JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Betragtninger over Naturen. Over Jordens indvendige Varme har man nye bemærkninger af den bekiendte Biergkyndige og Mineralog v. Trebra; som allerede i et Skrift, hvilket han udgav i Aaret 1783, under Titel af: Erfaringer og det indvendige af Biergene," havde yttret den Paastand, at der var en indvendig Varme i Jorden, som man kiendelig kunde mærke, naar man kom ned i Biergene; Vandene inde i dem har en vis Varme ved sig, som tilligemed deres Bevægelser ere den rimelige Grund til alle de Forandringer og Frembringelser som finde Sted i det Jndvendige af Jorden. For nøiere at undersøge denne indvendige Varme i Jorden, lod Hr. Tre bra hensætte tre Thermometre paa eensomme Steder i Biergværkerne, og hvor man tillige kunde see dem langtfra, uden at komme dem for nær med Biergfaklerne. Efter to Aars daglige Jagttagelser, fandt han, at et Thermometer som staaer nede under Jorden, aldrig stiger eller falder, da Temperaturen er stedse uforandret; derimod tiltager Varmen stedse jo længere man kommer ned i Jorden, omtrent en Grad paa hver 150 Fod; tog derfore Varmen i Jorden uafladelig til i samme Forhold ligesom man kom dybere ned i Jorden, saa maatte Heden blive saa stor, at Jern kunde smelte, naar man kom en 50 til 60 Mile ned i Jorden, og dette var endda kun sextende Delen af Afstanden imellem Jordens Overflade og dens Middelpunkt. Hvad lære vel saa mærkværdige Jagttagelser, med hvilken Forundring og hvilke Ahnelser maae ikke Beboerne af Jordens Overflade nedstige i dens moderlige Skiød. - Men vi ville ikke længere opholde os i dette bunke og ubekiendte Mørke, lad os hellere henvende vore Blikke til den lyse og frie Dunstkreds, som omgiver vores Jordklode, og tage i Betragtning hvad der har tildraget sig i den nu hengangne Sommer. Det er forhen anført, at denne Sommer ikke har udmærket sig i vore Egne ved stærke Tordenveir, i andre Lande derimod ere enkelte indtrufne, som vist ikke har været ubetydelige. For at anføre et Par af de mærkværdigere, kan fortælles, at den 17de August slog Lynilden ned i en Kirke, som ligger en halv Miil fra Staden Klagenfurt, i et Biealtar, da just Præsten læste Messe foran Høialteret; den slog Alteret itu i mange Stykker, men skaanede ganske et Marie-Billede med Christusbarnet i Armen, som stod paa det. Præsten blev for en kort Tid ganske bedøvet, og en Kone, som knælede for det Alter, som blev truffet af Lynilden, tabte ligeledes Hørelsen for en kort Tid. Endnu mere uskaansom mod de til Gudsfrygt helligede Stæder, viiste sig et Tordenveir, som indtraf den 5te Juli i det nordlige Rusland i Nærheden af Archangel, hvor to Kirker stødte tæt op til hinanden, som have besynderlige Navne; da den ene af dem kaldes, den kolde, og den anden, den varme Kirke; Lynilden slog ned i den første, som syntes at vilde hævne sig over sin Benævnelse, eftersom den ikke allene afbrændte selv; men ogsaa stak den varme Kirke i Brand, saa at de begge brændte af med alt deres Tilbehør.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Vi have i denne Sommer hørt saameget tale heri Landet og Skyepumper, et sieldent Natursyn i vore Egne, ogsaa i Holsteen har denne Naturbegivenhed viist sig; den 25de Juli altsaa 15 Dage efter at den mærkværdige Skyepompe var draget over den vestlige Deel af Siælland, havde man i Brokdorf, i Wilstermarsken, et ligesaadant Uveir, man saae to Tordenskyer at møde hinanden over Elben, og da de stødte imod hverandre, udbrød et Skyebrud og en Hvirvelvind lod sig see, som gik en halv Miil fra Sydost til Nordvest, og kastede paa Veiene Vandmasser ligesom Springvand flere hundrede Fod op i Høiden; indtil den, efter at have gaaet et Stykke over Elben, naaede en Dæmning, som uden for Brokdorff er opkastet mod Elben; her anrettede den store Ødelæggelser, rykkede store Træer op med Roden, rev Lader omkuld og giorde megen Skade paa Bygninger og i Haverne. – Dagen førend Skyepompen drog over Siællands vestlige Deel den 