JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
En ung Pige, af god borgerlig Familie og Opdragelse, ønsker en Condition til 1ste Novbr. d. A., helst i Nærheden af Aarhuus, som Syepige, hvor hun tillige kunde gaae Huusmoderen tilhaande med Huusholdningen. Den Søgende, der har lært Skræddersyening og er forsynet med godt Skudsmaal, seer ikke saameget paa Lønnen, som en god Omgang. A. Hansen, const. Fæstemand. En stor Deel Tjenesteriender. næsten af alle Klasser, ere anmeldte hos mig som Tjenestesøgende til 1ste November d. A. De som maatte ønske Nogen af disse ville behageligst gjøre Anmeldelse derom snarest muligt, enten personlig eller i frankerede Breve. Aarhuus Fæstecontoir, i August 1844. A. Hansen, const. Til Michaeli Flyttetid d. A. anvises af Undertegnede til Bortleie tvende Beboelses leiligheder paa Skolegade paa 1 a 2 Værelser passende for eenlige eller ugifte Personer. Om ønskes kunne Staldrum og Karlekammer m. m. medfølge. A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
To gibsede Værelser, tjenlige til 2de Skoledisciple eller en Logerende, ere at faae strax tilleie hos Brændeviins S. Thomsen. brænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
Fra min Mark er for nogle Dage siden bortgaaet 3 hvide Faar. Hvo som om disse maatte kunde give mig nogen Oplysning, anmodes derom at meddele mig samme. Aarhuus, den 19de September 1844. L. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
En lang sort Bog med Sølvlaas, hvori Navnet A. Lund, er afvigte Tirsdag Aften tabt paa Landeveien fra Frysenborg til Aarhuus. Den retsindige Finder bedes at indlevere Samme hertil Adressekontoiret imod en passende Findeløn. W. B. Tidens Strøm eller Universalhistorisk Omrids.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
udarbeidet af N. F. S. Grundtvig. 3die forandrede og til allernyeste Tid fortsatte Oplag. Jllumin. 4. paa Pap 5 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
Dhrr. Commissionairer gjøres opmærksom paa, at Emballagen koster 10, enten et eller flere Exem Wahl'ske Boghandel. plarer reqvireres. W. B. Grundtvigs Verdenshistorie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
De ærede Subskribenter, der endnu ikke have faaet 3die Binds 1ste og 2det Hefte, ville behage at reqvirere dette gjennem den dem nærmeste Boglade. Som tidligere bekjendtgjort, kjøber undertegnede Boghandel velconditionerede helst uindbundne) Exemplarer af 2det Bind (Middelalderens Historie, der er aldeles Wahl'ske Boghandel. solgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
Bonden i Tivoli, en Fortælling af Bogtrykker Jørgensen, 1; Wegeners Kronike og Kong Frederik og den danske Bonde, 4 ; Meyers Fremmedordbog, anden forøgede Udg., 20. 123, Andr. Chr. Wissing. faaes hos Aften (Fredag) musicerer Borgermusikken i Vennelyst fra Kl. 6 til 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-20
Prædikanter paa 16de Søndag efter Trinitatis. Høimesse, Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhard, Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i Domk. Hr. Pastor Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
No 173. den 21de Septbr. Løverdagen Den til Forsendelse med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhun Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Blandinger. O'Connels uventede Frikiendelse ved det engelske Overhuus, er en af de Begivenheder, der ikke kunne blive uden betydningsfulde Følger, endskjøndt det ikke er muligt at forudsee hvorledes disse ville blive, om til Gavn eller Skade for Jrlands og hele Brittaniens Fremtid. Kun tør det ansees for afgjort, at den under O'Connels Fængsling tilbagetrængte Bevægelse i Jrland paany vil træde frem, at det gamle Maal, Afsondring fra England, paany vil blive efterstræbt og det med forøget Mod og Selvtillid. O'Connels Betydning som uindskrænket Leder af denne Bevægelse af en Befolkning paa 6 eller 7 Millioner Mennesker, er derved større end nogensinde, og man kan vel sige, at paa hans personlige Beslutning og Adfærd beroer i dette Øieblik Meer end paa nogen Andens i hele Verden, med Undtagelse maaskee af enkelte faa Auto(Forp.) krater over mægtige Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
