JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Jngen iblandt Staten Louisianas smaa Stæder opblomstrer saa hurtigt som Franklin, Hovedstaden i Kirkesognet S. Mary, 21 geograph. Mile vesten for Ny-Orleans og fem geographiske Mile fra Jndløbet af Fjorden Teche, i Atchafalaya=Bugten i den mexikanske Havbugt. Fra Jan. 1829 til May 1830 har Husenes Antal fordoblet sig, og Forretningerne firedoblet sig, 1829 indløb der 30 Søskibe, og mange foretagende Mænd have siden nedsat sig der. Fra at være Sæde for en Ret i et frugtbart Kirkesogn vorder Stedet, hvis Beliggenhed er saa høist fordeelagtig for Handel foretagender, sikkert en vigtig Handelsplads. Toldkamret var forhen i Ny-Iberia, fem geogr. Mile høiere oppe ved Tech-Floden, men er forlagt til Franklin, da Skibene ikke kan komme høiere op af Floden, og det var besværligt for Skibsførerne at reise ind i Landet, for at klarere deres Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Jndenlandske Efterretninger. Af Magister J. Chr. Lindbergs Maanedsskrift for Christendom og Historie er 2det Hefte udkommet. Deri finder man iblandt andet: "Om Statens Sygdom og Cancellieraad Lornsens Lægedom." Sidstnævntes Piece, og hans høist skammelige Forhold, hvorfor han efter Lovene vorder behandlet, ere i andre Smaaskrifter langt bedre og grundigere undersøgte. Om Magister Lindbergs Yttringer i denne Sag kan man sige, at de deels som overflødige, ikke gavne, deels fremføre falske Sætninger, og endeligen indeholde nye skammelige, uchristelige og fjendtlige Jgjentagelser af Forfatterens Angreb paa en af vore høisthæderlige Lærde, Hr. Prof. Dett. Theol. Clausen, hvilke Angreb navnligen ere skeete i to Noter. J den ene blive nogle af Clausen brugte Ord, om Sandselighedens Overvægt hos Mennesket, anførte som Beviis for, hvad Professor Clausens Lære indeholder om Oprør imod Kongen. Man skulde næppe tro en saadan, ikke Fordreielse af Ord, men aabenbar usandfærdig Paastand muelig. Profesf. Clausen kan med Smil foragte det; hans skjønsomme, ham højtagtende Medborgere kunne ikke andet end harmes ved at see den fredelige Mand ideligen fornærmet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
J den anden Note nævnes Clausen og Lornsen, samlede. Den første kaldes en aabenbar falsk Lærer, og en Urostifter i Kirken; den sidste en Urostifter i Staten. Nei, det sidste kunde Lornsen, med al sin blinde og dumdristige Jvren, ikke blive hos et sin gode Regent elskende, trofast og hengivent Folk. Det første, Urostifter i Kirken, har Lindberg med lige megen Blindhed, fanatisk Jvren, uædle Kunstgreb lagt an paa at være. Denne liden Lindbergske Afhandling er oversat paa Tydsk under Titel: Ueber die Krankheit des Staates uCantzleirath Lornsens Heilmittel. 24 S. 8. (J Kommission i den Gyldendalske Boghandling).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Endskjøndt hine to Noter ere udeladte i Oversættelsen, og altsaa Piecens værste Pletter borttagne, falder den dog stærkt igjennem imod hine forskjellige velskrevne Smaaskrifter af v. Brockdorf, Rumohr, v. Schmidt Phiseldeck o. fl., som den Lornsenske Ubetydelighed – vel snarere hans Forhold – foranledigede, alle udsprungne af Kierlighed til Konge og Fædreneland, da derimod den Lindbergske Piece synes baade af Tidsskriftet, hvori den staaer, og dens Tone i det Hele, at være fremkommen som et Vehikel for de Lægemidler, hvormed han qvarsalvererer hos uforstandige Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
