JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-22
Rettelse. J det i Stiftstidenden 9 indførte Referaaf Borgerrepræsentanternes Forhandlinger den 15de d. M. er indløbet en Feil, som herved berigtiges. Architet Glahns Ansøgning, som er anbefalet af Forsamlingen, gaaer ud paa, at han maa anvende Assurance-Summen for den afbrændte Slotsmølle til den Mølles Bygning, han agter at opføre paa en ham tilhørende Parcel af Vestensborg, og ikke, som urigtigen er sagt, paa, at han maa udflytte bemeldte Mølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Cøverdagen den 24de Januar. No 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Det kgl. Videnskabernes Selskab har allerede i 14 Aar aarlig anvendt 1,000 Rbd. paa Boringen af en artesisk Brønd paa Nyholm, hvorved man nu har naaet en Dybde af 600 Fod, uden endnu at være kommen til Vand. Da Boringen, ifølge Sagens Natur, gaaer langsommere jo dybere man kommer, har Selskabets Brøndborings-Commitee henvendt sig til Kjøbenhavns Communalbestyrelse med Opfordring til den, aarligt at anvende en lignende Sum paa Arbeidets Fortsættelse, der saaledes med 2,000 Rbd. aarlig vil kunne drives med en Kraft, der, som det haabes, snart vil føre til et heldigt Resultat. Repræsentantskabet er villig gaaet ind paa Sagen, menende derhos, at det ogsaa vilde være hensigtsmæssigt at anmode om et Bidrag til Boringsarbeidet af Statskassen, baade fordi det i Almindelighed maa interessere Staten at et saadant Foretagende bliver udført og fordi Marinen, paa hvis Grund Boringen finder Sted, vil, naar samme lykkes, umiddelbart høste betydelig Fordeel deraf. For Staden Kjøbenhavn, hvis Vandforsyning nu i en Omkreds af flere Mile omhyggeligt maa samles for det meste af dyrkede Agre og Tørvemoser, vilde det være af overordentlig Vigtighed, ifald Vand kunde findes langt reenere og i større Mængde under Staden selv (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
J disse Dage har et nyt vigtigt Bidrag til Danmarks Historie i ældre Tid forladt Pressen i Odense, nemlig: "Aktstykker, for største Deelen hidtil utrykte til Oplysning især af Danmark indre Forhold i ældre Tid. Samlede og udgivne af Fyens Stifts literaire Selskab. Anden Samlings andet Hefte. (Qvart.) Med denne anden Samling opfylder det literaire Selskab det Lofte, der i Fortalen til den første Samling halvveis blev givet under Form af et Ønske om Samlingens Fortsættelse. Denne Samling skulde have været udført af den samme Comitee som første Bind, dHrr. Dr.theol. & phil. Kalkar, Dr. phil. Overlærer C. Paludan Müller og Pastor J. L. Rohmann, men da den Førstnævnte, formedelst sin Embedsforflyttelse til Sjælland, fratraadte Deeltagelsen i Arbeidet, blev dette ved en Beslutning af Selskabet overdraget de tvende sidstnævnte, ved deres historiske Arbeider hæderligt bekjendte, Forfattere alene, der ikke have troet at burde afvige fra den i første Samling fulgte Plan. Til den nærværende Samling har imidlertid – som de oplyse i Fortalen i et langt større og mangfoldigere Forraad af Documenter staaet til deres Raadighed, end Tilfældet var ved den første; efterhaanden ere flere private Samlinger komne dem tilhænde, og ved Undersøgelsen af de offentlige Archiver, til hvilke de nærmest havde Adgang, frembød sig en langt større Mængde af Materialier, end de nogensinde turde have gjort Regning paa. Men jo mangfoldigere disse vare, desto vanskeligere blev det ogsaa at træffe et passende Valg, og dette er Aarsagen til at denne anden Samling næsten udelukkende indeholder hidtil utrykte Actstykker og saaledes udgjør en heel ny Kildesamling til vor Historie. Af Odenses offentlige Archiver er Karen Brahes Archiv saa godt som det eneste, der er benyttet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
