JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Paa Constantinsborg i Aarhuus Amt er bortdød et gam et Qvindemenneske, navnlig Marie Magdalene Olufsdatter, i nu tilsidst af Herskabet har nydt pleie og Underholdning. Arvingerne efter bemeldte Afdøde, om nogle ere til, indkalder herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og den Aarhuus Adresse-Avis, at møde eller møde lade ved Stiftesamlingen, som foretages her paa Gaardens Skriverstue 12 Uger a Dato den 28de Februarii næstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet; og meldes til enhvers Efterretning, at det ikke engang formodes, den Afdødes Efterladenskab vil tilstrætte Begravelsets Bekostninger. Constantinsborg, den 6te December 19. Poulsen Forvalter. Siden Hans Andersen Bølle, fød Taars, her af Søllestedgaards Godses Reservemandskab under Lægdet No. 23. Søgested Sogn, Halsted Amt, gl. No. 96, nye No. 65, som uden sumtopas er bortreist fra Godset og Lægdet og nu skal opholde sig i Kiøbenhavn, ikke, efter adskillige til ham ergangne skriftlige Erindringer, har villet adlyde Forordningens Bo. dende af 20de Junii 1788, med Henhold til Rescriptet af 14de Junii 1795, med at forskaffe sig det befalede Amtmandspas, saa tilholdes han herved i de offentlige Tidender enten at ind unde sig i Lægdet eller paa Godset, eller uopholdelig at forskaffden anførte befalede Rigtighed, da han i andet Fald maa til skrive sig selv Aarsagen til de deraf flydende Følger og den Strasom Anordningerne bestemmer. Søllestedgaard, den 27de November 1797. J. F. Holm. Forvalter ved Godset. Paa Søllestedgaards Gods i Abeed Bye under Baronier, Christiansdahi i Lolland, Halsted Amt, er for kort Tid siden ved Døden afgangen en i ugivt Stand der i en Tid af 9 Aar opholdende gammel Jndsidder, navnlig Jomfrus Anne Nielsdatter Ager, i hvilken Tid hun, i Betragtning af hendes fattige og trængende Omstændigheder, har nydt Pension her fra Baroniets høie Eiere. Stervboets ringe Efterladenskab er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Registering og Vurdering, Bemeldte Afdøde stal, efter den Oplysning som har været at erholde af hendes i Stervboet forefundne Beviser, være født i Ringsted Kiøbstæd i Sielland, men om hun haver paarørende Arvinger i Live, vides itte; hvorfor dette Dødsfald altsaa herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, bliver bekiendtgjort, at om nogen Arvinger efter oftbemeldte Afdøde maatte være i Live, de da med lovbefalet Beviisligheder vilde behage at melde dem for underskrevne inden den i Loven forestrevne Tid, da Skiftet i andet Fald paa lovlig Maade bliver sluttet. Jøvrigt tiener til Efterretning, at Stervboets Gield, med iberegnet Begravelses=Omkostninger, overstiger dets Formue, saa langt fra intet kan blive at arve. Søllestedgaard, den 27de November 1797.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Paa Skifteforvalterens S. T. Hr. Kammerherre. en Baron v. Knuths Vegne J. F. Holm, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Fra Gaardmand Christen Christensen i Kragerup under Kragerupgaards Gods er bortgaaet for en Tid af 2 Uger 2de Horsplage i 3die Aar, den ene sortebruun med Stierne i Panden, og en hvid Sot paa et af Benene, den anden reen sort og uden Aftegning, begge brændt paa nærmere Baglaar med K. Hvorom samme kan give Oplysning, loves i Douceur 4 Rdlr., naar de derom henvender dem til Eieren i Kragerup pr. Slagelse.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Den 19de d. M. er paa Korsøer Forstrand, tet under den saa kaldede Lygtebanke, bierget en Tønde Æbler af forskellige Sorter. Paa Bunden i den ene Ende af Tønden er brændt en flatt Ørn. Vedkommende Eier indkaldes herved, efter Forordningen af 12te Martii 1790, at melde sig med fornøden Legitimation inden den i Loven befalede Tid, og i saa Fald at modtage sammes ved Auction udbragte Værdie, efter alle paagaaende Omkostningers Fradrag. Korsøer den 29de October 1792. Rested. Torp.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
