JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Slagelse. (Rand. Av.)"Almuevennen indeholder følgende Beretning om en "Du-Sag. En Huusmand Jens Pedersen paa Adelersborg Gods arbeidede paa en af sine Hovdage, forrige Sommer, med Gartner Jensen i Hovedgaardens Have, og han spurgte da denne, om han fik Billet for den foregaaende Dag. For at forstaae dette Spørgsmaal maa man vide, at det ikke er Baron Zytphen-Adeler nok, at hans Hovhuusmænd arbeide fra den tidlige Morgen til den sildige Aften paa egen Kost for 1 Mk., men han gaaer omkring og vurderer det Arbeide, de have udfort, og naar han eller hans Betjente ikke synes at der er gjort nok, saa taxerer han det til 10 a 11 s., og ville de da have en billet eller Qvittering for en fuld Dags Arbeide, hvilken Billet senere bliver dem godtgjort med 1 Mk., saa maae de først gjøre 3 a 4 Timers Extra arbeide til paa en anden Dag. Jens Pedersen vilde nu ved sit Spørgsmaal, om han fik Billet for den foregaaende Dag, høre, om den foregaaende Dags Arbeide paa egen Kost var af Baronen anseet for at være 1 Mk. værd. Hr. Gartneren svarer: nei, og i sin taalmodige Hengivelse i den ophøiede Villie udstøder J. P. blot den ufrivillige Yttring: Var Du Huusmand, saa gav Du nok Billet!" Gartneren, der maa ansee sig selv som en meget mægtig Mand, hvis høie Værdighed let kunde faae en Plet, naar en saa ubetydelig Ting som en Hovhuusmand ustraffet skulde kunne gjengjælde hans Du med Du, anmelder denne formastelige Handling for den naadige Herre, og "den naadige Herre lader Forbryderen indkalde for Klaus Bangs Domstoel og Klaus Bang afsiger den 28de Juni følgende Dom. Under nærværende Sag har Besidderen af Baroniet Adelersborg, Baron Zytphen-Adeler, saggivet Huusmand Jens Pedersen af Vallekilde, fordi denne under sit Arbeide i Adelersborg Have den 2den dennes har injurieret Gartner Jensen, som havde Opsyn med Arbeidet, ved at tiltale ham med "Due. Forlig har under Sagen forgjæves været prøvet. Det er af Jndklagede vedgaaet, samt af flere Vidner bekræftet, at Jndklagede, da han den 2den de var paa Dagarbeide i Adelersborg Have, har, efter at have spurgt Gartner Jensen, der havde Opsynet, med Arbeidet, om han fik Billet for den foregaaende Dag og denne dertil svarede: Nei, udsagt: "Var Du Huusmand, saa gav Du nok Billet. Da det nu vistnok maa betragtes som en Tilsidesættelse af den Agtelse, som skyldes Foresatte, i hvilket Forhold Gartner Jensen i det omhandlede Tilfælde har staaet til Jndklagede Jens Pedersen, at tiltale dem med Du, hvilket Udtryk efter almindelig Sprogbrug kun bruges til Ligemænd eller Undergivne, skjønnes det ikke rettere end at Jndklagede maa ansees at have gjort sig skyldig i et saadant utilbørligt Forhold, som Lovens 6214 omtaler, og vil han som Følge heraf blive at ansee med en efter Omstændighederne afpasset Mulet, der vil tilflyde Amtets Fattigkasse, og formenes denne Mulet, især med Hensyn til Jndklagedes Formuestilstand, passende at kunne bestemmes til 2 Rbd., hvorhos han vil have at udrede dette Sogsmaals Omkostninger med 2 Mk. 4 Sk. Thi kjendes for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Jndklagede Huusmand Jens Pedersen af Vallekilde bør at erlægge en Mulct af 2 Rbd. til Holbeks Amts Fattigkasse samt udrede dette Søgsmaals Omkostninger med 2 Mk. 4 Sk. – Det Jndtryk, som denne Beretning maa gjøre paa enhver blot nogenledes sundt dømmende og fordomsfri Læser, gjor al Commentar overflødig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Kjøbenhavns Børscours den 16de November. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 5 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 a 196 1/2. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 1/4 a 48 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 103 1/2 a 104 88, 3 pCt. engelsk danske dito 81 1/2 a 82 Pd. St. a 14 B. Nationalbank=Actier 170 1/2 a 170 102. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane=Actier 63 1/2 a 64 1/2 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Udnævnelser m.m. Under 9de Novbr.: 1ste Raad i den slesvig-holsteen lauenborgske Overappellationsret, Confererentsraad Schmidt, til Præsident for bemeldte Ret. Under 10de forhenv. personel Capellan ved Domkirken i Ribe, C. Krarup, til Sognepræst for Feuling og Holsted Menigheder i Ribe Stift, (Ritmesterinde v. Bülow har som Besidderinde af Feuling Kirke. denne Gang udøvet jus proponendi til dette Sognekald); dansk Consul i Liverpool, F. Engel, paa Ansøgning i Naade entlediget; Over- og Landrets=Advocat Schmidt v. Leda, kaldet v. Hallenstein, i Oldesloe meddeelt Tilladelse til Praxis ved den slesvig-holsteen-lauenborgske Overappellationsret. Under 13de: Cand. theol. og const. Adjunct ved Reikiavig lærde Skole, J. Sigurdsson, beskikket til Sognepræst for Stadastad Sognekald under Sneefjeldsnæs Syssel paa Jsland. Under 12te Justitsraad, Prof. Thiele og Generalauditeur A. W. Scheel tilladte at anlægge og bære de dem af Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge tildeelte Decorationer som Riddere resp. af Wasa St. Olafs-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Ægtevielser. I Randers den 29de Octbr.: Landmand H. C. Meisner og Jfr. Martine M. Andie. I Ringkjøbing den 5te de.: Guldsmedmester Jens Høvrup og Jfr. Grethe Marky. - I Fausing den 9de de Sognepræst til Fausing og Auning Hr. Ove Chr. Jensen og Jfr. Therese Robl. – Horsens den 29de October, Skomagermester Christen Schevby og Jfr. Ane Cathrine Andersen; Skibstømrer Niels Mourizen og Jfr. Chatrine Schmidt. Den 9de ds.: Viinhandler Johan Christian Seidel og Jfr. Ane Chatrine Jansen. J Aarhuus f. D.: Catechet i Nibe Hr. Lauriz Kjellerup Kold og Jfr. Maren Ulrikke Cæcilie Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Dødsfald. Kjøbenhavn: Mad. Jnger Werliin, f. Thrane, 68 Aar; Anne Sophie Hansen, f. Palm, 65 Aar; Eline M. C. Petersen, f. Holm, 34 Aar; Pensioneret Cancellist A. Martini, 75 Aar; Bolette C. Michaelsen, f. Dinesen; Sergeant i Søetaten P. C. Anmodt, 63 Aar; Anne Marie Mørk, 82 Aar; Enkefrue N. C. Lindenstrom, f. Østerrild. - Storeheddinge; Gjæstgiver M. Olsen, 75 Aar. - Horsens, Karen Borg, f. Sørensen, 36 Aar. - Steensballegaard: Gartner Mathiassen, 68 Aar. – Svanike, Kjøbmand O. N. Holst, 41 Aar. - Kirke-Hyllinge, Pastor P. D. Stybe. – Aarhuus: Christiane Albrecht, f. Kruse, 47 Aar; Vagtmester N. H. Eie, 51 Aar, Grethe N. C. Rasmussen, 20 Aar. – Ribe: Marie Hansine Aanst, f. Ahrenkiel. – Skarp=Salling: Gaardeler og Durid. J. C. Kollerup, 65 Aar. - Nibe: Capitain og Toldinspecteur J. B. v. Printzlan, 85 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Udenlandske Efterretninger. Borgerkrigen i Schweitz indskrænker sig endnu til Smaaskjærmydsler hist og her. Ved den Allarm, som opstod ved Afbrændingen af Sihlbroen i Natten til den 7de Octbr., blev der vexlet nogle Skud mellem Forposterne, hvorved fire af Separatforbundets Soldater bleve dræbte. – Skytterne fra Airolo i Tessin fortsætte den lille Krig mod Occupationscorpset fra