JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Sidstafvigte Løverdagsaften er fra Fisketorvet til Postgaarden i Odense tabt et Hestedækken, paasyet Bogstaverne C. H. S. L. L. G. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme paa Odense Politiekammer, hvorfor betales en passende Findeløn. Ved den 18 Januar d. A. at passere Veien frem og tilbage fra Balslev Bye til Mosegaard, er bortkommen for Jens Anchersen i Balslev en gammel stor Tegnebog, hvori fandtes i Seddel paa 100 Rbd., i dito paa 10 Rbd. og 7 smaae Sedler, samt 4 Obligationer, som tilsammen lyde paa 950 Rbd. Den retsindige Finder bedes at henvende sig til Undertegnede, som indestaaer for en passende Findeløn. Selchier, Balslev pr. Assens den 4 Febr. 1857. Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
En Dreng af honette Forældre, som regner og skriver godt, kan strax eller til første Mai blive antaget ved Handelen. Adressekontoiret anviser. Overbeviist om, at det vil interessere Venner og Bekjendte at erfare Udfaldet af den mod mig anlagte Sag, angaaende min frimodige Yttring om Stokken til Politiemesterens Fuldmægtig, og dernæst til Politiemesteren, Hr. Kammerjunker Klauman selv, hvorfor der nedsattes en borgerlig Krigsret, der, som bekjendt, dømte mig til 8 Dages Arrest, vil jeg foreløbigen underrette Dem om, at Sagen ved Høiesteret har faaet et andet Udfald, idet Krigsrettens Dom er aldeles tilsidesat og jeg kun paalagt at betale en Mulkt af 20 Rbd. til Jægerkorpsets Kasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Efter Fleres Anmodning skal jeg om føie Tid offentlig bekjendtgjøre hele Sagen fra Begyndelse til Ende. Odense den 12 Februar 1837. Christian Hansen, Snedkermester, Kapitain og Chef for Jægerkorpset til Fods. Da Rygtet skal have sagt, at jeg var den Snedkersvend, som Hr. Maskinbygger Bay i Avisen No. 19 d. A. har efterlyst, saa skylder jeg min Ære og den Agtelse, jeg bærer for mine Medmenneskers gode Omdømme, herved offentlig at erklære dette Rygte for løgnagtigt. A. Holm, Odense den 10 Febr. 1857. Snedkersvend, arbeidende hos Hr. Maskinbygger Bay.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Ved Jndbrud i et Huus lige over for Tommerup Præstegaard er Natten mellem den 9 og 10 Februar borttaget, foruden nogle Kjødsager, en Morter, to riflede Malm=Lysestager, uden Pibe, en lille Theekjeddel, en dito Kaffekjeddel. Oplysninger, der kunde lede til Opdagelse i denne Henseende, ønskes paa Odense Herredskontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Undertegnede anbefaler sig til de ærede Forældre, som ønske deres Børn underviste i de første Begyndelsesgrunde med Læsning, Skrivning og Regning, Linnedsyening og Strikning. S. Petersen, boende i Vindegaden Nr. 505.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
En skikkelig Dreng, som skriver og regner godt, kan strax blive antaget i Handelslære. Adressekontoiret anviser. Avlsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Et ungt Menneske, som har lært Landvæsenet hos en af Landets dueligste Landmænd, samt i nogle Aar bestyret en betydelig Landeiendom, og kan fremvise de fordeelagtigste Beviser for sin Duelighed, saavel i de praktiske som theoretiske Kundskaber i sit Fag, ønsker sig til næstkommende første Mai en Plads som Avlsforvalter. De herpaa Refletterende vilde behage at henvende sig til Adressekontoiret med en Billet, mærket "Avlsforvalter."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
En duelig Meierske søges til førstkommende Mai paa en Herregaard i Fyen, hvor der holdes 90 Stkr. Malkekøer, paa Lønnen ansees ei saa nøie, naar hun opfylder sine Pligter bestemt, dog bemærkes, at hun maa have lært ved en holstensk Meierske og kan forevise gode Anbefalinger om sin Duelighed. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Hos Undertegnede kan en Uhrmagersvend, som har gode Anbefalinger for Duelighed, strax erholde Arbeide; tillige kan en skikkelig Dreng enten strax eller til Paaske blive antaget i A. Jessen, Uhrmagerlære. i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
