JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
J Aarhuus ønskes tilleie til October Flyttetid d. A. et Locale, bestaaende af 6 a 10 Værelser med Boutik, eller hvortil Boutik kan indrettes, samt nogen Pakleilighed. Beliggenheden maa helst være paa et af Torvene eller i en af de tilstødende Hovedgader. Billet, hvori Leien a. er opgivet, bedes indlagt paa dette Blads Contoir mk. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
At der, foruden de hidtil lærte Underviisnings Gjenstande i Undertegnedes Pigeinstitut, fra Februar Maaneds Begyndelse vil blive underviist i "Engelsk, samt at Underviisningen vil blive besörget af flere Lærere, tjener herved til Underretning for de Forældre, der i Fremtiden kunne ønske deres Börn optagne i samme. Aarhus, d. 16de Januar 1846. Albertine Starcke. E. N. Kirkerups Leiebibliothek, der i denne Tid er blevet forøget med en stor Deel Bognyheder, hvorover Fortegnelse er udkommen og faaes i Bogladen for 4, tæller nu c. 6300 Rumere, bestaaende af: danske, tydske, franske, engelske og svenske Bøger. Alle nye udkomne Bøger, passende for Leiebibliotheket, anskaffes strax i flere Exemplarer, ligesom der ogsaa stedse vil blive sørget for, at Fortsættelsen af et paabegyndt Værk stedse vil følge regelmæssig til Læserne. Contingentet er for 2 Bøger af Gangen 1 Rbd. og for 1 Bog 4 Mk. qvartaliter, enkelte Bøger a 6 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
Kongeligt Classelotteri. Til første Classe, der trækkes den 9de Februar, kan dagligen i min Collection Lodsedler erholdes for 2 Rbd. Stykket. W. J. A. Leverkhuusen. Mindegade No 340.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
Kornbrændeviin, af eget Brænderi, kan fra i Dag erholdes hos Undertegnede; ligeledes faaes god bruun Rom, samt hvid St. Croix Rom, meget billig hos R. H. Larsen. Aarhuus, d. 29de Jan. 1846. ved Aaen. Tran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
Raffineret Lampetran, som aldeles ikke lugter, samt almindelig lys klar Tran, kan faaes Tøndeviis og i mindre Dele billig hos R. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
En Slæde kan faaes tilkjøbs hos Sperlings Enke Afvigte Løverdag er paa Gaden funden en Pung med Penge, som den rette Eier, imod dette Avertissements Bekostning, kan lade afhente hos Regimentsskriver Launy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
Heinrich Pestalozzi. Et Ord og ham og hans udødelige Fortjenester, for Børn, Forældre og Lærere. Efter A. Diesterweg ved Kraiberg. Faaes for 2 R hos Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
No 21. den 31. Løverdagen. Januar. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Blandinger. De sørgelige Efterretninger fra Algier ere desværre blevne stadfæstede. Næsten hele General Levasseurs Kolonne er bleven ødelagt af et pludseligt Sneefog. De Jhielfrosnes Antal ansloges til 800, og de Forfrosnes til 1200. Lazaretherne ere fyldte med Døende, og hver Dag indtræffe flere Vognlæs med Ulykkelige, som findes i Huulveiene, blandt hvilke en Snees Officierer med forfrosne Hænder og Fødder. Ogsaa havde Kolonnen mistet alle sine Muuldyr, Bagagevogne, Telte, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
