JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Formedelst contrari Vind er Admiral Ryssel den 1 May først fra Cadix udløben, og med en god Vind Strædet passeret. Den 8 kom hand for Alicanten, hvor hand een deel Forfriskninger haver indtaget Catalonien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
De Franske har forladt den Stad St. Felix de Guixols, Castellet ladet springe og sig med Folcket udi Baad hen til Palamos retereret. Et Par thi Mickelets haver slaget 100 Franske Fuselerer, og den Svitzerske Obrist, Lieutenant Erlack derved bekommen fangen. Et andet Parthi Mickelets haver ofverfaldet Guarnisonen til St. Laurentz de Muga, som bestoed udi 110 Mænd, 93 bekommen fangen, og Resten nedhugget. Dog hafver de Franske med 12000 Mand været lykkelig ved Ostalrick, i det at de samme Stad fra Blocqvaden har befriet og med Proviant forsiunet. Udi denne Action haver de Spanniske mist ved 400 Mand; Denne u-lyckelige Ren contre tilskrifvis 2000 Ryttere, som i stæden for at de skulle Secundere dem, toge Flugten. Denne lyckelige Action gaf de Franske igien et frit Mod, at de ogsaa resolverede sig til at Proviantere Castel-Follit som iligemaade var Blocqveret; Men saa som Vice Royen Marqvis de Gastanaga i Tide der om blef advaret, lod hand alle Defileer og Passer vel besætte, og da de Franske med 12000 Mand og over 200 Mul-Eseler med Proviant, den 20 May ankom, blef de af den Spanske Millitze og Mikeletter, som alle Pas Kirke 3. ser hafve besat, med een stoer Furie angrebet, og de andre, som laae udi deris Huller eller og saa stoed paa Biergene, gaf u-ophørlig Salve, at de Franske efter een haard Fegtning som varede over 6 Timer, sig maatte reterere, af Mul-Eselerne kom ickun 20 udi Castel-Follit, de andre bleve alle borttagne; Ved Retiraden blef og en heel hob Folck capoteret. Mand forsickrer, at de ved denne Action saaledis er bleven tilreed, at de i Aar, saafremt de ikke faar Succurs til sig, er meere kand blive i Marcken, i henseende at Siugdommene iligemaade een stoer hob Mandskab haver borttaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Admiral Ryssel er her forbi seiglet, og haver 3 a 4000 Mand Krigs-Folck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
fra Final afhendt, som og saa allerede lyckeligen til Barcelone er indløben, og holdis der for, at Roses og Palamos til Lands og Vands skal beleyris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Jtalien. Rom. Et Engelsk Krigs-Skib og 8 Spanske Galeer af Napoli haver sig den Øe Ponza (Hertugen af Parma tilhørende) bemægtiget, og der en Fransk Ridder af Maltha, som sig med 130 Franske Soldater udi et Slot forskantzet hafde, bekommet fangen Samme Øe var en Retirade for de Franske Capere. Byttet som de udi Vahre og Penge be bekom, beløb sig over 42000 Rixdl. Biemont.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Endelig er af Generalitetet blefven besluttet dend Festning Casal at Bombardere og formaliter beleyre, til hvilken ende Trencheerne, den 15 hujus er blefven aabnet. For samme Festning er ickun lidet Cavallerie, thi Cavalleriet staaer ved Turin, om at observere Marschallen af Catinat, som staaer med en liden Armee ved Susa. Et Parthi af Turin hafver under Pignerol ved 100 Franske Soldater ophefvet. Tvende ny Tydske Kæyserlige Regimenter er her i Landet ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Spanske-Nederlande. Den 26 May om Eftermiddagen er Kongen til Gent ankommen, hvor Chur-Førsten af Beyren og Hertugen, af Pløen samme Aften iligemaade mødte, og efter at de hafde holdet Krigs-Raad, begaf Majestæten sig hen udi Leyren ved Deynse, og Chur Førsten samt Hertugen af Pløen til deris Leyer, som fra Zillick ad Ninove var marscheret. Og efter at Kongen Armeen hafde mynstret, lod hand den 2 hujus, Armeen, 40000 Mand stærck ad Rousselaer marschere, og detacherede der fra Greve Athlone med 12 Regimenter igien ad Løven. Samme Tid marscherede den Beyriske Armee iligemaade 40000 Mand stærck imod
