JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-25
Efterretning om Humle Avlen. Et Priisskrivt ved Hr. Jacob Koefod Troyel, Præst i Nebbelunde i Lolland, 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-25
Conferentsraad Suhms Brev til Kongen, i Anledning af de merkværdige Omstændigheder den 17de Januarii 1772, 2 s. Opvækkelses Tale over 1 Kong. 14, 13, i Anledning af en ynkelig Begivenhed: holdet i Lunde Kirke i Fyen af Sognepræsten Hr. Heilmann den 12te August 1774, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Af disse almindelige Fyenske Aviser. Slutningen af den omstændelige og tilforladelige Efterretning om de oprøriske Urdeligheder i Siebenbürgen. (See Nr. 2.) En Hob af Oprørerne vilde komme deres Kamerater til Hielp, da de vare i Nød, men man bemægtigede sig deres Skibe, og hindrede Dem saaledes derfra. Blandt de Fangne vare unge Mennesker, Qvinder og Piger. Man gjorde strax Execution i Deva, og henrettede 34 af dem, men dette stillede ei Rebellernes Raserie. De gjorde derpaa et Streiftog til Ungern, og trængte sig den 8de og 9de til Ottvosch ikke langt fra Radna, og ind i Landskaberne Jam, Petritz, Tock, Szaborsin, Torvarad, hvor de ligesom i Siebenbürgen, vidt og bredt omkring udøvede megen Gevalt og Grusomheder. Fra Bannate af saae man den ganske Egn at staae i Lue. Adelsmændene, tlig 2de Stykker ved Seidelin i Odense. med Fruer og Børn flyede fra alle Sider hertil, for at redde Livet, da i mindre end 8 Dage over 120 bleve dræbte. Imedens dette foregik, og Faren tog saa stærk Overhaand, gjorde Landsregieringen endnu ikke de fornødne Anstalter. Uroelighederne kunde i Begyndelsen ved et afsendt Detachement Tropper let have været standset, og Oprørerne undertrykte, men man lod Sagen tage for megen Overhaand Man raadslog med Gouverneur, Baron Brukenthal, og med den commanderende General Preitz, men begge disse Herrer afgjorde Sagen skrivtlig, og anvendte saaledes paa deres Corresponden fra Huus til andet, uden at tale med hinanden, 4 samfulde Dage, indtil der endelig blev besluttet at sende Tropper ud mod Anførerne. Jmidlertid indløb Efterretning derom til Wien; Daglig intraf der Staffetter med de bedrøveligste Efterretninger. Keiseren gav strax befaling at lade Regimenterne i og ved Siebenbürgen rykke op mod Oprorerne, men dog at vise saa megen Skaansel mod dem, som muelig, at lade publicere en General-Pardon, og at udsette 300 Durater paa Anførerens Hoved. General Preist gav han sin Afskeed, og igien besatte hans Plads med General Fabris. Gouverneuren fik en Jrettesettelse, og til Undersøgelse af den hele Sag bleve den fortienestfulde Grev Jankovies og General Papille beordrede at reise til Storfyrstendommet, og blev medgivet en uindskrænket Fuldmagt at giøre og foretage, at belønne og straffe, ligesom de fandt for godt. De rasende og omsværmende Wallachers Ta skal, medens de militaire Tropper fra alle Siden havde trukket sig sammen mod dem, have formeret sig til 15000; En stor Deel lod sig berolige og vendte tilbage hiem, men mange bleve deres Overhoved og Anfører troe, og Sloges ofte blodigen omkring med Tropperne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
De nyeste Efterretninger fra Hermannstadt lyde saaledes: Vores Bondeuroeligheder synes nu at legge sig, eller lidet at standse, efterat Oprørerne have udplyndret, forstyrret og afbrændt 61 Landsbyer og 264 adelige Sæder og Slotte, og derved dræbt mange Adelsmænd med Fruer og Børn, som ei i Tide reddede sig med Flugten. Begge Hovedanførerne Hora og Klotschka staae ved Toppanfalva med 2000 Mand, hvorhen de have ført baade Qvæg og Korn, indtil de i Foraaret, naar Kulden meere setter sig, igien kan sette deres Raserie i Bevægelse. Jntet skulde være lettere end at angribe Rebellerne, som ligge i Biergene, og i enkelte Hobe ere stroete omkring, besynderlig da Sneen giør Veiene nesten impassable. Havde man angrebet dem, da de paa det platte Land ved begge Strandbredderne af Marosfloden udøvede deres Voldsomheder, skulde det have været en let Sag, men