JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Det er ikke den almindelige Jndførelse af Maskiner, hedder det i Edinburgh Revien for April d. A., men det konstige og udelukkende Handelsystem, som vi have antaget, og det Trykkende i Skatterne, som vi kunne tilskrive alle vore Plager. Jndbyggerne i Polen, Norge, Sverrig, Frankrig, China, Brasilien, vilde saare gjerne ombytte deres Korn, Tømmer, Jern, Vine, Silke, Theer, Sukker o. s. v. mod vore Producter. Disse Varer ere ogsaa særdeles vel skikkede for vore Torve, og vore Kjøbmænd ere yderst begierlige efter at faae dem til Bytte mod deres Udførselsproducter. Det er derfor klart, at den manglende Søgning fra Fremmede efter vore Varer ikke maa tilskrives det overdrevne Forraad deraf (thi Udlændingerne have baade Ævne og Villie til at kjøbe dem, men eene de Forbud, som lænke og indskrænke Udførsels- og Jndførsels friheden. Der kan, det maa man betænke, ikke gives nogen Sælgen, uden forholdsmæssig Kjø ben. Men da vi ubetinget have nægtet at kjøbe Varer, som Andre have Overflødighed af, og i hvis Frembringelse de have noget naturligt Fortrin, saa have de ingen Midler til at kjøbe af os. De Polske og Norske have intet uden Korn og Tømmer at give os til Bytte mod vore Sirtzer, Bomuldsvarer, Metalvarer &c., og da vi paa det bestemteste have forbudet Jndførslen af begge, saa have de mod deres Villie seet sig nødsagede til at tye til andre Lande, for at faae de Manufacturvarer, de forhen have erholdt fra Engelland. Dersom vi vilde tilbagekalde vor egen barbariske Anordning - dersom vi, istedetfor at tvinge vort Folk til at bruge til sine Huses Opbygning slettere og dyrere Tømmer fra Canada, maatte tillade det at bruge det bedre og billigere Tømmer fra Memel og Norge, og dersom vi, istedetfor at tvinge en Jordbund af femte og sjette GradsGodhed til at yde en ussel og uforholdsmæssig Høst for de til dens Dyrkning medgaaende Bekostninger, vilde indføre det uden Sammenligning langt billigere Korn fra Polen og de forenede Stater, saa vilde Udlændingernes Søgning efter vore Varer overordentligen stige. Det staaer sandeligen ganske i vor Magt, ved at antage et mere liberalt System i vor Handel med Frankrig, ved at tillade Jndførslen af dets Vine, Silke og Brændevine, mod en billig Tolds Erlæggelse, at gjøre Tallet af den udenlandske Forbrug af brittiske Producter til to, ja tre Gange saa stort Siden Shakespear, der fra sit 25 Aar til sit 50de (1689-1614) skrev 38 dramatiske Stykker, har Engelland ikke havt en saa beundringsværdig frugtbar Digter som Walter Scott.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
en Tid af neppe 5 Aar har hans Talent grundet en ny Skole, og hans Værker udgjøre 30 Bind, som fordunkle alle nyere prosaiske og digteriske Arbeider, maaskee Lord Byrons Værker ene undtagne. Næsten hvert Fjerdingaar sees et nyt Product fra hans Pen. Han udgiver alle sine Skrifter anonyme, og kalder sig blot Forfatteren til Waverly, Guy Mannering, Antiquary, Rob Roy, Tales of my landlord. Hans nyeste Værker er vanboe og Novels og Tales. Det første er taget af Richard den Førstes Historie. Han har indført Skildringer af Richard Løvehjerte og andre bekjendte Helte i Begivenhederne. Carl den Trettendes Statne, som nyligen blev opreist i Stockholm, skal have kostet 250,000 Rd. Svensk Banco, altsaa 1 1/2 Gange saa meget, som i sin Tid Frederik d. 5tes Statue paa Amalienborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Medens de to Borgemestre i Frankfurt have nægtet at komme til den