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Schelde-Strømmen. Den 3 hujus gick den Kongelige Armee indtil Bekelaer, camperede een Mil fra Ypern og een half Mil fra Meenen, ickun 3. Fierdings Vey fra den Franske Linie. Mar Marschallen af Ville-Roy som hidindtil laae ved Schelde-Strømmen, retererede sig saa strax udi Linien for at deffendere dennem. Marschallen de Boufleur, som ved Mons camperede, i meening at tage Passen ved Pieton i Possession, maatte paa Chur-Førsten af Beyrens Bevegning forandre sin Jntention, og gaae imod Schelde-Strømmen, om Linien der at bedecke, og i Nødsfald med Marschallen af Ville-Roy sig at kunde conjungere. Den 5 hujus gick den Beyriske Armee ved Oudenaerde ofver Schelde-Strømmen og leyrede sig til Castre een half Miil fra Linien, hvor paa Boufleur sig bag Linien retererede. Baade Kongen og Chur Førsten haver under een stærck Escorte Linien recognosceret, og ellers gjort store Præparatorier, dennem at angribe hvilket foraarsagede, at de Franske et Retrenchement bag Linien opkastede. Den 6 blef Hertugen af Virtenberg fra Hovet-Armeen Detacheret, om sig med General-Major Ellen bergs Corpus, som stoed ved Dimuyden, at conjungere for at giøre et Forsøg paa den Franske Skandtze ved Knock, som er meget fast og der til vel besat. Den 10 lod Chur-Førsten af Beyren 600 Mand delogere, som sig til St. Deyns paa een Mølle hafde posteret, fra hvilcken de udi den ChurFørstl. Leyer kunde see; General-Major Fagel, som den Action var anbetroet, holdt sig vel, dog gick det icke saa vel af, at mand jo miste een temmelig hob Folck og nogle Officerer, der til blef een Oberst dødelig qvæst. Hertugen af Virtenberg giorde ogsaa et Forsøg paa Sluffen ved Knock, som med Udenværcker og een liden Skandtze Fort Fintele er forvaret, og erobrede alle disse med Kaarden i Haanden, lod der efter forfærdige Batterier, og befandt at de Franske hafde giort Afsnit, for at kunde altid reterere sig udi Linien, disligeste at Jorden ved Skandtzen var saa blød, at de ey kunde grave een Fod dyb for Vand, hvorfor Hertugen af Virtenberg reiste til Kongen og confererede med Hans Mayestæt, som hannem gaf Ordre at reterere sig der fra, efterdi Passen var icke af nogen Importantz til det forehavende Dessein. Dog kunde mand fornemme at de Franske dennem der icke gierne saae postere, fordi de gjorde ald deris Flid, om at delogere dennem igien udaf Udenværckerne, dog uden Effect. Den 17 om Eftermiddagen opbrød den ChurFørstl. Leyer gandske uformodendis, og maatte samme Aften af Oudenaerde marschere. Den 18 gick Armeen ofver Schelde-Strømmen, og leyrede sig imellem Geersbergen og Tillegem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Den 19 giorde Armeen igien en stoer Marsch, og kom een half Miil videre end til Hall, og 5 a 6000 Heste af Avantgaarden indtil Løven, Bagagen gick den nærmeste Vey imellem Festningen, paa det at Armeen udi sin hastige Marsch ey skulde blive forhidret. dret. Saa snart det Franske Generalitet den Chur-Førstl. Armees hastige Marsch hafde fornummet, blef Marschallen af Boufleur med 10000 Mand til Hest Detacheret, at marschere Nat og Dag, om at forekomme de andre, og bedecke Namur; Men saasom det Corpus under Greven af Athlone sig ved Pieton og det Brandenborgiske ved Fleury var posteret, og den Chur-Førstl. Armee allerede stoed ved Hall, om at sætte sig ved Pieton saa snart de andre passerede Sambre-Strømmen, kunde forbebemelte Marschall af Boufleur icke udføre sit Forehavende, hvorfor hand imellem Mons og Maubeuge blef stille staaendis, icke alleniste for at lade sine afmattede Tropper hvile, men ogsaa at forvente Infanteriet som var paa Marschen. Den Kongl. Armee haver sig ved den Chur-Førstl. Armees Aftog ogsaa moveret, og tilbage af Rousselaer marscheret. Lord Portland haver udi een Bye kaldet Morsele slaget et Fransk Parthi, som