JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Uagtet Selskabet med inderlig Glæde har seet, at vor nyere Opdragelsesmaade i Almindelighed paa det kraftigste leder til at udbrede Lapse tonen, Lapsenoder og Lapsevæsen i Staden Kjøbenhavn, saa har det dog anseet det for sin Pligt, ved trykte Skrifter at fremme dette Formaal. Det har til den Ende ladet een af Selskabets erfarneste Medlemmer udarbeide Anviisning til at blive en fuldstændig Laps. En Haandbog for alle moderne Fædre og Mødre, som ville deres Børns Vel. Med 10 illuminerede Kobbere." Bogen er deelt i følgende Capitler. I. Almindelige Klogskabsregler for en ægte Laps. 2. Hvorledes Lapsevæsenet maa indpodes tilligemed Kokopperne i de første Børneaar og hvorlunde Mødrene især bedst ere skikkede til en saadan Forretning. 3. Overgangen fra Dreng til Laps og fra Laps til Lømmel. 4. Hvorledes en Laps har at forholde sig i Selskaber og paa offentlige Gader og Stræder. (Dette Capitel har Forfatteren behandlet meget kort, fordi der findes saa mange levende Modeller i saa Henseende, at det i disse ligesaapapirødsle som papirdyre Tider vilde være urimeligt at spilde for mange Ord derpaa. 5. Om Maaden at vinde saavel gifte som ugifte Damers Yndest ved ægte Lapsegierninger. (J dette Capitel udvikles den hele Ars amandi i alle sine Grene og efter det nyeste Lapsesystem. Jsær læres her den Konst, at befæste og befordre den ægteskabelige og huuslige Lyksalighed blandt Ægtefolk. Forf. har fortrinlig viist her hvorledes man paa en høist beundringsværdig Maade endog kan forskaffe sig Adgang til og Yndest hos gifte Damer, man ikke staaer i mindste Bekjendtskab med, blot ved Serenader, som ere deri forskjellige fra de spanske, at de opføres folo, som en Hyrdemusik i et Værelse ligefor den Dames Gaard, for hvis Fødder man vil nedlægge sin Hylding. 6. Handler omLapsemimiken, og viser, hvorledes man bedst brænger og leer af Forbigaaende paa Gader og Alfare veie, alt efter den nyeste Lapsetheories Forskrifter. 7. Lapsegnecdoter og Lapsetræk. - Mere om vort Selskab ved næste Leilighed. Directionen for Selskabet Lapselegionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
J Anledning af Dannora No. 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
(Jndsendt.)¬ Hr. J. K. Høst har nyligen i ovennævnte Blad, ladet trykke nogle Linier, hvormed han synes at ville forsvare den nu herskende æsthetiske Pennefeide. Men saasom han hverken har været heldig i Forsvaret selv, eller i tydeligen at fremsætte det: saa beder man ham især nærmere at forklare sig over følgende Linier: Men naar nu Skribenten træder al Anstændighed under Fødder, besudler sig selv kun for at besudle sin Fiende, forstyrrer Vennekredsens Omgang og Huuslivets Fred, tagen Hiertet til Maal for giftige Skud, &c. &c. Der gives fra ældre Dage et, Hr. Høst og flere velbekjendt Stridsskrift, hvorpaa dette Sted i eet og Alt kan anvendes. Vil han nu anvende det paa den nærværende Feide, saa er dens Forsvar dobbelt synderligt. Man spørger derfor, hvilket er det Stridsskrift, hvorved paa engang saamange Ulykker ere afstedkomne, som ovennævnt, hvor der endog synes veemodigen at klages over convivale Glæders Forstyrrelse? – Sligt Skrift bor uden Sky nævnes. Tillige spørges: Hvor findes den sidste Linie af den, i bemeldte Forsvar Horats tillagte Citation? – J hans første Bogs 16de Epistel, hvor det andet staaer, *) er intet til denne Linie svarende at opdage. Endelig udbedes oplyst, hvor Hr. Høst har den Lærdom fra, at Latona