JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Jnsdagen den 27de Januarii om Formiddagen Klokken imellem 9 og 11 Slet, bliver paa Muurkroen Nr. 120 i St. Pedersstræde hos Borger og Spækhøker Rasmus Christensen ved anden Auction opraabt, og om antageligt Bud skeer, bortsolgt Grunden No. 162 i Nørre-Qvarteer paa Hiørnet af St. Pedersstræde og lille Larsbjørnstræde, med alle derpaa værende Rudera. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn paa Auctionsstedet, og hos Birkedommer Kramer ved Nybørs Nr. 83.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Forpagtninger. Følgende Indretninger og Nærings Brug paa Friderichs værk skal opbydes til Bortforpagtniøg: 1) Bryggeriet og Brændeviinsbrænderiet. 2) Meyeriet. 3) Ovre-Mølle. 4) Fiskeriet udi Arrøe Søe. Auctionen holdes i Hillerød, Tinghuus Onsdagen den 17de Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slet. De Vilkaar, hvorefter de bortforpagtes, kan fra nu af faaes trykte til Eftersyn udleveret, i Kiøbenhavn hos Fyrbøder Hr. Christen Vestergaard paa Generalitetet, i Roeskilde hos Procurator Hr. Fisker, i Slangerup hos Hr. Byefoged Arff, i Frederichsborg hos Hr. Byefoged Tønnesen, og paa Frederichsværk hos Hr. Capitain von Escherning og Hr. Forvalter Jørgensen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Kiøbenhavns No. Aar mu Jansen. stitutn. Post-Tidender, som til tid Fredagen, den 29 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Fra den spanske Grændse, den 4de Januarii. Man mælder fra Madrid, at Kongen, Dronningen, Prindsen af Asturien, og Jnfanten Don Anton, med sin Gemahlinde, og Fredsfyrsten, Hertugen af Alcudia ere reiste derfra til Bajador i Extremadura. En saadan Reise er siden Philipo den Femtes Regiering uden Exempel, og giver under nærværende Omstændigheder Anledning til mange Formodninger. Den øvrige Deel af Hoffet gaaer til Aranjuet. Man troer imidlertid, at denne Reise har en Sammenkomst med Dronningen af Portugal, Prindsen af Brasilien, og hans Gemahlinde, en spansk Prindsesse, til Hensigt. Som det hedder, vil den Kongelige Familie siden begive sig til Sevilla, og opholde sig der nogle Maaneder. Nogle troe, at i sidste Stad paa den hellige Ferdinands Grav skal aflægges et Løfte, som Prindsen af Asturien i sin sidste Sygdom har gjort. J og om Madrid Adskillige an befinde sig bestandig en Mængde Tropper. seete Personers Hæftelse har der opvakt megen Misnøye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Jtalien, den 7de Januarii. Monsieur, skriver man fra Verona, er endnu stedse her, og bereder sig omhyggelig til, værdigen at regiere Frankerig, naar dette Land omsider beslutter sig til at vende tilbage under sit forrige Herredom. Han er omgivet af Mænd, hvis Jndsigter ville være ham meget nyttige (at sige, ifald de først kunne nytte til at bringe ham paa Thronen).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Haag, den 16de Januarii. Provindserne Friesland og Zeeland blive standhaftige ved deres Protest mod Nationalconventen. Den sidste har forrige Mandag ladet overgive Generalstaterne en Beslutning, ikke at opgive sin Souverainetet, og roelig at oppebie Følgerne af sin Protestation. Friesland viser mindre Haardnakkenhed, og lader endnu Haab blive tilbage; Grønningen har allerede bebudet, at Primairforsamlingerne snart skulle blive oprettede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Forrige Søndag sagde en Præst, navnlig de Valk, i Kirkebønnen, istedet for den ny, den gamle for Arvestattholderen og hans Familie; han blev imidlertid snart sin Vildfarelse vaer, og afbrød sig selv med de Ord: Holla, holdt, holdt. – da man ikke kan overbevise ham om andet end Feiltagelse, er han sluppet med en Jrettesættelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
