JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-01-02
Europas Tilstand.
Viborger Samler, 1832-01-02
Ved Betragtningen af dette Aars Begivenheder ville vi begynde med Polen, hvis heltemæssige Kamp og endelige Fald i høieste Grad har valt det hele Europas Medfølelse. Fyrst Lubecki og Grev Jezierski vare allerede af Chlopicki afsendte til St. Petersburg for at underhandle med Keiser Nicolaus, af hvem man fordrede de gammelpolske Provindsers Jndlemmelse i Kongeriget og Constitutionens Overholdelse. Den Første af disse Deputerede foretraat forblive i St. Petersburg og den Sidstnævnte vendte tildage med uforrettet Sag. Ved Chlopickis Nedlæggelse af Dictaturen var Fyrst AdamCartorisk i traadt i Spidsen for Administrationen og Fyrst Radziwill udnævnt til Generalissimus.
Viborger Samler, 1832-01-02
Den commanderende General Malachowski aflostes af Ribinski, og det detascherede Corps under Romarino nægtede at forene sig med Hovedarmeen. De forskjellige polske Corpser modsatte sig nu Underkastelsen under Rusland, men maatte tilsidst bukke under. Ribinski maatte kaste sig ind paa det preussiske, Rozicki og Kaminski paa det cracau ske og Romarino paa det galliziske Gebeet, hvor de afvæbnedes; Russerne besatte ved denne Leilighed det frie tracauiske Gebect. Fra den af Russerne tidligere lovede Amnestie for Polakkerne undtoges nu disse Generaler og deres Officierer. Modlin og Zamose overgave sig senere; den til Fyrste af Warschau udnævnte Grev Paskewitsch creredes til Generalgouverneur i Polen. Saaledes endte den polske Repolution der ved sin Begyndelse vakte den høieste Sensation i hele Europa, og som i alle Stater var saa populair, at selv de Regjeringer, hvis Politi bevægede dem til at modvirke den, ikke ganske vovede at formene deres Undersaatter, ved alle Slags frivillige Bidrag at understøtte den. (Fortsættes.)
Viborger Samler, 1832-01-02
Blandet. Det belgiske Blad 1) næ indeholder følgende Priratskrivelse fra Frankfurt om Mam af 15de December: "General Baron Tengnagel, nederlandsk Charge d'assaires ved Forbundsdagen, har ved en overordentlig Coureer erholdt den Efterretning, at Keiser Nicolaus ikke vil ratificere Conferencens Overeenskomst. I dette Øieblik (Kl. 3 Eftermiddag) expederer han i min Nærværelse en Coureer til Haag. Depeschen er dateret den 5te December (24de Novbr. g. St.) Fremdeles udbreder sig her den vigtige Efterretning, at Rusland og Porten skulle have afsluttet en Alliancetractat; begge Magter ville marschere de under britisk Herredømme staaende indiske Stammer til Hjælp."
Viborger Samler, 1832-01-02
Døde. Kjøbenhavn: Etatsraad og forhenv. Contoirchef under Generalitetet og Commisssariats Collegiet Joh. Chr. Hedegaard, 70 Aar; Bestyrerinde af det fosterlige Velgjørenheds-Selskabs Stole, Mad. Cathrine M. Kierschmer. - Glostrup Præstegaard: Forh. Amtsprovst paa Kjøbenhavns Amt, og Sognepræst for Glostrup, Niels Schoubo, 75 Aar. - Kallundborg; Candid. pharm. Carl Fr. Boeck. - St. Croix. William Good 20 Aar. - Odense: J. Waidtlov, 86 Aar, Muurmester P. Crone 66 Aar. - Svendborg; Kjøbmand og eligeret Borger J. M. Krøyer.
Viborger Samler, 1832-01-02
Sorter ratorrysterrereryperoriserere-
Viborger Samler, 1832-01-02
Bekjendtgjorelser.