Soldaterne trak hist og her frem, saae til, og havde kun Tilladelse at forsvare sig mod Angrebene, som Rebellerne ellers aldrig havde vovet. Det kom ofte til smaae Skjermydseler, naar man vilde afnøde dem deres Gevæhrer, og over 7000 maatte formedelst deres Ondskaber sette Livet til I Deva blev 34 halshuggede, i Brad, Hal mag og Kristiow blev endnu flere hængte, og i Karlsburg, hvor der sidder 300 fangne, hvis Antal daglig formeres, ere i Forgaars henrettet 21. Saaledes bliver med Justitzen fortfaret, og de udøvede Grusomheder her paa Stedet afstraffede. Oprørerne Hora og Klotschka føre en reformert Præst med sig, som de i Abrudhanpafik fat paa, og nu tiener dem som Secretair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Deres sidste Circulaire til alle wallachiske Landsbyer lød saaledes: "Keiseren skulde allerede have været hos dem, dersom ikke Ungern havde blevet straffet med een i Landet grasserende Pest, men han skal vist komme om 3 Uger, og befale dem, hvad de videre have at giøre til en fuldkommen Udslettelse og Tilintetgiørelse af Ungern. - Saadanne ugudelige Rænker spille Oprørerne; og det arme Folk, forlokket ved Haabet om et tilkommende Livegenskab, og Befrielse fra det forhadte Slaverie, lade sig af Lettroenhed henrive til deres egen Fordærvelse. Alle Kanter ere anstukne af denne ulyksalige Fordom. Man skal have ondt ved at udrødde dette Onde i Vinter. - Man forventer nu Keiserens Disposition og de kongelige Commissariers Ankomst, som vel skal give Sagen en anden Skikkelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Kiøbenhavn, den 24de Januarii. De i forrige Aar igiennem Sundet gangne Skibe, have være følgende: 1691 Danske, 3172, Engelske, 2170 Svenske, 1366 Hollandske, 19 Spanske, 13 Americanske, 5 Venctianske, 138 Rigaiske, 16 Churlandske, 190 Danziger, 259 Bremeske, 75 Hamborgske, 68 Lübecker, 35 Rostokker og 8 Oldenborgske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Den Pension, som de Herrer Officierer, der ville søge om deres Dimission, herefter skal have, skal nu være forhøiet saaledes, at en Oberstlieutenant faaer 500 Rdlr., en Major 400 Rdlr., en Capitaine 300 Rdlr., en Premier=Lieutenant 200 Rdlr. og en Second-Lieutenant 108 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Jylland, den 31te Decbr. J Aarhuus Stift er i afvigte Kirkeaar cupulerede 855 Par, fødte af Drenge 1773 og Piger, 1782, tilsammen 3555, hvoriblandt 132 nægte, og døde af Mandkiøn 1798 og Qvindekiøn 1694; tilsammen 3492.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
J Aalborg er i afvigte Kirkeaar copulerede 43. Par, fødte af Drenge 60, og Piger 65, tilsammen 125, deriblandt 14 uægte, døde af Mandkiøn 83, og Qvindekiøn 65, i alt 148.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Efter Forlydende har Provst Raarup i Ølsted, frasagt sig Provstiet i Hatting Herred, som han har forestaaet over 40 Aar under 8 Stiftamtmænd og 3 Biskopper. Midlertid indsat 22 Præster i 11 Kirker. Hr. Elkier i Hatting menes at blive nen, Provst igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Kiøbslutning. Efter Forlydende har Eieren af Rosborggaard solgt sin tilhørende halve Deel af Danberg, Mønsted og Smollerup Kirker, til Sr. Jbb Pedersen, i Pinhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Prædikanterne paa Søndagen Sexagesima. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Døbt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Odense, den 26de Januarii, lod Hr. Klokker. Faaborg døbe en Datter, som blev kaldet: Nicoline Jacobine. Fadderne vare: Frue Doctorinde, Eicheel, Madame Espe: Hr. Kammerraad Orten, Hr. Professor Tauber, Hr. Landmaaler Pingel, og Hr. Catechet Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Copulerede. Odense, den 26de Januarii, Niels Buch, Skoemager, og Maren Larsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Kiøbenhavn, den 16de hujus, Hr. Ebbe Jacob Sletting, og Jomfrue Christiane Dørschell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Døde. Odense, den 27de Januarii, Hr. Professor