9de Juli, gik med et Tordenveir, en Skyepompe over Pederstrup i Lolland og bortrev næsten alt i en Bredde af 40 til 50 Skridt, oprykkede Træerne og gjorde Skade paa Bygningerne: og den 25de Juli, altsaa paa samme Dag som omtalte Skiepompe trak over Elben, viiste sig en anden i den nordligste Deel af Jylland i Schyum, i Thisted Amt, den udøste en umaadelig Mængde Vand, oprørte heftigt et Kiær og nedrev en Lade; Luften var ganske stille, uden blot i den Bane som Skyepompen tog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Ledige Embeder. Byeskriver-Embedet i Faaborg og Herredsskriver-Embedet i Salling Herred, under Svendborg Amt. Pakhuusforvalter-Tienesten i Helsingøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Thorslundemagle og Jshøi Menigheder, i Siællands Stift, S. C. Flindt, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embede. Den 4de, Kammerjunker G. Schmidten beskikket til anden Assessor i den vestindiske Lands Overret Den 8de, Cancelliesecretair og Politie-Assistent i Forstæderne, P. J. A. Conradt-Eberlin, constitueret som Assessor i Kiøbenhavns Politieret. Den 20de Septbr. er Secondlieutenant ved Livgarden til Fods, J. G. Barner udnævnt til Kammerjunker. Den 24de Septbr. er forhenværende Premierlieutenart F. Feddersen udnævnt til Post skriver i Kiøbenhavns danske Pakkepostkontoir. Den 24de Septbr. er Plantage-Eier paa de kongelige vestindiske Establissementer, Roger Ferral, udnævnt til Kammerherre. bære dem paa Armen, men holde dom paa Haan Mariboe den 15de October. Den 10de dennes forlod Hs. Durchl. Statskantsler Fyrst v. Hardenberg med Følge Lolland. Fra Greveborgen Hardenberg - hvor han i nogen Tid havde opholdt si hos sin Familie – begav han sig til Nyekiøbing paa Falster, hvor han blev imodtaget og hilset af Kanonernes Torden; derfor drog han igiennem Stubbekiøbing til Grønsund, hvor han indskibede sig paa en Kutter, velsignet af Alle, som veed og kiender, hvor meget denne Ædling har medvirket til Europas nuværende Fred og Held. J den Tid han opholdt sig paa Greveborgen Hardenberg, ankom til ham 3de Estafetter af hvilke enhver især havde lagt Veien tilbage i en Tid af tvende Dage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Kjøbenhavns Børs den 18de October. Cours. Hamb. 2 M. 722, a vista 730. Amsterdam 2 M. 660 a vista . . London 2 M. 332 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 730 J Fjor d. 18de October 625) - Specier solgtes til 43 1/2 a 44 Rbmk. (J Fior 37 1/2 Rbmk.) for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 92. (J Fior 2) pr. 100. Obligat. 77. Norske Sedler 34. J stor 58 3/2), Svenske Sedler 10 Mk. 14 s. Disc. 8 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Torvepriserne i Kiøbenhavn den 81te October vare følgende: Rug, Tdn. 16 Rbdlr. Mk. a 20 Rbdlr. 3 Mk. Hvede, Tdn. 25 Rbdlr. Mk. a 30 Rbdlr. 4 Mk. Byg, Tdn. 11 Rbdlr. 4 Mk. a 12 Rbdlr. 1 Mk. s. Havre, Tdn. 8 Rbdlr. Mk. a 8 Rbdlr. 3 Mk. s. Ærter, Tdn. 13 Rbdlr. Mk. a 16 Rbdlr. Mk. s. Grønsaltet Flesk. Lpd. 5 Rbd. 1 Mk. a 5 Rbd. 5 Mk. Noget Flesk, Lpdt 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbd. 4 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
J Anledning af Anmeldelsen i denne Tidende om de 3 opdagede Ringe findes følgende bemærkninger i Kiøbenhavns Skilderie. Disse tre Ringe ere nu ankomne til Kiøbenhavn, hvor Skilderiets Udgiver har taget dem i Øiesyn. De to af dem ere tykkere og sværere end den tredie, og have megen Lighed med Haandtagene paa gammeldags Draa kister. Men kun den ene nemlig den tyndeste, ikke alle tre, kan udvides i Midten. De see ud, som om de nyligen vare komne fra Guldsmedden, og Arbeidet er ret vakkert. Om de have været brugte som Armbaand, lader sig neppe med Vished bestemme, da de synes alt for svære til dette Brug; de have heller ingen Lighed med de Guldarmbaand, der gjemmes paa Kunstkamret, hvilke ere slangeformige og ganske glatte, istedet for at hine ere forsynede med Zirater. Skade, at der ikke findes mindste