J Nørbyegaard i Lem Sogn, Bølling Herred, Ringkiøbing Amt, er ved Døden afgangen, uden at efterlade sig Livsarvinger, Selveier Jens Andersen Duedahl, hvis Efterladen skaber strax ere blevne tagne under lovlig Skiftebehandling. Desom maatte formene sig at have noget at fordre i dette Stervboe, enten som Arvinger eller Creditorer, indkaldes herved, i Overensstemmelse med Placaten af 26de October 1747, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav for undertegnede: som Skifteforvalter. J øvrigt meldes til alle vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling efter bemeldte Afdøde er bekammet at holdes her paa Amthuset i Ringkiøbing Tirsdagen den 9de Januarii 1798, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Ringkiøbing Amthuus, den 27de November 1797. J Skifteforvalteren S. T. Hr. Etatsraad og Amt. mand Hansens Fraværelse, efter Ordre, som Fuldmægtig Meul.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Ved et af afg. Mad. Anna Maria Mar Callocks under 3die Maji 1795 oprettet Testamente, som den 8de f. M. af Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst er confirmeret er det fastiat at Charlotte Lorent, en Datter af Gottfried Fridrich Lorent, skal, efter hendes Faders Død, af os undertegnede Executores Testamenti, aarlig saalænge hun lever udbetales 150 Rdlr. og at da hendes Opholdsted er ubekiendt, hun skal indkaldes i de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, og legitimere sig inden 6 Uger, da hun, i Tilfælde af Udeblivelse, intet skal have, men derimod ansees som død. Da nu denævnte Gott ries Friderich Lorent ikke længer er i Live, saa indkaldes herved hans Datter Charlotte Lorent, i Overeenstemmelse med Testamentet, at melde sig hos os inden 6 Ugers Forløb fra den Til denne Bekiendtgiørelse 3de Gange efter hinanden har været sin ført ilde Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, thi i Mangel deraf maa hun tilskrive sig selv den deraf flydende Uleilighed. Kiøbenhavn den 11te November 1797. Selmer. Gandil, Grosserer.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Mægler J Følge en Hr. Procurator Applebye af St. Croix allernaadigst meddeelt Bevilling af 2de November 1797, læst i Kiøkenhavns Hof= og Stadsret den 13de Novbr. f. A., indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle, saavel liden som udenlands boende, der formene sig at have nogen enten privat eller fra hans Embeder, som Procurator, hidrølende Fordring paa bemeldte Hr. Procurator Applebye, af hvad havn, eller paa hvad Grund, eller ved hvad Anledning det maatte være, saavelsom disses Arvinger, Executorer, Legasarier, Creditorer, eller andre til hvilke disses Ret maatte bære hiemfalden eller overdragen, med Aar og Dags Varsel sta Bevillingens Læsning ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret og derom stedte sidste Bekiendtgiørelse, og nød 6 Maaneders Parsel de paa de danske vestindiske Eilande sig opholdende eller boende, fra den Tid Bevillingen er læst ved alle Ober= og Unerretter paa bemeldte Eilande, og derom fredte sidste Bekiendt hørelse, at fremkomme og beviisliggiøre saadanne deres Forringer paa St. Croir for bemeldte Hr. Procurator Applebye, sig, eller i hans Fraværelse for Hr. Sammel Hugghue samme leds, saafremt de vil vente at deres Fordringer gulle blive an kete som gyldige. Christian Lund, Fuldmægtinds Advorar Rottbøll. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de Novemdette Aar, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 20de lestefter, ere Creditorerne efter de paa St. Croix i America døde James og Marv Tod,ius pæna pralum & perpetui lentii, indtalde, de i Hs. Majestæts Riger og Lande samt enlands hvende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den lid Proclama er læst ved Hof= og Stadsretten, samt 3de lange efter hinanden indført i de Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger og den altonalske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Over= og Underretter paa de danske vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldede alle bemeldte Afdødes paa benævnte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, saadanne deres Fordringer inden den ved Proclama foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre for de Herrer Robert Fausset og Charles Rodgers paa bemeldte St. Croix, som Fuldmægtige for de Herrer Rø bert Thompson og Charles Alttin, Crecutores Testamentii efter bemeldte Afdøde, hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 28de Novbr. 1797.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Mandagen den 11te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, lader, formedelst Boepæls Forandring. Hr. Lieutenant Witzleden af Weinbrød i Karleboe Sogn paa Hirschholms Amt sin eiende og iboende Gaard, udflyttet at Fælledskabet, 1ste Gang ved offentlig Auction opraabe til Bortsælgelse, om antagelig Bud skeer, med tilliggende Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. og fornøden Besætning tilligemed den inddavlede og i Gaardens Jorder nedlagte Vintersæd. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom bortsælges: kan forinden faaes til Eftersyn hos Fuldmægtig Lund paa Hirsch, holms Amtstue.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Onsdagen den 13de December, om Eftermiddagen imellem 1 og 3, bliver afg. Sophie Caroline Poulsens og forhen afdøde Mand Theehandler Johan Arvesen Rossings fælleds Stervboes Grund No. 319 i Laxegaden med derpaa værende Rudera, der efter Stadsconducteurens Attest indeholder 211 Qvadratalen. i Huset No. 320 & 21 i Laxegaden ved Auction 3die og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges. Auctions=Conditionerne tilligemed Vurderingsforretningen ere forinden at faae til Eftersyn hos Boets Curator Copiist Jversen, boende paa Hjørnet af St. Anne= og store Kongensgade No. 63 paa Christianshavn. Torsdagen den 14de December, Kl. imellem 1 og 3 Slet. bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges Huset No. 212 i Dronningensgade paa Christianshavn, afg. Skibstømmermand Morten Friderichsen Schmiths og efterlevende Enkes Bolette Sørensdatter, fælleds Boe tilhørende, som efter Vurderingsforretningen bestaaer til Gaden af 5 Fag, Grundmuur til alle Sider, 2 Etager høi med Kielder under og gebrokken Vinkeltag. Ef Baghuus 5 Fag Grundmuur, 2 Etager høi med Vinkeltag, J Værelserne 10 Jern Kakkelovne. Et stort Gaardsrum brolagt, deri en Portion fersk Pompevand med Opstander og Pomperedskab med videre muur= og nagelfaste Appertinentier, Huset som i Stadens Brandkasse er forsikkret for 3600 Rdlr., tilhører og Vurderingsforretningen melder. Conditionerne erfares hos Boets Curator Procurator Top i Skidenstræde No. 163.
