JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
Hørfrøe, Dør, Bygfrøe og Hampefrøe kjøbes og beC. B. Frausing. tales til høieste Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
Fiin porert Krudt og engl. Parent Hagel kan bekommes til meget billige Priser hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
Paa Haraldskiær ved Welle er som sædvanlig reen og sund Sæderng at erholde, der er avlet efter Rug, som i Aaret 1827 dirette er kommet fra Provstiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
I Kjøbmand Røgends Gaard paa Studsgaden, ved Siden af Snævringen kan til Michaeli Flyttetid faaes til Leie en for en ugift Person eller 2de Store disciple beqvem Leilighed. Herom accorderes me Fuldmægtig Jngerslew. des. des.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
Hermed et Følgeblad. Følge=Blad. til. Aarhuus Stiftstidende No. 137.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
Tirsdagen den 2den September 1828. Mere om Kometen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
J Aaret 1826 var denne Komet, da den kom Jord banen nærmest, omtrent saa fjern fra den, som Maanen, eller henved 52,000 tydske Mile, og naar vi undtage den fra 1680, er endnu ingen Planet kommen Jordbanen saa nær. J Aaret 1832 vil derimod, efter Olberes Beregning, begge Banernes mindste Distants kun beløbe omtrent 4000 Mile, altsaa være trettengange mindre, end i Aaret 1826. J nysnævnte Aar gik Kometen os forbi udenfor Jordbanen; i Aaret 1832 vil den derimod gaae os forbi indenfor den. Denne og flere lignende Forandringer, ere for en stor Deel Følgen af de store Forstyrrelser, Kometen lider af Jupiter, men disse ere vi ikke istand, til, for Fremtiden at beregne med den Nøiagtighed, som udfordres til en fyldestgiørende Besvarelse af det fremsatte Spørgsmaal. Vist er det blot, at denne Komet engang kan komme Jorden meget nær, maaskee for nær for vort Velbefindende, og at den ydermere, i de to sidste Maaneder af Aaret 1832, vil komme Jordbanen, 12 til 13 Gange nærmere, end Maanen er borte fra os. Det vilde nu uægteligen være meget nær, og udentvivl nær nok, for at vække vor billige Bekymring, hvis Jorden selv, paa samme Tid, vilde befinde sig i det Punkt af Jordbanen, som er nærmest Kommetbanen. Men det er lykkeligviis ikke Tilfældet. Kometen gaaer, efter Olbers Regning, den 29de October 1832 gjennem hiint fatale Punct, og Jorden, som paa denne Tid er meget langt derfra, naaer først dette Punct den 30te November, altsaa samfulde 32 Dage sildigere. Vi have altsaa slet Jntet at befrygte af denne Komets nærmeste Gjenkomst. Ogsaa for Fremtiden kunne vi være ubekymrede, saalænge Kometen ei, i Aarets sidste Dage, mod Udløbet af December, staaer Solen nærmest, hvilket i 2500 Aar kun kan hænde een Gang. Og selv da er kun Muligheden af en nær Sammenkomst større, end ellers, uden at have dens virkelige Existents til Følge; thi kun da kan den finde Sted, naar begge Himmellegemer paa eengang gaae gjennem det samme Punct, paa Himlen - en Tildragelse, som selv i Løbet af mange Aartusinder endnu stedse bliver meget usandsynlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
Endnu maa bemærkes, at denne Komet kun hører til de smaae. Det, man kalder dens Kjerne, har, efter Schroteres Maaling, neppe tyve geographiske Mile i Gjennemsnit, og det er meget sandsynligt, at kun den inderste Deel af denne Kjerne kan sammenlignes med en eller anden haard Masse, medens den Yderste kun er meget løs, maaskee blot en kondense. ret Dunst. Men et saa lidet Legeme kan vel aldrig frembringe betydelige Jndvirkninger paa Jordens Bane eller paa dens Overflade, selv om det end kom den meget nærmere, end Maanen nu er os. Men dens kugelformede Dække, som, istedetfor en Hale, omgiver den, har henved 9000 Mile i Gjennemsnit, og en Nærmelse til dette Dække er derfor meget sandsynligere, end til hiin Kjerne. Men det er saa ualmindelig løst, saa let og tyndt, at ingen Fare med nogen Sandsynlighed