JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
For Cancelliet har en Mand andraget, at han længe for Krigens Udbrud paa Vexel=Obligation havde udlaant en Capital, hvilken Obligation derefter stedse ved dens Udløb, og senest under 2den October 1812 blev fornyet, og at Debitor, da Creditor nu, under 2den Febr. d. A., begierte denne Obligation omskroven til Rigsbankpenge, vægrede sig herved, paastaaende, at ville udbetale Gielden i dansk Courant, fordi Obligationen alt den 2den Jan, næstforhen, altsaa for Forordningen af 5te Jan. d. A. udkom, var forfalden til Udbetaling, hvilken Vægring havde til Følge, at Løbe maaneden expirerede, uden at Omskrivningen tilendebragtes. Creditor har derfor forespurgt: 1) om han ikke maatte være berettiget til at paastaae denne Gield omskreven til Rigsbankpenge, og 2) om Vexel=Obligationen ci, uagtet Løbemaanedens Expiration, maa antages at have beholdt sin Kraft. Collegiet har derpaa svaret, at, da Vexel=Obligationer ere af det Slags Gieldsbreve, som allerhøistbemeldte Forordnings §. 23 omhandler, og da det af §. 27, sammenholdt med de foregaaende §§.,er klart, at den inden Forordningen udkom forfaldne, men endnu ei betalte Celd, paa Cicditors Begjering, bør gaae over til Rigsbankpenge efter Omskrivnings Forholdet; saa skjønnes, efter de af Supplicanten fremsatte Omstændigheder, ikke rettere, end at hans Paastand om at erholde den omqvæstionerede Gield omskreven efter den Tid, da den beviisligen først er stiftet, er velgrundet; ligesom Man ogsaa holder for, at de i Forordningen af 26de November 1731 indeholdte Bestemmelser, om den Tid, i hvilken en Vexel=Obligation forbliver i Kraft, ere uanvendelige paa Vexelobligationer, som omskrives til Rigsbankpenge. Dog forbeholdes Vedkommende Lands Lov og Ret. (Coll. Tid).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
En Mand har, som Laugværge for en Enke, andraget for Cancelliet, at en anden Mand efter Obligation af 11 Decbr. 1812 skylder hende 4000 Rdlr. dansk Courant, som, i Følge Forskrivningens Jndhold, ere laante ham i kongelige Creditkasse Obligationer, og som han har forbundet sig til, efter et halvt Aars Opsigelse, at tilbagebetale i bemeldte Obligationer, samt at Debitor, da denne Sum under 23 Febrind. A. opsagdes til Udbetaling i næste 11 Decbr. Termin, paategnede Opsigelsen, at Creditrix, i Følge Forordn. 5 Jan, sidstl. §. 28, maatte lade sig nøie med at erholde 666 Daler 4 Mk. Rbpenge, og at det var tvivlsomt, om Debitor var uindskrænket forbunden til at udbetale denne Sum i Creditkasse=Obligationer, hvorfor han reserverede det Fornødne. Creditrix har derfor anholdt om Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at, da den omhandlede Forskrivnig ikke kan siges at lyde paa dansk Courant, men paa et overordentligt Betalingsmiddel, hvorom Forordn. af 5te Jan. d. A. ikke i denne Henseende har givet nogen Bestemmelse, saa skjønner Man ikke rettere, end at Forskrivningen, der ikke strider mod Lov eller Ærbarhed, strikte bør opfyldes i alle dens Ord og Punkter, saaledes som den indgaaet er *) 2) Ved at sammenholde denne Cancelliets Skrivelse med den, som findes i Collegialtidende No. 18 S. 284, ville Læserne behageligen erindre, at der paa sidstmældte Sted var Tale om en efter Overeenskomst i kongelige Obligationer erlagt Sum, der, efter Parternes Forening, ei skulde tilbagebetales, skjøndt dette, efter Forordn. af 5 Jan. d. A. 5. 33, nu kan blive Tilfælde, hvorved Sælgeren, der kan have skilt sig ved Obligationerne for deres paalydende Sum i dansk Courant eller derunder, vilde lide et uretfærdigt Tab, naar hen skulde tilbagegive Obligationer, hvorimod her handles om en Forskrivning, hvorved Creditor udtrykkeligen har villet erhverve Ret til et vist Antal kongelige Obligationer. Dog at Vedkommende forbeholdes at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (Coll. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