J anførte Hefte af det Lindbergske Tidsskrift, læses, Præsten G. Bus's Angivelse af Præstelæreren Henr. N. Clausen, som en Bestrider og Forhaaner af Landets ved Kongeloven helligen stadfæstede Religion, indgivet i det kongel. danske Cancellie d. 25 Juni 1830, og det kongl. d. Canc. Svar af 13 Juli f. A. Dette Svar, som er givet ham ved Biskoppen, lyder saaledes: "Sognepræsten for Stifts=Biergby og Mørke Menigheder i Sjælland, Hr. Busck, har, i et til Cancelliet indsendt P. M. af 25 f. M. søgt at hendrage, Cancelliets Opmærksomhed paa adskillige Steder i Prof. Theol. Clausens for rum Tid siden udgivne Skrift om Catholicismens og Protestantismens Kirkeforfatning, Lære og Ritus, hvilke han formener ikke at være overeensstemmende med den augsborgske Confession, og derfor at fortjene Foranstaltninger trufne fra det Offenliges Side. J denne Anledning maa man tjenstligst anmode Deres Høiærværdighed, behageligst at ville tilkjendegive Sognepræst Busck, at ligesom Cancelliet, der ikke har ladet ubemærket de forskjellige Meninger der om bemeldte Skrift ere fremførte, ikke hidtil, efter Omstændighederne og med navnligt Hensyn til den omtvistede Gjenstands særegne Beskaffenhed, har fundet sig foranlediget til fra det Offentliges Side at foretage Noget i denne Henseende, saaledes anseer man sig heller ikke nu ved Sognepræst Buscks Skrift dertil opfordret
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Blandede Efterretninger. J Strasburg var Publikum i den sidste franske Omvæltningstid saa begierlig efter Nyhederne fra Paris, at det, længe førend Posten kom, flokkedes omkring Posthuset i store Hobe. For at faae dem til at skilles ad, faldt man paa fra anden Etage at læse Aviserne for dem. En Artilleriekapitain besørgede denne lungeangribende Forretning med Steentorstemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Som bekjendt var Fyrst Wolkonsky indviklet i den Petersburgske Sammensværgelse af 1825. Paa hans Svigerfaders, General Rajewskys Forbøn skienkede Keiseren ham Livet og forviste ham til Siberiens Bergverker, hvilket er forbundet med Tab af Adel og Frihed, ja endog af Navnet, som næppe engang Stedets Gouvernør er vidende om. Ved denne Lejliglighed viste Fyrstinde Wolkonsky sin ulykkelige Gemal en sjelden Kjærlighed. Hun bad om Tilladelse til at følge med ham, men det afsloges hende reent ud, med Tilføiende, at hun vilde miste Adel og Godser, om hun hemmeligen reiste efter ham. Men hun brød sig ikke derom, lykkeligt naaede hun sin Gemals Opholdsted og hjælper ham nu at bære Ulykken. Alligevel tillader man hende kun at see ham to Gange om Ugen i tre Timer. Fyrsten bærer tunge Lænker, og hans Arbeide er at slæbe Kul til en Smælteovn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
- Kongen af Frankrigs Døttre gaae selv uden Ledsagelse i Boutikerne for at gjøre Indkjøb og tage selv det Kjøbte med sig, er det end noget ubeqvemt at bære. Dronningen kalde de aldrig andet end Moder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 December 1819. Hamburg 2 M. - a vista 22 Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Norske Speciessedler, 1543, 155 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 82 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. 175 i Banco. Dito Dito. . . . Nationalbank-Obligationer. 1 Rbd. r. S. af Laanet 4 Febr. 1823) i Sedler. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 100 1/2 i Banes. 4 pCt nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 36 L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Asiatiske Compagnies Actier. *) J forrige Nr. var Tal udført for denne Rubrik, deden derimod skulde have været aabenstaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. dannanannammanSyvogtyvende Aargang. No. 101. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 December 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Adskilligt om Kjøbenhavn for 150 Aar siden, store Høitideligheder, Jldtegn i Luften, en Komet etc. etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