passede paa een Convoy kommendes fra Gent, udi hvilken Action ved 150 Franske skal være bleven og 300 fangen. Paa de Allieredis Side er een Engelsk Brigadier bleven dødelig qvæst, 2 Capitain-Lieutenanter og over 100 Soldater mist Livet. En Major som med 60 Mand skulde recognoscere, er af en Bonde blefven forraadet, at de samtlige af et stærck Fransk Parthi er bleven capoterede. Hans Kongl. Majestæt er under een stærck, Escorte gaaen fra Armeen til Leyren for Namur, om at observere Marschallen af Ville-Roy. Armeens Commando haver hand Printzen af Vaudemont saa længe overgivet, og Hertugen af Virtenberg beordret igien at conjungere sig med Hovet-Armeen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Holland. Churførsten af Pfaltz er med sin Gemalinde, Frue-Moder og hen ved 500 Personer sterck, i den Haag ankommen, og skal være sindet at besee de fornemste Stæder udi de foreenede Nederlande. Alle de Hollandske Krigs- og Bombardeer-Skibe ere ad Spithead henseiglet. Ulyckelig Tilfald.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
En Hollandsk Fregat Fama kaldet, som Hering Byserne skulde convoyere, er ved Enckhuyssen med 80 a 90 Mennisker fløyen i Luften. En Person som er blefven freist, siger, det at være skeed af et Skud som de gjorde, da Rederne ginge fra Bord, Capitainen var til Lycke ey paa Skibet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Merckverdigt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-06-01
Jmellem Bøhn og Vismar en Fierdingveys fra Giessen udi Hessen land, er et Rug-Stroh opvoxen med 11 store Ax paa, og eftersom der siges, at imod Enden af den 30 Aars Tydske Krig, et dislige Ax er opvoxen, hvorpaa følgede Fred og Frugtbare Tider; Saa forhaaber mand at det nu iligemaade ognoget got skal betyde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maanet hafver Hans Kongel. Majestet ved Trycken ladet publicere en Placat, at Nørre Porten Time ofver den ordinarie Tid skal holdis aaben, hvorimod de som ville ind eller ud, betale som følger, Nemlig, af En Ca ross eller Chaise ind eller ud 12 st.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Af En Cariol eller anden Vogn 6. Af en Person til Hest 4 st. og en Person til Fods 25. Datteret den 2 Julii. Herforuden er endnu en anden Placat publiceret, af dato den 23 Julii, at alle de som om Fredagen, Søndagen og andre No. 5. hellige Dage vilde ud eller ind ad forbemelte Port fra Kl. 5 til 8 om Morgenen, og fra Kl. 10 til 2 om Eftermiddagen, efter ofvenbemelte Reglement skulle betale.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Den 6 hujus har mand til Hove ved en expresse Courier faaet den uformodende og bedrøfvelige Tidende, at Gud alsommægtigste ved Døden hafde henkaldet Hans Printzelige Høyh. Printz CHRISTIAN paa sin Reyse, udi den Keyserlige Rigs-Stad Ulm, den 27 Junii, i sin Alders 20de Aar og 3 Maaneder. Den 12 er den Franske Ambassadeur Monsieur de Bonrepos, reyst herfra.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Den 23 haver Hans Kongel. MaLillil Majest begivet sig ad Jægersborg. Ellers er ved det Kongl. Universitet her i Kiøbenhavn i denne Maanet en erværdig Præstis Søn af Fruen, ved Nafn Martinus Casparus Volfburg, Joachimi Fil udi sin Alders indgaaende Tiende Aars anden Maanet, til depositzen offentligen in examine artium og Styli af Professoribus examineret, og formedelst sine meget gode fundamenter i alle tilhørende scientzer, udi Consistorio approberet af Decano Facult: Philosoph: Mag. Joh: Jani Bircherodio, iblant 147 Candidatos Civitatis Academicæ, til Studiosum at creeris, som skeede d. 23. Julii, hvorpaa bemelte unge Studiosus strax efter sin indskrifvelse udi Studenternis matricul af Rectore Magnisico D. Holg. Jacobæo d. 24 Julii, lod ydermeere see sin Flittighed, Judicium, og berømmelig profect d. 31. Julii, da hand udi Collegio Mediceo, i een meget stor Mængde af Tilhørere til tilstædeværendis Høye Herrers Professorum, og alle andre Lærdis største Behag og Forundring, udi een der holte disputatz, responderede. Slessvig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Udi denne Maaned haver Arve Printzen af Brunsvig-Volffenbyttel Prinz Augustus Vilhelm, holdt Bilager her paa Gottorf med Princessinden Sophia Amalia af Slesvig Holsten.