lader sig befrygte deraf. J Aaret 1832, den 29de October, vil en Deel af Jord banen, ei af Jorden, ligge i denne Taage, men naar vi, en Maaned sildigere, komme i den samme Egn, ville vi neppe bemærke det ringeste deraf. Anderledes torde Tingen forholde sig, naar vi engang selv bleve tvungne til, paa vort Jordskib at seile gjennem dette Dunstdække. Thi det maa nu være saa fiint og luftigt det vil, saa kan det dog f. Ex. indeholde irrespirable Elementer, som ikke egne sig for vore Lunger, og en saadan Omstændighed vilde allene være nok til at frembringe almindelige Sygdomme, ja, maaskee vilde Beboerne paa Jordens Overflade, i Hast gaae tilgrunde derved. Det maa nu forholde sig, som det vil, med slige Tildragelser, der endnu ligge i den fjerneste Fremtids Skjød, for os er det nok at vide, at man, saa kortvarigt som Menneskelivet er, ei behøver at nære nogen Frygt, og at det er unyttigt, ja daarligt, at frygte Ting, som vi hverken kunne forudsee, eller afvende, naar de indtræffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-02
(Wiener Zeitschrift for Kunst, Literatur &c.) Anviisning for Almuen til at forekomme Sygdomme af fugtige Kornvarers Brug, især til Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
No. 138. Aar 1828. den 4de September. De Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. Aarhuus Stiftstidendt. bes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Fædrelandet. Da Hs. Majestæt Kongen havde erfaret, at der paa Godset Hoffmyl i Schweitz, som eies af en Hr. Fellenberg, eristerer en saare fortrinlig Opdragelses- og Underviisnings-Anstalt for de fattigste Børn af Landalmuen, især de Fader= og Moderløse, hvor disse Drenge ikke allene forsørges med det Fornødne til Livets Ophold, men ogsaa dannes til kyndige, flittige og nøisomme Ar dere i Jorbruget, lod Allerhøistsamme paa Sin Beter kostning to Seminarister reise derhen og opholde sig der kedst vis Tid, for nøie at lære Jndretningen at kjende og for at danne sig til, som Lærere, at forestaae en lignende, Jndretning hertillands. Ved deres Hjemkomst har nu Hs. M. allernaadigst befalet, at der paa Arvefæstegaarden Cathrinelyst paa Sorøe Gods skal indrettes en saadan Skole og Opdragelsesanstalt, under jevnlig Tilsyn af en særskilt Kommitter, der skal bestaae af Stedets Sognepræst, Godsforvalteren og Forstanderen for det Agerdyrknings-Jnstitut, som i Forbindelse med Sorøe Academie, begyndes paa Møerup, men forresten under Overbestyrelse af Directionen for Univ. og de lærde Skoler. Til Lærere ved Jnstitutet ere allernaadigst udnævnte de ovennævnte to Semmarister P. Møller og P. Schmidt. Alt Arbeide i Mark, Have og Gaard skulle Lærerne selv drive ved Hielp af Anstaltens Lærlinge. J et hensigts, svarende Værtsted skulle disse øves i saadanne Haandarbeider som sætte dem istand til at udbedre og forfærdige de simple Redskaber som ved en Bondegaard behøves. Fattigkommissionerne have at udrede for hver Dreng : som kommer i dette Jnstitut 4 Tønder Rug aarlig fra 6 til 10 Aars Alder, 3 T. for hver fra 10 til 12 Aar, og 2 T. aarlig for hver fra 12 Aar til Konfirmationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Hs. Majestæt har paalagt Overbestyrelsen hvert Aar at give Sig en allerunderdanigst Jndberetning om denne, vistnok saare fortræffelige, Jndretnings Fremgang. sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Med Dampskibet Caledonia afreiste i Tirsdags Hr. Kammerjunker, Major, Divisions Adjutant, Ridder af fl. Ordener v. Abrahamson til Schlesten. Blandt de i forrige Uge til Khvn. Ankomne vare: keiserl. russisk Statsraad Hartmann, kgl. preussisk Greve v. Secken dorff, og kgl. svensk Hoftecretair Borg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Den danske Flaade bestaaer for Tiden, ifølge en off ciel Meddelelse, af følgende 20 Krigskibe: Orlogskibene: Dronning Maria, Waldemar, Danmark og Phønix. Fregatterne: Rota, Freia, Havfruen, Venus, Minerva, Nymphen og Fylla. Korvetterne: Najaden, Diana, Fortuna og Flora. Briggerne: Møen, St. Croix og St. Jean. Skonnerterne: Atalanta og Deelphinen. Tilsammen førende 710 Kanoner. Det ældste af disse Krigskibe, Linieskibet Phønix, løb af Stabelen den 5te Decbr. 