Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-11-09
Udenlandsk. Græske tyrkiske Anliggender. Depescher, indløbne til London fra Admiral Codrington, meddele, at den 3die October havde den ægyptiske Flaade i Havnen ved Navarino brudt Vaabenstilstanden. Tidlig om Morgenen faaes endeel af samme ved Zante, hvor netop Codrington befandt sig med et Linieskib, en Kutter og en Brig. For at hindre dem i at løbe ind i Bugten ved Patra, seilede han imod dem. Ved Synet af Admiralen og paa hans Opfordring vendte Ægypterne vel strax om, men da de om Eftermiddagen Kl. 1, paa hvilken Tid Vinden forandrede sig, saae deres Admiral med 20 Skibe imellem Cephalonien og Zante, satte de Cours til ham. Denne Forening var fuldendt Kl. 4, uagtet Englænderne befandt sig midt imellem dem. Ganske aabenhiertigt erklærede den tyrkiske Admiral, at han var bestemt til Patra, hvorhen han maatte, efter sin Souverains Befaling, fortsætte sit Løb. Efter denne Tiltale vendte Englænderne tilbage; men seilede den 4de om Morgenen igjen efter Flaaden, hvilken de indhentede i det den styrede henimod Retningen af Patra Codrington erindrede dem om, at de brød Vaabenstilstanden, men fik til Svar, at de handlede efter Paschaens Ordre. Han lod derfor fore paa nogle Transportskibe, som han vilde skulde vise deres Flag; men da 3 eller 4 gjorde ingen Mine til at ville gjøre det, bleve de strax visiterede, og da viste det sig, hvilket er mærkeligt nok - at disse vare foresynede med østerrigske Papirer og et tyrkisk Firman. Den engelske Admiral maatte altsaa lade dem passere. Jmidlertid lavede Englænderne sig til Kamp mod den ægyptiske Flaade, som derpaa, under Eskorte af disse, gik tilbage til Navarino. – Fra Florents meldes under 18de Oc Fredagen den 9 November 1827. tober, at den 24de September var Fregatten Carolina ankommen med Portens Depescher fra Smyrna til Jbrahim Pascha i Navarino, i hvilke Sultanen bestemt tilkjendegav, ikke at ville antage nogen fremmed Mægling; men hellere stille sig i Spidsen for hele sit Folk til Krig. J denne Anledning sendte Jbrahim den 30te September 2de stærke Troppedivisioner til det Jndre af Morea, og heraf seer man Aarsagen, hvorfor Flaaden løb ud. Porten havde imidlertid ikke endnu den 5te October faaet Efterretning om den afsluttede Vaabenstilstand, følgelig afgiver hine Depeschers Jndhold aldeles ingen Vished for, hvad han, efter at være rigtig underrettet, fremdeles vil foretage sig. Saa meget er vist, at han ikke vil høre Tale om Krig; thi den 3die October lod han ved Udraabere i Constantinopel. befale: at Jngen maatte tale om Andet end sine private Anliggender, samt gjentagende truede med Straf for Enhver, der vovede at udbrede Rygter om en forestaaende Krig. Det synes desuden, som om han, under nærværende Omstændigheder, lettelig geraader i Frygt. Han lod nemlig, efter at han den 18de September havde udladt sig med, at vilde sætte Magt imod Magt, saafremt de forenede Magter skulde foranledige ham dertil, den russiske Gesandt, Hr. Ribeaupierre, indbyde til sig den 19de, blot fordi 2 russiske Krigsfartøier, den Dag havde viist sig i Havnen ved Constantinopel. Gesandten kom, og beroligede den høie Port for den Gang; men sagde tillige: at dersom et større Antal russiske Krigskibe viste sig for Constantinopel, var det alene Portens Opførsel som fremkaldte disse, i det den syntes at true ham, hans Familie og alle russiske Undersaatter. Sultanen modtog vel dette Svar med Forhanseelse, og lod det forelægge Divanet; men synes nu at lade Sagen bero. Derimod fortsætter han sine Forsvarsanstalter, især henimod den russiske Grændse. Fra dette Punct trues han ogsaa; thi Efterretninger fra Jassy bekræfte, at den russiske Sydarmee, der commanderes af General Witgenstein, og bestaaer af 84,000 Mand, skal have concentreret sig paa et Fladeindhold af 50 Qvadratmile, og deelt sig i 3 Corps. General Sabaniew, som commanderer høire Fløi, skal have sit Hovedqvarteer i Belz, General Kreutz, Commandeur, for venstre Fløi, i Labusna, Grev Witgenstein i Kischenew. Sabaniews Armeecorps staaer i Forbindelse med den yderste venstre Fløi af Grev Sackens Armee, der skal bestaae af 150,000 Mand og echelonsviis være opstillet til Mohilew, hvor Greven har sit Hovedqvarteer. Denne betydelige Magt kan paa første Vink begynde Feldttoget, og Porten har ingen Armee at sætte imod den. Det seer ogsaa noget betænkeligt ud for Porten med Hensyn til Stemningen i Fyrstendømmerne Moldau og Wallachiet. Jsær i Jasse skal Jndbyggerne være utilfredse og med Længsel see en Forandring imøde. Der affordres disse Fyrstendømmer en saa overordentlig Krigskat, at den, selv med den bedste Villie, ikke kan blive præsteret.