J Huset No. 355 Litr. A uden for Vesterport er en rummelig Stue med Kjøkken og Loft at erholde til Leie til Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
J Gaarden No. 424 paa Nørregade kan erholdes til Leie førstkommende Paaske et smukt og rummeligt Værelse, samt Staldrum til 2 Heste. si Haugefrøe samt Ærter og Bønner, bekommes hos Gartner F. W. Klug uden for Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Nyt udenlandsk Haugefrøe, samt Ærter og Bønner kan bekommes hos Johan Müller, Kongel. Haugeinspekteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Fredagen den 17 Februar førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver i Hesberg Skov holdt offentlig Auction over Bøge, Elle, Vidier og Bæverask, samt noget Egetop. Liebhavere ville behage at give Møde ved Skovfogedhuset. Odense Herredskontoir den 25 Januar 1857.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Auctionsdirekteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Fredagen den 17 d. M., Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Toldbodbygningen ved Kanalbassinet over nogle konfiskerede Varer, bestaaende af et Partie Hvedemeel og Klie, 2 Stkr. Duffel, endeel hvide og kouleurte Bomuldstrømper, nogle Tørklæder m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 15 Febr. 1857. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Mandagen den 6 Marts førstk., Formiddag Kl. 11, bliver, paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation, afholdt offentlig Auction paa Odense Raadstue over Forpagtningen af Bommen No. 4 uden for denne Kjøbstads Vesterport, alternativt paa 5 eller 7 Aar, fra 1 Mai d. A. at regne; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Odense den 10 Febr. 1857. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Jfølge vedkommende Eieres Begjæring, bortsælges ved een eneste offentlig Auction, som afholdes ved Nyborg Skibsbroe, Tirsdagen den 28 Februar førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, det der beliggende Slupskib, Constance kaldet, drægtig Kommercelæster, bygget af Egetræe, med staaende og løbende Redskaber, i den Stand det er og forefindes. Konditionerne samt Jnventarieliste ere forinden til Eftersyn paa mit Kontoir og hos Fuldmægtig Friis, som paaviser Skibet. Nyborg den 10 Februar 1837. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Efter passeret Forlig og Udlæg samt Udlægshaverens Begjæring, bliver det Handskemager Breum tilhørende Huus, beliggende uden for denne Byes Østerport under No. 240, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner: den 17 og 31 Marts samt 14 April førstkommende, hver Gang Kl. 11 om Formiddagen. Huset bestaaer af 6 Fag teglhængt Egebindingsværk til Gaden, en Halvtagsbygning ved sammes østre Gavl, et Gaardsrum med Vand og en god Hauge. De 2 første Auctioner afholdes paa Byens Raadhuus og den 3die i bemeldte Huus. Konditioner og Adkomster ere forud til Eftersyn hos Prokurator Holm i Sorgenfrie ved Svanninge. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Panthavernes Efterretning. Byefogedkontoiret, Faaborg den 10 Febr. 1857.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Jfølge Skifterettens Beslutning, stilles efterfølgende Eiendomme, tilhørende afdøde Kjøbmand Jeppe Andersens Dødsboe her i Byen, til Bortsalg ved 3 Auctioner: den 15 og 29 Marts samt 12 April førstkommende, hver Gang Kl. 11 om Formiddagen, nemlig: Gaarden, beliggende i denne Byes Grønnegade under No. 171, bestaaende af et Forhuus til Gaden, 8 Fag, indrettet til Beboelse og Jndkjørsel, et Baghuus i Gaarden, 8 Fag, indrettet til Stald, Loe, Pakhuus m.v., begge Dele opført af teglhængt Muur= og Egebindingsværk, et Fjelleskuur, et Gaardsrum, forsynet med godt Vand, og en liden Hauge. Jordlodderne paa Byens vestre Hede, betegnede paa Kortet Nr. 54, 35 og 36, indeholdende 15,719 Alen. 1) En Dito paa samme Hede, No. 87, - 7768 3/4 Alen, og Jordlodderne Nr. 60, 61, 62, 81, 872, 88, 89, 90 paa samme Hede, af 20,501 Alens Jndhold. Af bemeldte Auctioner afholdes de to første paa Byens Raadhuus, og den tredie i Stervboegaarden. Konditioner og Ad de komster ere forud til Eftersyn her paa Kontoiret. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaverne til Efterretning. Byefogedkontoiret, Faaborg den 10 Febr. 1857.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Ved Proclama af 24 f. M., som er læst ved Faaborg Byetingsret og snarest muligt vil blive læst i den Kongelige Landsover- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Kreditorerne efter afdøde Kjøbmand Jeppe Andersen her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som Skifteforvalter; hvilket herved endyderligere bekjendtgjøres. Byefogedcontoiret, Faaborg den 10 Februar 1837. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Udi Stervboet efter afgangne Opholdsmand Rasmus Pedersen i Langeskov, Ullerslev Sogn, og hans Hustrue Kirsten Nielsdatter, som forud er afgaaet ved Døden i Birkum Bye, Fraugde Sogn, hvor de Begge have været Huus= og Aftægtsfolk, afholdes en Skiftesamling paa nedentegnede Kontoir Tirsdagen den 28 dennes, Kl. 10 Formiddag; hvortil vedkommende Arvinger og Kreditorer indvarsles at møde. Windinge Herredskontoir, Nyborg den 8 Februar 1857. G. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
ilforordnede i den Kongelige Lands-Overret samt Hof= og Stad Ret i Kjøbenhavn. Gjøre vitterligt: at efter Begjæring af Forvalter C. F. Lange, kommitteret Overformynder ved Godset Faareveile paa Langeland, samt i Kraft af den Citanten under 2 Januar dette Aar allernaadigst meddeelte Mortifications-Bevilling, bliver herved Den eller De, som maatte have ihænde nogen af følgende, bemeldte Godses Overformynderie tilhørende, og ved en Faareveile Hovedgaard overgaaet Brand bortkomne, 8 Stkr. Kongelige Obligationer, nemlig: N281, dateret 25 August 1825, stor til Rest 100 Rbd. Sedl. 29 August 1826 - - - 1000 Rbd. Sedl. 1 Mai 1827. - - 9 575 Rbd. Sedl. - 619 - 5 April 1828. - 2 - 266 Rbd. 64 s. S. o. T. 755 - 10 Februar 1829 - - - 328 Rbd. 68 ½ s. S.o. T. - 816 - 11 April 1829. - - - 155 Rbd. 52 s. S. o. T. - 8 - 21 November 1829 stor 112 Rbd. 81s. Sølv, og 187 - 21 November 1829. 195 Rbd. 11 s. r. Sølv indstævnede til at møde eller møde lade for os inden Retten, som for Tiden holdes i Raad= og Domhuset her i Staden, den første ordinaire Retsdag i Juni Maaned 1858, om Formiddagen Kl. 9, for, naar denne Sag vorder paaraabt og foretaget, med bemeldte Obligationer at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten, forsaavidt Jngen dermed skulde melde sig, vil forvente og paastaae samtlige ovenfor specificerede Obligationer ved Dom mortificerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Jfølge Forordningen af 3 Juni 1796 finder ingen Forelæggelse eller Lavdag Sted, ligesom det bemærkes, at denne Stævning er udstædt paa ustemplet Papir, ifølge den Citanten dertil under 5 April dette Aar meddeelte Bevilling. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kjøbenhavn den 31 Decbr. 1836. (L. S.) Hoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-13
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter afgangne Enke Baronesse Kammerherinde v. Holsten, fød v. Rantzow, heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. L. Bøjesen, Odense den 6 Febr. 1837. testamentarisk Arving efter den Afdøde. Som Curator A. Holsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
