JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1807-09-03
Det hedder, at endeel nye Forandringer skal foregaae i det politiske, saasom at Tribunatet vorder afskaffet. 20 Tribuner oversættes i Lovgivningskorpset og Senatet forøges indtil 200. Marskal Massen og General Lemarrois ere udnævnte til Lovgivere. Af Garden ere nogle Kompagnier Chasseurer og Gens diarmer komme hertil fra Tydskland. - Et prægtig Fyrværkeri og Liniedands blev givet den 15de August og den 16de var prægtig Bal foranstaltet paa Raadhuset - Keiserinden, var der fra 10 til 1. Keiseren hindredes. ved Forretninger. Paa Seinen saae man og den 15de 2 Eskadrer agere mod hinanden. - Den franske Eskadre paa 3 Orlogsk. og 2 Freg, som krydser for Sicilien, har sidst i Juli erobret 2 engelske Fregatter. Man taler her om en nøiere Forbindelse mellem de kristelige Religioner, efter Stifterens Hensigt og Tidens Tarv. Den jødiske Gudsdyrkelse skal derved især reformeres.
Viborger Samler, 1807-09-03
Prindsessen af Würtemberg, Kongen af Vestfalens tilkommende Gemalinde, er her.
Viborger Samler, 1807-09-03
Antverpen den 12te August. Her i Staden, og Omegnen som og mod de franske Kyster have uventet samlet sig endeel franske Tropper og der ventes endnu flere. De ere vist nok her i anden Hensigt end til Kystforsvar og det lader baade her og i nærliggende Havne til, som der laves paa et Søetog, hvorved det engelske Ministerium let kand fortryde, at det har sendt saamange Skibe ud paa et fiern Søtog.
Viborger Samler, 1807-09-03
Haag 22 Aug. Man venter i Septbr. den Lykke at see Keiser Napoleon her i Holland. Til Leiren ved Zeyst ventes franske Gardere. Den danske Consul Dull i Amsterdam, har advaret alle danske Skibe ej at forlade Havnen i denne Tid.
Viborger Samler, 1807-09-03
Rostok 24 August. Man har faaet den skrækkelige Tidende, at Kongen af Sverig har paa Ny gen og Danholm oprettet Batterier og erklæret, Strasund var Hans, og Han ville sløife den med sine Kanoner. Den 22 hørte man og virkelig den stær te Kanonade, som skeede mod Stralsund fra disse Batterier, hvorved adskillige Huse bleve beskadigede.
Viborger Samler, 1807-09-03
Det hedder tillige, at nogle svenske Tropper alt ere indskibede fra Rygen for at gaae til Sverrig. J Anatolien har den russiske General Gudowitschden 18de Juni, ved Floden Arpatschal tilfægtet sig en stor Seir over den persiske Hær under Seraskier ren Jussuf, Pacha af Erzerum. Slaget vaerede 7 Timer. Perserne mistede over 1000 Mk. døde; Anføreren løb, da hans Hest var skudt, 2 russiske Mue til Fods derfra, Russerne fik 10 Kanoner, og 2 Mørsere, samt 2 Leie til Bytte, og mistede 14 Døde og 66 Saarede.
Viborger Samler, 1807-09-03
Kejseren af Østerrig vil nu formæle sig 3die Gang, med Prindsesse Augusta af Sachsen. Kronprindsen af Bayern har anholdt om Keiserens ældste Datter Erkehertuginde Ludsvica.
Viborger Samler, 1807-09-03
Den 1ste Juli gjorde den tyrkiske Storadmiral et uheldigt Forsøg mod Øen Tenedes. Hans landede Tropper kunde neppe redde sig, da der kom Jld i nogle af hans Skibe. Admiralskibet mistede Masterne og med det gik han til Sundet ved Konstantinopel. Den 18de Juli var Jldløs i Forstaden Galata, som rasede i 24 Timer og afbrændte nogle tusende Huse. Janitskarerne ere endnu urvlige. De toge d. 2 Juli 6000 Piastre med Gevalt paa Toldboden og kon 2000 Md. stærke.
Viborger Samler, 1807-09-03
Den 12 Aug. døde i Gottingen Geheimejustitsraad Patter, Lærer i Statsretten, 82 Aar gl.