Poul Holm, Confector her ved Skolen 81 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Kiøbenhavn, den 20de hujus, Hr. Leganger, Sognepræst for Walløebye og Thornbye Menigheder i Sielland, 42 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Helsingøer, den 15de hujus, Hr. Justitsraad Dolmer, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Frederichsberg, den 20de hujus, Hr. Johan Martin Weinrich, Præst sammested 42 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Bekiendtgjørelser. De i Overeensstemmelse med Direction for det Kongelige octroyerede danske, norske, slesvigske og bolsteenske forenede Handels- og Canal-Compagnie dens Avertissement af 8de September sidstleden udstædte Kongelige Obligationer for de af Jnteressenterne udi bemeldte Compagnie til Hans Majestet overladte Actier, kan fra den 20de i denne Maaned imod Actiernes Extradering modtages hos Handelens Administration. Tilligemed kan fra samme Dato indleveres de ihændehavende 1/4 1/2 og 1/4 fournerede Actier imod bemeldte Administrations derfor udstædende interims Beviser som igien mod Obligationer, dog ikke til ringere Summer end 50 Rdlr. omvexles. Dernest har man til Vedkommendes Efterretning villet bekiendtgiøre, at Renterne for disse Obligationer blive betalte den 11te Junii. 1785 for et Aar, og dernest fra Termin til Termen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Finants-Collegium den 17de Decbr. 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Hos Kiøbmand Hr. Anders Bork er endnu at bekom a) me nogle faa Lotteriesedler til Klasse=Lotteriet udi Kiøbenhavn, for 1 Rdlr. til første Klasse; Liebhaberne. ville behage jo før jo heller at melde sig. Iblandt alle de Dumdristigheder, som øves af ondskabsfulde og forvovne Mennesker, kan vel ingen være større, end at belyve en Mand offentlig i Trykken. for Publikum. Denne Uforskammenhed har Engelbrecht, Maria Stokkenbeck havt, ved at udgive sine saa kaldede Mærkværdige Begivenheder som forklædt Skrædersvend, under Navn af Gottfried Jacob Eichstedt, naar hun fortæller: 1. At jeg havde seet hende paa Paraden i Horsens, og givet en af Serritzlevgaards Godses unge Mandskab for hende til Regimentet der. 2. At have ene oppasset 12 Heste og en Hingst i 4 Uger. 3. At have lidt meget Ondt, og faaes mange Hus for at lære at ride. 2. At have tjent mig som Løber i 3 Fierdigaar, og ei at have kunnet faae sin Afskeed, men Prygl i dets Sted. 5. At jeg skulde have tilbudet ham et Huus paa mit Gods, og lovet at skaffe ham en smuk Pige til Kone. 6. At jeg skulde have forlangt og imodtaget 24 Rdlr. for hans Pas. 7. At han havde maattet sælge et Tombachs Uhr for 7 Rdlr. til min Kudsk, for at faae de 24 Rdlr. fuldsamlet, og S. At jeg har givet ham Afskeed, som Løber paa stemplet Papiir. Alt dette er den aabenbareste Usandhed og groveste Digt, som nogensinde har været fremsat for Lyset; hvilket jeg kan (om jeg agtede denne ublue Person, det værdig) bevise med lovligt Tingsvidne. Serritzlevgaard, den 28de December 1784. Beenfeldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Ja jeg har nedsadt mig her i Byen, som Bundtmager, saa bekiendtgiører jeg dette om nogen maatte behøve noget af dette Arbeide, eller ogsaa behøve min Tieneste enten at forre Peltzer, at berede Foerverker, eller forsyne dem mod Orm, m. v. Jeg boer for nærværende Tid paa Klingeberget, lige over for Hr. Kammerherre, Bentzons=Gaard. Lorenz Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Proclama. Indskiønt det ikke formodes, at den her ved Hollugaard, sidstleden 18de November forrige Aar, ved Døden afgangne Gartner sal. Johan Georg Stein, skulle være noget bortskyldig, som ikke allerede er hans efterladte Enke og Arvinger bevidst; Saa bliver dog dette Dødsfald 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort udi Oden e Adresse-Contoirs Efterretninger, med Anmodsning, at enhver, som maatte have nogen lovlig og beviislig Fordring til Stervboen, ville jo før jo hellere, og i seeneste inden 6 Uger fra undertegnede Dato, anmelde sligt