JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Da Fredsforhandlingerne nu gandske ere tilendebragte, saa treffe Ministrene Anstalter til deres Afreise fra Paris, der faaet en Besætning af 12,000 Engellændere. J Nærheden af Tempeltaarnet har man forleden Dag fundet saadan Mængde Vaaben og Militairsaar, at man dermed kunde udruste to hele Regimente. - J Bordeaux Egnen var det kommet til oprørske Bevægelser, stiftet af endeel Exgarde-Kavallerie. Angaaende andre Staters Reklamationer, hvoriblandt ogsaa Erstatning for den Hamborger Bank, skal Frankrige have foreslaaet at berigtige Alt inden 5 Aars Forløb, og imidlertid at forrente samme. - Maj ren Hr. Laine, der som bekiendt er ophøiet i Pairs standen samt udnævnt til Æresmaire af Bordeaux og som endnu ved alle Lejligheder paa det derveste handler og taler mod Bonapartisterne, er bleven beæret med Blomsterbouketter af Fiskerkjerlingerne; samme Udmærkelse er vederfaret Hertuginden af Angouleme hvorved En af dem havde det Jndfald at raabe: "Tag, ikke den Bouket, Madam, den lugter af Fioler, Men Hertuginden tog den alligevel. - Den 18de October, der over hele Tydskl. fejres som Aarsdag af dets Befrielse ved Leipzigerslaget, høitideligholdtes ogsaa udenfor Paris, da Wellington lod alle der endnu værende Tropper, samle paa Marspladsen, og under vedvarende Artilleriesalver holdtes en offentlig Gudstieneste. Troppetallet var 60,000 Mand. - De allierede Tropper drage, nu hjem af alle Kanter. 60,000 Østerrigere siges at forblive staaende ved Wels. Ogsaa Blücher er paa Hjemreisen til Berlin, hvor Ruslands Keiser giæstes med mange Festligheder. Keiserinden ventedes dertil den 1ste Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Wellington og Talleyrand komme ofte sammen i Paris, og synes at være ret fortrolige med hverandre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Hertugen af Albusera er nu ogsaa kommet til Paris. Vandamme lever gandske indgetogent hos sin Familie paa et lille Landgods. Carnot agter sig til Amerika, hvor ogsaa Napoleons ivrige Lovtaler, den bekiendte Statsraad Regnauld har tyet hen, og kjøbt sig en Strækning Land af 10,000 Morgen i Provindsen Caroline. - Man har nu opfundet et splintet nyt Kortspil, hvori Wellington er blevet til Spar konge, Kutusow til Kiørkonge, Schwarzenberg, til Ruderkonge og Blücher til Hierterkonge. Et hvert Blad deri minder om vore Dages politiske Begirenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Fædrelandet. Følgende Kgl. danske Tropper skulle, efter Forlyden, de, være bestemte til at begive sig paa Marschen til Frankrige for at deeltage i en Deel af sammes Besættelse: H. H. Prinds Ferdinands Dragoner-Regiment, 2 Eskadroner Husarer, det Holsteenske Jægerkorps, Infanterie-Bataillonerne Holsteen, Kongens og Oldenborg. Sidstl. 23de Octbr. tilkiendtes af Høiesteret en Præst i Sielland den vanærende Straf at betale i Bøder 3 Rigsbankmark, - for at have pandtsat Aterkalken Den 30te faaes ved Odense en stærk Jldebrand fra af hans Kirke. den sydlige Kant, der, saavidt man endnu hæde kunnet erfare, siges at have været Marstal Bye paa Ærrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Kiøbenhavn, den 30te October. Den 26de den nes afgik i Khvn. ved Døden Hs. Excellence Hr. BasikLisakwiz, russisk Keiserlig Geheimeraad og forhenværende overordentlige Gesandt, samt befuldmægtiget Minister ved det Kongelig danske Hof, Ridder af St. Anne Ordenens første og Wladimir Ordenens 4de Classe. Han var født af adelige Forældre i lille Rusland i