Uri paa St. Gotthardtsbjerget. De skulle atter den 6te de have fældet nogle Mænd fra Uri. Man ventede, at den hele tessinske Styrke, Skarpskytter, Jnfanteri og Artilleri, den 7de vilde skride til et ordentligt Angreb. Som bekjendt hører nemlig Hospitiet paa St. Gotthardt til Tessin og Oecupationscorpset har desuagtet allerede gjort Excursione indtil udenfor Airolo, saa at Separatforbundet ved denne Leilighed har grebet det Offensive. – Fra Zürich skrives af 7de, at en Afdeling Edsforbunds-Tropper fra Glarns have besat det vigtige Pas over Klausen, der en Høide af 6,100 Fod fører ind i Hjertet af Uri, og at Forbundets Tropper, under Ed. v. Salis, true Uri fra den øvre Rhindal, og søge at afskjære Tropperne fra Ur Tilbagetoget fra St. Gotthard. Dersom man kunde besætte den saakaldte Urserenthal, den Klippevei paa St. Gotthardsveien, der er sprængt ovenfor Diævelsbroen igjennem Djævlebjerget, saa vilde Tropperne fra Uri ved en Besætning af det saakaldte Urnerloch være ganske indespærrede. Det hedder iøvrigt i samme Skivelse, at dersom Kampen nogetsteds kommer til et formeligt Udbrud, saa vil det skee ved Enden af Zürcherføen, der hvor Jndvaanerne fra Schwyz paa en barbarisk Maade have forstyrret den saakaldte Lintheanal, for at sætte Landet under Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Divisionscommandeuren Gmür havde givet Schwyzerne sit Æresord paa, at de ikke skulde blive angrebne fra denne Kant, naar de kun vilde lade være at forstyrre dette Nationalmonument; men det afholdt dem ikke fra at udføre deres Forsæt. J Zürich er man rasende derover. Floden Linth, som udstrømmer fra Canton Glarus, var i Tidernes Løb bleven saaledes opfyldt med Klippestykker og Stene, at Vandet overstrømmede den hele Slette mellem Wallenstadter- og Zürcher-Søen, bedækkede det frugtbare Land med Stene og forvandlede Engene til et Morads, saa at Beboerne i Dalen paa Grund af den usunde Beliggenhed og de stedse herskende Vexelfebre maatte forlade Egnen eller uddøde. En Borger fra Zürich, Statsraad Conrad Escher, bevirkede da i Aaret 1807 en Forbundsbeslutning, der anordnede, at Linth skulde ledes til WallenstadterSøen, og derfra en Canal føre ind i Zürcher-Søen. Dette Arbeide, der blev paabegyndt i samme Aar, blev fuldende allerede i Aaret 1822. Det har fuldkommen svaret til sin Hensigt. Landet er atter blevet frugtbart, og ernære nu talrige Colonister i Cantonerne Glarns, St. Galler og Schwyz. Disse Beboere trues nu ved den skete Volds handling med Ruin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Paa den tydske Postcongres i Dresden, hvor Holsteen og Lauenborg ere repræsenterede af Kammerherre Monrad – er man bleven enig om, at Brevpost-Taxten i alle Postforeningens Stater skal udgjøre for et enkelt (1 1/2 Lods) Brev i en Afstand af indtil 6 Mile 2 Kreuzer, under 20 Mile 5 Kr., over 20 Mile 10 Kr. (1 Krenzer - omtrent 1 1/2 Skilling dansk.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Den 9de November og Aftenen er der, i Anledning af en hos en Handlende af Toldvæsenet anstillet Huus visitation, forefaldet temmelige alvorlige Optøier i Götheborg. Den efter Sigende af velkædte Personer ophidsede Mængde slog Vinduerne ind først hos Tolddistrictschefen, Hr. Karstrøm, derefter hos Politimesteren, Hr. Ewert, og endvidere i Toldkammeret og Raadhuuset, samt i adskillige private Huse, der ramtes istedet for Gadelygterne. Efterat dette Uvæsen havde varet i omtrent tre Timer, blev endelig den militaire Styrke anvendt til at