London, den 15de Januarii. Man vil formode, at vor Regiering ikke er bleven raadspurgt om den Keiserlige Vaabenstilstand, da Hr. Pitt skal have givet den wienske Gesandt at forstaae, at han ikke kan giøre sig Haab om noget nyt Laan, da der allerede er gaaet for mange reede Penge af Landet. Men da Ministeren altsaa godt som offentlig har anmældt dette Laan i Parlamentet, staaer han ikke lettelig derfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
J det americanske Congres skal der nu være en afgjort Majoritet mod Præsidenten, maaskee Samdrægtig heden bringes tilbage ved den Tidende, at Engelland har ratificeret Tractaten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Fra Martiniqve skrives, at Spanierne har sat alle deres franske Fanger i Friehed, som nu er gaaet hen at forstærke den franske Leyr paa St. Domingo. Derved skal de Franske være blevne i Stand til at oprette tre Leyre for Mole St. Nicholas. Gouverneuren paa Martiniqve har sendt 2000 Sorte til Barbados, for at agere med de ventede Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Paris, den 11te Januarii. Den ny Politieminister vil i selve Paris giøre Begyndelsen med Politiets Forbedring. Det har han selv bekiendtgjort i følgende Brev til Medlemmerne af den parisiske Municipalitets central Bureau. Borgere, Directoriet har kaldt mig fra Justitsministeriet til det offentlige Politie. Jeg har beregnet Vægten af den Last, der herved lægges i mine Hænder. Stærk ved mit Mod, fuld af Kierlighed for den offentlige Sag, og lidende paa Dem og alle gode Borgere, har jeg antaget Posten, og tiltraad mit Embede. Nu Borgere, maae vi sættes i Gang. Vi have en umaadelig Stads Gienfødelse, at virke, og derved den første Republiks Gienfødelse i Verden at bringe i Stand. Paris var stedse Departementernes Mynster. Lad os giøre Paris sikker og sund, lad os oprette Sæderne, og vi skulle have en fornuftig Republik, en bliid Luft vil herske overalt, overalt Borgeren kunde boe i Sikkerhed, Paris give Signalet. Underretter vore Medborgere om vor fælles Beslutning, og giver Politiecommissarierne Vink til Paapassenhed. Blodagtighedens og Skiødesløshedens Tid er forbi. Nu behøve vi Nøyagtighed og Standhaftighed. Jeg skal selv give Exemplet. Jeg skal opoffre mig til mine Pligter. Jeg skal blot aande for Republiken og det almindelige Politie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Berlin. Paris, den 15de – 16de Januarii. Regieringens ovenomtalte Forholdsregler syntes virkelig ikke længer at kunde udeblive, naar man ikke vilde løbe Fare, at den hemmelige Giæring af det Oprør, hvis Udbrud forresten de overdrevne Patrioter saa høyligen ønske, og den rene Revolutions Sags Fiender saa særdeles frygte, endelig skulde opnaae en Grad af frygtelig Opbrusen. Det var atter kommet med os til en Punkt, som havde nogen Liighed med femte Octobers farlige Dage, og der blev saa meget farligere, da af alle Omstændigheder visse mere skiulte, men følgelig sikkrere Projecter fremlyste. Overalt viser Royalismen sig med megen Tryghed. Med uforstaaelige Vink henpeger den paa en ubekiendt Tilforladelighed i sine Forhaabninger. J de sædvanlige Selskaber, især hvor Nationalkierligheden til Forlystelser forenede alle Slags Mennesker i Roe, er for nærværende Tid Tonen aldeles utaalelig for Republikaneren; Fruentimmernes Rasenhed, de unge Herrers fede Ordspil, Mændenes og Oldingenes foragtelige Sprog, især det ædende Gift, de alle udspye mod de fem Directorer og deres Familier, deres Raserier over de Uretfærdigheder, de finde i det tvungne Laan; deres Udsigter til en nærforestaaende sød Hævn, og den medynksomme Mine, hvormed de bevidne en oprigtig Republikaner deres Un dring over hans Forblindelse; alt dette er Afbildningen af en Cirkel, som 9 blandt 10 nu gemeenlig ere. Paa den anden Side vil Directorium have Umage ved at indrette sine fremdeles Forholdsregler saaledes til den republikanske Regierings Vedligeholdelse, at den stedsevarende Frygt for Rædselsregimentets Jgienkomst forsvinder. Endnu vedvare Klagerne herover, og sikkerlig ville adskillige ved