og Lavernaaere en og samme Guddom, eller hvorfor han vil giøre den første, ligesom den sidste, til Tyves og uredelige Personers Beskytterinde, Fulchra CavernaDa mihil fallere, da justum sanctumene videri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Assens og Middelfart-Omegnen have mange sjeldne frappante naturlige Perspectiver. - Baroniet Lehn og flere Steder i Fyen - Appenrade, Flensborg og Ekkernførde fremvise mange Behageligheder for Øiet, naar man fra visse Høider overskuer Stranden, Skovene, Buskaser, Bjerge, Dale, Teglovne, Fabrikker, Skibe, og den megen Virksomhed af Land- og Søfolk, og øiner i nogen Frastand de betydelige Landeveie, der næsten altid vrimle af Gaaende, Ridende og Kjørende; ja flere Egne i hertugdømmerne fortjene at kaldes malerisk, skjønne og seeværdige. Det samme gjælder om Jyllands Søekyster, Stæderne ved Østersøen og Limfjorden, J selv ved Bouberg og Skagen er der noget store usædvanligt for den tænkende Vandrer. J Sjælland, er nok Wordingborg Egnen en af de smukkeste tilligemed Møen, da man der i klart Veir seer end- og fra Klindten de pommerske Kyster og saa mange smaae Øer foruden Grændserne af Falster og Lolland tilligemed de mange Skibe og Baade. Stevnsherred og Odsherred fra Høiderne af ere seeværdige, og hvor mange herlige, behagelige Prospekter har man ikke ved Jsefjordens forskjellige Bugter og Krumninger; de ere saa mangfoldige og overraskende, at der behøves en god Landskabsmaler for at fremsætte samme. - Egnen omkring ved Frederiksborg og Esrom har meget lignende med Pløen formedelst ferske Søer, Bække, Buskaser, Skov grupper og enkelte simple eller prægtige Bygninger. Lolland er ret kjøn ved Nysted, da man der i Stranden øiner fjernere Steder og Halvøer. Ved Mariboe ere de smukke ferske Søer, Bække, Skove og Herregaarde. – Falster er yndig for Øiet ved Nykjøbing, Egnen omkring Stubbekjøbing og ved Getzer samt flere Steder, saa man virkelig kan ærgre sig over, naar en Vagabundus praler af de mageløse Udsigter daraussen bey mir, og miskjender vore gode, skjønne danske Egne og naturlige Prospekter, men i saa Fald: Schweigen ist ein Tugend wen Reden nicht nutzt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Spørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
(Jndsendt.)¬ Hr. Pastor Wedels forskjellige Bemærkninger over Livets daglige Dent og Sysler kunde hvis de læstes med den Eftertanke, de burde, lede til Kundskab om mangehaande nyttige Ting, saavel for Kjøbstædfolk, som især for de, der ville bygge og boe paa Landet. - J Anledning af No. 52 af disse bemærkninger, i Skilderiet Nr. 64, om Kornhøstning i Sjælland, spørges: Hvorfor lader man Sæden ligge ubunden paa Skaaret, Hvorfor ikke her, som i Jylland, og, jeg troer, i Holsteen ligesaa, strax efter Afmeiningen tage den op og sammenbinde den i Neger, hvoraf 3 til en Kjerv, Der vilde, som det synes, endog vindes Tid herved. Men foruden dette vilde forekommes den Skade, som oftest maa blive følgen, at endeel Korn tabes; Straaet lider ogsaa, naar paa Afmeiningen følger Regn flere Dage efter hinanden, der kaster de løse Ax ned i Stubbene; ved Sædens Optagen falder ikke lidet reent Korn af, men endnu utrolig mere, hvis den atter nedtynges af Regn, desuden beskadiges baade Kjernen og Straaet. Jydens Høstmaade ved Negebindingen er derimod aldrig udsat for slige eller andre skadelige Følger, om end nok saa megen Regn falder. Negen bindes ganske løseligen tæt oppe ved Axene eller Toppen, saaledes samlet efter Leen, at