Københavns Adresseavis, 1788-07-25
Efter forhen skedt Jndbydelse udsætter Videnskabernes Selskab i Følge det grevelig Thottiske Legatum aarlig tvende Præmier, een paa 60 Rdlr. og een paa 400 Rdlr., hvilke det med Hensigt saavel til Materiernes Vanskelighed som Udarbeydelsens Fuldstændighed vil uddeele for de beste Besvarelser af følgende Spørsmaale: J Aaret 1788. 1) Den probableste og nærmeste Beregning over Areal Jndholdet af Skov=Fieldstrækning, Søer, Moser, Ager og Eng i Qvadrat=Favne eller Decimal=Parter af een Qvadrat=Miil over et eller flere Amter i Norge. - Man venter at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Karter, som hidtil haves over dette Rige, samt forklarer hvorledes hans haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Karter ikke findes; saa og hvorledes han haver gjort sine Beregninger. 2) Kornarrernes forskiellige Sygdomme her til Lands, bestrevne efter paalidelige Jagttagelser med Førklaring, over Aarsagerne til disse Sygdomme, hvad enten de fremkommer af Feil i Vegetationen af Jnfecter, eller af begge Dele, samt de bestemmelige Midler til at forekomme eller formindske dem eller nogle deraf. J Aaret 1789. 1) En fuldstændig Afhandling og Forklaring over alle de forskiellige ældre saavelsom nyere Maader at forbedre ringe eller udygtig Jord til got Agerland, tilligemed en Beregning over alle Forbedrings=Omkostningerne i hvert forskielligt Tilfælde og for hver forskiellig Jordbeskaffenhed, samt Overslag over den virkelige og varige ceconomiske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Middelværdie. Som en Jndledning til denne Afhandling maatte overveyes alle de Hindringer, som i Almindelighed møde med Jordforbædringens Jverksættelse, og de som i Særdeles hed foraarsage, at samme i Danmark fremfor andre Steder ere saa sieldne. 2) Hvilke ere Havrens bestandige Varieteter, og hvilke af disse ere for de danske Provintzer de fordeelagtigste at dyrke efter Jordbundens Forskiellighed, og eftersom det paa de forskiellige eller mindre frugthare Jordarter er mueligt at anvende meer eller mindre ombyggelig Dyrk. ning og Bearbeydning. - Med Afhandlingen maatte følge, gode Lotanisk tegnede Afbildninger af de Havrens Varieteter, som ikke allerede findes tegnede i danske Skrifter, og enhver Varietet efter botaniske Regler, saa fuldkommen og tydeligen bestemt, at endog ukyndige i Botaniken kunde, uden for megen Vanskelighed, adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrkningsmaade maa være grundet paa visse og fuldstændige, Fersøg i det Store. J Aaret 1790. udsættes paa lige Maade fire Præmier, to paa 60 Rdlr. og to paa 400 Rdlr. for følgende Spørsmaale: 1) Da Erfarenhed har lært, at endog den beste Maade at forbedre Enge paa, kan af Ukyndighed om Jordbundens indvortes Naturbeskaffenhed blive anvendt paa det Sted, hvor den efter udvortes Anseende, synes at maatte kunde giøre Nytte: men ikke desto mindre befindes at giøre meere Skade end Gavn. Andre Engforbedringsmaader kan befindes at være af den Beskaffenhed, at deres indbringende Fordeele enten ere af saa ubetydelig eller saa liden Varighed, at Omkostningerne i Forhold dermed overgaae Fordeelene; saa spørges: hvilke Naturegenskaber skal Engbunden have, eller til hvilke særskildte Classer skal Engene derefter kunde henføres, paa det at hver af de hidtil bekiendte Maader at forbedre samme, og formeere deres aarlige Afgrøde, kan efter Omstændighederne paa en passende Maade derefter vælges, og For bedrings=Frugten ved det kloge Val tillige blive i Høe og Græsning den overflødigste og varigste Ved Afhandlingen maatte udførligen forklares, ei allene enhver særskildt Maade at forbedre Enge paa; men tillige de Omstrendigheder af Jordens Naturbeskaffenhed og locale Tilfældigheder m.v., som bestemme det klogeste Val af flere forskiellige Forbedringsmaader, og hvad der i Særdeleshed bør lagttages ved Anvendelsen af hver i sær, paa det man derved kan erholde ei allene den største og beste, men endog tillige den varigste Fordeel i Forhold med de anvendte Omkostninger. 2) Er den siberiske Boghvede nogensteds i Rigerne bleven ret forsøgt at dyrkes i det Store, Møn det ikke ved Erfaring kunde bestyrkes, at den eller nogen anden Boghvede=Art med større Fordeel, i Hensigt til Jordmonnets forskiellige Beskaffenhed, kunde dyrkes, end den almindelige Boghvede, og hvad Fortrin og Mangler kan den ene tilkiendes at have for og imod den anden: Spørsmaalets Besvarelse maatte geleides med beviislige og tilstrækkelige Forsøg, og af de forsøgte Boghvede=Arter maatte indsendes Planter og Frøe, eller Arterne beskrives med indstændige botaniske Mærker. 3) En Fortegnelse efter de botaniske og provinciale Navne over de adskillige Arter af Ukind, saasom Morgenfruer, Spækrødder, Fuglevikker o. s. v., hvilke findes blant de forskiellige Sædearter, Hvede, Rug, Byg, Havre m. v. i nogen af de, det danske Scepter underliggende Provindser; tilligemed en Forklaring over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udrydde hvert Slags af disse forskiellige Ukrudde. - Man ønsker, at Forfatteren maatte have for Øyen det, som af andre i denne Materie her i Landet er skrevet, og at han foruden sine egne Erfaringer vilde anmærke, hvad han af andres Enfaringer og Efterretninger har fundet paalideligt eller ikke. 4) En Fortegnelse paa de i en frugthar Egne vildvoxende Græsarter og Foder=Urter med betaniske og provincialle Navne; med Bestemmelse, af Jordarterne, som frembringe samme, og af Forholdet, hvori de sammesteds forekomme, samt de beste Forslag til at frembringe de ædlere deriblant ved Dyrkning paa de Steder, hvor de mangle. Til at vinde disse Præmier indbydes alle Kyndige, Selskadets her i Staden sig opholdende Medlemmer allene undtagne, Afhandlingerne, skrevne paa Dansk eller Tydsk, maa inden et hvert Aars Udgang være indsendt til Selskabets Secretaire Conferenzraad Jacobi. J Steden for at navngive sig, vilde Forfatterne behage at lade følge med Skrifterne een, deres Navne og Opholdsted indeholdende forseglet Seddel, betegnet med et Tankesprog, som ogsaa maatte findes paa Afhandlingen selv. Selskabets Dom over de for hvert Aar indkomne, Skrifter skal saa snart mueligt offentlig vorde bekiendtgjort, og kan da de ikke kronede Stykker inden 6 Uger derefter af Jndsenderen affordres tilbage. Skiønt disse forestaaende Spørsmaales Besvarelse fortrinlig vil komme i Betragtning, saa vil Selskabet dog ogsaa med Fornøielse modtage og efter Omstændighederne belønne og lade trykke andre til Agerdyrkninges, saasom Kornavlingens, En genes og Græsgangenes Forbedring, samt Skovenes Opelsk ning sigtende og paa Erfaring grundede vel skrevne Afhandlinger.