66 Aargang. No. 30. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. Vant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis, Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen. 14 Februar 1837. Jndhold. Frankerig (Nye Lovudkast. Koureer fra Konstantinopel). Storbrittannien (Vixens Omtale i Parlamentet).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Spanien (Rygte og Fæstningen Olivenzas Tilbagegivelse til Portugal). Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Offent¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
lige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Blandinger. Svendborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Det var Grev Jaubert, der i Deputeredekammeret, i Anledning af Strasburgeroprørernes Frikjendelse af Juryen, først advarede Ministrene om at sørge for, at ikke lignende Tilfælde atter vilde indtræde, da den militaire Disciplin derved vilde faae sit Naadesstød. Alt den Gang troede Man, at det egentlig var Ministrene, der talte gjennem Grevens Mund, og denne Troe er senere bleven bestyrket derved, at et doktrinairt Blad, la Pair, forkynder, at Ministrene ikke ville lade sig nøie med at adskille de Militaire fra de Civile, men at de dernæst ville fremkomme med et Amendement, hvorefter de Civile ogsaa Attentater mod Kongens Liv skulle stilles for en Krigsret og ikke for Jurien. Herimod ivre nu Oppositionsbladene og beskylde Ministrene for "at ville benytte sig af Attentaterne mod Kongens Person til at styrke den uindskrænkede Magtfuldkommenhed, saa at Man tilsidst, naar en Moder ikke angiver sin Søn, en Hustrue ikke sin Ægtefælle, vil atter opleve Seians Romertid. da de helligste selskabelige Baand sønderreves ved Spion og Angivelseslovene. Jurens billighedsfølelse har berøvet Doktrinairerne den Glæde, at see nogle Hoveder afkappes, og derfor skal Fouches Fængslingsperiode fornyes." Ubekymret om disse Deklamationer, har Deputeredekammeret senest beskjæftiget sig med Municipalloven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Til Paris er ankommen en Koureer fra Konstantinopel og skal efter Nogles Angivelse have medbragt bittre Beklagelser fra Porten over Vicekongen af Ægypten, der besvarer de tyrkiske Fordringer med at sende falske Opgjørelsesregnskaber, saa at han omvendt faaer Adskilligt tilgode hos Porten, hvorfor denne ansøger de store Magter om en virksom Jntervention mod den oprørske Vasal, men efter Andres Fortælling har han overbragt Efterretningen om et Mord anslag paa den tyrkiske Sultans Liv. En fordums Janitskar skal nemlig have affyret en Vindbøsse paa Sultanen, da denne sad til Hest, men en Bevægelse af Hesten frelste Sultanen. Gierningsmanden og syv formeentlige Medskyldige bleve, paa prompte tyrkisk Justitsmaaneer, indsyede i Sække og kastede i Bosphorus. - Marskal Clauzel er ankommen til Paris, har aflagt Besøg hos Marskal Gerard og Krigsministeren Bernard, og har havt en lang Audients hos Hertugen af Orleans. Præsidenten i Videnskabernes Selskab i Paris, Hr. Dureau de la Malle, har undersøgt, hvilket Tidspunkt der var det meest passende til en Expedition mod Constantine, og fundet, at Marius og Metellus i de første tyve Dage af April iværksatte deres Felttog mod Numiderne. - Luxembourgs Have er saaledes barrikaderet, at Man slet ikke kan komme til at see Meunier, naar han bliver ført til Forhørerne; hans Moder har hyppige Sammenkomster med ham og er meget nedslaaet, han selv skal nu være rolig. For Tiden lider han af Grippe og hans Proces vil neppe begynde for den 25 Februar. Næsten hele Paris lider af Grippe; Theatrene og Retssalen ere tomme, ja der fattes endog Kudske til at kjøre Droschkerne; ogsaa skal der have yttret sig choleralignende Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Storbrittannien. Skibet Vixens Konfiskation kom første Gang den 6 d. M. paa Tale i Parlamentet og Udenrigsministeren, Lord Palmerston, bemærkede, at han intet videre kunde sige om Sagen, end at den var overgivet til de engelske Kronjuristers Drøftelse, og at Regjeringen ikke kunde fatte nogen Beslutning, for den havde erfaret disses Mening, om de giensidige Forhold mellem Engelland og Rusland ved denne Handling