JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Det indeholder Justitsraad Fielstrups Erfaringer om nogle Græsarters Dyrkning, Proprietair Valentiners Erfaring angaaende Mergel, og af samme om Jyllands Studehandel. Dernæst Udsigt over Landhuusholdnings Selskabets Forhandlinger fra 1ste Juli 1822 til sidste Juni 1828, endvidere Noget om Rust paa Kornet, samt Blandinger af smaa Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Hs. Majestæt Kongen havde under 17 Mai 1828 allernaadigst resolveret: at der af den kongelige Kasse maatte til en Prøve udredes 100 Rbd. Sølv, til Anskaffelse af Græsfrø til Uddeling blandt Bønder i Ringkjøbings Amt. Justitsraad Fielstrup anmodedes af Landh. Selskabet om at paatage sig denne Anskaffelse og Uddeling gratis af Frøet, imod at Vedkommende tilbagelevere i det paafølgende Aar et ligesaa stort Qvantum vel renset Frø, som de have erholdt, til videre Uddeling blandt Andre. Selskabet overdrog til Justitsraaden korteligen at beskrive Fremgagsmaaden. les
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
2) Nye Landsekonomiske Tidender, udgivne af Seertair Hald. gaa med Frøets Avl, og at lade uddele Exemplarer af denne Anviisning. J denne anbefales en Blanding af uldbladet Hestefryd, holcus lanatus, blød Heire bromus mollis, og engelsk Raigræs, lolium perenne. Kreaturene afgræsse helst de Steder, hvor en saadan Blanding er saaet. Frøet kan voxe paa meget skarp Jordbund. Paa den skarpeste Jord tager uldbladet Hestefryd overhaand, paa Middeljord voxer den bløde Heire bedst. Raigræsset giver tidlig om Foraaret en herlig Græsning. Paa Grund af Anførte blandes Frøet i det Forhold 8 af Hestefryd, 2 af blød Heire, og 2 af Raigræs, saaledes blandet er det at erholde hos Justitsraaden paa Sindinggaard pr. Holstebroe. Frøet saaes med sidste Halm, det faaes ikke førend Sæden er næsten afharvet, og kun endnu et Overslæb af Harven. Harvningen maa nødvendig skee samme Halvdag Frøet er saaet. Naar Frøet er saaet, harves tværs over de sidste Furer Harven har gjort, at Frøet bedre bedækkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Det nykjærnede Smør nedlægges i Stettiner Krukker, saltes meget lidt, og indføres færsk til Afsætning i Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Angaaende Studehandelen i Jylland tilraader Hr. Valentiner, at Studene, der bør være af større Race, holdes godt fra Begyndelsen af saavelsom siden, ved at forbedre Græsgangene, derefter fuldkommen fedes, slagtes i Jylland, og derfra udføres til Udlandet. Concurrencen med Nordamerika, som staaer i bedste Rygte, og kan udføre uden Told og Byrder, kan ei overvindes uden den største Nøiagtighed og Ærlighed, at udføre de bedste Varer, omhyggeligen tilberedede, at de kan komme i Rygte, som Hamburgerens, Jrlænderens og Amerikanerens Kjød. Studedrivten til Kjøbenhavn medfører en reen Udgift af 5 til 6 Rbd. pr. Stk., og et Tab af 5 til 10 Rbd. af Kjød og Fidt, følgelig gaaer paa hvert Pund 3 s. tabt, hvoraf altsaa hverken Slagteren eller Kjøberen har nogen Fordeel. Til Hamborg er Forsendelsen ei fordeelagtig, formedelst den lange Vei, 1/2 Species i Stadepenge pr. Stk., og 3 Species 20 s. i Accise, ved Hamborgs Porte. Desuden er Torvet i Hamborg næsten stedse overfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Landhuusholdnings Selskabets Forhandlinger læses med megen Interesse. Af disse erfarer man, at Landet har 12-14000 Faar af forædlet Race, som yde nogle og tredive tusinde Pund Uld, et Qvantum, der ikke kan blive Gjenstand