(J dette Tidsskrift Nr. 78 meddeltes nogle Uddrag af Paulis extraordinaire maanedlige Relationer. Her gives nogle faa flere Stykker til Tidens Historie for Aarene 167 o. s.) 1672. Dec. Om man lyster at vide, hvormange der i dette forgangne Aar 1672 her i Byen ere døde og fødte, da er de Dødes Tal 1030, men de Fødtes 1419. 1673. Oct. Den Canal (eller Hafn, som skulde indgraves paa det store Kongens Torv, er nu saaledes forfærdiget, at man har ladet Vandet deri indløbe. 1674. Juli. Til Academiet ere af Skolerne i Danmark og Norge i dette Aar komne 164 Studenter, hvilke, som sædvanligt have været, ej maatte bruge noget Mummeri eller forklæde sig den Dag de deponerede." 165. No. 35, eller Arket imellem April og Maj, har følgende Titel: Beretning om den i Nord Jrland fortryllede Ø O-Brazile, hvorledes den for nogle hundrede Aar siden er fortryllet, og nu igjen fra samme Trylleri befriet, saavelsom og hvorledes Capitain Fames mal Donnel, der han kom tilbage med hans Skib fra Frankrig, og vilde af Killybegg i Jrland formedelst Uvejr uformodentligen er kommen til samme Ø, og hvad hannem derpaa er vederfaret ett. Skrevet i Londondery paa Jrland af Wilhelm Hamilton til hans Morbroder i London, og sammesteds først trykt paa Engelsk, men nu paa Dansk oversat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
- D. 7 Juni om Aftenen blev den kongelige Princesse, Hs. Majestæts Syster, Ulrica Eleonore af Hs. Majestæt tilsagt Kongen af Sverrig. Den 18de Juni skulle Majestætens af Sverrige Tilforordnede være hidkomne med den svenske Konges Gave til hendes dronninglige Højhed Princesse Ulrica Eleonore, bestaaende i Hs. Majestæts Skilderie med en Krone over af store Taffelstene, en Ring paa 18000 Rdl., en Perlehalskjede, Demantshaarnaale, Øregehæng etc. skatteret tilhobe paa 1 1/2 Tønde Guld. 1679. 4 Marts. Hans Nansens anseelige Gaard paa Slotsholm afbrændt; og derved to store udmærkede Bibliotheker. 1680. 25 Jan. Geheimeraad og Overjægermester Vincenz Joachim von Hahn, der som bekjendt var en Mand af megen Indflydelse, død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Den 17de April skeete hans Begravelse i Nicolai Kirke med stor Sørgehøitidelighed. - Den 3 Apr. blev den kongl. svenske Ambassadeur Johan Gyldenstjerne med mange Ceremonier, indhendt, efterat han incognito og paa ubekjendt Viis uden for Nørreport, i en der oprettet Telt, tillige med sine Hoskavallerer og Følgeskab sig havde udbegivet. Jndtoget skeete med en stor Mængde Karosser fra dansk Side, blandt hvilke den 24de var den kongel. Liv=Karosse, hvori Ambassadeuren sad i en rigskammereret Habit, udaf Geheimeraad Christen Skeel og Overceremoniemester Hr. Gersdorph accompagneret og forselskabet." Mange vare ogsaa de Karosser, som Ambassadeuren havde, de mange ridende Kavallerer, Haandhestene, Ambassadeurens Trompetere udi rigt bebræmmede Kjoler, med Plumager og skjønne Sølvtrompeter etc." samt 24 af Ambassadeurens Garde, hvilke alle vare Lieutenanter og Cornetter, og heel vel til Hest. Disse vare alle med lange Køllerter beklædte, og derover med skjønne Kjoler med Sølvknapper be bræmmede, med Hr. Ambassadeurens Liberie, paa Brystet, og paa Ryggen med Hs. Excellences Vaaben; nemlig en gylden Stierne, med Guld og blot Atlask bordyret." – Toget gik ind i Kjøbenhavn under de grove Stykkers Løsning paa Volden forbi Kongens Liv-Regiment, som var stillet paa Gammeltorv, og Prinds Frederiks Regiment, som var stillet paa Amagertorv udi Gevær med flyende Faner, med Trommers og Skalmejers Lyd, og blev igjennem en utrolig Folke-Trænge og Mangfoldighed indtil Hr. Ambassadeurens Logiamente, hvor Hs. Excellence og hans ganske Følgeskab udaf Hr. Leionberg, Hr. Silberkron og Hr. Sternhøg blev igjentagen og complimenteret, hvormed denne Procession ved Hs. Excellences Logiamente af hans 6 Trompetere med Trompeters Lyd er bleven endet." - Den følgende Mandag d. 5 Apr. og Tirsdagen d. 6 Apr. skeete Ambassadeurens ceremonielle Tog til