Directoriets seeneste Skridt endnu bestyrkes heri, saameget Directoriet end paa den anden Side giør sit til at tilintetgiøre dem. Man for ikkrer for vist, at endnu før den nye Politieminister blev indsat, Jndenlandsministeren i Anledning af disse Besværinger har skrevet til det parisiske Politie, og paalagt det, at have et vaaget Øye med de igien til Syne kommende Rædselsmennesker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Directoriet skal imidlertid til samme Minister ladet afgaae et Daddelbrev, hvori det bebreider ham hans alt for stode Lemfældighed. Man anseer dette som Forbuddet for hans Fald, og giætter paa Robert Lindet den forhenværende Almeenvelscommittee - til hans Eftermand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Den Club, der samler sig her i Hotel Noailles, bestaaer af Deputerede af begge Kamre, der, hedder det, aftale de den Gang, de ved vigtige Discussioner ville følge. Louvet, Tallien, Chenier, Genissieux, og Lecointre Puyraveaux ere Medlemmer af denne Club. Man paastaaer, at Jacobinerpartiet nu er meget farligere, end det royalistiske. Nogle Blade yttre endog, at her endnu befandt sig et orleansk Partie, der havde til Hensigt at sætte Exhertugen af Chartres paa Thronen. Heraf smile vore Patrioter. L'Amt des Lois, en af Directoriet beskyttet Journal, indeholder beskyldninger mod Boissyd'Anglas, Fer mond, Lanjutnais, Lariviere, Rovere, og andre, som formodentlig med det første snart ville blive enten anklagede, eller kyste med Anklage i Lovgivningen selv, naar man først er færdig med den ny Trediedeel, hvoraf man, foruden Alme, atter har faaet en navnlig Mersan udelukt, og Dumolard irettesat. Begge Kamre have vedtaget, at den 21de Januarii - Ludvig Capets Dødsdag – skal høytideligholdes i alle Communer og ved Republikens Armeer, og at samtlige Repræsentanter paa denne Dag skulde sværge Kongedommet Had, og Republiken ubrødelig Hengivenhed. Derimod angiver ovennævnte Journal denne Dag, som den til store Forbrydelsers Udøvelse fastsatte Tiids punkt, da Royalisterne paa denne ville vove et afgiørende Slag; dette Complots Middelpunkt skal være Paris, og Traaderne derfra udstrække sig til alle Republikens Deele. Planen skulde efter denne Journals Sigende saaledes være anlagt, at paa een Dag og een Time en stor Mængde Patrioter paa forskiellige Stæder skulde myrdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Som et Symptom af Royalismen anføres, at man hæftigen har klappet ved at see en hvid Uniform paa Skuepladsen. Merlin fra Douan har desaarsag forbudet slige Uniformer at komme paa Scenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Jtalien, den 9de Januari. Ludvig den 18des Conseil i Verona bestaaer af Marschallen af Castries Hertugen af Vauguson, Hr. af Flachslanden, og Hr. af Dumoustier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Chorn, den 16de Januarii. J Følge Efterretninger fra Petersborg skal Coureervexlingen mellem dette Hof og Stokholms være meget levende, og Forhandlinger være i Værk af vigtige Følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Constantinopel, den 10de December. Rustningerne ved Land- og Søemagten drives her paa det livagtigste. Til alle Gouverneurer i Kystlandene ere i disse Dage afsendte Courerer med den befaling, at de skulle levere saa mange Matroser, som mueligt, for Floden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
De tyrkiske Tropper, der ere exercerede paa europæisk, angives alt til 40000 Mand. Ogsaa de øvrige skulle dannes, hvorfor 200 franske erfarne Officerer ere ansatte af Storherren. Uenighederne mellem Janitscharer og Spahis ere nu derved bilagte, at begge faae lige Sold. De første vare hidtil bedre aflagte, end de sidste. Med den ny Sophi af Persien fortsættes Underhandlingerne, og man haaber, at Freden fra denne Kant snart vil komme i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
