JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Redactionen af Flensburger Zeitung, bekjendtgjør under 18de f. M., at dens sidste Nr. er bleven lagt under Politibeslag. Jdet vil – siger den herom underrette vore Abonnenter, bede vi at tilskrive Nr. 49 Udebliven meere den i vort Hertugdømme Slesvig stedfindende Pressepoliti=Tilstand, end vor Skyld, da Redactionen af et Blad, ved den totale Mangel af en muligst positiv Presselov, kun er afhængig af den vilkaarlige, eller af den fungerende Embedsmands individuelle Anskuelser frem gaaende, Fortolkning af almindelige Jnstructioner. - Forøvrigt maae vi i Taalmodighed see Sagen, an, og holde det, efter de hidtil gjorte Erfaringer, for overflødigt, til Ophævelse af en Beslaglæggelse at forsøge nogetsomhelst Skridt hos den høiere Autoritet. Flensburger Zeitung" er, som bekiendt, en Beskytter af det danske Sprogs Rettigheder i Slesvig og maa derfor naturligviis i Almindelighed høre ilde af sine ultra tydskindede Collegaer. Til disse hører ogsaa det i Sønderborg udkommende Wochen blatt, hvis ivrigste Bestræbelse gaaer ud paa, at bestride det danske Sprog hver Fodsbred Ret i Hertugdømmet Slesvig. For iøvrigt at give en i nærværende Tid dobbelt interessant Prøve paa, hvor lidet ellers Censuren generer de tydskslesvigske Blades Virksomhed, naar denne er rettet mod det danske Element: henvise vi til et os tilstillet Nr. 23 af nævnte Sønderborg Wochenblatt, der er opfyldt med Artikler for Schleswig=Holstein og imod den danske Nationalitets Tilhængere, og hvori det i et Poem imod Filialbanken i Flensborg hedder: Die Filialbank ist an der Ostsee los, Das Bollerk der Zettel ist gefallen, Flensburg bereits in der Feindin Krallen, endvidere : Es ist eine Zeit des Jammers und des Kampfes, Jn Dänemark gescheden Zeichen und Wunder, und von Osten vermittelst des Dampfes Schickt uns der Hvidt die Filialbank herunter, Die Zettel zeigt er wie eine RutheFrohlockend am Bankhausfenster aus; Flensburg ist bald nur ein Zettelhaus." og slutteligen: Der Patriot thu sich nicht zu viel aus. Das Filial spielt mit ihm, wie die Kag mit der Maus. Quid faciamus nos, Das wir werden die Filialbank los Inquam vobis - und ich sage: Ne accipiatis! Das ihr nimmer die Zettel versucht, Søndern den Hvidt um Courant ersucht, Das ihr Tiedemann stugt und die Bank, Euch gewinnet des Vaterland's Dank! Das goldne Sprüchlein: docebit experientia Gilt auch von der Filial-pestilentia Drum wacht und handelt, Patrioten, Verbannt die bøsen Jllusionen, Zerhauet keck den gord'schen Knoten und reicht den Standen kraftige Petitionen!" (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Reisende fra den 26de Juni til den 3die Juli 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Mad. Ulrich, Jomfru Kruse. Med Personposten: Jnspecteur Lund; Fru Fangel med Sønnedatter; Frøken Jensen. Udenfor Posterne, Madame Broge; Hr. Neergaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Etatsraad Rothe; Hr. Hansen; Jfr. Hersom, Møller Buck; Frøken Testmann. Udenfor Posterne: Forvalterne Thye og Rode; Kjøbmand Schrøder; Grevinde Holsteen; Kammerherre, Wedel Hein; Assessor Aagaard med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Med Dampskibet Caroline Amalier ankom fra Kjøbenhavn den 28de Juni, Fru Wiberg med Datter; Assessor Neergaard med Frue og Datter; Lieut. v. Neergaard; Proprietair Neergaard; Hofjægermester v. Theilmann med Frue; Skibsfører Theilmann, Madame Noer; Student Schierning; Pastor Schiøtt; Grevinde Rantzau; Landmand Heegaard; Guide Oppenhagen; Jfr. Poulsen; Adjunct Berg; Bogtrykkerlærling. Hoffensberg; Mad. Thiel; Skibsbygmester Møller; Seminarielev Steen; Møller Poulsen med Kone, Datter og Søn; Jfr. Schinchel; 3 Dækspassagerer. – Samme Dag afgik til Svendborg og Flensborg: Bankassistent Michaelsen med Søster; Frøken Mynster med 2 Søsterbørn og Pige; Muurmester Mertins, Kniplingshandlerne Mikkelsen og Hansen; GaardbestyrreSass, 5 