Kongen, Dronningen, Prindserne og Prindsessen. - Den 17de Apr. var til Ære for Prindsesse Ulrika Eleonore en overmaade herlig Caroussel samt Ring- og Hovedrenden paa den kongelige Ridebane; den var over al Maade heel anseelig, og derved bleve Vindinger - store Sølv-Skjolde, efter de gamle Romeres Maneer og Skik. Ringe, Kander, Bægere, uddeelte. "Det egentlige Optog haver man udførligere i den tydske Relation paa et heelt Ark, for grangiveligere at erfare. For benævnte Prindsesse, den svenske Konges forlovede Brud, var enu endeel Solenniteter, Balletter, Optog, Ridderspil, Komedier, Triumph Fryds og Fyrværker til al optænkelig Ære. - Den 1 Maj var Prindsessens Bortfarts-Dag til Helsingøer, og siden over Sundet, hvor da de tolv danske Krigskibe laae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
- Den 22 May saaes mange Steder baade i Danmark og i Tyskland Jldige Lufttegn, hvorover en Beskrivelse læses i Juni Maaneds Blad; deraf optage vi følgende: - Ved Aarhuus skal sig to Armeer, og atter andre Steder to blanke Sabler, saasom udaf Guld og Sølv have præsenteret. Nogle have og seet Mænd udi fuld Harnisk, andre Hoveder med stort kruset Haar og Krave om Halsen." - Her gives dernæst et Udtog af hvad den berømte Calenderskriver, Johan Henrik Voigt til Hamborg, offentligen ved Trykken har ladet publicere, om Aarsagen hvorfra ufeilbarligen disse Jldstegn kommer og lader sig tilsyne, saavelsom og hvad deres Belysning kan være J Julii ere af Skolerne i Danmark og Norge henved 137 blevne deponerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Den 21 Oct. en stor og forskrækkelig Jldebrand, i Kjøbenhavn, hvorved en heel Qua drat af Gaarde og Vaaninger, indsluttede af Compagnistræde, Knabrostræde, Brolæggerstræde og Raadhuusstræde afbrændte eller og bleve ruinerede og nedrevne, for at Branden sig ikke videre skulde udbrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
– J det for December er noget om Kometen, der i Nov. begyndte at sees. Her læses ogsaa de af Præsten til Wang paa Hedemarken, Nicolai Sverdrup, gjorte Observationer om denne Komet. I et paa det kongelige Bibliothek værende Exemplar af denne Aargang er her tilføjet tre haandskrevne Blade om denne Komet; paa de tvende ere Afbildninger af sammes Gang, og nogle Bemærkninger, hvoraf vi optage følgende: "Kometens Signification. 1. Physice considereret betyder denne og andre Kometer slet intet, thi deres Generation er ordinaire, og ej mere at undre over, end naar man in camera obscura sætter et corpus, nogenlunde diaphanum & porosum, mod Solens Straaler, thi corpus porosum lader sig da tilsyne som Kometen, og Solens Straaler som Svantsen. 2. Astrologi kan dømme meget herom, men er falskt og uden Fundament, men af alle deres Gjetninger synes den meest raisonabel, naar de sige at nogle Kometers Dissotution kan inficere Luften og foraarsage Sygdom. 3. Theologice maae man bekjende, at endog Kometer skeer paa en naturlig Maade, saa bruger dog Gud tit Naturen til Tegn og Advarsel for Straf, hvilken at forekomme ethvert Christen Menneske haver sig fra sine Synder at omvende."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
1681. Jan. Fortsættelse af Pastor Sverdrups Iagttagelser om Kometen. Febr. Afbildning af et Luftsyn paa Himlen, seet en Mil fra Viborg i Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Marts. Afbildning af et underligt Eg som den 22 Dec. 1680 paa Kapitolium i Rom var bleven lagt af en Høne, paa hvilket Kometen var at see. 1682. 19 Oct. Kongen lagte personligen den første Steen til det Sted, hvor Alteret blev siden sat i vor Frelsers Kirke paa Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Til Oct. er et Appendix, indeholdende nogle Beretninger om det afskyelige Trylleri, som er skeet paa Qvæget, og at det udi Hobetal henfalder, samt hvorledes dets Sygdom kan næst Guds Hielp cureres og hielpes. Tulipaner og Statspapirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Et Bidrag til 17de og 19de Aarhundreders Handelshistorie. (Af og efter det Tydske. )