En fransk Officier i Algerien, Lieutn. v. R., har gjort følgende, ikke misundelsesværdige Ridt: En Dag blev han beordret til, med nogle Ryttere at escortere en Coureer, der havde vigtige Depescher at overbringe fra Algier til Philippeville. Men neppe vare Franskmændene komne ind i et Bjergpas, for de fra flere Sider bleve hilsede med Geværskud. "Jeg havde fortæller Officieren – netop commanderet Gallop, da der kom en Kugle og knuste begge mine Arme. Min Hest steilede og jog afsted i strakt Carriere. Jeg forsøgte at faae fat i Tømmen med Tænderne, men det vilde ikke lykkes, her var altsaa ikke Andet for at gjøre, end saa godt som muligt at slutte fast i Sadlen. Hvorledes jeg, trods de smertende Saar, har kunne gjøre dette, begriber jeg næsten ikke; jeg følte ogsaa, at det stærke Blodtab meer og meer udtømte mine Kræfter, og at jeg var en Afmagt nær. Forgiæves samlede jeg hele min Sjælstyrke og søgte at bekæmpe den fordærvelige Svimmelhed, der truede med at overvælde mig. Hvor længe jeg befandt mig i denne Tilstand, er jeg ikke istand til at angive; jeg erindrer kun, at en Følelse af Kølighed ved mine Fødder bragte mig igjen til Besindelse. Min Hest var bleven staaende midt i en Flod og lædskede her sin Tørst i fulde Drag. Vandet gik mig lige op til Knæerne, og jeg følte en fast uimodstaaelig Lyst til, selv at stige ned i den svale Flod, men da begyndte min Hest at skrabe med Forbenene og at gjøre Mine til at ville lægge sig; jeg indsaae nu, hvilken Fare der truede mig, og huggede i Fortvivlelse Sporerne ind i Dyrets Sider. Med stor Anstrængelse drev jeg det til den modsatte Flodbred, hvorfra jeg nu satte Dyret i Trav og tilbragte endnu en frygtelig Time i ubeskrivelig Angst, under Afrikals brændende Solstraaler, plaget af Feber og martret af Erindringen om det klare, kølende Vand. Jeg speidede med Øinene efter Philippeville, der ikke meere kunde være langt borte; men der lagde sig en tyk, nigjennemtrængelig Taage for mine Øine. Efter nogen Tids Forløb tabte jeg aldeles Bevidstheden, sank sammen og gled ned af Sadlen. Da jeg kom til mig selv igjen, befandt jeg mig tæt udenfor Philippeville, blandt et Compagni Jægere, som exercerede der. Paa en Bør blev jeg bragt til Hospitalet, hvor jeg laa i flere Uger. Med et Stykke rødt Baand belønnede man mig for hvad jeg havde lidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Den polske Coureer meddeler en mærkværdig Fortælling: J disse Dage døde i Szczebriesyn, i de barmhiertige Søstres Hospital, en hemmelighedsfuld Dame, hvis Navn og Skjæbne Jngen kjendte og som i Almindelighed kaldtes Castellaninden. For 40 Aar siden fandt man hende, omtrent 24 Aar gammel, velklædt, i Klostrets Corridor. Paa Spørgsmaalet, hvad hun ønskede, svarede hun, at hun, med sin Fader, Castellanen, var kommen til Gudstjenesten. Da En af de barmhiertige Søstre derpaa gik udenfor, for at tage mod Castellanen, fandt hun Jngen, men Folk paa Gaden havde nys seet en smuk Vogn med fire Heste kjøre bort. J en efterladt Pakke fandtes sex Battistchemiser og nogle Klæder. Den Ulykkelige var vanvittig, men meget rolig; hun omtalte de fornemste Personer ved Kong Stanislaus's Hof, spilte Flygel, sang italienske Arier, hvilke hun, som hun sagde, havde lært i Berlin, talede Tydsk og Fransk, tog med Taknemmelighed mod Almisse, men gav den strax igjen til Fattige. Hun pyntede sig gjerne med Blomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Journal des Debats vil vide fra Rom, at Keiser Nicolaus ved sin Afreise derfra skal have tilstillet Sognepræsterne i de forskjellige Qvarterer af Byen 10,000 romerske Dalere (57,000 Fr.) til Uddeeling blandt de Fattige; men at Præsterne igjen havde bragt den russiske Gesandt Pengene, med Anmodning om, selv at besørge deres Uddeeling, da de ingen Almisse kunde modtage af deres Kirkes meest forbittrede Fjende. Til St. Louis er indtruffen den sørgelige Efterretning, at Dampskibet Caspian, med 300 Tydskere ombord, paa