1810. Endvidere haves 77 Kanon og Morteer=Chalupper. Paa Stabelen staae 1 Orlogsskib, 1 Fregat og 1 Korvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Efter at Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederiksom Mandagen var kommen tilbage fra en Jnspectionsreise til Bogense, behagede Høisamme i Torsdags at beseile Odense Kanal, ledsaget af den for sammes Bestyrelse og Forbedring nedsatte Kommission, ved hvilken Leilighed alle i Havnen liggende Skibe, hvoriblandt en temmelig stor engelsk Brig, flagede, og fra de tilstødende Lyststeder hilsedes med Kanonskud. Dagen er efter reiste Hs. K. H. til Kjerteminde. J næste Uge (altsaa i den nærværende, forestaaer, foruden hvad andre offentlige Foretagender eller Reiser der kan forefalde. a det fyenske litteraire og det patriotiske Selskabs Møder, hvilket sidste kan forventes at ville ved denne Leilighed erholde en heldbringende og nødvendig Reform, Den fortrinlige Uhrmager Carstens i Husum, der ellers er bekjendt for sine smukke Spilleuhre, Daaser, &c., er det lykkedes at opfinde og fuldføre et nyt musikalsk Jnstrument, som han kaldet Taften Aura hvor Lyden frembringes af Metal=Tunger, som sættes i Vibration ved Luftstrømning, og derved bringes til at give Toner, som have et Omfang af 5 Octaver, og forene i sig de samme Toner som Orgelet, Harmonica, Vald: horn, Fagot, Oboe og Fløite. Til smaae Menigheder kunde det træde istedetfor et Orgel, da det ifølge sin Natur er meest skikket til Foredrag af langsomme Musikstykker, men dog ogsaa til hurtigere i alle mulige Manerer. Jnstrumentet indtager kun en Plads af 3 1/2 Fods Høide, 4 Fods Længde og 2 Fods Bredde. Gid det maa lykkes denne tantsomme Kunstner at finde tilbørlig Opmuntring, at han ikke skal have anvendt sin Tid og Flid forgiæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Paa Nørrebro ved Khvn, ombygges nu, for privat Regning, Hovedbygningen af den saakaldte Blaagaard til et Theater, der, som det Udvortes viser, vil blive en sand Prydelse for denne Forstad. Det Jndvendige synes, efter hvad man kan dømme om et halvt fuldendt Arbeide, at komme til at ligne det kongelige Hoftheater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Hr. Philip Petoletti, som paa det kuhnske Theater, ved sit udmærkede comiske Talent, stedse meere og meere: vandt Publikums Yndest, vil paa det nye Theater give eqvilibristiske og pantommiske Forestillinger. Efter Forlydende skulle en Hr. Leviin, som holdes for Cropas første Kunstner i dette Fag, en ogsaa i Udlandet meget bekjendt Hr. Longuemare, den allerede i Kjøbenhavn bekjendte Balletmester Ledet fra den store Opera: i Stockholm, tilligemed flere udmærkede Subjecter, være engagerede for dette Theater, hvis Forestillinger man altsaa kan haabe vil overtraffe hvad man hidtil har seet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
J Slutningen af September vil det danske asiatiske Compagnie lade holde Auction over et betydeligt Partie ostindiske og chinesiske Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Hr. Hempel har bekjendtgjort i sin Avis, at den rødlige Stjerne som i denne Tid er seet paa den sydlige Horizont, hverken er Kometen eller noget Meteor, men kun den gamle Planet Mars.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Hr. Chlers, som tilforn fulgte med det Titchenske Skuespillerselskab, har nu samlet sig en egen lille Trup, hvormed han spiller i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
