JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Det asiatiske Compagnies Fond er oprindeligen 2,400,000 Rd. D. C., inddeelte i 4800 Actier, hver paa 500 Rd. Disse Actiers Priis var allerede i Aaret 1783 stegen til 18 a 1900 Rd., da Udbyttet det foregaaende Aar var 150 Rd. for hver Actie. Men siden den Tid har hverken Udbyttet eller Actieprisen nogensinde været mere saa høie. J Aaret 1805 var Udbyttet 90 Rd. og Prisen for en Actie omtrent 700 Rdlr. Men da Compagniet siden blev saa overlæsset med grove hvide Varer og simple Theer, som det ikke kunde sælge uden med betydeligt Tab, saa gjorde det i Holland et Laan af 1 Mill. Gylden til 5 pCt. Rente, for at sættes istand til at gjemme sine Varer til en gunstigere Tid. Denne Tid kom ogsaa 1808, men desværre kun til liden Gavn for Compagniet. Det fik sine Varer, som det den Gang kaldtes, godt betalte, f. Ex. 6 Mk. for et Pd. Kongo Thee, som man nogle Aar i Forveien ikke vilde give 4 Mk. for, men Krigen standsede saa ganske dets Virksomhed, at det intet Udbytte kunde betale, og at Actiernes Priis efterhaanden sank til 80 Rbd. Men efterhaanden reiste de sig igjen til 150 a 200 Rbd., og da Udsigter aabnedes for det til at faae sit Tilgodehavende i Ostindien betalt, steeg de til 280 a 300. J denne Priis stode de en Tid lang, da de med eet løb op til 350, og derpaa igjen dalede til 315, indtil de nu, ved det ovenfor omtalte Brevs Jndløben, igjen stige til 400 Rbd. Dadet nu eengang er de asiatiske Actiers Natur at gjøre Salto mortale, saa er denne Stigen aldeles ikke paafaldende. Man begynder nu igjen at bygge Luftcasteller, ikke mindre spanske end de i Aaret 1783. Skal en Actie være 400 Rbd. værd, saa maa Compagniets rene Overskud, naar dets Obligationer saavelsom dets Gield i Holland ere betalte, være henved to Million Rigsbankdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Boutiqverne have i denne Tid igjen overordentlig megen Søgning af Damerne, der, som det synes, ikke ville vente længer paa en end større Coursforbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Den i forrige Numer af Skilderiet omtalte Jldebrand, opkom i Sadelmager og Vognfabrikør Jansens Gaard Nr. 63 i lille Strandstrædet. Jkke allene hele denne temmelig store Gaard afbrændte, men Jlden tog, ved den stærke Blæst, ogsaa fat i de tilstødende Bygninger, af hvilke især 3 bleve meget beskadigede. Den udbredte sig saa stærkt og hurtigen, at man maatte kaste Boehave, og, da Hr. Eckersberg just havde sit Atelier der, adskillige af hans Malerier ud af Vinduerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Endnu Natten fra Onsdag til Torsdag, Kl. 1, begyndte Jlden at lue op igjen i de nedbrændte Ruiner, hvilket foranledigede Brandraab og Klemten med Klokkerne fra Taarnene; men efter at være blevne satte meget i Urolighed, beroeligedes Hovedstadens Jndvaanere snart, endskjøndt en stor Mængde Mennesker vare stimlede ud til Brandstedet. - De, som især have liidt ved Jlden ere Pastor S. Schiødte, Vognfabrikør Jansen, Mechanikerne H. v. Pløtz og C. J. Norberg, og Mad. K. Nybroe. Alle disse Mænd, der med deres Familie af Luen ere blevne fordrevne fra deres Huus og seet deres meeste Jndboe ødelagt, bevidne nu i Avisen alle de Menneskevenner, der har hjulpet dem at redde, deres Tak. Hr. Nord berg savner af meget, han har mistet, 2000 Pd. Bly, en betydelig Mængde smeddede og færdig gjorte Jernvaltser, Gevær-Laase, Messing, Maskin dele, til Værdie nogle 1000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Mærkeligt er det, at Forligelses=Commissioner i Danmark og Fredsdommere i Frankrige, der af mange betragtes som en Opfindelse, der tilhører de nyere Tider, allerede have været brugt i Store Maaleby paa Amager for henved to Hundrede Aar. J det Privilegium, som Kong Christian den Fierde 1615 meddeelte dette Sogn, hedder det nemlig: "Naar Tvistigheder, paakomme, skal Sagen først for Schouten og Scheppens Mænd foredrages, og af dem, efter Parternes Jndkaldelse, søges i Mindelighed, afgjort, for at forekomme vidtløftige Bekostninger og Tidsspilde o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