Viborger Samler, 1832-01-02
Efterlysning. Da en fjortenaatig skolepligtig Dreng ved Navn Kristian Uhde Søn af Stræder Uhde der i Hjermind er for rum Tid siden atter bortgaaet fra fine Forældre, uden at det har været mueligt, at komme paa Spot efter ham, saa anmodes tjenstlig Alle og Enhver der maatte træffe for ham eller være vidende om hans Opholdsted, mod Godtgjørelse af de medgaaende Omkostninger, at underrette Undertegnede herom, at han kan blive bragt tilbage til sit Hjem og til sin Pligt. Bemeldte Dreng er tjendelig nok af sit lille spærlemmede Legeme, sit sygelige og gustne Udseende, og af sit krøllede røde Haar. Hjernind den 26de December 1811. H. Bjerregaard. Sognepræst.
Viborger Samler, 1832-01-02
Da endeel have Panter staaende hos mig, anmodes vedkommende at indløse samme inden Januar Maaneds Udgang 1832 i modsat Fald bliver Pantet bortsolgt og for det manglende forbeholder jeg mig min Ret. W. Dollerup. 8te Graders Kommen Agnavit af egen Destillation faaes i Skive hos Theodor Bechmann.
Viborger Samler, 1832-01-02
At Undertegnede, ifølge dertil meddeelt allernaadigst Privilegium har etableret Kroehold i Gjedsted Bye i Rinds Herred, giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre til Reisendes Efterretning, med Tilføiende, at gjennem Gjedsted Bye løber Landeveiene fra Viborg, til Løgstøer og fra Hobroe til Hvalpsund Færgested. Gjedsted den 22de December 1831. Laust Christensen Dahlsgaard.
Viborger Samler, 1832-01-04
Adenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-01-04
Belgien Holland. Alle Efterretninger tyde hen paa, at Stridspørgsmaalet mellem disse tvende Stater ikke vil kunne løses anderledes end ved Vaabenmagt. Fra Haag, meldes, at den hollandske Hær forstærkes hver Dag og man taler og Regjeringens Hensigt at mobilisere den anden Afdeling af Borgergarden (Schutery), hvorved Hæren vilde forøges med 36000 Md. og i Nødsfald at kalde Landstormen under Vaaben, der vilde kunne stille 100000 Md. Siden Julii Maaned har man behørigen befæstet Kysterne og spækket dem med 500 Kanoner, ligeledes forsynet Magazinerne rigeligt med alle Krigsfornødenheder. J fornøden, Tilfælde kan Landet sættes under Vand, og efter Forlydende skulle 70 Coffardieskibe udrustes og bevæbnes. Regjeringen skal være underrettet om, at en Selskab af private Personer vil paatage sig at dække det frivillige Laan, hvis Kongen forkaster de 24 Artikler. - J Berlin vandt det Rygte Consistents at ikke alene Rusland og Østerrig, men ogsaa Preusser, nægtede at ratificere Tractaten. En preussisk Cabinetsordre indskjærper Udtagelsen af Recruter i dens fulde Omfang og Strænghed. - Den russiske Hæ i Polen der tildeels staaer paa den preussiske Grændse, angives til 150,000 Mand; blandt disse Tropper hersker den almindelige Mening, at de til næste Foraar skulle bryde op mod Frankrig. - Franske Tropper nærme sig atter den belgiske Grændse, og londonske Blade tale om en Note fra Kongen af Holland der skal have gjort stort Jndtryk paa Conferencen. Hertil kommer at den nederlandske Regiering har forlangt det tydske Forbunds Understøttelse, for at forhindre Delingen af Luxemburg, hvilken i denne Note erklæres for en Krænkelse af hiint Forbunds Rettigheder. Jmidlertid vilde man i Frankfurt vide fra London at Lord Palmerston havde erklæret heller at ville vove det Yderste end tillade Udførelsen af den russiske Keisers Plan, Belgiens Gjenforening med Holland. - Den londonske Conference har nu antaget Sløifningen af de fem Fæstninger: Mariebourg, Philippeville, Ath, Mons og Menin.
Viborger Samler, 1832-01-04
Frankrig.