for et Marked, saaledes som i Tydskland, thi Uldmarkederne der ere en Virkning af en stor Uldproduction, men ikke ere Aarsagerne dertil. Selskabet har forsøgt at bringe Uldhandelen i Gang, endog med Opoffrelse, og har imodtaget forædlet, og forsvarligen vasket og skyllet Raceuld til Forhandling, naar Schæferie-Ejerne ikke paa anden Maade kunde afsætte den, og ønskede den oplagt til Forhandling ved Selskabet. Det udstædte en Bekjendtgjørelse af 22 Januar 1825, at Selskabet kunde forskaffe følgende Priser af velbehandlet Raceuld, for Prima Sort 25 1/2 s., Secunde 23 1/2 s., Tertia 17 s., Qvarta 11 s., alt Hamborg Banco, naar Ulden indleveredes inden Februar Maaneds Udgang 1825. Selskabet har vedblevet at modtage til Forhandling al den vaskede Raceuld, som i de siden forløbne Aar blev derfra indsendt til dets Uldmagazin, og ladet den sortere og forhandle. Der er indleveret fra 52 større og mindre Schæferier i Sielland, 15 i Jylland og 10 paa Øerne i de fem Aar fra 1824 til 1828-125,876 Pd., deraf sorteret: vasket Prima 6,463 Pd., Secunda 19,802 Pd., Tertia 36,448 Pd., Qvarta 31, 92 Pd., simplere Uld 16,332 Pd. Fra Magazinet er solgt til indenlandsk Brug 51,170 Pd., til Udlandet solgt og udskibet 53,529 Pd., af Eierne tilbagetaget 12,651 Pd., i Behold ved Udgangen af 1828, 7,536 Pd. J de sidste to Aar have Klædefabrikerne i Landet selv kjøbt den danske Raceuld. For sluttede Plantninger af vilde Træer paa Bondejord i skovløse Egne har Selskabet udlovet Præmie af 50 Rbd. for 4 Skpr. Land, og 1/2 mere for hver Skp. Land indtil 2 Tdr. Land. Det har virket til at 24 Bønder have erholdt i Præmier 3,380 Rbd. Ved at uddeele Skovrider Bangs Veiledning til Træers Opelskning paa de jydske Heder, har Selskabet søgt at udbrede Kundskab om den rette Fremgangsmaade ved Anlægget af slige smaa Plantninger. Planteskolers Anlæg i skovløse Egne var af Vigtighed. Consistorialraad Bierregaard i Viborg Stift anlagde een paa, Tdr. Land, hvorfra han i flere Aar har bortskienket en Mængde Frugt- og Skovtræer, og er derfor bevilget af Finantskassen en Godtgjørelse i 1825 af 600 Rbd. r. S. Han besørger selv Træerne opgravede, indpakkede og transporterede til Viborg eller Randers paa egen Bekostning. Han har ladet indrykke fattelige Anviisninger til Træplantning i Stiftsaviserne, og paa egen Bekostning ladet trykke 2000 Exemplarer af sin Anviisning til Træavl, og gratis uddeelt dem blandt Landalmuen; derfor har han som Understøttelse erholdt af Finantskassen 400 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Ved Aalborg har Skolelærer Møller viist megen Iver og Indsigt i Havedyrkning og Træplantning, og nydt 200 Rbd. af Selskabet til Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
I Vendsyssel har Proprietair Lemberg anlagt en Planteskole, ved Hjørring er efter Amtmand Graahs Forslag og under hans Ledning anlagt en Planteskole paa 7 Tdr. Land, ved Thisted en Planteskole under Conferentsraad, Amtmand Fayes Bestyrelse; ved Randers og Ebeltoft ere Planteskoler anlagte af Hr. Schaldemose i Randers. For samme Anliggende have Amtsforvalter Caroc i Thisted, og Præsterne Schionning og Hoff i Hobro Egnen virket. For Træplantning paa Vestkysten har Hs. Majestæt interesseret sig, da det er en nogen Egn. Under Skovrider Bangs Bestyrelse er anviist 1800 Tdr. Land til Skovopelsk ning, deraf er 400 Tdr. Land allerede bragt under Cultur. Plantagen ligger i Ringkjøbings Amt, 3 Mile østen for Holstebro, i en Hedeegn, med bedre Jordbund end paa Alheden. Med Skovanlægget