alle Axene vende op og Snitten ned, saa at de kunne sættes paa deres Ende. Efter Agerens Afmeining, eller saasnart man kan, samles tilsidst, før Arbeidet forlades, alle Neeg tilsammen, 3 og 3 i Rad, paa Agerrenen eller Hulingen efter Ploven, saaledes, at de skyde Vandet og sjelden paa deres indere Side blive vaade; saaledes vorde de hastig veirede, og kunne, endnu samme Dag det har regnet, være tørre igjen og tjenlige at bringes i Laden. - Ved Sammensættelse her i Landet af Kjerve eller Neeg, næsten saa store som 3 af de ovennævnte, synes ingen Regelmæssighed. De lægges, som det hedder, i Hou eller Hoven, endeel oven paa hinanden, saaledes, at næsten alt Regnvandet maa gjennemløbe dem, og saaledes har Anmelderen seet her med Smerte Kornet henligge til det var halvt, om ei heelt fordærvet. – Det synes at Uvane og gammel Slendrian har saa megen Magt hos det dorske og lidet tænkende Menneske, endog der, hvor det gielder hans eget Bedste, Jndsenderen ønskede sig derfor underrettet, om der gives noget Tilfælde, som hindrer ovennævnte bedre Høstemaade her i Sjælland o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Jndenlandske Efterretninger. Viborg, d. 17 Aug. Høsten er paa enkelte Steder nu begyndt. Men i Dag regner det næsten hele Dagen, der opholder den almene Virksomhed. Det er besynderligt, at adskillige Ting, f. Ex. Lærred og Tørv er nu bedre Kjøb i Kbhavn end i Jylland. Tørv, som efter Kbhvns Skilderie, koster her i Viborg 1 Rd. DC. Snesen, faaes der for 84 s. De. Godt bleget Hørlærred, som her koster 6 a 8 Rd. Alen, kjøbes der for 3 Rd. 80 sk. De. (Vib. Samler.)J Riber døde nylig Skrædermester Hendrig Schiøthes Kone Karen, 81 Aar gammel. Den efterlevende svage Olding, som nu er indtraadt sit 104de Leveaar, tillod Alderdommen ei at ledsage sin afdøde Hustrue til Graven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
J Hempels Avis læses følgende Advarsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Som jeg i disse Dage er kommen til Kundskab om, at min Tjenestekarls Kone, ved Navn Karen, en værdig Datter af en under Benævnelse af Simon Løgn eller Simon Sandhed i Lumbye boende Fader, skal have gaaet omkring i Odense og flere Steder og tilbetlet sig Penge og Vare under den mod mig nedlagde ondskabsfulde Beskyldning, at jeg haver mishandlet hendes Mand saaledes, at han maae holde Sengen, saa ville hver den, som ei vil lade sig bedrage af denne Qvinde, modtage saadan Forsikkring, at hendes Foregivende er alde les uden for Grund og Sandhed. Ukjendt med disse Folk, kom Manden i min Tieneste og Koner i et af mine Huusværelser 1 Mai 1814, men et ter 9 Dages Forløb, da Byg og Havresæden begyndte, lagde han sig syg og blev liggende til den 28de, den 1 Juni lagde han sig atter syg og laae til den 7de, den 16 Juli, da Høesletten begyndte, lagde han sig atter til Sengs, hvor han hidtil har ligget, og jeg formener det sikkerlig ville blive ennye Opdagelse for Lægen og Justitien at randsag dette Folks Blændværk, der ved en alvorlig og paa sende Undersøgelse upaatvivlelig vil have til Følge, at forskaffe dem et mere hensigtsmæssigt Opholdsted. - Skibhusene, den 18de August 1814. L. P. Hansen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Kjøbenhavns Børs den 23de August. Cours. Hamb. 2 M. 550, a vista 6541. Amsterdam 2 M. - , a vista 633 1/2. London 2 M. 22 Rbdlr., a vista . . Spec. 650. - Specier solgtes til 33 Rbmk., for Committeesedler ble givet 64 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Rusland. Keiseren