Staden Klow, tiente i en Række af 58 Aar under forskiellige Souverainer i den diplomatiske Carriere ved de russiske Gesandtskaber i Dresden. Haag, Paris, London og Kiøbenhavn, til hvilket sidste Sted har i Aaret 1800 kom som keiserl. russisk Gesandt. Hans sieldne Redelighed, Godmodighed og Blidhed, giordte ham almindeligen agtet og elsket. Kagstrøgen og brændemærket Rasphuus Livsfang. C. A. Olsen, Norsk af Fødsel, 34 Aar gl., mørk, bleeg og skummel af Udseende, har fundet, det han ikke skulde, Leilighed til at undvige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Ved vor Konges Nærværelse i Wien blev Allerh. et Arkanum bekiendt, at forfærdige vandtæt Læder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Tolv af Khvns Skomagere bleve forleden Dag ifølge Hs. M. Villie denne Opfindelse meddeelt, imod ved Eed for Politieretten at maatte forpligte sig til, ikke at giøre den videre bekiendt. Man vinder derved Udsigt til, i Fremtiden at kunne faae ikkevandtætte Støvler for godt Kjøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Theater-Efterretninger fra Khvn. Jfr. Abildgaard siges forleden Søndag i Stykket, List over List, at have udført Pernilles Rolle med særdeles Held. Næsten skulde man troe at Frue B. eller Frue S. havde siddet foran hende og hun taget dem til Mønster. J Stykket. Jean de France, spilledes den franske Nars Hovedrolle af Hr. Haack, med støjende Bifald. Hr. Holm som Arv fortiente og se megen Applaus. - Forrige Onsdagaftes gade unge Musici Simonserne fra Fyen Concert Mange Loger vare reent tomme; Parterret lønnede de unge Konstnere med meget bifald. Skade at denne Concert kom i Collission med en anden offentlig Forstilling, hvor saa mange strømmede ud for at see hvad den sidste Gang af Underværker der skulde skee. Du puis Konstforværkerne.) - Ryge er nu paa Hjemreisen. Paa flere store Theatre, f. Ex. Wien, Ber linn &c., har han udført Gjesterøller, som man kunde tænke sig, med udmærket bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Kours den 31te Octbr. - 640. - Specier 383 a 38 3/4 Rbmk.; Commits. 73 1/2 a 74 pr. 100; Oblig 300, Norske Sedler 56 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Ved den 1076 Trækning i Khvn. er udkommen følgende Nummere: 31. 61. 4. 89. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Paa Søndag prædiker til Høimesse Hr. Provst Ve mann til Aftensang Hr. Pastor Aspach. J Fruekirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Døde. Geheimekonferentsraad Grev F. af Ahlefeld, Langeland og Rixingen, Storkors af D., forhen Overhofmarskal, Major v. Staffeldt, Kammerherre v. Luckner alle i Holsteen. Kgl. Fuldmægtig Nissen, Kgl. Livjæger Hindrup, Auditeur Gruner i Søe=Etaten, alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Aarhuus. Aldrig saasnart forlod det Steinerske Skuespillerselskab os for at gjæste vore Skanderborgske og Hosenske Naboer, før et andet indtraf. Den bekiendt uforbrændelige Spaniol Gely Latour, i Følge med et Selskab af Kunstberidere og sieldne udenlandske DynEn i disse Dage hertil ankommen Brig fra Bordeaux har medbragt mange herlige franske Sager, blandt andet endeel rare Frugter, der har havt en tivende Afsætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Bekiendtgiørelser. Den 1ste November om Morgenen Kl. 4 1/2, bortkaldte den alvise efter 1 1/2 Aars meget svagelige Helbred, min elskelige Mand Jørgen Hansen i sit 41de Aar fra mig og 2 umyndige Børn, tilsammen været i 13ten Aars Ægtestand og avlede 8 Børn, hvoraf 6 ere døde dette bekiendtgiøres for vores Slægt og Familie. Aarhuus den 2den Novbr. 