J de andre Archiver, saasom Bispe- og Stiftsarchivet, saavelsom i Karen Brahes Bibliothek og andre private Samlinger, findes endnu en saa stor Mængde vigtige Actstykker, at de kunne fylde flere Bind, og hvorom Samlerne medrette yttre det Ønske, at det Offentlige paa en eller anden Maade vilde sørge for at de blive udgivne i Trykken, førend de enten henfalde til Støv eller ved ulykkelige Tilfælde blive ødelagte. Vi saa slutte de deres Fortale – "udtale dette Ønske saameget mere, som vore Undersøgelser have ledet til de for Historien sørgeligste Opdagelser. Saaledes har det, uagtet al anvendt Flid, ikke været os muligt at opdage, hvor det gamle Assens og Hindsgavls Amtsarchiv, dets Thingbøger og Dokumenter ere blevne af; derimod have vi faaet Vished om, at Nyborg Amts gamle Archiv, paa endeel Thingbøger nær, som ere i Behold, har været opsat enten i Klokketaarnet i Faaborg eller i Klosterkirken i Svendborg, og at det der i sidste Krigstid (1807-1814) er bleven brugt til - Patroner. Det er os dog hermed en behagelig Tanke, at have ved dette Arbeide bidraget til, at 283 historiske Dokumenter ere blevne bevarede fra at vorde et Rov for en lignende Vandalisme i Fremtiden." (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Det kgl. Museum for nordiske Oldsager har iblandt dets seneste Tilvært en af Hr. Kammerherre, Greve C. Reventlov til Christianssæde indsendt prægtig Guldhalsring af samme Form som de ved Broholm i Fyen fundne, men her ere de over hinanden lagte Ringesammenholdte deels ved en mellem dem paaloddet riflet Guldtraad, deels ved tre smaa Guldplader som ere paaloddede. Den er funden ved at pløie et hidtil udyrket Stykke Jord i Veileby-Skov under Christianssæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Atter er der gjort et Fremskridt til Naturalhoveriets Afløsning, idet samtlige hoverigjørende Bønder, paa Baroniet Vilhelmsborgs Gods (hvis Besidder er Hr. Kammerh., Hofjægermester, Baron Guldencrone). ere, fra 1ste Jan. 1846, fritagne for det dem efter Hoveriforening paaliggende Hoveri, imod en aarlig Godtgjørelse af 20 Rbd. 2 Mk. i Penge, og 4 Reiser med Producter til Aarhuus for hver Gaards Hoveri. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
I Anledning af Viborg Avises Redacteurs sidste Oplysninger om Censors Strygen i Bladet, siger Aalborg Avis. Publicum kan paa ingen Maade være tjent med at tage tiltakke dermed, thi efter den mærkelige Oplysning, Hr. Wissing meddeler, maae vi opfordre ham til at gjøre Publicum, fuldstændigen bekjendt med Hr. Brettons Forhold. Dette er i nærværende Tilfælde uden alle Hensyn eller Betænkeligheder Presseudøverens Pligt. Vi have allerede meer end nok med een Censor, en Overcenfor existerer efter Lovgivningen ikke, og i alt Fald er denne Magt og Myndighed kun hos det kongelige danske Cancellie. Hr. Bretton er af Hs. Maj. Kongen indsat som Stiftamtmand og ikke som Overcenfor i Viborg. Censuren sorterer i Tvivls-, Spørgsmaals= eller Klagetilfælde under Cancelliet, og i Danmark kan ingen Stiftamtmand give Censurlove, Vi maae derfor opfordre den ærede Udgiver af Viborg Stiftstidende til fuldstændigen at oplyse, hvad det er for et Forhold, Hr. Bretton har iagttaget, som har kunne indvirke paa Censurens Udøvelse, noget, der forresten, om det virkelig skulde forholde sig saa, aldeles ikke harmonerer med Censors Embeds Selvstændighed, thi en Censor, der skal forstaae at bedømme og altsaa er Bogstavets Dommer, maa allermindst lade sin Dom bestemme af Andre. Vi opfordre Hr. Wissing til først at aftrykke det nye udødelige Værk af Stiftamtmand Bretton, nemlig hans interessante Brev; det stryger da vel hverken Censor eller den berømte Forfatter selv; hvis ikke, da skal det være os en Fornøielse at modtage Samme til Offentliggjørelse. Hertil har Udgiveren af Viborg Avis, Hr. Bogtrykker Wissing, svaret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
