Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-28
27de Aargang. No. 26. ved Kongelige Tronhjems privilegerede allene Contoir. Coe. udgivende. ugentlig. Norderliger. ved Justice-Raad Nissen. Som Fredagen den 28de Junii. Forsendes med Posten. At faae et eget Univsitet, i Landet. have længe været et Maal for oplyste og patriotiske Normænds Önsker. Saavel Nationens Hæder, der altid var Normanden hellig, som dens Trang til et saadant Institut, har fremkaldet det te Onske og begge Deele give den gyldigste Grund til at billige det. Meere end eengang har man ogsaa offentligen yttret dat, og er det hidindtil ikke bleven opfyldelse, da maae Vanskeligheder, mægtige nok til at sætte Grænd, ser for den bæste Villie have hindretoets Oplyste. Men Vanskeligheder ere ikke altid de samme, aller lige mægtige, derfore har man ikke heller opgivet et Haab, som vore bedste Kongers Omhue for at befordresine Undersaatters, Lyksalighed ved Oplysnings Udbredel, se indgav, og om Onsket i nogen Tiid har slumret saa har dog kun, endog det mindste Stöd, anbragt i beleilig Tiid, været fornöden til at opvække det paa nye. Dette Stöd er nu givet, og man smigrer sig, 1 en beleilig TildsPunct. Den store Fyrste som har vidst at overvinde alle Vanskeligheder, for at skiænke den Danske Bonde de tabte Menniske Rættigheder, og Norge Friehed til at Kiöbe sit Korn, hvor de bedste Priser indböd de Handlende, vil ogsaa kunne overvinde dem for at skiænke Norge en Höj-Skole i sit eget Skiöd Af denne Tanke understöttes den sver for denne vigtige Sag, som nu mere end nogensinde synes at have bekjæet Nationen, eller den oplyste Deel af samme. Maatte, som næsten ikke tvivdes paa den lver kun aabne en Kilde. i alle veltænkende og formuende Patrioters Gavmildhed, til en Fond for de Omkostninger, som et Instigut af saadan Natur udkræver, saa forde maaskee den største Vanskelighed være hævet. Men lad og enhver Vanskelighed. blive ryddet af Veien; lad en saadan Stiftelse virkelig blive skjænket Norge. hvad var med alt dette udrettet, naar samme dog ved sin Indretning ikke blev skikket til at vorde saa hæderlig og nyttig for Nationen, som den burde, Altiaa bliver det for nærværende Tiid, da Hr. Professor Wilses Indbydel. se til at ansöge om et Universitet i Norge har givet Anledning til at tenke og ver denne Materie, et saare vigtigt Spørgs. maal. Hvorledes et Universitet. i Norge kunde indrettes til stort Nytte for Landet med Hensyn til Tidernes Cultur, og Videnskabernes Tilstand. Og daman har troet, at man herom sikrest kunde blive underretted, ved at udsætte en Belönning for dette Spørgsmaal. grundigste Besvarelse, saa har et Sælskab foreenet sig om at belönne, den bedste Afhandling derover med 200de Rdlr., og den næst bedste med 100de Rdlr. At Institutet maae være passende. til dets Stiftelses Tiid, at Almeennyttighed foretrækkes for gamle Vedtægter og Pedanterier, at Videnskabernes sande Tarv maae være den Regel, hvorefter dets heele Gang, Drift og Bestyrelse, bliver indrettet og at de Videnskaber, som sikrest give Embede og Levebröd. maae kunne dyrkes, uden at andre nyttige fortrænges eller tilsidesættes, ere især de Grundsætninger, som önsket at komme i Betragtning. Og omend skjöndt man 1 Prisens Tilkiendelse fornemmelig vil see paa, hvorledes HovedSpørgsmaalet er bleven afhandlet saa vildet dog være desto behageligere, om nogen, som skrev i Norge, eller med Kundskab om Norge, tillige vilde beröre det Sted, som for Institutet kunde ansees som det beqvemmeste, samt meddele en nogenledes Beregning og ver den til et saadant Institut fornödne. Fond, i Hensyn til Stedets Beliggenhed, og de Studerendes formodentlige Antal. Man nævner i denne Henseende dem, som skrive i Norge, eller som kjende Landet, da man ikke önsker Stedet betragtet blot efter almindelige Grunde, som i ethver Land og overalt kan være gjeldende, men at Norges naturlige Forfatning, samt de Steders eller Byers locale Beskaffenhed, som dertil med Rimelighed kunde bringes i Forslag, maae især naves for Øyne, ligesom i Almindelighed ingen eensidig Intresse, men de Studerendes sande Nytte, Videnskabernes egen Tarv, og almindelig Oplysnings Udbredelse ene og allene maae Afhandlingerne gjöre Udslaget. over denne Materie forlanges indsente inden 6 Maaneder fra denne Bekentgjörelses Tiid, da man inden 4 N ger, efter at de ere indkomme, vil besörge dem bedømte, og siden dem som maatte erholde Prisen, ved trykken bekjendtgjorte. De imodtages paa Dansk, Tydsk og Latin, og Adresseres til Hr. Conrector Rosted i Christiania, hos hvilken ogsaa Premierne bliver at afhente Ligesom enhver Afhandling maae være forsynet med en Devise saa maae og dermed fölge en forseglet Seddel med Forfatterens Navn inden, og uden paa samme Devise som paa Afhandligen, hvilken Seddeel de Forfattere, som ikke erholde Prisen, faae uaabnet tilbage. 5te Søn Dag efter Trinitatis. prædiker formodentlig: Aftensang. Høymæsse. Dom K. Hr. Doctr. Hagerup. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Schnidtler. Hr. Parelius. Hospitalskirken Hr. Bech.