Dækspassagerer. – Den 1ste Julii ankom fra Svendborg og Flensborg: Frøken Jansen; Bankassistent Michaelsen, med Søster, Jomfruerne Lindberg og Biering; Pastor Kock med Kone og 2 Børn; Muurmester Mertiins; 4 Dækspassagerer. – Samme Dag afgik til Kjøbenhavn: Lehnsgreve Raden med Tjener; Godsforvalter Lund; Madame Kroyer; Fuldmægtig Jensen; Copiist Rasmussen; Gaardeier Haugaard; Fuldmægtig Saugmann, Møller Jensen; Forpagter Suhr, Madame Ernst; Skovfoged Ernst; Gaardbestyrer Møller med Barn, Pastor Møller; Madame Kroyer med Barn, Oberst Glahn, Cancelliraad Petersen, Kjøbmand Hansen med Søn, Proprietair Hansen med Frue; Student Brünniche, Frøken Jantzen; Garver Hørup; Gartner Michaelsen; Kammerjunker Capitain v. Wichfeld; Ritmester, Proprietair v. Friis med Datter; Lieutenant v. Neergaard; Cand. Harder; Snedkermester Philipsen, Kjøbmand Kramer; Handelsbetjent Kaufmann, Snedkersvend Sørensen; Sognefoged Hansen; Alvsmand S. Paulsen; Gaardmændene Hansen og Frederiksen; Ungkarl Rasmussen; 7 Dækspassagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Med Dampskibet Christian der Achter ankom fra Kiel den 29de Junii, Grevinde Gersdorff-Hardenberg-Reventlow med Kammerjomfrue og Tjener, Forvalter Ehrenreich. Samme, Dag afgik til Kjøbenhavn; Fru Broberg med Datter; Mad. Sonne med Barn; Mad. Mariager; Optici Lehmann og Samson; Skomagermester Knudsen; Skolelærer Hansen; Hr. Hansen; Bagersvend Hansen; 7 Dækspassagerer. – Den 1ste Juli ankom fra Kjøbenhavn: Kammerherre, Greve Knuth med Tjener; Lieutenant v. Rothe, Madame Leth; Hr. Leth; Jomfru Sonne; Skibsfører Houmann, Hr. Andersen; 4 Dækspassagerer. – Samme Dag afgik til Kiel; Kammerherre, Greve Reventlow; Comtesse Reventlow med Kammerpige; Greve F. Reventlow med Tiener, Greverne Ernst og Edvard Reventlow; Fru Kammerherreinde Spaeth med Søn; Frøken Scheel; 4 Dækspassagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Ved Tallotteriets 1442 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Prindsen af Jonville er den 23de Juni afseilet fra Toulon for at overtage Commandoen i Middelhavet. Escadren bestod af 3 Linieskibe, 2 Fregatter og 3 Dampskibe, Landtropperne, som fulgte ham, af 1200 Mand. Endnu inden han forlod Toulon fik han Efterretning om Maroccanernes sidste Angreb. Det lader til, at han vil begive sig til Tanger, hvor efter Sigende tillige engelske, danske og svenske, ja endog hollandske og nordamericanske Krigskibe ville give Møde, for, om muligt, at bringe Keiseren af Marocco til Raison. Fra Krigsskuepladsen paa Grændsen haves iøvrigt denne Postdag ingen nyere Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Der har i denne Tid gaaet det Rygte i Paris, at Kongen skulde have ifinde at fratræde og overlade Prindsen af Jonville Tronen, indtil Greven af Paris opnaaede den myndige Alder, at hans Brødre havde givet deres Samtykke hertil og at Prindsen selv havde givet Afkald paa Successionsretten. for sine Efterkommeres Vedkommende, indtil denne kunde komme til dem efter den sædvanlige Orden. Dette Rygte er vist upaalideligt, men der menes dog at ligge noget Sandt til Grund for samme, nemlig at der tænkes paa at overdrage Regentskabet i Greven af Paris's Mindreaarighed til Prindsen, af Jonville istedetfor til Hertugen af Remours, som slet ikke er populær og tilmed menes gjerne at ville være fri for denne Byrde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Jmellem de franske Legitimister er der igjen betydelig Røre. 2 Personer søgte at forføre Sappeurerne i Jssig deels ved at tale med dem om det carlistiske Parties Projecter og Forsøg, der snart skulde skee, deels ved at uddeele adskillige Brochurer, og Medailler med Portrait af Hertugen af Bordeaux. Sappeurerne meldte Sagen til deres Officerer, disse igjen til Politiet og efterat forskjellige Personer vare blevne arresterede, anstilledes Huusundersøgelser hos Hertugerne af Escars og Montmorency og senere hos Charbourneurde la Guesnerie, som egentlig