adsplitte Folkemassen. De følgende Aftener have stærke Patrouiller været paa Benene, men ingen Uordener ere forefaldne. Det stockholmske Blad "Dagligt Allehaanda" er af Udgiveren, Hr. W. F. Dalman, solgt til en Hr. Lindman, dog paa den betingelse, at Hr. D. i to Aar skal deeltage i Redactionen af den indenlandske Artikel. Hr. Lindman er en uformuende og ubekjendt Mand, hvem man derfor kun betragter som Commissionair for høiere Vedkommende. Om Hensigtsmæssigheden af Landbagerier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Nogle Ord til Huusmændene paa Corselitze Gods, men ogsaa til Overveielse i Almindelighed.)Men kan Bageren ikke snyde os, spørger J vel. – Jeg siger: nei det kan han ikke. Somme Folk sige, de faae 20 Pd. Brød af 1 Lpd. Meel, Somme sige, de faae 21 Pd. J kan jo let faae at vide, hvormeget der kommer ud deraf, naar J selv bage; men J maae da ikke regne det, naar Brødet er tungbagt, for saa kan det veie meget meer. See, naar J nu vide hvor stor Vægt J skal have, saa er der jo Jntet Snyderi at frygte. Ny bar jeg rigtignok hørt Nogle sige: Det Bagerbrod er der ingen Drøie i, der gaaer saa meget til af det. Ja, det kan gjerne være at Jert eget sommetider er drøiere, naar J kommer Vikker, Ærter, Byg eller Heire iblandt Rugen; men er det saa ogsaa sundt og godt troer J. at saadant Brød giver Marv i Knoklerne til Arbeide? En anden Grund, hvorfor Bagerbrødet er udrøit, er fordi det spises for nyt, – lad det blive gammelt og tørt, saa bliver det nok drøit, er der ikke Andet i Veien. J er maaskee ogsaa bange for, at Bageren kan faae isinde at blande Klid iblandt Degen? Det har da vel ingen Nød, især saalænge det er saa knebent med Sogningen. Desuden kan J da let smage og see det, da Jvel veed, at Brødet, blandet med Klid, bliver kort og smuldret, og ikke har den sædvanlige Seighed, som er et Tegn paa godt, reent Brød. Skal J kjøbe Rugen, er det da meget nemmere at kjøbe Brød. J veed nok, at det er vanskeligt at faae Korn hos Bønderne, om J ogsaa staae med Pengene i Haanden. Hos Bageren kan J magelig faae Brød, naar J bare har Penge. Naar vi nu tage midt imellem 20 og 21 Pd., som Folk, der er vant til at bage, sige de faae af 1 Lpd. Meel, naar det bages til Brød, saa faae vi jo efter den Regning 20 1/2 Pd. Brød af hvert Lpd. Det bliver altsaa af 1 Tde. Rugmeel, naar den veier 12 Lpd., 15 Lpd. 6 Pd. Brød. Koster Rugen 6 Rbd. pr. Tde., og vi dertil lægge Bagerpenge 4 Mk. 8 s., saa kan Bageren sælge 1 Pd. Brød for 2 1/4 s., og et Brød paa 12 Pd. for 33 s. Naar 1 T. Rug koster 702, saa koster 10 Brød 3 3 s og 1263736. Til billigere Priser kunne J paa ingen Maade have Jert Brød, under vedføiede Priser for Rugen, naar J skal kjøbe den, thi jeg veed, og det maae J vel ogsaa selv vide, at J sjelden eller aldrig faae flere Pd. Brød af 1 Lpd. Meel, nemlig 20 1/2 Pd., naar Brødet er vel bagt. Skal J kjøbe 1/2 Tdr. Rug, saa skal der ikke saa lille en Skilling til paa eengang; den har J maaskee ikke i Læddiken, da maae J tage paa Borg eller laane. Var det saa ikke bedre i det Sted at gaae hen og kjøbe for et Par Mark Brød, end at komme i Gjæld. Hos U Bageren kan J jo faae Lidt eller Meget af Gangen, ligesom J selv vil eller har Penge til. Nu vil jeg stoppe for denne Gang, men dersom jeg hører, at Nogle af Jer har fulgt mit Raad, og søger til Bageren naar J vil have bagt, saa skal J kanskee høre lidt meere fra mig om andre Sager en anden Gang. H. (Jndsendt.