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Oversigt over samtlige europæiske Magters Statsgield, indbegreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
de fra 1815 gjorte Laan, Bco. Mk. Østerrig. Fl. 791,998,298. do. . . P. S. 2,500,000. Preussen. Rthl. 255,668, 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Sachsen. Hannover Lid'or Rth. 22,000,000. 47,142,857. Baiern. C. M. F. 67,473,012.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Würtemberg. Baden. Hessen-Cassel Rth. 1,297, 150. Hessen-Darmstadt Fl. 13,548,601. Brunsvig 3,844,653. England. . L. 853,267,890. 11199, 140,056 Nederlandene Fl. 2141,160,592.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Frankrig. Fr. 5381,387,326. Spanien R. de V. 6149,976,331. do. . Sp. Rth. 12,700,000 Rusland, incl. d. Polen. 808,999, Danmark Sverrige Bo. Rthl. 32746526.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Norge, Neapel. Due. 132,904,887. do. L.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Grækenland. Leipzig, Rthl. 22,494,056. Gjelden for Portugal, Sardinien, Kirkestaten, Parma, Modena, Schveitz, de østerrigske italienske Stater, Polen, de smaa tydske Stater, og de fire Fristæder ere ikke nøiagtigen at opgives; men deløbe sig i det mindste til. 138, 116,310 Den hele europæiske Statsgield 24000000,000 (Sluttes i næste Nr.) ninger om denne Daarlighed. Der anføres og de Skrifter der handle om Tulipomaniens Historie - See og Volkmann S. 235 og 3713.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Jndenlandske Efterretninger. - Ved den aarlige Høitidelighed paa Lahns Stiftelse for hielpeløse Børn sidstafvigte 10 Decbr. holdtes Talen af Hr. Justitsraad, Borgermester Reimuth. Efter nogle sande og hædrende Mindeord om Stiftelsens nu til en høiere Virkekreds afgaaede nidkjære og retsindige Medbestyrer, Hs. H. Hr. Biskop Paludan Muller, gik Taleren over til Betragtninger over vore milde Stiftelsers - især deres, som have Ungdommens Oplysning og Forædling til Formaal – virksomme Indflydelse paa Nationalvelstanden. Dette i et lyst og grundigt Foredrag udviklede Emne hørtes af hele Forsamlingen med den meest uddeelte Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
En ny Prydelse for vor Stiftelse faaes ved denne Leilighed første Gang, nemlig Ædlingen, afg. Kammerherre Dribergs veltrufne Portrait, jævnsides Stifterens, hvis velgjørende Værk for Efterslægten han ved sit betydelige Legat saa herlig har forøget, at man alt igjen har kunnet indføre Underviisning i Tegning og Sang samt udvide Antallet af de Børn, som tillige nyde Kost. Begge Portraiter vare omslyngede med Erkjendt ligheds evig grønnende Krandse. Endnu bemærkes, at det Dribergske velvillig er skienket Stiftelsen af den Person, i hvis Eie det var kommet efter sal. Kammerherrens Søsters Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Agger=Kanals Tilstand efter authentiske Kilder befandtes i Midten af November at være følgende: Dybden i Mundingen 5 Alen; ved Fjorden 6 1/2 Alen; Løbet, som før har gaaet norden om Flægebusken, er nu tilstoppet, og gaaer 200 Alen sønden om. Breden er betydelig tiltaget, næsten til det dobbelte af hvad den forhen havde været, nemlig 325 Alen, da den derimod i forrige Aar paa denne Tid var kun 180 Al. J Fjorden har, hvor det forrige Løb var, lagt sig flere grunde Sandbanker. Det syntes forrige Aars Efteraar, som Naturen selv vilde have tilstoppet Kanalen, men de i denne Sommer vedholdende østlige Vinde have formodentlig været Skyld i dens saa betydelige Udvidelse: At Havet som sædvanligt ogsaa i Aar har borttaget af Kysten, sees deraf, at for Agger Kirke er nedfalden siden 7 Juni d. A. 7 Alen, norden for Vester=Agger 10 Alen, Vesten for Sønder Aalum fire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