Berlingske Tidende, 1797-12-08
Loverdagen den 30te December Kl. 11, bliver udi Admiralitets- og Commissariats-Collegio liciteret til Leverance til Holmen næstkommende Aar et Partie Klumpe-Blye, Steenkul, Beeg, Tiære, engelsk Pundtlær, Petersborg Dug, Flamsk Linned, Ravendug, Hamp, Slibestene, Tag= og Muursteen, Tallig, Talliglys, barkede Huder, Skrivpapiir, Kobber, plader, Haarduger : Haardepper, sinurte Huder, Pommerske Stump Master, Fyrretömmer til Billedhuggerarbeide, Pommerike Spær og Pahlholter, Fyrre Rendetræer, Eege Vogn, skudsblokke, Lindeplanker, Askestenger, Böge Skiæftetræer, Riis Eegenagler, Pokkenholt, Granetræe, Fege Klap holt, Pip- eller Læggersstaver, Töndestaver, Krud Tønde og Quart Furkensstaver, Læggers-Bunde, Furkens-Bunde, Tom der eller Mærse Tonde-Bunde, Fadebaandstager, Töndebaand, Aunböy, Birketræer, Bögebrænde, Spiger og Som, hviQuantiteter og Dimensioner saavelsom Conditioner for Leverancen forinden kan erfares i Söe-Etatens Commissariats-Contoir. Til en Vand eller Veirmølle, eller begge Deele under et, eller 2. en frie Avlsgaard, ligemeget som det er forfaldent, naar Prisen er derefter, helst ud af Nordkanten, anvises strax en Kiøber ved Vestervold No. 277 i Stuen, 3die Huus fra Vandkunsten. ge som have Renter at betale til Roeskilde Kloster til førstkommende 11 Dee Termin vilde behageligst henvende Dem til Casserer Bechman paa Nørregade No. 55 imellem Klokken 2 og 4. Mullerup den 2 December. 1797. T. C. Scheel. I store Kongensgade No. 240 sælges fine franske Betrækpapirer af de skiønneste Couleurer, som ei behøves at overstrygel, tilligemed alle Sorter Borter, Medaillons og Dørstykker, af forskellige Desseins, saa og meget smukke franske Gulvtæpper. Sammesteds anvises en Capital af 2 a 3000 Rd. til næste, 11 Decbr. Termin, imod Hypothek af asiatiske Actier. Jos Jens Schoustrup paa Amagertorv Nr. 3 kan nu faaes St. Croix Rum i Ankere og potteviis 28 s., dito 2 Mk. og 2 Mk. 4 s. Potten, extra god gammel Rum 3 Mk. Flasken, Kaffebønner 2 Mk. 6 s. a 2 Mk. 8 s., fine Martiniqve 2 Mk. 12 s., Java eller Mocca Kaffe 2 Mk. 10 s. og dito fine 2 Mk. 12 s. Pd., Candis 2 Mk., 2 Mk. 11 s. Pd., lyseguul dito 2 Mk. 5 s. Pd., godt hvidt Sukker i Topper 2 Mk., Melis i dito 2 Mk. 2 s., extra fint Raffinade i Topper 2 Mk. 6 s., fine Perlegryn 8 s. Pd., extra fine dito 9 s. Pd., meget fine Banke bog 6 s. Pd., Lpd. 5 1/2 Mk., dito 5 1/2 s., Lpd. 5 Mk., Perle, meel 2 Mk. 12 s. Lpd., Grubbemeel 2 Mk. 8 s. Lpd., endeel af Kiøbenhavns Porcelainsfabrik fr. Kaffekopper med og uden Hanker, Spølkummet, Tallerkener, Contoirkopper med og uden Hanker, Theepotter og Kaffekander m. v. sælges under Fabrikpriserne, dernæst engelsk Fasance s. s. Tallærkener, Spølkummer, Theekopper m. v. for billig Priis, allerfineste Congothee 7 Mk. Pd., dito 6 Mk. Pd., Thebohe 3 Mk. 4 s., dito 3 Mk. 8 s., Pudersukker 20 sk. Pd., Formelys, som en bleget, 19 a 20 sk., Risengryn 7 a 8 s. Pd., Mød 15 s. Potten, nye Citroner med videre for billige Priser.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Af disse Tidender Rom, den 16de November.