Skriftegn derpaa, en Mangel, der betager dem al egentlig historisk Mærkværdighed. Nogle, som have seet dem, paastaae, at saadanne Ringe ere meget almindelige i Ostindien, hvor Fruentimmerne ikke den. Jmidlertid beviser dette neppe, at de ikke ere af nordisk Oprindelse. At de bleve fundne i en Sandbanke, leder til den Formodning, at der mueligen engang har været Vand paa dette Sted; thi at Vandet tilforn gik saa langt ind, er ikke usandsynligt. J den 1 1/2 Mile fra Biergbye (Bierreby?) liggende Landsbye Eggerup, har Doct. Caspar Bartholin eengang fundet i en Høi en Urne af blaat Leer med Aske og Beenstumper, og deriblandt et Ribbeen, som var tre Gange saa stort, som et Menneskes i vore Dage (Wormii Mon. Dan. pag. 41. - Mærkeligt er det, at disse tre Ringe, der næst de to berømte Guldhorne, i Henseende til Værdie, ere de kostbareste Oldsager man i Danmark har fundet, ikke fandtes i Gravhøie, eller dybt under Jorden. Det ene Horn, som blev fundet ved Galhuus, 1639, stødte en Bondepige paa med Foden, og troede at det var en Træstubbe, og det andet, som en Bonde fandt 1734, stødte han paa med Spaden, da han vilde grave efter Leer. Uagtet det sidste ikke laae længer end 30 Skridt borte fra det Sted, hvor det første havde ligget, blev det dog ikke opdaget, førend 95 Aar derefter. At deslige kostbare Oldsager næsten aldrig findes i Høiene, dertil maae Aarsagen nok søges deri, at de saakaldte Gravhæriere uden Tvivl allerede i Oldtiden sørgede. for, at saadanne Kostbarheder ikke bleve til Antiquiteter. De fleste Oldsager af Værdie, der i nyere Tider ere fundne paa flad Jord, ere uden Tvivl i Krigstider blevne hemmeligen nedgravede, eller ogsaa ved Skibes Forliis komne til at ligge i Vand, der med Tidens Længde er blevet til fast Land. At Land og Hav saaledes ere i evig Krig sammen, og at der paa mange Steder, hvor nu er Land tilforn har været Vand, og saaledes omvendt, er bekiendt.) Høde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Den 16 Sept., Frue Kammerraadinde Sophia Amalia Lund, fød Westphalen, 52 Aar, i Skanderborg. Den 10de Sept. Forpagter J. B. Selmer, paa Aunsøegaard. Den 27de Septbr., Birkeskrieer Frederik Christian Gotie, 60 Aar, i Estom. Mad. J. M. Rønne, fød Federsen, 63 Aar, den 2den Octbr., i Saxkiøbing. Den 10de Septbr., Told- og Consumtionsbetient Jørgen Hjort, i Colding, 51 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Den 25de Septbr., Copiist i Rentekammeret Hermann Zeiner, 38 Aar. Den 24de Septbr., Tobaksfabriker Niels Bech, 42 Aar, i Kiøbenhavn. Den 28de Septbr., Capitain ved det borgerlige Artillerie, Hofblikkenslagermester P. M. Bentfeld, 79 Aar, i Kiøbenhavn. Den 27de Septbr., Mad. Mette Regine Vos, fød Addit, Forsløvgaard pr. Ringsted. Den 28de Septbr., Mad. Barbara CathrineStursa, fød Muusfoldt, i Kiøbenhavn. Den 7de October, Mad. Lovise Føns, fød Frisch, Enke efter Sognepræst Peter Fons til Ude og Oppe Sundbye, 72 Aar, i Holbeck. Den 11te October, Mad. Marie Elisabeth Arnzen, fød Petersen, 41 Aar, paa Christianshavn. Den 17de October, Seerttair ved Protokollen i Høieste Ret og Adjunct, ved det juridiske Facultet, Carl Møller, i Kiøbenhavn. Den 15de October, Ernst Christian Nicolai Gottlieb i Kiødenhavn. Den 12te October, Sognepræst Heineths i Wes kinde Hustrue, Else Susanne Giøe. Den 10de October Kiøbmand H. D. Meyers Enke, i Sæby. Den 13de H.tober, Procurator J. D. Fogh Ofvergaard, i Præstøe, Den 7de October, Smedemester Martin Bottern, de Aar, i Randers. Den 15de October, Cancellieraad og Skifteforvalter Nohr, 50 Aar, i Herfølge. Den 2de October Dannebrogsmand og Mekanikus Riffelsen, 50 Aar, i Oden Den 4de October, Fuldmægtig Niels Friedrich Møller i Nakskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. J Paris har man den Fornøielse at have en Copie af Prindsessen af Coburg (Prindsesse Charlotte af Wallis) thi i Gaden Richelien er en ung Kone. som sælger vellugtende Sager, og som ligner hende paa et Haar, et Tilfælde, som drager alle Parises Nysgierrige derhen og skaffer hende overflødig Afsætning. Prinds Regenten af Englands Skrivelse af 6te October 1815 til Keiserne af Rusland og Østerrig og Kongen af Preussen er nu bekiendtgjort, hvori han vel bekiender sig til de Grundsætninger, som den hellige Alliance indeholder, men erklærer, at han i Følge det brittiske Riges Constitution ikke kan tiltræde den i den fremlagde Form. Det hedder nu, at ogsaa den østerrigske Keiser og Kongen af Preussen ville lade udgaae Jndbydelser til alle Hoffer, om at tiltræde den hellige Alliance.