- Paa Løgstøers bekiendte Grunde have vist nok de i dette Aar herskende østlige Vinde havt velgjørende Indflydelse i Henseende til Dybden paa Grundene, skjønt samme ikke kan være i den Grad som i Fortiden, da Vandet, som ved den østlige Vind dreves op i Fjorden, dengang intet Udløb havde, og som en Følge deraf kunde virke tilbage med større Kraft, saasnart vestlige Vinde indtraf. Saa uheldbringende ogsaa Løgstøers Grunde har været og er for Seiladsen paa Limfjorden, saa bygges af og til fladbundede Fartøjer, oppe i Fjorden, saaledes har den virksomme Kjøbmand Faartoft i Nykjøbing nu lagt Bunden til en stor Jagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
- J Skanderborg Avistidende No. 95 var under Horsens et Censurhul. Redacteuren har nu i No. 100 underrettet sine Læsere om at han ved private Breve fra Kjøbenhavn var bleven vidende om, at man i Hovedstaden tildeels staaer i den Formening, at Censurhullet muligen skulde have indeholdt en Tirade angaaende Lornsens Skrift. For at gjendrive en saa vrang Mening anseer Redactionen sig beføjet til at erklære, at den med lige faa stor Harme har læst bemeldte Skrift, som den er besjelet af den største Kierlighed for vor ejegode Kong Frederik d. 6 og Danmarks Souverainitet. Censurhullet indeholdt en Anmeldelse om Cholera morbus, og da Alt, hvad der er befængt med dette omineuse Ord er underkastet en stræng Qvarantaine, saa er formodentlig dette Aarsag i at Censuren her traf en lignende Anstalt imod bemeldte Stykke, for at det blotte Ord ikke skulde medføre skadelige Følger, hvilket her til Lands vel næppe tør befrygtes, især da Vinteren igaar (d. 13de) igjen begyndte at skræmme den choleriske Varme med en bidende Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
- Fra Horsens skrives, at i mangfoldige Aar have Byens Jndvaanere ikke oplevet en lignende Fest, som den der højtideligholdtes d. 13 Dec., hvor den af den udmærket duelige Skibsbygmester Kjellerup, mesterlig construerede Skonnert Jens Monbergs Minde, under Musik, Flag ning fra Skibene, Tilskuernes lydelige Jubelraab, og Kartovernes Drøn, løb af Stabelen. Materialierne til dette Skib vare alt mange Aar iforvejen samlede af den afdøde agtværdige Kjøbmand Jens Monberg, efter hvem Skonnerten er opkaldt, men Sønnerne i Forening med flere Interessentere. var det forbeholdt at fuldende det begyndte Værk. En i denne Anledning af Hr. Consistorialraad Ridder Rosing holdt Tale bidrog væsentlig til at forhøje og forskjønne Festen, som om Aftenen endtes ved et muntert og livfuldt Gjestebud hos Kjøbmand Chr. J. Monberg, hvor en af Julin Fabricius forfattet Sang blev afsungen, hvorpaa hele Selskabet i hjertelige Skaaler ønskede alt mueligt Hæld over det nybyggede Skib, dets Stifter, Bygmester og nuværende Eier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Blandede Efterretninger. Spanske Bibliotheker. Professor Friederich Diet, egentlig en Discipel af Æskulap, men hvem ogsaa, som bekjendt, det spanske og portugisiske Sprog og Poesien skylder mangt fortrinligt Bidrag, befinder sig for nærværende Tid paa en videnskabelig Reise i Syden af Europa hvilken især har til Hensigt, at lære Bibliotheker nes Tilstand og de i dem skjulte literære Skatte at kjende. Det Udbytte som Publikum kan vente af denne Reise, vil uden Tvivl være interessant og betydeligt, efter det at dømme, som hidtil ved private Meddelelser er blevet bekiendt. Dietz har overalt, især i Spanien, hvor Bibliothekarerne ellers pleie at skiule Alt for Fremmedes Øine, havt den sjeldne Lykkke, som hidtil endnu ikke er bleven nogen Reisende til Deel at vinde Adgang til de derværende Bibliothekers skjulte Helligdomme.