Viborger Samler, 1807-09-03
Jsteden for Universitetet i Halle, der nedlægges, forsættes Professorerne Lodder, Kraft, Wolf, Buch ling, Niemmerer, Leiste o. fl. til Akademiet i Frankfurt ved Oder.
Viborger Samler, 1807-09-03
Kongen af Preussen har befalet, at alle de som eje Gods paa venstre Eldbred, efter den franske Lov ikke kan være preussiske Undersaatter, eller blive der.
Viborger Samler, 1807-09-03
De tienstledige Officerer har H. M. lovet deres halve Gage som Vartpenge fra 1ste August indtil de ved Leilighed igien kan ansættes. Minister Hardenborg har ægt og faaet sin Afskeed. Cabinetsraad Beyme er hans Eftermand.
Viborger Samler, 1807-09-03
J Bayern har man havt Skybrud og Oversvønmelse ved gloderne. Dog var til Lykke Kornet næsten i Huus.
Viborger Samler, 1807-09-03
J Frankrig er Viinhøsten ner, og Druerne i Aar saare fortreffelige.
Viborger Samler, 1807-09-03
England har besluttet at opbringe alle Papenborger, Kniphauser, Oldenborger og Meklenborger Skibe, naar de ei komme til eller fra engelske Havne. Antages Bredderne eller Polhoyderne for Kjøbenhavn 55, 41, 4, for Viborg 56 27. og for Stralsund 54, 16 57 ", Længderne for Kjøbenhavn 30, 14 30; for Viborg, 2775 og for Stralsund 30 33 207, saa er den korteste Vei imellem Kbhvn. og Vib. en Bue 17 55 25 eller 28 Dsk. Miil og 11469 Fod; den imellem Kbhvn. og Strals. en Bue af 12 24. 50 eller 20 Miil og 22362 Fod. og den imellem Vib. og Strals. en Bue af 2 38, 40 eller 39 Miil og 3512 Fod. Heraf sees, at Kbhvn. er os 10 Miil og 16043 Fods nærmere, end Stralsund. Skulde desuagtet en Kanonade ved Stralsund kunne høres i Viborg, maatte Lyden omtrent komme fra S. O. 3/4 til S.
Viborger Samler, 1807-09-03
da Vinkelen som Viborgs Meridian giør med omtalte korteste Bue, findes at være 143. 1044, derimod ligger Kbhvn. meget nær O. S. O. 1/4 til S. O. for Viborg; da Buen herfra til Kbhvn. gjor en Vinkel af 115, 16. 38 1/2 med vor Meridian. Viborg den 31te August 1807. C. F. Degen.
Viborger Samler, 1807-09-03
Bekjendtgiørelser. Efter et halvt Aart, med mange Lidelser forbunden, Sygeleie, bortgik den 31te August til den glade Hvile ved en stille og rolig Død min mig saa grebare Kone, Maren Bog, föd Hansen, i sin Alders 58 Aar. Hve tolker mine Folelser, hvor skildter mit og eeneste Cons Tab, og, taus velsigner jer den Haand, som Jaarede, og faderlig nu gjorde een Ende paa Hendes baarde Lidelser og mine daglige Sorger. Filorg den 2den Septbr. 1807. Rasmus Fag. eiendtgjørelse.
Viborger Samler, 1807-09-03
Frakkeberg Blustor paa Langeland er fra den 21de dennes slutted og brænder indtil videre ikke; hvilket de Salarende til Efterretning herved bekjendtgjøres.
Viborger Samler, 1807-09-03
Venindisk Guineiske Rente og Toldkammer. Colding den 29de August 1807. Rottre. Stand. Staarner, const. Copiist. Anders Laugen paa Nørgaard ved Viborg, advarer Alle og Enhver: at de holder deres Kreaturer. for hans Mark, og han endnu ikke har indhøstet. Samme Advarsel, af samme Aarsager, gjøres herved for mine Leier og Eie Jorder. Just.
Viborger Samler, 1807-09-07
No. 72.
Viborger Samler, 1807-09-07
Jndenlan ske Tidender. (Tagne af Bladet Danmark, som udgives i Kiel, med H. K. H. Kronprindsens naadigste Tilladelse, af Hr. Auditeur J. A. Mariboc.) Proklamation af befalingsmandene for H. M. Kongen af Storbrittaniens Land og Søemagt i det Baltiske Hav. (Originalen var skreven paa tydsk.)