Reisen fra New-Orleans til St. Louis er sunket. De amerikanske Dampskibe overbyde hinanden stedse mere i Jilfarter. En saadan Damper gjorde nys Farten fra New-York til Albany, en Strækning af 160 (engelske) Mile, i 7 Timer 40 Minuter, altsaa 24 Mile i Timen. Endnu hurtigere farer et nyt Dampskib "Jern-Hexen", som tilbagelægger den samme Vei i 67 Timer. Fra Liverpool til Manchester skal der bygges en Skibsjernbane, ad hvilken man vil befordre sværtladede Fartøier directe fra den ene Stad til den anden, for at spare Havnendgifterne og lette Kjøbmændenne Forsendelsen af deres Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Rygtet om det store Diamant-Fund i de brasilianske Miner - siger Morning Post – synes, om endog noget overdrevne, dog ikke ganske uden Grund; thi det engelske Aristorati begynder virkelig allerede at sælge sine værdifulde Diamant-Smykker, og Diamanterne synke daglig i Priis i London. Lord Londonderry, hvis Diamanter have en Værdi af henved 1 Million Pd. St., har, for paa Stedet at skaffe sig Vished om hvad der er sandt eller opdigtet af Sagen, afsendt en af sine Kammertjenere til det nye Eldorado. Dersom Rygterne, saaledes som de for Øieblikket circulere, skulde stadfæste sig, da vil Englands Krone, der for sine store og skjønne Diamanters Skyld for Tiden anslaaes til en Værdi af 500,000 Pd. St., ikke være meer end 10 a 15,000 Pd. værd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
For nogle Dage siden var der et meget glimrende Bal hos Rothschild i Paris, hvilket ogsaa bivaanedes af den maroccanske Gesandt. Kongens Søn Hertugen af Montpensier, aabnede Ballet med Frøken Charlotte Rothschild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
J Videnskabernes Selskab i Paris er der gjort den Meddelelse, at Lammehjerne i høi Grad besidder den Egenskab, at standse Blødninger, selv fra store Blodkar. Hvis Frosten ikke binder Voverne, kan man imodesee de sørgeligste Efterretninger om Oversvømmelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
J Paris er Seinefloden udtraadt og har sat Gader, Haver og Marker under Vand. Paa flere Jernbaner, har Farten maattet ophøre. Jordskjælvet i Triest, hvorom vi nys berettede, sporedes ogsaa i Laibach og Klagenfurt. Uden mindste Forbud, ved fuldkommen klar Himmel, rystede Jorden, saa Husene bevægede sig, og man hørte et rullende Bulder. Folk flygtede udaf deres Huse og tilbragte Natten under aaben Himmel. Morgenen efter fandt man Skorstenene nedstyrtede og Murene revnede. Ogsaa ved Cadix har et Jordskjælv fundet Sted, og flere Skibe gik tilgrunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Ved den nu indtraadte Kulde har man i London aabnet tre store Tilflugtshuse for hjemløse Fattige af begge Kjøn. For de gaae tilsengs maa de vaske sig, og faae derpaa hver et halvt Pund Brød. Hele Natten underholdes en stærk Jld. For de Fattige om Morgenen gaae bort, maae de igjen vaske sig, og hver faaer atter et halvt Pund Brød. Om Søndagen have de Lov til at blive hele Dagen, og faae da om Middagen Ost og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Det satiriske Londoner-Blad "Punch refererer omen Forsamling af brittiske Godseiere, hvorved følgende Beslutninger bleve tagne: 1) at den hos Bønderne ulykkeligviis i større Grad end hos andre Mennesker nedlagte Appetit til Spise og Drikke er Hovedkilden til deres Trang og Utilfredshed; 2) at det, forGodseiernes Sikkerheds Skyld, er nødvendigt at udfinde Midler til, om ikke ganske at vænne dem af dermed, saa dog at formindske denne Graadighed; 3) at der udsættes en Priisbelønning for