J Bergens Avis af 8de Maji har Stadens Magistrat ladet bekjendtgjøre, at et Slags Sammenløb har fundet Sted iblandt de arbeidende Folkeclasser, der ligesom have villet selv inqvirere hos Byens Jndvaanere om Kornvarer, og have ikke villet ladet sig nøie med det udtrykkelige Løvte, der blev dem givet, saasnart de kunde angive nogen, som var i Besiddelse af flere Kornvarer end der var dem tilstedet til et halvt Aars Provision for egen Huusholdning, der da strax skulde paa ny, i Angiverens Overværelse, af Øvrigheden blive gjort den nøieste Undersøgelse. J Anledning heraf advarer Magistraten, i Følge Stiftets høie Ordre, alle og enhver, ikke at opholde sig ved nogen Folkestimmel, Huusbonder og Haandværksmestere at forbyde deres Tyende og Arbeidsmænd saadant, og J. v., da den nøieste Opsigt haves med dem, og militaire Patriller udgaae for at forhindre alvorlig Sammenstimlen. Ved denne Leilighed bringes Forordning af 28de Aug. 1796 i Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Blandede Efterretninger. Tre unge tydske Studentere, som reiste hjem fra Universitetet, fik det Jndfald ved en Fæstning som de skulde passere igjennem, at give sig ud for berømte Digtere. Den ene sagde da til Officieren at han var Göthe, den anden, Wieland; den tredie Schiller. Officieren merkede strax at man vilde drive utidig Spøg med ham, og raabte: Underofficier, hent mig Klopstok, denne fattes her endnu. De foregivne 3 store Aander toge nu til Bønnebogen, og slap da med en alvorlig Paamindelse, ikke oftere at tillade sig saadan tosset Spøg(Jvers. Av.) Steinan ved Oderen. De Russiske Tropper, der siden den Katusowske Armees Overgang over Odern her ved Byen den 17 April, hidtil have fulgt i samme Retning, kunne beløbe sig over 10,000 Mand af alle Slags Vaaben, samtlig paa det bedste armerede og munderede. Disse Marscher af Russiske Tropper over den herværende Skibsbro skee daglig deels i større deels i mindre Afdelinger. Foruden Reconvalescenterne og Completteringstropperne, var blandt dette Mandskab af complette Regimenter; Livgarde-Uhlan, og Livgarde=Husar= og Livgardedragon=Regimentet samt nogle Pulks Cosakker. I Gaar er et Regiment Russiske Uhlaner gaaet ved Radschuz over Broen, og en Pulk Cosakker ved Randten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Hamb. Corresp.) Rhin, d. 1 Maji. Gjennem Frankfurt rykke bestandig mange Tropper til den Franske Hovedarmee. Marschal Augereau, Hertug af Castiglione, har den 26 April udstedt den befaling i Frankfurt, at fra 1 Maji af alle gjennemrykkende Tropper kun skulde indqvarteres een Nat, hvem der har over en Dag at blive, maa ved Marschallens Generalstab udvirke sig Tilladelse. Pladscommandanten er strængelig paalagt at befrie Staden fra alle Personer, der falskelig foregive at høre til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Marschal, Hertugen af Regio er den 26 April gjennem Würsburg over Werneck og Schweinfurt afreist til Armern. - J Følge en i Erfurt den 26de udstedt Parolbefaling støde de Bayerske Tropper under Divisionsgeneral Raglowichs Commando til Marschal Ondinot, Hertug af Regios, Armeecorps. Da han den 28 April reiste gjennem Bamberg, hvor bemeldte Tropper ere forenede, tilkjendegav han dem sin Fornøielse over, at faae dem under sin Commando. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) J J en Fransk officiel Beretning over Slaget den 2 Maji som man læser i den østerrigske Jagttager, hedder det: Det tredie Canonskud dræbte Marschal Hertugen af Jstrien (Bessieres).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
En engelsk Mineralog, ved Navn Mame, der har gjort en Reise til Brasilien, opholdt sig der en Tidlang og i sit Fag undersøgte dette Land, paastaaer at Prindsregenten af Portugal har en saa uhyre Mængde af kostbare Brillanter, at han kunde hedde Diamant Fyrsten. Hr. Mawe, der videnskabeligen har undersøgt dem, forsikkrer, at sammes Værd i det mindste kunde skattes til ti Millioner Pund Sterling. Foraaren. (Af Alt. Mer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