Viborger Samler, 1807-09-07
Da de sidste Fredstraktater og de Forandringer af Statsforfatninger og Grændser, som ere anerkjendte af saa mange Magter, have forøget Frankerigs Jndflydelse paa det faste Land af Europa saa meget, at det for Dannemark, endskiønt det ønsker at blive neutral, er vorden umuligt, at vedblive stiNeutralitærsystem, saa er det udingjængeligen nødvendigt for de Magter, der vedblive at modsærke sig de Franskes Jndgreb, at gribe til saadanne Forholdsregler, at de neutrale Magters Vaaben ikke skulde vendes imod dem.
Viborger Samler, 1807-09-07
J Hensyn dertil kan Kongen, vor Herre, ikke med Ligegyldighed see hen til Dannemarks nærværende Stilling, og har Hans Majestæt derfor afsendt Gesandter, forsynede med Fuldmagter, til Deres Majestæt Kongen af Dannemark, for venskabeligen at æske saadanne Erklæringer, som Tiderne fordre, og tillige Valget af saadanne Forholdsregler, der ene ere skikkede til at afværge det Onde, som Frankerig, ved at acqvirere den danske Marine, havde i Sinde at forvolde. Kongen, vor Heere, har derfor anseet det for raadeligt, at forlange en temporair Overlevering af mber 1807.
Viborger Samler, 1807-09-07
de Danske Linieskibe i een af Hans Majestæts Havne. - Dette Depositum synes saa billigt og er i de trigførende Magters relative Forhold til de neutrale saa aldeles nødvendigt, at Hans Majestæt end mere har anseet det for en Pligt, han skylder sig selv og sit Folk, at understøtte denne Fordring med en stærk Flaade og en Armee, der er tilstrækkeligen udrustet med Alt, hvad der behøves til det kraftigste og modigste Foretagende. Vi komme derfor, Sjællands Jndvaanere, til Eders Kyster, ikke som Fjender; men til vort Selvforsvar, for at forhindre, at de, som saalænge have forstyrret Europas Fred, ikke skulle tvinge Eders Marine til at vende sig imod os. Vi forlange Eders Marine, som Underpant, ikke som Erobring; i Kongens, vor Herres, Navn og paa hans udtrykkelige befaling er der givet Eders Regjering det højtideligste Løvte, som herved fornyess, at erhvert af Eders Krigskibe skal, naar vort Forlangende venskabeligen tilstaaes os, ved den almindelige Fredeslutning gives tilbage igien i den samme Forfatning og den samme Tilstand af Equipagen, som det er modtaget under det brittiske Flags Beskyttelse. Det staaer i Eders Regjerings Magt ved et Ord at bevirke, at vi igien indstikke vore Sværd, som imod vor Villie ere dragne imod Eder. Dog, skulde paa den anden Side Frankerigs Styrke gjøre Eder døv imod Fornuftens og Venskabs Stemme, saa maae det uskyldigen udgydte Blod og en beleiret og bombarderet Hovedstads Rædsler komme paa Eders og Eders grusomme Raadgiveres Hoveder.
Viborger Samler, 1807-09-07
Hans Majestæt, Kongen af Stor Brittanniens Matroser og Soldater ville, saalænge Eders Opførsel tillader det, behandle Sjælland som en Provinds af en Magt, der er allieret med Storbrittanien, og hvis Territorium har den Ulykke, at være en Skueplads for Krigen. Deres Personer, som fredeligen forblive i deres Boeliger, skulle ansees som hellige - Eiendom respecteres og beskyttes, og den strængeste Disciplin skal iagttages.
Viborger Samler, 1807-09-07
Alle Levnetsmidler, som bringes til Salg, skulle betales Eder efter en bestemt, billig Priis; men da en bestandig Leverance af Levnetsmidler, Fourage, Træe og Kjørsel er nødvendig for alle Armeer, saa er det vel bekjendt, at Reqvisitioner ere uundgaaelige, og maae inddrives. Det vil være Jndvaanerne en stor Lettelse og skaane dem for Tab og Ubehageligheder, hvis der i de forskjellige Districter findes Embedsmænd, til hvilke Reqvisitionerne kunde udstædes, og ved hvilke Fordringerne for Betalingen af det Jndkiøbte kunde liqvideres. Naar saadanne Personer udnævnes og opfylde deres Pligt, uden at blande sig i Ting, der ikke høre til deres Virkekreds, saa skulle de vorde respecterede, og alle Reqvisitioner skulle igjennem Armeens og Marinens vedkommende Kanaler og Departements udstædes til dem. Men det er ogsaa fra Jndvaanernes Side nødvendigt, at alle, selv Embedsmændene, ikke forlade deres Boeliger og enhver Landmand eller anden Jndvaaner, der findes bevæbnet enten enkelt eller i Hobe, eller tillader sig noget Slags af Voldsomhed vil blive behandlet med yderste Strenghed.
