JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-22
Torsdagen den 31 Januar, Formiddag Kl. 10, bliver afholdt Auction i Morudskov til Langensøe paa en betydelig Deel Udhugning af store Bøge og Ege, nogle store Ege, som findes gavnlige til Gavntræe og Huustømmer. Liebhaverne ombedes at ville møde hos Skovfoged Axel Bøie ved Morud samme Dags Formiddag Kl. 9 1/2. Langensøe Birketingskontoir den 18 Januar 1839. M. Knnzen. (Hermed et følgeblad.)(Redigeret af Carl Bagger.)J Anledning Professor Dr. theol. Clausens Dom i Folkebladet. over. mit Sendebrev til Biskop Dr. theol. Faber. Clausen er mig kjær, men en Der er en Sandhed, som meer eller mindre iøinefaldende har gjort sig gieldende til alle Tider, en sørgelig Sandhed, som aabenbarer sig, naar det conventionelle Liv træder i Collision med Moralloven, hvilken ikke kan andet end hævde Sandhed og Ret i enhver Dragt og paa ethvert Sted. De høieste, herligste Principer og Postulater doceres i Pugeskolen og udvikles paa det Klareste af Høiskolens Lærer. Drengens og Ynglingens Sjæl opflammes for Alt, hvad der er positivt sandt og godt og rigtigt; men hvor maa den Unge og Uerfarne ikke forhauses, naar han seer, at Convenientsen (Overeenskomst i de relative sociale Forhold) ogsaa har sine Love, der, vaklende og øde, dog finde ubetinget Lydighed, naar han seer, at den dygtigste, meest enthustastiske Lærer bukker under for det Angreb paa Moralen, hvormed det conventionelle Liv begynder sin Modstand, naar han seer, at den Høitbegavede ikke tager i Betænkning at abstrahere fra saadanne Love, der aldrig ere og aldrig kunne blive almeenfornuftgyldige. J Begyndelsen glimter rigtignok det Haab, at der dog eengang eller etsteds maa findes et Samfund, et stærkt og mægtigt Samfund af Sandhedens urokkelige Venner, der agte Kjærnen høiere end Skallen, der elske det Væsentlige, endogsaa da, naar Formen synes haard og fra stødende – men Haabet skuffer, Forventningen daarer; thi sjelden og kun i de lyseste Punkter af Menneskehedens Historie glæder Sjælen sig ved det skjønne Syn, at det conventionelle Liv taber Slaget mod Moralens herligste Principer og Postulater. Francer, er til bier en Sandheden er mig langt kjærere. Foranstaaende Betragtning stod levende for mig, da jeg havde læst H. H. Hr. Professor Dr. theol. Clausens bemærkninger i Anledning af mit Skrift, betitlet: første Part af et Sendebrev til Biskop Dr. Faber, og med en tungsindig Følelse gaaer jeg nu over til Beviset for min Betragtnings Rigtighed, idet jeg godtgiør, at Hr. Professor Clausen, ved at fælde en formeentlig moralsk Dom over min Tænke- og Handlemaade, har abstraheret fra det conventionelle Liv og saaledes, om ikke krænket, dog mærkeligen divergeret fra Moralloven, med en tungsindig Følelse, siger jeg, fordi ikke allene jeg, men tusinde og atter tusinde af mine Medborgere, vistnok og med Grund havde ventet, at Hr. Prof. Clausen, naar han endeligen vilde dømme, da havde udtalt sin Dom uafhængig af Partieaand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-22
