alexander Stagirites er nyligen passeret Nürnberg for at opkiøbe Vaaben i Europa. De Græske Navarker paa Øerne have i Anledning af de Fornærmelser, som et Græsk Skib har begaaet mod det Engelske Skib Curlev, ladet erklære: at intet Europæisk Skib maae blive molesteret af deres Krydsere, og at de ville med den største Beredvillighed erstatte saadanne Uretfærdigheder, naar blive beviiste. – Den Græske BiskopJgnatios i Pisa har lovet at ville paa det bedste anbefale Grev Normann i Peloponnes; men han skal tillige have ønsket, at man ikke vil sende saamange Officerer dertil, da man ikke kan udrette noget der med regulaire Tropper; men beder: at man hellere vil anvende de indsamlede Understøttelser til at indkiøbe Vaaben og Munition. – Jfølge Efterretninger fra een af de Tydskere, som nu opholde sig i Morea skal der være 60000 Bevæbnede paa Halvøen; men hvoraf kun omtrent 30000 ere saaledes bevæbnede, at de kunne betragtes som egentlige Tropper; men selv de øvrige slaaes dog ganske tappert med de Vaaben de have og ved Tripolitza angrebe Mainotterne det Tyrkiske Cavallerie med Køller og Knipler. En Fransk Officeer er bleven Oberst og commanderer 400 Mand. Hele Halvøen var dengang i Grækernes Hænder paa nogle smaae Casteller nær, som vare besatte af Tyrkerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Man hører bestandig fra Frankerige nye Efterretning om den uroelige Aand, som viser sig imellem Militairen. En Conspiration skal være opdaget til at sætte Napoleon den 2den paa Thronen og til at tage Kongen og den Kgl. Familie fangen, og den Franske Moniteur melder at den 24de Febr. var General Berton afgaaet fra Thouars tilligemed Ex artillerie=Lieutenant Delen i Spidsen for 50 Bevæbnede, som tillige førte den 3 farvede Kokarde og Fane, de havde derpaa vendet sig imod Staden, Saumur; men da de ankom til Broen ved Thouet og der faae et Detaschement ankomme fra Krigskoten i Saumur, som havde grebet til Vaaben for at modsætte sig deres Foretagende, saa toge de Flugten. og der er givet Ordre til at omringe den fra alle Sider. J Grenoble, Bourdeaut og i Rennes søge Agentere af Jnsurrections=Parthiet overalt at bevæge Folket til Opstand. Embedsmændene og Militairen maae derfore altid være paa deres Post.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Kongen af Frankerig skal nyelig have sagt i Anledning af de Liberales Yttringer i de Deputeredes Kammer: Disse Talere fremkomme med besynderlige Jdeer og Paastande, Jeg har altid hidindtil betragtet Constitutionen som min Datter og nu vil man giøre den til min Moder. - Generalerne Bertrand og Montholon føre for nærværende Tid en Proces med Banqueren Lafitte om de Capitaler som Bonaparte havde deponeret hos ham. Den bekiendte Las Cases har af sine egne Midler erstattet den franske Grenadeer Pource, som fordum reddede Bonapartes Liv i de 500des Sal, den Pension, som siden er bleven ham frataget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
General Riego er den 12de Febr. Kl. 4 om Eftermiddagen ankommen til Madrid og har holdet sit Jndtog i denne Hovedstad. Han blev foran Porten modtaget af en uhyre Mængde Mennesker hvoriblandt der vare mange Medlemmer af National Militsen, som ledsagede ham til hans Boepæl, hvor han strax viiste sig paa Altanen og formanede Folket til at være roeligt, som ogsaa ufortøvet skeete, da alle gik bortuden videre Uorden. Den 14de Februari bievaanede han i en Kongelig AdjutantsUniform og i General Stabens Tribune Slutningen af de overordentlige Cortes Møde, hvor han modtog talløse Lykønskninger, General Qviroga viiste sig i Salen klædt paa samme Maade. Hans Majestæt bievaanede det selv med Jnfanterne. Kongen rosede i sin Slutningstale den lovgivende Magts Forholdsregler. (Denne har nu antaget alle Repressivforslagen, og sagde at de nu ville vende tilbage til deres Provinser ledsagede af Kongens og heele Nationens