St. Michels Kirke i Slagelse, Byens Hovedkirke, har mistet sit høie Taarn, hvilket er blevet forvandlet til en lav Kuppel, fordi man manglede Evne til at istandsætte det. St. Peders Kirke svæver i samme Fare ved sit Taarns Brøstfældighed; ogsaa denne Kirkes Tiende, som er dens Hoved- og næsten eneste Jndkomst, har været i mang foldige Aar bortfæstet paa en Mands Livstid foren ubetydelig Pengeafgift, som især i Krigsaarene næsten hensvandt til et Jntet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Følgende Historie tildrog sig for noget over 40 Aar siden i Jydland, hvor daværende Eier afBørglumkloster, Oberst Poulsen, fik en forseglet Æske sendt. Uden Mistanke lod han Tieneren aabne den, og til dennes Lykke var den saa trang at faae op, at han efter adskillige forgiæves Forsøg ved Enderne, forsøgte paa Siden at faae Laaget trukken op, og i det samme gik 2 Pistolskud fra hver Ende, og en heftig Explosion af det i Æsken værende Krudt kastede Tieneren til Jorden, dog uden videre Skade. Ophavsmanden, for denne djævelske Jnvention opdagedes aldrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Atter er en bekiendt Sangerinde, Mad. Geforgine Hesse, ankommen hertil, og agter at lade sig høre med det første. Dersom den weimarske Tidende ikke overdriver sin Roes, saa er hun een af de meest udmærkede Konstnerinder i Europa. J denne Tidende hedder det, "at hendes Sang forener Fylde og Kraft med de sødeste Fløitetoner, at hun i Triller kan kappes med den færdigste Violinspiller, at hun har tre fulde Octaver i sin Magt fra ustreget F., trestreget F., og vil i enhver af Sangens Fuldkommenheder, vise sig som Mesterinde". - Hendes Mand er ogsaa en udmærket Sanger, der saa fuldkommen har sin Tenorstemme i sin Magt, at man stundom troer at høre de reneste og klareste Alttoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Ostindiefareren Antoinette, Capit. Rhode, er ankommen hertil fra Calcutta.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Odense, den 12 Maj. Jlden, der, som sidst meldt, sidstafvigte Fredag lagde Degneboligen og Skolen i Nørrebrobye i Aske, og udbrød omtrent Kl. 6 om Morgenen, begyndte fra et Udhuus, hvor aldrig Nogen kommer med Jld og Lys. Degn og Skolelærer Møller, en meget retskaffen Mand, der har Kone og 4 Smaae, fik vel en Deel af sin Bohave reddet, men naturligviis meget i høi Grad beskadiget. Det, som Stedets Præst atter mistede ved denne ulykkelige Brand, var henved 50 Tylter Fjelle, som han der havde oplagt, en Hoben Sæde= og Fødekorn, som han deels havde kjøbt, deels var bleven ham sendt af gode Venner og Naboer, foruden endeel andre fra Præstegaardens Brand reddede Ting. - Fredagen den 8de om Aftenen druknede paa Nyborg, Fjord en Matros, som var roet ud fra Broen i en lille Jolle. Næste Morgen fandt Man hans Hat og den kantrede Jolle dreven iland. Liget derimod er endnu ikke fundet. - Efter en Storm af Østen, som varede i hele 3 Dage fra den 4 til 6 d. M., fik Vi i den sidste Deel af forrige Uge skjønt, mildt Veir, hvorefter Skov og Mark grønnes i Dagetal. Ogsaa havde Nattergalen ladet sin liflige Stemme høre et Par Aftener; men den bidende Østenvind, som paa ny har indfundet sig, gjør den atter stum. Af de andre Skovens Sangere bringes mange til at tie for evig ved Jægerens Haand, der nu ikke har andet at ove sin Færdighed paa; thi for Stegens Skyld er det dog vel ikke. J en Lund her ved Odense skal en saadan Nimrod nylig paa en Aften have fældet tolv Sangfugle, den ene efter den anden. Jkke burde Nogen berøve sine Medmennesker disse Naturens reneste, uskyldige Glæder; men hvad skal Man sige, ved at see hele Strækninger af vore Chausseer, hvor de unge Træstammer enten ere reent afbrukne eller Barken ligesom afskrællet paa de større, Vidner dette om andet end en Raahed i Tænkemaade og en Skadefrohed, der burde standses med de meest exemplariske