1815. Sal. Hansen, fød Maren Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Spaniolen Gely Latour, bekiendt over hele Europa af hans Forsøg, der ere de eneste i sit Slags, og som han har havt den Ære at forevise Publikum, og som i Chemikernes Øine er ligesaa beundringsfuld som interessant for den hele Menneskehed, og hvorved Letheden af at gaae ind i Jlden uden at staae Fare for at forbrændes eller qvæles af Røg og Flammer, vorder beviist indtil Eviden; besidder det sande Middel at giøre sig uforbrændelig, og derom har erholdt de fornemste europæiske Stæders medicinske Fakulteters Tilstaaelse, ligesom og nu sidst i Kiøbenhavn. Han gaaer ind i en paa 180 Grader Reaumur opheedet Ovn som er 100 Grader over kogende Vands Hede, og holder deri et fuldkomment Maaltid, førend han forlader samme; et Foretagende, som man maae see, for at troe. Han vil have den Ære at give denne Byes ærede Publikum tre Forestillinger af sin Videnskab paa Raadhusets Salon. Den første vil finde Sted næstk. Søndag den 6te, den anden Mandag den 7de og den sidste Tirsdagen den 8de d. Kl. 6 om Aftenen. - De opslaaede Placater samme Dage, ville underrette om Forsøgets Detail, saavelsom Entreebilletternes Priis. Ogsaa vil Madame Latour have den Ære at forevise det ærede Publikum et lidet Menagerie, det Ee reste i sit Slags. Skuepladsen er i Hr. Marzettas Gaard. - (Ligeledes ønsker Mad. Latour, da hun har i Sinde at indskibe sig til London, at en Libhaver ville indfinde sig, der enten gandske eller deelsviis ville afkjøbe hende bemeldte Menagerie, Prisen er 2 Rbm. Standspersoner betaler efter Behag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Tirsdagen d. 7de Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aarhuus Raadstue ved offentlig Auction i større og mindre Partier bortsolgt nogle Tu finde Pd. gode Kaffebønner, 4 a 500 Pd. middelsort og 8 a 900 Pd. fiin Raffinade, 2 a 3000 Pd. til Huusholdningsbrug, særdeles godt russisk Sæbe, alt efter de Prøver som ved Auctionen forevises og paa de Conditioner som der bekiendtgiøres. Aarhuus d. 28de Oct. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Auctions dirctionen. Mad. Schalstrups forhen eiede Gaard paa Vestergade, hvis Beliggenhed mellem tvende af Byens Porte synes at giøre den særdeles fordeelagtig til Kjøbmandshandel, med tilliggende smuk Hauge og rummeligt Gaardsplads, er formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Skov falbydes. Skov= og Eng, Parcellerne Nr. 12, 13, og 14 paa Langholm, hvorpaa er en fortrinlig skiøn Opgrøde, og Skov Parcellerne No. 18, 19, 20 og 21 i KolleranSkov, tet bevoxet med stor Træe af ualmindelig Høide og Rankhed, kan underhaanden erholdes tilkiøbs. Afhendes disse ikke forinden underhaanden, i hvilket da betimelig skal blive bekiendtgjort i disse Aviser, stilles de til offentlig Auction Tirsdagen den 7de Novbr. Kl. 10 Formiddag paa Horsens Raadstue, hvor Liebhaberne da behagelig ville indfinde sig. Eiendommene forevises af Skovfoged Anders Jensen i Kollerup, og om Priisen accorderes med. Tuel Rysensteen. Den under 19de d. M., averterede Samling i Randers Amts-Huusholdnings-Selskab, der var berammet til den 30te d. M., finder, formedelst indløbne Hindringer, ikke Sted, førend Mandagen den 6te November. Dette bringes herved til almindelig Kund Randers d. 23de Oct. 1815. skab. Therchilsen, Selskabets Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelige Lands=Overret i Viborg og Hatting-Herreds=Ret i Jyllant, ere saavel Creditorerne, som de Testamentariske Arvinger, efter ved Døden afgangne Niels Bredahl i Bredahl Bye, Eegum Sogn og Hatting=Herred, i Weile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel de forste for inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og Arvingerne, nem 3) Gaarmand Niels Steenkiær i Nottrup. 