af Rusland er nu og den 25de f. M. om Morgenen Kl. 6 kommen tilbage til sin Hovedstad. Han begav sig lige til Cothedralkirken for at holde Bøn og derfra til sit Palais. Folket modtog ham med de lydeligste Glædesyttringer. Dagen efter blev en Takkefest, høitideligholdt i samme Kirke, hvor Keiseren, Keisermoderen, Storfyrst Konstantin og flere vare nærværende. Keiseren reed derhen under Folkets uafbrudte Hurraraab. Den almindelige Glæde er ikke til at beskrive; man kunde kun see og føle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Ved Slutningen af Gudstjenesten blev Te Deum afsjungen under Canonernes Affyring og alle Klokkers Ringning. Om Aftenen var Staden paa det Skjønneste illumineret, hvilket skal fortsættes i 3 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
J sit Forsvarsskrift siger Davoust til Retfærdiggjørelse for Borttagelsen af den Hamborger Bankfond, at hans Krigscasse ikke var tilstrækkelig til at bestride de overordentlige Udgifter, at neppe 1/2 Deel af Krigscontributionerne vare indløbne og denne endda maatte sendes til Hovedarmeen i Dresden, at hans Adskillelse fra Frankrig og hans totale Jndsluttelse gjorde ham ethvert andet Hjelpemiddel umueligt m.m. Denne Punkt skal allerede være gjendreven. J Anledning af den 3die Punkt, hvor man bebreider ham Uddrivelsen af saa mange tusinde Jndvaanere, Ødelæggelsen af Byens hele Omegn, hvorved tillige Sygdomme opkom og udbredte sig, saa at af mange Landsbyer den 3die Deel af Befolkningen døde bort, siger han til sit Forsvar, at han ikke kunde forsvare sig uden at nedrive de Bygninger, der vare ham iveien, især paa den Side mod Altona, hvor Fienden kunde komme ham saa nær. At saa mange Jndvaanere bleve befalede at forlade Byen var en Forholdsregel, hvorover han selv sukkede, men som var aldeles nødvendig, da ingen Proviant havdes til dem, han havde derfor opfyldt sin Pligt ved at underrette dem derom iforveien. Staden maatte ellers tidligere have været overgivet, hvilket stred imod hans militaire Forpligtelser. De bleve optagne i Altona i et Canonskuds Afstand og have der funden Understøttelse i deres Lidelser. - J Paris kalder man ham nu Hamborgs Tyran.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Hamborg, d. 9 Juli. Man regner at allerede 1 1/2 Millioner ere indskudte i Banken. Handelen begynder ogsaa stærk at hæve sig, især Vexelforretningerne med alle Lande. J Varehandelen er man endnu meget forsigtig; thi alle Priser ere dalede og dale dagligen. Vi have derfor kun faa Speculantere, da enhver venter endnu lavere Priser. Det vilde være urigtigt, heraf at slutte, at det mangler paa Penge. Tvertimod er Discontoen meget lav. Jøvrigt er man her meget sysselsat med at udruste de talrige Skibe, der saa længe have lagt stille. J den korte Tid, siden Hamborg atter er fri, ere en Mængde Skibe udløbne under vort Flag til alle Verdenskanter, og de ankommendes Antal er meget betydeligt. Hamborg synes virkeligen at være en for den store Handel uundværlig Stad. Man skulde neppe troe, hvor mange Fremmede allevegne fra her findes, for at fortsætte de gamle Forbindelser eller at knytte nye. Dette Syn er især paafaldende, naar man besøger Børsen eller Børsen haller. Man skulde have troet, at de rige Capitalister, som for flere Aar siden trak sig herfra, havde fastsat sig andensteds. Men de vende tilbage, og man kan være overbevist om, at Hamborg i kort Tid vil komme sig igjen i en høi Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Hamborg, d. 