En Annonce fra mig, indført i min Avis Nr. 3, sluttede med at gjøre opmærksom paa: at Publicum foreløbig maatte tage tiltakke med den Oplysning, som deri indeholdtes. Herved har jeg jo altsaa bebudet noget Mere, der ikke heller skal udeblive; men for Tiden seer jeg mig ikke istand til at levere en en fuldstændigere Offentliggjørelse af Sagen. Jeg maa saaledes bemærke, at jeg, for paa en aldeles bogstavelig Maade at kunne have publiceret et i vore Dage, efter min Overbeviisning, mærkeligt Actstykke, nemlig den Stiftamtmandskrivelse, der beordrede Politiforhør optaget over mig, – efterat bemeldte Forhør var sluttet, skrivtlig henvendte mig til Politimesteren med Begjæring, om, for Betaling, at blive meddeelt Udskrivt heraf o. s. v., men at hiin Begjæring, ifølge Stiftamtets Skrivelse til Politimesteren, der havde indsendt Spørgsmaalets Afgjørelse til Amtets Decision, er bleven mig nægtet. Jeg har derfor besluttet at indgaae med et Andragende desangaaende til Cancelliet, i Haab om at samme vil desavouere Amtets Afslag paa min Begjæring, i hvilket Tilfælde det Hele da snart skal blive offentliggjort. Min til Cancelliet tidligere indgivne Besværing er ikke bleven indført i Avisen af den Grund, at jeg ikke kan vente, at Censor, støttende sig paa Stiftamtets oftnævnte mærkelige Skrivelse, vil lade den passere, da der i denne Besværing er omtalt en Herregaards Afhændelse, som Amtet udtrykkelig til Censor har nedlagt Forbud imod at maatte omtales i Avisen. Om Stiftamtets Myndighed imidlertid strækker sig saa vidt, at det med Ret kan gjøre et saadant Forbud og om Censor behøver at respectere dette, er et Spørgsmaal, som man nok kan vente med det Første at see afgjort."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Fra Odense skrives under 20de ds. i O. Th. Av.:"De jordiske Levninger af en i sin Tid saare virksom og igjennem et langt Liv til sin sidste Stund almeenagtet Borger, Kjøbmand Clemens Døcker, ere idag, ledsagede af et talrigt Følge, bragte til deres sidste Hvilested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
I St. Knuds Kirke holdt Hr. Stiftsprovst, Ridder Svitzer en hjertelig Mindetale over den Afdøde, hvis venlige Sind- og stille Godgjørenhed længe vil bevare hans Navn i kjær og taknemlig Erindring. J de sidste Aar havde han formedelst Svagelighed trukket sig tilbage fra Forretningerne til Privatlivets No. Af hans testamentariske Bestemmelser fremhæve vi, at han var den Første, som ved Testa meente har paatænkt den velgjørende Stiftelse af 18de September for gamle trængende Haandværkere, med en Sum af 200 Rbd., et Exempel, som vi haabe, ikke vil blive uden Efterlignelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
J disse Dage har Overappellationsretten i Kiel paakiendt en Retssag, der i sexten Aar har svævet for Retten og fængslet hele Stadens Opmærksomhed. Den angik en Plads, som Enkemadame Niehus paastod, hørte til hendes Huus, hvorimod Magistraten formeente, at den hørte Byen til. Skjøndt Eiendomsretten saaledes var tvivlsom, tog dog Magistraten sig den Frihed, at sælge Pladsen, og paa den blev nu opført et stort, grundmuret Huus. Madame Niehns protesterede derimod og klagede; Magistraten replicerede. Sagen gik igjennem alle Jnstantser og det begyndte at see meget betænkeligt udi med Byens Ret. Da bod Senatet Enken en anseelig Skadesløsholdelsessum, hvis hun i Mindelighed vilde afstaae Pladsen, for at ikke Byen skulde have den Ydmygelse, at see Huset nedrevet og sit eget Værk odelagt at et Fruentimmer. Men Madame Niehns var paastaaelig hun vilde slet ikke gaae paa Accord, men forlangte at Huset skulde skaffes bort, for at hun endnu engang, før sit Endeligt, kunde see Solen i sin Dagligstue. Nu opleve hun da denne Glæde, aldenstund