Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Bidrag til Dagens Historie. Hertugen af Castiglione (Augereau), Fransk Rigsmarskal og Storkors af Æreslegionen, er en Søn af en ringe Konstner i Paris. Han tog Tjeneste blandt de neapolitanske Tropper, og tjente der som Soldat indtil 1787. Efter Aaret 1792 indtraadte han som Frivillig i den italienske Armee, hvor Dristighed forenet med Jndsigter, snart banede ham Veien til at vorde 1794 Brigadegeneral ved Pyrenæer=Armeen, og udmærkede han sig i Affairen ved Fignieres, og ved forskiellige andre Leiligheder. J Aaret 1795 bidrog han aabenbare til, at Slaget mod Spanierne ved Bredden, af Flavia blev vunden. Da han var bleven Divisionsgeneral tiente han med samme Virksomhed og Held i Jtalien. Efter en forceret Marsch af 2 Dage, naarde han d. 10de April 1796 Mundingerne af Millesino, og efterat han ved denne Operation havde forenet sig med Generalerne Menard og Joubert, fordrev han Fienden fra alle Stillinger i Omegnen, og overfløiede vedssit Manøvres Nøiagtighed og Raskhed en af den østerrigske General Provera anført Division. D. 15de f. M. occuperede han Redouterne ved Montezemo, i Slaget ved Dego, og lettede Armeens Forening med General Seorurier. Næste Dag forlod han sin Stilling, angreb og erobrede den forskandsede Leir ved Ceva, som forsvaredes af Piemonteserne. Den 26de bemægtigede han sig Alba. Den 7de Mai bemestrede han sig Casale. Den 16de Juni gik han over PovedBergosorte, og ankom til Bologne den 19de, hvor han tog til Fanger 400 pavelige Soldater, Cardinal Legaten og hele Staben. J Løbet af Julii Maaned reiste Jndbyggerne i Staden Lugo sig mod de Franske; Augereau begav sig did, for at tilveiebringe Orden igjen, og adsprede Oprørerne. I de første Dage af August tog han sin Stilling i Centrum af Armeen, og bidrog meget til at befrie Massena, der befandt sig i en betænkelig Forfatning. Han nu udholdt en heel Dags haardnakken Kamp mod et overlegent Antal Tropper, og bemægtigede sig Landsbyen Castiglione. Nogle Dage derefter vandt han en fuldkommen Seir over Fienden, som støttede sig til Taarnet i Scaguello. Han gik siden over Adigo d. 25de Aug. og tilbagedrev indtil Rovere do de Tropper han havde foran sig. Han afgik fra Verona d. 4de Sept. for at marschere paa Høire af Armeen i den Hensigt, at indslutte et ved Bassand posteret Corps. Da han d. 6te befandt sig i Borgo di Val di Sugana, erebrede hans Avantgarde, commanderet af General Larusse, næste Dag Landsbyen Primolan, og han selv tog Fortet Cavelo i Besiddelse. Efter at han havde forladt Padona den 10de Sept. begav han sig til Porto=Legnago, medens Massena afgik paa samme Tid fra Vicenza, rykkede frem mod Villanova saaledes, at Wurmser saae sig omringet med 5000 M. Jnf. og 1500 M. Cavallerie, han commanderede, reddede sig med Møie ind i Mantona, i det han fulgte langs med Bredderne af Etsch. D. 11te Aug. beleirede Augereau Porto Legnaao, som overgav sig samme Dag ved Capitulation, og tog 22 Canoner. Efter Aftale med General Sahuguet bemægtigede han sig den 15de Fortet St. George nær Mantoua, besatte Bro skandsen, og tog mange Folk og Canoner. Da han erfarede, at Fienderne vare gangne over Brenta i Bassa nod og at de gjorde Mine til at ville begive sig til Broen, ved Lisera, skyndte han sig did, forfulgte dem 4 Mile, langt efterat han havde tilføiet dem et betydeligt Tab. Det var ham, som i Febr. 1796 bragte Directoriet de Faner, man havde frataget Østerrigerne i de Slag, der gik foran Mantonas Jndtagelse. Fuld af Tapperhed og Virksomhed besad han alle en Divisionsgenerals Talenter. Da han imidlertid havde opereret uden dog at blande sig deri, i Revolutionen den 18de Fructidor, i Hoches Sted, der havde vægret sig ved denne Forretning, efter at han først havde antaget den, blev han udnævnt til Generallissimus over Rhin= og Hollands armeen. Da Napoleon forandrede Regieringsformen d. 9de og 10de Nov. 1799, løb Augereau hen til ham kastede sig i hans Arme med de Ord: "General! de har ikke kaldet mig; men det er ligemeget, men jeg kommer alligevel for at forene mig med Dem." Han fik siden Commandoen over den Hollandske Armee. Hans senere Begivenheder og Skjebne ere bekiendte nok af det offentlige Blade, og han har lige indtil de allersidste, Tider spillet en stor og vigtig Rolle paa Krigens Skueplads.