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Man har i den senere Tid fra Landets forskjellige Egne i nogle af vore meest agtede Blade jevnlig læst Betragtninger og Beretninger om Politimyndighedens Brug og Misbrug, Lovtaler over nidkjære, bitter Dadel over inhumane eller forsømmelige Politimestere. Ved saadanne Leiligheder falder det af sig selv at anstille Sammenligninger, og ligesom Borgerne her i det lille Stubbekjøbing naturligviis have sammenholdt deres egne Forhold med den Tilstand, de læste om fra andre Byer, saaledes haabe vi, at ogsaa Hr. Politimester Petræus har fundet slig Læsning opbyggelig og frugtbar. For end mere at bestyrke ham i de gode Forsætter, som saaledes upaatvivlelig ere opstaaede hos ham, skulle vi i nærværende Linier, - uden for Tiden at underkaste hans Udøvelse af den ham betroede ansvarsfulde Myndighed nogen Critik - anbefale til hans nærmere Overveielse et Par Exempler fra disse sidste Dage, hvorved der ikke synes os i nogen særdeles betydelig Grad at være sørget for Borgernes Sikkerhed. A. Ved et Bal, som den 14de Novbr. blev afholdt hos Hr. Restaurateur Jacobsen, bleve begge Byens Vægtere beordrede at patrouillere udenfor Balsalen, og maatte saaledes forsømme deres Pligter i hele den øvrige ByDe bleve staaende paa den dem anviste Plads omtrent til Midnat, og raabte hverken Kl. 10 eller 11. Hvilke Uordener kunde ikke imidlertid have fundet Sted i den vægterløse By, Dersom en Jldløs var udbrudt i nogen fra Hr. Jacobsens Huus bortfjernet Deel af Byen, vilde den i god Ro kunne have taget Overhaand, og Vægterne vilde have været iblandt de Sidste, som havde erfaret den. At denne Ordre til Vægterne er kommen fra Hr. Petræus, kan vel neppe betvivles, naar man veed, at hans Fuldmægtig personlig var Overbringer deraf. B. Udenfor et Hr. Kjøbmand Wulff tilhørende Hjørnehuus ved Torvet, som i længere Tid har været under Reparation, have store Dynger af Steen, Tømmer og Bræder henligget, ja undertiden have endog Vogne henstaaet om Natten, og det ikke alene paa Fortouget, men heelt ud paa Gaden, og der har ikke ved nogen Afviisning været sørget for at advare Forbigaaende for den Fare, hvorfor de her vare udsatte. Selv Byens Folk, som vare bekjendte med Localiteterne, have i disse mørke Aftener havt ondt nok ved at klare sig fra dette Hjørne, da der ikke findes nogen Gadelygte i den hele Stad, og Fremmede have ikke kunnet undgaae at forvilde sig i denne Labyrinth og styrte over de uordentlig henkastede Gjenstande. At en Privatmand gjør sig skyldig i en saadan Uorden, naar han veed sig sikker for at generes af Politiet, kan man ikke undres over, men var det ikke ligefrem Politimesterens Pligt at sørge for, at sligt ikke fandt Sted, og falder Ansvaret for de Ulykker, som derved kunde foraarsages, ikke tilbage paa ham Stubbekjøbing, den 16de Novbr. 1847. M. 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Avertissements. Jfølge allerhøieste Resolution kan igjennem det kongelige danske Cancelli ventes meddeelt Bevilling til at etablere en Høkerhandel i Vaalse Sogn De, som attraa at erholde denne Bevilling, opfordres herved til, inden 4 Uger fra Dato at aflevere deres Ansøgninger til Justitsraad, Birkedommer Pontoppidan i Nykjøbing, forsaavidt saadanne ikke allerede af dem ere indgivne, i hvilket Tilfælde de hos ham ville anmelde, om de fremdeles ønske Bevillingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing, den 17de November 1847. R. v. Jessen. over MENSIIIISTai Lion Levisons Urtekramhandel. pr. Pd. 7 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Voxlys . . . Stearinlys
