JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Ved 5te Aars Slutning: Tilbagebetaling 20 Rbd., Rente 6 pC. af 40 Rbd. - 2, 4 Rbd., derfra Obligationens Rente 4 Rbd. Jgien. 18, 4 Rbd., som med Rente i et Aar udgjør . . . . . . . . . . Ved 6te Aars Slutning: Tilbagebetaling 20 Rbd., Rente 6 pC. af 20 Rbd. - 1, 2 Rbd., derfra Obligationens Rente 4 Rbd. Jgjen 17, 2 Rbd. Embedsmanden kan altsaa regnes Aars 109 Rbd. at have betalt . . . . . . . . derfor har han Værdie, en Obligation 100 Rbd., som udgjør . 75 Rbd. Cautionen for 100 Rbd. har altsaa 6 Aar kostet . . 34 Rbd. som fordeelte paa hvert Aar efter Rente og Rentes Rente-Beregningen, giver Rentemaaden, O,05, det er 5 pro Cento. Embedsmanden har altsaa aarlig svaret af sin Caution 5 pC., hvilket, som jeg har anført, er meget mindre end man kunde formode, at de i sig selv ubillige Vilkaar vilde have ledet til. Jndsenderen kan ved denne Leilighed ikke undlade at nævne de meget billigere Betingelser, han i en endnu utrykt Afhandling har udviklet, nemlig: Hvis der existerede en almindelig Embedscautions Assurance kasse, saa kunde denne deponere Cautionerne, imod at vedkommende Embedsmænd aarlig af deres fra samme havende Caution betalte 2 pC., hvorhos dog Embedsmanden, Enke eller Arvinger, ved Cautionens Ophør, naar rigtigt Regnskab var aflagt, paa eengang fik tilbagebetalt de Tre Fjerdedele af alle hans gjorte Indbetalinger. Exempel. For en Caution paa 1500 Rbd. svares aarlig 30 Rbd.; har nu Cautionen vedvaret i 20 Aar, saa er ialt indbetalt 600 Rbd.; hæves Cautionen og rigtig Regnskab aflægges, saa faaer Embedsmanden, hans Enke eller Arvinger paa eengang udbetalt 4500 Rbd. At denne Maade at erholde Cautionen paa, er yderst billig, nægter vist Ingen, som kjender noget til Sagen. At den i mangfoldige Henseender er fordeelagtig for Embedsmanden og ønskelig forStalen, lod sig let udvikle. At den er uden Risiko for Kassen, har jeg ved paalidelige Beregninger godtgjort, da disse vise at om endog hver fjerde Embedsmand blev Fallent, vilde Kassen dog endnu beholde en lille Fordeel. A. C. Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Indenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongens høje Fødselsdag høitideligholdtes ved et godt Middagsmaaltid, ifølge Hans Majestæts allernaadigste Befaling, i samtlige Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd, samt i de militaire Caserneskoler. 172 Voxne og 245 Børn deeltøge i denne Fest og endte den med taknemlig Erkiendelse af Hans Majestæts vedvarende Naade mod dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Ogsaa bleve samtlige 64 Elever i Artilleriekorpsets Underofficeerskole, og de 98 Børn, der freqventere den classenske ArtillerieLegatskole, givne et godt og rigeligt Middagsmaaltid, Viborg, d. 27de Januari Efter flere Dages streng Frost og Storm af Østen og Nord os, er falden fra i Tirsdags af, megen Snee, der endog i Onsdags voldte, at Posten fra Randers hertil væltede i en Snedrive uden for Viborg. Veiene ere nu opkastede; men andensteds ere der mange ufremkommelige Steder, da Stormen lagde store Driver. - Ved Avisens Slutning i Dag var Posten endnu ikke kommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Paa Torvet i Dag kostede Rug Tønden 7 Rbd., Byg Tdn. 5 Rbd. 5 Mk., Kartofler 2 Rbd. 2 Mk., Smør Pundet 14 a 16 s., Æg Snesen, 26 s., forrige Løverdag kostede de 28 s. (forhen noget uhørt her.