Taknemmelighed. Præsidenten besvarede denne Tale paa den ærbødigste Maade. – De Cortes have forkastet et Forslag, som 23 Deputerede have indgivet, og som gik ud paa at de aftraadte Deputerede ikke maae i 2 Aar, modtage nogen Decoration, Embede eller Pension af Regieringen. – Den Spanske Regiering skal have forespurgt den Franske om Aarsagen hvorfor en stor Cordon bliver trukken paa Grændserne, og som anslaaes til 40,000 Mand. De nye Ministre, ere endnu ikke udnævnte. Grev Torreno, som er truet af de Liberale vil forlade Madrid og begive sig til Paris. – De Cortes have resolveret, at de ikke ville erkiende Coloniernes Uafhængighed, men blot afsende Commissarier for at høre deres Besværinger, og at der skal tilkiendegives de udenlandske Magter, at de ville betragte det som et Jndgreb, i de gieldende Traktater, naar de ville erkiende nogen af Spaniens Colonier for uafhængige. Den Spanske Regiering har derfore taget den Portugisiske det meget ilde op, at den allerede har erkiendt Chilis Uafhængighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
J Underhuusets Møde den 23de Februar gjorde Hr. Hume et Angreb paa Udgifterne til Marinen da han sagde at de Pengesummer, som vare anvendte paa at bygge og reparere Krigskibe siden Freden, udgiøre 17 Millioner Pund St., hvilke han meente at være tilstrækkelige til at bygge heele Verdens Flaader; men Hr. Crooker svarede, at han skulde, naar han vilde fremlægge Papirerne godtgiøre, at disse Arbeider havde ikke engang kostet 7jend sige 17 Millioner; thi i disse vare mange andre vigtige Udgifter indbefattede, og overhovedet alle overordentlige Udgifter paa Marinen, f. Ex. Magaziner, Skibsværfter og forskiellige Værker, hvoraf det i Plymouth har allene kostet en Million. Han sagde at han havde Fortegnelsen paa Udgifterne til Marinen i sine Hænder; men han formeente, at det vilde medføre store Jncovenienzer ved selv i den nærværende Fredstid offentligt, som Hr. Hume havde forlangt, at fremlægge de Papiirer, som angaae Marinens Udgifter, og at, naar man vilde følge dette Princip i Krigstider saa vilde det være ude med Storbrittanniens Overmagt paa Havet, og giøre en Ende paa Nationens Storhed og Uafhængighed. Hr. Humes Forslag faldt igiennem. Bladet Times har imidlertid holdet en stor Lovtale over bemeldte Hr. Hume og siger, at han ved sine Undersøgelser har opdaget mange Misbrug i alle Departementer, som nøder vedkommende Embedsmænd til at tage sig i Agt. – Den 25de Februar blev paa Hr. Vallaces Forslag næsten eenstemmigen besluttet af Underhuuset, at der skulde nedsættes en Commission af 16 Medlemmer for at undersøge den udenlandske Handels Tilstand, den største Deel af Mødet blev ud fyldet med at Skatkammercantsleren forelagde Huset sin Plan til Jndløsningen af de Navn Stocks, denne blev antaget som Coureren bemærker, næsten uden Modstand af Oppositionen; men Bladet Times bemærker at en vis Frygt er bleven udbredet for de Engelske Statspapirer, imedens at de udenlandske stige med en ualmindelig Hurtighed; hvorved det er at beklage, at Landets Capitaler saaledes skulle deponeres i udenlandske Fonds. Antallet af de Personer, som ere i Besiddelse af disse Navy Stocks anslaaes til 200,000. I Underhuusets Møde den 27de Februar blev efter en lang Debatte Hr. Creweys Forslag antaget, at der skulde forelægges Huuset Beretninger om Afskaffelse af Sinecure Poster ifølge de ældre Lovbud, ligesom over de hemmeligt bevilgede Ansættelser og Pensioner. J Subsidie-Commissionen androg Hr. Hume paa detaillerede Beretninger om Udgifterne til Marinen for 1822, hvorved han kjæmpede tappert med Hr. Croøker; Hr. Ritardo tilstod at Hr. Humes Angivelser vare rigtige; men hans Motion blev dog forkastet med 129 mod 75 Stemmer. Mødet endte først Kl. 1 1/2 om Natten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Den 28de faldt Aldermann Woods Forslag om en Undersøgelses Commission