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Hans pavelige Hellighed nyder vedvarende en god Helbred, og Sinds Munterhed. Sædvanlig besøger han hver Dag naar Veiret er godt, een af Kirkerne i Rom. De i forskiellige Egne af Kirkestaten herskende Uroeligheder og Giæringer ere nu ophørdte ; endog i Ancona, hvor det for nogle Maaneder siden saae meget stormende ud, er det nu roligt. De derværende Revolutionsbevægelser vare et Værk af nogle 100 hidsige Hoveder, men den store Haab blandt Jndbyggerne viste bestandig Hengivenhed for den pavelige Stoel. Valfarterne til Loretto gaae igien for sig; men det derværende Guds Moders Billede, som de Franske have pakket ind og sendt borter ikke kommet til Syne igien. Uden Tvil er det bleven med andre Kostbarheder bragt fra Loretto til Paris. Den pavel Militie er bleven completteret, og den offentlige Sikkerhed er nu i Rom bedre end tilforn. Engelsborg er saaledes forsynet med Alting, at det kunde udholde en lang Beleiring, ifald det pludselig blev omringet. Det Laan af 6 Procent, som formedelst den haarde Byrde, der ved de Franske Jnfald faldt paa det pavelige Skatkammer, var bleven lagt paa den høiere og lavere Geistlighed i hele Kirkestaten, bliver leveret af dem med en roesværdig Beredvillighed. Freden i Campoformidhar opvakt hos den hellige Fader og i hele Rom en stor Glæde.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Genua, den 18de November. Den 14de kom den franske Minister Faypoult igien hertil, fra Majland, og vor Uafhængenhed er nu sikker. Allerede under den 11te har Buonaparte sendt i Henseende til vor Republiks nye Organisering en Skrivelse til vor provisoriske Regiering, hvori han siger : Borgere. De maae ikke overlæsse Folket med Afgifter. 3 Directorer, 30 Lemmer i det Gamles Raad, og 60 i de Yngres ere tilstrækkelige til Eders Repræsentation. Lad det lovgivende Corps deele Eders Gebeet i 150 eller 200 Kantoner eller Contral=Municipaliteter &c. Deler videre Eders Gebeet i 2 eller 10 Militair=Divisioner: Bespecteer Religionen. Af udelukke alle Adelige fra de offentBerling. des- Boen lige Embeder er en stor Uretfærdighed; men de Adelige, som tiltage sig al Magten, stedse giøre Folkets Lænker endnu tungere, disse Mennesker kunne ikke kaldes til Statsembederne. De maae troe, at jeg allevegne, hvorhen min Pligt og mit Fædrenelands Tieneste kalder mig, er beredt, hvor jeg kan være Eders Republik nyttig, og at det skal giøre mig den største Fornøielse, at høre, at De leve lykkelige og eenige, og at De i ethvert Tilfælde kunne ved Deres Alliance være den store Nation nyttig, som De have at takke for Deres Frihed, og en Befolkningstilvært af næsten 100,000 Siæle.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Majland, den 20de November. Director Serbelloni har nedlagt sin Post, og gaaer som Gesandt over Rastadt til Paris. Vor Gesandt, Visconti. reiser i samme Egenskab til Wien. Sacoldi fra Brescia bliver Director i Serbellons Sted. Paven vægrer sig ved at erkiende vor Uafhængenhed, hvorfore Directoriet har sendt Borger Andreoli til Rom med den Erklæring, at enten skulde Paven inden 8te Dage erkiende den cisalpinske Republik eller der blev ham erklæret Krig. Medens man venter paa Svar, ere allerede 10,000 Mand Cisalpinere under Generalerne Fiella og Dombrowsky rykte frem mod ReminiOver Triest er den østerrigske General, Marquis Provera, ankommet til Rom med 2 Udjutanter, for at paatage sig Commanden over de pavelige Tropper.