Opdagelsen af et Næringsmiddel, som kan erstatte Brød, Kjød, Flæsk, Kartofler a.; 4) at de Bønder, som bringe det meest vidt i at sulte, tilkjendes Præmier, og 5) at der voteres en Takadresse til Hertugen af Norfolk for hans practiske Forslag, at bringe den kuurrende Mave til Taushed ved Hjælp af Krudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Medens man, i den sidste Tid, fra alle Sider har udtalt Frygten for en Pengekrisis, har der viist sig et Phænomen, som, paa en glimrende Maade, bestæmmer denne Frygt. Frankrigs Bank seer sig nemlig i den Umulighed, med Banksedler at betale de den forelagte og af den accepterede Vexler, fordi dens hele Papircapital allerede er i Omløb – et Tilfælde, som hidtil endnu aldrig er forekommet. Bankens Administrations raad, som i al Hast blev sammenkaldt, for at skaffe Raad i denne sælsomme Forlegenhed, besluttede en Emission af Bons, der af Vexelhusene ere blevne modtagne med den største Beredvillighed. Flere Banquierhuse, have afsendt Courerer med denne Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
For kort siden, en Aften Kl. 9, gik en Person forbi Kirken Saint-Gilles i Bourges, og bemærkede, at Kirken var oplyst. Han underrettede Klokkeren derom, og denne begav sig, med nogle Naboer, derind. Hvor stor var deres Forundring, da de fandt alle Kirkelysene tændte. Man gjennemsøgte hele Kirken, og fandt omsider, bag en stor Chorpult, en Dreng paa omtrent 10 Aar. Paa de til ham rettede Spørgsmaal svarede han, han havde ikke vovet at gaae hjem, fordi han havde forsømt Skolen; han havde været bange, og han ventede endnu otte andre Drenge. Man spurgte ham om disse Drenges Navne, og holdt Vagt hele Natten; men Jngen kom. Næste Morgen overgav man Drengen til Politiet, og han har allerede givet Oplysning angaaende flere i den sildigere Tid begaaede Kirkelyverier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
J alle Egne af Tydskland forberede Tusinder sig paa, til Foraaret at udvandre til Amerika. Til Antwerpen og Bremen ere store Skibsbestillinger indløbne. Man higer efter Frihedens Eldorado, og drømmer og Guld og grønne Skove hiinsides Havet. De rige Diamantgruber i Brasilien have ogsaa en mægtigt tiltrækkende Kraft. Udvandringerne til Afrika ere ogsaa i fuld Gang. J de sidste tre Maaneder ere over 10,000 Colonister udvandrede til denne Verdensdeel fra Spanien, Frankrig og Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Paa Landeveien i Nærheden af Prag indtraf forleden det mærkelige Tilfælde, at en Flok Stude angreb Hestene for en Postvogn, som kjørte ind imellem dem. Vognen styrtede derved ned af en 24 Fod høi Skrænt og søndersloges i Faldet. Hestene omkom begge; men hverken de paa Vognen værende Reisende eller Kudsken kom til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Ved det Jernbanetog, som den 19de ds. Morgen, Kl. 8 forlod Potsdam, vare Jernbaneskinnerne af Jislag blevne glatte, saa Locomotivet gik meget langsomt og tilsidst næsten gik istaa. Ved Signal hid kaldtes et andet Locomotiv, der først gik langsomt, men pludseligt uforandret tog Fart og med fuld Kraft stødte mod Waggonerne. Det frygtelige Stød foraarsagede mange alvorlige Qvæstelser og Contusioner, og kun den med Ølfade ganske fragtede Transportvogn, som sluttede Toget, kan det tilskrives, at ingen Waggon med Passagerer sønderknustes, da hiin alene udholdt det første Stød. Samtlige Waggons bleve meget beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Et grueligt Mord er opdaget i Offenbach. En Dreng saae en Kat komme løbende ud af et Skuur med Armen af et Barn. Man anstillede Undersøgelser, og fandt Barnets skrækkeligt lemlæstede Liig nedgravet i Nærheden tilligemed dets blodige Klæder. Mistanken faldt strax paa en Tjenestepige, som for faa Dage siden havde havt en lille sexaarig Pige hos sig, der havde været i Kost paa Landet. Der fandtes ogsaa Blodspor i Pigens Kammer. Hun flygtede, saasnart Forbrydelsen var opdaget, og det er endnu ikke lykkedes at paagribe hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