Fest, som den rige Bankier Rothschild nyligen gav Fyrsten af Metternich, og hvortil de vare indbudne, har Digteren Göthe tilbagesendt Staden Frankfurt, hans Fødeby, det ham tilstillede Borgerdiplom, og det paatænkte Mindemærke, han har frabedet sig opreist, saalænge han er i Live, kommer ikke istand. Fordum gjemte det hollandske ostindiske Compagnie de redelske Landsfyrster sædvanligen paa et Etland ved det gode Haabs Forbierg, i vore Dage indelukke Engellænderne saadanne, f. Ex. den Ceylonske Keiser af Candy, Tipposaibs Børn &c., i ostindiske Fæstninger. Den forrige Stormogul fortærer nu sin Pension i den fordums Hovedstad, Delhi. Nyligen forefaldt et Slag mellem Grækerne og Tyrkerne ved det i Historien saa berømte Pas Thermopyle, som fører fra det egentlige Grækenland, Livadien, til Thessalien, og dannes af Oetas Klippevægge og Havets Moradser. Det strækker sig, men i ulige Brede, omtrent 1 Miil langt. Det smalleste Sted, en Dam igjennem Moradset, er 7 til 8 Fod bredt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Den berømte Fodgjænger Conyngham havde veddet 200 Guineer paa, at han i tre paa hinanden følgende Dage vilde tilbagelægge 200 Mile (43 geographiske) til Fods. Han vandt Veddemaalet i 63 Timer. 19 Timer brugte han deels til at hvile sig, deels til at styrke sig med Mad og Drikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Kjøbenhavns Børn, d. 4 December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 74 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. f. A.) 93 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 117 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 1000 Rbdlr. r. 6. Norske Rigsbanksedler 12 3/4. Svenske Sedler 59 1/2 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Jndbydelse. Danmarks ædle og oplyste Damer, som føle Kald til, at understøtte gode og nyttige Foretagender, og finde Fornøielse i, at virke og bidrage til Deres Kjøns ægte Cultur, hvorfra ikkerst opspirer Menneskets sande Forædling, tilbydes herved et paa Erfaring grundet Middel, hvorved de kunne forskaffe sig den Glæde, at opvække i Børnenes Hjerte, Følelser for Natur og Kunst, formedelst Synet, og siden bemærke deres Udvikling og Jndflydelse paa Ungdommens Carakteer og Sæder. De Hendes Majestæt Dronningen Allernaadigst har behaget, at modtage of dette Cultur-Bidrag 20 Exemplare til Uddeling i qvindelige Jnstituter, saa er man forvisset om, at flere ømtfølende og velgjørende Danneqvinder vil følge Landsmoderens Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
De, som maatte behage at uddeele, eller lade uddele det, som en nyttig Juler eller Nytaarsgave, til Opmuntring eller Belønning for Talent og Flid, eller til Brug ved Opdragelse og Underviisning, kunde erholde dette Middel for1 a 2 Species, naar de behageligen tegne deres ærede Navne i Jndustrie-Magazinet, Holmens Canal, 261, paa den der indlagte Plan Rettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
J forrige Nr., P. 1525, Lin. 20, for deres Landsmænds læs: disse deres Landsmænds Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Nyeste Skilderie af jøbenhavn. 600000 ac Attende Aargang. No. 98. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 December 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Jeg seer i Skilderiet No. 96 at Herr Visby har villet vække Mistanke imod den Erklæring, som St. Petri Skolens Lærere have afgivet, fordi der manglede min og Præsternes Underskrivt. denne Anledning kan jeg ikke undlade at give følgende Forklaring: De der Underskrevne ere de ved Skolen ansatte Lærere. Men jeg har, tillige med flere bekiendte Videnskabsmænd, gjort mig en Fornøielse af, ligesom Dr. Kochen og Pastor Adler, at give Ynglingerne i den første Classe i et Par Timer ugentlig en passende Oversigt, hver af sin Yndlingsvidenskab, jeg af Naturhistorien naturligviis uden Betaling. Det kunde ikke falde de ansatte Lærere ind desaarsag at forlange vores Erklæring, ligesom vel heller ikke Nogen kan have tænkt sig, at de fremførte Beskyldninger kunde hentydes paa os. Siden er jeg endnu kommet i nøiere Forbindelse med Skolen, i det jeg er bleven valgt til Medlem i Skolecommissionen. Jeg har desuden nu mine egne Børn der i 3 forskjællige Classer under samme Vilkaar, som andre Havde jeg kunne spore nogen af de Beskyldninger, saaledes som Herr Visby har fremsadt dem i sine Angreb, da vilde jeg have vidst igiennem Skolecommissionen at hæve dem, eller og, i det mindste trukket mig tilbage fra al Deeltagelse og taget mine Børn derfra. Men jeg skylder at bevidne det Modsatte. Naar Hr. Visby giør sig nøiere bekiendt med disse Skoler, tvivler jeg ikke paa, det vil giøre denne unge Mand ondt at have lastet en agtværdig offentlig Underviisningsanstalt *), hvis Jndretning synes ham saa lidet bekiendt, og fornærmet sammes Lærere, der nyde vores Ungdoms varme Hengivenhed og Menighedens som deres Foresattes fuldeste Tillid. Lehmann, Etatsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
En offentlig Underviisningsanstalt i Modsætning af private Jnstituter, hvilket disse Skoler ikke ere. De ere Menighedens, deres Udgivter bestrides af den ældgamle Skolefond, samlet af Forfædrenes Legater; deres Jndtægter tilfalde samme Fond. Bestyrelsen har altid været besørget af nogle frivilligen sig dertil opoffrende Menighedens Medlemmer. Tilforn vare det de valgte Ældste Curatores og Forstandere, for Menigheden, eller det saa kaldte Kirke collegium, indtil den blev overdraget en egen Skolecommission ved Allerhøieste Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Nogle Oplysninger i Striden angaaende de tydske Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Da mit Navn nu alt togange er nævnet i denne Strid, og hvergang paa sin Viis, troer jeg at skylde saavel Publicum som Hr. Visby Offentliggjørelsen af følgende Erklæring, som jeg i Onsdags d. 28de f. M. mundtlig afgav til Hr. Etatsraad Lehmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Durch eine Unterredung mit dem Herrn Etats rath Lehmann - uber mein Nichtunterschreiden der von den sammtlichen Leyrern bey der Sct. Petri Knaben-Realschule abgegebene Erklarung gegen die Visbyschen Erinnerungen, veranlagt, gede ich mir die Freiheit der hochgeehrten Commission benannter Schule zu melden: 1.) Dag die von dem Herrn Visby vorgelegten Fragen garnicht mich oder meine Stunden betreffen. Das ich dennoch die besagte Erklarung nicht unterschreiben konnte, a) weil sowhl die Form als eingelne Ausdrucke derselden mir unpassend schienen, und weil ich nicht eine solche Erklarung insolidum unterschreiben durfte oder moll te. Kopenhagen, den 3dsten Novbr. 