udi Skriverstuen her paa Hollufgaard, hvor og de, som til samme Stervboe maatte være noget skyldig, ligeledes ville indfinde sig med Betalingen. Hollufgaard den 10de Januarii 1785. (ebi= og Creditorer efter ved Døden afgangne Jacob Rasmusen Moller i Holte-Mølle under Hellerup. Gods, indkaldes herved at møde inden den Loven befalede Tid, da enhver efter Boens fattige Tilstand skal skee Ret. Hellerup den 19de Januarii 1785. H. Lund, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Auction. Tirsdagen den 8de Februarii førstkommende om For Æ middagen Kl. 10 Slet, bliver 4de og sidste Gang stillet til offentlig Auction og uden flere Auctions Holdelse absolut til Høistbydende bortsolgt Kiøbmand Hans Cabbels Fallitboes Gaard med tilliggende Braqve beliggende i Nørregade; Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 28de Januarii 1783. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Til Kiøbs eller Leie falbydes. Et Huus i Assens, 3 Fag til Gaden, med tilliggende - Baghuus, Gaardsrum og Haugeplads, er til førstkommende Paaske at bekomme til Leie eller til Kiøbs, naar Liebhaberne derom melde sig hos Assens den 14de Januarii 1785. Johan Friderie Langhof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Til Kiøbs falbydes. H.M. Alle Slags fine og grovere Sorter friske, og tilforladelig beste Arter Hauge= og Blomster=Frøer, er nu som sædvanlig, hos mig Undertegnede at bekomme. Enhver forsikres ikke allene en redelig og prompte Behandling, men endog (efter afvigte kolde Sommers maadelige Frøeavl) saa billige Priiser, som muelig. Hans Müller, Handels-Gartner i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Capital som falbydes. Ef Roskilde adelige Frøkenklosters Midler, bliver til 11te Junii 1785 imod første Prioritet i Jordegods, til Laans at bekomme, en Capital af 18000 Rdlr., hvorom Vedkommende behageligst ville melde dem hos S. T. Hr. Kammerherre Scheel, Ridder, af Mullerup pr. Nyborg. - eller og forinden, imod antagelig Pandt og gangPaa Hvedholm kan til 11te Junii førstkommende, bar Rente bekommes til Laans 1300 Rdlr., som er afg. Rasmus Hansens Børn i Langs Mølle tilhørende. Hvedholm den 26de Januarii 1785. Forventende Skrivter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
En overordentlig kommisk Roman, under Navn af: Den reisende Poet, Peer Næsevises merkværdige og besynderlige Begivenheder, Tildragelser og Hændelser, Reiser og hele Jordkloden, igiennem Havet, Stierner og Planter, Himmel og Helvede, bliver om nogen Tid færdig til Pressen. Læseren vil heri finde moersomme Skilderier, latterlige Vendinger, underholdende Afvexlinger, sattriske Allegorier, minstventende Overraskelser, og naturlige Overordentligheder. Men uden klækkeligt Subskriptions Antal til Februarii Maaneds Udgang har dette snorrige Verks Auctor svor et sin høieste Eed paa, at det aldrig skal komme for Lyset. Subskription modtages her paa AdresseContoiret. Prisen bliver 4 s. Arket, og Bogen 20 til 30 Ark i Octav. B. v. Weltenheim. virkelig Poet paa Jorden, bestandig Secretair ved den satiriske Protocol, Postfører mellem Stærnene og Planterne, Skovinspekteur i Havet, Spion ved Himmeriges Dør, og Generalsuperintendent i Helvede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-28
Doctor Bastholm vil paa Hr. Agent Guldendals Forlæg udgive en Bog til Opbyggelse for Syge og Sengeliggende, under Titel af Andagts Øvelser for Syge, som dog med lige Nytte kan læses af den Sunde. Verket bliver omtrent 20 Ark stort, og Prisen 3 s. for Subskribentere, som modtages her paa Contoiret. indtil Martii Maaneds Udgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
alme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
Skiønt man allerede haver læst et kort Udtog af Hr. Blanchards Luftreise over Canalen fra Dover til Calais, saa troer jeg dog alligevel, at det skulle blive ret et interressant Stykke for Læserne, at læse en udførligere Beskrivelse herom, hvorfore jeg her har den Ære at meddele samme, ligesom Brevene melde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
