Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-11-29
J den jydske Stænderforsamlings Møde den 21de Den udbad Justitraad With sig Ordet, hvorpaa han underrettede Forsamlingennom; at han med Dagsposten havde modtaget en Skrivelse fra den slesvigske Deputerede Hr. Peter Hjort Lorenzen, som deri meddeelte ham, at han, efter i den slesvigske Stænderforsamling, først at have maattet døie mange personlige Fornærmelse og Skjoldsord, var bleven nægtet Adgang til Forsamlingen, fordi hander har villet tale sit Modersmaal. Han havde derover klaget til Kongen og anraabet om Hs. Majestæts Beskyttelse imod den ham tilføiede "Vold:" og anmodede nu Justitsr. With, om at foranledige, at der ogsaa fra den jydske Stænderforsamlings Side gjordes, et energisk Skridt i bemeldte Anledning. With havde derfor fundet Grund til at forfatte et Andragende om, at Forsamlingen strax vilde indgaae med en Petition til Hs. Maist, Kongen: "at han vil antage sig den danske Nationalitet i Slesvig og skaffe Nationen den behørige Opreisning for den Samme tilføiede Fornærmelse." Den kongelige Commissarius protesterede paa det Alvorligste imod, at den jydske Forsamling befattede sig med denne Sa der efter hans Formening laa aldeles udenfor dens Virksomhed, eftersom den var uberettiget til at beskjæftige sig med Hertugdømmet Slesvigs Anliggender. Jøvrigt, tilføiede han, havde han tilfældigviis modtaget et Brev fra Præsidenten i den slesvigske Forsamling, hvoraf han erfarede: at denne kun havde forbudet Komd. Lorenzen at tale Dansk i den slesvigske Stænderforsamling, fordi Man vidste om ham, at hans er det tydske Sprog fuldkommen mægtig og bestandig for havde betjent sig af dette Sprog, hvorimod Fleerheden af Forsamlingens Medlemmer enten aldeles ikke forstaae Dansk, eller dog i al Fald ikke i den Grad, at de fuldkomment kunne opfatte et der holdt mundtligt Foredrag. Derimod havde han fuldkommen erkjendt, at de Medlemmer, der ikke forstaae Andet end Dansk, maae være fuldkommen berettigede til at betjene sig af dette Sprog. Justitsr. With maatte give Commissarius Ret i, at dersom det blot var den Deputerede Lorenzen, der var bleven fornærmet, vedkom det ikke den jydske Forsamling at tage sig af Sagen: men han betragtede Sagen fra et andet Standpunkt og meente, at idet Man har fornærmet ham ved at nægte ham i den slesvigske Forsamling at tale sit Modersmaal og faaer sit Foredrag, ført til Protocollen, havde Man tillige fornærmet alle Danskalende i Slesvig, ja den hele danske Nationalitet, og derfor formeente han, at den jydske Forsamling var competent, til at gaae ind paa hans Andragende. Commissarius vedblev sin Protest; men Resultatet blev dog at det tillades W. at komme frem med sit Andragende i forandret. From. (Rdr. Av.) Ept. Zahrtmann, bekjendtgjør i den berlingske Tidende, at Beretningen i kieler Correspondentsblad omden Maade, paa hvilken Mandskabet af Fregatten Thetis, navnlig Holstenerne, skulde være bleven behandlet, hart foranlediget, at han under 24de De, har ansøgt det kgl. Admiralitets= og Commissariats=Collegium, om, at dere strax maatte blive foretagen den fornødne. Undersøgelse i denne Anledning. Et simpelt Middel til at standse Næseblod. Efter i Archiv gener, de Med Juni 1842, at have gjort opmærksom paa, hvor ofte Næseblod, især under Forløbet af flere Sygdomme, i høi Grad svække, uden at ville vige for de indicerede Midler, paastaaer Dr. Negrier i Angers, at intet virker saa hurtigt og sikkert derimod som det simple Middel: at løfte den Arm, der svarer til det Næsebor, hvorigiennem Bly det flyder, lodret iveiret over Pates Hoved. Paa samme Tid holder man Næseboret til. Han meddeler 4. Tilfælde af haardnakket Næseblod, der stadfæste denne (Dagen. hans Paastand. Omsider har man faaet et fuldstændigt og til Nutiden svarende Kort over Kjøbenhavn og dens Forstæder, som baade med Nøiagtighed og Udstyrelse fyldest gjør alle Fordringer. Det er tegnet af A. Bull og lithographeret i Henckels Establissement, og faaes for den særdeles billige Priis 4 Mk. 8 s. hos Konsthandler Meyer, paa hvis Forlag det er udkommet. Lorenzen fra Haderslev er atter indtraadt i den slesvigske Stænderforsamling den 18de d. M., efter have givet den udtrykkelige Erklæring at ville rette efter Præsidentens Anordninger og indtil det omtvistede Spørgsmaal blev afgjort, at ville i sine Foredrag, betjene sig af det tydske Sprog.