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Tydskland. Aken. Den 29 Junii hafver sig henved 50 Franske Soldater udi BønderKlæder her i Staden ind-practiseret, bemægtigede sig Lytticker Porten, og dref Borgerskabet derfra som holdte Vagt, saa at 200 Rytter og Soldater som stode uden for Porten, kom med ind i Staden, hvilke intet videre jorde, end plyndrede det Brandenborgeske Contributions-Contoir og befriede de Luxemborgeske Gisseler. Stadens Magistrat kunde intet giøre der imod, formedelst at den betaler Contribution til de Franske, dog vil det foraarsage stor Fortræd, naar de Brandenborgeske kommer af Camdagnen. Coblentz. Den Franske Parthie Gænger Peter Bauer, var med 60 Mand En Miil her fra, for at oppasse et Skiberom, som hand hafde faaet kundskab om, men som samme Tid et Skib med Surbrønd-Vand forbi passerede, skiød de der paa i meening, at det var det andet, af hvilket Skud blef saadan Allarm, at hand paa alle Si Sider blef omringet, 40 af dennem nedskudt og resten fangen. Peter Bauer blef kiendt af en Mynsterske Soldat, og derfor ihielskut, har saa denne Lands-Forræder udi sit Fæderneland faaet sin fortiente Løn
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Ober-Rhinstrøm. Den Franske Armee, som en tid lang stod ved Bruchsal, har sat sig nærmere Philipsborg og Neckar-Strømmen, hvorpaa Marggreven af Baden leyrede sig ved Sternfels, og de andre Allieredis Corpus, som ved Neckar-Gemynde var gaaet ofver Neckar-Strømmen, var ickun en Miil fra dennem. Siden gik den Franske Armee den 2 og 3 hujus uformodentlig om Natten ofver Rhinstrømmen. De Allierede staar nu ved Heydelberg, hvor de sig vil henvende, lærer Tiden. Vien. Hans Keyserlige Majest. haver gjort de 4re Feldtmarskalck-Leutenanter til General Feldt-Tøygmestere, nemlig, Nigrelli, Gido von Starenberg, Heister og Houschin. Cardinal Collonisk er blefven Ercke-Biskop til Gran, Biscopen af Neustat er hannem udi det Biscopdom succederet. Den 12 hujus er det Chur-Sariske Jnfanterie her ved Staden til Skibs ankommen, og hafver Keyseren besigtiget dennem paa Taboren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Ober-Ungern.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
En Ratzisk Capitain haver strippet, ofver Sau-Strømmen og gjort got Bytte, og medbragte udi Qvarteret til Molovitz 200 Stude og Kiør, og meere end 100 Faar og 70 Muul-Eseler, disligeste mange Heste. Fra Armeen falder intet Nyt for at berette.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Den Tørckiske Armee er endnu icke fremkommen. Mand hafver vis Tidende at den Tørckiske Keyser fra Philippoli meget hastig tilbage ad Adrianopel skal være gangen, og hafver Store-Vezieren beordret, med Armeen af Belgrad til at marchere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
De Personer som Prinz Vallis Fødselsdag har celebreret, er af Regenterne sat udi store Penge-Bøder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Den 4 er den Engelske og Hollandske Flode for St. Malo ankommen, imod Middag blef 6 Hollandske og 3 Engelske Bombardeer-skibe ordineret, Klippen, som kaldis Qvince, og Skantzen Dambour, at bombardere, til hvilcken Ende Commanderen for Bombardeer Skibene, Catitain Bembay, med nogle Fregater, de andre at secundere, Klo ken 2 derhen seylede, og beskiød Qvince til det blef mørcke. Den 5 om Morgenen seylede hand Staden nærmere, og samme Tid gaf Admiral Lord Berkley Ordre, at Bombardeer-Skibene skulde følge hannem. Klocken 6 blef en Engelsk Brander commanderet, alle de Skibe som laa under vince at forbrænde, som og blef