Jyske Efterretninger, 1788-12-05
Om Steenkuls Brug til Stuevarme. Denne Anvendelse af Steenkul er først siden Aaret 1777 ved da værende Departementsraad i de Kongelige nenmarkiske Jernværker, nu geheime Oberbergraad, Hr. Wehling, bleven practisk bekiendtgjort, og siden ved Statsminister Friherre von Heinitzs patriotiske Exempel indført i Berlin og omliggende Egne. Siden denne Tid er af de i Wiets og Neumark støbte Jern Steenkulovne, bleven forsendt til Berlin, Magdeborg, Halle, Breslau, Stettin, Gogau og adskillige andre Steder, 2294 Stkr. Denne Sag er saa vigtig for Landet, som Begyndelsen, til Træets Besparelse glædelig, og det er at ønske, at den snart maatte blive almindeligere. For at befordre dette, og grundig bortrydde Fordomme og Mangel paa Kundskab, som alene kan være denne, saavelsom de fleste nye Indretninger i Veien, har Hr. Oberbergraad Wehling paataget sig ved nogle trykte Ark at underrette Publicum om de egentlige Haandgreb, hvoraf saavel Sparsomhed og Fordeel, som og Beqvemmelighed ved Stuevarme af Steenkul dependerer. For at gjøre denne Underretning des meere overtydende, tilbød Hr. Oberbergraaden sig i forrige Foraar, alle Mandage og Onsdage, fra Klok. 6 til 11, at vilde underrette enhver, som vilde komme til ham, om denne Anvendelse af Steenkul, og ved nogle i denne Henseende varmende Ovne vise dem den heele Omgangsmaade dermed. Hvor vigtig dette Tilbud var, vil man paaskiønne, naar man overveier følgende Fordele af Steenkuls Varme: 1) En Steenkulovn, som man bestandig kan saae paa det berlinske Hoved Jernmagazin, af forskiellig Størrelse og Model, og, naar forlanges, støbt efter medfølgenge Tegninger, til at varme i eller uden for Værelset, koster fra 4 1/2 til 10 eller store Dr.; den kan om Sommeren tages bort af Værelset, følgelig 1. December. vindes derved Plads og til Vinteren igien indføres paa sit Sted. Endelig kan man ved Flytning overalt bringe den med fra et Qvarteer til et andet. Skal et Værelse holdes varmt fra om Morgenen tidlig til om Aftenen, saa vil det vel blive ligesaa kostbart at brænde Steenkul som Træe, efter de nærværende Priser; dog har man følgende Beqvemmeligheder ved Steenkul frem for ved Træe: 1) Kan man i 10 Minuter faae en varm Stue, 2) man kan ved visse Haandgreb bestandig holde samme Grad af Varme i Stuen; 3) Paa samme Maade kan man og, naar man gaaer ud 4 til 6 Timer, imidlertid vedligeholde Jlden under Asken, uden Bekostning af Kul, Minuter. Det er i sær beqvem for eenlige Personer, og naar man kommer hiem igien faae Stuen varm i 5 som vil staae tidlig op og arbeide i deres Kammer Naar de for de gaae til Sengs bringer Ovnen ind, og bedække den med smaa Kul, saa kan de strax, naar de vaagner, faae Lys og i saa Minuter Varme, og, om det er en af de saa kaldte Potovne, tillige kaage sit Theevand. Man kan varme halv saa let med Steenkul, som med Træe, naar Værelset kun i en kort Tid skal holdes varmt, som for Ex. Borge= eller Spisestuer, der holdes kuns varme om Aftenen eller Middagen. J denne Henseende maae saadanne Steenkul=Ovne i sær være fordeelagtige i Værtshuse, meget nyttige ere de og i Contoirer og Børnestuer, om der endog intet svares derved, da de formedelst deres stærke Træk anid giver reen og frisk Luft. For Sundheden og Jldsfare har man aldeles intet at frygte af Steenkullene. Jngen bliver syge deraf i Engeland og Vestphalen hvor der dog ikke brændes andet end Steenkul. Og i Nedre- og Overschlesien, saavelsom i Grevskabet Glatz, bliver aarlig forbrugt over 5000,000 Skiepper Steenkul til alle Slags Brug, ikke o. s. v., men og til Stuevarme, Brygning, Brændeatene til Kalkbrænderie, Sæbesyderie, Kobbersmelten viinsbrænden og Bagning, og man hører dog ikke de saa let antænder, som et Trækul, sees tydelig deraf, at Dødes Antal derfor blive større. - At et Steenkul ikke naar det tages ganske gloende af Ovnen, bliver det dog strax sort og udslukkes, da det ikke kan brænde uden ved heder maae endnu regnes, hvormeget af Skovene vilde den stærkeste Træk. Til disse Fordele og Beqvemmelig svares, om denne Brug blev almindelig indført.