2) Ingeborg, givt med Frederich Therkildsen i Greis 3) Niels Envoldsen i Breballe. 4) Sidstmeldtes Søster Sidse i Assendrup. 5) Dito Sødskendebørn Hans og Birthe Maria. 6) Ditto Søsterdatter Maren, givt med en Feldtbereder i Hørsens. 7) Gaardmændene Hans Madsen, Jens Nielsen og Jens Madsen i Bredahl, samtlige i Jylland, til at bevise Deres Arveret, for os, som allernaadigste beskikkede Skifte=Commissairer i Dødsboet, efter Forpagter Hans Steenkiær paa Brorup, som ved Testamente, var indsadt til Universal Arving, efter forommeldte afgangne Niels Bredahl, og hvis Boe, af Vedkommende Skifteret, var extraderet Forpagter Steen kiær, som og til at lagttage Deres Tarv under Skiftet, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Tersløsegaard og Slagelse d. 7de Octbr. 1818. Stabel. Reyer. Kammer=Afessor. Byefoged. Arvingerne samt Credi= og Debitorerne udi Stervboet efter afgangne Aftægtsmand Jacob Pedersen i Mariemalene indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel at møde ved Skiftets Sintning paa Battrupholt den 30te Decbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Battrupholt den 1ste Octbr. 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Paa den competente Skifteforvalter S. T. Hr. Justitsraad Borgemester og Herredsfoged Stadfeldts Vegne. Pres
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
En duelig Seminarist, der skriver en god Haand, og tillige kunne give Underviisning i Dreining og andre smaae Haand=Arbeider, kan strax faa Empløi paa en Gaard i Nærheden af Wiborg, naar man derom henvender sig til Degnen Hr. Edslew i Harlev pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Da det er mig ubekiendt, hvor min efter høie Øytigheds Bevilling, fra Bord og Seng separeette Hustrue Anne Anchersen Høst opholder sig, og de 3de Aar som Skilsmissebrevet lyder paa, med den 28de November d. A. udløber; saa bliver hun herved, med 6 Ugers Varsel, indkaldt til, for Stedets Øvrighed og mig, at give sit Opholdsted tilkiende, for saasnart hiint Tidsrum er tilbagelagt, at modtage den Forligs prøve og øvrige lovbestemte Behandling, der skal forud gaae vort Ægteskabs aldeles Oplysning. Aarhuus den 16de October 1815. Hans Svantemann, Borger og Kobbersmedmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Et meget dueligt Menneske, som i flere Aar har appliceret sig til Landvæsenet, samt administreret Jordegods, som Forvalter, og har god Øvelse i det Juridiske, og kiender den Holsteenske Agerdyrkningsmaade, samt har de bedste Recommandationer om sin Duelighed og gode Opførsel, ønsker sig Empløi til 1ste Mai 1816, enten som Forvalter eller Avlsforvalter. Vedkommende som ønske sig hans Tjeneste ville behage i et forseglet Brev med Udskrivt til C. F. aflagt paa Aarhuus Adressekontoir at opgive Conditionerne hvorefter han kan blive antaget. Adressek, kan rekommendere et dueligt ungt Menneske til Contoirbetient paa et Handelskontoir. Prøve skriften er sammesteds til Eftersyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Skipper Jens S. Møller, agter om 3 a 4 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