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Liimfjorden er endnu aaben fra det Yderste indtil et Stykke vesten for Hals Skibsbroe; den i Dag (den 22de indkomne Skonnert maae desaarsag ises til Blødens Pæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Landsbyen Balle, ved Silkeborg, er allerede mærkværdig derved, at Biskop Balles Oldefader var Skolelærer i denne Bye. Balle var en sand Troens Kjæmper; han stred djærveligen imod de onde Jetter og Troldmænd, som hans Aarhundrede udklækkede. - En Kjæmpe af et mere corporligt Slags har ogsaa gjort fornævnte Landsbye berømt. Han heed Ebbe, og levede høit oppe i Hedenold. Om hans Størrelse kunne Læseren gjøre sig Begreb af Følgende: Ved Veien, der gaaer fra Gjødvad til Balle, findes 2 Høie, beliggende i en 6 Favnes Afstand fra hinanden. Disse kaldes Ebbeshøie, fordi Ebbe skal have skrævet fra den ene til den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Blandede Efterretninger. Et anbefaleligt Pulver til Ødelæg. gelse af Rotter og Muus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Fra det berlinske Ministerium, hvorunder Medicinal=Anliggenderne bestyres, udgik under 25 Oct. 1823 et Circulaire til samtlige kongl. Regjeringer i Preusen, angaaende et nyt opgivet Middel til Ødelæggelse af Rotter og Muus. Det synes at kunne betragtes, som et vigtigt Sikkerheds Middel for det Offentlige til Forebyggelse af Misbrug af Forgiftningsmidler, og derfor optage vi det her. Det lyder oversat saaledes: Da den Arseniksalve, til Ødelæggelse af Rotter og Muus, som af Apothekerne skal haves i Forraad, ifølge Bekjendtgjørelse af 30 April 1812, ikke svarer til de Forventninger man har gjort sig, og derimod et af afdøde Medicinal-Assessor Thimann i Stettin til saadant Brug opgivet Pulver, efter alle hidtil anstillede Forsøg, er langt mere hensigtsmæssig, saa bliver herved den kongl. Regjering meddelt Underretning om Sammensættelsen af dette Pulver, for at det kan bekjendtgjøres Apothekerne i Regjeringsdistriktet, at de derefter kunne forfærdige det og sælge samme istedetfor den forhen approberede Salve, under Iagttagelse af de lovmessige Forskrivter. Sammensætningen: Fint pulveriseret Arsenik 8 Lod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Fint Hvedemeel 7 Lod. Fineste Kul (eller bedre, Konrøg) I. Lod. Afrevet med fortyndet Viingeist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Ægte Muschus 1 Gran. Disse Ingredientser maae vel blandes sammen, og opbevares i et veltillukket Glas." En af de aabenbare Fordele ved dette Pulver med Hensyn paa den offentlige Sikkerhed er dets Farve. Dette er uddraget af Rusts Magazin für die gesammte Heilkunde VI B. 2 H. Berlin. 1824, og maae altsaa være vort Sundheds-Kollegium bekiendt; men det er Anmelderen ubekjendt, om det er anbefalet Danmarks og Hertugdømmenes Apotheker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
I Anledning af Slangerups Kirkes Beskadigelse af Stormen d. 14de Januari. Hvor er det Spiir, som for sig hæved, saa seirende mod Himlens Blaae, Hvor Hvælvingen, der huldrig kræved, til Sang og Jubel! Store, Smaa, som kjende Christi høje Navn, og søge Trøst ved Frelsens Savn. Aurora straalte, og vi ilde ved Klokkens Klang til Herrens Huus, men inden Venus atter smilte, laae vante Plads, omspændt med Grus. Orkanen bruste vildt, - og see da segned Byens Prydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