23 Juli. J en Tid af otte Dage begynder det at blive ret levende i vor Handel. Saasnart vore Kjøbmænd mærkede, at Colonialvarerne havde opnaaet deres laveste Standpunkt, begyndte de at indkjøbe i store Partier. De havde ogsaa under de nærværende Priser faaet betydelige Commissioner fra Tydskland, saa at forsendelserne nu ere saa store, som man i de sidste sex Aar ikke har havt dem. Vore, med Rette berømte, Sukkerraffinaderier ere tildeels igjen i Drivt og have leveret nye Produkter af deres Konstflid. Ogsaa raae Sukkere ere i en billig Priis. Vor Handel drives nu med megen Sikkerhed og Rolighed. Ved den store Catastrophe, der traf denne Handelsplads, har man nøie kunnet skielne imellem de sikkre Huse, og dem, som ikke stode paa ganske sikkre Fødder. Disse sidste kunde, trods deres Anstrængelser, ikke aldeles skjule deres Tilstand, imedens de første, ligesom luttrede ved de udholdte voldsomme Stød, have beholdt Formue og Credit. Derfra hidrører, at nu kun faa Kjøbmænd gjøre Forretninger paa Børsen, men disse Forretninger drives med stor Sikkerhed, da de saakaldte Svindlere aldeles ikke kunne foretage dem noget, fordi alt Kjøb og Salg ikkun skeer med rede Penge. Siden Hamborgs Gjenaabning ere 481 Skibe ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
London, den 9 Aug. Sidste Søndag havde Hertug Wellington sin Afskedsaudients hos Prindsregenten, og forlod om Aftenen London for at reise til Brüssel. Man forsikkrer han har det Ærinde, at overrække Nederlandenes Fyrste i Brüssel den blaae Hosebaandsorden. Da han var ankommet til Dover stormede det saa stærkt at han ikke vilde gaae tilsøes; han begav sig derfor til Deal, for derfra at lade sig indskibe. - Da Lord Wellington i Løverdags kjørte til Windsor spændte Folket Hestene fra hans Vogn og trak samme til Gjæstgivergaarden, hvor han steeg af. - Den svenske Consul i Algier har under 4de Juli meldt, at Deien i Algier har igjen sat alle anholdte svenske Skibe i Frihed. – Fra Transportcontoiret er under 6te August udkommet følgende Bekjendtgjørelse: "Man behøver nogle faa kobberbeslagne Skibe af 200 til 400 Tønders Størrelse, som strax ere tjenstdygtige, for at bruges som regulaire Transportskibe paa 6 Maaneder for 26 Skilling Tønden maanedlig. Tilbydelser maa skee strax. - Nogle Tidender formode, at disse Transportskibe skulde bruges til at bringe franske Tropper over til St. Domingo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Den franske Regjering vil især lade de Tropper indskibe som endnu ikke kunne vænne sig til den fredelige Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
London, d. 12 Aug. J Middags Kl. 1 bleve Canonerne i Parken og paa Tover affyrede for at høitideligholde H. K. H. Prindsregentens Fødselsdag. Parken skal ikke illumineres, som man i Begyndelsen troede, og paa høiere befaling er alt Salg af Spise- og Drikkevare i Parkene forbudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
J samme Anledning giver Dronningen i Dag en stor Fest i Frogmore, hvor 250 Personer skulle spise i Telte, som længere oppe i Tiden bleve fratagne Tippo Saib. - Hs. Kgl. H. Hertugen af Cambringe forlader os i Begyndelsen af næste Uge, for at reise tilbage til Hannover. General Bayley, Obersterne Cooke og Renett, samt adskillige andre Officierer skulle ledsage ham. - Hertugen af Berry ankom i Gaar her til London, og havde henimod Aften en Samtale med Prindsregenten. Han tog ind hos den franske Gesandt. - Jfølge Efterretninger fra Spanien har Carl IV erklæret, at