En Mand, hvis Fag forhen har været at informere, og, som for sin Duelighed hertil kan forevise de bedste, Vidnesbyrd, tilbyder, mod billig Betaling, at give nogle Timers daglige Underviisning hos Familier i Aarhuus i følgende Videnskaber: Religion, Regning, Skiøn og Ret=Skrivning, Geographie, Verdens= og Natur=Historie. Adressekontoiret anviser den Tilbydende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Alle det 2det residerende Kapellanie til Domkirken tilkommende Jndtægter ville alle respective Vedkommende, saalænge indtil min Eftermand er udnævnt og selv vil overtage Embedet, behageligen erlægge til S. T.)Hr. Kiøbmand J. Røgind, som dertil af Undertegnede er befuldmægtiget. Slangerup den 24de Octbr. 1815. Dr. J. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Fiint og grovt indsprengt Klæde, mørkeblaat og flaskegrønt, bekommes hos Kriel, Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Den 29de October sidst, er imellem Hoved og Solberg Kroe fra sin Eier bortkommen en liden fortebruun, Støverbund med lysebrune Pletter over Øinene, og lysebruun under Bugen og paa Fødderne. Hunden er en Tævehund, ligner meget en Tax= eller Gravbund. Den lystrer Navnet Lotte. Hvem som kan tilveiebringe denne Hund, og afleverer den til Hr. Viinhandler Fulling i Aarhuus, kan vente sig en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Nylig ankommen østersøisk Rug kan i Tønder og Skieppeviis faaes hos undertegnede, at Tønden 21 Rbd. og Skieppen a 16 Mk. Sammesteds haves Rakitscher Hør, Raffinade, adskillige Sorter Pudder sukkere, til billige Priser. Bendix Davidsen. Brødrene, Procurator og Kjøbmand, Hald ere flyttede fra Middelgade og beboer nu Mad. Langballes forrige Gaard paa Vestergade i Aarhuus, hvor den sidste fortsætter den der hidtil førte Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Efter modtagen Jndberetning, er ved Bjørnsknude i Klakring Sogn, paa Palstrups Forstrandsrettighed, funden en Østerlands Eegeskibsbaad af Størrelse: at den kan føre omtrent 8 Tdr. Korn, er speilgattet, har 2 faste Tofter og en Ringbolt i For= og Agterenden, indvendig rødmalet og med 6 Revler som er slaaet fast paa Siderne, er fællet For og Agter i Stævnen, samt uden Seil og Aarer eller andet Jnventarium og er en gammel Baad. Eieren til denne Baad indkaldes herved, i Følge Forordningen af 12te Marti 1790 subpoena præclusi & perpetui silentii, til, inden den i Loven foreskrevne Tid, at fremkomme med sine lovlige Adkomster til samme, da den derefter skal, med Omkostningers Erstatning vorde udleveret. Weile Amthuus, den 10de Octbr. 1815. I Hr. Amtmand Ridder Selmers Fraværelse ved Sessionen, efter Constitution. Seest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
En sortbroget Galtaris som har opholdt sig i en Tid af 3 a 4 Uger hos mig Lars Christrasen boendes paa Reberbanen ude ved Mindet, som Eieren kan erholde imod alle Omkostningers Udbetaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Hos C. B. Frausing kan bekommes Holl. Volle Knaster i hele, halve og 1/2 Pund, m.m. En Mødding tienlig til Giødning, kan den som snart vil lade samme afhente, faae gratis i ElmquisksGaard paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-03
Ethvert Bidrag af almeen Jnteresse tilbyder Udgiveren, af dette Blad frie Jndrykkelse, naar det portofrit indsendes med Forf. Navn hertil Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
No. Aarhuus Stifts. Aar 1819. privilegerede: Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes The den 4de November: høverdagen -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