En anseet Embedsmand i Riga havde nys den Ulykke, at der blev stiaalet 8000 Rubler af den ham betroede Kasse. Om Morgenen tidligt opdagede den ulykkelige Mand Tyveriet, og var ude af sig selv af Fortvivlelse. Men allerede ved Middagstid blev den hele Sum ham tilsendt, sammenskudt af Mænd, som agtede hans Fortjenester og hans Charakteer, men forøvrigt ikke stode i nogensomhelst Forbindelse med ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
J Staden Kønigsberg har man opdaget ikke mindre end 217 polske Ægteskaber, tilsammen med over tusinde Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
J Provindsen Schlesien have alle Postofficianter faaet befaling, at rage deres Knebelsbarter af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
J St. Petersborg havde man den 7de Januar en 25 Graders Kulde. (Ved Quebeck i Canada laae Sneen 15 Fod høi.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
En Smedesvend i Hamborg har endt sit Liv paa en skrækkelig Maade. Han antændte en med Krudt halvfyldt Flaske, idet han holdt den aabne Mund derover. Bloddryppende og skrigende løb han et Stykke Vei og opgav derpaa Aanden under frygtelige Qvaler. Den yndede hamborgske Actrice, Demoiselle Brautigam, er gaaet over fra Melpomenes Alter til Hymens. Hun har, i disse Dage, ægtet Dr. Heckscher, Redacteur af den politiske Deel af "Wochentliche Nachrichten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Den Flensborger Sydhavsfarer St. Croix Comm. Paulsen, er forliist paa Fogo, en af de cap verdiske Øer. Mandskabet er reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Aarhuus, den 31te Januar. Hvor meget der ved fleres forenede Bestræbelser, kan udrettes til at fremme almeennyttige Øiemed, derom have vi her i Byen atter i disse Dage havt et glædeligt Vidnesbyrd, idet de dramatiske Forestillinger, som i denne Uge ere blevne givne af endeel Dilettanter til Fordeel for Velgjørenhedsselskabet og Asylets Bygnings fond, have udbragt en Rettoindtægt af rigelig 400. Herved er den nødlidende Classes Tarv varetaget paa en dobbelt Maade. Der er nemlig derved ikke blot sørget for Afhjælpelsen af den øieblikkelige Nød, hvormed den indbrydende strænge Vinter truer; men, idet Halvdelen af Jndtægten tilfalder det herværende Asyls Bygningsfond, er der tillige ydet et Bidrag til at sikkre en Stiftelses fremtidige Bestaaen, som antager sig de Fattige ved at sikkre deres Børn et Tilflugtsted, hvor de i den spæde Alder beskjærmes mod de mange legemlige og aandelige Farer, som true denne Alder. Det er bekjendt, at det herværende Asyl er oprettet og vedligeholdes af Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Caroline, uden noget Tilskud af det Offentlige eller af Private, og dets Bestaaen kan saaledes ansees betrygget for en, som vi ønske og haabe, lang Fremtid. Men naar den Tid engang kommer, da denne naadige Bistand ophører, turde det være tvivlsomt, om det vil lykkes den daværende Bestyrelse, ved Tilskud af Communen og Private, at tilveiebringe hele den ikke ubetydelige Sum, som denne velgjørende Anstalt koster. For itide at møde denne Vanskelighed, har