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Fabrikspriis . 3 – 4 Sk. Margarinlyss 30 Mk. Talg-Formelys kjöbenhavnske 14 pr. Lpd. do. Spedelys falle Størrelser. pr. Anker 14 Rbd. 56 Sk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Fiin raffineret Lampeolie . . pr. Pot 2. do. uraffineret do. Potter 10 Klar lugtfri Lampetran. ANMERING. Da Urtekramfaget, som bekjendt, betydeligt er underkastet Conjuncturer, saa vil imidlertid en Priisforandring hurtig kunne indtræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Jomfru F. A. J. L. den 14de November 1847. Farvel Du Elskede!" 6. J. C.M. Chr. KlackeprangsModer og Manufacturlager er paany bleven sorteret med alle de Artikler, der henhøre til denne Handel, saavel for Damer som Herrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
J Særdeleshed tillader jeg mig at anbefale et betydeligt Udvalg af Klæder i alle Farver, saavel simple danske, som finere fremmede, samt stribede, tærnede og glatte Vuckskins, fra ganske billige til høiere Priser; Dreiels og Damaskes Dækketøi af Linned, med 6 og 12 Servietter, fra 6 Rbd. til 24 Rbd., Theeduge fra 5 Mk. til 18 Mk. Stkt., samt forskjellige Haandklæder og Servietter, et stort Udvalg af simple og fine Maskin Hørlærreder og Creas, fra 4 Qvt. til 10 1/2 Qvt. brede, fiin holl. Lærred, samt svære Bomulds lærreder, 4 1/2 a 5 Qvt. brede, til 12 s. og høiere Priser, maskinspundet Hørgarn fra 2 Mk. 4 s. til 5 Mk. 8 s. pr. Pd., m. m. m., og seer jeg mig istand til at levere Alt til Nutidens billigste Priser. Nykjøbing, den 17de Novbr. 1847. Dækketøier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Med sidste Skibsleilighed er jeg igjen bleven forsynet med et stort Udvalg af alle Slags Dækketøier, saavel i Bomuld som i Linned; ligeledes anbefales Damask, Thee-Servietter til 2 Rbd. Dusinet. Nykjøbing, den 18de November 1847. Joseph LublinForeløbig bekjendtgjøres, at om nogle Dage arriverer hos mig et stort Udvalg af Manufacturvarer, hvoriblandt anbefales et Parti hvide fine & ordinaire Shirtings, Beenklædetøier, saavel i Bomuld som i Merinos, Sirtser i forskjellige Breder, Shawler, blegede og ublegede Stouts, forskjellige Slags Dynevaarstøier, coul. Shirtings, Vestetøier samt flere Artikler, henhørende til Manufacturhandelen. Nykjøbing, den 18de November 1847. Joseph Lublin. Divanstæpper fra 7 Rbd. til 20 Rbd. pr. Stk. anbefales af Joseph Lublin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Til Vadsk anbefales til nedenstaa20 Doende billige Priser fra Lion Levisons Urtekramhandel, grøn Olie-Sæbe a 18 Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Mk. pr. Otting, 12 Sk. pr. Pd.; hvid blod Palme Sæbe a 17 Mk. pr. Otting, 11 Sk. pr. Pd.; hvi Stang-Sæbe a 14 Sk. pr. Pd., samt Soda a 6 Sk. pr. Pd., Alt af bedste Qvalitet. MELANGE-CAFFE. Denne af de fortrinligste Caffe Sorter, saasom Java, Portorico & Laguara-Caffe blandede og i lukket Maskine brændte Casse, der for sin Velsmag og Styrke finder almindelig Bifali Hovedstaden, erholdes 2 Gange ugentlig, navn lig Onsdag og Livende, friskbrændt a 2 Mk. pr. Pd. i Lion Levisons Urtekramhandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Det vil være Casse-Forbrugerne bekjendt, at Cassen ved Brændingen om trent svinder 7 Lod pr. Pd., saa at ovenanført Priis turde antages at være meget billig for denne fortrinlige Caffesort, Løverdagen den 27de November d. A., FormiddaKl. 