J Schl. Holst. Prov. Berichte læses om et skrækkelige Uveir i Wargrien, der var ledsaget af orkanmæssiStorm og stærk Hagel. Eet Slag var især mærkværdigt. Hele Egnen blev i flere Miles Omtreds som fyldt med Jld, den hele Mark var som et Jldhav, Skraldet: rystede Husene, Speilene paa Væggene bevægede sig, og Dørrene sprang op To Landmænd, der kjørte til Karlshof i en fiirspændt Vogn, bleve løftede ud af Stolene, Vognen væltedes, de fire Heste styrtede, og Kudsken faldt som død til Jorden. De som sadde i Vognen, slap lykkeligt derfra, men Kudsken laae længe uden Bevidsthed ved Hestene, af hvilke kun de tre kom til sig selv igjen, men den fjerde var død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Aalborg den 29de August. Ligesom Consul Rasch formedelst formeentlig ubillig Ansættelse til Communeafgivter - især paa en Tid disse i Kjøbenhavn ere nedsatte en Fjerdedeel og her voxe - har overteret sin Gaard i Aalborg til Salg, og snart har færdig en 15, 1600 Alen lang Kanal og Havn paa hans Gods paa Øland i Liimfjorden, samt begyndt paa det øvrige Indretninger til et betydeligt Sildesalterie, har allerede Kjøbmand Stoudt forladt Aalborg og bragt sin Familie og Formue, forsaavidt den ei staaer i 3 Gaarde i Byen, til Holland. J disse Dage har Kjøbmand Kyllesbeck kjøbt Hals Ladegaard for 8000 Rbd. Sølv og 5000 Rbd. Sedler, og forlader ligeledes Byen. Uden at have liget i disse Folks Pengekasser, kan man vel slutte, at en Bye taber meget, naar virksomme og med Contanter forsynede Folk forlade den. Ligegyldigt er det neppe for det Almindelige om 1200 Mennesker 6 a 8 Maaneder og Aaret mangle Arbeide og Næring. Vil man sige: Der kommer nok Nogen i deres Sted, kan derved bemærkes: at hverken have disse strax Virkekraft eller Evne, at den Kapital, som var disponibel i en Bye, altid er draget ud; og at slige Folk tage sin Virkekreds med sig, samt at en nye neppe i dens Sted faaer saadan Omstrækning. Vil Afgangen blive saaledes ved, behøver man neppe at indbyde fremmede Bygmestere til Byen, for hvilken den eneste Resource bliver, at deraf oprettes et Palæstina. Thisted, den 22de August. J Lyngs Sogn paa Thyholm er en Kone og hendes 3 Aars gamle Søn pludseligen døde efter at have spiist Melk og Brød samt Pandekage. Obductions-Forretningen og den chemiske Undersøgelse af det Nydte, har ikke afgivet noget paalideligt Resultat; men man formoder, at Døden maa være foraarsaget ved en Plantegift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Thisted, den 26de August. J Forgaars indstrandede en engelsk Skonnert paa Fæbersted Strand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Den 3die September skal der holdes Auction over Skraa get og Takkelagen, samt over den havarerede Deel af Skibets Ladning, bestaaende af circa 100 Skpd. St. Petersborger Hamp. Læsøe, den 27de August. J Dag Middags opkom Jldløs i Gaarden Østergaard, tilhørende Literatus Kielskou. Jlden begyndte efter Sigende i noget Lyng i Laden, og da Vinden har paa de andre Bygninger, afbrændte Gaarden total.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Kbhvn. Torvepriser den 29de August: Rug. Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 2 s. Hvede, Byg, Havre, 1 5 . a 2 - Ærter, Smør, Pd. . . . . . . - . - 6 (Jndsendt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
I Aarhuus Avis No. 130 har en anonym Jndsende, opfordret mig til at godtgjøre med hvad Grund jeg offentligen har haanet Mændene Grundtvig, Rudelbach, Lindberg og Bust i No. 6 af Jyllandsposten. Vel anseer jeg mig ikke pligtig at stande nogen Annym til Ansvar fordet, der ikke angaaer ham, dog vil han behage med Fordomsfrihed at læse, hvad jeg i bemeldte No. 6 har skrevet, og deri finde sig tilfulde besvaret. Uden at billige Udtrykkene i Jndsenderens Spørgsmaal anseer jeg mig beføiet til efter Evangelil Sentents at dømme dem, der dømmer Andre, og finder Læseren, at jeg har dømt beskednere og villigere, end de Bedømte have dømt Andre, tør jeg haabe, han selv kan affærdige Spørgeren. P. D. Faber. Nota bene. Att, i en lille By, en Schuurbart kan Jndbilde Folk han er Stedholder, man Kan tilgi; Skinnet Knegten gjør til Herre. Men at man i de større Byer tror En Dansefusker, Mester, paa sit Ord, Er, tykkes mig, tohundred Gange værre. Helsingør, den 30te August 1828. O. G. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Spørgsmaal. Naar et Par fattige Forældre ikke paa nogen mulig Maade er istand til at forskaffe det bestemte Antal Fadder til sit Barn, eller endnu værre, naar det slet ingen kan faae, hvad have saa disse Forældre at gjøre for at faae deres Barn døbt, Maa det saa ikke være tilladt, at de selv og Jordemoderen kunne være nok som Daabesvidner, Det vilde være en Velgierning at faae dette Spørgsmaal besvaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Bekjendtgjørelser. At Dampskibet Dania afgaaer fra Aarhuus til Kjøbenhavn, Torsdagen den 11te og 25de September, førstk., om Middagen Kl. 12, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at Passagerernes Reisegods ifølge, deraf bedes indleveret her paa Contoiret inden Kl. 9. Torsdag Formiddag. Fragtgods indleveres om Onsdagen. Aarhuus Postcontoir, den 3die Septbr. 1828. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Weile Amts landoeconomiske Selskab. Tirsdagen den 14de Octbr. næstk. vil Selskabets sædvanlige Efteraarsmøde blive afholdt. En Præmiepløining er berammet til denne Dag. 5 Præmier fra 5 til 1 Specie blive uddeelte. De Medlemmer eller Landmænd som maatte være i Besiddelse af nye anbefalelsesværdige Agerdyrkningsredskaber, anmodes at forevise disse for Selskabet. Det bemærkes, at Mødet er udsat til den 14de Oct. fordi der den 7de f. M., som er den ordentligviis dertil bestemte Dag, afholdes Session i Weile. Wene, i det landoeconomiske Selskab, den 15de August 1828. Som p. t. styrende Formand, Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Efter offectueret Udlæg for Omkostningen i en offentlig Sag, bliver det Niels Nielsen Søndergaard tilhørende Huus i Bramstrup Bye, Rund Sogn, der bestaar af 6 Fag med Haveplads, stillet til offentlig Auction. 1ste Gang, Torsdagen den 18de Septbr. d. A., 2den dito, dito den 2den Octbr., 3die dito, Fredagen den 17de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue; men den 3die i selve Huset. Ved sidste Auction sælges tillige noget Jndboe m.m., der ligeledes er udlagt. Forestaaende bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 12te August 1828. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Jfølge forud passeret Seqvestration for resterende Kongelige Skatter og Afgivter, Amtets mig givne Ordre, og vedkommende Panthaveres modtagne Erklæringer, bliver den Jens Nielsen Morten tilhørende Gaard i Selkier, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr., til Fyldestgjørelse af den derpaa værende Skatterestance, stillet til Bortsalg ved 3de derover paa Grenaae Raadstue afholdende Auctioner: 1ste Auction, Mandagen den 29de Septbr. d. A., 2den dito, dito den 18de Octbr., 3die dito, dito den 2de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Denne Bekjendtgjørelse skeer, saavel til Efterretning for Liebhavere som Pantecreditorer, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Nørre Herreds-Contoir i Grenaae, d. 21 Aug. 1828. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Søde, bittre og Krak Mandler, Confekt= og Mallaga=Rosiner, Figen, spansk, hvid og lang Peber, Sukat, syltet Pommerantsskal, Provence Olie, Engl. Sennen, Chinesisk Soja, Perle, Sago, Caroliner-Riis, fiint Riismeel, dito Kartoffelmeel, Macaronni, stærk Bordeaur Viin-Edike til Syltning m. m. fl. Urtekramvare bekommes til billige Priser paa Svaneapotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Rodskjær til 22 Rbdr. pr. Skpd. faaes hos H. Bech. Viin, Ølle og Cider Edikke, sort, hvid, lang og spansk Peber, hvid og lysguul tørt raffineret og uraffineret Puddersukker, friske Citroner, samt nylig hjemkomne friske Urtekramvare faaes billigst hos A. W. Stigaard, paa Hjørnet af Studsgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Bedste fransk Viinædike faaes hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Fra i Dag modtages Byg, Hvede og Rug til Pilen og Sigten ved Aarhuus Mølle. Chr. Th. Guldager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Fiint raspet Bruuntræ kan faaes til 7 Rbd. 3 Mk. Friedr. Steilfeld. 100 Pd. hos Aarhuus, den 2den Septbr. 1828. Skipper Hans Thelker afseiler snarest muelige med sin førende Schaluppe Caroline Cecilie Pauline, herfra til Altona, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Nogle Arbeidsfolk kan faae strax Arbeid, naar de melde sig paa Cichoriefabriken hos Fridr. Steilfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