London, den 19de Januarii. Den hidtilværende Præsident ved det juridiske Facultet i Edenburg, Hr. Henrik Erskine, er, formedelst sin Modstand mod Lord Grenwilles og Pitts Biller, afsat fra sit Embede, og i hans Sted er Lord Advocaten af Skotland valgt - det er, hvad Busson kaldte, at gaae ud fra sit Embede giennem Udødelighedens Port.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Den store Jury har ved den nærværende Retstermin i Newpote endelig kiendt for Ret, at Crosfield Smith, Lemaitre, og Higgins, formedelst en Complot til Kongens Mord med en forgiftet Piil ere at forhøre, som Landsforrædere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
De sidste Beretninger fra Sidney Smith, der krydser med en Eskadre paa den franske Kyst, ikke langt fra Granwille, lyde saa gunstige, at man troer, at i samme Egn denne Vaar vil blive foretaget en ny Expedition mod Frankerigs Kyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Haag, den 19de Januarii. Den 14de d. M. Aarsdagen efter de Franskes Jndrykning i Amsterdam er høytideligholdet, saavel som den, da Arvestatholderens flygtede fra Holland. 592 Seelandske Borgere have indgivet en Adresse til Seelands Stater, hvori de forestille, at en Adskillelse fra Unionen vilde være et Hav af Ulykker for Provindsen, og et Svælg for dens politiske Tilværelse; adskilt fra Unionen var den ikke i Stand til at beskytte sig eene og allene mod indvortes og udvortes Vold. Om det fra Unionen adskilte Seeland, af Frankerig og de øvrige Magter vilde blive erkiendt uafhængigt, om de saa dybt forfaldne Finantser, og Seelands umaadelige Gield af Provindsens Jndvaanere ene vilde kunde bestrides, om det adskilte Seeland vilde beholde sin Andeel i sine ost og vestindiske Eiendomme, og anden udenlands Handel, Om Seeland ene uden den hidtil uundværlige Tilførsel af Levnetsmidler fra de øvrige Provindser vilde kunde beskiærmeste for Mangel, o. s. v. Lutter Spørgsmaal, hvorpaa de fordre Beskeed af Staterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Kiøbenhavn, den 9 Januarii. Capitels-Taxt for 1795 i Siellands Stift, Ruug, Tønden 4 Rdlr. 1 Mk. Byg, Tønden 2 Rdlr. 4 Mk. Havre, Tønden 2 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
J Tallotteriets 552 Trækning i Wandsbeck, den 26de Januarii, udkom følgende Nummere; Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36. faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøt inger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Pligtankerets 3die Hefte 2det Bind, 9 1/2 Ark, indeholder: 1) Et anonymisk Brev, angaaende Repertorium med Biskoppens Betænkning til Cancelliet. 2) Udtog af Biskoppens tydske Prædiken, med Besvarelse paa Recensionen derover i de lærde Efterretning er og Forsvar i Anledning deraf for evangelisk Christendoms. 3) Forklaring til Cancelliet over biskoppens Forhold i Henseende til Repertorium, foranlediget ved Kritik og Antikritik, med kort Beskrivelse over den Omgangsmaade, han stedse har brugt ved alle Anfald paa Religion og Sædelighed. 4) Reperteurens Brev til Biskoppen, Stykkeviis besvaret med tilhørende Erindringer. 5) Regnskab for Skoleholder Enkekassen, som nu har 4200 Rdlr. paa Rente. Heftet sælges for 2 Mk. 6 Sk. hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
AVERTISSEMENT.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-29
Forpagtninger. Følgende Indretninger og Nærings Brug paa Friderichs værk skal opbydes til Bortforpagtning: 1) Bryggeriet og Brændeviinsbrænderiet. 2) Meyeriet. 3) Ovre=Mølle. 