Viborger Samler, 1807-09-07
Da Hans Danske Majestæts Regiering hidtil har vægret sig, venskabeligen at afgiøre Sagen, saa er en Deel af Armeen blevet udskibet og den hele Magt har taget en krigersk Stilling; dog er det hidtil endnu ikke for sildigt, at bøje Øret til Fornuftens Stemme, som afraader fra Yderligheder. Givet paa Sjællands Kyst den August 1807. (Undertegnet) J. Gambier, Admiral af det blaae Flag og befalingsmand overden britt. Flaade i det balt. Hav. Catarth, I Generallieutn. og befalingsmand over de britt. Tropper i den nordlige Deel af Europa."
Viborger Samler, 1807-09-07
Kiøbenhavn den 18de Aug. om Efterm. Kl. 3. Søndagen den 16de, tidlig om Morgenen landede Engellænderne ved Eenrum og Veebek, og Debarqvementet vedvarede den hele Dag under Bedækning af nogle Fregatter, som laae i en Afstand af omtr. 300 Alen fra Kysten. Den 17de rykkede Engellænderne frem imod Kiøbenhavn, men Kongens Liv=Jæger=Corps, det von Krogenske Skyttekorps, 4 trepundige Kanoner og een Bataillon Jnfanteri gjorde et Udfald fra Fæstningen paa Fjendens venstre Fløi og fordreve den af dens Stilling ved Vangehuset og lille Vibenshuus. Vore Tropper trak sig derpaa tilbage i Fæstningen. Liv=Jæger=Corpset besatte blot indtil om Aftenen Classens Have og blev siden efter afløst af en Bataillon af det Norske Liv=Regiment, der endnu holder denne Post besat. Gaa vidt man kan skjønne af de indgangne Rapporter, beløber sig de landede Troppers Antal til 16 a 20000 Mand; meget Cavaller have de ikke og hidtil ikkun 20 Stykker Feldtartilleri.
Viborger Samler, 1807-09-07
Fjendens Stilling er fra Flasketroen over Frederiksberg, Store=Vibenshuus til Stranden; men hvor hans Hovedstyrke er, veed man endnu ikke.
Viborger Samler, 1807-09-07
Vore Kanonerskalupper og Bombardeerbarcasser, ere altid engagerede med Fjenden, som formedelst det stille Veir ikke kan komme af Stedet; i Gaar var en engelsk Brig nær ved at blive taget. Vore Kanoneerschalapper have i den engelske Flaades Paasyn taget et engelsk Koffardtskib, som blev opbrændt, da det formedelst den svære Ladning ikke kunde bringes over Grundene. Fremdeles blev et nordamerikansk og et dansk Skib taget, det første blev som nentrastrax frigivet, og det sidste bragt i Sikkerhed i Havnen. Siden have vore Kanoneerschalupper vedholdende angrebet de engelske Skibe, og nødt Bombardeerskibene til at retirere. Saa vidt man kan slutte af de indbragte Fangers Udsagn og af Engellændernes Samtaler med Landets Jndvaanere, saa troe de at vi aldeles ingen regulaire Tropper have, og intet andet end enkelte Volontair=Corpser og deslige. Saaledes spurgte de f. E. en kongelig Embedsmand, der var i ret engelske Hovedqvarteer, om han vel troede, at Kiøbenhavn kunde modstaae en Magt, som den, der her var forsamlet, Han gav dem det Svar at Tropperne vel vare skjønne, men imod Kongestaden og dens tapre Besætning vilde de ikke udrette Meget. Saaledes staae Tingene i Dag Eftermiddag Kl. 3. Gud og den retfærdige Sag er ogsaa denne Gang vort Løsen; og enhver seer med Standhaftighed og roeligt Modde kommende Dage imøde, i det faste Forsæt, at vise de stolte Britter, at de have taget feil, i det de troede at kunne undertrykke et Folk, der aldrig har ladet sig undertrykke.
