Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-05-01
Videnskabelighed. Det har behaget Hs. Majestæt, ved Resolution af 9 Marts at befale: at Stiftelsen i Sorøe atter skal indrettes til at være et Opdragelses-Jnstitut, der ikke allene, som udmærket Skole, giver Underviisning i de Fundamental=Kundskaber, der forberede den studerende Ungdom til Universitets=Studier, men ogsaa, som Akademie, aabner dem, som have gaaet bemeldte Skole igjennem, Adgang til der at anvende den første Tid, efterat de ere udgange fra Skoleunderviisningen, til at høre der philosophiske og philologiske Forelæsninger, dem nemlig, som for de fra Skolerne udgangne unge Studerende ere fornødne og foreskrevne, førend de gaae over til de egentlige Embeds Studier. Ved Sorøe Akademie skal et vist Antal Elever i gives fri Underviisning, Værelser og Oppasning, hvorimod Betaling erlægges for deres Kost og Vask, dog at nogle at de Pladser, som kunne belægges, blive Gratistpladse. Jkke allene Adel og lige med Adel Privilegeredes, men ogsaa andre Embedsmænds og agtbare Borgeres Børn af god Opdragelse, skulle have Adgang til at antages. Hovmester og Tjener maa ingen Eleve i Stiftelsen, saaledes som forhen ved Sorø, Akademie var sædvanligt, have hos sig; men alle Eleve skulle staae under den almindelige Opsigt og Orden. Underviisning skal gives i Alt hvad der læres i de fuldstændig lærde Skoler, dog med Undtagelse af det hebraiske Sprog derimod skal undervises efter en meere udvidet Plan i Fransk Tydsk og Engelsk; endvidere i Gymnastik, Tegning og Musik m.v. Efter tilendebragte Skolestudler holdes Sorøe en Exammen Artium ved en Exammensdeputation, hvilken ogsaa Professorer ved Kjøbenhavns Universitet tag Deel. Derefter holdes akademiske Forelæsninger for de Studerende, hvilke underkastes en philologiskephilosophisk Exammen, derligesaavel som Exammen Artium skal have samme Virkning, som disse Examina ved Kjøbenhavns Universitet. De forskjellige Underviisningsgrene fordeles mellem en Rektor under Navn af Direktor, og de fornødne Antal af Lei torer i Videnskaberne og Sprogene, hvortil endnu vil komme Adjunkter for de lavere Klasser samt Exercitmestere. De rektoren har Bestyrelsen over saavel den akademiske, som Skoleunderviisningen, og tager selv Deel i Underviisninger for et vist Fag. Skjøndt Akademiets Hovedbygning er af brændt og en ny i dens Sted maa opføres, kan Skolen, dog for det Første sættes i Gang ved Hjelp af de Bygninger Akademiet ellers eier i Sorøe. Da, efter den nye Plan til Gjenoprettelse af en Læreanstalt i Sorøe, ingen Overhofmester behøves, saa indgaaer denne Post. Derimod vil en særskilt Administration af Godset vedblive, dog ikke forbunden med Amtmandskabet over Sorøe Amt, undtagen saalænge nærværende Amtmand, Geheimekonferentsraad Stemann, forestaaer samme. Af Schmidt v. Phiseldecks: Europa og Amerika, Øhlenschlagers Reise og Molbechs Breve over Sverrig ere i denne Tid udkomne hollandske Oversættelser i Amsterdam. Ogsaa ved Ribe lærde Skole tænkes nu paa at oprette en saakaldet Forberedelsesklasse. Ved Overlærer N. Fogtmanns Disputats i Regentskirken. afvigte 25 April, som varede fra Kl. 10 til 2 Formiddag og fra Kl. 4 til 8 1/2 Eftermiddag, var Kandidatus Theologi og Adjunkt ved Herlufsholms lærde Skole G. H. Waage Respondens. Ex officio opponerede Dhrr. Doktores og Professores Theol. F. Hornemann, P. C. Møller og J. Møller, J sit nysudkomne Skrift og Fattigkolonier (S. 231) fremsætter Hr. Konferentsraad J. D. Lawts udførlig Maaden, hvorledes samme kunde indføres i Holsteen, fornemmelig for at danne og holde den tilvorende Ungdom til Arbeide, og forebygge en større Armod end allerede finder Sted. Til den Ende foreslaaer han at gjøre Forsøg med en lille Kolonie paa de holsteenske Heder, bestaaende af 20 Familier, eller i Alt 100 Personer. Hertil vilde udfordres en 400 Tdr. Land, hvoraf til hver Familie 7 Tdr. (den ene Tde. til Kjøkkenhauge) og Resten skulde udgjøre en Fællesmark. De første Udgivter til Huus, en Koe, Agrenes Opdyrkning, fornødent Jndboe o.s. v., cre beregnede til 300 Rdlr. S. H. K. for hver Familie, altsaa ti sammen 16,000 Rdlr., og til trende Huse for Opsynsmanden, Skolelæreren og en fælles Forsamlingsbolig 2000 Rdlr., eller i Alt 18,000 Rdlr. Denne Kapital, mener Forf. kunde tilveiebringes ved 180 Actier, hver paa 100 Rdlr., hvis Eiere skulde have Prioritet i Koloniens Grundeiendomme og nyde 5 P. C. aarlige Renter, der i de første Aar skulde erholdes ved at aabne en frivillig Subskription af 1 Species aarlig, men siden af Kolonisternes aarlige Forpagtningsafgivt, som han ansætter til 25 Rdlr. for hver. Desuden skulde Huusmødre kunne tegne sig for let vist Qvantum linnede eller uldne Tøier af Kolonisternes Arbeide, hvorved vilde indkomme en fast Sum aarlig, og i Fremtiden kunde Man slutte Kontrakteer med Kommuner og at skille dem ved fattige Familier for en halv Snees Daler pro Persona, altsaa mindre end de selv kunne skaffe dem Underholdning for, hvilket ogsaa vilde hjelpe paa Koloniens Kasse. Af Hoved Kapitalen selv skulde aarlig, efter det andet Aars Forløb, tilbagebetales 1000 Rdlr., saa Kolonien kunde være gjeldfrie om 20 Aar. Nen hvad der sætter Kronen paa Forslaget, og maaskee gjør det muligt, snart at see det iværksat, er Forfatterens Forsikring: at en Privatmand ved en testamentarisk Disposition har tilbudt en tilstrækkelig Kaution for den ovennævnte Kapital af 15,000 Rdlr., der behøves til en saadan Prøvekolonies Anlæg.