Viborger Samler, 1832-01-04
I Grenoble er der forefaldet urolige Optrin. Om Morgenen den 18de Decbr. fandtes paa Gadehjørnerne Placater, hvori opfordredes til at bringe Skatteopkræveren Hr. Chauvet en Charivarii, og ikke at gribe til Vaaben, naar Generalmarschen om Aftenen blev slagen. Ved Nattens Jndbrud drog en Folkehob til Hr. Chauvets Bopæl, brod Døren op kastede Registrene ud af Vinduerne og opbrændte dem. Det reqvirerede Detaschement Nationalaardbefandtes utilstrækkeligt, hvorfor to Batailloner Linietropper grebe til Vaaben, og flere Rolighedsforstyrrere bleve hæftede. De sidste Beretninger lyde beroligende; der var intet Blod udgydt og Roligheden, var ikke senere forstyrret; kun fandt man National- gardens Vægring ved at træde under Vaaben betænkelig. 2200 Mand ere sendte derhen fra Lyon. -J denne Stad have talrige Fængslinger fundet Sted. - Det er vanskeligt at bestemme, hvorvidt Rygterne om en forestaaende Ministerforandring ere grundede. Saameget er vist at Begivenhederne i Lyon have skadet Premierministeren, meget i Kammerets Øine; Dumolart, der nu definitivt har taget sin Afsked, lader Tid efter anden en Række Artikler indrykke i alle offentlige Blade, for at retfærdiggjøre sin Opførsel og fremlægge sin Correspondence, som man har lemlæstet paa Tribunen. De ministerielle Blade indeholde en Besvarelse heraf, der langt fra ikke skal være tilfredsstillende. - Regjeringens Bestræbelse, at erholde en Civilliste af 18 Mill., møder megen Modstand. - Discussionerne over Pairieloven er begyndt i Pairskammeret. - J de Deputeredes Kammer have hæftige Forhandlinger fundet Sted, under hvilke Dhrr. Laffitte og Mauguin under almindeligt bifald forsvarede Oppositionen og den Sidstnævnte haardt angreb Hr. Casimir Perier i Særdeleshed og Ministeriet i Almindelighed. -
Viborger Samler, 1832-01-04
Forfølgelserne mod den liberale Presse vedvare, tildeels under de usleste Paaskud. - Man er missornøiet med Savary's og Pichons Udnævnelse til at administrere Algier. - En Gesandt skal afsendes til Marocco. - Fra Marseille er et Regiment, 3600 Mand stærkt tilligemed nogle Artilleriecompagnier afsendt til Algier, efter Andre til Bona. - Krigsministeren har forlangt en ny Udskrivning af 80,000 Mand. - Coureervexlingen med St. Petersburg er meget levende, man taler om Grev Pozzo di Borgos Tilbagekaldelse.
Viborger Samler, 1832-01-04
Polen. J Berlin vilde man have den Efterretning, at de 20,000 Polakker, der endnu befinde sig paa volst Grund ville lade det komme til det Yderste. Ligeledes skulle de i Weichselmunde værende polske Officierer have vægret sig ved, overeensstemmende med den til dem gjorte Opfordring, at give deres Æresord paa, ikke igjen at ville kjæmpe mod Rusland, og erklæret at man i saa Fald kunde bruge Magt imod dem; thi saasnart de igjen fik deres Frihed, havde de besluttet ganske efter deres Overbeviisning at virke mod den russiske Jnteresse. Jfølge en Privatskrivelse fra Elbing var Ribinskis Corps, da det ikke adlød General Kraffts gjentagne befaling til Afmarsch, den 4de Decbr. bleven omringet af preussiske Tropper. Forgiæves søgte man paa alle Maader at bevæge dem. Soldaterne kastede sig til Jorden og erklærede, hellere at ville taale Alt end at lade sig udlevere til Russerne. Ribinski tilsendte Kongen af Preussen en Adresse, hvori han anraabte ham om Tilladelse til at torde fore Resten af den polske Hær til det gjæstevenlige Frankrig. Den commanderende General standsede herpaa med sine begyndte Forholdsregler, for ikke at foregribe Kongens Naade. (Directe Efterretninger fra Berlin af 30te omtale ikke Ovenstaaende.) Ogsaa fra Gallizien ere flere tusinde Polakker med Magt drevne til Rusland; mange tappre Soldater søgte af Fortvivlelse deres Død i Weichselens Bølger; Resten føre til de caucasiske Provindser. - Russerne holde med Magt de til Skibsbroen ved Stilno af preussiske Undersaatter leiede Fartøier tilbage.
