Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-03-04
Det var om Natten imellem den 3die og 4de Februar at de Sammensvorne i Bologna om trent 260 i Tallet forsamlede sig i Cake de St. Pietro, som ligger noget borte fra Prolegatens Pallads, hvilket som man veed havde forsamle Stadens anseeligste Personer hos sig om Natten for at overlægge med dem, hvad han skulde tage sig for ved den urolige Tilstand som herskede i Staden. Men disse Personer, som ligeledes hørte til Oprørsparthiet, skrege og truede saaledes inde i Palladset, som at flere Tusinde Mennesker vilde til at bestorme det Ellers havde dog de Personer som vare forsamlede i Kaffehuset noppe vovet paa at angribe Militairet, endskiøndt der iblandt denne ogsaa skulle have befundet sig nogle Officere, som vare gunstigt stemte for dette revolutionaire Foretagende, hvis Udbrud blev beskyndet ved Begivenhederne i Moden, da først den 5te var egentlig bestemt dertil. Disse 260 hvoriblandt det vare mange Grækere og Romagnoli, improviserede saaledes Revolutionen. Efterat Prolegaten Paracciani Clarelli havde underskrevet Dokumentet, hvorved han nødtvungen maatte erkiende Oprettelsen af en provisorisk Commission, som bestod af Grever, Marquier, Advocater og Professorer, hvoriblandt den berømte Mathematiker og Astronom Professor Franscesco Orioli, og en Provincial Borgergade, ligeles med Marqvier og Grever i Spidsen; saa førte Ragani disse 260 hen til Caffehuset under Seminaristernes Bu gang; deelte sig der i 2 Afdelinger, hvoraf den ene begav sig til Plazza og besatte Hovedvagten tillig med Jndgangen til de næ meste Gader; imedens den anden begav sig hen til Teatro communale, hvor den opslog sit Qvarteer. Om Morgenen erholdt Carneval (Jtaliens Fastelavns Tummel) som hidtil havde været meget trist, pludselig et tusindfoldigt nyt Liv og mange holdt i Begyndelsen endog de tre farvede Kokarder paa Hatte og Huer for et Maskeradetegn Boderne stode ligesom i Adoppoprydede med Tøier, Billeder og Blade, som mani Mængde havde indsmuglet fra det liberale Frankerige; men som man hidintil havde kun dristet sig til hemmelig at forevise. Herrer og Damer promenerede omkring i en sværmende Henrykkelse og gave hinanden Hænderne uder Lykønskninger. Midt i Trængselen tiggede smudsige Facchini; de Blinde, hvoraf her ere saamange, spillede paa deres Lirer og sang. De omløbende Kræmmere, raabte dolci (Bagværk) og indulti quaresimali(tilladt Fastespise). Man saae nu den bevæbnede Ungdom, som ordnede sig i Tropper og besatte Vagterne, ligesom ogsaa den provincialeGarde, som om Natten var bleven organiseret, imedens de pavelige Soldater uden Vaaben og Carabiniere (Gensdarmes) med ondskabsfulde Smiil blandede sig imellem den gabende Pøbel som ørkesløse Tilskuere. Fra Palladserne varede nu den Jtalienske Nations Fahner og Frihedsbillederne, som allerede flere Gange i forrige Tider vare flygtede bort gesom bortsvævende Aander, bleve igien ophængte paa Søilerne. Prolega en afreiste om Aftenen. Han fandt for godt først at begive sig til Florenz fordi han kunde vente at forefinde Romanna i fuld Opstand og de Romagnoli ere ofte meget farlige Folk. Man vidste nemlig at flere af disse hævngierrige, i deres Had uforsønlige, men forresten ærlige Mennesker, vare om Natten brudte ud igiennem Portene, deels med Vold og deels ved at stikke de pavelige Soldater to Poli i Næven, et for dem uimodstaaeligt Lokkemad, og vare jagede derfra hen til Sedioli, for at forkynde deres Landsmænd i Jmola, Faenza Rinti, Cesma o. s. v. at Revolutionen var udbrudt. Endnu førend Monsignor afreiste, skiftede den af ham indsatte Commission Navnet og kaldte sig nu Govenro provisoricodella cittae provincia di Belogna, med Giovanni Vicini i Spidsen som Præsident; den opfordrede nu alle Jndvaanere fra det 18de til det 50de Aar til at bevæbne sig. Morgenen derpaa ankom Efterretningen om Pavevalget; men ingen brød sig om den nyevalgte