og hvad der var passeret ved Dronningens Liigbegiængelse igiennem med 184 mod 56 Stemmer, og Hr. Calerafts om en Nedsættelse af Salt-Afgiften med 169 mod 65 Stemmer. - Den 26de Februar holdt Grev Liverpool en Tale i Overhuuset, hvori han sagde, at Til værten af Folkemængden har i de ti sidste Aar udgjort 2 Millioner, og at denne Tilvært har især fundet Sted i Fabrikstæderne; han udbredede sig udførligt om Landmandens Nød, og foredrog omtrent de samme Betragtninger, som Marqvien af Londonderry i Underhuset; han bemærkede, at alle hidindtil udyrkede Jorder i England ere nu tagne under Behandling, saa at den store Overflødighed af Jordens Producter lader sig godt forklare, som allene er Aarsagen til Landmandens Nød; og han formanede Huuset til at vaage over Statscrediteens Opretholdelse. - Sørgelige Efterretninges ere ankomne fra Jrland; 16 Kongelige Soldater ere blevne nødte til at overgive sig til Rebellerne, efterat de havde borskudt al deres Ammunition. Hele Grevskabet Cork er erklæret i Jnsurrections Tilstand; mange af Oprørerne blive henrettede; de Grusomheder, som Rebellerne udøve skulle være rædsomme; mange Godseiere, Embedsmænd og selv Koner og Børn blive myrdede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Man har faaet Efterretninger fra Øen Hati om, vt de Haitiske Tropper ere rykkede ind i den Spanske Spanske Andeel af St. Domingo, hvor alle Negerslaverne have gjort Oprør og true at myrde allEuropærre. Paa Øen Portorico svæver man i samme Fare og paa den Engelske Øe Antigua har Gouverneuren maatte tage de strengeste Forholdsregler for at holde Slaverne i Tømmer, Den Baierske Statsgield udgiør nu 86 Millioner. Gylden. - De Hannoverske Financer skulle i Aar have et Overskud af omtrent 450,000 Rdl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
De Forenede Staters Udgifter Udgifter for 1822 ere anslagne til 8 Millioner 891285 Dollars, hvoraf 148000 til Civiletaten, 5 Millioner 165869 til Armeen og 2 Millioner 255,400 Dollars til Marinen. Jfølge officielle Beretninger udgiør nu denne 7 Orlogskibe paa 74 Kanoner, 4 Fregatter paa 44 og 4 paa 30 Kanoner, foruden mange mindre Krigskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Oversigt over vort Solsystem og over Verdens Bygning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Jndenlandske Efterretninger. J Aftes (den 5te Marts) opførtes paa det Kongl. Theater: Puddeelen Hector eller: Aubryks Hund, nye Farce i 1 Act, efter P. A. Wolff oversat ved Prof. Ridder Rahbek. Om dette Stykke, som nyligen, med nogle Forandringer, atter er blevet opført paa Theatret i Berlin, hedder det i tydske Blade: "Aubryks Hund er rigtig nok nu et noget forslidt Spøg, men Hr. Devrient er os stedse nye og velkommen. Hr. Wolff, Skrædermesteren, synes sammensat af lutter Traad. J sin Caricatur ligner han et bevægeligt anatomisk Præparat, behængt med alskens Lapper, og Mad. Wolff, det qvindelige sentimentale Skabilkehoved, er et Spøgelse, som der nyligen med Held er gjort galvaniske Forsøg med. Til den Piben og Klappen, som fandt Sted ved Operaen Romildas og Constances Opførelse Mandagen den 25de Februari, skal man, i Henseende til Parterrets Jvrighed, ikke kunne finde Mage i Theatrets Aarbøger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Jfølge Cancelliets Jndberetning til Hs. Majestæt Kongen har den ved Forordn. af 20de Octbr. 