Straffe, Men hvem er Gierningsmændene, For disses Opdagelse burde udsættes anseelige Præmier, og disse udredes af den Skyldige selv, naar han havde Evne dertil, og i manglende Fald, foruden Straffen, aftjenes ved offentligt Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Aalborg. Den 8de Maj indtraf atter her i Fjorden det Uheld, at 2de Mænd fra Rød sig i Hammer Sogn seilede under med en Kaag Sild. Men da dette skeete saa nær herved Byen, bleve Mændene og Kaagen af de tililende raske Søefolk bjergede; men den indehavende Ladning gik bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Aarhuus, d. 12 Maj. J Nat ere her fra Raadstuearresten undvigte hiin Skipper og Styrmand som førte Skibet med den bedragerske Ladning, der strandede paa Fahnøe, Mussmann & Schwedler tilhørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Viborg, d. 9 Maj. Under Jldsvaaden i Landsbyen Rind, som i sidste Samler anmeldtes, bleve 3 Mennesker slemt forbrændte, hvoraf den allermeeste Forbrændte er Snedker Schermer, hvis Huus og brændte. Det hos Lars Smed brændte Barn var 7 Aar gammelt. Det var gaaet af sin egen Segn og havde i Augest lagt sig i en anden Seng, hvor man ikke søgte det; men troede det var kommen ud. For samme Mand brændte og 4 Køer, 2 Qvier og alle hans Faar. Man skal have Mistanke om, at Jlden var paasat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Kjøbenhavns Børs d. 15 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 301, a vista 306. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 23.12 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. . Spec. 318. - Specier, solgtes til 19 Rbmk. 2 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 94 1/2 a 95. Norske Rigsbanksedler 28. Svenske Sedler 5 Rbmk. a 5 Rbmk. 4 s. - Disconto. 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Blandede Efterretninger. J Bemærkningerne fra St. Helena (s. No. 37.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Universitetet i Berlin talte i Slutningen af Aaret 1817. 117 Theologer, 261 Jurister, 396 Medici, 168 Philosopher, Cammeralister og Philologer, tilsammen 942 academiske Borgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
J Berlin var blandt 6600 Fødte i afvigte Aar, 1060 udenfor Ægteskab, af hver 100 altsaa 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Den forrige saakaldte Opera-Bro i Berlin, har man nu givet det Navn: Pudel=Bro, fordi Bygmesteren har begaaet den utilgivelige Feil, at anlægge Broens Hvælving 3 til 4 Fod for høit, og derfor, ved Kongens Hjemkomst, da Broen kun endnu var halv færdig, Brostenene maatte tages op igjen og Hvælvingen nedbrydes, hvilket foraarsagede en unødvendig Bekostning af 12,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Konstneren Shadow i Berlin er i denne Tid sysselsat med at støbe Helten Blüchers Statue, som hans Fødeby Rostock lader opreise for ham. Støbningen skal bestaae af eet Stykke, da Billedstøtten gives en vanskelig Stilling. Men mærkeligt er det, at man lader komme en Franskmand, for at støbe Statuen af de Franskes Overvinde: Sangeren Fischer, som i Fjor lod sig høre i Kjøbenhavn, har søgt om sin Afskeed fra det Berliner Theater og faaet den. Anledningen dertil var følgende: Fischer sang i Zaire en Arie, som han udførte med største Flid og Anstrængelse; men Publicum blev koldt. Konstneren følte sig derover fornærmet. Nogle Dage derefter forlangte man af ham ved Forestillingen af Operaen Figaro, Gjentagelsen af Arien, non pin andrai, men han forlod Scenen uden at undskylde sig. Da han kom frem igjen i næste Scene, blev han modtagen med Trampen. Fischer lod derpaa indrykke i Tidsskriftet: "Der Gesellschafter, et Stykke, hvori han klagede over det berlinske Publicums Lunkenhed og Mangel paa Skjønsomhed. Han meente at dets Stemme var partisk, følgeligen uden Værd. Han forlod nu Skuepladsen, og de tydske Blade tilstaae, at den taber i ham en Konstner, hvis Savn ikke vil være let at erstatte. J adskillige Roller – især