En god Leilighed, bestaaende af 2de Værelser, Kjøkken, Spise= og Pigekammer samt Brændeleilighed, som ges, heri Byen, til Michaeli Flyttetid d. A., af en hos net Familie uden Børn. De Reflecterende ville afgivfornøden Underretning, i forseglede Billetter Mk. L., til Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
En rummelig Kielder kan fra anstundende Flyttedaerholdes til Leie til Oplagsted for en Kjøbmand eller Udsalgssted for en Smaahandler, hos Fuldmægtig Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Hos Jessen og Warberg kan faaes gratis: Et Suplement til Olsens Bog og Fattigvæsenet. Af Skriftet selv kan faaes Expl. a 1 Rbd. Sider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Anviisning for Almuen til at forekomme Sygdomme af fugtige Kornvarers Brug, især til Brod. (Sluttet; see forrige No.) 10. Ovnen maa ei være for heed, thi da faae Brødene kun en haard Skorpe uden paa og blive raae inden i. Den maa hellere være forlidet varm thi da bages Brødene igjennem. Ovnens Hede, prøves bedst, ved at lægge en Haandfuld Meel i Mundingen; bliver det strax sort, da er Ovnen for heed, Udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. bliver det ved at være hvidt, er den ei varm nok, bliver det bruunt, da er den tilpas varm. 11. Hvo som maa spise af saadan daarlig Rug, skal saavidt muelig ikke spise det bare Brød, men dertil helst Flesk, Smør og deslige fede Ting, og tillige Melkemad, Grød, Kaal, Ærter, Roer, Kartofler og alle Slags Havesager, især Løg. 12. Skulle desuagtet Sygdomme opstaae af saadanne fugtige Kornvarers Brug, er det af Vigtighed, at forekomme deres fuldkomne Udbrud, ved strax at søge en Læges Hielp; thi overladte til dem selv, blive de let farlige og dødelige. De første onde Virkninger, som vise sig af saadant fordærvet Korn, ere, Qvalie, Brækning, Trykning i Underlivet, især under Hjertet, Hovedsvimmel, undertiden Durkløb, der endog kan blive dræbende; undertiden en stikken, de, krybende Fornemmelse (som af Myrer) der begynder i Fingre og Tæer, siden udbreder sig videre, og let ender med Krampeslag. Det bedste er i Almindelighed, strax at tage et Brækmiddel, og holde en sparsom Diæt, bestaaende af Grynsuppe, Vandgrød o. d. l., og skulde Sygdommen ikke derved ophøre i et Par Dage, da bør man ikke forsømme at søge en Læges Hjelp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Med Hensyn til Kreaturene maa endnu tilføies: Høe som har været saa fugtigt indhøstet, at det bliver muggent, har de skadeligste Virkninger for Kreaturenes Sundhed; det samme gielder om Halm og Kjernefoder. Er man imidlertid nødt til at bruge saadant Foder, da er det bedste Middel til at forebygge Sygdomme hos Kreaturene, at give dem Salt paa Foderet. Til een Hest eller Ko kan gives en Haandfuld daglig, eller i det mindste hver anden Dag, til et Faar det Halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-04
Det er ogsaa meget nyttigt, at indsamle alle Slags bittre Urter, f. Ex. Maturt, Reinfand og Rødder, f. Ex. Peberrod, Kalmus, Gentian, ved og Blade af Piil, Ask, Eim og d. A., og give en Haandfuld skaaret mellem Foderet, bedst strax om Morgenen. Nestved, den 16de August 18228. Leth, Lindphysius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-09-05
Aar 1828. No. 139. Fredagen. den 5te September. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuus Stiftstidende.