To unge Piger i London styrtede sig for nogle Dage siden ud i Surrey Canalen, for at undgaae Hungersdøden. Den Ene druknede, den Anden blev reddet. Af hendes Udsagn erfarer man, at begge de stakkels unge Piger i lang Tid havde været nødte tilat sye Matrosskjorter, hvilket Arbeide blev saa slet betalt, at de ikke vare istand til, at friste deres usle Tilværelse. Deres Værts Trusel, at kaste dem udfor resterende Huusleie, havde, da de desuden intet Arbeid havde kunnet faae i de sidste Uger, bragt dem til den fortvivlede Beslutning, at døe med hinanden. En Englænderinde, Mistres Hodges, er nys nedkommen med Trillinger, og har ladet dem døbe Abraham, Jsak og Jacob.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
En fjortenaarig Pige i England skulde nys aflægge Vidnesbyrd mod tvende Mænd, som vare anklagede for Kartoffeltyveri. Angaaende sine Personalier forklarede hun, at hun var født ved Bristol, havde aldrig gaaet i Skole, aldrig været i nogen Kirke, vidste hverken af Himmel eller Helved at sige: hun havde heller aldrig hørt, hvad Gud var for En Paa denne Forklaring blev hendes Vidnesbyrd forkastet. En Dag i f. M. satte et med Bygningsmaterialier læsset Vogntog sig i Bevægelse paa den LeipzigAltenburger Jernbane en halv Time efter at Persontoget var afgaaet. Paa en af de næste Stationer stege Maskinføreren og de andre Arbeidsfolk af, for at gjøre sig tilgode i Værtshuuset. Da traadte en Muursvend til, for at tage Maskinen i Øiesyn; han steeg op og bragte Bommen i Ulave. Øieblikkeligt satte hele Toget sig i Bevægelse, og raste afsted, hele tre Mile, med en saa utrolig Hurtighed, at det i faa Minuter indhentede Persontoget. Alt syntes redningsløst forloren; da springer Maskinen, faa Skridt fra Persontoget, ud af Skinnerne, og Fragtvognene styrtede ned i en Afgrund. Den nysgjerrige Muursvend maatte bøde med Livet for sin Uforsigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
J nysafvigte August Maaned var det tyve Aar siden en rig Brescianer afgik ved Døden, efter i sit Testament at have bestemt, at hans efterladte Formue, der androg 700,000 Lirer, skulde retsligen forvaltes saaledes, at Renterne i tyve Aar lagdes til Kapitalen. Naar denne Termin var udløben, skulde der forholdes efter en vedføiet Codicil, som ikke maatte aabnes for. For kort siden er nu dette Documen: blevet aabnet, og deri bestemtes, at en Sum af 100,000 Liret skulde anvendes i velgjørende Øiemed; en lige Sum skulde tilfalde en naturlig Datter af Testater, hvis Navn og Fødselsdatum nøiagtigt var opgivet; men til Hovedarving indsattes en ligeledes paa det nøieste betegnet ung Mand, som var Testators Slegfredsøn ved et andet Fruentimmer. Man slog op i Kirkebøgerne, fandt Angivelserne fuldkommen overeensstemmende med dem, forskede videre, og fandt ogsaa begge Arvingerne, men – – som Mand og Kon Ved Arras tog man for nogle Dage siden Stilladset bort fra en nysfuldendt Brønd, der var over 60 Fod dyb. Brøndsætteren Ronguillon knælede, ved denne Leilighed, paa den ene Side af Brøndværket, rækkede sig over Brønden, og støttede sig, paa den modsatte Side, med den ene Haand mod en Bjælke, medens han, med den Anden, vilde udtrække et Spiger. Pludseligt gav Bjælken, hvorpaa han støttede sig, efter, han tabte Ligevægten, og styrtede, Hovedet vendt nedad, ned i Dybet. Maalløse af Rædsel stode de Tilstedeværende, og vovede neppe at forske efter den Ulykkeliges Skjæbne, der sandsynligviis laae med sønderknust Hoved paa Bunden af Brønden. Da hørte de pludseligen Ronquillon's Stemme, som tilraabte dem, de skulde kaste et Toug ned til ham. Det gjorde de, og nogle Minuter efter steg han, uden mindste Meen, op af Brønden. Han befandt sig saa vel, at han strax fortsatte sit Arbeide, som om slet Jntet var forefaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
(Wiener Zeitschrift.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