1825. Gehorsamst. Fasting. Og for end ydermere at give Publicum et Exempel paa den Tone og Aand, som udtaler sig *) Hvorledes kunde jeg svare for, hvad der er skeet i de andre Læreres Timer, tilmed da jeg ikke engang var der hver Dag i Ugen, Desuden ere jo Lærerne her den angrebne Deel, hvad nytter altsaa en saadan Erklæring, uden videre Oplysning og Gjendrivelse? Man kan jo dog ikke være Part og Vidne paa eengang. gjennem Sct. Petri Skolers Bestyrelse, vil jeg endnu meddele følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Jeg lovede Etatsraad Lehmann at tilsende Skolecommissionen den afgivne Erklæring skrivtlig men, da han ikke yttrede noget om, at det hastede dermed, og jeg desuden i de Dage var meget syg og tildeels sengeliggende, affattede jeg den ikke for Fredag Aften. - Men samme Aften Kl. 10, altsaa blot 2 Timer før Maanedens Ende, modtog jeg en Skrivelse fra Skolecommissionen, hvori den, efter at have yttret sin særdeles Tilfredshed med min mundtlig afgivne Erklæring til Etatsraaden, udtrykker sig saaledes. Jndes kann doch das Missverstandnitz, *) welches Sie durch Jhre offentliche Absonderung von den ubrigen Lehrern veranlagt haben, der Eintracht, welche zum gemeinschaftlichen Wirken in einer solchen Anstalt nothig ist, nu nach theilig seyn, und Sie werden es daher mit nus for rathlicher halten, diese Verbindung mit dem Schlusse dieses Monaths anfzugeben. Jn dem mir die Veranlassung zu dieser Trennung beklagen, danken vir Jhnen for den Fleis und Eifer, womit Sie durch Jhrem Unterricht inder Realschule zum Flor dieser Anstalt unverkennbar mitgewirkt haben. Kopenhagen, den 30sten Novbr. 1821. Undertegnet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Die Allerhochstverordnete Schulcommission Dr. Kochen, P. Konnemann. Lehmann. G. Adler. Denne Efterretning var mig saa paafaldenat jeg virkelig ikke vilde troe mine egne Øine. Jeg skrev derfor tilbage til Commissionen, at jeg *) Jeg veed ikke af nogen Misforstaaelse at sige. Jngen talede imod mig i Forsamlingen, da jeg vægrede mig for at skrive under; og jeg har, saavel før som efter den Tid, staaet i et særdeles venskabeligt Forhold til mine Medlærere, hvorpaa jeg, endog efter min Bortfjernelse fra Skolen, har havt Beviis. vel ikke kunde ansee Grunden til min Afsked for fyldestgjørende; men imidlertid maatte jeg finde mig deri, naar jeg kun fik lovligt Varsel, og vilde jeg derfor ansee mig som opsagt til Udgangen af næste Maaned. Men den 2den dennes tilskrev Pastor Adler mig følgende Brev, som indeholder en nærmere Forklaring af Commissionens Skrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Auf Jhr Schreiben vom gestrigen Dato sehe ich mich, da die Schulcommission hente nicht zusammentreten konnte, befugt und gendthigt, Jhnen zu erwidern, das die Schulcommission von der Uberzeugung ausgegangen mar, das die Auflssung Jhrer Verbindung mit unserer Schule Jhnen selbst nur wunschenswerth *) seyn konne, wegen der Misverstandisse mit den ubrigen Lehrern, welche Jhre Absonderung von ihnen bey der bekannten offentlichen Erklarung, schon bewirkt habe, und noch mehr bewirken konne, und dieser ihrer Uberzengung zu folge har die Schulcommission bereits einen Stellvertreter engagirt. Jndes have ich sofort mit einigen **) Mitaliedern der Schulcommission gesprochen, und um jeden Verdacht der Unbilligket von sich zu entsernen (wiewohl das Schreiden der Schulcommission von 30sten Novbr. gum Theil durch die Versparung Jhrer dem Herrn Etatsrath Lehmann versprochenen schriftlichen Erklarung aufgehalten vurde hin sich beauftragt Jhnen, wenn Sieles wanschen, 2) die Emolumente for den nachsten Monath bis zum Anfange der Ferien zuzusichern. Koph., d. Aten Decbr. 