London, d. 14de Maji. Fra America er indløben den Sterretning, at den Forholdsregel at blokere Floderne, blev udført med Eftertryk Prindsen af Oranien har jevnlige Sammenkomster med Ministerne, den Russiske Gesandt og Grev Münster. J forrige Uge havde Prindsen en Samtale med Divningen. G. H. Rose laver sig til at gaae som befuldmægtiget Minister til Stockholm. - Man paastaaer, at Regjeringen har besluttet at bevilge Licenzer, til, fra ikke blokerede Havne i de forenede Stater, at indføre Americanske Producter, hvis Jndførelse er tilladt, directe i en storbritannisk Havn, som nærmere skal bestemmes, paa nentrale Skibe bon side. – General Hove, som er kommen tilbage fra Østersøen og har faaet et nyt Ærinde, er paa Corvetten Erebus afgaae til Nordtydskland. - Alicante, d. 17 April. 3 Oberster, 45 Officierer og 2000 saarede Franske ere blevne bragte fra Tativa til Valencia. General Harispe er saaret, og, efter nogle Efterretninger, dræbt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Fra Cadix hedder det under 29de April, at Fienden har tilbageladt i Biar 400 Saarede; de Allieredes Hovedqvarteer er i Alcoy, Avantgarden i St. Felipe, General Elio i Fuento la Higuera. Fra de forenede Americanske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Fra Richmond berettes, at Engelske Skibe indløbe paa Hamptons Rhed, have undersøgt Canalen, og føiet Anstalter til at tage eller ødelægge den ved Den liggende Fregat sog de derværende Canoneerbaade. - Fra Washington berettes, at Poictiers paa 74 Can. og Acasta paa 24 Can. forlode d. 9de Martii Cheasepeakbay for at bloquere Delaware. Man vil vide, at Admiral Warren har den Hensigt at løbe ind i alle seilbare Strømme og ødelægge der alle americanske Skibe og brænde Verfterne. da Paris, d. 18 Maji. Armeens Stilling den 6. Maji om Aftenen. H. M. Keiserens Hovedqvarteer var i Waldheim; Vicekongens i Erzdorf, Gener. Laurisions i Oschaz; Prindsen af Moskwas imellem Leipzig og Torgan; Greve Bertrand i Mitweyda; Hert. af Regios i Penig. – Fienden havde i Waldheim brændt en meget smuk Bro med en eneste Bue, hvorvede vi bleve opholdt nogle Timer. Bagtropperne havde villet forbyde denne Overgang, men trak sig tilbage til Erzdorf. Den sidste Broes Beliggenhed er meget skjøn og Fienden vilde forsvare den. Da Broen var brandt omringede Vicekongen, Landsbyen paa høire og venstre. Fienden havde sat sig baa Huulveie; der begyndte, en levende Canon- og Musketild; man marscherede strax til høire mod Fienden og Stillingen blev tagen. Fienden lod blive 200 M. Døde paa Valpladsen. - Gen. Vandamme havde d. 1 Maji sit Hovedqvarteer i Haarburg. Vore Tropper havde frataget Fienden er Krigsfartøi paa 10 Canoner. Fienden gik saa hurtig tilbage over Elben, at han paa den venstre Bred lod, blive en stor Mængde til Overgangen brugbare Barker og megen Bagage tilbage. Storarmeens Bevægelser vare allerede bekjendte, Hamborg og opvakt sammesteds stor Urolighed. – General Dumonceau var i Lüneburg. - Armeens Stilling d. 9de om Morgenen. D. 7de var Keiserens Hovedqv. i Nossen. Mellem Nossen og Wilsdruff, stødte Vicekongen paa Flenden, der stod bag en Strøm, i en meget skjøn Stilling. Han fordrev ham derfra, dræbte ham, 1000 M., og tog 600 M. til Fanger. En opfanget Cosak, overbragte ved føiede Ordre til at brænde den Russ. Arriergaardes Bagage. 800 Russ. Vogne ere virkelig blevne brændte. Bagage og 20 Canoner ere blevne tagne af os paa Landeveien; adskillige Colonner Co sakker ere blevne afskaarne og forfølges. – D. 8de om Middagen er Vicekongen rykker ind i Dresden. Fienden har, foruden den store Bro, som han igjen havde istandsat, endnu ladet slaae 3 Broer over Elben. Da Vicekongen efter denne Retning lod marschere Tropper, stak Fienden disse Broer, Brand. De 3 Broskandser, der dækkede dem, bleve indtagne. Samme Dag d. 8de, Kl. 9 om Morgenen, var Grev Lauriston ankommen i Meissen. Han fandt der 3 Redouter med Blokhuse, som Preusserne havde bygt der. Broen blev brændt. - Den hele Elbred er befriet for Fiender. H. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Keiserender d. 8de om Middagen Kl. 1 ankommet i Dresden Han begav sig strax, da han gjennemredStaden, til Skibsbygningspladsen ved den Pirnaiske Port, og derfra til Landsbyen Pillnitz, hvorhan befalede, at slaae en Bro. Kl. 3 om Morgeneroldd Keiseren selv paa den Bastion, der behersker den høire Bred, oprette et Batterie, der fordrev Fienden fra den Stilling, han der havde taget. – Prindsen af Moskwa er marscheret, modTorgaul Keiseren af Rusland har i Gaar Morges forladt Dresden. Foruden de Canoner og den Bagage, vimunder Forfølgelse, have frataget Fienden, have vi i Slaget taget 6000 Fanger og 10 Canoner. "Fienden har ingen Canon frataget os, men 100 Fanger Monit.) Moniteuren indeholder en Trøsteskrivelse fra Keiseren til Hertuginden af Jstrien, i Anledning af hendes Gemals Død, fra den Keis: Leir i Colditz d. 6 Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Wien, d. 18 Maji. Kongen af Sachsen har d. 10 de M. forladt Prag, for at tiltræde sin Tilbagereise til Dresden. Kongens Garde var allerede i Forveien afgaaet did. H. M. veiser med et lidet Følge under Jncognito af en Sr. v. Landsberg. Dronningen, Prindserne og Prindsesserne befinde sig endnu paa Slottet i Prag. – EfterSlaget d. 2 Maji havde Keiseren overnattet i Lützen, imodtaget der Deputerede fra Leipzig og efter at den Russi Preusse Armee havde trukket sig tilbage ved Mulda, gik en Deel af den Franske Armee over Elster, og fulgte efter den, medens Keiseren drog ind i Pegau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Berlin, de 22 Maji. Her er bleven offentlig opslaaet en Bekjendtgjørelse, hvori berettes, at Marsch. Victor d. 12 var paa Marschen fra Dahme til Baruth, men lat han vendte hurtig tilbage til Sonnenvalda; at det Bülowske ankom Kl. henimod 4 i Baruth; at Ritmest. v. Blankenburg, Schills Vaabenbroder, om Aftenen overfaldt Fienden i Luckau, og fratog ham 120 Fanger, 2 Officierer og en Mængde Bagage, uden at miste en Mand; at det Franske Corps trækker dybere indad Sachsen og at vore Tropper følge ham i Hælene, rykkende frem mod Elster. – J dette Øieblik have vil Efterretning fra vor Hovedarme, dat. Würschen ved Bautzen, d. 20 Maji 1813. Efterretningerne angaaende Fienden stemme siden nogle de Dage overens deri, at General Lauristons Corps, 12,000 M. stærkt, bevæger sig i en stor Bue mod vor høire Flanke over Luckau og Hoierswerda, og Marschal Ney med 18000 M. følger efter ham i en Afstand af en Dagsmarsch. Det blev derfor overdraget Marsch Barclen de Tolly at gaae ham i Møde, og denne fremrykkede d. 19de om Efterm. rask mod Kønigswartha, medens Gener. v. Yorck marscherede over Weissig, for derfra at forene sig med det Barclayske Corps. Allerede i Königswarthe stødte de Russ. Tropper paa Fienden; de toge Byen med Bajonetten, erobrede 10 Canoner, og sloge Fienden. Jkke langt fra Weisig stødte imidlertid Gener, Porck paa en meget stærk Afdeling Fiender. Kampen blev yders haardnakken, og det viste sig snart, at man havde her med 3 Divisioner af det Neyske Corps at gjøre, som man troede endnu var adskillige Mile borte. De i Tallet langt svagere Preuss. Tropper modstode indtil Natten denne Overmagt, og forsvarede Pladsen, ved hvilken Urokkelighed det lykkedes at slaae det Neyske Corps, fra Marken. J. Morges efterat Fienden om Natten havde trukket sig tilbage, ere ogsaa de Bareleyske og Yorckske Corps rykket Armeen nærmere igjen. Resultatet er foruden de 10 tagne Canoner, 1500 Fanger, samt en Divisions- og Brigadegeneral, og Nederlaget af en fiendtlig Colonne paa 9000 M. og Forstyrrelsen af en af Fienden længe beregnet Plan, hvormed hans øvrige Bevægelser stode i Forbindelse. - Coureren der bringer denne Efterretning, beretter, at det ved Bantzen er i Gaar kommen til et Hovedslag, og at ved hans Afgang derfra Kl. 5 om Eftermiddag vore Sager stode gode og efter Ønske. (Undert. Estocq. Sack.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Hamborg, d. 21 Maji. J Eftermiddags indrykkede her 2 Batailloner Svenske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