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Førend General Buonaparte den 18de November afreiste herfra over Turin til Rafindt, udstædte han følgende Proclamation til sin Armee. "Soldater, J Morgen reiser jeg herfra til Rastadt. Skilt fra Eder, kan kun det eneste Haab trøste mig, at jeg snart igien med Eder skal udsætte mig fornye Farer. Underholder Eder imidlertid med de Seiervindinger, som J have tilfegtet Eder i tvende Felttoge for en Nation, som nu har Eder at takke for sin Frihed. Den herværende officielle Journal yttrer det besynderlige Haab, at i Fald Freden ikke kom i Stand imellem Frankrige og Portugal, torde Hertugen af Parma afstaae sine Stater til den cisafpinske Republik, og derimod bekomme i den vestlige Deel af Europa et Herredømme.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Paris, den 27de November. Det heder, at vor Søeminister Pleville Leyelley er bestemt til at commandere Landgangen paa Engeland som Admiral. Tropperne, som ere bestemte til denne Landgang, skulle, som der siges, bringes til 150,000 Mand. Holland og Spanien, med hvilket sidste Rige vi bestandig staae i den beste Forstaaelse, skulle med deres Marine og Matroser tage Deel i Expeditionen, og strænge Anstalter føies til at haandhæve Disciplinen, og afværge ethvert Forræderie. Landingen skal efter Rygtet gaae for sig i Martii Maaned, og de dertil bestemte Tropper skulle i Besynderlighed afgaae fra de 6 Havne: Dunkirchen, St. Valero, Boulogue, Calais, Dieppe og Havre. - Borgeren Chevalier har opfundet undslukkelige Raket ker, som man udskyder med en Flint, og hvoraf en eeneste er tilstrækkelig til at stikke et heelt Skib i Brand. Han har tilbudet Directoriet sin Opdagelse for at betiene sig deraf mod Engelænderne. Vor forrige Søeminister Truguet, som er bleven udnævnt istedet for General Perignon til vor Ambassadeur i Madrid, skal med det første afreise derhen, for at paa skynde de spanske Krigskibes Udløben og Forening med vore til Expeditionen mod Engeland. - Directoriet har allerede sendt de fornødne Penge til Chambery for de Tropper, som marchere fra den italienske Armee til Armeen mod Engeland.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Borger og Physicus Thilorier har tilbudet Directoriet at forfærdige en ærostatisk Machine, med hvilken han igjennem Luften vil uden Fare føre en heel Armee med Krigsredskaber og Magasiner midt ind i Engeland. Han har i en af vore Journaler ladet indrykke følgende herom: "uden Tvivl vil Landgangen paa Engeland blive sat i Værk, men 1000 Helte ville blive knuste, uden at kunne fegte, og blive begravede i Bølgerne. Jeg foreslaaer et Middel, som giør vor Fiendes Flaader, Klipper og Batterier, som forsvare hans Kyster, unyttige; et Middel, som synes at være den største Forvovenhed, men som i Gierningen er den mindst farlige af alle, som man kan forsøge, et Middel, som paa en Dag kan giøre Ende paa Krigen, og forskaffe Europa Friheden til Søes igien, uden at vi havde en eeneste Mands Død at begræde ; et Middel endelig, som vil krone en Række af Undergierninger ved nok et større Underværk, og hvis lykkelige eller ulykkelige Udfald vil henvende Efterverdenens Øine paa den nærværende Generation. Jeg tilbyder mig, at bygge en bevægelig Lei og en Montgolfiere, som er stor nok til at rumme den Armee, som skal erobre Engeland, og sætte den midt i dette Land. At Sagen var muelig, kan ingen Physiker tvivl om. Jeg forbinder mig til at bevise, at den er let at udføre, og langt fra ikke saa bekostelig som en Søerustning."