paa Amager har man det bedste Haab at det vil lykkes, dertil har Hs. Majestæt bevilget 16000 Rbd., og Selskabet 4000 Rbd.; det staaer under Selskabets egen Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Angaaende Havedyrkningen i Island erfares, at i 1821 vare Kjøkkenhavernes Antal 2768, og i 1822 var Antallet 2906, hvortil Landhuusholdnings=Selskabet meget har bidraget. Mangel paa Indførsel af Kornvarer fra Danmark har tilskyndet Almuen ei at forsømme Havedyrkningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Selskabet opsender Frø aarligen til gratis Uddeling, og har ladet tre islandske Bøndersønner practisk oplære her i Landet i saadanne occonomiske Sysler, hvormed de siden kunde gavne deres Hjem. Landhuusholdnings=Selskabet har i dette Hefte aflagt en Extract af Regnskabet for Aaret 1827: af samme erfares at Selskabet ejer en Capital af 119200 Rbd. Hvad Selskabet i øvrigt har virket i oekonomisk og technisk Henseende vil tydeligt erfares ved at læse disse meget lærerige Efterretninger, som Heftet meddeler, dets Priis er 4 Mk. 2 s., og det er tilkjøbs i Bogladerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Til Holsteen har man i nogle Aar inddrevet Faareflokke fra Tydskland, de græsses Sommer og Vinter paa fri Mark. Nu inddrives de ogsaa til Jylland. Saaledes er et Par Hovmarker bortleiede paa Bygholm ved Horsens til 14 a 1600 Faar, som endog i sidste strenge Vinter har gaaet ude hele Tiden; paa en anden Gaard skal være et ligesaa stort Antal. Man begynder nu at dyrke Græsarten Pactylus glomerata, Nøgleax, da den skyder mange brede Blade. Ønsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Man læser i et yndet tydsk Blad. Hildburghauser Dorfzeitung Nr. 4 af 14 Marts d. A. en af C. F. v. Krusinsky, Riddergodsbesidder, ved Mitau, undertegnet Anbefaling af et Lægemiddel, saa lydende: "For mine af Brystsyge lidende Medmennesker. Alt i flere Aar leed jeg af Brystsvaghed som Aar for Aar tog til, saa at den endelig gik over til formelig Lungesvindsot, Al den Hielp jeg søgte, selv hos de berømteste Læger, blev frugtesløs, og jeg saae mig desværre opgivet som ulæggelig. - Paa en i sidste Efteraar nødvendig Forretningsrejse til Tydskland, blev der anbefalet mig et (saa kaldet) curativt Middel imod Brystsyge, Svind- og Lungesot, etc. som bestaaer i en Drik der er at faae hos. Flasken tilligemed Anviisning om Brugen, for en hollandsk Dukat, samt 8 Sr. for Emballagen. Skjønt ingen Ven af hemmelige Midler besluttede jeg som Hjelpeløs - mig alligevel til at gjøre et Forsøg med en Flaske som jeg lod komme. Med den ubeskriveligste Glæde fornam jeg snart den gavnligste Virkning af denne kraftfulde Drik. Strax forskrev jeg endnu 3 Flasker paa engang. Min Helbred tog derpaa mærkelig vedvarende og synlig til, saa at jeg nu Gud skee Lov anseer mig for aldeles helbredet. – Da jeg holder det forPligt samvittighedsfuld at anbefale dette uskatteerlige Lægemiddel til alle mine af samme Sygdom lidende Medmennesker, saa yder jeg og herved dets Opfinder et skyldigt Takoffer. Denne Anbefaling er derefter i andre Blade optaget, nu ogsaa i danske Blade. Her i denne Tidende har man udelukket Anviisningen til hvor Midlet faaes. Thi spørges, er forestaaende Attest sandfærdig, og virkelig? Hvo er Udstæderen, Hvorfor bekjendtgjør ikke alle Sundhedscollegier et Middel af saadan Virksomhed, Var det ikke ønskeligt at Dhrr. Stadsphysice bekjendtgjorte det snarest mueligt, naar saadanne Anbefalinger udbredes, om der er Grund til at forskrive