En rædsom Støvskye Luften fyldte og hule Drøn, som Tordenbrag; thi Steen og Bjælker brat nedskyldte: og Herrens Tempel blev et Vrag. O! Jammers Stund, paa Sorg saa riig af Skræk, hver Skabning vaanded sig. Dog end i Skrækken Haabet straaler, thi Almagts Gud er god som stor, han Stormens Vælde selv afmaaler, han vil en knuse faldne Jord; thi skue mod Øst, og see Guds Søn, og Chor, og Altertavlen skjøn. Og selv mod Vest - hvor Rædselscenen, først møder vore bange Blik, vi Duen see med Oliegrenen, og Naadepagten Redning fik, selv Orgeltenens Høitidslyd end stemme kan vor Barm til Fryd. Ja Gud er god, han blot vil vække til Agtsomhed den sløve Sjæl ved mægtigt Scepter at udstrække; O! lad det virke Gavn og Held, og styrke vankelmodigt Fjed, i Tro, i Haab og Kjærlighed. Og Kjærlighedens Lue gløde, for Kirkens Krav i Alles Bryst med gavmild Haand hinanden møde, dens Hæder være fælleds Lyst Da skal dens Krone hæve sig, End mere skjøn og seierrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Kjøbenhavns Børs, den 2 Februari 1827, Hamburg 2 M.a vista 228. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 164 1/2 165 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 4949 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 82 3/4 83 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. 101 - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820. Dito Dito. . . . . . . . 115 115 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 908,91 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 3/4 104 i Banco. 94, 96 i Banco, 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler Asiatiske Actier . . . . . .- - L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Dette Grundprincip kan, formedelst Udtalens Ustadighed, endnu ikke allevegne følges. Men det bliver ikke destomindre klart, at det System, som kommer denne Grundsætning nærmere, er fuldkomnere end det som bortfjerner sig derfra. Hvor der altsaa gives Overeensstemmelse i Udtalen, der kan Ortografien ikke uden saare vigtige Grunde afvige fra en Grundsætning, som han, nidkier for sin Videnskabs Eenhed og Fuldkommenhed, bør ønske at kunne følge allevegne. Saadanne vigtig Grunde har den yngere Ortografie taget i Betragtning, da den nødsagedes til at undtage Eendomsnavnene, som formedelst den foreslagne Retskrivning kunde vorde ukjendelige; eller give Anledning til Uordener i det borgerlige Liv Men derimod lukker den med Rette Øret for Palæologernes Jndvendinger, naar disse beraabe sig deels paa Skribenternes Brug, deels paa den formeente Ukjendelighed af Ord, som have tilvundet sig Borgerret i Sproget og jevnligen i Livet forekomme, thi Øret miskjender ikke disse Ord, og Barnets Øie væn Dragt." (S. 42.) Om det stumme e fremsætter han de Regler, som de ældre og nyere Ortografer have, og de Undtagelser der gjøres. "De anførte Regler, siger han S. 11, mangle begge Fuldkommenhed, fordi de begge indeholde unødvendige Undtagelser. Reglen burde være denne: Skriv aldrig E, naar det ikke høres, undtagen i Personers Binavne, og fremmede Eiendomsnavne, som ikke have til nes lettere til dem i Dansk end i fremmed i Paastand, at udeladelsen af et overflødigt Bogstav, kunde indbringe en latterlig Forvirring, har ingensteds hjemme uden i et Moerskabsblad, man vil have fyldt. Ordforbindelsen, Deklama, tionen, Minesproget, uverbale Tegn, med eet Ord, Konterten bestemmer Ordets Betydning i ethvert konkreet Tilfælde. - Sproget vrimler af Ord, som i materiel Forstand ere de samme, endskjøndt de, i Kraft af Konterten, blive i formal Forstand forskjellige, og kan vundet sig Borgerret i