i Oedip, hans Konsts Triumph. - var han, efter Berlinernes egen Forsikkring, uden Lige. Uretfærdig er Hr. F., sige de, naar han troer, at de ikke lode hans Konstværd vederfares Ret. Han blev meget rost, men ikke elsket, fordi kun den fordringsløse Konst er elskværdig. Bignon, som den 4 April d. A. holdt den lange og djærve Tale i de franske Deputeredes Kammer, har tilforn været fransk Minister ved adskillige Hoffer, og 1814 udgav han et vigtigt Værk om Frankrigs og de fornemste europæiske Magters financelle, militaire, politiske og moralske Forfatning. Han er født i Normandie 1762, lagde sig først efter Studeringer, mer blev siden Kriger, og tjente under Gener. Huet. 1798 blev han sendt som Legatiossecretair til Schweiz, og Aaret derpaa til Mailand. 1802 fik han det Hverv at ordne Sagerne med Preussen, og efter Krigen 1806 og 1807 gik han Darn broderligen til Haande. Fra 1808-11 var han Gesandt hos Storhertugen af Baden, og indtil 1813 Resident i Warschau, Pradt har i sin polske Historie lastet ham meget for denne Mission. Efter Bourbonnernes Tilbagekomst skrev han en Sammenligning imellem Frankrigs og de vigtigste europæiske Magters Stilling, hvori han røber store Jndsigter og Kundskaber, men tillige viste sig som ægte Franskmand af den Napoleonske Skole. Ved Napoleons Tilbagekomst 1815 var han Directør for det udenlandske Departements politiske Correspondence, og efter hiins Fald fik han af den provisoriske Regjering dette Ministerium Portesenille. Han har undertegnet Parises Capitulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Efter Bladet The Times ere i de sidste 7 Aar i Engelland og Fyrstendommet Wales 86308 Personer, nemlig 44150 Mand. og 12158 Qvinds. blevne dømte for Forbrydelser. Af disse bleve 5952 dømte til Døden, 368 til Deportation, for Livstid, 658 til 14 Aars Deportation, 5496 til syv Aars Deportation. De øvrige bleve dømte deels til længer, deels til kortere Fængsel. Forholdet imellem Mandfolk og Qvindfolk, fra Aaret 1805 til 1815, var omtrent som 1 til 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
J Aaret 1812 har Forbrydernes Tal tiltaget almindelig stærkt. J 1813 og 1814 aftog det betydeligen. Derimod tiltog det 1815 i en Grad, der overstiger alle de foregaaende Aar. Fra 1810 til 1815 var Tallet forøget med 2303 Mandfolk og 269 Qvindfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Hofapotheker Flatzhoff har nyligen fyldt et af ham opfundet Gasapparat, ikke med Gas af Steenkul, men af Ko- og Kalvebeen, saaledes som de falde af ved Bordet. Ved den udvortes Varmes Jndvirkning udviklede der sig saa meget Gas, at 16 Brændmundinger kunde mættes dermed over i to Timer. Lyset selv brændte, meget klart og hvidt, og gav den af gode Steenkul udviklede ikke meget efter. Det, der levnedes i Digelen, var Dyrekul eller Beensort. Sidi Hamed, en Maure, som de Skibbrudne. paa den americanske Brig Commerce reddede til Mogadore, meddeelte den engelske Consul Wilt shire følgende Efterretning om hans Reise til det Jndre af Africa: Tre Gange besøgte han Tombuctu, og eengang en stor, 60 Dagreiser sydostlig fra Tombuctu liggende Stad, Wassanah. Denne er omgiven med en stor Muur af Steen, der uden Kalk ere lagde ovenpaa hinanden; Husene ere af Steen, men tækkede med Palmblade. Den beboes af vilde Negere, hvis Konge hedder den gode Sultan; de ere ikke Muselmænd, uagtet de dog lade sig omskjære, imidlertid haaber Sidi Hamed, at de snart ville blive omvendte eller fordrevne af de sande Troende. Jordbunden er frugtbar, og leverer, efter Beskrivelsen at dømme, ogsaa Cocuspalmer. Den store fiskerige Flod be seiles med Baade af udhullede Træstammer, hvoraf hver kan rumme 15 til 20 Mand, indtil det store Vand, for at sælge Slaver til det Folk, der boer i store Skibe og har Flinter saa tykke som Skroget af et Menneske, og brøle som Torden. Seiladsen ned af Floden varer to Maaneder, og Tilbagereisen tyve, (ogsaa denne Efterretning synes altsaa at pege paa, at Niger hænger sammen med Havet). Tankeævred. (Fortsat, see No. 37.)J. J. Rousseau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