Hr. Prof. Clausen har bøiet sig for det conventionelle Livs Love, naar han fordom mer mig, ikke fordi jeg angreb Manden, men fordi jeg formeentligen ikke tog tilbørligt Hensyn paa Mandens Stilling. Men er det en umodsigelig Sandhed, at det Urigtige er urigtigt, hvorsomhelst det rører sig eller kommer tilsyne, da er jeg uskyldig bleven fordømt, fordi jeg uden Skrømt angreb det Urigtige, som jeg fandt i Hr. Biskop Fabers Petition og tilsvarende Færd. Ogsaa maa jeg bemærke, at Æmnets betydningsfulde Vigtighed fremkaldte en umiskjendelig Varme i mit Angreb, og saa nødigen jeg endogsaa i denne Sag vilde beraabe mig paa Autoriteter, saa føler jeg mig dog af Hr. Prof. selv tvungen til det Spørgsmaal: blev Striden mellem Hr. Professoren og vor udmærkede og høitagtede Grundtvig ført og tilendebragt uden al personlig Fornærmelse, og var ikke Stridens Æmne langt høiere og vigtigere end det, der gav Stof til nærværende Strid? - Hr. Professor Clausen, har bøiet sig for det conventionelle Livs Love, naar han aldeles ikke forudskikker sin formeentlige moralske Dom Præmisser, paa hvilke denne retfærdigen kunde bygges. Medens Convenientsen lader sig nøie med en eller anden anerkjendt Autoritets Dom, saa forlanger Jntelligentsen altid motiverede Grunde for en Menings Rigtighed og uomstødelige Beviser for en Doms Retfærdighed. Med et Exempel, hentet fra det daglige Liv, vil jeg forsøge at belyse denne Sandhed nøiere. Naar en Retssag er afgjort ved Underrettens Dom, da antager ogsaa Convenientsen den store Hobs Mening om Sagen, deels fordi det er forbunden med Møie at forhverve sig selv en Mening, og deels fordi Convenientsen saameget muligt søger at være neutral, medens Jntelligentsen derimod inderligen ønsker at see, hvorledes Overretten vil dømme i den samme Sag, om endogsaa Præmisserne til hiin Dom ere fremstillede med høistmulig Skarpsindighed og Klarhed; og bliver nu Overrettens Dom i endogsaa det Ubetydeligste forskjelligt fra Underrettens, da imødesees med Længsel Høiesteretsdommen. Men selv ved denne kan Jntelligentsen ikke finde sig tilfredsstillet strax, fordi denne Dom, som bekjendt, ikke har Præmisser, med mindre disse klart og let kunne hentes enten fra de høieste og evige eller ogsaa fra de positive Love, naar man ved Siden deraf har Retssagens Kragsberggaard den 19 Januar 1839. (Følgeblad til Fyens Stiftsavis No. 11 for 1839.) Acter. Heraf vil det altsaa være klart, at Hr. Prof. Clausen, idet han ansaae sig for competent til at afsige sin foregivne moralske Dom over min Tænke= og Handlemaade, ene og alene tog Hensyn til Convenentsen og ikke til den urokkelige Morallov, paa hvilke Jntelligentsen stricte fordrer, at en saadan Dom skal bygges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-22
Hr. Prof. Clausen har bøiet sig for det conventionelle Livs Love, naar han insinuerer den Paastand, at mit Sendebrev afgiver Exempel paa slet Aand og Tone; thi denne Paastand kan ikke for Moralens Domstol gives Medhold, førend det uomtvisteligen er godtgjort, at mit Skrift var bygget paa Usandhed. Dette har Hr. Prof. ikke med et eneste Ord beviist, men vil at man ubetinget skal fæste Tillid til hans Paastand og til den tidligere beviiste Partiskhed, han aabenbart røber, naar han, idet han erkjender Hr. Biskop F. og mig for offentlige Karakterer, øiensynligen skaaner den Ene, nemlig Biskoppen, for at kunne vende hele sit Angreb mod den Anden, nemlig mod mig. Har jeg nu talet Sandhed, da ville mine retsindige Medborgere visseligen tilgive mig, at Sandheden ikke fremtraadte pyntelig og stadselig; men har jeg fremført Usandhed, da maa min Fordømmelsesdom være en conseqvent Følge af andre Love end dem, paa hvilke Hr. Prof. Clausen har bygget sin Dom. Det er derfor en Trøst for mig, at Sandheden ikke døer, naar Convenientsen med al sin Herlighed forgaaer, og derfor kan jeg nu og fremdeles betragte Hr. Prof. Clausens Dom: for død og magtesløs at være. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