1819 paabudne summariske Procesforms Jndførelse i private Sager, der angaae Fornærmelser i Ord og Gierning, ganske havt de heldige Følger, Man deraf lovede sig, da af de i Danmark og paa de vestindiske Besiddelser ialt i Aaret 1820 foretagne 1519 Sager 1187 ere forligte, 65 udsatte, 15 henviste til Afgiørelse ved de ordinaire Retter og 252 paadømte. Ogsaa er af det omtrent lige Antal saadanne Sager, som er foretaget i et lige Tidsrum ved Kiøbenhavns Forligelsescommission og det andet Vidne kammer under Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten, forligt dobbelt saa mange ved Vidnekammeret som ved Forligelses=Commissionen, hvorimod igien over 3 Gange flere paa dette Sted end paa hiint ere hævede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Ved Viborg Lands-Overret er en Thomas Thomassen Bisp, for at have med Gift ombragt sin Hustrue, dømt til at knibes med gloende Tænger, og derefter miste Haand og Hoved, samt Anne Maa grethe Christensdatter, for at have tilskyndet ham dertil, at arbeide i Viborg Tugthuus sin Livstid, En Forstrands-Eier og Capitain er, for de af ham i en Besværing til det Kongel. Danske Cancellie mod Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Skonau gjorte fornærmende beskyldninger, dømt til at bøde sine 3 Mark, og Beskyldningerne mortificerede. En Handelsbetient af Ringkiøbing er for sit udviiste Forhold mod Stedets Toldbetiente dømt til at bøde 25 Rbd. Sølv til Fattigvæsenet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Efter den indkomne Beretning fra Døvstumme Jnstitutet i Slesvig udgjorde Lærlingenes Antal sammesteds, som ved Enden af Aaret 1820 beløb sig til 71, ved afvigte Aars Slutning kun 66, og var saaledes formindsket med 5. De Døvstumme vare fornemmelig blevne sysselsatte i Skræderværkstedet og Trykkeriet, som aabner gode Udsigter for de Afgaaendes tilkommende Forsørgelse, da det med 1 Factor, 16 Svende, 12 Læredrenge, hvoriblandt 4 Døvstumme, 1 Haandlanger, 1 Arbeidsmand og 7 døvstumme Lærlinger, i alt 38 Personer, har gjort en Omsats for næsten 48000 Rbd. og i f. A. forarbeidet 7307 hele Bibler og 1000 nye Testamenter, foruden 759 1/2 Ark af almindelige litterære Værker, hvortil for Papiir er udgivet circa 10000 Rbd. til indenlandske Fabriker og 230 Rbd. til udenlandske. Hs. Majestæt har behaget at lade Forstanderen for Jnstitutet bevidne sin allerhøieste Tilfredshed med sammes Bestyrelse i forrige Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Ved et under 18de Februari 1797 oprettet og den 30te Juni 1816 confirmeret Testamente havde afgangne Tømmermester Johan Wilhelm Zahn af Kiøbenhavn fastsat, at hans Midler, naar visse Personer, som først skulde nyde Godt deraf, vare bortdøde, skulde tilfalde en af Familien, som dertil maatte være trængende. Den nærmeste af disse, Kapitain Laurentius Collstrup, har nu, da Kapitalen er løbet op til den betydelige Sum 13000 Rbd. Sedler, forfattet Udkast til en Fundats, hvorefter allene Renterne af Kapitalen skulle uddeeles, og dette Legat, bestandig føre Navn af det Zahnske Legat for værdige Trængende. Da den aarlige Rente udgiør omtrent 500 Rbd. Sedler, saa deeles samme i 3 Portioner, den ene paa 250, den anden paa 150 og den tredie paa 100 Rbd. Sedler, hvilke Portioner uddeeles til saadanne Personer af begge Kiøn, der med troværdige Attester godtgiøre, at de ere værdige og trængende dertil, og som derefter vedblive at nyde samme paa Livstid. Nærmest Adgang til denne Understøttelse har og beholder afdøde Grosserer og Tømmerhandler Andreas Collstrups Familie, som ogsaa overtager Bestydelsen af Legatet, saaledes at samme bestandig tilfalder den Ældste i den nedstigende mandlige Linie. Hvad der ved Besparelsen af ledigblivende Portioner i et Halvaars Løb vindes til Fordeel for Fonden, oplægges, for, naar det udgiør 100 Rbd. Sedler, eengang for alle at tildeeles en ung fattig begynder i Haandværksfaget m.v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-09
Kiøbenhavns Børs den 5. Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 253. (Den 5. Marts 1821, 261) Spec. solgtes til 15 Rbmk. 2 1/2 s. a 15 Rbmk. 3 s. (Jstor. 15 Rbmk. 10 s. a 2 Rbmk. - s.) Oblig. (med Renter fra 11 Decb. 1821) 75 1/2 (Jstor 70 1/2 a 71.) Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 98 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbksedl. 12 3/4 (Jstor 17.) Svenske Sedl. 61 s. - Disconto 6 PC.