Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-11
Hr. Capitain Bumann, som har været 13 Maaneder, Engelsk Fangenskab i Prisonet Green low i Skotland, er lykkelig og paa en behændig Maade undfluppen fra sit Fangenskab og i disse Dage ankommen i sin Families Skjød her i Hovedstaden. Han beretter, at vore krigsfangne Landsmænd tyranniske Behandlingsmaade i Engelland overgaaer al Forestilling. Alle Fangerne behandles, uden Forskiel paa Stand og Alder, paa een og den samme Maade. Da Capitainen d. 100 Oct. 1809 ankom til Greenlow om Aftenen Kl. 8, kastede man ham, efterat han allerede havde gaaet 16 Engelske Mile til Fods, i Fængslet, uden at han fik det mindste at nyde. Da han beklagede sig over, at han var overmaade sulten, svarede man ham, at han ikke kunde vente at faae nogen Mad eller Drikke førend næste Middag. Hans og Folkenes Tøi blev indtil næste Morgen liggende uden for Pallisaderne paa Marken under Bevogtning: en Maade, hvorpaa alle ankommende nye Krigsfanger behandles. Den Føde, Fangerne faae, bestaaer hele Ugen igjennem, Onsdag og Fredag undtagne, af intet andet end en Suppe, som til 600 Mand koges i en eneste stor Gryde. J Suppen for hver Mand kommes et halvt Pund Engelsk gammelt Kokjød og en Smule Gryn. Hver Mand faaer 1 1/2 Pund Engelsk blødt Brød om Dagen, som, for at svare til Vægten, er saa raat, at kun Sulten kan tvinge til at spise det. Hver anden Onsdag faaer hver Fange to raadne Sild, og dertil 3 Kartofler til Middagsmad, og hver ottende Dag et Pund salt Klipfisk af samme Beskaffenhed. Tidt og ofte har Capitain Bumann og flere andre krigsfangne Danske Sømænd bedet Commissairerne om, at der maatte sørges for, at Vedkommende, som ved Licitation have paataget sig at forsyne Fangerne med Levnetsmidler, maatte levere dem bedre Føde; men alle Bønner vare her frugtesløse. Det var dem aldeles ikke tilladt at faae stærke Drikke, det være Brændeviin eller Øl. Uden Forskjel paa Stand eller Alder bleve 40 til 60 Fanger kastede ind i et eneste Rum paa neppe 10 Qvadratalens Størrelse, hvor der var anbragt 3 Høider med Hængekøier. Fangerne have aldeles ingen Frihed til at komme længer end i den Gaard, der ligger indenfor Pallisaderne, i hvilken der findes adskillige, som allerede have siddet noget førend Krigen var erklæret. 150 Mand Engelske Soldater holde bestandig Vagt her, og om Natten ere Lygterne rundt omkring Pallisaderne tændte, hvilket gjør det umueligt for nogen Fange at undkomme. Desuden bliver om Natten hvert Rum lukket med Bolt og Laas, og ingen Fanger tør have Lys hos sig. Men hvad der gjør dette skjændige Fængsel aldeles utaaleligt for de ulykkelige Fanger, er den Omstændighed, at en stor Balle, hvori alle maa forrette deres Nødtørft, staaer her om Natten, og udbreder en pestagtig Lugt over hele det indknebne Rum. Forseer nogen Fange sig i mindste Henseende, saa bliver han kastet i det saakaldte black hole: et mørkt og fugtigt Hul hvori han maae sidde to til tre, ja vel ofte til Dage. Da nogle af Fangerne i Julii Maaned d. A. forsøgte at underminere Fængselet, for paa denne Maade at faae deres Frihed, og deres Foretagende blev opdaget, satte man alle Fangerne, uden Forskjel, i hele tre Uger paa halv Rancon, hvilket foraarsagede en saa stor Nød, at en Deel af dem maatte af Sult spise Kartoffelskaller, som laae omkring i Gaarden. De Danske Krigsfangers Tal i Greenlows Priison var omtrent se Hundrede og nogle og Tredive. Efter Bestemmelse skulde Fangerne have hver niende Maaned Klæder, men de fleste faae dem kun hver attende, og overhovedet uddeles de meget ulige.