Blandinger. Det har desværre bekræftet sig, at den gamle ærværdige rsiske Stad Kasan ved Wolgafloden er i næsten gandske lagt i Aske den 15de Septbr. Jlden udbrød hiinsides Bulakfloden i Jomskoi Slobode efter en længe vedholdende Tørke, og udbredte sig ved en rasende Storm med saa utrolig en Hastighed, at inden en Time vare flere Gader antændte, og ingen menneskelig Magt formaaede at standse Luerne. Støvet som reistes af Hvirvelvinden og blandede sig med Røgen, dannede tykke Skyer, og den stærke Jld gjorde, at Jngen kunde nærme sig. 21 Kirker og over 1000 saavel Steen som Træehuse ere blevne et Rov for Luerne. hele Fæstningen og den i samme værende Kathedral kirke, Spas=Klosteret, Postamtet, Kanonstøberiet, det geistlige Akademie, Gymnastet, det store Pakhuus med alle Varer og mange flere offentlige Bygninger afbrændte. I det saakaldte Kasanske Nonneekloster ere alle Zeller og Kirken over Porten lagte i Aske, men Hovedkirken og det hellige Gudsmodersbillede bleven freist. J en Tid af 24 Timer var al denne rædsomme Ødelæggelse anrettet; Jlden rasede i 18 Gader, hvoraf de 9 ere aldeles og de andre størstedelen afbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
De ulykkelige Jndvaanere boe nu under Telter udenfor Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
Det berømteste Sted i Engelland i Henseende til Veddeløb er Landsbyen Newmarket, syv engelske, Mile nordøstlig for Cambringe. J Veddeløbstiden reise de fornemme Herrer derhen. Selv Kongen har der et Huus, som Karl i, der har bygget. I Veddeløbsdagene vrimler Sletten fra den tidligste Morgenstund af med Tilskuere og Veddere. Her er en Blanding af alle Stænder, og hvo som ikke aldeles er afUdskudsklassen, kan træde med ind i Rendebanen. Adelsmanden skammer sig ikke, med Haandværkerne at drages om Prisen. Povelen kroner sine Helte med Laurbær og fører dem omkring i Trium. - For noget siden stredes en Skomager med en Lord om Prisen i Veddeløb og vandt den. Denne Mand er en lystig, Svend; sex Maaneder i Aaret gjør han Skoe og de sex Andre rider han omkring i Landet paa sin Hest, besøger alle Veddeløb og vinder snart 40 Guineer, snart en Hest, snart ogsaa kun en Sadel. Hans Render har indbragt ham saa meget, at han allerede kunde leve uden sin Profession, men han fortsætter den kun for ogsaa om Vinteren at have nogen Tidsfordriv. Stædet hvor Veddeeløbet skeer, er tørt, blødt og lige; det er omgivet med Pæle for at afholde Tilskuerne, Rendebanen er sædvanlig fire engelske Mile lang; man rider ud fra et bestemt Sted og drager tregange tilbage dertil. Den der først naaer Maalet vinder Prisen. Hestene man bruger dertil ere yderst hurtige; man kunde sige, de flyve; de synes ikke at berøre Jorden og tilbringe sædvanlig ikke over 7 til 8 Minutter med Rendebanens Tilbagelæggelse. Hertugen af Cumberland har en Hest som har kostet ham 1500 Pd. Sterling der blot bruger dertil 4 Minuter og 32 Sekunder. Dens Meddeler er den Hæsseligste af alle engelske Heste, men ved Mængden af de vundne Priser, staaer den i største Agtelse. Hertugens Hest kommer den blot forud for Halsens Længde. En Hest som eengang, har seiret i Newmarket, bliver strax et giennem hele Engelland berømt Dyr; dets Navn læses i alle Aviser, og snart er det saa bekiendt som de berømteste Mænds. Man stikker den i Kobber; alle Godsejer udsmykke deres Værelser dermed og Kobberhandlerne afsætter deraf langt flere, end af Svifts og NewionsPortraiter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
