Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-14
Vi ere nu Alle ved god Helbred og overvinde Kulden ved Hjælp af 2 engelske Arnesteder og Jordbærtræets Rødder.), som Grækerne bringe til Byes, spise Honning af vilde Bier i Stedet for Smør, som om Vinteren er meget dyrt her, lade det billige og meget gode Kjød af unge Øxne og Vildsviin, hvoraf her er nok, smaae os godt, bage selv Brød af en Slags Hvedemeel, faae Grød af Riis og Semidalia (en Slags Gryn af Hvede) drikke Thee, Kaffe og Viin, der kjøbes her til samme Priis som godt Øl i Kjøbenhavn, ikke at forglemme det delige Vand, som strømmer til os fra Bjergene og i saadan Overflødighed, at Haugen, selv i den tørreste Sommer, kan vandes tilstrækkeligt dermed, og desuden et tyrkisk Bad, som er en gammel Indretning her, forsynes naarsomhelst Nogen vil bruge det. Melk er meget dyr, og vi erholde derfor kun lidet, men Frugter og det bedste, Figener, Rosiner og alle Slags Nødder ere saare billige og maae derfor, naar vi mangle dansk Søbemad, udgjøre vor anden Ret til Middag. Med de bedste Figener kan en Huusholdning som vor blive tilstrækkelig ja rigelig forsynet for 2 a 3 Mark om Maaneden. Levnetsmidler ere altsaa det Hele taget, selv Sukker iberegnet, ingenlunde dyrere end i Kjøbenhavn, men vanskelig er Transporten fra Smyrna herud af mange Ting, som ikke kunne faaes i Landsbyen selv; thi uagtet det er en stor Bri- og en stor Deel af den beboes den meste Tid af Aaret af formuende græske, armeniske, tyrkiske og europæiske Familier fra Smyrna, hvoriblandt især Engelændere, (hvorfor her og er et engelsk Capel, hvori holdes Gudstjeneste hver Søndag) er den kun daarligt forsynet med det Nødtørftige til Livets Ophold. Jeg indseer derfor godt, at der slet Jntet spares ved at boe Landet, og forstaaer alt at hvis jeg ikke havde havt Kold med, der snart vil kunne lære saa Meget, at han kan reise til Smyrna (hvor Alle kappes om at snyde Fremmede) og gjøre de imellem nødvendige Jndkjøb, vilde for megen Tid gaae tabt for mig med saadanne Ting, eller jeg vilde være bleven nødt til at holde en Karl foruden en Pige. Tjenestefolk ere ei gode at bekomme her, thi deels er det alene Græker, som ville tjene hos Fremmede, deels ere de græske Tjenestefolk meget bedrageriske og tyvagtige. Dog maae vi see at faae en Pige snarest muligt. Her er det frit med Alt, man jager Tienestefolk bort, som man ikke længere vil have, og gaae de selv bort, maa man lade dem fare. Forlangte Jndrykkelser. Samtale. A. Har Du læst i Aviserne, at det er Dines Møller i Kloster=Mølle som har været saa infam grov imod den gamle Præst i Wissing? – B. Ja jeg har A. Den gamle Præst skal dog ellers være en meget skik kelig Mand. – B. Derom er kun een Mening, naar man undtager D. M. - A. Det er en Pokkers Karl den Dines; hans Mening kan ogsaa omtrent gjælde for B. For To, eller slet Jngen, om Du vil. Det Første troer han idetmindste selv. – A. (Smiler) Gjør*) Paa Bjergene omkring Smyrna voxer et Træe eller en Busk, hvis Frugt baade i Smag og Udseende ligne Jordbær, medens dets Nødder bruges til at brændes. De hes os almindelige Jordbær ere held ne der til Lands. Breve fra den danske Missionær L. D. Hass, forhenværende Præst i Medolden i det Slesvigske, til Magister Lindberg. Budja ved Smyrna d. 22 Dec. 1842. "Langt om længe faaer jeg da en Smule Ro, saa jeg kan tænke paa at skrive Dem et Par Linier til, kjære Lindberg, De og mine andre Venner og Brødre i vort kjære Fædreland maae for det Første tage til Takke med sparsomme, uordentlige og lidet indholdsrige Breve, og kunden Overbeviisning, at det, i ethvert Tilfælde, er vore Venner i Hjemmet kjærkomment at høre fra os, bringer mig til at skrive Noget om vort befindende og vore Omstændigheder, samt hvad der hidindtil har mødt os af Jnteressant, Eventyrligt og Mærkeligt. I Haab om at De alt kjender Jndholdet af mit Brev til F. Fenger og altsaa veed, at vi lykkelig ankom til Smyrna og maatte for det Første tage ind paa et Gjæstgiversted, vil jeg, uagtet der kunde være Meget endnu at fortælle om vor Reise, begynde med Asiens Fastland og lade det sorte Hav med Donauen, samt Marmorahavet med de daarlige Dardaneller i Sundet fare, og kun bemærke, at vi ikke saae meget til Asiens Kyster eller de græske Øer, fordi Veiret baade Dag og Nat var taagefuldt, førend Skidet løb ind i Bugten ved Smyrna om Morgenen d. 1ste December, medens Solen adsplittede og bortjog Skyer og Taage.