boer i Angers, men eier et Hotel i Paris. Hos denne synes man at have opdaget Ting af Vigtighed, thi efterat hans Huus i Paris var undersøgt, lod man ham endnu samme Dag fængsle i Angers og føre til Paris under stærk Bedækning. Der tales om et Complot, hvis Hensigt var at bryde løs i Julidagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Schweiz. Den overordentlige Forbundsforsamling er bleven aabnet efter Bestemmelsen d. 25de Junii. Basel=Landskabs Forslag, at de Deputerede for Wallis skulde udelukkes, indtil Forfatningen sammesteds var bleven ordnet, blev forkastet med stor Majoritet. Det første Spørgsmaal, som Forsamlingen faaer at afgjøre, er dette, om Forbundet skal indblande sig i Wallis's Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
England. Medens den russiske Keiser opholdt sig i London, lod Regjeringen et Brev, der var adresseret til en noget mistænkelig Person, aabne paa Posthuset og beraabte sig, da Sagen kom paa Bane i Parlamentet, i saa Henseende paa en gammel Lov, der hjemler Regjeringen denne Ret i overordentlige Tilfælde. Nogle Medlemmer af Parlamentet have atter begyndt at røre op i Sagen og det vil nu vise sig, om Englændernes Agtelse for personlige Rettigheder her vil vinde Seier over deres Vedhængenhed ved gamle Love. O'Connells Sag vil sandsynligviis blive forelagt Overhuset til Revision d. 4de Juli. Jrlanderolig, men Begeistringen for O'Connell er i Tiltagende, hvis den kunde tiltage. Repealrenten for forrige Uge beløb sig atter tilhenimod 3000 Pd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Spanien. Dette Land befinder sig endnu stedse i en gjærende Tilstand, som det ikke er muligt at see Enden paa. J Sevilla har man opdaget et Complot, hvori adskillige Officerer vare indviklede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
J Algestras har en Øvrighedsperson villet fremme en Opstand til Fordeel for Estatuto-Real. J Burgos var en carlistisk Opstand paa Nippet at udbryde, ved hvilken man vilde proclamere ikke Carl den 5te, men hans Søn Carl den 6te som Konge og som Jsabellas Gemaal. Det var deres Plan at indkaldde gamle Cortes og gjenoprette den saliske Lov, ved hvilken Fruentimmer udelukkes fra Tronfølgen. En vigtig Correspondence, som opdagedes i en af Zumalacarreguis forrige Adjutanters Bolig og som blev overleveret Ministeriet skal have ledet til Opdagelsen af dette Complot. Disse Forsøg synes nu vel at være qvalte i Fødselen, men de ere dog Symptomer paa den indre Tvedragt og denne spores ogsaa i de forskjellige Journaler, hvad enten de høre til den nuværende Regjerings Venner eller Modstandere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
AVERTISSEMENTS. At Udgiverne af Viborg Stiftstidende, H. Wissing og af "Skanderborg Amtstidende, A. C. Fogh, under Dags Dato ere beordrede tiltalte for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blade indrykket Artikel med Overskrift: "Extract af den slesvigske Forening: Protocol, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fron. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli den 25de Juni 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter. Lollands Spare- og Laanekasse. Da det, saavidt man har kunne skjønne, har viist sig at den af Directionen hidtil fulgte Regel, ikke i Almindeligheat nægte nogen Debitor Fornyelse af et tidligere contrahere halvaarligt Laan, naar blot den Kassen stillede Sikkerhed, maatte antages fremdeles at være tilstrækkelig betryggende, ha givet Anledning til, at man hos flere Debitorer ikke har kunnet svare en saadan Nidkjærhed for ved Flid og Sparsomheat sætte sig istand til snarest at indfrie det gjorte Laan, som man med Føie kunde enske, har Directionen, som den føler sig overbeviist om ligemeget er i Debitorernes, Selvskyldnercautionisternes og Sparekassens velforstaaede Jnteresse, besluttet naar Fornyelse af Laan, der ere stiftede imod Selvskyldner caution, maatte attraaes for Eftertiden