de anbefalede Midler,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Jndenlandske Efterretninger. Det kongelige Døvstumme Jnstitut i Schleswig blev stiftet af afdøde Professor, Ridd. af Dbr. Georg Wilh. Pingsten. Det var først, som Privat-Jnstitut, fra 1787 i Lübeck, fulgte derpaa sin Stifter 1791 til Hamberge i det Entinske, hvorfra det forflyttedes til Kiel. Her blev Anstalten aabnet d. 1 Mai 1799 og blev en kongelig Stiftelse. Under 8 Nov 1805 udkom et Patent om samme, ifølge hvilket alle Døvstumme i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, strax efter at have fyldt deres 7de Aar, skulle bringes til Jnstitutet; f. J. 3 i Fr. 17 Nov. 1806. Ifølge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
kongl. Resolution af 19 Aug. 1809 flyttedes Institutet i May 1810 til Staden Schlesvig. Pringsten virkede ufortrødent med megen Nidkierhed for Stiftelsens Tarv ligetil sin Død, i den høie Alder af næsten 81 Aar, d. 26 Nov. 1827. Hans Levnet, forfattet af W. H. Fr. Abrahamson læses med megen Interesse, og udkom 1805 i den Lahdeske Samling af Biographier med Portraiter. J hans Oldingsaar havde han en opofret Medhielper i sin Svigersøn Professor Hans Hensen, R. af Dr. og Dhrm., der ved Pingstens Død blev hans Eftermand, ei allene i at være Stiftelsens Forstander og Lærer, men ogsaa i at være en udmærket Mand. Ved 1828 Aars Udgang var Antallet af Døvstumme i Stiftelsen, 1. Foruden den intellectuelle Dannelse bibringes Eleverne Færdigheder og Kundskaber, der kan berolige deres Fremtid; hvorfor ved Anstalten er Dreierværksted, Væverstole, Skræderværksted, Skomagerværksted (fra 1826) o. s. v. Fremdeles undervises i Havedyrkning, Markarbeide, og Huusarbeider. Jblandt de Jndustrie Arbeider, som ved Stiftelsen ere virkede, nævne vi Sprøiteslanger af Hamp. Gymnastiske Øvelser finde ogsaa Sted. Et betydeligt Legat for Stiftelsen, skienket af Kjøbmand Valentiner i Flensburg, (see Prov. Ber. 1818, VI. 8068), er siden ved Rentetillæg forøget. Den 31 Dec. 1826 udgjorde sammes Capitalbeholdning 62,600 Rbd. J Aaret 1828 blev en fornøden Udvidelse af Jnstitutets Hovedbygning iværksat, hvortil Legatet bidrog. Efter kongl. Resol. af 27 May 1820 anvendtes ogsaa 60 Rbdl. aarligen af Legatets Renter til Premie-Uddeling for Elever, der ved Flid og Sæder udmærke sig. Stiftelsen har en Indtægts Kilde i et godt Bogtrykkerie (med 5 til 6 Presser), anlagt 1818. Det gjør en aarlig Omsætning af 30 til 40000 Rbdl., mere og mindre, ved samme beskjæftiges 12 Døvstumme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Ved Institutet er ogsaa stiftet et Fond til Understyttelse for gamle syge og trængende Døvstumme, hvilket efterhaanden ved Gaver og Bidrag er fremvoxet, og ved Udgangen af Aaret 1828 udgjorde 2112 Rbdl. 62 Rskl. Derunder hører det af Kantsler Geheimeconferentsraad Krück stiftede Legat paa 100 Rbdl., hvis Renter hvert Aar 16 Dec., Stifterens Fødselsdag, uddeles, efter Fundation af 16 Dec. 1825, med kongl. Confirm. 30 Mai 1826. (i Prov. Ber. 1829. 