virkelig vare blevne krænkede. - Paa Hr. Robinsons Spørgsmaal, om Regjeringen officielt var bleven bekjendt med et Dekret af den portugisiske Dronning, ifølge hvilket den engelske Handel vilde lide betydeligt, svarede Lord Palmerston, at dette Dekret vilde, hvis det blev sat i Kraft, forvandle Portugals Handel til en Snighandel og blive ligesaa fordærveligt for Portugal som for Engelland; at Sagen var af Vigtighed og netop for Øieblikket drøftedes af Ministeriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Jnfluenzan synes nu at have naaet sin høieste Spidse i London; i de sidste fem Uger er Jordefærdenes Antal saaledes steget: 228, 284, 477, 871, 860.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Spanien. Ministrene ere meget bekymrede for den anden Bataillon, af Nationalgarden og have paatænkt at seende de værste af Demagogerne deriblandt til de canariske Øer. 57 Personer ere forviste fra Madrid, deriblandt ogsaa Narvaer, der netop, da befalingen kom, havde ladet sig sætte Blodigler. Ogsaa ventede Man en ny Presselov. Der gaaer det Rygte, at Portugal har troet, at dette var et beleiligt Øieblik til at tilbagefordre Fæstningen Olivenza, som efter Wienertraktaten tilhører Portugal. Tde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Udenlandske Blandinger. Jtalien. Storfyrst Michael af Rusland er den 28 s.M., under Navnet Greven af Romanow, ankommen til Turin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Afrika. Efter Beretning af den engelske Konsul, Oberst Warrington, til den første Regjeringssekretair paa Malta, er Pesten alt for to Maaneder siden udbrudt i Tripolis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Jnden Ringsted Herredsret (see denne Avis No. 28) er den 25 Januar afsagt Dom i Sagen: Distriktsprovst, Ridder Bentzon contra entlediget Skolelærer og Kirkesanger Brodersen af Nordrup, hvorefter tiltalte Brodersen bør for Provst Bentzons Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han udreder Processens Omkostninger. De i Landvæsenskommissair og Landsoverretsprokurator P. J. Knudsens Jndlæg imod Citanten fremførte fornærmelige Sigtelser og Udladelser mortificeres herved, og bør bemeldte Prokurator Knudsen for sit i saa Henseende viste Forhold og den videre i denne Sag, brugte Procedure, til Sorøe Amtsfattigkasse at betale en Mulkt af 10 Rbd. Sølv og at erlægge ligesaa meget til Justitskassen. (En aktmæssig Fremstilling af den hele Sag, vil og faa Dage udkomme til Fordeel for Brodersen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Kapitelstaxten for Aalborg Stift er saaledes: a) Vensyssel og Han=Herrederne: Rug 3 Rbd. 86 s., Byg 2 Rbd. 88 1/2 s., Havre 1 Rbd. 82 1/2 s.; b) Thy og Morsøe, Rug 4 Rbd. 12 s., Byg 2 Rbd. 79 s., Havre 1 Rbd. 87 1/2 s., Alt Sølv pr. Tønde. - For Lollands-Falsters Stift: a) i forrige Aalholm og Maribo Amter: Hvede 4 Rbd. 66 s., Rug 3 Rbd. 67 s., Byg 2 Rbd. 89 s., Havre 1 Rbd. 91 s. b) J forrige Halsted Amt. Hvede 4 Rbd. 62 s., Rug 3 Rbd. 56 s., Byg 3 Rbd. 7 s., Havre 1 Rbd. 93 s. c) J forrige Nykjøbing Amt. Hvede 4 Rbd. 72 s., Rug 3 Rbd. 57 s., Byg 2 Rbd. 94 s., Havre 1 Rbd. 91 s. Videnskabelighed. Et nyt Beviis paa den liden Nøiagtighed, hvormed danske Anliggender omtales i fremmede Blade, afgiver en Anmeldelse fra Kjøbenhavn, i den Hamburger upartiske Correspondent af 4 d. M., hvori fortælles, i Anledning af at Prof. Ursins Dansk Almeenlæsning er ophørt, at Udgiveren af denne Avis derimod har anmeldt et nyt, dansk Folkeblad under Titelen: "Bidrag til Tidshistorien, og sluttelig tilføies Betragtning over den Jndflydelse, som det gamle danske Folkeblad vil yttre paa det nye eller omvendt." Referenten har følgelig enten ikke vidst eller overseet, at Bidrag til Tidshistorien, aldeles ikke er noget nyt Folkeblad, men udgivet fra Begyndelsen af Aaret 1829 og altsaa langt ældre end begge Bladene, hvormed det er stillet i Parallel, ligesom der heller ingen Kollision imellem det og Dansk Folkeblad, er tænkelig, aldenstund intet Monopol haves paa Udgivelsen af et Folkeblad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