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Jn Freundschaft, G. Adler. Dersom dette var saa, havde jeg vel selv sagt op Hvormange mon herved skal forstaaes, Der er jo kun 3 ialt. Etatsraad Lehmann havde jo først 2 Dage. iforveien afæsket mig denne Erklæring, og uden at lade sig forlyde med nogen periculum in mora. Altsaa er denne Grund ingen Undskyldning; og om man endog havde opsagt mig om Onsdagen d. 28de f. M., havde det jo endda været for silde. Her kan jo kun Talen være om Rettigheder, og ikke om noget Ønske. Herpaa svarede jeg strax.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Da jeg aldeles ikke indseer, hvorvidt i er beføiet eller nødt til at svare mig paa Skole commissionens Vegne, maa De undskylde, at jeg ikke i en Sag (der jo kun angaaer bemeldte Commission og mig, og som synes at ville tage en alvorligere Vending, end jeg havde ønsket og ventet) kan tage nogen videre Notits af Deres venskabelige Skrivelse af Dags Dato, men i Eet og Alt maa henholde mig til mit Forrige. En lovlig Opsigelse er dog vel det Beskedneste, en Lærer, der ifølge Commissionens egen Tilstaaelse har opfyldt sit Kald med Flid og Jver, kan fordre. Kbhvn., d. 2den Decbr. 1821. Ærbødig Fasting. S. T. Hr. Pastor Adler. Jeg er da altsaa, fordi jeg har handlet overeensstemmende med Pligt og Samvittighed, ved en saa overordentlig pludselig Bortfjernelse fra Skolen deels bleven behandlet paa en ærekrænkende Maade, og deels for Øieblikket berøvet den største Deel af mine Jndtægter. Ved imidlertid at offentliggjøre Sagens rette Sammenhæng haaber jeg noksom at have reddet min Ære saavel i tydske som danske Medborgeres Øine; og det Tab, jeg har lidt, er mig et kjært Offer for Sandheden og den gode Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Da jeg imidlertid ved denne særdeles vilkaarlige Behandling ogsaa er bleven berøvet den Glæde, personligen at kunne tage Afsked med Børnene, saa tillade disse, at jeg herved ret hjertelig takker dem alle for den Flid og Opmærksomhed, hvorved de søgte at raade Bod paa de faa Timer, det danske Sprog var tildeelt, og for den Hengiven Læseren bedes at see hen til Underskrivten af Skolecommissionens Brev, hvor han jo kuns har paraferet, hvilket tydelig viser, at han ikkun er Secretair. hed og Tillid de stedse, endog udenfor Timerne, viste mig. Kbhvn. d. 6te December 1821. Ludvig Fasting, forhen i 2 1/2 Aar Lærer i det danske Sprog, og i sidstafvigte Maaned. ogsaa i dansk Historie ved Sct. Petri Drenge=Realskole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Om Examination af Historie og Geographie ved Examen Artium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
(Jndsendt.) Hvorledes prøves ved Examen Artium bedst en Candidats Duelighed i Historie og Geographie? Bør man give Candidaten Spørgsmaal blot i eet Lands Geographie, og holde sig derved, hvad enten han kan noget deraf eller ei, og ligeledes lade sig nøie med at undersøge hans Kundskab om een eller to Begivenheder i Historiens vidtløftige Regioner, og derefter affatte en Bedømmelse over ham, – eller bør man hellere prøve ham hist og her paa flere Steder i disse Fag, forlade det, hvormed man seer, han er vel bekjendt, eller som man seer, han ikke veed, for at prøve ham andensteds, og saaledes forskaffe sig Vished om hans Jndsigter i disse Videnskaber, Om en Examina tor havde for Skik at følge den første Methode, hvad vilde da være Følgen? En Candidat, som var saa heldig at faae kun to eller tre Spørgsmaal, som han kunde besvare (og hvor ofte kan det ikke træffe endog den Sletteste?), kunde faae bedste Charakteer, skjøndt han i Grunden var heel maadelig. En anden virkelig duelig Candidat kunde være mindre heldig, og vilde altsaa naar han uheldigviis ei