at vedtage følgende Bestemmelser. Enhver Debitor kan i Reglen vente sit paa 6 Maaneder indgaaede Laan een Gang fornyet, for endnu et halvt Aar, men ønsker han derefter endnu længere at beholde samme, vil dette blive ham indrømmet ikkun paa betingelse, at han strax indbetaler til Kassen en efter nærmere Overeenskomst med Directionen, vis Afbetalingssum, der dog ikke maa være under 1 af Laanets Størrelse, og at han dernæst, i sin nye, paa stemplet Papiir udstedte Forskrivning, forpligter sig til hvert Halvaar at indbetale ligesaa meget, for at Laanet saaledes, det længste inden 5 Aars Forløb, kan være aldeles indfriet De Debitorer, som foruden Selvskyldnercaution tillige stille Kassen antageligt Eiendomspant, kunne endog, efter Omstændighederne, og nærmere Overeenskomst med Directionen, forvente en noget længere Betalingsfrist sig indrømmet. – On den Ret Sparekassen, efter sin Natur, desuden maa forbehold sig til fjerdingaarlig Opsigelse til hvilkensomhelst Tid &c., ville Obligationerne, som for Laanet skulle udstedes, indeholde det Fornødne. Disse Bestemmelser træde i Kraft for alle, 12 Maaneder eller derover gamle, og mod Selvskyldnercaution indgaaede, Laan som efter den 1ste October d. A. af nogen Debitor maatte ønskes fornyede. I Directionen for Lollands Spare- og Laanekasse, Nakskov den 25de Juni 184. Fasting. N. C. Møller. L. Theisen, Kiske. Schou. Wilhelm. P. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Den store Jndustrindstilling paa Charlottenborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
De indenlandske courante Handelsvarer, Kunst= og Jndustriproducter, som ønskes fremlagte ved Udstillingen, kunne fra Begyndelsen af Juli Maaned indsendes til Charlottenborg, adresserede til Udstillingens Jnspecteur, Hr. J. Hellmann, og ledsagede af specificeret Fortegnelse samt Opgivende af Prisen, forsaavidt Sagerne ønskes solgte. NB. Kun de Gjenstande, der ere indsendte inden den 15de Juli, eller idetmindste nøiagtig anmeldte til denne Tid, kunne blive optagne i Udstillings cataloget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
At jeg har aabnet en Urtekram= og DestillationsHandel, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Nykjøbing den 8de Juli 1844. C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
En ung Pige der har lært Skræddersyening i Kjøbenhavn, og derefter i flere Aar deeltaget i Huusholdningen paa en Herregaard, ønsker sig en Condition til 1ste November, ligemeget om det er i den Kjøbstad eller paa Landet. De herpaa Reflecterende, vilde behage at henlægge en billet paa dette Blads Contoir, mærket B. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
En duelig Guldsmedsvend kan strax faae Arbeide hos Guldsmed Holm i Nykjøbing, En Karl som har lært Hjulmandsprofessionen kan strax faae Arbeide hos Hjulmanden i Kraghauge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
En ordentlig og duelig Karl, der har lært Smedeprofessionen, kan erholde Condition til 1ste Novbr. d. A. hos Smeden paa Eiegod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
En Dreng af honnette Forældre, som har de almindelige Skolekundskaber, kan blive antaget i Handelslære til 1ste August. De herpaa Reflecterende ville henvende dem til J. Hirsch's Enke i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Nykjøbing. J disse Dage er hos Undertegnede arriveret et nyt Partie af de moderneste sorte Herre=Hatte til forskjellige Priser; ligeledes italienske Straahatte, og nogle Stkr. lette graae Filthatte. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-06