4) Fiskeriet udi Arrøe Søe, Auctionen holdes i Hillerød, Tinghuus Onsdagen den 17de Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slet. De Vilkaar, hvorefter de bortforpagtes, kan fra nu af faaes trykte til Eftersyn udleveret, i Kiøbenhavn hos Fyrbøder Hr. Christen Vestergaard paa Generalitetet, i Roeskilde hos Procurator Hr. Fisker, i Slangerup hos Hr. Byefoged Arff, i Frederichsborg hos Hr. Byefoged Tønnesen, og paa Frederichsværk hos Hr. Capitain son Ticherning og Hr. Forvalter Jørgensen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Kiøbenhavns Aar. No. nuar. umynsk Plan. Post-Tidender, som Messe. Paa Mandagen, den 1 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Constantinopel, den 10de December. Til Smyrna er ankommet en fransk Eskadre, bestaaende af et Linieskib og 5 Fregatter. En anden Eskadre paa 4 Linieskibe og 5 Fregatter skal alt være kommet til Morea. Den første har derpaa, som alt er mældet, ladet sig see i disse Farvande, og har taget et østerrigsk og et russisk Skib, der kom fra det sorte Hav, og var bestemt med Vare til Den Zante. Her er det ikke indløbet, og man troer altsaa ikke, det har Foræringer til Storherren ombord. Det hedder, at Porten vil bevilge den Ansøgning, Beyen af Tunis ved sin Gesandt har gjort, at lade hverve 25000 Mand i Tyrkiet, for at betrygge ham og hans Land mod fiendtligt Overfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Haag, den 19de Januarii. Den 16de f. M. have Hollands Repræsentanter udstædet en Bekiendtgiørelse af Jndhold, at de med Smerte havde erfaret, at adskillige Republikens Jndvaanere, ogsaa Indbyggere af Provindsen Holland, havde begivet sig ud af Landet, og taget Tieneste blandt de Tropper, der havde været samlede under Commando af en Prinds af Oranien i den Hensigt, ved Leilighed at føre Vaaben mod Republiken, og omstyrte Tingenes Orden med Magt til det oraniske Huses Fordeel. Nogle af disse havde nu faaet deres Afskeed, og vare forsynede med sikkre Passer udfærdigede i Navn af Prinds Vilhelm Georg Fredrik af Oranien, som Commandeur for den nederlandske Republiks samlede Tropper, for igien at begive sig til denne Republik og deres forrige Boepæle i een og anden Provinds, hvilket høyst rimelig nu adskillige af dem alt havde gjort Slige Personers Ophold kunde midlertid ikke taales her i Landet; men maatte paa det virksomste hindres, da de ikke blot havde gjort sig uværdige dertil, men og ikke kunde ansees, uden som Statens erklærede Fiender og Forrædere, som det og var at befrygte, at de endnu stedse torde søge at udføre deres fordærvelige Hensigter, og forstyrre Roligheden. Man forbød altsaa alle dem, af hvad Rang og Stand de end maatte være, enten de i Provindsen Holland eller uden for samme havde været boesatte, der under ovenmældte Tropper under en Prinds af Oraniens Commando, med Oppebærelse af engelsk eller anden Sold i nogen Qvalitet have tient, eller været ansatte, paa det eftertrykkeligste, at vende tilbage til Provindsen Holland, og opholde sig der, under Livsstraf. De, som alt have havt den Dristighed at komme tilbage, skulle inden 24 Timer igien forlade Landet, da de, hvis de efter disse 24 Timers Forløb igien lode sig paagribe, skulle straffes paa Livet. For at forebygge alle langvarige Procedurer imod dem, fastsættes, at Døds=Dommene blot paa den tilstrækkelige og Dommerens Sind tilfredsstillende Overtydning skulle kunne fældes, uden at Delinqventens fuldstændige Bekiendelse, eller den sædvanlige Procesforms Jagttagelse derved skal være fornøden. Frieslands Stater synes at blive noget mere eftergivende, i Henseende til Conventen. De have, som man just nu erfarer, den 14de besluttet i Lieuvaarden: at de, for at forebygge en Adskillelse fra Unionen, ville foreslaae Generalstaterne nogle Forandringer i det angaaende Conventen vedtagne Reglement, og at de, naar disse antages, endnu eengang ville opraabe det frisiske Folk, og indhente dets Godtbefindende om denne vigtige Punct.