Viborger Samler, 1832-01-04
Blandet. Man taler i Preussen om Misforhold, der i Anledning af Cracaus Occupation skulle have viist sig mellem de tvende Keiserhoffer, og man synes, dog sandsynligviis aldeles uden Grund, at lægge Vægt paa, at Østerrig for Øieblikket har en Styrke at henved 80,000 Mand samlet i Gallizien. - Torrijos er med 52 Personer af sine Tilhængere skudt paa den spanske Regjerings befaling. - Det spanske Hof har i Anledning af Don Pedros Expedition tilstillet den franske Regjering en Note, hvori det taler i en usædvanlig fri Tone, hvilket man tilskriver russisk Jndflydelse. - Allg. Zeit. melder, at Efterretningen om Oprøret i Lyon har gjort et høist glædeligt Jndtryk paa det russiske Aristocratie. - Det Rygte gientages, at de Constitutionelle paa Terccira have angrebet Madeira og bemægtiget sig denne Øe. -Hr. Rotschild har negocieret et belgisk Laan paa 2 Mill. Pd. St. til 5 pCt. - Spændingen mellem Churfyrstinden af Hessen og hendes Søn har naaet en høi Grad, og man bringer Sammendragelsen af preussiske Tropper i det Westphalske i Forbindelse hermed. - J Canton Neuschatel er Striden, atter udbrudt; hidtil har Regjeringen havt Overhaand. - 12,000 Mand af den sardiniske Armee ere permitterede. - J Hamburg havde man 6 Cholerapatienter. - Spændingen mellem Porten og Vicekongen af Ægypten lader sig ikke længere skjule; det er afgjort, at Angrebet paa Syrien finder Sted, mod Portens Villie. - Mellem de Sorte og Mulatterne paa Haiti hersker et meget spændt Forhold. Boyer har med Statens Penge trukket sig tilbage, til Mirebalair, og vil som man troer, i Nødsfald, redde sig ved Flugten.
Viborger Samler, 1832-01-04
Europaa Tilstand.
Viborger Samler, 1832-01-04
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 30te Decbr. Hamborg 2 M. - 1 Acta 211. Species 20. - Specier solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 89 a 89 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 3de Febr. 1820. 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 a 107 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1832-01-04
Kjøbenhavn. Den 26de December er igjennem Cancelliet udkommet følgende allerhøieste Placat: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade a. a. Gjøre vitterligt: Vi have fundet Os foranledigede til allernaadigst at befale at den i Quarantaine-Forordningen af 8de Februarii 1805 9 33 Litr. B. foreskrevne Forholdsregel at antænde og tilligemed Ladningerne opbrænde de Skibe, der skulde været Losnings=Quarantaine undergivne, men formedelst Stranding er kunde afgaae til noget Sted, hvor saadan Quarantaine kan afholdes, ikke herefter maa, uden foregaaende dertil indhentet Tilladelse fra Vor Direction, for Quarantaine=Foranstaltningerne, anvendes i noget Tilfælde, naar hiin Qvalification til LysningsQuarantaine alene er foranlediget ved den for Tiden paa nogle Steder i Europa herskende Cholera. - Jmidlertid tillades det Øvrigheden, efter Overlæg med den nærmeste Quarantaine naar Omstændighederne maatte gjøre Lysning af Skibet uomgjængelig nødvendig til Ladningens Conservation eller Skibets Redning, strax at mærksætte Udlysningen, dog under Jagttagelse af al quarantainemæssig Forsigtighed, og navnligen den, som Litr. D. af forommeldte J. 33 B. i Quarantaine-Fordordningen ommelder.