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Keiser Alexander er kommet til Warschau den 30te September og modtaget med den største Jubel og Enthusiasmus. Han var klædt i den polske Uniform og har befalet Vicekongen at vedblive sine Forretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Af offentlige Blade faaer man sielden rigtig at vide, hvorledes den herskende Mening, eller hvorledes Folkestemningen er beskaffen i et Land, undtagen i de Lande hvor det er ganske frit at yttre sine Tanker, f. Ex. i England. Men af enkelte Tilfælde og Begivenheder kan man undertiden slutte sig til dem. Naar man f. Ex. seer i Paris at Almuen forfølger Abbe Viinson, (som Kongen har ladet sætte under Rettens Tiltale, fordi han har udgivet et Skrift, hvori han har paastaaet at Salget af alle Geistlige Godser, som har fundet Sted under Revolutionen, skulde være ugyldigt og gaae tilbage) at den opbryder hans Boelig, og raaber: ned med Abbe Vinson, saa lærer man hvorledes Almuen er stemt mod de Personer, som forlange, at alt skal tilintetgiøres, hvad Revolutionen har frembragt. (Fortsættes.)S. S. THE
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
AVERTISSEMENTS. Bekiendtgiørelse fra den Kongelige Qvarantaine=Direction Efter officielle Beretninger er den gule Feber udbrud paa Martinique, Guadeloupe og Antiqua. Paa Grunheraf, og i Overeensstemmelse med Qvarantaine-Forordningen, af 8de Februari 1805, dens 4de §, samt til nøiere Vestemmelse af den Kongelige Qvarantaine=Directions Bekiørelse af 21de f. M. erklærer undertegnede Direction følgende Lande og Stæder indtil videre for smittede: a) Noja, i Provindsen Bari, i Kongeriget Reapel. b) Constantinopel. c) Smyrna, i Provindsen Natolien. d) Øen Corfu. e) Øerne Martinique, Guadeloupe og Antigua. For mistænkte Lande og Steder ansees indtil videre: a) Havnene i Kongeriget Neapel. b) Alle tyrkiske Havne. c) Det africanske Barbaries Havne og Stæder. d) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige af Vedkommende, under Embedsautoritet, udstædte Sundhedsattester. e) Nordamerika. Dog frietages de fra nordamerikanske Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Den Kongelige Quarantoine-Direction, den 15de October 1816. Steen Bille. v. Schmidt Phiselder. Thonning. M. Skibsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Slagelse dramatiske Selskab. Torsdagen den 24de October, opføres: Arven, Skuespil i eet Optog, af August v. Kotzebue, og Den som kommer först til Mølle, faaer först malet, eller: de 6 Mile, Komedie i 3 Akter, af Vial. De Hrr. Medlemmer ville behage, ved Billetter nes Afhentning, at betale November Maaneds Contingent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Tirsdagen den 29de denne Maaned om Formiddagen ring, ved offentlig Auction, som afholdes i Parcellen, Kl. 10, bliver, efter Hr. Proprietair Schovs BegieJdesgaards Skov ved Antvorstov, bortsolgt, endeel paa Roden staaende Ege- og Bøgetræer, hvoraf nogle ere tienlige til Gavntræe, Lysthavende ville behage at møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Slagelse den 15de October 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Torsdagen den 31te d. M. om Formiddagen Kl. 10, vorder i Sønderupnørre Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Effecter bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Jndboe af forskiellige Slags, Sengeklæder, Linned, Avlingsredskaber og Kreature m.v., tilhørende afdøde Pastor Vieths Stervboe, hvorover de trykte Fortegnelser 8 Dage forinden Auctionen ville være at erholde i Præstegaarden og hos Undertegnede. Slagelse den 9de October 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Fra min Mark er for omtrent 8 Dage siden bortgaaet en blaae blakket Tyrkalv paa 3die Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Den som kan give undertegnede Eier nogen Oplysning derom skal med Fornøielse faae Uleiligheden erstattet. Cathrinelyst ved Sorøe den 19de August 1316. Høyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Løverdagen d. 26de Octbr. 