Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Nr. 78, Nr. Hestens Eiermand spurgte ham, hvad dette skulde betyde? O min Ven, sagde han: jeg seer kun efter, om Hesten er lang nok, saa der kan sidde tre Personer paa den. Hvad sagde Hesteudleieren: Tre Personer, Mener De, at jeg vil have min Hest fordervet? Nei saa mænd vil jeg ikke, der har De Deres Penge igien. Efterretning om den bedste Maade, at alle Slags Sædefrøe ei skal forvandles eller udarte. (See No. 42 til 47.) 1800. Udi den ene Hauge: Sildige Roer, Vinterendivier, Rødløg, Sillerie. Udi den anden Hauge: Lav Brunkaal. Adskillige andre Frøarteer, har jeg ikke anført udi denne Afdeling, eftersom man kan ikke avle dem udi Tydskland eller her, f. Ex. Artiskokke og Kron=Artiskokkekierner. Nogle har jeg og udeladt af den Aarsag, at de skal passes i Ballier, naar de skal bære Frøe, f. Ex. Basilike= og spansk Peber, endnu andre fordi de ikke ere tienlige uden for dem, som have store Hauger, og vidtløftig Huusholdning, f. Ex. Roefrøe, Valmue, Riis, Linser, Sennop, tyrkisk Hvede, spansk Klever; nogle fordi at de sielden giøres nødige, som: Asparagesfrøe, eller og de ere kun til at føde Fugle med, som: Hampefrøe, Canarie frøe; andre fordi at de give saa overflødig Frøe, at man maa lade opluge mangfoldige Planter af dem, f. Ex. Sar, Borrasurt, Dild; endnu andre har jeg udeladt, fordi de ved smaae Skud kan formeres, f. Ex. Sukkerrødder, eller og ved at skiere dem over, som engelsk Spinat, Snitløg, Lavendel, Meliste eller Hiertensfryd, Pimpinelle, Rude, Salvie, Jsop, Vinterpurre; nogle, efterdi de ere for særdeles Elskere, som Jordartiskokker, Annis, Skecurt, Jesuiterthee, Brokoli, indiansk Karse, Mangold eller Nr. 789 NærRødebeder, Roekiørvel, spansk Kiørvel, Roerapunzel, Asparagiserter, tyrkisk Mellise eller Hiertensfryd, Havre eller Scorzonerrødder, og Fennikel; nogle, fordi de saaer dem selv, f. Ex. Melde, Feldkrop o. d. l., hvoraf hist eller her en Plante voxer op og bliver staaende, og endelig ere nogle udeladte fordi man uden Opsigt kan lade dem staae naar de skal bære Frøe, f. E. Sommerendivier, naar man ikke lader den bære Frøe det selv samme Aar, og udi samme Hauge, hvor Kropsalat skal tillige bære, undtagen Haugen er saa lang, at de kan staae nogle 100 Skrit fra hverandre. Nogle Frøearteer, som holde dem meget længe, har jeg ansat et eller nogle Aar for til Udsæd, eftersom alle og enhver kanskee ikke forvarer dem behørig, f. E. al Slags Kaal= og Bælge Frugtfrøe, kunn til 5 Aar, Radis= og Reddikefrøe kunn til 4 Aar, da de dog, naar man forvarer dem udi deres Frøehuus og Bælge, paa eet Sted hvor Luften kan komme til, kan holde dem meget længere; Agurker og Endivier, har jeg ansat til 6 Aar, som dog i længere Tid kan være meget gode, o. s. v. Opmærksomme Haugeelskere, skal dog derved ikke lade dem forlede til, at bortkaste det endnu i Forraad havende gamle Frøe, men langt heller forvare samme til efterfølgende Aar, for deraf at avle ægte Planter, dersom det ellers kan være overeensstemmende med den foran skrevne Jnddeeling. Dernæst har jeg ved foranførte Inddeeling sat forud, at man avler af enhver Haugevext, kun en eneste Art, f. E. af Hvidkaal, enten den store platte, eller middelmaadige runde, eller den smaae hvide Hovedkaal. Af Kropsalat, kun en Sort, f. E. Guulpral, Grønpral, broget eller rød Forelsalat; af Vinterendivier, enten de gule krusede, grønne krusede, eller bredbladige. Nr. 790 Nr. R. Af kruset Kaal, enten den almindelige, eller tidlige, Af Carotten, enten gule eller røde, v. s. v.