Sproget." "Den man i disse taale en eensformig Retskrivning, hvorfor da ikke i hine faa, i hvilke Gramatikeren anpriser den, for at kunne indbringe Fasthed og Eenhed i sin Videnskab. - Hertil hører (S. 4) "Vokalen U skal, i Kraft af den ældre Ortografi ikke understøttes med et stumt C. Man skriver: i Hu og Sind; og Kjolen har ingen Lu. Dette gjør man formodentlig fordi man ikke tiltroer Konterten Evne til at antyde Forskjellen mellem Hue (Hovedbedækkelse) og Hu (Gemytstemning); og imellem Lue (Flamme) og Lu (uldrig Udside af Klæde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Af de optagne Stykker af det første nævnte Dichmanske Skrift, hvilke alle nøiagtigt ere aftrykte, seer den opmærksomme Læser hans brugte Ortografi i Henseende til de vigtigste ortografiske Tvivl, saasom i Henseende til Brugen af Jod, Consonanten Q &c. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Mærkeligt er det at Dichmann selv ikke var fuldkommen konseqvent i sin Ortografi. Saaledes finder man i Sproglæren S. 3. Subjectet, Prædikatet. Strax efter Subjectet Prædicatet. S. 7. Disse Ord syv Gange med ke to Gange med c. de fire følgende Sider allevegne, 19 Gange, med c. S. 99 ni Gange bemildte Ord med c. og overhovedet hele Bogen oftest med c. J den foregaaende Bog om Retskrivning allevegne med k. J denne sidstnævnte Bog er: Adjektiv, Konjunktion skrevet med k. i Sproglæren oftest med c. men ogsaa nogle Steder (S. 77) med k. Komma, Kolon og Semikolon i Retskrivningsbogen med 5, i Sproglæren med c. dog Komma oftest med i S. 401 o. f. men og med c S. 426 o. s. v. En unøiagtig Korrectur (som dog ei burde være i denne Slags Skrifter) er vist nok Aarsagen til nogle af Uovereensstemmelserne, og til de forskjellige Afvigelser fra Forfatterens egne Regler, paa hvilke Afvigelser Nyerup i L. Eft. 1799 S. 747. opgiver forskjellige Exempler. Dichmann skrev ogsaa bøye, Bøyning, Ordføyning, Livets Møyer, (S. 167) Misnøye (S. 179) Øyeblik (S. 181) o. s. f. med y, skjøndt han andre Steder i lignende Tilfælde brugte Jod; f. Ex. i Øie (dog oftere Øye); løi skrev han (S. 326) med i, uagtet han ellers brugte Jod. (Fortsættes.) Til min Moder og mine Sødskende. Nær Rhoars Væld i mange Aar Udfoldede i herligt Flor En Lund sit rige Smykke; Der voxed frem mangt kraftfuldt Træ, Og under løvrig Himmels Læ Stod Engens Lilier trygge. J Lunden hersked, stedse Fryd Kun sjeldent toner Klagelyd Hvor Enigheden bygger; O! der var herligt, skjønt at boe! Og vee den Siel, som ei fandt Roe, Jmellem disse Skygger! Thi Enighed og Hjertets Fred, Og Munterhed ved hvert et Fjed Der Vandreren tilsmiled'; Og lislig Kjøling fra hvert Blad, Bortvifted' Ondskab, Nid og Had Fra hver, som der sig hviled. Did svæved tit min trætte Aand, Naar Hjertet følte Kummers Baand, J Tankerne tilbage. Fred i min Siel, mit Hjerte kom Kun der - kun der ved Mindet om De glade Barndoms Dage. Men nu mit Blik med Taarer kun Henstirrer mod den tause Lund, Den før saa skjønne Have! De Træer visned hen. - Faa Aar Den skabte til en Kirkegaard Med mange sjunkne Grave! Der hviler Du, o Fader kjær Maria hist min Betty her Her mine trende Spæde! Der - Hans - Din Jacobs Gravhøi er! J Jordens Skjød sank, Grethe - her Din Mand, Dit Haab, Din Glæde! De bedste Træer sank. - De Faa, Som end i Lunden frodigt staae, Med Blomster, smaae ved Foden, Veemodigt bøie Kronen ned, For at tilvifte Himlens Fred Om Gravene ved Roden! Og Du, som før gav Lunden Fred, Send ogsaa nu Din Engel ned, Din Trøster