fuldbragt; Samme tid kom Skantzen og ibrand, og brænde udi 2 Timer, desligeste blef og paa Staden stærk bombarderet, at de Ostre. Liillie 2. stre Qvarteere paa tvende steder Kloken 10 stode i brand. Klocken 2 gick midt i Staden en anden Jld op, som brænd re indtil Aften, men blef dog endelig slukt, formedelst en deel Huse som de lod opspringe, dog er mand forsickret, at hen ved 300 Huse og Gaarde ere af brændte og ruinerede. Admiralen gick i een Baad og foer fra et Skib til det andet, at animere dennem. Fiendernis Kugler gjorde ingen videre skade, end at et Bombardeer-Skib, som de hafde igiennem skudt, blef af Capitainen forladt, og saa i Brand stucket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Fire Plat-Skøyter og fire andre Fartøyge blefve og skudt til Grunde, af Mandskabet blef 60 ihielskudt. Om Aftenen seylede de der fra, og blef Capitain Bembay den 6 med 8 Fregatter og nogle Bombardeer-Skibe ad Grandville commanderet, hvilcken ogsaa er bleven bombarderet. Siden er Lord Berckley udi Duyns indløben, og har været udi Londen, hvor hannem af Regenterne en nye Ordre blef meddeelt. som hand igien er afseiglet med.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
J Flanderen hafde mand forventet en stoer Action, som Marskalcken af Villeroy skulde hafve udrettet, men formedelst Printzen af Vaudemonts Forsigtighed misslingede det. For Neuport har det ey heller vildet lyckis, hvorfor Villerons Contra Parter begyndte at tale imod hannem om samme Actioner, men der det lyckedis forDixmuyden, er dennem Munden igien tilstoppet. Fra Catalonien har mand Tidende, at Hertugen af Vendome har bragt nogen Succurs udi CastelFollet, men fordi hand dem icke holdte capabel at maintenere samme Stæd, hafver hand det ruineret og forladt. Mand vil sige at Palamos og Ostalrick lider stor Mangel. Fra Namur har mand Tidende, at udi Stormen paa Udenverckerne meget Folck af Besatningen skal være blefven, hvor iblant tællis Hertugen af Sully, Greven af Morsteen, som er den sidste aff Familien, Brigadieren Vieurbour, og 2 Oberster, Grefve d'Albert, og Grefve Montlevrier Colbert, og mange andre af mindre Charger. Til Poissy er den skiønne Kircke, som har kostet mange Millioner, afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Spanske-Nederlande. Den 12 Junii er Kongen af Engeland udi Leyeren for Namur ankommen. Nogle Dage tilforn, da Staden ey var saa nær indsluttet, hafver Marskallen af Boufleur, for at stille Ordre derudi, indsneget sig med 1700 Dragoner ofver Dinant, Men som Armeen samme tid kom Staden nærmere, torde hand ey vofve at gaae der fra. Kongen af Engelland lod ved sin Ankomst strax alle de udskrefne skantze-Grafvere arbeyde paa Circumvallations- og Contravallations-Linien omkring Staden og Castellet, som inden 10 Dage bleffærdig. Det meste Herterie er fra Leyeren til Grefve Athlones Armee ved Pieton blefven henskicket, og fra Kongens Armee 14 Battailloner Engelske ankommen. Den 1 hujus gjorde de et Udfald med 1200 M. paa det Brandenborgeske Qvarteer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Den 2 hujus ere Trencheerne ved den Brandenborgeske Attaqve bleven aabnet, og siden de andre under Churførsten af Beyeren, Hertugen af Pløen og General-Leutenant Tettau, Staden blifver af 8te Batterier, det ringeste paa 12 Canoner, beskudt, de fornemste Attaqver ere paa St. Nicolaus Port. Den 8 imod Aften lod Kongen det store Udenverk med 5000 Granaderer og 8000 Mænd Jnfanterie bestorme, udi hvilken laae 30000 Mand, som i den tredie Storm om Aftenen klocken 10 med meere end 1500 Mands Forliis, sampt 2 Oberster, 3. Oberst-Leutenanter, 12 Majorer og 15 Capitainer, blef borttaget. Samme dag gjorde de et andet Udfald, som i det første gik vel af, men blef dog endelig med temmelig skade tilbagedrefven; Udi samme Action ere 2 Brandenborgske Oberst Leutenanter og nogle Capitainer blefven. Boufleur har den skiønne Forstad Jambe ladet