Overappellationsretten definitivt har afgjort Sagen i hendes Faveur og idømt Byen samtlige Omkostninger. (Aarh. Av.) Ogsaa i Flensborg, i Selskabet Harmoniens Locale, har man den 12te de, paa en særdeles smuk Maade feiret en Erindringsfest til Pestalozzis Minde. Jmelmellem 70 og 80 Mænd af alle Stænder deeltoge i Samme, kun ikke Nogen af den egentlige lærde Stand; thi de studerede Herrer Lærere ved den lærde Skole – siger flensborg Td. – havde i en formelig Conferents besluttet, ikke at ville deeltage i Samme." – J Haderslev, hvor ligeledes endeel Ungdomslærere fra Byen og Landet paa denne Dag havde forsamlet sig, stiftede man til Pestalozzis Minde en Forening, hvis Øiemed er at række værdige trængende Skolelærer-Enker i Haderslev Provsti en Understøttelse til deres faderløse Børns Opdragelse. – J Aalborg blev under Festmaaltidet udtalt og med bifald optaget Forslag til Oprettelsen af en Skolelærer-Enkekasse og et Børncasyl i Staden Aalborg, hvor en saadan gavnlig Anstalt endnu savnes. Lykkesborg ved Bogense skal være solgt af Proprietair Gorgius til Forpagter Damm paa Gyldensteen for 50,000 Rbd. For faa Aar siden blev denne Eiendom solgt for omtrent 1/3 af denne Sum. (Hp. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
J de militaire Caserner i Kjøbenhavn har der i denne Vinter dannet sig flere Sangforeninger, hvis enkelte Medlemmer samtlig henhøre til Underofficeersclassen. Dette Factum er et smukt Vidnesbyrd om den denne Classe af Militaire tiltagende Sands for anstændig Selskabelighed og lige saa nyttig som behagelig Adspredelse. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
En af Helsingørs største Kjøbmænd, Helligsøe, har falleret med, som det hedder, over en Tønde Guld, Jfølge et Privatbrev opholder den bekjendte nordiske Herkules Carl Rappo sig med sit Selskab for nærværende Tid i Saratow i Rusland, 200 Werster fra St. Petersborg. Hans Selskab bestaaer iblandt Andre af flere Danske, saasom af en Jfr. Nielsen og en Hr. Lindholm, og desuden af endeel Damer, hvilke give levende Billeder à la Qvirin-Müller. J St. Petersborg gjorde Rappo og hans Selskab megen Lykke, dets Forestillinger vare talrigt besøgte, og Keiseren, som med Familie bivaanede en af dem, oversendte Rappo en kostbar Diamants Ring. (Flyst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Nykjøbing, den 24de Januar. Vi have oftere hørt den paa Gjedser ansatte Lods Christian Mogensen omtale som en særdeles fiin Sømand, der ved flere Leiligheder har givet de Søfarende vigtige Prøver paa sin Kjækhed, Dygtighed og Ufortrødenhed i sit Kald. Exempelviis skulle vi her anføre et Par Facta: J afvigte Efteraar opdagede Chr. Mogensen en Eftermiddag, under en forryggende Storm, ud for Gjedser en Skonnert, som var i yderste Fare for at strande. Uagtet det haarde Veir, kastede han sig med to andre Mænd, Landsbyhaandværkere, aldeles usøvante Folk, øieblikkelig i Lodsbaaden, og naaede endnu i Tide Skibet, som uden hans Bistand, sikkert vilde været tabt. Stormen var saa hæftig, at hans Baad blev reven bort, saa han maatte gaae med Skonnerten til Kiel. Skibet var fra Rusland. – For nogen Tid siden stødte et Slupskib paa Gjedser Rev og sank, Mandskabet svævede i den største Fare for at omkomme,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Med flere Gjedserboere, der næsten alle vare usovante, kæmpede Chr. Mogensen i fire Timer mod Bølgerne, forat frelse de Skibbrudnes Liv, og det skyldes afgjort hans ufortrødne Jver og kraftige Opmuntringer til sine Hjælpere, at disse ædle Bestræbelser omsider kronedes med Held. – Det er os ikke bekjendt, at denne brave Mand har nydt nogen saadan Paaskjønnelse af sin Virksomhed som især kunde ansees ønskelig. Man tør imidlertid antage at den ikke vil udeblive, da det sikkert maa være hans Foresatte en