hans foregivne Tronafstaaelsesact ikke er andet end et falsk Document, og at han forbeholder sig selv Regjeringen. Paven, Kongen af Sicilien og Ludvig XVII skulle have erklæret sig til Gunst for ham. Man bemærker, at Hr. Labrador endnu ikke er erkjendt som spansk Ambassadeur i Paris. Carl IV Equipage var ankommen til Barcellona. Fra Rio Janeiro have vi Efterretninger til 23de Juli. De stadfæste at Prindsregenten af Portugal meget snart vil vende tilbage til Lissabon. Man frygter imidlertid for, at hans Afreise vil blive Signal til Uroligheder i Brasilien, da den Frihedsaand, som har viist sig i de tilgrændsende spanske Provindser, ogsaa skal begynde at yttre sig i Brasilien. - Den republicanske Armee i det syd lige spanske America, under General Naredo, er bleven total slaget af General Montes, Rojalister, nes Chef. Førstnævnte General er taget til Fange med sin hele Stab. - Fra America ere officielle Efterretninger indløbne, som melde det fuldkomne lykkelige Udfald af en i Bermuda udrustet Expedition mod de americanske Øer i Passamaquoddy bugten. Disse Øer bleve besatte af de engelske Tropper, og et stort Antal americanske Skibe erobredes ved denne Leilighed. - De omtalte Øer hørt forhen til den engelsk americanske Provinds Nyskotland. Jmidlertid havde adskillige Americaner, nedsat sig paa dem, og med Tiden formeret sig indtil endelig den americanske Regjering endog stationerede en militair Post paa Mooseøen, og tilvendte sig Herredømmet derover. - Denne Øe blev først taget i Besiddelse. Ved bemeldte Erobring vil der blive sat Grændser for Snighandelen, til Ny Skotland og Ny Brunsvig. - Chinaslaa den, som i Mandags ankom i Kanalen, har medbragt 24 Millioner Pund Thee. Den hele ostindiske Retourflaades Ladning vurderes for 12 Millioner Pund Sterling. - Fire Compagnier af det 2det Garderegiment marscherede i Onsdags herfra til Kysten, for at forstærke den engelske Garnison, i Antwerpen. - Hr. Brackenburg, som for nogen Tid siden afsendtes fra Bordeaux til Paris, for at erholde fri Jndførsel til Bourdeaux af de, ifølge Hertugen af Angoulemes Edict, fra Engelland til denne Plads afsendte Vare, har været temmelig heldig i sin Sendelse. Den franske Minister har stadfæstet den leve ved Hertugens Edict bestemte Toldtarif med Hensyn til alle de Vare som ikke ere af engelsk Manufactur. Disse sidste kunne dog og indføres naar Eierne erlægge en Afgivt af Procent af deres Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ras Ras Ellevte Aargang. No. 69. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 August 1814. Til den ny Fuglekonge. Held dig, Fyrste uden Liget Phonix i vor trange Tid. Du blev Konge i dit Rige, Uden Sværdslag, uden Splid. Dig en Anden hialp paa Tronen Ved et fast og sikkert Blik; Han af Venskab gav dig Kronen, Og i Jlden for dig gik. Avindsfri han saae dig prydes Med det grønne Ridderbaand, Og med kierligt Hjerte ydes Trofast Hylding Haand i Haand. Rolig skuer du tilbage. Paa den længst hensvundne Tid, Jngen af de rundne Dage Mørkne kan din Kongeld. Veien til dit Fyrstesæde. Gik et over Hob af Liig Under Gang og skyldfri Glæd Kongespiret raktes dig. Jngen rædsom Blodplet klæber Paa din uskylds blanke Skjold. Jngen lønlig Dæmon stræber Dig at lokke i sin Vold. Ei de Dræbtes hule Hvinen Skrækker dig i Søvnens Arm, Jntet blodigt Gjenfærds Griner, Bryder Freden i din Barm. Medens Land man sig tilskyder Med Canoner uden Tal, Og en Seiersjubel lyder J den laurbærkranske Hal; Vandt du dig et Kongerige Ved et