1 H. S. 31.) Stiftelsen har en god Bogsamling, ligeledes en god Kobberstiksamling, en technologisk Samling i formindsket Maalestok o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Efter Patentet af 8 Nov. 1805 s. 8 vorde Underholdningspengene for de Døvstumme forskudte af den kongl. Casse og reparteres siden, ligesom andre almindelige Paalæg, paa Hertugdom merne Schlesvig og Holsteen. De forskudte Summer til Udgang af Aaret 1819 udgjorde 106175 Rbdl. For 1820 var Beløbet 12426 Rbdl. 75. sk., om hvis Repartition udgik Plak. af 17 Dec. 1821, og 28 Febr. 1822. For de følgende sex Aar ere Plak. under 21 Sept. 1824 og 28 Febr. 1827 udstædte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Af de aarlige Indberetninger, som til Kongen indgives om Stiftelsens Fremgang, have Uddrag i en Række af Aar været bekjendtgjorte i Collegialtid. og i Staatsburgerl. Magazin, i hvilke altsaa nærmere Underretninger om Stiftelsen faaes. (C. Schrøders Beskr. over Slesvig. - Minerva Dec. 1805 S. 252259 – Schl. Holstein. Landeseitung 1807 Nr. 7 - Prov. Berichte. – TySt. V. 289.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Blandede Efterretninger. Professor Erdmann i Dorpat har udgivet en medicinsk Topographie over Staden Kasan, i hvilken Stad han længe som Læge har practiseret. J samme bevarer han følgende Characteristik over det russiske Folk, hvilken altsaa fortrinligen gielder om de Russer som boe i det Jndre. Hvad det legemlige, siger han, eller physiske angaaer, saa finder man ogsaa her Styrke forbunden med et muskuløst og udholdende Legeme; dog synes i det Hele Jndvaanerne i dette Gouvernement at være mindre af Vært end i de øvrige. De fleste ere blot af Middelstørrelse, mange ere endog smaae; men man seer saare faae Krøblinger. Ansigtets Dannelse er den almindelige hos Nationen: et ovalt Ansigt, en mere bred og hvælvet end høi Pande, et lidet dybtliggende, men livfuldt Øie af en graae og blaae Farve med stærke Øienbryn, en opstaaende, oventil og i Midten smal, nedentil bred Næse, stærke udstaaende Kjæbebeen, en liden Mund, som hos Fruentimmerne er nydelig, med tynde Læber, store hvide Tænder; en bred stump Hage; hos Mændene et stærkt Skjæg, og et snart lysere snart mørkere bruunt tykt Haar. Ansigtets Farve er i det Hele ikke meget livfuld, det er temmeligt blegt, undtagen hos Fruentimmerne, naar de ere unge. Legemets Bevægelser ere kraftfulde og smidige; dets hele Holding er tvangløs og fuld af Værdighed. Det qvindelige Kjøn modnes temmelig tidligt, allerede i sit trettende og fjortende Aar er det tilbøielig til at blive corpulent, som vel ogsaa for det meste er en Følge af den sædvanlige Levemaade; det er frugtbart og føder let; men dets Skjønhed taber sig ogsaa tidlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Hvad Russerens egentlige Characteer angaaer saa er han ogsaa i dette Gouvernement religiøs, lydig imod sine Foresatte, godmodig, deeltagende og gjæstfrie. Han elsker Selskab og Adspredelse, søger sandselig Nydelse og at tilfredsstille sin Forfængelighed; men finder sig ogsaa let i alle Omstændigheder, taaler Besværligheder uden at beklage sig derover, og er føielig, ikke egensindig, endog meget eftergivende, og derfor ogsaa forekommende og behagelig i Selskaber. Han kan godt lide Udlændinger, besidder ingen smaaelig Nationalstolthed, og er i høieste Grad tolerant, saavel i religiøse som moralske Anliggender. Han kan let vindes og bringes til at være varm for en Sag, men kan ogsaa snart blive ligegyldig ved den. Han besjæles let til en Almeenaand ved fælles Foretagender, og er da villig til at gjøre Opoffrelser for den. Ved sine Arbeider gaaer han temmelig letsindig og skjødesløst tilværk, han er sorgløs, ubekymret om Fremtiden, driftig, men ogsaa ødsel; han nedbøies ikke saa let af Ulykken, er sjelden stemt til Melancholie, forresten er han foranderlig i sin Smag og i sine Foretagender, og derfor ikke meget oplagt til møisommelige Forretninger, som koste Anstrængelse og Vedholdenhed. Han blendes let af udvortes