68 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposter af Søren Hempel, Cancellieraad. Trykkes og udgives i Odense. 23 Januar 1839. Onsdagen, Jndhold, Udlandet: Marie, Prindsesse af Frankerig og Hertuginde af Würtemberg. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Stænderforsamlingen i Roeskilde, Videnskabelighed, Blandinger, Skibs= og Handels-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Udlandet. Marie, Prindsesse af Frankerig og Hertuginde af Würtemberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Den nylig afdøde Prindsesse Marie var 25 Aar gammel. Med de Plager, hvormed Himlen saa hyppigt hjemsøger de kongelige Familier, syntes den ene at have forskaanet hende, ligesom det lod til, at den i hendes Livhavde plantet alle Elementer til en varig Lykke. Hun var smuk og riig; et næsten borgerligt Ægteskab tillod hende at være velhavende, uden at bebyrde Nationen med en forhadt Appanage; ved et ædelt og udmærket Talent havde hun opsvunget sig til de første Kunstnere, der fordum kun beskyttedes af kongelige Personer, men som nu maae deele Udødeligheden med hende. Hun var billedhuggerinde, foruden den Statue af Pigen fra Orleans, der i Versailles beundredes af Enhver, for Man erfoer, at det var et Arbeide af Kongens Datter, efterlod Prindsessen endnu en døende Bayard, der ikke blev udført i det Store, samt en anden Fremstilling af Pigen fra Orleans, der ved den poetiske Opfatning, som ledede Kunstnerinden, maa sættes over den førstomtalte Statue. Johanna sidder her tilhest; med sin Strids oxe har hun første Gang truffet en Mand, som ligger blødende paa Jorden. Johanna bliver bestormet af modstridende, men sande Følelser, hvilke underfuldt ere gjengivne ved hendes Stilling og Ansigtsudtryk. Manden er en Engellænder, altsaa Frankerigs Fiende; hun mærker, hvorledes hendes bløde Arm, hendes fiinbyggede Fingre formaae at føre Stridsøren og knuse Fiendens Hjerneskal hun seer, at Gud ikke har bedraget hende, at hun skal frelse Frankerig og salve Kong Carl i Rheims; en ædel Stolthed taler ud af den Begeistredes Øine, men tillige blive hun ogsaa forskrækket og forvirret ved Synet af Blode og den sig nærmende Død, den blide Pige skjælver ved de Slag, som hun har givet, og hun tænker endnu engang paa, hvad hun af Naturen er og hvad hun nu er ifølge den Allerhøiestes Villie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
J Fontaineblean har Prindsessen efter sine egne Udkast ladet udføre malede Glasruder til den hellige Saturins Kapel, og her seer Man den hellige Amalie, hendes Moders Patronesse. Dette Værk roses meget af Kunstnerne og udmærket sig ved en ædel og udsøgt Holdning, der i det Hele findes gjennemgribende i alle hendes Arbeider. Saaledes seer Man i Kirken i Slottet En flere Malerier af hende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
For sin Formæling havde Prindsessen høist smagfuld og virkelig henrivende indrettet sin Bolig i Tuillerierne aldeles i den Stil, der fremkom ved Kunstens Gjenfødelse; hun levede i sin Families Skjød, af hvem hun elskedes med Omhed, og som hun atter oplivede ved sin bevægelige vittige og ægte franske Aand; her udøvede hun sin tilbedede Knust og lod sig kun sjelden see ude. Hendes Skjønhed viste sig især i Ynde og Ziirlighed, og hendes i paafaldende Grad bevægelige og udtryksfulde Phystognomivar ikke istand til at skjule hvad der rørte sig i Sjælen. Hun forlod Paris og Frankerig, for at smaae