heldigt Bøsseskud, Fik din Formand til at vige Ved en Ladning kraftigt Krud. Villig du nedlægger Kronen, Naar din Tid er runden hen, Ligegyldig, om end Tronen, Arves af en ukjendt Ven. Var end kun en Papegøie Maalet for din Ledingsfærd, Seer du dog, hvad Heltens Øie Sjelden skuer i sin Hær. Dine Kjæmper freidig drage den mindste Saar tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Jægersborg Skou. Hvad vil jeg søge, Blandt Oldtidens Bøge, J tykke Skygge, Hvor Sangerne Rede J gyngende Sæder. Trygge opbygge? Hvad er vel Kilde. Til salige, milde Glæde, som væder. Mit Øie med Taarer, Naar Sylvan i haaret Klæde fremtræder, Og Solen titter. Jgjennem Lovgitter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Paa Blade døde: Hvad er det, som bringen Min Fryd Ørnevingen. Jglade Møde, Naar Eger bøie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
De bølgende høie Kroner til Jorden; Og i Løvsal buldrer. Over Jssen ruller Dundrende Torden? En Høi hist kneiser, Hvor Stenen sig reiser. Skjønt fra det Grønne; Dens Inderste gjemmer En Vals trætte Lemmer; Guder ham lønne. Onu jeg tyder Den Tone, som gyder Vellyst i Brystet, Hvergang spraglet Hvælving. Med sin blide Hælding, Trindt mig har krystet. Kraftoldets Skimten, Morgenrødens Glimten, Derhen mig trække. Spor af Nordens Morgen. Brat forjage Gargen. Glæderne vække.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
J gungrende Telte Mig høilagte Helte. Tykkes omvandre; Jeg seer Modet giøde. Styrken at henbløde, Vige for Andre. Ved Lynets Falden. Blarkes høie Kalden. Tykkes mig larme; Himmelsværdets Luer Ret som Stærkods truer, Med rædsom Harme. Naar Storm sig hviler, Og Solen tilsmiler. Rosen og Tidslen; Naar Løvhavets Bølger. Kun sagteligt følger: Zephyrens Hvidslen; See da fremtriner, Med yndige Miner, Huldsalig Freia, Som tændte de Flammer, Der i Held og Jammer Blussed saa høie. Elskov og Styrke Monne Fædre dyrke, Vandt Priis og Vælde. Kraften er nu svunden, Elskov fjeldent funden, Vil til at hælde. Mon det dig undrer, At jeg stræver under Livets Kamp at flye, Og til Krakes Helde, For i Fryd at smelte, engang vil hentye J. C. C. Hiort. Endsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Forfatteren af det i Skilderiet No. 68 indrykkede Stykke: "J Anledning af Dannora No. 16 har ikke været hældig med denne sin Debut. Han ytrer f. Ex., at Herr Høst med de omspurgte Linier i Dannora synes at ville forsvare den herskende æsthetiske Pennefejde, men ikke har været hældig i Forsvaret;" en Skribent, især naar han vil kriticere, bør ei ligefrem give Prædikater efter det blotte Skin. Han motiverer sin Anmodning om de paagieldende Liniers Forklaring blandt andet dermed, at Herr Høst formeentligen ikke har været hældig i Forsvaret selv; dette kan i intet Tilfælde have været Motiv til hiin Anmodning. Han spørger, efterat have fortalt, at der gives et velbekjendt Stridsskrift, de omspurgte Linier kan anvendes paa, endda; hvilket det Stridsskrift er, hvorved saamange Ulykker ere afstedkomne, gives der, som han synes at forudsætte, kun et saadant, og er dette, som han siger, velbekjendt, saa veed han jo hvad han spørger om. Fremdeles mener han, at sligt Skrift uden Sky bør nævnes, hvi fortier han da selv Navnet paa hiint velbekjendte Stridsskrift. Endeligen spørger han om den Horaz tillagte Citation, der dog er rigtig nok, og ivrer sig for Latona, skjøndt han burde vidst, at man ved dette Navn ogsaa har tænkt sig Nattens Guddom og at det altsaa gjerne kan være en Variant.