En formelig Rotte-Jnvasion finder i denne Tid Sted i Navarra's og Alava's Sletter, og anretter, liig en pharaonisk Plage, uhyre Ødelæggelser; de sætte over Floder; de marschere over Mure og Gierder. Sætte de over Vandet, saa svømme de stærkeste Anførere foran; de Øvrige slutte sig til dem, idet den Ene bider sig fast i den Andens Hale. Saaledes danne de lange Kjeder, og hverken Steenkast eller andre Skrækkemidler virke paa dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Fyrst Sciarra Colonna's Gemalinde, født Fyrstinde Pignatelli, den Sidste af den navnkundige Familie Cortez, hvorfra Ferdinand Cortez, Mexico's Erobrer, stammer, er i disse Dage død i Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Hos den preussiske Generalconsul i Beyrut er begaaet et skrækkeligt Mord. En ung, preussisk Kammerpige af udmærket Skjønhed havde i længere Tid havt en lidenskabelig Tilbeder i en Jæger, som bo de med hende i Consulatet. Hun gav ham imidlertid intet Haab, og da han nu hørte, at hun skulde giftes med den preussiske Consul i Aleppo, sendte han hende et Brev, hvori han truede at dræbe hende, hvis hun ikke, inden 24 Timer, gav ham sit Ægteskabs løfte. Dagen efter traadte Jægeren virkeligen ind i det Værelse, hvori Consulen af Aleppo og hans Brud befandt sig, og affyrede en Pistol paa hende, truffen i Hjertet, segnede hun til Jorden. Derpaa tog han Flugten; da han saae, at man forfulgte ham, og han sig selv en Kugle gjennem Hovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
En aandrig og troværdig Dame, Grevinde Mu lin, som er født paa Cuba og nu lever i Paris, bekræfter som Øienvidne, at de smudsige Negerinder, rulle Cigarrerne paa deres nogne, med Udslæt besatte Laar, og finder det let forklarligt, hvoraf det kommer, at saamange Cigarrygere faae Saar om og i Munden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Grev Gilbert de Voisins har i denne Tid ladet sig stille fra sin Kone fra Bord og Seng. Den separerede Kone er bekjendt under et andet Navn; det er den berømte Dandserinde Demoiselle Taglioni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
J Fünskirchen har man i disse Dage fængslet en stor Forbryder. En Bondekone fra Siklos valfartede, for længere Tid siden, til Maria Jött og havde sin lille Søn med. Jdet hun nu knælede paa Valfartstedet og forrettede sin Andagt, forsvandt Drengen pludseligt, og det var, trods alle Efterforskninger, ikke muligt, at finde ham igien. Trøstesløs gik hun hjem. Da hun, Aaret efter, igien besøgte Ulykkestedet, fandt hun, udenfor Kirken, endeel betlende, krøbelske Børn, af hvilke Eet især vakte hendes Opmærksomhed. Hun traadte nærmere, tiltalte det blinde Barn, og neppe havde dette hørt hendes Røst, for det, med Raabet "Anym!" (Moder!) styrtede hen imod hende. J det blinde, syge, forkroblede Barn gjenkiendte hun sin Søn, og ved nøiere Undersøgelse blev den hele gruelige Forbrydelse klar. Det var det femte Barn, Forbryderen havde røvet. Med gloende Jerntraad havde han stukket dets Øine ud, dets Arme, dets Been havde han knust, og i denne Tilstand maatte det bette for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
En Tjenestepige i Wien spadserede for nogle Dage siden paa Volden med to smaae Børn. Hun begik den Uforsigtighed, at løfte Børnene op paa Muren. Man veed ikke, hvilken Gienstand der adspredte hendes Opmærksomhed – kort, det ene Barn faldt i Afgrunden. Rast strækker hun Armen ud, for at gribe det i Klæderne. Men ved sin heftige Bevægelse river hun ogsaa det andet Barn ned, og i sin Fortvivlelse springer hun efter, ned i Stadsgraven, hvor man fandt dem alle Tre som Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