De Franske, som ere i Besiddelse af Øerne Fiddel og Wilhelmsburg, hvor de have opkastet nogle Skandser og henbragt Skyts, have Natten fra d. 19de til d. 20de beskudt Hamborg. - General Tettenborn modtog de Svenske Tropper ved Stein porten. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Altona, d. 24de Maji. J Gaar Nat og iDag, var alting ganske roligt. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Berlin, d. 20de Maji. Følgende Efterretninger ere indløbne fra Hovedqvarteret Würschen, ikke langt fra Bautzen. Siden Slaget den 2den Maji har den forenede Armee ikke havt nogen Fægtning af Betydenhed med Fienden. For at forlænge Fiendens Operationslinie, bortfjerne ham fra hans Forstærkninger, nærme sig Sine og kunne benytte sig af de i Ryggen liggende Provindser, besluttede den commanderende General at opstille Armeen i Øvre=Lausis. Fienden havde ikke førstyrret denne Marsch og har kun langtsomt fulgt Armeen. Mellem Colditz og Waldheim forefaldt en Fægtning; hvori Fienden havde 400 Døde og Saarede, paa Preussisk Russisk Side bestod Tabet. i 2 Officerer og 150 Mand. - Den 6te og 7de Maji passerede Armeen Elben ved Dresden og Meissen. Omtrent paa samme Tid erfarede man, at Kongen af Sachsen aabner Fienden Torgau. Dette gav Anledning til, at man forlod Middel Elben, for med sin hele Magt at concentrere sig ved Bautzen. Sammentrækningen er skeet. Armeen staaer siden 6 Dage rolig i denne Stilling; ogsaa General Barclay de Tolly er i samme forenet med den. Vi see et nyt Slag i Møde, der vil forefalde, naar Tiden kommer. Fienden manøvrerer imidlertid mod Berlin. - Vore detascherede Corps fortsætte imidlertid deres Krig. Saaledes overfaldt blandt andre General Jelowaiski Fienden d. 14de Maji ved Kongsbruck, og tog det der staaende Detaschement af 8 Officerer og 176 M. til Fanger. D. 12te og 15de havde det Miloradowitsche Corps jo Fægtninger, i hvilke begge Fienden mistede henved 1000 Mand Døde og Saarede, 6 Officierer og 300 Fanger. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Hamburg, den 22de Maji. Medens Hamburg og dets Gebet paa denne Side Elben, angreben af de Franske Tropper, forsvaredes af General Tettenborn, detascherede den Russiske General=Lieutenant Wallmoden Major Rostitz af den Russisk Tydske Legion med en Afdeling Cosakker til hiin Side Elben, for at forurolige Fienden imellem Aller og Elbe. Han traf d. 12te d. M. ved Amelingshansen, paa Veien fra Lüneburg til Soltau, paa en Afdeling af 140 Douanierer; de havde en Bedækning af Jnfanterie og Cavallerie; de sidste bleve kastede, og de første trak sig ind i en nærliggende Skov, hvorfra de dræbte og saarede adskillige Cosakker, hvorpaa der opstod en Fægtning. Blandt de, Majoren gjorde til Fanger, vare adskillige bevæbnede Fruentimmer, hvoraf eet havde dødelig saaret en Baschkirer. (Hamb. Corr.) Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under d. 17de Maji d. A., udfærdiget en Placat for Jsland af følgende Jndhold: "Hs. Majest. Kongen har, under 13de d. M., behaget allernaadigst at resolvere: at der paa Island maae standses med Betalinger i dansk Courant efter Gieldsforskrivninger, saaledes at Creditorer, ei skulle være forpligtede til, af deres Debitorer at modtage Betalinger, efter samme, indtil en nærmere Anordning i denne Henseende udkommer, dog skal det i hvert Fald være Creditorerne uformeent at gjøre deres Ret gjeldende efter Forskrivelsernes Jndhold, naar de ikke forlange anden Betaling, end den paalydende Sum, i dansk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Afvigte