1816, Formiddagen Kl. 10 slet, bliver foretaget og holdet offentlig Auction paa Soelberggaard, over endeel Ind- og Udboe, bestaaende af: Borde, Bænke, Senge, Sengeklæder, Meierieredskaber, Vogne, Harver, og Plouge, et heelt Smedeværktøi, nogle Heste, Kiør og Unaqvæg, samt nogle Ung=Sviin, efter de Conditioner som paa Auctionsstædet blive bekiendtgjorte. Lysthavende indbydes at give Møde bemeldte Tid og Sted. Soelberggaard den 16de October 1816. C. G. Bidstrup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse, kan endnu en Stuepige, en Kokkepige, og nogle Malkepiger, erholde Tienesteplads til 1ste November, naar de desangaaende henvende sig til Mad. Kikkebusch i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Af Stagelse Græsnings Marker er bortgaaet en hvid Koe med sorte Øren, paa det ene Horn brændt, og paa den venstre Side klippet Bogstaverne P. A. K. For sammes Tilveiebringelse betales en passende Douceur af Kiøbmand P. A. Kierulf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Formedelst anden Bestemmelse, agter Eieren af Hove hollandske Veirmølle, beliggende omtrent en Miil fra Skielskiør, underhaanden at bortsælge den. Møllen er for faa Aar siden af nye opbygget, indrettet til 3 Qværne og en meget god Boepæl, omtrent hundrede Tønder Land kan følge med i Forpagtning. Den kan tiltrædes 1ste November eller 1ste Mai. Skulde den ikke blive solgt kan den faaes i Forpagtning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Fra Møller Winther i Corsøer er bortgaaet en mørkebruun Hoppe-Plag, 3 Aar gl., med 3 hvide Sokker og lidet hvidt paa det høire Forbeen, en hvid Blis i Panden, og glasøiet paa det høire Øie, brændt paa det ene Forbeen paa Hoven W. For sammes Tilveiebringelse loves, foruden de megaaende Omkostninger, en Douceur af 5 Rbdlr. N. V.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
En Kokkepige som godt kan lave Mad til Folkene og er troe, søges til førstkommende første Novbr. Paa Lønnen ansees ikke saameget, som paa ovenommeldte. Man henvender sig derom til Juhl paa Bonderupgaard ved Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-21
Fra Undertegnedes Mark er Natten mellem d. 6te og 7de d. M. bortgaaet en sortebruun Hest, 4 Aar gl., den havde ellers intet Kiendemærke, undtagen, var lidet hvid under Pandelokken. For sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur. Jens Hansen, Gaardmand i Flakkebierg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-23
2. Aarg. No. 128. A vi 8 t i for Kjøbstæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, ter Magnus. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt ogforlagt af Peter Magnus, Slagelse, Torsdagen den 23de October 1816 Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-23
Jmedens Napoleon spærrede Europa for England, steeg Konstfliden overordentlig paa Fastlandet, i i Frankerige har den vundet uendeligt. Hvormeget det engelske Fabrikvæsen lider under Tiderne, sees f. Ex. af Bladet Merkur, som udkommer i den engelske Fabrikstad Leeds, hvori læses, at af 3355 Klæde-Overskiærere i Vorkschire er kun 922 i fuld Arbeide, 1380 har kun halvt Arbeide og 1043 ere brødløse. Hvad Maskinvæsnet kan biedrage dertil sees bedst af det, der blev sagt i det brittiske Parlaments Debatter i April 1800, at siden Maskin væsnets Jndførelse bruger man kun 135 Mennesker til det Arbeide, som tilforn udkrævede 1600.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-23