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Brüssel, den 15de Januarii. Følgerne af Carl, Lepognes sidste Contrarevolutionsbevægelse ere sørgelige. Over 500 Personer af forskiellig Stand og Alder ere indvikklede deri, og deels alt hæftede, deels opsøges de endnu. Alle Munke i Abbediet ere hæftede, saavelsom mange Præster, og Øvrighedspersoner. Daglig komme her adskillige Vogne med Arrestanter, og da alle Fængslerne ere fulde, har man indrettet en stor Bygning, det forhenværende Regnekammer i Park til et Fængsel; man er bange for mange Dødsdomme. Den sluttede Vaabenstilstand uagtet ere atter mange Vogne med Kriigsfornødenheder, og to friske Batailloner gaaede her igiennem, som samtlig ere bestemte til Rhinen. Ogsaa har Divisionsgeneral Micas, der commanderer i Luxembourg, befalet de derværende Jndbyggere, at forsyne sig med Levnetsmidler for et Aar; men hvilket vil falde umueligt, da næsten alle hiin Egns Provisioner ere oprømmede til Armeerne og Fæstningens Magaziner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Turin, den 28de December. Hoffet har den ubehagelige Tidende, at Fienden uagtet den hyppig faldne Scener uformodentlig er trængt frem i Dalen Aosta, og har bemestret sig de berømte Linier de Principe Tomaso. To piemontesiske Compagnier, og megen Munition ere derved faldne dem i Hænderne. Kongen har derpaa sendt alle Milieer befaling ufortøvet, at trække sig til Cairo. Ogsaa de af Egnen ved Ceva tilbagetrukne Franskmænd ere fremrykkede igien, og 3000 af dem cam pere ved Priola.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Genua, den 1ste Januarii. J Nærheden af vor Havn befinder sig nu en spansk Eskadre. Et Skib paa 74 Kanoner af den er indløbet her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Foruden de 300 Linieskibe, Spanien har i Middelhavet, udrustes i Cadix en Eskadre paa 20 Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Mayland den 6te Januarii. Den østerrigske Armee er nu gaaet i Vinterqvarteer i det mailandske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Fra Tydskland er ankommen daglig Forstærkninger. De Franske have concentreret deres Magt i Egnen ved Ormea.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Den 31te December blev den franske Post ved Priola overfalden af Piemonteserne, der gjorde 75 Mand til Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
De keiserlige Commissarier have efter bekomne Ordre solgt de Magaziner med Levnetsmidler, Fourage, o. s. v., som fandtes i Acqvi, Ceva, og andre Stæder. Dette og andre Omstændigheder have foranlediget det Rygte, at mellem de Keiserlige og Franske i Jtalien skulde være sluttet en Vaabenstilstand paa 3 Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
London, den 19de Januarii. Admiral Christian, om hvem det hedde, han havde 25000 Mand at bringe til Vestindien, skal kun have 8000 om Bord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Den tyrkiske Gesandt antager alle de Franske emigrerte Officerer, der ikke alt ere i brittisk Sold, i Portens Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Wien, den 16de Januarii. Herfra til Kiøbenhavn ere paa nogen Tid afgaaede adskillige Courerer, hvorved Rygtet og Fredsunderhandlinger er blevet forøget. Nogle gaae endogsaa vidt at paastaae, at med det første to franske og to engelske Deputerede i denne Hensigt skulle møde her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Warschau, den 16de Januarii. Alle herværende Borgere ere ved en preusisk Forordning blevne indbudne, at aflevere alle Vaaben under Straf. Hver Angiver, der mælder Regieringen dulgte Gevæhrer, faaer til Belønning 50 Ducater, og Navnet fortiet (!!!!) Ogsaa er det forordnet, at man nøye skal respectere Skildvagter og Patroller, og ingen Skieldsord tilstæde sig mod disse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Paris, den 14de - 15de Januarii. Man troer, at Jeanbon St. Andre med det første vil blive Søeminister. J det mindste er hans Reise til Algier, hvor han skulde hen, som Consul, indtil videre udsat. Han skal have indgivet Regieringen et fortrefligt Skrift om Marinens Organisation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Folkeselskabet i Pantheon vedvarer endnu bestandig. Man siger, den berygtede Præsident ved Nantes's Revolutionscommittee, Goulin, er Selskabets Secretair.