en Lykke, som ikke just falder i mange Kongedøttres Lod; hun valgte sig en Mand, der tilbad hende. Men for de Franske gjaldt Hertuginden af Würtemberg stedse kun for Prindsesse Marie, kun under dette folkelig blevne Navn er hun bekjendt i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Man har i formindsket Maalestok forfærdiget en Copi af den Versailler Pigen fra Orleans og i denne Vinter har af alle Smaastatuer netop denne været den meest søgte hos Kunsthandlerne. En almindelig Smerte udbredte sig, den Gang Man hørte, at Prindsessen var syg, og Kunsthandlerne sagde veemodigt til dem, der traadte ind i Boutikkerne: "see her Prindsesse Marias JohannalJ Tydskland blev Prindsessen modtaget paa det meest Glimrende: Man erindrer sig den ulykkelige Jldsvaade, som fortærede det af hende i Gotha (see denne Avis for ifjor S. 81 og 97) beboede Pallads og tvang hende til, næsten uden Klæder at flygte over en iisbelagt Gaardsplads, den Gang var hun alt høitfrugtsommelig. Fr. dette Tidspunkt af udviklede den Sygdom sig, som tilsidst bortrev hende. Lægerne tilraadede hende, at opsøge en varmere og indflydelsesrigere Luft, og nu reiste hun til Jtalien, nødigt forladende Tydskland og sin Gemals Slot som bar Navnet Phantasien, og hvor hun befandt sig saa overordentlig vel endnu i sine sidste Øieblikke talte hun med Begeistring om dette Slot. Grev Brignolet havde strax tilbudt hende et yndigt beliggende Opholdsted, 3 Mile fra Genua, men de usunde Vinde, som blæse i disse Egne, nødsagede hende til at reise til Pisa. Her øste Man atter noget Haab, men snart tog Ondet til og de Franskes Dronning sendte Hertugen af Nemours til hans Søster. Hele det toscanske Hof begav sig til Pisa, for at gjøre Hertugindens Ophold der saa behageligt som muligt men hendes Tilstand tillod hende ikke at modtage Nogen Snart mærkede hun ogsaa selv, at hun var uden Frelse og, sine Fædres Religion tro, udøvede hun alle dennes Pligter med en opbyggende Fromhed. Nogle Dage før sin Død vakte Smerten hende op af Søvne; hun forlangte Lys og tegnede i nogle Timer: ret ligesom om hun kun Egenskab af Kunstnerinde vilde skilles fra denne Verden, Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Offentlige Foranstaltninger. Under 25 Decbr. f. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst behaget De at benaade Skolelærerne Abraham Bentsen ved Kikhavns Skole og Jens Andersen ved Brederød Skole, Begge under Frederiksværks Gods, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen under 27 f. M. at tillade Hs. Excellence Generaladjutant, Generallieutenant v. Bülow at anlægge og bære den ham af Hs. Durchlauchtighed den regjerende Hertug af Sachsen-Meiningen tildeelte Decoration som Storkors af den sachsiske Ernestiniske Huusorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Hs. Maj. Kongen har under 28 s. M. allernaadigst behaget at tillade Kammerherre og Hofchef hos Hs. K. H. Prindsesse Juliane Sophie, Ritmester ved Livgaden til Hest, Georg Alexander v. Berner, Kammerjunker, Premierl. og Adjutant ved Livgarden til Hest, Nicolai Stabel v. Brock, samt Premierl. ved 2det Livregiment til Fods, Adjutant ved Landcadetcorpset, Georg Diderich Caspar v. Vett, at anlægge og bære de dem af Hs. Durchlauchtighed den regjerende Hertug af Sachsen-Meiningen tilstillede Decorationer som Riddere af den sachsiske Ernestiniske Huusorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Under 29 f. M. har det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at tillade Hs. Excellence Geheime-Statsminister, Overskjænk, Grev Rantzau til Breitenburg at anlægge og bære den ham af den regjerende Hertug af Sachsen=Meiningen tildeelte Sachsen Meiningske Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Den 30 f. M. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt Commandeersergeant ved det 1ste jydske Jnfanteri-Regiment, Johan Georg Bergamedy, til Dannebrogsmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Videnskabelighed. Hr. Licent. juris, Overauditeur Petersen har, i Anledning af det ved ham udarbeidede Lov=Lexicon, brugbart ogsaa for Norge, modtaget af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig den svenske Fortjeneste Medaille i Guld, paa hvilken Medailles Forside Hs. Majestæts meget lignende Brystbillede findes. Af det ovennævnte "Lov=Lexicon, eller alphabetisk Repertorium over den danske Lovgivning og de dertil hørende offentlige Actstykker, er hidtil 3 Bind udkomne Kjøbenhavn 1837-38).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Blandinger. J Veile er en bedaget Dame for kort Tid siden død, nemlig en Jomfru Karen Krag Holm, Datter af en Borgermester Wolrath Holm i Odense. Den Afdøde var født den 11 April 1747 og saaledes næsten 92 Aar gammel. Hendes Døbeseddel lyder: Efter St. Knuds Kierkes Ministerial Protokol blev velædle og velbiurdige Hr. Borgemæster Wolrath Holms Barn døbt i St. Knuds Kierke og kaldet Karen Krag Ano 1717 den 11te Aprilis. Madame von Westen bar det til Daaben, Raadmand Erichsens Kjereste gik hos, Mands Faderne vare Cancelie Raad Fogh, Monsieur Borring og Monsr. PeterEilskon, hvilket herved vorder attesteret. Odense den 15de Juli 1768, af Kragh, Klokker til St. Knuds Kierke i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Den Afdøde, der i 59 Aar havde levet i Veile, tildeels i Huset hos en Provst Neuchs, havde i de sidste Aaringer sit Ophold i Sparekasseboligen. Til hendes Navn knytter sig iøvrigt en historisk Mærkelighed; hun var nemlig Søster til den Cancellieraad Holm, eet af Datidens urolige Hoveder, der deeltog i de bekjendte Brabandske Stridigheder, og som, efter en længere Tids Fængsling i Citadellet Frederikshavn, blev nødt til at gjøre en Udenlandsreise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Det kongelige Departement for de udenlandske Sager har tilmeldt Cancelliet, at dansk Undersaat Kjøbmand Carl Stemann eller Stedmann er død i St. Petersborg, uden at efterlade sig Livsarvinger, og at Executorerne af hans Testamente have indbetalt Nettobeløbet af hans Formue til Gesandtskabet, for at vorde hans Slægtninge udbetalt. Hans Fader var Snedkermester, og hans Moder hedie Sara Bruhn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Som Bidrag til den Festlighed, der i Horsens fandt Sted i Anledning af Generalmajor v. Flindts Jubilæum, kan bemærkes, at Underofficererne, Trompeterne samt Understaben af det slesvigske Curasseerregiment, nogle Maaneder tidligere havde overrakt Oldingen en smagfuldt forarbeidet Sølvpokal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