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Directoriet skal efter Rygtet ikke have fundet for godt, at antage Thiloriers Project. Moniteuren for i Dag siger i Henseende til dette Project : "Aldrig har Hadet mod den engelske Regiering yttret sig stærkere i Frankrige, end siden Freden blev sluttet med Keiseren. Alle beskjæftige sig med Midler, til at forskaffe den farlige men glimrende Expedition mod Englandet lykkeligt Udfald. Om end nogle Borgere lade sig bedrage i Henseende til Midlets lykkelige Udfald, som de foreslaae, saa er dette Bedragerie dog meget tilgiveligt, det er et Feiltagelse af Jver.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
London, den 28de November. Sidste Hofdag forelagde Lord Grenville Kongen den offcielle Beretning om Kongen af Preussens Død. Strax der apaa blev givet Ordre, at anlægge Sorg ved Hoffet paa 6 Uger, Kongen lod tillige udfærdige de sædvanlige Condolence=Brev til den nye preussiske Monarch, og et nyt Creditiv for vor overordentlige Envoye og befuldmægtigede Minister Lord El gin i Berlin. Man er her meget opmærksom paa, hvad for et politisk System den nye Monarch vil følge. - Sir Gard ner er bleven beskikket til Øverstcommanderende over en Eskadre af 10 Linieskibe, som er beskikket til at dække Jrland. -
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Den portugisiske Ambassadeur Marquis von Pombeira, som er Canzler af Portugat, skal Vinteren over opholde sig her. Han var kommen, for under Portugals Megling at slutte en separat Fredstractat imellem Spanien og Engeland; men da Tractaten af Udine er kommet derimellem, vil nu meget hænge af Congressens Udfald i Rastadt. Efter de nyeste Breve fra det Gode Haabs Forbierg herske, sammesteds Mangel paa Levnetsmidler og Fourage til Hestene, da Bønderne vegre sig ved at forsyne Engelænderne med samme. Man har opbragt en hollandsk Brig, som kom fra Batavia og var ladet med Vaaben, hvilke, efter Rygtet, have været bestemte til at bevæbne de Misfornøiede paa det Gode Haabs Forbierg, som man under Commando af nogle hollandske Officerer, der tillige befandt sig paa ommeldte Brig, vilde søge at bevæge til et Angreb paa Capstaden. Den sidste Hoftidende indeholder et Tillæg fra Admiral Duncan om Forliset paa 6 andre brittiske Linieskibe i Søeslaget den 11te October, hvorpaa han endnu ikke havde Fortegnelse, da han afsendte sin første Seiersberetning. Antallet paa de Dræbt, og Saarede paa disse 6 Skibe beløber sig til 95, og paa de andre Skibe af Flaaden til 751, saa at vort hele Forliis af Døde. og Saarede i bemeldte Søeslag beløber sig til 846 Mand. Der blive nu sendte mange Penge i Guineer fra Engeland til Jrland. Den sidste Paketbaad bragte med sig 38000 Guineer. De saa kaldte Defenders begaae endnu sammesteds de umenneskeligste Grumheder. - Militien paa de spanske philippinske Øer er bleven forstærket ved Tropper fra Spanien, Man har og udrustet mange Kanonbaade paa disse Øer.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Paa St. Domingo skulde 16000 spanske Jndbyggere have tilbudet sig, at ville forene sig med Engelænderne, for at erobre denne hele Øe. Da ogsaa mange af vore Kiøbmænd ere interesserte ved Besiddelsen af denne Øer, saa skal nu ogsaa vore Tropper ikke forlade den.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Wien, den 29de November. Man taler nu om en Formæling imellem Erkehertug Car og en chursaxisk Prindsesse. Bemeldte Prinds skal efter Rygtet organisere som Gouverneur og Generalcommandant de nye italienske Provindser.
Berlingske Tidende, 1797-12-11
Brussel, den 30te November. General Goulus's Corps af 6000 Mand, som bloqueret Chrenbreitstein, marcherer til Dunkirken, og Generalerne Chateauneuf og Duhem med 12000 Mand af den tydske Armee til Brest. Endnu 4 Regimenter let Cavallerie ere bestemte derhen. Af de 150,000 Mand, som skulle lands i Engeland, skal Buonaparte commandere Hovedcorpset ved Kysterne af Bretagne, General Desair det andet Corps ved Kysterne af Normandler, og General Bernadotte det tredie ved de flanderske Kyster.