Viborger Samler, 1807-09-07
Skrivelse fra den engelske General til General v. Peymann. Hovedqvarteeret for Kjøbenh. d. 18 Aug. 1807. Min Herre! Jeg kan ikke undlade saavel i mit eget som i den Hans Majestæts Flaade commanderende Admirals Navn at bede Deres Excellenze, alvorligen at betragte den Tilstand, hvori Staden, Kiøbenhavn, der er bragt til den skrækkeligste Crisis, i nærværende Øjeblik befinder sig. Vil denne Stad, Dannemarks Hovedstad, Kongens Residents, det kongelige Huses og Regjerings Opholdsted, Videnskabernes og Handelens Sæde, fuld af Jndbyggere af enhver Rang, enhver Alder og ethvert Kiøn, vil denne Stad udholde en Belerings Rædsler, saa skal den vorde angrebet paa enhver Maade, hvorved den kan tilintetgjøres; ere Ordrerne til dette Foretagende først eengang udgivne, have de ansatte Officerer intet Valg meere, men maae anvende Alt, for at tage Staden. -Et Angreb paa en Stad, saa riig paa Mennesker- og Skatte, maae saavel i Begyndelsen som ved Enden nødvendig have Jndbyggernes Undergang og deres Eiendommes Tilintetgjørelse til Følge. Skulde Dannemark vægre sig ved, venskabeligen at enes med os, saa har vor Regjering givet de bestemte Ordres, at angribe Staden baade til Vands og Linds. Man er i Forberedelserne dertil, maaskee kommet videre, end De troer. For Guds Skyld, min Herre, lad os med koldt Blod overlægge, om Modstand ikke snarere vil forveide den Stads Undergang, som De ønsker at forsvare, og om det, at vise deres Tapperhed (hvilken dog Jngen kan nægte dem), under den nærværende Kamps Omstændigheder, ikke vil have Hovedstadens Tab og Ødelæggelse til følge, hvilket altid er Tilfældet ved en Belering, hvis Ende vil være Tabet af deres Flaade og deres Arsenal, et Tab, der dog endnu kunde forebygges. Eiendon af ethvert Slags uden for Staden er hidtil blevet respecteret. Ogsaa maae De vide, at Ting af stor Nationalværdi for Dannemark have været i min Magt og ere hidtil af mig respectere de. Dette er den Tingenes Forfatning, der ikke kan vedvare længe. Det er ikke min Hensigt, med nogen Slags Trudsel at fortørne Deres Excellenze, men paa det indstændigste beder jeg Dem og Deres Raadgivere, ret alvorligen at betænke den uoprettelige Ulykke, som et Foretagende paa nogle faa Dage kan foraarsage, og som dog endnu stod til at forebyge. Deres Excellenzes underdanige Tjener, Cattarth."
Viborger Samler, 1807-09-07
Generalmajor v. Peymann besvarede denne Opfordring, saaledes, som det kan ventes af en brav dansk Mand og en troe Undersaat, og ledsagede ovenanførte Skrivelse, i hvilken den oversendtes H. K. H. Kronprindsen, med følgende Ord: Den Advarsel og Trudsel, der indeholdes i Opfordringen, er en Form, der under lignende Omstændigheder ikke er usædvanlig; men, har man troet derved at giøre Jndtryk paa mig, saa er Øjemedet forfeilet. Naadigste Herre, De kan være overbeviist om, at jeg efter min Pligt vil forsvare mig til det yderste, og at Kiøbenhavn under min Commando aldrig uden ved ved Storm skal falde i Fjendens Hænder, endog, om hans Magt var større end den er. Jeg skal søge, at værge for vor Ære og at ende mine Dage, som en tapper Soldat, og Deres Kongelige Høyheds troe Tjener. Kjøbenhavn d. 21 August 1807 Peymann."