Asylets Bestyrelse, med Hs. Kgl. Høiheds Samtykke, været betænkt paa at samle en Capital til Opførelse af en særegen Asylbygning, hvorved baade Jndretningen fuldkomnere vilde kunne opnaae sin Hensigt, og dens fremtidige Bestaaen kunde ansees for sikkret. Til dette vigtige Øiemeds Opnaaelse er da ved ovennævnte Forestillinger gjort et betydeligt Skridt fremad. Dette er imidlertid ikke den eneste glædelige Side ved dette Foretagende. Man har derved ogsaa havt Leilighed til at gjøre den behagelige Opdagelse, at der her i Byen findes adskillige meget agtværdige dramatiske Kræfter, som man hidtil ikke har kjendt, og Jndsenderen troer, at man har havt saa megen Glæde af disse Forestillinger, at han ikke tager i Betænkning at udtale det som sin egen og Manges Overbeviisning, at det maa ansees for særdeles ønskeligt, om Publicum oftere, end hidtil, maatte faae Leilighed til at glæde sig ved slige dramatiske Nydelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Ligesom den første Forestilling indlededes ved en Prolog, som er aftrykt nedenfor, fordi den efter JndsesMening fortjener at læses i en videre Kreds, saaledes sluttedes den anden med en Epilog, der paa en smuk og lunefuld Maade mindede Tilskuerne om disse Forestillingers nærmeste Øiemed. Prolog. Den Mand var snild, som først fandt paa Den lette Væg paa Scenens Gulv at sætte, Fremmane Skov og By og Havet blaa, Og kalde frem en Verden i det Smaa, Der ligger udenfor den gamle og den rette, Hvori til daglig Brug vi færdes maae, Og spille hver sin Rolle – saare Fag Med stor Bravour – de Fleste saa som saa, Med Kronen, med Tiaren paa Og efter Leilighed – med Narrehætte; Hvor man er mestendeels galant Og fordrer ei bestemt, at Folk skal næsten more, Men gller Forlov at kjede ham iblandt, Og overhovedet er meer end tolerant, Sær naar man færdes blandt de Rige og de Store. Men, ak! det er desværre sandt: I denne lille Verden, bygt paa Bræder, Der hersker anden Lov og andre Sæder. Her taales ingen Tone, som er falsk; Enhver skal comportere sig med Værdighed, Og declamere Rollen smukt med Færdighed. Her hjælper ei den meest gedigne Flittighed, Her gjør man Fordring paa Talent og Vittighed, Og Alt skal være ganske genialsk. Og her staaer jeg, her lyde skal min Stemme, Og her skal flere staae – og gid vi sad derhjemme, De Arme bag Coulissen staae Med Angst og vente, Tæppet og skal gaae.Jeg hører Slag i Slag hvert Hjerte banke, Hver Sjæl opfylder kun en fælles Tanke: Du, Frelsens Gud hvad Ende skal det faae? Hvad vil de sige, og hvad vil de tænke, De Folk derude, siddende paa Bænke, Som stirre hid med ufravendte Blik! Hvad vil de sige, naar først hjem de ik Hvert Trin, hvert Blik, hver Tone, hver Gebærde Vil gaae igjen, sin Autor at forfærde. O Helvedqval, Usalige Kritik, Det aldrig kan gaae godt Angst qvæle vil min Stemme, Jeg føler det med Gru og gid vi lad derhjemme, (Til Souffleuren.) Jeg beder Dem, Høistærede, tal høit, Jeg af det Hele ei forstaaer en Døit. Ja, nu forstaaer jeg Dem, nu veed jeg Resten. Vi beile ei til Kunstens Laurbærkrands, Der ei saa let kan rækkes hertillands. Os drev kun et Slags Kjærlighed til Næsten Og Ønsket, ved vort ringe Pund At more Dem, Høistærede, en Stund; Det gaae nu, som det vil, forresten Beskedne, ei blot efter gammel Skik, Vi Dem bønfalde og en mild Kritik. Jøvrigt Skjæbnen selv maa raade; Vi overgive os paa Naade og Unaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Fuldmægtig under Rentekammeret M. Galschjør er allern, udnævnt til Amtsforvalter for Ebeltoft Amtstuedistrict.