11, bliver ved Auction, som afholdes paa Raadsten, bortsolforskellige Manufacturvarer, saasom: Siberienne, Klæde, Berklædetøi, Sirts, Merinos, Mousselin, Bomuldstøi, HverganLærred og Tørklæder, saa og noget Jsenkram, Glas og Porcelain, hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing, den 18de Novbr. 1847. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Mandagen d. 29de dennes om Eftermiddagen Kl. 3, bliver ved Auction, som afholdes paa Gjæstgiver gaarden i Nykjøbing, bortsolgt med 6 Ugers Credit 2de lysebrune Kjøreheste, 6 Aar gamle, 11 Qv., en meg smuk ny Jagtvogn og et sort lakeret Seletøi. Nykjøbing, d. 18de Novbr. 1847. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Reisende fra 10de til 17de November. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten, Hr. Huus, Apotheker Krencheel og Kone, Proc. Larsen, Cand. Fibigen Jfrne Salto og Petersen, Secretair Bagger, Blikkenslager Hicheldei, Snedkerm. Ohlenbostel, Prop. Rieper, Forv. Darre, Cand Gjessing; med Pakkeposten, Justitsraad Stampe, Kammerj. Testrup, dHrr. Lindberg, Erichsen, Petersen og Eiby. JernstøbBruun; udenfor Posterne: Lieutn. Smidt med Fam., KammerhrWedel, Møller Jespersen, Handelsfuldm. Meier, Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten, Jrr. Bjørn og Fibiger, Fuldm. Brock, Lieutn. Schiøtt, JftSchierning, Stökert og Blicher, Mad. Rosenstrøm, Frøken Aker, Pastor Nielsen med Kone, Krydskipper Eichen, Jfr. Christensen, Frøken Erichsen; med Pakkeposten: Hr. Lübbers, udenfor Pe sterne, Prop. Jensen med Fam., Komd. Levison, HestehandEvers, Guldsmed Christensen Sadelmagerm. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Ved Tallotteriets 1664de Trækning i Kbhavn, udkom No 21. 54. 66. 19. 50.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Martebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbs, Postmester Tidemand i Radby, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffe de i Nysted og Færgerpagter Arnkiel i Gaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-20
Jndenlandske Efterretninger. Et af de sidste Numere af "Kieler Correspondenzblatt indeholder, under Overskriften: "Vor Haandværkstands Skjæbne", en Opsats af Fr. Hedde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-20
Den efter de holsteenske Blade omtalte, men ikke fuldstændig meddeelte kongelige Resolution af 9de Octobe d. A., angaaende den af de nordtydske Sangforeninger paatænkte Fest i Kiel næste Aar, lyder ordre saaledes: "Jdet gjentagne Erfaringer have viist, at Sang fester ikke holde sig frie for politiske Demonstrationer, ligesom ogsaa flere af Vore Undersaattere have paa en utilbørlig Maade taget Deel i slige Fester, saa ville Vi, at det meddeles Forstanderskabet for Comiteen til Jndretningen af den for næste Aar i Kiel paatænkte Sangfest, at Afholdelsen af denne Fest i Kiel ei kan tilstædes. – Vor Cancelli har at sørge for, at den i kieler Slotshave op førte Festhalle, ifølge tidligere truffen Bestemmelse, ufortøvet vorder nedbrudt. (Danner.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-20
I Thisted Avis findes en Opfordring fra dHrr. Faddersbøl, Nørgaard og Hansen til samtlige Bøndei Thisted Amt om frivillige Sammenskud til Oprettelse af en høiere Bondeskole i Thy.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-20
Ved en af Marinens Officerer er et nyt Seilløb opdaget norden om den saakaldte Skippergrund til Færge strømmen ved Vordingborg, hvorved Fartøier, kommende fra Kallehave, kunne passere Færgestrømmen med 11 1/2 a 12 Fods Dybgaaende; der er udsat Prikker for at betegne Løbet.