Nordamerika derimod ere Maskinerne til Fordeel, da saamange Mennesket skulle bruges til at dyrke Jorden, eftersom der er Land nok at opdyrke. Det er derimod tvivlsomt om den Beskyldning skulde være sand, at Englænderne nu giøre deres Varer slettere end tilforn, for at undersælge an bre Nationer. Men en engelsk Bankeur har nyelig sagt det i et Blad, som udkommer i London. at giøre sig en tydelig Forestilling om Englands nærværende Forfatning, er af mere end en Aarsag af Vigtighed; først for at have en større Jnteresse for, og for bedre at kunne følge Forlandlingernes Gang i Parlamentet ved dets forestaaende Aabning, og især fordi de politiske Begivenheder (de Ærgierrig den og Lidenskaberne har, som det synes, for en Tid lagt sig til Hvile i Magthavernes Hierte, nu ville forberedes og udvikle sig af Næringsveienes. (nemlig Jordens Produktion, Konstflidens og Handelens) Gang og Forandringer; den som derfore vil giøre sig bekiendt med Menneskestægtens Skjebne, maae især henvende sin Opmærksomhed paa Nationernes indbyrdes Forhold i dette Stykke. Handelen bliver heri altid Hovedsagen. England, som hvad denne angaaer, især har sin Force i Colonie handel, har dertil de to store Afløbscanaler, Østersøen og Middelhavet. Det søger at lede Udvandringerne hen til deres egne amerikanske Besiddelser især til Overcanada. Det har den Glæde, at det irlandske Lærred har begyndt paa en Tid at faae en god Afsætning i Cadix. Da Freden befordrer Silde- og Stokfiskfiskeriet, saa ere Saltpriserne stegne meget i de portugisiske Havne, og Udførselen deraf paa fremmede Skibe er forbudt i St. Ubes. –De Franske begynde ret godt at røre sig med deres Speculationer; den fordeelagtige Handel fra Marseille paa Levanten og til Odessa ved det sorte Hav, hæver sig betydeligt. En Kiøbmand Belquery i Bordeaux udruster Skibet le Bordelais paa 200 Tdr. som skal seile til Nootra Sund paa Nordvestkysten af America og indkiøbe Pelsværk og siden afsætte det i China. Da Frankerige har under Revolutionen næsten mistet alle sine Colonier, saa er der opstaaet i Paris et philantropisk Colonial Selskab, som har lagt en Plan til at anlægge nye franske Colonier ved Udløbet af Senegal i Afrika. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-23
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-23
(Jndsendt). Kiære Hr. Redacteur. J Anledning af det i No. 127 af Deres Avis fra Skilderiet indrykkede Stykke, om de paa BiergbyeMark fundne Guldringe, være det mig tilladt at meddele et Par Berigtigelser. Anmelderen, som er et Øienvidne, siger: "At kun den ene (Ring), nemlig den tyndeste, ikke alle tre, kan udvides i Midten." Ogsaa Jeg tog disse Ringe i Øiesyn i den korte Tid, de beroede her hos Hr. Borgemesteren, og deres eensformige Dannelse, uagtet Ulighed i Tykkelse, var just det som tildrog sig min Opmærksomhed i det Qvarteerstid, Jeg havde dem i mine Hænder. Alle tre Ringe ere i Form af en lukket Hesteskoe, eller som en Circle, der har mistet et lille Segment; og i Midten af hvis Chorde Peripheriens aftyndede Ender, forsynede med udarbeidede hule Skaale, støde ganske tæt sammen, og ved Sammenstødningen giøre en Knop lig en Knude paa Ringen. Heri ere de alle tre eensdannede; blot, at ligesom Ringene ere forskiellige af Tykkelse, ere Knuderne eller Skaalene det ligeledes. Ved de større Ringe beløvedes formedelst deres Tykkelse og større Clasticitet meere Styrke for at aabne dem Da Jeg just herpaa henvendte min Opmærksomhed, bleve de i fleres Nærværelse aabnede saa meget, at jeg kunde føre en smal Kniv imellem Skaalene, men saasnart den udspændende Kraft løsnedes, gik Skaalene strax sammen igien; at de altsaa af Jagttagere kunne ansees ikke at kunne udvides, viser Arbeidets Nøiagtighed og Fuldkommenhed. Saavel disse Ringes lige Tykkelse, som at de ere udvidelige, men dog elastiske nok til igien at klemme sammen, lader mig formode: at de have været til at bære paa Armen og alle paa een Arm.