Proclama. Creditorerne i Aftægtsmand i Skjerne Jens Nielsen Smeds Dødsbo indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 30te Juni 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Lollands Falsters alle* Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 79. Mandagen den 1. Julii. Daniel O'Connell. I Udtog efter Leben und Wirken O'Connells von E. A. Moriarty. Berlin 1844.) Den første Leilighed, hvor vi see O'Connell træde offentlig frem, var ved Unionens Oprettelse; thi i den store irlandske Opstand i 1798 tog han ingen Deel. Allerede ved denne sin første Fremtrædelse udtalte han en Sætning, som han siden i hele sin Levetid har bestræbt sig for at gjennemføre, den Sætning nemlig, at Jrlands Frihed og Frelse kun er at søge i, at alle irske Catholiker slutte sig sammen i en fra de øvrige Statsborger afsondret Forening. O'Connells og andre patriotiske Jrlænderes Bestræbelser vare imidlertid til ingen Nytt og Unionen eller Overdragelsen af Jrlands lovgivende Magt til det engelske Parlament blev, som bekjendt fuldbyrdet den 1ste Januar 1801.*) Den skal efter hvad Forfatteren paastaaer, at offentliggjorte Parlaments acter have bragt for Dagen, have kostet 2,275,000 Pd. Sterl. i Bestikkelser og Kjøb af Stemmer, foruden at der blev uddeelt 20 Pairsværdigheder, 10 Bispedømmer, a. a. til dem, der stemte for Unionen. Ministeren Pitt (den Yngre) skal ved denne Leilighed have brugt en lignende Yttring om Jrlænderne, som Jugurthebrugte og Romerne: "Hvis en Million ikke er nok til at sætte Sagen igjennem, saa vil to Millioner bestemt gjøre det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Fra 1800 til 1815 tildrog O'Connells politiske Liv sig liden Opmærksomhed. Han indsaae Umuligheden af at opnaae Unionens Tilbagekaldelse og han helligede sig derfor udelukkende sin juridiske Løbebane. Aaret 1807 giftede han sig med sin Cousine, MarO'Connel, der hverken bragte ham Rigdom eller Skjønhed, men personlig Elskværdighed og lys Forstand, hun døde i Aaret 1837 efter at have skjænket han Børn, der alle leve og som have skjænket O'Connell 25 Børnebørn. Blandt Børnene skulle hans Datter Ellen, gift med Parlamentsmedlemmet Fitzsimon og den tredie Søn John, være de meest begavede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Da O'Connell, for desmere uhindret at kunne virke for Folkets Sag, havde opgivet sin meget indbringende Praxis traadte flere af hans ivrigste Tilhængere i Aaret 1833 sammen, og udstedte en Opfordring til det irske Folk om ved en aarlig Subskription at sætte O'Connell istand til at fortsætte sine Planer til Fædrelandets Befrielse. Folket fulgte glad denne Opfordring, og der indkommer aarlig, under Navn af "O'Connell, Rente, en Sum af 13000 til 18000 Pund (117000 *) Dette maa ikke forstaaes saaledes, som om Jrland slet ikke bliver repræsenteret. Unionen bestaaer i, at det irske selvstændige Parlament blev ligesom tidligere i 1707 det skotske, optaget i det engelske; men da England er ulig stærkere repræsenteret England sender over 500 Repræsentanter, Jrland omtrent 100 - besvære Jrlænderne sig over at deres Interesser ikke varetages, og forlange et eget Parlament. til 162000 Rbd.) Dette er tilvisse en meget betydelig Sum, men naar man betænker, at han opgav en Praxis der indbragte ham 8000 Pund (72000 Rbd.) om Aaret, at alene hans første Valg til Parlamentsmedlem for Dublin kostede 30,000 Pund, at det irskecatholske Folk aarlig maa udrede 800,000 Pd. Sterl til en det vedkommende, den protestantiske, Kirke, saa vil man ikke finde det saa forunderligt, at Folket er villigt til aarligt at sammenskyde en saa betydelig Sum til en Mand, hvem det, og det med Rette, anseer for sin Velgjører og Befrier. At imidlertid O'Connell har maattet høre meget ilde af sin Modstandere for denne Subskription, er begribeligt, og vi troe vel, at det maa interessere, hvad han i denne Henseende i Aaret 1842 fandt sig foranlediget til at svare Greven af Shrewsbury. Da dette Svar er temmelig vidtløftigt, ville vi indskrænke os til at meddele det Vigtigste deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Jndenlandske Efterretninger. Dansk Folkebl." meddeler den af Bestyrelsen, for Trykkefrihedsselskabet nedsatte Comitees Betænkning over Pressens Tilstand. J den Anledning er der berammet en Generalforsamling i Selskabet