J Wien holdtes for nogle Dage siden den sædvanlige Sørge Gudstieneste for de i Aaret 1809 faldne Tyrolere. Denne historiske Dødsfest er ikke foranstaltet af Staten, men en Gjæstgiver i Wien, en født Tyroler, Joseph Lutz, har, for evige Tider, stiftet en Sørgemesse for sine faldne Landsmænd. En særdeles Mærkværdighed vinder denne Sjælemesse derved, at den læses af Capucinermunken Peter Haspinger, en af Hovedheltene fra hine Dage, der saa mangen Gang har holdt Messe for de tyrolske Skyl ter paa en Fjeldstrænt og derpaa anført dem i Slaget, svingende Korset som en Kommandostav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Morderen Enderle, som sidder arresteret i Wiblingen, blev, for nogle Dage siden, saa betagen af Længsel efter sin Familie, at han brød ud af Fængslet og rømte bort, idet han efterlod en Seddel, hvori han underrettede Fangevogteren herom, og bad ham, han maatte for Guds Skyld ingen Allarm gjøre, han skulde nok komme igjen næste Morgen. Og virkeligen indfandt han sig ogsaa til den bestemte Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Den i Leipzig udkommende "Tidende for Jødedommet indeholder en mærkværdig Fortælling fra Polen: "De Jøder – hedder det – som i dette Land udtages til Krigstjenesten, maa aflægge Eed paa at blive ved Fanerne, aldrig at undvige, selv ikke i det Tilfælde, at Messias skulde komme."J en rhinsk Avis læser man følgende Dødsanmeldelse: "En elsket Mands inderlige Følelse er stivnet i Døden den 16de d. M. Hvor liddelsesfuld jeg er, kjender Jngen bedre, end jeg i min nuværende Loca litet og Mangel paa Søgning. Han, den Sallige, var aldeles min Ægtefælle, og han deelte alle dette Livs Farligheder med mig. Med Vemod at nyde dette Livs Ubestandighed, er Dyd og Begreb. Næringen ønsker jeg fortsat og anbefaler mig som Enke. 20 til 25,000 Pillegrime, der mangengang komme i lange Tog paa 3, 4 og 5000, vandre i denne Tid hver Dag, med foldede Hænder og andægtige Gebærder, forbi den i Trier udstillede Christi Kjortel. Ved den forrige Udstilling, i Aaret 1810, vare 900,000 Mennesker strømte sammen i Trier i 18 Dage, men iaar er Confluxen endnu langt større. Fra alle Verdensdele komme Troende hid, for at see det store Jertegn; man venter endogsaa i disse Dage flere kronede Hoveder. En heel Miil udenfor Byen er der opslaaet Telte til de Fremmedes Beværtning. Den hellige Kjortel skal være den samme, som Christus har ved sin Korsfæstelse. En gammel Tradition siger, at hans jomfruelige Moder selv har vævet den. Ved sin Korsfæstelse havde Christus to Klædningsstykker, en Kappe og en Kjortel. Kappen skare Soldaterne i fire Dele, een Deel for hver, men om Kjorten blev der kastet Lod, og den tilfaldt En af Stridsmændene, der menes at have solgt den til en af de fromme Qvinder, som havde ledsaget Christus til Golgatha Saaledes kom den i en christelig Families Varetægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Fra en Reise til det hellige Land i Aaret 326 bragte Keiserinde Helena den hellige Kjortel til Trier, dengang de vesterlandske Cæsarers Hovedsæde. Den hellige Reliquie seer saaledes ud, Jngensteds er nogen Som at opdage, Kjorten er vævet heelt igjennem. De vide Ærmer have ingen Folder. Farven formaaer intet Øie at skielne; snart viser den sig purpurrød, snart bruun, snart som det Gule i en Lilie. Hist og her troer man at bemærke Pletter af Blod. Jslæt og Renning er, i de fineste Traade, slynget saa kunstigt og saa afvexlende i hinanden, at om man aldrig seer saa nøie til, er man dog ikke istand til at skjelne, om Kjorten er vævet eller strikket. Stoffet er let og fiint, men hvoraf det bestaaer, kan Jngen sige. De Troende gribes af en vidunderlig Følelse ved Beskuelsen af det hellige Klenodie. Snart fæstede deres Blik derpaa, snart vende de deres Øine bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Rhinen, den 4de Septbr. Her er i denne Tid megen Tale om Grevinde v. Droste Vischerings vidunderlige Helbredelse. Hun havde i en Række af Aar været værkbruden, saa hun kun med Møie kunde gaae ved Krykker, havde brugt Badene i Kreuznach og Bertrich, og maatte, efter Fortælling af Øienvidner, i den sidste Tid endog bæres. Da den hellige Kjortel var bleven udstillet, forlangte hun at føres til denne; hun forrettede ved samme en Bøn, rørte ved det hellige Klædebon, reiste sig og gik alene, uden Krykker, karsk og sund ned af den høie Marmortrappe, gjennem den store Domkirke, over Gaden her i sit Logis das rothe Haus. Hun er nu atter i Kreuznach og gaaer der, til stor Forbauselse for Alle, som har kjendt hende, omkring uden Krykker, som hun efterlod sig ved den hellige Kjole i Trier. Miraklet selv er af Bispen bleven documentarisk bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