London, den 11te Januarii. Den berømte Luftskipper Hr. Blanchard har virkelig i sit flyvende Fartøi sat over Kanalen, mellem Dover og Calais, og altsaa gjorte den første dristige Luftreise over aaben Søe. Sidste Fredag. da Vinden var Nord, Nord=Vest og det ikke stormede, steeg han op i sin Luftbaad fra Slottet, Dover, ledsaget af Dr. Jeffries. Kl. 9 om Morgenen blev 3 Kanoner affyrede, til Tegn at Luft farerne beredte sig til Reisen, og at Luftkuglen blev fyldt. Kl. 1 var alting i Stand. Baaden, som 5 Gange tilforn var brugt, blev gjort fast, det dristige og uforskrækkede Reisende toge ved Seidelin i Odense. me deres Plads, og man anbragte Luftaarer i Baaden; og 9 Sække Ballast, en stor Blære med en Mængde Breve fra endeel fornemme Engelænder til franske Adelsmænd, et Kompas med nogle philosophiske Jnstrumenter, en lille Flaske Brændeviin, lidt Baqverk, to smukke silke Flage, et engelsk, og et fransk, og to Korkjakker til at svømme med, det var deres heele Ladning. Hr. Blanchard havde anbragt en Apparatus paa 64 Pds. Vegt, forat holde sig og sin Ven uden for Baaden, om de maaskee paa Reisen skulle blive tvungen til at forminske Vegten. Luftkuglen blev ved Hr. Blanchard og Hr. Decker fyldt i mindre en halvtredie Time, og 13 Minuter efter Kl. 1 steeg de op i fuld Majestet over de frygteligste Klipper og Bierge ved Dover til Strandkandten, efterat i Forveien den store Kanon som er bekiendt under det Navn af Lommepistolen fra Dronning Anna, var løsnet. Der herskede blandt en utroelig Mængde Tilskuere en dyb Tanshed, indtil Hr. Blanchard, som en temmelig Tid havde staaet stille, og holdt Ligevegten i Luften, arbeidede sig nu hen udover Biergene i Søen. Han stod opret i Fartøiet, og hilsede Tilskuerne under sine Fødder, i det han bøiede sig, svingede sin Hat, og lod sit Fløgvaye. Tusinde tilraabte ham i Luften et lydelig Bifald. Luftkuglen holdt sig i sin horizontale Stilling, derpaa begyndte den at stige, men sank eengang igien saa dybt, at den syntes at berøre Vandet i Stranden. Men derpaa svingede den sig igien op i en hastig Flugt, og blev i kort Tid seet vidt over den franske Kyst under Horizonten. Den svevede over de vestlige Lande mellem Calais og Bologne, og man kunde endnu 10 Minuter over Kl. 3 see den med Kikkerter fra de engelske Lande af En kongelig Cutter bragte den Efterretning, at den 25 Minuter efter Kl. 3 i Blanai var nedsiunket. Hr. Blanchard viste ved sin Afreise et uforfærdet Mod. Det var meget koldt, og han tog en Overkioel paa, men Doctor Jeffries var klædt i en let Matroshabit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
Man giør endnu nogle andre Anstalter for at følge dette dristige Skridt, og at igiennem fare de allerede banede Luftgader mellem Calais og Dover. Det er at ønske at Reisen maae gaae ligesaa lykkelig af, som deres Forgiengeres, uden at have Jkari Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
Calais, den 9de Januarii. Hr. Blanchard og Doctor Jeffries, de første Dødelige, som har faret giennem Luften fra Engelland til Frankerige ere i Forgaars den 7de Januarii præcise Kl. 3 om Eftermiddagen i en Montgolfier lykkelig kommen til Jorden, en og en halv Miil fra Strandkanten, mellem Calais og Bo. logne. Neppe havde de sadt Foden paa Landet, førend Hr. von Honninctun, den yngre var tilstæde, og under fuld Glæde førte dem til Vicomte Desandronin af Haardingshem, hans Slot, hvor de efter saa farefuld en Reise med den herligste Collation bleve vederqvægede. Natten derpaa kom disse uforskrækkede Luftfarere i en sexspendiger Karosse, som Magistraten havde sendt efter dem, under en talrig Ledsagelse hertil. Klokken var accurat 2, men alle Jndvaanerne vare endnu oppe, og raabte: Kongen og Luftskipperne leve! Den øvrige Deel af Natten tilbragte de hos Hr. Mourou, een af de fornemmeste MagistratsPersoner. Den følgende Morgen vayede det franske Flag for Hr. Mourous Huus, Statsfahnen, af alle Taarnene, og den ganske Dag spilte vores fortreffelige Sangverk. Den ganske Magistrat og alle