Glands, stræber efter at udmærke sig; tragter efter Rigdom og søger at erholde Ære og Fordeel paa den korteste Vei, uden at være ængstelig for at vælge Midlerne dertil; men Medlidenhed og Velgjørenhed er et Hovedtræk i hans Characteer. Ved dette Naturel er det derfor intet Under, at Mandfolkene af Almueclassen let blive udsvævende i sandselige Nydelser og overgive sig til Drukkenskab, imedens Fruentimmerne som mangle alle fine Følelser, tilfredsstille deres sandselige Begjærligheder og tragte efter Magelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Hos de Livegne kommer nu det til, at de ikke have noget at resikere ifald de ogsaa forøde hvad de have, da de saa alligevel blive underholdte af deres Herrer. Med denne naturlige Godmodighed contrasterer ofte hos den simple Mand en vis Haardhed og Ufølsomhed i Characteren, som især giver sig tilkjende ved Dyrenes Behandling og Forholdet imod Fiender, som ofte gaaer over til Grusomhed; men den lader sig forklare af den store Raahed, som endnu finder Sted hos Almuen, hvorved de finere Følelser blive qvalte af lavere Lidenskaber. – Kaste vi et Blik paa den aandelige Kultur, saa er denne ingenlunde bragt saavidt i denne Egn (ved Kasan), som i Nærheden af Residentserne. Hvorledes kunde man desuden forlange dette, da Underviisnings=Indretningerne ere endnu nye, og mangle endnu aldeles paa mange Steder; skulle de engang komme i Flor, saa maae der først dannes flere Lærere dertil; Jmidlertid er der allerede skeet meget under Alexander den 1stes Regjering, og Skolernes Antal voxer med hvert Aar. Embedsmændene ere for det meste dannede enten i de Keiserlige Jnstituter eller i private Pensioner, og Adelen paa Landet holder enten Huuslærere, som for det meste ere Franske eller Tydske, eller sender sine Børn til et Jnstitut. J det hele er man ellers vistnok temmelig nøjsom med de Fordringer man gjør til Lærerne. Hovedgjenstændene, for Underviisningen ere, foruden Religionskundskaber, Læsning og Skrivning, det franske Sprog, Musik, Tegning, Mathematik, nogen Historie og Geographie; men alt drives paa en meget overfladisk Maade, hvorfor ogsaa mange Personer, som bleve gjorte til Krigsfanger i de sidste Krige med Frankerige, kunde paatage sig Huuslærerposter. Desuden blive selv disse tarvelige Kundskaber mindre anvendte end det kunde være ønskeligt; thi fordet meste lader man det blive ved den Underviisning, som man har faaet i Ungdommen uden videre at bygge paa den; thi deels mangler det paa Smag for Videnskaber deels paa Lecture, og deels paa den fornødne Opmuntring dertil, hvilket er Skade, da Russerne have et hurtigt Begreb. Jkke sjelden maae man forundre sig over de hurtige Fremskridt som de unge Mennesker kunne gjøre; men destoværre bemærker man snart at det gaaer i Staae dermed. Kun de, som ere forpligtede dertil, som Lærere, beskjæftige sig vedholdende med at studere, sielden er det, at nogen betragter Studeringer som Formaal; men kun som Middel til timelige Fordele, saa at man lægger dem tilside saasnart disse ere blevne opnaaede. (Ligesaadan hos os.) Fruentimmerne lære lidt Fransk og at dandse, og det holdes for tilstrækkeligt for at besidde en god Opdragelse. - Naturligviis gielder denne Skildring her, som overalt, kun om Pluraliteten; thi ofte finder man i den dannede Klasse Personer med meget fine Følelser og udmærkede ved en brugbar Forstand og ved Skarpsindighed; ligesom overhovedet en aaben naturlig Forstand, forbunden med en Takt for det Sømmelige og Passende i Livets