J. J. Rousseau har altid været mig en meget underlig Patron. Han klager ved alle Leiligheder over sin Mangel paa Hukommelse og dog beskriver han os i sine Bekiendelser den ubetydeligste Ting med en Omstændelighed, som lader formode, at han havde Cyrus's og Cæsars Hukommelse. Han siger, at intet faldt ham tungere end at tænke, og dog synes hans Liv ikke at have været andet end en evig Tankelagt. Han skriver en heel Afhandling om at bevise Videnskabernes Skadelighed, og paa mange Steder i hans Skrifter siger han, at de udgjorde hans Livs hele Lykke. Enten meente Roussean ofte intet med hvad han skrev, eller ogsaa var han een af de største Modsigelser i Skabningernes Række. Hvad skal man dømme om en Mand, der siger: "jeg er ikke skabt som de Mennesker, jeg har seet; jeg vover at troe, at jeg ikke er skabt som Nogen af dem, der er til!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Cultur. Hvor meget har Culturen ikke tiltaget hos os i de sidste 25 Aar. J min Barndom tiltalte man endog Folk af de mere dannede Classer med J, naar de kom for visse Autoriteter, og hver Madmoder kaldte sin Pige J. J Nuomstunder kalder den ene Tjenestepige, den ene Tjenestekarl den anden De, og de vilde blive vrede, om man kaldte dem Han eller Hun, ja vee den Mester, der tiltaler sin Svend anderledes end De! Saaledes har det tydske Sie uformærkt forplantet sig fra de Stores Palæer lige ned til Værkstederne og Kielderne, medens de fine Franske endnu stedse have deres von og de cultiverede Britter deres Vou.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Konstnere. Jngen Titel bruges mere ødselt end Benævnelsen Konstner. Dersom mangen en Statist kun fik Tilladelse til at tale, saa vilde Konstnernavnet ikke være ham vanskelig at opnaae. En Danser, en Danserinde, som kan gjøre dygtige Spring, og snoe sig adskillige Gange omkring paa den ene Fod blive vred, naar denne Titel nægtes dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
En Musikus, som kan gnide paa en Violin eller blæse paa en Fløite, eller klimpre paa et Claveer, lader sig ikke nøie med ringere Titel end Konstner. En Rimer, der sammenflikker en Ode, en Commedieskriver, der gjør af ti Skuespil et, finder intet billigere end at Andre kalde ham, hvad han selv vil passere for, en Konstner. En Linedanser, som kan gjøre Salto mortale paa Linen, gielder overalt for en Konstner. En Taskenspiller, en Jldæder, en Hestedanser er en Konstner. Kort, enhver Gjøgler troer, at hans Narrestreger, ere Konst, og han selv en Konstner. Naar Konstnernavnet er blevet dem for gemeen, kalde de sig Artister. - Men ikke blot med disse Benævnelser, ogsaa med mangfoldige Andre selvtiltagne og selvtillagte Titler er det gaaet saaledes. Lærer og Mester ere to Navne, som enhver har Lov til selv at give sig, naar han ikke hører til et Lang. Sprog, Synge=, Danse og Fegtemester kalde sig Folk, som neppe ere Svende, mindre Mestere i deres Konst. Mesterstykker ere i de skjønne og saakaldte frie Konster, saare almindelige, af den simple Grund enhver selv kan gjøre dem dertil, og at ingen egentlig Laugsmester jager efter artistiske Fuskere og Bønhaser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos FarvergerFemtende Aargang. No. 40. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Torsdagen den 19 Mai 1818. Om Pengelaand. Naar Shakespeare siger: Who steals my purse steals trash, tis something, nothing. Twas mine, tis his, and has been slave to thousands; saa synes han ikke at være en ægte Britte, thi ingen ægte Britte kalder sin Pung en Ubetydelighed eller troer et eneste Øieblik, at den er Jngenting. J Engelland, siger en skarpsindig Reisebeskriver, tænker man kun lidet paa Titler Penge gielde mere; den Rigeste er den Fornemste, og al Stræben gaaer ud paa at vinde Penge. De gode Hoveder bestemmer man til Forretninger, de langsomme og dorske til Studeringer. Ofveer