Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Alle Permitterede fra det Bayerske Artillerie ere indkaldede. Disse Udrustninger kunne ikke ansees for overflødige, da en saa krigerisk Stemning yttrer sig hos det Franske Folk, og da det mere og meere giver sig tilkiende, at der vel ikke gives nogen anden Udvei end Krigen for at tilveiebringe indvortes Roelighed i Frankerige, som for nærværende Tid befinder sig i en høist tumultuarisk og forvildet Tilstand. Dette siges nu udtrykkeligt i de offentlige Blade. Saaledes har Journal des Debats under 26de Decbr. i et vidtløftig Stykke deduceret: at ifølge de Begivenheder, som nu ere forefaldne i Polen, ligesom de i Belgien, Jtalien og Schweitz, vil en almindelig Krig blive uundgaaelig, hvorved det bemærkes i Bladet Børsenhalle: at dette synes aldeles at være den samme gamle Taktik, som fandt Sted i Republikens og Bonapartes Dage, at bruge andre Nationer, som et Middel til at aflede det indvortes Giæringsstof. Dette er imidlertid saa stort som det næsten kan være, da republikanske Jdeer opfylde den Franske Ungdoms og Pøbelens Hierner imedens Kongen og de ældre og formuende Borger hylde moderate Grundsætninger. Hvilken Tone den Franske Ungdom nu tillader sig at føre, kan sees af den Protest den juridiske Skoles Elever have indgivet imod en Taksigelse, som de Deputeredes Kammer har voteret den at de vel følte sig stolte ved at modtage Frankeriges Taksigelse, men at de søgte Kammeret i Frankerige og fandt det ikke (saaledes ville da de unge Mennesker tage sig paa at rettesætte den Repræsentation, som Folket har udvalgt, hvilket da er den lige Vei til at undergrave den heele repræsentative Statsforfatning). Den polytechniske Skoles Elever have i hiin Protest sagt: at de paa Raadhuset have modtaget Forsikkring om, at den constitutionelle Throne i Forbindelse med de republikanske Jnstitutioner, skulde blive til en Sandhed. Disse vedblive de nu at forlange; Mange af de Franske Blade holde med Ungdommen imod Regieringen nedrive Ministeriet, spotte over Kammeret og søge at ophidse Nationalgarden, som Kammeret i dens Forhandlinger og dets Organisation har betaget den Ret selv at udnævn, sine Oberster og Oberst lieutenanter. Hvad der giør endnu det Onde værre er, at General Lafavette har, uagtet alle Kongens Anmodninger om at vedblive sin Post som Chef for Nationalgarden, dog nedlagt den, da han ogsaa er misfornøiet med Kammerets Forhandlinger, som ikke il erkiende en Overgenere for hele Frankeriges Nationalgarde. Den ne hans Beslutning var en naturlig Følge af en mærkværdig Debat som forefaldt i de Deputeredes Kammer den 14de, hvori der var bleven de batteret om Ov rcommanden og hvori Hr. Charles Dupin erk ærede i den nedsatte Commissions Navn, at en saadan Overcommando over alle vaabendygtige Franske, som ikke hørte til Armeen, kunde allene tilkomme Kongen (o hvori han som en ægte Friehedsven har fuldkommen Ret, da intet er farligere i en Friestat, end en stor Militair-Magt i en enkelt Mands Hænder). Han talt vel med den største Ærefrygt om General Latayette; men sagde: at hans Berømmelse bestod mere i at have skabt Nationalgarden, end at være dens Chef. Jndenlandsministeren foreslog, at Generalen skulde forblive i sine Functioner indtil Kongen ikke ansaae det for at være længere fornødent, men Hr. Chartes Dupin vedblev at paastaae, at hans Function var constitutionsstridig. Der blev debatteret meget frem og tilbage om denne Sag, indtil endelig Præsidenten jo Conseitet, Hr. Lafitte, stod op og erklærede: at Promulgationen af den nye Lov vild, vest nok ophæve den Forordning hvorved General Lafayette var bleven udnævnet til Chef for Nationalgarden, men det stod altid frit for at overdrage ham Hæerstitelen, af en Overgeneral, og at han var overbeviist om herved kun i Forveien at forkynde Kongens Villie; Nu raabte man: Brovo, Bravo, og denne Yttring erholdt et almindeligt Biefald. Man neente formodentlig i Kammeret, at man derved kunde slippe godt ud af Sagen; men de fleste af de Franske Blade overøse Kammeret med Forhaanelser formedelst denne Debat, og de mere Moderate udtrykke sig med stor Forsigtighed om denne uventede Vending som Discussionen har taget (Alt dette duer aldrig en Smule, og vil kun lede til et sørgeligt Resultat, thi skal det gaae godt til i en constitutionel Stat, saa maae Folkerepræsentationen beholde sin Anseelse og Folket underkaste sig dens Beslutninger, og er det misfornøier med sine Repræsentanter, saa maae det naar Tiden kommer, vælge andre i deres Sted, og de offentlig Blade maae tale med Agtelse om den af Forket udvalgt. Authoritet og med Sindighed og Høflighed foredrage sine Jndvendinger. Jfølge den Vending som Ting ne nu tage i Frankerige, nærmer man sig der til en nye Revolution). Ungdommen har dertil giort det første Skride; thi Eleverne af de polytechniske, juridiske medicinske og pharmaceutiske Skoler, forsamlede sig d. 24de i Pantheon for at protestere modden Taksigelse, som de Deputeredes Kammer hav de voteret dem og som ovenfor er bleven omtalt. De grunde deres Protestation paa den Omstændighed, at Kammeret kun repræsenterer den privilegerede Penge og Eiendoms Klasse og ikke Folket. Den polytechiske Skole siger i sin Protest Vor Troesbekiendelse er den samme som Kuglerne i Julii Maaned have indgravet paa Tyrannernes Mure, 5 Maaneder ere bengaaede siden Juli Solen er gaaet ned, og endnu venter enhver Borger paa de republikanske Jnstitutioner, som skulle om give den populaire Throne. Enhver Skole har udstædet sin særskilte Protestation, men som er bleven solidarii underskrevet af dem alle. Saaledes har den studerende Ungdom fremstillet sig som et politisk Legeme i Staten. Præsidenten i Consiler Hr. Lafitte har desuagtet i de Deputeredes Kammer den 23de Decbr. yttret sig med megen Sagtmodigh dom disse Excesser, og derved sagt, at man vil ikke anvende andre Midler end en blid Standsning imod de unge Menneskers Fremgangsmaade, og at de sande Skyldige vere Ophidserne. Ministrene have et skriftigt Døkument i Hænderne, hvori det hedder: vi maae have en Repubrik og jage den Orleanske Familie bort. - Ved denne Debat meddeelte Præsid en den høist mærkværdige Oplysning, at de 5 store Magter have ganske nylig kiendt og i Foreninmed hinanden underskrevet Belgiens Uafhængig hed, men at Frankerige dog vil blive saalænge ved at ruste sig som de andre Magter giøre det 80,000 Mand trække sammen ved Besancon under Gen. Semele og 30,000 Mand forventes til Lyon