Fredagen den 12te Juli, paa hvilken Bestyrelsen vil andrage paa en Petition til de jydske Stænder, Trykkefrihedslovgivningen vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Flensborg den 24de Junii. Endnu hører man ikke noget tale om der skal foretages et nyt Valg af en anden Deputeret for Staden, ved Siden af Hr. Jensen, til den slesvigske Stændersal, istedetfor Dhrr. Nielsen og Schmidt, der begge have resigneret. Naar Valgbestemmelserne ved Valget skulle iagttages, vilde det iøvrigt i ethver Tilfælde være for seent, da som bekjendt Valglisterne maa være udlagte 6 Uger for ethvert Valg, noget der hidtil ikke er skeet. Aldeles ubekjendt er det dog her, hvad der foraarsager den totale Uvidenhed om denne Staden specielt angaaende Sag, og Borgerne her turde vel ikke have ugrundet Fordring paa, at der af Vedkommende meddeles dem Vished om de endnu have Udsigt til, idetmindste formelt at see deres Rettigheder i Slesvig repræsenterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Med sidste Jris, hedder det i Aala. Av. at 22de f. M., førte Hr. Districtslæge Schnitiger til Søndertranderskro et usædvanligt colossalt Sviin, som levende skal veie c. 1000 Pd., over til Kjøbenhavn, hvor det skal være bestemt til at forevises i Dyrehaven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Kammerraad Langgaard har udgivet en Beretning om det i Aaret 1834 oprettede orthopædiske Jnstituts Virksomhed. J det sidste Decennium bleve 89 Patienter optagne i Jnstitutet, nemlig 79 Piger og 10 Drenge, af hvilke 35 ere fuldkommen curerede og 15 i høi Grad forbedrede, og ikkun 1 er afgaaet ved Døden; Patienten døde af Hjernebetændelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Læseforeningen for Aarhuus og Omegn afholdt i Løverdags Aftes et Møde, der fortjener offentligt at omtales: Efterat Jnstitutbestyrer Kraiberg i et indledende Foredrag havde udviklet Nødvendigheden af, at Borgerne i bevægede Tider slutte sig til hverandre og ikke undlade at handle og bringe Offre, naar det behøves, oplæste han den af Comiteen for dansk Underviisnings Fremme i Hertugdømmet Slesvig udstedte Opgiørelse og opmuntrede de Tilstedeværende til at skjænke dette National-Anliggende en større Jnteresse, end der hidtil er bleven det tildeel. – Dernæst tog Adjunct Nis-Hansen Ordet, og oplyste i en populair og særdeles grundig Tale Tingenes sande Stilling i Hertugdømmet, Et saa kjernefuldt Foredrag af en Mand, der besidder den nøieste Kundskab og Sprogforholdene, maatte nødvendigviis dybt gribe Gemytterne; og at det ikke havde forfeilet sit Øiemed, gav sig strax tilkjende, idet alle de Tilstedeværende, efterat Jnstitutbestyrer Kraiberg havde fremlagt og yderligere anbefalet en Subscriptionsindbydelse, tegnede sig for Bidrag. – Til Slutning fremtraadte Justitsraad, Borgmester Fleischer, takkede Talerne for den Deeltagelse de havde vakt for et Anliggende, der ligger enhver dansk Mand saa nært, meddeelte flere Oplysninger og Sprogsagen, og viste endelig, hvor vigtigt det er for Borgerne, at de gjensidigen søge at oplyse hverandre om Forholdene, og derved anspores til kraftig opoffrende Virksomhed naar denne gjøres fornøden. Derpaa adskiltes den talrige Forsamling, idet den bevidnede Justitsraad Fleischer, sin Erkjendtlighed for hans Deeltagelse i denne Aftens Forhandlinger. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Aarh. Av. fortæller følgende Spaadom, som man kan tage for hvad man vil: Det hedder, at Maroccanerne, som ellers ikke ville respectere de Christne, skulle dog nære et Slags Frygt for de skandinaviske Krigskibe, som ventes dertil, og det paa Grund af, at der i et gammelt maurisk Manuskript existerer en mærkelig Spaadom af den i sin Tid højlærde Ebu El Hussuf, som efter det Arabiske kan oversættes omtrent saaledes: "Naar Dansk og Norsk og Svensk de vorde Eet, Og Hekla spruder Ild ved Atlas Fod, Da har sin sidste Stund Marocco seet, Da synker Mahoms Maane rød i Blod.