Viborger Samler, 1832-01-04
Af Hr. Pastor C. H. Visbys Tidsskrift for practisk Christendom, No. 52, erfarer man, at det Kongel. danske Cancellie under 10 dennes, har befalet Hr. Pastoren at fralægge sig de imod ham af Magister Lindborg fremførte Beskyldninger. "Med Rolighed, siger Hr. Viisby, "seer jeg Domstolenes Bestemmelse imøde. Jeg kan ikke glæde mig til nogen Hævn over en Mand der visselig maa være meget ulykkelig, allerede ved det Sindelag, der besjeller ham. Endnu mindre frygter jeg imidlertid, at han skulde kunne bevise sin beføielse til at bruge de Udtryk, hvormed han har angrebet mig, Der er vel neppe Nogen af mine Læsere, der vil sande med ham "at jeg i disse Blade har talt saa bespotteligt om Gud at Haarene maae reise sig paa Hovederne at Forfærdelse over de gruelige Ord." Ligesaa gjerne tilgiver jeg ham at han har søgt at fra vende mig den Venigheds Hjerter, hvis Sjelesørger jeg er kaldet at være. Hans Straf vil have været, at han dog ikke har kunnet fravende mig en Eneste, paa hvis Agtelse og Velvillie jeg setter nogen Priis. Men hvad der bedrøver mig, fordi det angaaer Andre end mig selv er at han dog maaskee hos dem, der lytte til hans Tale, har kunne svække den Menneskekjærlighed, som jeg ved dette Skrivt fra Begyndelsen af søgte at vække og nære. Om mine Bestræbelser i denne Henseende siger han, at den meen Kjærligheds Tale vil Diævelen gjerne høre mig synes, at Christus og Magister Lindberg her staae lig overfor hinanden, og det kan da for troende Christne ikke være tvivlsomt, hvem de skulle følge." Kbhv.
Viborger Samler, 1832-01-04
Commandanten over Nyborg Fæstning, Generalmajor v. Staffeldt, er død Natten imellem 15de og 16de D. Jnspecteuren over Cavalleriet, Oberst v. Lytzen, er afgaaet efter Ansøgning i Naade fra denne Post og udnævnt til Commandant over Nyborg, Fæstning; og Oberst a la suite i Cavalleriet E. v. Berger udnævnt til Jnspecteur over Cavalleriet. "Den i disse Dage afdøde Etatsraad Hansen, hedder det i den hempelske Avis, gjeldte engang for den første og indflydelsesrigeste Mand i Provindsen, med Hensyn til Jordegodssalg og andre Penge-Omsætninger, hvorfor det og var blevet et Mundheld, at Terminen første begyndte, naar han kjørte ind af Byens Port. Ved sit lyse Hoved og sin Virksomhed arbeidede han sig saaledes frem, indtil Pengeforandringen og Tidsconjuncturer m. m. medførte for ham, som for Mange, saa betydelige Uheld, at han blev et billede paa, hvor omskiftelig Livet er. Hans Ægtefælle og tvende Døttre befriede en tidligere Død fra at deele hans Lykkes Skibbrud, Man maa haabe, at der mellem hans efterladte Papirer ville findes interessante Optegnelser til Skildringen af et saa bevæget Livs Skjedner og Forvillinger.
Viborger Samler, 1832-01-04
Ledige Embeder. Hornum, Fleisberg og Hysteberg Sognekald i Viborg. Stift, 250 Rdlr. - Ordineret Catechet og første Lærer Embedet ved Borgerstolen i Roeskilde. Løn 100 Tdr. Byg, betalte efter Capitelstaxt, samt 160 Rbdlr. Sedler aarlig, foruden fri Belig og Høitidsoffer af Menigheden.
Viborger Samler, 1832-01-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 30te Revember et Bestallingen for Landvæsenscommissair Tiendecommissair og Procurator H. Andersen som Forstander vedsmandere Holpital allernaadigst confirmeret Den 21de Decbr. er Byefoged og Byeskriver i Storeheddinge. samt Herredsfoged og Herredsskriver i Stevns og Fars Herreder, Regjeringsraad C. A. Bluhme, udnævnt til virtelig Etatsraad; Sognepræst for Vester-Ulslev Menig bed i Lolland L. F. Luplau til Sognepræst for Dalbye og Thurebye Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Hornum, Hylleberg og Fleisborg Menigheder i Viborg Stift, T. Krarup, til Sognepræst for Kongsted, Menighed i Sjælland. under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 3die Decbr. er Doctor og Professor extraordinarius i Theologien M. H. Hohlenberg, beskikket til Professor ordinarius ved Kjøbenhavns Universitet og Assesser i Consistorium; Professor i Litterairhistorien R. Rasch, til Professor ertraordinarius de orientalske Sprog; Lærer ved Sorøe Academies Stole, Stud. C. H. Lorenzen, til Adjunct ved bemeldte Stole.