En berømt Læge i Berlin, Geheimeraad D., skal være bleven dømt til 6 Ugers Fængselstraf. Sagens Sammenhæng er denne: Geheimeraad D. var en Søndag Formiddag bleven kaldt til en meget farlig Patient, og hans Kudsk, der var bleven paalagt at skynde sig, kjørte rask forbi en Kirke, hvori der blev holdt Gudstjeneste. Jfølge en ny Anordning maa der imidlertid ikkun kjøres langsomt forbi Kirkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Den der posterede Gensdarme, som havde mærket sig Geheimeraadens Vogn, anholdt den da den kom tilbage, og skal have været grov imod den i Vognen siddende Geheimeraad. Denne blev nu ogsaa hidsig, og under Ordvexlingen opfordrede han Gensdarmen til at være mere høflig og besteden; hvilket denne ansaae for at være sin Ære for nær. Hans Anklage fremkaldte den Dom, paa hvis Fuldbyrdelse man nu er meget begjærlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
J Altona og Hamborg tales endnu ikke om Andet, end om den Altonaer Qvarteermand, som har arvet syv Millioner Dollars. Rygtet gjør Sagen endnu større, og paastaaer, at der med det Første kan ventes flere Dampskibe, ladede med lutter Contanter, og at man har ladet fabrikere særegne Vogne til disses Transport. Af paalidelig Kilde meddele vi Følgende angaaende denne interessante Arvesag: Qvarteermandens Bedstefader, en Englænder, stod i Handelsforbindelse med Ostindien, og var allerede en formuende Mand, da han optog sin Bogholder som Compagnon i sin Handel. Det var for den franske Revolution. Under den almindelige Folkekrig sendte han sin Søn med en Ladning Vare til Holland; forfulgt af Kapere, lykkedes det ham kun med største Møie, at bringe Skibet ind i Elben. Nu etablerede han sig i Hamborg under Navnet Wood. Hans Fader var imidlertid død; Handelen gik over til hans Compagnon. Denne gjorde en saa enorm Fortune, at hans Formue voxte til flere Millioner. Da han nu blev gammel og følte sig sit Endeligt nær, kom han sin tidligere Velgjører ihu, og da han stod ganske alene i Verden, uden Familie og Livsarvinger, saa disponerede han over hele sin uhyre Formue til Fordeel for sin tidligere Compagnons, Mr. Hetjens, eventuelle Arvinger. Men da man nu, i hine Egne, ingen Saadanne kjendte, saa indrykkedes i europæiske Aviser et Proclama, hvori navnligen Mr. Hetjens, kaldet ved, eller hans Arvinger, opfordredes til, at hæve Arven. Denne eneste Arving er nu hiin Altonaer Qvarteermand, der i flere Aar har staaet i Arbeide hos Kjøbmand Bauer; det er en flittig, dygtig, med sin Familie meget anstændigt og lykkeligt levende Mand, som slet ikke er bleven er i Hovedet ved den glædelige Tidende, men er forbleven i sin Tjeneste, som om der ikke var Noget om det Hele. Det er tidsnok at slaae stort paa, naar jeg seer Pengene!" siger han. Det er forøvrigt temmelig paalideligt, at Arven beløber fulde 22 Mill. Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Der er nu falden Krigsretsdom i Sagen angaaende den ulykkelige Duel mellem Lieutenant Lutzow af holsteenske Jægercorps og Candidatus juris von Lichtand af Lauenborg. Saavel Lieutenant Lutzow, som Sekundanten, von Falkenberg, ere – dømte fra Livet. Dog gaaer Ordet, at Straffen, ved kongelig Naade, kan ventes formildet til 3 Maaneders Fæstningsarrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Den Altona-Kieler Jernbane skulde, som bekjendt, høitidelig aabnes den 18de Septbr., Kongens Fødselsdag. Paa Søndag ventes til Kiel et heelt Klubselskab fra Hamborg, flere Hundrede Personer, som har bestilt Middagsmad hos Marsilly. ForGjæstgivergaardene i Kiel synes en gylden Tid at oprinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