Søndag den 23de Mai høitideligholdtes Søndagsskolernes Stiftelsesdag i Frederiks Kirke paa Christianshavn, i Overværelse af en talrig Forsamling af alle Stænder. Det behagede allernaadigst Hs. Majestæt Dronningen tilligemed Hs. kongelige Høihed Kronprindsessen, Hs. Høihed Prinds Ferdinand, Hs. Høihed Prindsesse Charlotte og Hs. Durklautighed Prindsen af HessenPhilipsthal, at beære denne Høitidelighed med Deres høie Nærværelse. En Concert, som opførtes af det kongelige Capel samt de kongelige Sangere og Sangerinder, forskjønnede Festen. Af Eleverne bleve 99 udmærkede med Premier og Roes for deres Flid og Fremgang i Skrivning, Regning, Tegning, Fædrenelandets Historie og Geographie. To af dem modtoge den høieste Premie, tre den anden Premie, og sexten den tredie Premie, som bestode i Sølvmedailler; Fem og Tyve fik udmærket Roes, og erholdte, til videre Opmuntring, Exemplarer af Biskop Boisens Fædrenelands Catechismus, Rector Munthes Læxebog i den danske Historie, og Biskop Hjort Sange for Haandværks standen. De øvrige bleve roste. - Siden disse Skolers=Oprettelse den 4de Mai. 1800 ere nu der underviiste, 41 Haandværksmestere; 471 Svende; 2365 Drenge; 168 uden for Haandværkstanden, og 41 i den Underviisningsanstalt, som er indrettet i Forbedringshuset, ialt 3076. er er Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Saalænge man nyder Fred behover man ikke mere Guld og Sølv end der er nødvendigt til Circulationen, og naar Udførslen svarer til Jndførslen, det er med andre Ord, naar Handelsbalancen, er som den bør være, saa mangler man intet. Naar der er 100 Millioner i Omløb i Staten, saa er Føden og Arbeidet dobbelt saa dyrt som maar, derkun er 60 Millioner. Jeg er ligesaarlig med 500. Rdlrs aarlige Jndkomsten, naar jeg kan kjøbe et Pund Kjød for 8 s., end med 1000 Rdlrs Jndkomster, naar jeg skal betale det med 16 s., og altdet øvrige, staaer, i samme Forhold. Et Lands sande Rigdom bestaar altsaa ikke i Guld og Sylv; den bestaaer i Mængden af Jordens Producter, i Konstfliden og Arbeidet. Man har engang seet paa Bredden af la Platafloden et heelt spansk Regiment, hvis Officierer alle havde Kaarder af Guld, mangle Skjorter og Brød. Jeg antager, at man i Kong Valdemars Tid havde saa meget Guld i Danmark som nu, men at man siden har forbedret Agerdyrkningen og alle Konster og Haandværker, hundrede Gange saa meget somm, saa ere vi i Grunden ligesaa rige som i Kong Valdemars Tid. (Fortsættes.) Finges. beboelse. tro,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Efter Ansichten aus dem Tagebuchelleines AnSchwarmers (dense. Seer du den spraglede Glimmer? – See, dens hvor den svulner og 30 Til krystaliniske Klode, see, en hvori den svæver, Farvet med Himmelens Blaa, med Solens agtig udafflammende Purpur, Simrer – og er ikke meer Stiv, hvad ligner den Hvad ind Ul Ka an, Hyllev Tomhed Saa i skuffende Glands, Slig, og 10. som i hvad forbindeligtigSaaledes Glemmer og Jntet, hvad for!" ener i sig i At være og ikke at være? Videnskaber 16 Ta Menneskets Liv vil usige. -Ja, af Bedrag, 14 1/2 Tom. Af glimrende, Tant, har Livet; et til saa Meget. Dog, fra Blændværket eengang at ile, man prøver herneden: Psyche sin Vinge. "Livets Glæder." Sandt nok, som Foraarets Roser. Ere de jordiske Glæder, de blomstre og - visne! Dog ikke alle: Viisdom og Dyd plukke Evighedsblomster. Haabet herneden. Har ogsaa dis hun bedraget, Ja, hvem bedrog den Smilende ei. Dog, Taalmod! Eet Haabnskuffer dig ikke.det Sidste: Haabet takiende. Har da aldrig di elsket? – Randt ei. med dit bankende Bryst En Taare af Skjønhedens Øie? 2 omlig til Slog aldrig En elskende Barm Man med dit Elskende Hjerte, Nr. 11 Hal og du uvivler. – See her en alden spraglede Gimmer! See, hvor den hvælver sig Kloden, see. hvor den svæver, Farver med Himmelens Blaa, med Solens flammende Purpur, Brister - og er ikke meer, Jnden- og udenlandske Efterretninger