til de Svage! Styrk Du det gamle skjønne Træ, Som troligt gav de Unge Læ Med Kraft i Kummers Dage! End staaer det der uvisnet, skjønt: Dog - falmet er dets friske Grønt Af Sorg, og Graad, og Klage; O skal det grønnes end en Stund, Da lad Din Fred i tause Lund Saalænge tye tilbage!! Callundborg, d. 22de Januarii 1827. Herm. Hertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Jndenlandske Efterretninger. Onsdagen den 24 dennes bemærkedes, ved Solens Opgang, fra Waldemars Slot en Baad, med 2de Mennesker, siddende fast i Jsen i den saakaldte Lunge=Bugt, omtrent 1/4 Miil fra det nærmeste Land, og midt imellem Slottet og Wemmenæs Bye. Medens der træffes Anstalter til at udsætte Seils=Baade i det aabne Vand, og mindre Baade at bringes paa Slæder til det, den i Jsen fastsiddende Baad nærmeste, Punkt nær Land-Jorden, løbe endeel, paa Slottets Skriverstue til Skatters Erlæggelse sig befindende Troense-Søefolk, i største Hast hjem for at hente mere Mandskab; og i meget kort Tid saa Man fra forskjellige Punkter flere Baade under Seil for fra Søesiden at arbeide sig igjennem Jsen, de Fastsiddende til Hjælp; medens Andre af disse brave Søemænd fra Landsiden, hvortil Jsen laae, at forsøge det samme; men uagtet al Anstrængelse i den stærke Storm og Snee, fandtes det umuligt, og Kl. 2 om Eftermiddagen vare alle igjen samlede ved Slottet, med den sørgelige Efterretning, at Redning næsten ei var tænkelig, og fra Søesiden aldeles umulig; dog, en Skare af Søemænd, hvoriblandt fandtes Førere af større og mindre Skibe, Styrmænd, saavelsom simple Matroser, gifte og ugifte alle glødende af menneskekiærlig Jver for at redde de i Jsen siddende, bleve enige om strax endnu at gjøre et Forsøg fra Landsiden, og i et Øieblik var en Jolle, Fjelle, Linier, Baadshager og hvad som kunde tjene til Hensigtens Opnaaelse, paa forspændte Slæder, der bragte alt til Landpynten nærmest den i Jsen siddende Baad. Først ved Solens Nedgang blev Man istand til at gaae ud med en Jolle og et mindre fladbundet Fartøi, der begge igjennem Skraae-Jsen, der laae et langt Stykke fra Landet, for det meste bleve skudte af Folk, der gik i Vandet, siden blev det mindre Fartøi trukket hele Veien af Folk, der gik paa udlagte Fjelle, og desuagtet ofte brak igjennem Jsen, undertiden til Halsen. Jollen, der slet ikke kunde bæres af Jsen, maatte vende tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Fra det begyndte at mørknes, brændte Fyhr i Landkanten, tjenlige til Retnings-Punkter fordet til Redning udgangne Mandskab. Om Nat sin Flokken omtrent 12 var det lille Fartøi den falsiddende Baad saa nær, at de deri værende Folk kunne anraabes; men det varede endnu noget inden Man kunde komme til dem, og da Man i Land i flere Timer ikke hørte noget til Mandskabet i det til Redning udgangne Fartøi, begyndte Man ogsaa at frygte for dette. En Slæde hentede i en Hast fra Troense endnu et lidet fladbundet Fartøi, hvormed atter 4 raske Mænd gik ud Kl. 2 om Natten, deres Kammerater til Hjelp. Efter et Par Timer hørte de dem tale, og erholdt den glade Efterretning, at de Ulykkelige, der uden Proviant havde sat 40 Timer i Jsen, vare reddede og fandtes i dette lille Fartøi, som 4 Mand nu stræbte at bringe frem, men hvortil Kræfterne neppe mere vare tilstrækkelige. Kl. 7 først naaedes Landet og Kl. 8 om Morgenen ankom ved Waldemars Slot Slæden med de Reddede, fulgte af en jublende Skate af dem, der have været behielpelige dertil. De Reddede ere fra Byen Marstal