meget behagelig Pligt, at virke for, at en Mand, der røgter et saa vigtigt, farefuldt og møisommeligt Kald paa en saa hæderlig Maade, bliver saaledes belønnet, at hans Jver ikke under Opoffrelser og Savn skal kjølnes, og at Andre tillige kunne finde sig kraftigen opmuntrede til at efterligne ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Handel og Skibsfart. London, den 16de Januar. Hvede og Byg lavere med ringe Handel. Havre holder sig uden Forandring. Æter ere i Løbet af en 14 Dage faldne over 1 Rbd. pr. Tønde. Veiret vedbliver at være meget mildt og fugtigt. Man siger, at Kartoffelsygen er standset. (Folkebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Hamborg, den 19d Januar. Idag fordrede man 8 s. pr. Tønde høiere Priser for Hvede og Byg og 1 a 2 Mk. mere for Rug. Man har betalt 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. for 111 a 112 Pd. synsk Byg og 6 Rbd. 5 Mk. 8 s. for 121 Pd. Rug, hvortil nu ingen vil sælge, 80 a 82 Pd. Havre betalt med 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Kjøbenhavn, den 22de Jan. Her er solgt: 1000 Tønder 111 a 112 Pd. Byg a 4 Rbd. 4 Mk. 120 a 121 Pd. Rug a 6 Rbd. 5 Mk. Her i Byen er solgt nogle Partier Rug til 7 Rbd. pr. Tde. Panco-Cours 199. Disconto 3 1/2 pC. Over Pengemangel føres ingen Klage. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Blandinger. J Schweitz, Menneskevennen Pestalozzis Fødeland, har en Forening, i Spidsen for hvilken sees bekjendte og almindelig agtede Navne, saasom Heinrich Zschokke, v. Fallenborg og fl., kjøbt Pestalozzis forrige Landgods "Neuhof for 80,000 Schweitzerfranker, for nu anden Gang her at oprette en aandelig og legemlig Pleieanstalt for fattige, forladte og forsømte Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
J Warschau skal Keiseren af Rusland have viist sig meget unaadig imod Fyrststatholderen og iblandt Andet, have for Fremtiden frabedet sig enhver Opdagelse af en Sammensværgelse, saasom en saadan Fremfærd deels opirrede Gemytterne, deels paabyrdede Statskassen en Masse af unødvendige Udgifter. Allg. Zeit. melder fra Palermo, at Dampskibet Kamschatkas hele Mandskab var paa Keiserens Navnedag inviteret til Taffels hos Keiserinden og at den smukke Storfyrstinde Olga tog et Glas Brændeviin udaf Haanden paa en Underofficeer og stak det ud paa sin høie Faders Sundhed. Mandskabet raabte 3 Gange Hurra, hvorpaa Sopkenglasset atter fyldtes og overraktes til Keiserinden. (Dette berettes i Hempels Avis efter Borsenhalle af 15de ds.) Som bekjendt var det Kongen af Preenssens faste Beslutning, at de privilegerede Bordeller i Berlin skulde ophøre med afvigte Aars Udgang. Sylvester-Nat, præcise paa Slaget 12, blev denne befaling ogsaa punktlig fuldbyrdet, efterat der endnu samme Aften, lige indtil Midnat, i disse Utugtens Templer var bleven feiret Orgier, som endog udkrævede Politiets Mellemkomst, og da derefter Damerne, iforveien forsynede med Pas, præcis Kl. 12 om Natten af Gensdarmerne førtes til de for dem i Beredskab holdte Postvogne, for at transporteres til deres Hjemstavn, modsatte sig en Pøbelhob saa alvorligt dette Forehavende, at Politiet først ved det tilkaldte Militairs Kolbestød kunde fuldføre sit Hværv. Ved et Lovbud vare iforveien alle Bordelværte blevne befalede at løslade de ulykkelige Skabninger, der havde solgt sig til dem, og for stedse at eftergive dem den Gjæld, hvori de maatte staae til disse Blodsugere. De indfødte Berliner inder, som fandtes blandt disse Ulykkelige, havde flere Velgjørenheds=Selskaber iforveien taget sig af og sørget for at skaffe Tjeneste til. De meest Fornedrede bleve overgivne til Arbeidsanstalten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Den 9de de, om Morgenen tidligt, bleve Jndvaanerne i den lille By Barentin opskrækkede ved et frygteligt