Viborger Samler, 1807-09-07
Kjøbenhavn den 18de August. Den 1ste, 2den, 3die, 4de, 8de og 9de Bataillon af Generalmajor v. Waltersdorfs Landeværns regiment, og den 3die og 6te Bataillon af Generalmajor v. Oxholms Regiment ere ganske og aldeles organiserede, have det fornødne Antal af Officerer, og ere færdige til, paa befaling at rykke ud. De 4 første Batailloner af førstnævnte Regiment, og den 3die af det sidste udgjøre Generalmajor Waltersdorfs Brigade. Den 6te Bataillon af Oxholms Regiment er sammensat af Artillerister, forsynet med erfarne Officerer, og afgivet til Artillericorpset. Den ypperligste Aand besjæler heele Landeværnet, og alle Batailloner tilraabe Generalen: "Lad os angribe Fjenden!" at haabe er det altsaa, at dette Korps vil vise sig sit ædle Navn værdigt, og svare til det, de have lovet: at være Landets Værn. J de sidste 6 Dage har der hersket her en Virksomhed og Anstrængelse, som næsten overgaaer al Forventning. - Artillerikorpset har forsynet Landeværnet med alt fornødent og bragt nye Batterier, tilveie. - Artilleriets Angreb i Gaar, under Capitain v. Hummels Anførsel, var særdeles kjækt og vidnede om et uforfærdet Mod.
Viborger Samler, 1807-09-07
Commandeur Bille fortjener ved sin Virksomhed og sin Jver heele Nations Tillid. - Det var et stolt Syn, i Gaar Aftes at see denne brave Mand, ledsaget af Commandeur Krieger, i Admiralitetschaluppen, at angribe de fjendtlige Bombardeerskibe med Kanonerbaadene, og fordrive dem fra vore Kyster.
Viborger Samler, 1807-09-07
Kbhvn. den 19de August. Siden i Gaar Eftermiddags er intet af Betydenhed forefaldet, undtagen at nogle og 40 Seilere ere komme fra Kjøgebugt; de fleste af dem synes at være Transportskibe. - J Dag Formiddag Kl. 11 var en Parlementair fra Flaaden i Land, forat forlange, at man vilde imodtage 20 saarede Matroser, der høre til Fregatten Frederiksværn, som er taget ved Skagen i en Action med det engelske Krigskib Comus. Derimod bleve fra vor Side udleverede Capitainen og Mandskabet af det af os tagne og opbrændte Skib. Her er nedsat et Feldtcommissariat under Justitsraad Reimers og Justitsraad og Borgmester Becks Administration. Alle Træerne ved Blaagaard og Peblinge Søen, langs med Blegdammene indtil Stranden, skulle omhugges.
Viborger Samler, 1807-09-07
Kiøbenhavn den 19 August 18. Medens Fjenden i Gaar landede ved Storehaved, gjorde han en stærk Jld med Bomber og Granater paa vor Flotille. Kommandeur=Capitain Kruger rykkede frem med sine Kanoncerfartøier og giør de al mulig Diversion; men det varede ikke længe, førend Fjenden aabnede et masteret Datteri ved Svanemøllen, hvorved Commandeur=Capitainen blev nødt til at trække sig tilbage fra Kysten. J denne Affaire blev Premierlieutenant Bollgaardt saaret, og 2 Matroser blesserede. Nogle Kanoneerbaade ere meer eller mindre beskadigede, men ere strax i gjen satte i stand.
Viborger Samler, 1807-09-07
Navigations=Directeuren, Capitain Wlengel, commanderer Briggen Merenvins, som ligger ved Lange=Broe, for at forsvare det saa kaldte Kalleboe=Jndløb. Briggen er blot bemandet med frivillige Styrmænd og Volontairs.
Viborger Samler, 1807-09-07
Kjøbenhavn den 20 August 1807. For at tage er af Fjenden paa hiin Side Svane møllen imod Stranden anlagt Batteri, blev i Morges Kl. 3 1/2 gjort et Udfald ud af Østerport af 100 af Garden til Hest og 100 Mand af det Sjællandske Rytter=Regiment under Major v. Flindt, af Kongens Livjægerkorps og Skytteforpset under Major v. Holsten, af een Bataillon af Danske og en Bataillon af Norske Liv=Regiment med 2 Batterier under Oberstlieutenant v. Voigt, der tilligecommandeerte det Hele, for at dække vor venstre Fløi, marscherede 3 Batailloner Landeværn og Husarerne af Exerceer-Skolen ud af Nørreport imod altoneergaarden og Lygten. Capitain, Baron v. Holstein, der commanderer som second paa Fløtillen, løb ud med 9 Kanoneerschalupper, for at dække Udfaldet. Han lagde sig mellem begge Kalkbrænderierne, anvanceerte conjunctim med Landtropperne imod det engelske Landbatteri, og bragte det til at tie. Fjenden aabnede nu et andet Batterie, som var maskeret og forskandset; Kanonterschalupperne udholdte en hæftig Jld og trak sig om Morgenen Kl. 5 1/2 tilbage. J denne Asaire fik Lieutenant A. Holsteen 2 stærke Contusioner, 2 Mand bleve dræbte og 8 saarede.