paa Troe; de kom fra How paa Langeland og bleve i Sneefog, efter at deres Aarer vare brækkede, af Strømmen drevet ind i Jsen, hvori de tilbragte 40 Timer uden Proviant og uden mindste Haab at reddes, indtil de om Natten ved de antændte Blus saae, at Menneske Venner vare isærd dermed. Den fattes ikke det mindste, og de paastaae, ikke at have føelt noget synderlig til Hunger eller Kulde i de 40 Timer. Den af Troense Søefolk i hele 22 Timer udviste, næsten overmenneskelige Anstrængelse, deres Mod og Menneskekjærlighed er ophøiet over al Roes. Men ikke mindre fortjener at paaskjønnes, at af Wemmenæs Landboere gjordes betydelige Anstrængelser for, med en Baad at komme igjennem Jsen, og paa samme de Ulykkelige til Hjelp. Og at Stedets civile Øvrighed, Birkedommer v. Krogh med maaskee 100 Frivillige, hele Natten forblev ved Strandbredden for at vedligeholde Blussene, og have i Beredskab alt, hvad som til Redning kunde benyttes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Saadanne glædelige Tegn paa ægte Humanitet bør komme til almindelig Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
(Jndsendt til Hempels Avis No. 19.) Aalborg. I Afvigte Aar udklarerede fra Aalborg 1141 Søskibe. Jblandt de vigtigste med disse til fremmede Steder udførte Varer, kunde bemærkes omtrent 1550 Lispund saltet Flesk, 4600 Lispund saltet Kjød, 38000 Pund uberedte Skind, 95800 Pund dito Huder, 110000 Pund Uld, 500 Tønder Smør, 89000 Tønder Kornvare og Bælgfrugter, 19300 Tønder saltede Sild, af hvilken sidste Artikel desuden til indenlandske Steder er udført omtrent 32000 Tønder, altsaa i det Hele noget mere end 2000 Tønder mere end det foregaaende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Det bemærkes, at Sildene ere her reducerede til Danske Tønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Aarhuus, den 26 Januari. Oldermanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
for hærværende Hattemagerlaug har bekjendtgjort følgende: "Af de saa moderne BomuldsPlyds Hatte som sælges under Navn af Silke hatte, kan blive af mig forfærdiget endnu lettere end i Hamborg; da disse der nu koster 3 Mk. Courant eller 10 a 11 Rbmk., saa vil jeg forfærdige af samme Sort for 3 a 4 Rbmk., naar de selv leverer mig nogle gamle Plydses Buxer, eller Vester af hvad Couleur, da jeg selv kan farve det ligesaa smukt som i Hamborg."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Viborg, d. 31te Januari. "Den strenge Frost ophørte i Søndags Aftes den 28de Januari. Tøe, der nu har borttaget Sneen, saa at Kaneføret er for denne Gang ophørt, kom istedet. Denne høist ustadige Vinter har megen Jndflydelse paa Helbredet, da man saa let forkjøler sig. - Her i Byen er aabnet en aldeles ny og forhen ubrugt Erhvervgreen; den nemlig om Aftenen naar det er mørkt, at stiæle Grønkaal i Hundredviis paa eengang; formodentlig halshugges de med en Segl eller Lee og bruges til Hesteføde. Da man i Fjor, endog efter 4 til 5 Plantninger ingen Kaal kunde faae til at trives, er det en Lumpenhed uden Lige, at berøve Menneskene denne sundeVinterspise, for at stoppe den i Halsen paa forsultede Krikker og Køer, forrige Nat er saaledes i en indplanket Have stiaalen omtrent 300 Grønkaal. - Man troer at være paa Spor til disse Tyves eller Kaalrøveres Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Et kongl. udelukkende Privilegium paa 20 Aar er bevilget Kjøbmand M. H. Holler i Rendsborg til at anlægge Smelteovne i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, for at drage Jern af Morads eller Eng Grund, og deraf forfærdige alle Slags Støbejerns-Vare, med den Betingelse: at Værket skal være bragt i Gang i eet Aar. Derhos er ham allernaadigst tilladt ogsaa at anvende gammelt Jern til Omsmeltning, og at forsende de af ham fabrikerede Vare toldfrie omkring i Hertugdommene, og til det egentlige Danmark mod halv Told. Ved at anmelde dette i Schl. Holst. Provinzial Beretn. (1826. 