forskjellige Forhold ere temmelig almindelige udbredte Egenskaber blandt den Russiske Nation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Hvad Russernes Levemaade angaaer saa er den forskjellig efter de forskjellige Stænders Beskaffenhed. Bonden, Dagleierne og den simple Soldat lever næsten den ene Dag som den anden. Deres Spise bestaaer i Grød med noget Fidt til, eller i Melk, Brød og Qvas, om Sommeren nyde de hyppige Agurker og om Vinteren Suurkaal; sjelden faae de Kjød. Deres største Vederqvægelse, er derfor Brændeviin, og ikke sjelden nyde de den til Umaadelighed. - Borgerne og Kjøbmændene leve allerede mere eller mindre splendidt, spise megen Kjødmad med mangeslags Urter til, og drikke megen Thee. Ogsaa nyder de meget Brændeviin, men forsat med bittre aromatiske Urter, ere de mere velhavende saa drikke de ogsaa Rom. Ofte giver Kjøbmændene kun lidt efter for Adelsmanden i Overdaadighed; men man finder dog flere nationale Retter paa hiins Bord, end paa dennes. - Hos den rige Adelsmand hersker Luxus, og naar han har Evne dertil, saa holder han oplærte Kokke, som kunne lave ham franske og engelske Retter. De høiere Stænder i de store Stæder leve sædvanlig paa følgende Maade, Kl. 8 eller 9 staaer man opForretningsmændene i Almindelighed noget tidligere, men Fruentimmerne ofte noget sildigere, de lade sig derpaa klæde paa af deres Domestiker. Derpaa drikker man Thee og sildigere ud paa Dagen Kaffe, derefter gaae Mandfolkene til deres Forretninger, naar de have nogen, læse i en Avis, men sjeldnere i en Bog, kjøre derpaa ud, ligesom ogsaa Damerne, for at gjøre Besøg og at modtage dem, ved denne Leilighed nydes der ofte friske eller tørrede Frugter, Syltetøi og Con felt, derpaa spiser man Frokost uden at sætte sig; endskjøndt denne er temmelig rigelig og hvorved en Fiskeposte, i Form af et langagtigt Brød sielden mangler, Frokosten bliver staaende paa Bordet den hele Formiddag over. Middagsmaden nydes sædvanlig imellem et og to; den bestaaer deels af udenlandske og deels af indenlandske Retter, hvortil hører Grød og Kaal, foruden et eget Slags kold Suppe. Mandfolkene drikke meget Grog. Eftermiddagen og Aftenen tilbringes da gjerne med Kortspil og imellem 9 og 10 spises til Aften, hvorved der dog ikke serveres med saamange Retter som om Middagen. De formuende Russer leve i en bestandig Traktering, have næsten hver Dag Selskab eller komme i Selskab. Overhovedet ere Russerne meget gjæstfrie og ugifte Udlændinger blive vel modtagne i deres Huse. Undtagelser fra denne yppige Levemaade finde allene Sted i de strenge Fastetider. De Rige more sig ofte med at lade Landsbyepiger komme sammen og synge og dandse for dem, og de lade ofte deres Livegne, som have Anlæg dertil, undervise i Musik. S. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Af Kongeriget Norges Statsregnskaber blive aarligen Extrakter bekjendtgjorte i den norske Rigstidendes officielle Deel, ligesom udførligere Forklaringer, naar Stats Revisionen er tilendebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Af Regnskabet fra 1828 er allerede den første forløbige Extrakt nu offentliggjort, med oplysende Anmærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
For Professor Hansteens siberiske Reise er, i Statsregnskabet for 1828, beregnet 5864 Rdl. 80. sk. Spec. Sølv og 1000 Rdl. Spec. Sedler. De Pensioner, Vartpenge og Gratificationer, som i Norge i Aaret 1828 ere betalte af Statskassen, have udgjort i Alt 229 Rdl. 74 sk. Spec. Sølv. og 146851 Rdl. 14 3/4 Spec. Sedl.