J flyvende Post har der alt hævet sig een Stemme imod Biskop Ridder Fabers Afhandling om Sognebaandets Løsning. Det er især i Spørgsmaalet om en geistlig Stændersamling at Hr. - 1116 - (saaledes er den anonyme Modstanders Mærke) er i Uenighed med Hs. Høiærværdighed, idet han formener, at det er en ligefrem Jndbildning ser. Hol at antage, at Lærerstanden som saadan repræsenterer Menigheden, naar der spørges om fælleds Sagers Jndretning; men skulde der være Tale om en Stænderforsamling for Kirken, da burde dens Medlemmer netop ikke vælges af og i den geistlige Stand, men af og i Menigheden. Unyttigt vilde det være - antages der - at have en stadig Stænderforsamling for kirkelige Anliggender, der allermindst høre til dem, der aarlig forandres; men skal Kirken have sine saakaldte Stænder, da maa Menigheden gjøre sin Ret gjeldende og protestere imod, at Lærerstanden skal herske overden; thi der er ogsaa et geistligt Herredømme, som ikke er Hierarchie."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-02-14
Blandinger. Denne Avis har alt (see No. 225 f. A.) omtalt den Deputerede Löck Artikkel i Jtzehoer Ugeblad, hvori der omtales den Misfornøielse, som Jndførelsen af Sølv=Fire- og To=Rigsbankskillinger har vakt i Hertugdømmerne. En Deputeret fra Nørrejylland har senere angrebet Löck for denne Artikkel, og i sidste Nummer af Jtzehoer Ugeblad har Löck, som det synes, seirende forsvaret sig og er ved samme Leilighed kommen til at udtale sig om Holsteens Forhold til Danmark, et Forhold, som i Danmarks danskalende Provindser maaskee ikke i Almindelighed tilstrækkeligen er paaagtet. "Min Modstander siger han - synes især at være bleven indigneret over det, at jeg har anseet Jndførelsen af Rigsbankpenge i Holsten, for et Forsøg paa at sammensmelte dette med Danmark, og at jeg har sagt, at vi i daglig Handel og Vandel ligesaalidet kunne bruge dansk Mynt som dansk Sprog. Formedelst disse Udtryk beskylder han mig for en forskruet Patriotisme og en ubetinget Aversion for Danmark; men det skulde gjøre mig ondt, om nogen Dansk deelte min Modstanders Misforstaaelse. Ubillig kan vist ikke den Smerte, kaldes, som jeg har følt ved at see min Bestalling udfærdiget paa dansk og mit Lands Forordninger skrevne paa dansk, medens dog den svenske Konge ikke taler svensk til Normændene, Kongen af Engelland ikke engelsk til Hannoveranerne. Efter min Modstanders Mening har Holsten i næsten 400 Aar staaet under dansk Scepter, har den danske Regjering i 377 Aar behersket Holsten. Men herimod protestere vi Holstenere og kræve Historien til Vidne. Hvor der findes en Herre, der er ogsaa en Tjener, men Holsten har aldrig tjent Danmark. J Christian den Første fik Danmark en Konge af et tydsk Fyrstehuus, og han fik Holsten ved Arvefald, Danmark har hverken erobret eller erhvervet det. Den Gang, som nu, havde Danmark og Holsten een Fyrste, men Holsten kom ligesaalidet under dansk Herskab, som Danmark ved Christians Valg kom under Oldenborg. Vi Holstenere ville gjerne byde de Danske en Broderhaand og staae under een Monark, vi ville gjerne gaae med dem, men ikke bag dem. Min Modstander siger, at der ikke gives noget Tydskland, men kun tydske Lande, denne Anskuelse maa han forsvare for Forbundsforsamlingen i Frankfurt. J een Betydning existerer der dog et Tydskland, udenfor den materielle og haandgribelige Grændse, udenfor det statsretlige Baand, uafhængigt af diplomatisk Regulering som af Erobrerens Magt; det er det Forbund, som dannes ved Tydsklands Genius og Tydsklands Sprog, og til denne Stat hører Holsteen. De Danske Herrer - Holstenerne Tienere, det er en Rolle fordeling, som vi forkaste med Uvillie, vi ville ingen Rangforordning have imellem to Lande under een Monarks Scepter."