3 H. S. 491) har sammes fortjente Udgiver Hr. Pastor Petersen tilføiet følgende: Materialet - til denne Jernfabrikation - er udbredt over begge Hertugdømmerne i uendelig rige Masser; Hr. Pastor Siemsen i Hande wit, som interesserer sig høilig for denne Sag, og understøttes af meget værdige Mænd, har beviist, at alene i hans Sogn kunde med ringe Møie tilveiebringes adskillige Millioner Pund Hos os er Benyttelsen af dette Matrial ny, som saameget Andet, men i det Hanoverske er det allerede i mange Aar bleven anvendt til ovennævnte Hensigt." J forrige Tider har Mose, eller som det i Norge kaldes, Myre-Jern været smeltet adskillige Steder i Jylland. (Cf. Thaarups Stat. S. 71.) Det kongl. Landhuusholdnings-Selskab belønnede, i Aaret 1732 en Afhandling af en Norsk Bonde, Ole Evenstad, om denne Slags Jerns Smæltning; hvilken Afhandling er trykt i Selskabets Skrifter, ogsaa oversat paa tydsk: Gøttingen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Blandede Efterretninger. Trondhjem, den 16de Januar. "Det gamle Ordsprog, tempora mutantur, synes ganske anvendeligt paa vore senere regnfulde, stormende og ustadige Vintre; hele November og December vare her af den Beskaffenhed. - Den berømte Pater Hell gjorde paa sin nordiske Reise den Slutning, at en stor Deel af de nordlige, dengang beboede, Lande efterhaanden ville blive ubeboelige, fordi Jisbjergene ved Polen stedse tiltoge i Vært og sjælden i en heed Sommer formindskedes. Sætningen, der støttedes paa rimelige Grunde, vedblev i lang Tid at have Tiltroe, indtil en Naturbegivenhed i Aaret 1815 tilintetgjorde samme; thi ved et Jordskjælv, Orkan eller deslige løsreves hine uhyre Colosser fra sit gamle Opholdsted, toge Coursen til de sydlige Lande, hvor Søfarende ofte nødsagedes at gjøre Complimenter, og dreie af fordem. Vintrene have her Nordenfields siden hiin Tildragelse, aldrig medbragt noget stadigt Veir eller anseelig Grad af Kulde, hvortil maaskee flere Jordstrækningers ivrige Opdyrkelse og sumpige Steders Udtapning tillige have bidraget Sit; i det Mindste er dette Tilfældet med Omegnen af Trondhjem, hvor endeel Jndvaanere fra denne Kjøbstad foregaae andre med følgeværdigt Exempel. - De første Dage af Januari bragte os tilstrækkelig Snee, 15 a 16 Graders Kulde og godt Slædeføre, hvilket vi ønsker at maatte vedvare."(T. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Kjøbenhavns Børs, den 6 Februari 1827. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 49 49 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 1/2 84 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 73 3/4 73 3/4 i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. 115. 115 1/2 Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90801 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 103 1/2 104 i Banco. ved Hambro & Søn, 94 95 i Banco 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/258 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 12. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Februari 1827.