J London gav man sidstl. 20de Septbr. under uhyre, Tilløb, en Nævekamp til Bedste for Enker og Faderløse efter de som bleve i Slaget ved Waterløs. Kongestaden tæller adskillige fortreffelige Indretninger, stiftede ved mange Ædles Forening til AlmeendelsFremme; men et Selskab, hvis Medlemmer ene bei staae af det Kiøn, der lige saa meget ved sin Ømhed, i som ved sin Ynde, veed at modne Mandens bedste Forsætter til Beslutninger, og at opklække Humanittens skiønne Blomst i Statsamfundet, mangled endnu gandske. Keiserstaden Wien var det hidtil en forbeholdent, at have et qvindeligt Selskab til de Godes og Nyttiges Befordring. Om dets store Gavn er vor Konge blevet underrettet i Wien, og en Monark, der i alle sine Jdrætter stræber at fremme Menneskevel, kunde ikke andet end værdige en Ham nyligen for relagt Plan til et lignende Selskabs Oprettelse i Kiøbenhavn Sit høieste bifald. Kongen har tilladt, at et saadant Selskab maatte stiftes paa vor elskte Dronnings Fødselsdag, den 28de October, og Hendes Majestæt har, som et Beviis paa sin huldrige Naade, modtaget Navn af Selskabets allerhøieste Beskytterinde. Under saa lykkelige Udsigter er dette for Fædrenelandet heldspaaende Samfund begyndt, og hver ædet Danneqvinde vil upaatvivleligen sætte sin største Stolthed i at tælles blandt dets Befordrere. Dets Bestemmelse bliver: ved frivillige, saavel egne, som indsamlede Bidrag, at understøtte og fremvirke velgiørende Indretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
Mangelen paa theologiske Kandidater er forTiden saa stor i Norge, at adskillige Præstekald i Nordlandene og Finmarken staae ubesatte, og at Manhar foreslaaet at afhielpe samme, enten ved at indskrænke Præsternes Antal, eller ved at beskikke til Præster Studentere, som ikke have erholdt theologisk Embeds=Exammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
En Hr. Sætterstrøm viser i Khvn, i denne Tiddioptriske Forestillinger, der røeses overmaade meget; men har kun lidet Besøg, som tilskrives at han har sat Entreprisen for - ringe! Har 1815 endnu ikke spillet Bankeret saa vil det neppe vare længe førend det skeer. Det forlanger i Khvns Adresseavis et Laan af 30 Rbd. paa tre Maaneder imod ti Rigsbankdalers Opgield, og beder, at man vil melde sig paa Contoiret i en Billet til Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Boghandler Bagge, Contorist Jantzen, Cand. pharm. Selmer og Bernike, Commandeurk. Fontenay med Familie, Cand. Th. Ingerslew, Frøken Hauch. Fra Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
Urtekræmmer Hellesen, Grosserer Truesen, Engelsk Offfitieer Simond, Forvalter Wadum, Professorinde Steen vinkel, Capt. v. Benzon, Kiøbm. Kierbye, Sognepræst Winding, Skibskaptain Kopperholdt, Skibstømmermester Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
Døbte. Den 29de Octbr. 1815, lod Majermester, Bøgh døbe en Søn. Johann. Milius, Fadd. Mad. Sørensen, Jfr. Bech. Handelsbet. Foss, Uhrm. Wendelboe og Reebslager Bøgh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
De fra Aarhuus Cathedralskole iaar demitterede de Candidater fik ved Examen Artium følgende Chara de terer: Hos 2/3 J S. Hos J S. 26 2 J J 12 10 des : 233. S OO 3 T T 3 J Oos os. Je H. er er i Hs. H. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-04
Bekiendtgiørelser. Den uforbrændelige Spaniol Hr. Gely Latours tre Forestillinger er næstk. Søndag den 5te, Mandag den 6te og Tirsdag den 7de for sidste Gang. hver Aften Kl. 5. (Dette anmærkes formedelst de i sidste Avis urigtigen anførte Datum og Klokskeslet).