Viborger Samler, 1807-09-07
Af Oberstlieutenant v. Voigts Rapport sees, at vi ikke kunde erobre det fiendtlige Batterie, uden alt for stort Tab, i Forhold til den ubetydelige Styrte, der gjorde Udfaldet. En stærk Taage hindrede os fra at see Fiendernes egentlige Stilling; ogsaa hindrede det endnu ikke afmeiede Korn og Grøvterne paa Brygger Vangen Cavalleriet fra at gjøre et hensigtsmæsigt Angreb; hvorfor Oberstlieutenanten, efter at have 15 til 16 Døde og 18 til 20 Saarede, i største Orden trak sig tilbage til Fæstningen. Fiendens Tab vides ikke.
Viborger Samler, 1807-09-07
Paa Batteriet, Provesteenen, er efter indgangen Rapport ikke forefaldet Nøget af Betydenhed. Engellænderne kaste undertiden nogle Bomber, som falde imellem Blokskibene og Landet. Hidtil har ingen Bombe naaet Staden.
Viborger Samler, 1807-09-07
Skrivelse fra Sjælland af 21de August. Engellænderne dække sig særdeles med Cavalleri og let Infanterie, saa at man ikke kan erfare, hvad der foregaaer hos dem Saa ofte Nogen nærmet sig til dem, give de Tegn at gaae tilbage, og ere strax reede til Skud. Hidtil agerer General Castenskjold blot defensiv. De engelske Forposter staae ved Vorsløselille og Roeskilde Kroe, tvert over til Kjøgebugt.
Viborger Samler, 1807-09-07
En anden Skrivelse fra Sjælland af 21de August. I Eftermiddags Klokken henimod 2 lod et Corps Engellænder, bestaaende af 3 til 400 Mand Cavalleri, 4 Piecer Artilleri og noget Jnfanteri, sig see i Landsbyen Cilastrup. Dette Manøver bevægede den kommanderende General til at tage en sikker Stilling. Han trak sig om Natten tilbage til Høiene ved Korndrup. Ved denne Leilighed viiste det sig ret tydeligen, hvor meget vort Jnfanteries og Cavalleries Tillid til sig selv tager til. Landeværnets bedste Manover er med Bajonetten, hvormed det gjør modige Angred.
Viborger Samler, 1807-09-07
Fortegnelse af Døde og Saarede fra Fjendtlighederens Udbrud indtil den 20de August. Af Søedefensionen ere 2 Officerer, 1 Underofficeer, 6 Gemerne saarede, 4 Gemene dræbte. Af det Kongelige Artilleriecorps ere 15 Gemeene saarede, 1 Underofficeer og 5 Gemenne dræbte. Af Sjællandske Rytter=Regiment ere 2 Gemene dræbte. Af Livgarden til Fods er en Officeer saaret. AfDanske Liv=Regiment er 1 Underofficeer og 9 Gemeene saarede, 1 Gemeen dræbt. Af Norske Liv=Regiment er 1 Officeer, 1 Underofficeer og 5 Gemeene saarede, 4 Gemene dræbte. Af Marineregimentet ere 2 Gemeene saarede, 1 Gemeen dræbt. An Kongens Livjæger=Corps ere 4 Gemeene saarede, 1 Gemeen dræbt. Af Skyttekorpser ere 10 Gemene saarede, 2 Gemeene dræbte. J Alt ere 4 Officerer, 3 Underofficerer, 51 Gemene saarede; 1 Underofficeer, 20 Gemene dræbte. De saarede Officerer ere Soelieutenanterne Boll og A. Holstein, Lieutenant v. Roevstorff af Livgarden til Fods, og Lieutenant v. Friis af Norske Liv=Regiment.