Drøn, bevirket ved at 28, over 100 Fod høie Piller, som bare den i Foraaret 1844 paabegyndte Vinduct til den ronen havrer Jernbane, pludseligt vare styrtede overende. En under Vinducten løbende Flod blev derved opfyldt, og forandrede sit Løb. Det prægtige Værk udgjorde en Længde af 500 Skridt, hver Bue havde 150 Fods Spændevidde. J Rouen giver man et slet Bygnings material Skylden; Compagniets engelske Jngenieur, Mr. Locke, som har ledet Værket, mener derimod, at Tyngden har hvilet for stærkt paa en af Buerne, og at denne i sit Fald har revet de andre med sig. Skaden anslaaes forskjelligt fra 1/2 Mill. til 1 Mill. 300,000 Fr. Banens Fuldendelse vil derved blive forsinket et Aarstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Et Privatbrev fra Brüssel af 2den Jan. meddeler Følgende: "En frygtelig Gas-Explosion har igaar ødelagt Gaden Chaussee d'xelles, hvori jeg boer, og et tilstødende Stræde. Jntet Vindue er blevet heelt i hele mit Huus, og mine Tagsteen ere sønderslaaede af Brostenene, der fløi høit i Veiret. Lykkeligviis har dog ingen tilsat Livet derved. Min Nabo, Advocaten, der just arbeidede i 3die Stokværk, fik en Brosteen i Hovedet. Hele Gaden, er opreven, og i nogle Kjældere er der bleven ødelagt for et Par tusinde Franker Viin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
En tydsk Boghandel har gjort sig skyldig i et grovt Bedrageri, ved at udgive en Roman, betitlet: "De syDødsynder, efter Engen Sue ved Lubojatzki." Den bør nemlig hedde: "for Engen Sue; thi dennes bebudede Roman "de syv Dødsynder er, skjøndt den rigtignok i denne Tid skulde have været udkommen, tilfældigviis bleven forsinket og vil nu først om nogle Maaneder komme i Trykken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
(Jndsendt.) Den af Falsters Landboforening udstædte trykte Jndbydelse til at tegne Bidrag til Oprettelsen af en Agerdyrknings=Skole for confirmerede Bøndersønner, har naturligviis gjort denne vigtige Sag til almindelig Gjenstand for Omtale her paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
De Spørgsmaale, som i denne Anledning, saavidt Jndsenderen heraf bekjendt - oftest og først og fremmest ere blevne opkastede, ere gaaede ud paa, hvormange Penge der til Øiemedets Opnaaelse vilde udfordres, og hvorfra Pengene skulde komme Forinden imidlertid disse Spørgsmaal paa en tilfredsstillende Maade kunne besvares, synes det at være aldeles nødvendigt: 1. At det søges afgjort, hvad Betaling en Bonde billigviis kan og bør betale aarligt for en Søns Underviisning Kost og Logis m.v., (Lys og Varme, Bøger og Skrive materialier, Doctorhjælp og Apothekersager i fornøden Tilfælde derunder indbefattede), samt under Forudsætning af, at Underviisningen ved en saadan efter Tidens sande Fordringer velindrettet Skole - saaledes som det formeentlig almindeligt antages - skulde vare i to Aar 2. At der erholdes tilforladelig Kundskab om, hvorvidt det – idetmindste med Sandsynlighed – kan antages, at Skolen til en saadan billig Betaling kunde vente at faae et saadant Antal Lærlinge, som der ved Planen for samme maatte være gjort Regning paa, hvilket Antal formeentlig almindeligt antages passende at kunne ansættes til henved 203 Disse Spørgsmaal kunne egentlig kuns Bønderne selv paa en aldeles tilfredsstillende Maade besvare, og da der efter Jndsenderens Formening derved vilde være gjort et ikke ubetydeligt Skridt til denne vigtige Sags Fremme, saa haaber han, at navnligen de Bønder, som have underskrevet den ovennævnte trykte Jndbydelse, ville ved det her anførte finde sig opfordrede til offentligen at meddele saavel deres egen som andre dem bekjendte Bønders Formening om de under 2 1 og 2 her opkastede Spørgsmaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-24
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.