J en Afhandling i "Politivennen" formeenes, at der i "Danmark og Holsteen, ødelægges hver Uge een Familie ved Tallotteriet, og derpaa beregnes, at denne Jndretning siden 1770 har ruineret henved 1200 Familier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Samme Blad fortæller, at der paa Nørrebro er Nytaarsnat blevet fyret med Pistoler og Geværer, for at feire det nye Aars Ankomst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Ogsaa i Veile have Gadedrenge og Consorter feiret, Nytaarsnat med et formeligt Bombardement med Kampesteen, Potter (en saadan slængtes endog gjennem Vinduet, ind i en Seng) samt Ærter og Tagsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Enkehertuginden af Glücksborg har solgt det hende tilhørende i "Dänisch Wohlder liggende Gods Hoffnungsthal til den danske Gesandt i Berlin, Kammerherre, v. Reventlow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Af en nylig udgivet Piece af Etatsraad Schaffer erfares, at det i 1837 var indgivet 6 forskjellige Projecter til Kongens Nytorvs Brolægning, af hvilke 1) Brolægningens Fortsættelse vilde koste 24,000 Rbd.; 2) v. Krags Haveproject 28,680 Rbd.; 3) Kunstacademiets 38,400 Rbd.; 4) Prof. Hetsch's Haveplan 35,780 Rbd.; 5) Jngenieurcorpsets første Project 26,300 Rbd., og 6) dets andet Project med Haveanlæg 30,980 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
J "Jyllandsposten, anføres flere advarende Exempler, der godtgjøre, at Berberisbusken virkelig har en skadelig Jndflydelse paa Rugen og foranlediget Rust derpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Under 18 Septbr. f. A. er Branddirekteur i Holbeks Amt, J.L. Schou, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension fra 1 Jan. d. A. at regne. Under 29 Decbr. f. A. er Cand. chir. A. B. Knudsen beskikket til Distriktschirurg i Sæbye med tilhørende Landdistrikt. Under 1 Januar d. A. er Sognepræst for Sneibjerg og Tiørring Menigheder i Ribe Stift, C. C. Krarup, beskikket til Sognepræst for Hygom og Houe Menigheder i samme Stift: Sognepræst for Vester-Tørslev og Svenstrup Menigheder i Aarhuus Stift, C. H. Grove, til Sognepræst for Trige og Olsted Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Vindblæs og Dalbyeover Menigheder i Aarhuus Stift, M. H. L. Dahlerup, til Sognepræst for Gjerløv og Ensløv Menigheder i samme Stift; 2den Catechet ved BremerholmsMenighed og Overlærer ved Sø-Etatens Drengeskole, Th. Gudmundsen, til Sognepræst for Gloslunde og Græshauge, Menigheder i Lolland; Sognepræst for Søbye og Heden Menigheder i Fyen, N. C. T. Lange, til Sognepræst for Vidsk ende og Aunsøe Menigheder i Sjælland. - Under GeneralToldkammer- og Commerce-Collegiet: Under 20 October f. A. er Toldforvalter Merzrath og Toldcontrolleur Rheder i Ulzborg, under 8 Decbr. Undertoldopsynsmand Arnorius i Lunden i Nordreditmarsken, samt under 22 Decbr. Toldcontrolleur Bertram i Kruckau og Toldassistent Voigt i Langenfelde, i Naade entledigede fra deres Embeder fra 1 Januar d. A. at regne. Under 10 Novbr. f. A. er Toldcontrolleur paa Pellworm, C. C. Schulthes, udnævnt til Toldforvalter i Pløen; constit. Told-Oppebørselsbetjent A. C. Hintz i Brunssbüttel til Toldforvalter sammesteds, regnskabsførende Grændsecontrolleur i Meldorf, W. C. A. Rohlfs, til Toldcontrolleur og Orpebørselsbetjent sammesteds; Toldforvalter N. F. Müller i Krempe til Toldforvalter i Heide. Under 24 Novbr., Toldforvalter i Rethfort, Justitsraad C. F. Jensen, til Toldforvalter i Poppenbüttel. Under 8 Decbr., Fuldmægtig under Collegiet og const. Toldforvalter i Bramsted, J. G. Herzog, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent sammesteds; constit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Grændsecontrolleur i Ochsenzoll, L. Lorenzen, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Hobeluft; Fuldmægtig under Collegiet og const. Toldforvalter i