en Pairs Onkel en Kræmmer eller Fabri cant. Penge ere det almindelige Løsen. Enhver Mand handler, selv de offentlige Embedsmænd drive en Næringsvei ved Siden af deres Embede, og have Deel enten i Fabriker eller Handel. Lady Salton hentede fra Holland, mange i Skotland ikke bekiendte Hemmeligheder til Lærreds Forfærdigelse, og især Blegningens Fuldkommelse. De tre første Speilmanufacturer, skylder Engelland Lord Buckingham, der reiste til Venedig, for at lære at forfærdige Speile. Jo mere de uhyre Afgivter stige og de utallige Fornødenheder udfordre Penge, desmere higer man derefter. J Engelland kan man ogsaa faae de fleste Ting for Penge. Jkke blot Repræsentantepladser i Parlamentet og visse Embeder, der offentligen falbydes i Aviserne, men ogsaa Rettigheden at blive Parlamentslem og Præst i smaa Steder. Det første man derfor spørger, naar Talen er om en Mands Fortjeneste, er, what is he worth, d. de, hvad er værd, ikke i Kundskaber eller Dyd, men i Pund Sterling. - J et Land, hvor Penge saaledes næsten er Alt, og hvor Alles Digten og Tragten kun gaaer ud paa at erhverve Penge, der maa naturligviis Handel og Fabrikvæsen være i en meget blomstrende Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Man har dadlet denne Pengeaand hos Britterne, men man synes kun ene at have seet paa dens Misbrug, uden at lægge Mærke til dens mange gode Virkninger. Et Folk, der har gjort saadanne Fremskridt i Videnskaber og Konster, som dette, kan neppe beskyldes for at have ladet sig ganske henrive af Pengeaand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Enhver Nation, som hver enkelt Menneske har sin Lidenskab, sin Kjepbest. J det ene Land regner man det for en Lykke at kunne tælle mange Ahner og føre lange Titler, i det andet at kunne eie mange Penge. Begge give intet indvortes Værd, men Penge blive dog altid et Middel til at erhverve sig Fortjenester, der kunne sættes ved Siden af det indvortes Værd. Pengeaand er derfor, umisbrugt, langt fra ikke saa skadelig, som mange vilde overtale os til at troe. Den ansporer til Flid og Virksomhed; den fremmer, opmuntrer og understøtter Talentet. Alt hvad der er stort og ædelt i Konst og Videnskaber kan kun udføres hos et rigt Folk. J hvilket Land i Verden har man vel kunnet vove saadanne Foretagender som i Engelland, Boydelforlangte 92 Guineer for et Exempler af Shakespear, og fik Subscribentere i Hobetal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Westminster Abbedie opførtes 1787 Handels Messias af otte Hundrede Musici, og denne Concert indbragte 24,042 Pd. St. Kun i saadant et Land bliver det mueligt at vorde stor i hvert Fag og at finde Belønning for hvert Talent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Den brittiske Pengeaand er ganske ubekjendt hos os. At hige efter at erhverve sig Formue ansees næsten for en Skam. Det første man siger om en Mand, uden for Handelstanden, der lægger an paa at vinde Penge, det være nu ved Deeltagelse i Handel eller Fabrikanlæg, er, at han er en Pengepuger, en Aagrer o. s. v. og gavnlig Virkelyst bliver saaledes en Gjenstand, for Klaffer. Selv vor store Holberg blev kaldet en Gier, fordi han holdt godt Huus med sin møisomt og hæderligt erhvervet Formue, som han, efter Løvte, ærligen gav Almeenheden tilbage, efter sin Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
J de Stater, hvor der gives privilegerede Stænder, hvor Rang og Titel og Bestallinger bestemme et Menneskes Værd i den politiske Vægtskaal, der ere Penge dobbelt nødvendige som en Modvægt mod hine. J Engelland, hvor ingen, uden de bekiende sig til den biskoppelige Kirke, nogensinde kan faae et indbringende Embede, og hvor der ikke bliver f. Ex. Dissidenterne andet tilovers at udmærke sig eller glimre ved end Penge, findes de rigeste Kjøbmænd og Fabricantere, især blandt hine. Hvo kan fortænke dem i, at de saa godt som mueligt, søge Skadeløsholdelse for den Adgang til den politiske Hæder og de andre Fordele, som Staten af Fordom nægter dem,