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Den strændede Jagt Johanne Charlotte, er senere totalt sønderslaaet, og flere Deele deraf drevne i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Jndsendt. I denne Avis er nylig meddeelt en sørgelig Tildragelse om en Huusmand af Elsted, der med sin 12aarige Datter tilsatte Livet; men naar der Jntet er berørt om den virkelige Aarsag til disses Død, da er det ikke overflødigt til Advarsel at tilføie, at den desværre blandt Almuen herskende umaadelige Brændeviinsdrikken maa antages her at have udøvet een af sine skrækkeligste Straffe; thi anderledes lader de Ulykkeliges Dødsmaade sig vanskeligt forklare, da Veiret paa hiin Aften de forlode deres saakaldte Vennelag i Egaae ikke var af den Natur, at Nogen med fuld Bevidsthed kunde bringes paa Afvei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Naar Jndsenderen, der af indre Pligtfølelse troer at burde gjøre opmærksom paa, at der er grundet Anledning til, at give denne vor Almues Skjødesynd Skyld for de Ulykkeliges Død og en heel Families Fortvivlelse, da skeer det ingenlunde for, at forøge de Efterladtes Bedrøvelse, der behøve al christelig Deeltagelse, men for, om muligt, at vække vor agtværdige Bondestand af den Letsindighed, hvormed den saa ofte forvandler Glædens Timer til huuslig Sorg og Elendighed. Sjelden blive vel Drikkelagets Følger saa smertelige og aabenbare som i dette Tilfælde, men just derfor bør de fremhæves; thi hvilket medfølende Hjerte røres og bevæges ikke ved Tanken om det arme ulykkelige Barns Dødskamp, da det, overvundet af egen Afmagt, maatte opgive Haabet og Faderens Redning og om selv at naae til den elskede Moder, der ventede dem Begge med Længsel i Hjemmet. Maatte dog deres Død bringe gavnlig Belærelse og alvorlig Advarsel ind i Omegnens Familiekredse, da var der dog nogen Trøst i Bedrøvelsen! –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Bekjendtgjørelser. At Restancellisten over kongelige Skatter og Afgivter samt Bankrenter og Brandpenge heraf Staden for Halvaaret til 1ste October 1845 er mig tilstillet forsynet med Stiftamtets Approbation, bekjendtgjøres herved med Tilføiende, at Jnddrivning derefter vil blive foretagen, saafremt Restancerne ikke inden 14 Dage fra Dato indbetales. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 16de Januar 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Efter Reqvisition af Skovcommissionen foretages Auction i Riis=Skov Onsdagen den 4de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over endeel paa Roden staaende Ege og Bøge, samt noget Gjærdsel. Liebhaverne anmodes at møde ved Skovfogedhuset. Aarhuus Byfogedcontoir, den 23de Januar 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Efter Reqvisition af Mægler A. Thomsen bortsælges : ved Auction, der afholdes ved Havnens søndre Side, førstkommende Torsdag, den 5te Febr. d. A., om Eftermiddagen Kl. 2, for vedkommende Assurandeurers Regning nogle med Jagten "Ane Cathrine, ført af Skpr. M. Glacius, hertil indførte havarerede Varer, bestaaende af Liverpool=Salt, Cadix Dito, Hamp & Hampblaar, hvid Sæbe, nogle Topper Melis m.v. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 29de Januar 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-31
Mandagen den 9de Februar d. A. afholdes offentlig Auction i Moesgaard Skov over en betydelig Deel større og mindre Bøgendluftningsbunker, samt Bøge paa Roden, tjenlige til Gavningsbrug. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 9, og Modestedet er paa Gaarden, hvor Conditionerne erfares. Lysthavende indbydes. Skov-Auction.