Wilster, G. Jessen, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent sammesteds; Kammerraad og Renteskriver under Collegiet, O. J. S. Esmarch, til Toldforvalter i Neustadt; Toldcontrolleur i Flensborg, A. G. Thomsen, til Toldforvalter i Tønder, og Fuldmægtig under Collegiet, constit. Toldforvalter i Glückstadt, J. C. A. Rolff, til Toldkasserer i Tønder. Under 25 Decbr., constit. Fuldmægtig C. C. Mourier til Renteskriver i det slesvigske Toldcontoir, og constit. Copiist J. Kuhl til Renteskriver i det holsten lauenborgske Toldcontoir under Collegiet, samt under 29 Decbr., Toldassistent i Flensborg, C. A. Lassen, til 5te Toldcontrolleur sammesteds. Den 30 Decbr., constit. Toldforvalter i Haderslev, P. Juhl, til Toldcontrolleur i Krückau. Alle fra 1 Jan. d. A. at regne. - Under Rentekammeret: Under 1 Decbr., Greverne F. F. Lerche og W. Lerche til Jagtjunkere, og Forst candidaterne D. C. T. Reie og A. N. Sarauw til Landmaalere. Den 15 Decbr. er Etatsraad og Høiesteretsadvocat G. Schack efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede som Kammeradvocat, fra 1 Jan. 1839 at regne, og er derhos Søkrigsprocureur og Høiesteretsadvocat, Etatsraad P. C. Sporon, fra nysnævnte Tid udnævnt til Kammeradvocat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Den 18 Decbr., Renteskriveren for Rentekammerets 1ste sjællandske Renteskriverkontoir, Kammerraad V. T. Lange, til Amtsforvalter for Aalborg Amtstuedistrikt fra 1 Jan. 1839 at regne. Den 22de, Grev C. J. S. Holck til Jagtjunker. Den 20de, N. J. Holmehuus til Skovfoged ved Sønder=Kohauge, paa Falster. Den 1 d. M. er der forundt 2den Embedsmand, i Ratzeborg Amt, Kammerjunker C. Hein, og surnumerair 2den Embedsmand i Steinbørst Amt, J. D. Cossel, Prædicat af Amtmænd. - Under de Deputerede for Finantserne: Den 25 Decbr. er Secretair A. C. Boye i Naade og med Vartpenge entlediget som Fuldmægtig i Assignations-, Expeditions og Bogholdercontoiret, hvorhos tillige allernaadigst er bestemt, at denne Fuldmægtigpost ikke skal besættes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Skibs= og Handels-Efterretninger, Kjøbmand Friderich Engel, Assorie af Huset Neumann & Engel i Liverpool, er bleven allernaadigst beskikket til Kongel. dansk Consusammesteds, og som saadan anerkjendt af den Kongel. storbrittanniske Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Den 10 d. indkom til Frederikshavn Skonnerten Freia, Capit. P. Jensen af Troense, kommende fra Korsøer, bestemt til Jersey, med Tab af Seil, Tougværk, Baad, Skandseklædning og Støtter m. m. Han maa losse, for at reparere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-23
Handelen med Kornvarer har i December f. A. været meget levende i Hovedstaden, og Kjøbenhavnsposten anslaaer, Modtagelsen deels der, deels i Provindserne, baade strax og til Foraaret, til omtrent 90,000 Tdr. Kbhavn den 11 Januar. Efterat Vinteren har indskrænket Tilførselen af Kornvarer fra Provindserne til Ubetydeligheder, Dø vare i den senere Tid Omsætningerne i Kornvarer saa at sige, alene at levere i Provindserne til Foraaret. De seneste os bekjendte Priser, som betaltes, ere: for Rug, 119-120 Pd. holl. 5 Rd. 2132 s. mod 1/2 Beløb Byg, 108110 Pd. holl. 4 Rd. 5668 s. Havre. . . . . . 3 Rd. 1632 s., betalt strax. Hvede er solgt her, middel Vare, til 10 1/2 a 11 Rbd. - Af Raps er, saavidt os bekjendt, ikke solgt noget Parti i den sidste Tid; man vilde kunne erholde omtrent 16 Bcomk. paa Levering, i Foraaret, men endnu holde Sælgerne sig tilbage til denne Priis.