vidste at besvare det Par Spørgsmaal, Examinator forundte ham, faae en slet Charakteer. Og hvad Virkning vilde nu dette have paa Skolerne, Lysten til Flid og Anstrængelse i disse saa vigtige Fag vilde vist nok formindskes, ikke saa meget, fordi den Dueligere havde været uheldig, som fordi den, der i hele sin Skoletid ansaaes for en Stymper, blev hædret med bedste Charakteer. Man vilde nu følge den lettere Vei, at lade Alt beroe paa Lykken, og hvad Under da, om grundig Kundskab siden blev savnet hos Candidaterne? Man indvende ikke, at det samme kan siges om Examinationen af andre Fag; thi med dem er Tilfældet ganske anderledes. J Sprog og Mathematik kan man meget vel, ved at examinere et Par Steder og behørig drøfte dem, erfare Examinandens Duelighed; men ikke saa i de chistoriske Videnskaber. Jkke mindre upaalidelig vil Maalestokken for Examen blive, hvis Examinator bruger den Skik, at han, naar de Foregaaende ei kunne besvare et opgivet Spørgsmaal, stedse giver det samme til Eftermanden. Hvor let vil da ei en snild Candidat drage Fordeel af denne Maade, og naar han staaer for Tour at examineres, i en Hast læse, eller af en mere Kyndig lade sig fortælle den Begivenhed, hvorom Talen var, og saaledes ufortjent vinde sig bedste Charakteer, Heel besynderligt, for ei at sige ubilligt, vilde det og være, om en Candidat, der af sin Lærer havde hørt Eet og Andet, som mueligen kunde være mindre bekjendt, og nu anførte det, derover skulde høre den Anmærkning, at det var noget ganske Nyt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Jndenlandske Efterretninger. Man erfarer efterhaanden alt mere og mere Søskade, som den sidste Storm har anrettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Vestfareren Meridian, Capit. Knudsen, der laae for Anker paa Helsingøers Rhed, mistede der sit Anker, og drev ind til Gothenborg. - En Lübekker, ladet med Planker, mistede i Nordsøen, begge sine Ankere, og drev, i det han brugte en Planke som Roer, ind til Skovshoved, hvor han kastede sit tredie Anker; men medens Skipperen, var i Land, for at faae det Fornødne til sit Skibs Jstandsættelse, rev det sig løst og drev over til Sverrig. - En norsk Baad, der havde Østers ombord, havde ligeledes mistet sit Roer, men hialp sig at styre med en Aare, og kom lykkeligen til Kjøbenhavn. - Skipperne Ginge og N. Nissen, begge fra Aalborg, ere den 2den d. M. indkommen paa Kjøbenhavns Rhed med Tab af Anker og Toug. - Skibet der Adler, Capit. J. C. Claussen, bestemt fra Lübeck til Bordeaux, indkom her paa Rheden den 1ste d. M. med Tab af Anker og Toug og nogen anden Skade; men i den hæftige Storm som rasede Natten mellem Løverdag og Søndag drev den bort, man veed ei hvorhen, Capitainen var imidlertid i Land, men der var Lods ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Fra Ladepladsen Sandefjord, i Aggershuus stift i Norge, meldes under 23de November, at Braget af en dansk Jagt er af Lodserne indbjerget. til en Havn i Nærheden af denne Plads. Fartøiets Navn vides ikke, men det har formodentlig hørt hjemme i Colding, og været ført af en Skipper ved Navn Winding. Det synes at være bleven overseilet af et større Skib, thi Skroget er ramponeret; Mandskabet er udentvivl forulykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Mariboe, d. 29 Novbr. J den senere Tid har Naturen ret været i Oprør med afvexlende Storme, Regnskyl og Hagel. Maanedskiftet den 24de Nov. gjorde slet ingen Forandring i Veiret. Vestenvinden er som nagelfast. J Nat stormede det noget