"Preetzer Ugeblad fortæller, at der paa Godset Schouweide skal være død en Dagleier ved Navn Stender, der opnaaede en Alder af 103 Aar, og ved hvem der desuden var den Mærkelighed, at han aldrig søgte at lædske sin Tørst ved flydende Ting, men i det Sted tog Salt i Munden, af hvilket han til dette Brug altid gik med noget i Lommen. Kort for hans Død, da Kræfterne allerede havde forladt ham, gav han ved Tegn tilkiende, at han tørstede. Man gav ham da at drikke, og faa Minuter efter var han død Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Med Dampskibet "Jris" fra Kjøbenhavn: Godseier Gjedde, Agent Döcker og Frue, Pastor Valeur m. Datter, Particulier Valeur, Krigsraad Ørum m. Frue og Datter, Forstrandidat Müller med 2 Sønner, Uhrmager Valeur, Proprietair Bahnson med Familie, Jomfru M. With, Klædehandler Topp, Kjøbmand Bierring, Frøken C. Müller, Typograph Haack, Kjøbmand, J. Jensen, Kjøbm. C. Jensen m. Søn, Student Schack, Procurent H. Ree med Familie, Jomfruerne Line Warming, Chr. Colding og Boggild, Maskinmester Danielsen, Maler Cammer, Handelscommis Fermin, Guldsmed Larsen, R. Galthen, N. Thygesen, S. Adeler, Jfr. Hasselbalch, Uhrmagersv. Jensen, Handelsbetjent Jensen, Guld arbeider Seiling, Gjæstgiver Larsen, Kjøbmand J. S. Hald, Hr. Gram, Mr. Møller, Strømpehandlerne Broberg og Jensen. Bager Meyer, Skibscapt. Wiertz med Kone, Søn og 3 Søfolk, Madam Sabroe, Bødkerm. Hansen, N. Almind, Møller Rodkiær, endeel Haandværkssvende a. Jalt 67 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Copulerede. J Aalborg den 17de Septbr.: Hr. Kjøbmand Jacob Herskind og Frøken Dorothea Sophie Severin (Datter af Hr. Major og Stadshauptmand v. Severin i Aarhuus).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Bekjendtgjørelser. At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet "Corfaren", Portraitmaler Louis Touscher, tiltalt for Overtrædelse af TrykkefrihedsLovgivningen med Hensyn til Jndholdet af et i No 208 af bemeldte Blad for Fredagen den 6te dennes indført Stykke med Overskrift "Folkets Svar paa de jydske Stænders Behandling af Constitutions- og VærnepligtsSagen", det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frd. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kgl. Danske Cancelli, d. 7de Sept. 1844. Grundet paa det Kongelige Rentekammers Ordre i Skrivelse til Aarhuus Stiftamtmandskab af 7de dennes, foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen den 24de d. M., om Formiddagen Kl. 9, til Leverance af 615 Tdr. Havre, 4740 i Ho og 5315 Le Halm, der bliver at præstere i Tidsrummet fra 2de til 25de Octbr. d. A. til 3die Dragon-Regiment heri Staden; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 14de Septbr. 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Jfølge hvad der er vedtaget under Behandlingen af Boet efter Agent J. Røgind og senere afdøde Hustrue, foretages Auction over den bemeldte Bo tilhørende Jordlod, circa 25 1/2 Tdr. Land, beliggende paa Aarhuus Byes Mark, i Møllevangen, ud mod Haslediget: 1ste Gang Tirsdagen den 1ste Octbr. 1844, hver Dags 2den Form. 15de, Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Staden, men 3die Auction paa Lodden selv. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 20de September 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-21
Onsdagen den 2den October næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, lader Enkemadame Johansen paa hendes Bopæl hersteds ved Auction bortsælge forskjellige Meubler, 2 Kakkelovne og en Boutikindretning, endeel Kobber, Messing og Træfang, samt andet Huusgeraad m. m. m. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfogedcontoir, den 21de September 1844. Fleischer. Paa Grund af Bortreise herfra Byer, lader Frue Ritmesterinde v. Lausen, ved Auction i hendes Bopæl, i Gaarden Nr 140 paa Middelgade heri Byen, Torsdagen den 10de October førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bortsælge forskjelligt Meublement, saasom: Stole, Borde, Sengesteder, et Schatol, Speile, Skilderier, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Glasvare, Porcelain og Fajange, en Kobber Grubekjedel, m. m. m.; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 14de September 1844. Fleischer.