af brænde. Fra den 3 til den 15 er intet synderligt passeret, uden at mand har bragt en deel Batterier paa de ny erobrede Udenvercker. Den 15 om Aftenen bestormede mand en Skantzen som laa paa det Bierg Bouge, og bekom derudi 480 Mand fangen. Den 17 blef Contreskarpen bestormmet, og med en ringe forliis erobret. Den 18 er de blefven mester af Bæren, som holder Vandet udi Graven, hvilket mand har aftappet, og meenis at general-Stormen paa St. Nicolai Port den 21 og 22 skulde skee. Udi Approchen er den Engelske Krigs-Commissarius Godfrey, da hand stod og talede med Kongen, af en Canon-Kugle blefven ihielskut, og Oberste Eck den ene Arm afskudt. Den 19 om Morgenen har Churførsten af Beyren Linien imellem Castellet og CohornSkantzen med 12000 Mand attaqveret, og den erobret, og ickun 200 Døde bekommet. Fienden var det ey formodendis, men Attaqven skeede, da der indfaldt en stoer Regn. Udi Linien fandtis 6 Stycker. Som Ofverløbere beretter, har de i Staden giort adskillige Afsnitter. Jmidlertid at Kongen for Namur var gangen, har Marskallen af Ville roy samlet en mægtig Armee, i meening Leyren under Printzen af Vaudemont paa een gang at forderve, til hvilcken hand lige marscherede. Printzen af Vaudemont forandrede samme Tid sin Leyer, om at forhindre, at Villeroyhannem ey skulde komme i Flancken, saa at Fronten stod imod Dendergem, den høyre Vinge imod Arsele, og den venstre imod Leye-Strømmen. Den Liitil 3.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Den 4 hujus gjorde Viller oy sig færdig til Attaqven, og Vaudemont sig at retrenchere, saa at Fronten meget vel var bedecket; Villere satte sig et Canon Skud fra de andre, men da hand saae at Vaudemonts Leyer var meget vel Retrencheret, commanderede hand Greven af Montal med 20000 Mand igiennem Veyen af Thielt, for at komme den anden paa Ryggen. Vaudemont som formerckte at Villeros Jntention var at omringe hanem, lod derfor Bagagen ad Gent til uformercket defilere, og om Aftenen imod 5, Styckerne fra Batterierne afføre, som gick temmelig hastig til, derefter moverede hand sig med de 2 Linier af Jnfanteriet, gick af Retrenchementet igiennem den venstre Flancke, og lod Linten langs ad Retrenchementer marschere, imidlertid kom Rytteriet til Retrenchementets høyre Flancke, om dermed Jnfanteriets Afmarsch disbedre at bedecke, saaat Fienden slet intet der om viste, førend Rytteriet forlod Flancken. Samme Tid var Jnfanteriet in Salvo. Vaudemont gaf ogsaa General Overkerck Ordre at udbrede sig med en deel Cavallerie og Jnfanterie, paa det Montal skulde fornemme, at det var anseet, for at sætte sig i Postur mod hannem, men da Jnfanteriet var gandske borte, fick Overkerck Ordre, iligemaade at afmarschere, og det til Nevel og Gent, hvilcket altsammen skeede saa hastig, at de undgick Fiendens store Magt, og bekom Arriere-Gaarden ickun nogle Demarger af Montals Folck. Denne Retirade holdis høypriselig, og til Printzen af Vaudemonts store Ære, og alle Generaler til Berømmelse, i sær har Prinssen af Vaudemont Hertugen af Virtenberg hos Kongen meget berømmet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1695-07-01
Ved Vaudemonts Ankomst til Gent, har hand strax stærke Detachementer af Nieuport og Brugge henskicket, om samme Stæder, som stod i Fare, at besætte: Den Stad Gent haver Armeen med 200 Tønder Øll regaleret. Villeroy hafde ogsaa et Anslag paa Sleuysen ved Neuport, hvor hand med den derudi, Commanderende Officerer hafde Jntelligentz, men Anslaget blef forraadet og Desseinet giort til intet. Den 16 gick hand for Dixmuyden hvor udi var en stærck Guarnison, dog Staden i sig self var ickun med nogle nye Værcker fortificeret; Hvilcken Stad imod ald Formoding den 17 haver capituleret, med de Vilkor, at Guarnisonen, Ober Officererne undtagen, skulde være Krigs-Fanger, som een temmelig Alteration iblant Generalitetet har foraarsaget. Det samme har og Deynse giort. JtaJtalien.