rædsomt, og imellem Kl. 12 og 2 saaes adskillige stærke Lynglimt. - Natten imellem den 29de og 30te lynede det atter meget stærkt. Tirsdagen den 27de dennes feiredes den sidste Markedsfest for i Aar her i Mariboe. Fra Morgenstunden af var Veiret meget misligt, men opad Dagen blev det noget bedre. Saamegen Liv og Virksomhed der herskede i Handelen paa det forrige Marked, saa flant var det denne Gang. En god Hest kostede fra 50 til 60 Rbd.; et Par Støvler fra 12 til 20 Mk. - Skipper Munck fra Sønderhoe ved Ribe er i Onsdags Aftes den 28de dennes, Kl. imellem 8 og 9, strandet med sit førende Slupskib, hvis Ladning bestod af Bomuld og Kampher, imellem Veierøe og Schaløe under Fesøe Birk, dog er alt Mandskabet i god Behold, men Skibet har faaet et stort Hul ved Anstødningen paa Steenrevet. - Den 23de dennes indviede Hs. Høiærværdighed Biskop Boisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
det lille Capel i den ny Hospitalsbygning i Nykjøbing paa Falster med en hjerterørende Tale. Derefter forrettede han, istedetfor Præsten, Communionen for Hospitalslemmerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Aalborg, den 24de Novbr. Det ublide Efteraarsveirligt have vi her i fuldeste Maal. Det stormer og regner næsten uafladelig, og sidste Nat haglede det endog 3 Gange med saadan heftighed, at vi ikke uden Grund kunde være bange for vore Vinduer. Søeskaderne, der saa talrig anmeldes fra Udlandet, vil vel desværre ogsaa træffe Fædrelandets Skibe. Her i Aalborg venter man med Længsel adskillige Fartøier, der for lang Tid siden have været paa Tilbagetouren. Man vil endogsaa vide, at Enkelte ere forliste, men dette er endnu ustadfæstet, og vi haabe ogsaa med Guds Hielp at erfare det Modsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Aarhuus, den 4 Decbr. Capt. P. Wippel, førende Briggen Charlotte, afgik i Mandagsmorges herfra Rheden, bestemt til Vestindien med Fedevare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Ribe, d. 4 Decbr. Efter flere Dages Storm af S. V. og V. S. V., der tillige holdt Floden her ved Byen temmelig høi, reiste sig, Løverdagen den 1ste Decbr., om Eftermiddagen omtrent Kl. 3 Slet, en endnu sværere af S. V. og senere N. V. Denne tiltog indtil henimod Kl. 6, og var da virkelig en Orcan, der, i Forening med Havet, som nu var steget til saa frygtelig en Høide, at det stod alenhøit i flere Huse, anrettede skrækkelig Ødelæggelse. Baade, Tømmer, afbrækkede Stolper af sønderbrudte Huse, Huusgeraad, alt flød omkring paa de oversvømmede Gader. Langs Agen og i den nordre Deel af Byen, findes intet Huus, der jo har lidt meer eller mindre, ja nogle ere saaledes medtagne, at de vanskelig vil kunne istandsættes forinden Sommeren. Møllerne have taget mere eller mindre Skade. Rækværkerne paa Broerne i Byen, ere enten ganske afbrækkede eller beskadigede, og den saakaldede Nyebroe uden for den nordre Port, er næsten ganske omkastet. – Kl. 6 begyndte Vandet at falde og det meget hurtigt. Heraf befrygter Man, at et Dige i Kogerne er gjennembrudt. Efter Fortælling skal Sneumbroe, paa Landeveien herfra til Varde, være afbrækket, og ligeledes den store Broe ind til Varde Bye; men Udgiveren mangler endnu, om denne mærkværdige Naturbegivenhed, saavel derfra som andre Steder, Efterretninger, dem han vil være Jndsenderen meget forbunden for. - Endnu idag staaer Vandet temmelig høit. - 1792 var Vandet 1 Alen høiere end i Aar, det man kan see i et Huus, paa hvis Dørstolpe er sat Mærke, og skal den just være indtruffet den 1ste Decbr.