Officiererne ved Guarnisonen begave sig mod Middag hen til Hr. Mourous Huus, og bød Acrostaterne velkomne. Kl. 10 blev dem i Stadens Navn giort en Foræring af Viin, og ved samme Leilighed bleve de indbudne til Middagsmaaltid paa Raadstuen. - Før Maaltidet overleverede Hr. Maire til Hr. Blanchard en Gulddaase, hvorpaa var en Medallie at see med en Acrostat, ligesom han kommer tilbage igien paa Jorden. J Daasen fandtes et Papiir, hvorved Hr. Blanchard blev meddeelt Borgerret i Calais. Et lige Document blev overleveret Hr. Doctor Jeffries, men som en Fremmed afslog samme paa en meget artig Maade. Endelig, for ret glædelig at ende Dagen, bad Magistraten Hr. Blanchard at forære Staden sin Montgolfier, som man til en evig Erindring ville ophænge i Hovedkirken i Calais. Da Hr. Blanchard fandt sig vel fornøiet. med dette smigrefulde Forslag, blev endnu tilsidst besluttet, at ham paa det Sted, hvor Ballonen, var kommen tilbage til Jorden, skulle oprettes en Marmorpyramide. Merkværdig er det ellers, at paa den samme Dag og Dato i Aaret 1558 kom Calais efter den berømte Beleiring af Hertug von Guise igien tilbage under det franske Herredømme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
Paris, den 14de Januarii. Forrige Mandag Aften ankom Hr. Blanchard, med sin Reiseselskaber, Doctor Jeffries, og Hr. Pilatre von Rozier, som han havde forefundet i Calais, hertil. Hans Luftreise har været forhundet med megen Fare. De have for ikke at faldet Havet, maattet kaste alle deres Ballast alle unyttige Zirater af Maskinen, ja deres Klæder i Stranden. Hr. Jeffries har saa gar, som Hr. Blanchard med Eed har forsikret, villet styrte sig ud i Søen, for at give Maskinen desto mere Lethed. Hr. Blanchard havde al Umage behov for at holde denne ædle Engelænder tilbage, og at overbevise ham om, at de, da Maskinen var bleven lettet, uden Fare kunde tilbagelegge Reisen. - Begge disse Venner have paa det uopløseligste forbundet sig med hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
Odense, den 1ste Februarii. J Løverdags Aftes blev vores allernaadigste Konges Fødselsfest, saavel paa den her værende Klub som paa Postgaarden her i Byen udi 2de talrige Forsamlinger af Fornemmere og Ringere, imellem dem selv indbyrdes paa det sømmeligste celebreret, og Kongens og det Kongelige Huses for Undersaatterne saa dyrebare Velgaaende høitidelig erindret. Endvidere bevidnede Klubben sin varme Glæde over en elsket Konges atter oplevede Fødselsdag ved at lade uddele 30 Rdlr. til de Fattige i Byens 3de Kirkesogner. - J Gaar blev til Erindring af samme Fødselsfest her i Byen holdt 3de Taller; 1) Hr. Professor Bützov holdt om Formiddagen paa Gymnasium for en anseelig Forsamling den første og Felledskabets Ophævelse, en Tale, som formedelst sin Grundighed, Korthed og Veltalenhed vandt et almindeligt biefald, - hvor, til ved et dansk Programma af Hr. Professor Seydlitz om den oplyste Fornufts Beviis og Forsvar for Christendommen, (som en Fortsettelse, og det andet Hefte af forrige Aars udgivne Jndbydelses=Skrivt) Løverdagen tilforn, Høiere og Ringere, her af Byen og uden for, vare indbudne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
For og efter Talen blev af Skolens Cantor Hr. Sibbern efter de udkomne Cantater opført en smuk Vocal og Instrumental Musik. 2) J det typografiske Selskab blev om Aftenen Kl. 6 af Hr. Boghandler Jversen forelæst en smuk Tale om National Oplysning og dens følger i en Stat, sendt fra en værdig Medlem, nemlig Hr. Petersen, Degn udi Torverd i Sielland; For og efter Talen opførtes Musik. 3) At der aldrig kunde siges nok til Erindring om vor dyrebare Konges glade Fødselsfest - saa tænkte Hr. Holst, een af Byens værdige Borgere, en æret i og agtet Mand, og holdt Kl. mod 8 for en talrig Forsamling i sit eget Huus en ziirlig og vel udarbeidet, Tale, om vores Fædrenelands Lyksalighed, under en fredelskende Regiering: For og efter Talen blev ligeledes opført en kort dog smuk Musik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-02-01
Bekiendtgiørelser.