Pave, endskiøndt han er ofte bleven roest som en fortrinlig Mand og man havde ønsket han skulde blive udvalgt. (Han skal, som man siger, være en stor Modstander af Jesuiterne; men de Revolutionaires Plan skulle gaae ud paa at skille ham ved at den verdslige Magt, og enten at overdrage denne til Hertugen af Reichstadt, som den designerede Konge af Rom eller at underkaste Kirkestaten den unge Konge af Neapels Herredømme, hvilken constitutionelsindede Fyrste og som skal have forkyndet en almindelig Amnestie for alle Deeltagere af Jnsurektionen af 1820, er for nærværende Tid Jtaliener nes Afgud). En Nat havde forandret Alt i Bologna; den hvide, røde og grønne Farve havde nu fortrængt de pavelige Vaaben, som man nu ikke længere saae undtagen paa Mønterne; og som der endnu kun gieldte noget. Om Aftenen var hele Staden illumineret; men talrige Patrouiller, streifede igiennem Gaderne, og overalt børte man Vaabnenes Bragen. Jngen Stad i Jtalien har et saa skummelt Udseende som Bologna, og hvad der især giver den dette Udseende ere de talløse Facchini (Lastdragere), som ere der nødvendige, fordi alle Godseierne have Oplag af deres Producter liggende i Staden, og de saakaldte Precettati, som gives der i hundredeviis, og som ere Personer, hvilke formedelst deres Opførsel ere satte under Politiets Opsyn. Disse Mennesker, havde det antirevolutionaire Partie og det hemmelige Politie, bestemt til at betiene sig af for om Natten imellem den 4de og 5te Februar at giøre Forsøg paa en Contrarevolution, og hvorved de giorde Regning paa de Carabiniers Bistand. Men hele Planen blev opdaget, og Chefen for det hemmelige Politie, Tartarini, blev arresteret; Capitainen for de Carabiniere, Monari, skod sig en Kugle igiennem Hovedet; i den Førstes Huus fandt man henimod 100 Pistoler, mange Landser og Dolke foruden to store Sække med Kudt og en Mængde Patroner. Pat jo terne forlangte hans Død, men Søndag Aften sprang de op paa Bænkene i Theatret, og raabte: morte a Tartarini, døe Fædrenelandets Forrædere, men siden betænkte de sig dog og overdroge Sagen til Retten, som anlægger en Proces imod ham. De nye Medlemmer af den provisoriske Regiering for Jtalien have deels været Medlemmer af den Jtalienske Regiering under Napoleon, og deels tient vedden Jtalienske Armee, saaledes Ragani. Den har udstædet en Proklamation, med den Overskrift: brave Jtalienske Patriot 1 Frihed! Uafhængighed! Enighed! og opfordrer deri alle J alienere til at befrie Fædrenelandet fra det trykkende Aag som Udlandet lægger paa det og opfordrer dem til at træde i Brutus Fodspor Man jubler altid i Revolutionens første Dage; thi det er en let Sag at nedbryde alt det Bestaaende og Jndbildningskraften er da opfyldt, af allehaande livfulde og glade Forestillinger om al den Lykke der forestaaer og som man skal tilberede; men naar man nu siden skal forenes med hinanden om at overlægge hvorledes det skal udføres, saa forminskes Glæden og Jubelen, sagener, saa erfarer man hvor vanskeligt det erat sætte noget bedre istedet for det man har havt, og isærdeleshed hvor vanskeligt det er for den svage menneskelige Fornuft, at forenes om hvorledes man skal indrette og iværksætte dette Bedre, saaledes ere nu 7 Maaneder hengaaede siden den Franske Revolution udbrød, og endnu er Frankerige langt fra at være et roligt og lykkeligt Land, og har ikke engang Udsigten til at kunne blive det. Lidenskaberne rase ikke allene blandt Pøbelen, men selv i Statens repræsentative Forsamling. Der kommer dog vel engang den Tid at det Franske Folk bliver nødt til at everdrage Ludvig Philip Magten, ligesom det Danske overdrog den til Frederich den 3die; thi et Folk bliver dog tilsidst kied af de evige indvortes Uroligheder. Der kommer ovel engang en Tid at Frankeriges repræsentative Forfatning bliver forvandlet til raadgivende departementale Stænder, hvis Erfaringer og Forestillinger altid maae være den Magthavende kiærkomne.