Viborger Samler, 1832-01-04
- forinterierterretterierietteriets-
Viborger Samler, 1832-01-04
Venjendtgjørelser. At Forestillingen paa Viborgs Privattheater den 26de f. M., atter vil blive givet førstkommende Søndag den 8de dennes, til Bedste for Byens Huusarme bekjendtgjøres herved. Billetter dertil a 2 Rbmk. og for Børn under 12 Aar a 1 Rbmk. Stykket, kan erholdes hos Borgerlieutenant Ronnow.
Viborger Samler, 1832-01-04
Selskabets Medlemmer, som maatte ønske at gjøre Brug af deres Fortrindret til billetter, anmodes om behageligen at lade disse afhente Fredagen den 6te dennes og fra Løverdag Morgen den 7de dennes, staaer Adgang til at kjøbe samme aaben for Alle, ligesom de Billetter den maatte være tilbage, kunne erholdes ved Jndgangen, som aabnes Søndag Eftermiddag Kl. 4 1/2. Begyndelsen skeer Kl. 5 præcise, og Forestillingen vil være endt senest Kl. 10. De som maatte formene sig at kunne komme i Betragtning til at nyde Deel af det indkommende Beløb ville indlevere skriftlige Begjæringer derom til Borgerlieutenant Rønnow, inden Middag den 9de dennes. Viborg den 3die Januar 1832. Directionen. At Amtet har approberet de ved Auctionen den 23de dennes skeete Bud paa det heri Byen oplagte Bispetiendekorn, pro 1831, bliver herved bekjendtgjort til Vedkommendes behagelige Efterretning. Viborg Amtstue, 31te Decbr. 1831. Morville.
Viborger Samler, 1832-01-04
En skikkelig Dreng som regner og skriver godt og bar Lyst til at lære Handelen, kan blive antaget om 8te a 14 Dage fra Dato. Skive den 1ste Januar 1832. N. 6. Dedel.
Viborger Samler, 1832-01-07
Adenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-01-07
Belgien Holland. J Landsbyen Hollerich, i den tydske Deel af Storhertugdommet Luxemburg er udbrudt et forangistisk Oprør. Jnsurgenternes Styrke angives forskjellige fra 200 til 500 Mand. J Spidsen for Administrationen staae Baronerne du Prel og de Tornaco, og Mandskabet, der kalder sig den luxemburgske Armee, commanderes af Ridder Wauthier. Saavidt disse Bander ere komne have de afsat de vel giske Autoriteter og bemægtiget sig de forefundne Vaaben. Saasnart den belgiske Regjering erholdt Underretning herom, udstædte den strax fra Arlon en Proclamation, hvori den erklærer at de belgiske Autoriteter ville, indtil Kongen af Holland antager Fredstractaten, ogsaa regjere den Deel af Landet, som det tydske Forbund beholder, og formaner Beboerne, ikke, inden denne Sags nærforestaaende Afgjørelse, at tillade sig strafværdige Excesser, der uden Skaansel ville blive straffede. Militairgouverneuren, har sammenbragt Gensdarmeriet og nogle frivillige Borgergarder, for at iagttage Fjenden. Districtscommissairen for Luxemburg, Hr. Moran, er dræbt ved en Recognoscering, Logsaa hedder det, at Hr. Thorn, en Søn af Provindsens Gouverneur, skal være saaret. Militairgouverneuren har tilskrevet Commandanten i Luxemburg, og bedet ham ikke at taale Tornacos Bande i Fæstningens Omegn, og tillige ladet ham vide, at han indtil Gebetets gjensidige Rømning har fast besluttet, at vedligeholde den belgiske Regjerings Autoritet i hele Provindsen. Commandanten i Metz har i samme Aand skrevet til Luxemburg. General Belliard er afreist til Paris ved Efterretningen herom. Den belgiske Krigsminister har udstædt de eftertrykkeligste Befalinger. Rygterne om en Opstand i Arlon ere ugrundede, Breve fra denne Stad af 25de Decbr. melde, at en fransk Grenadeercapitain var indtruffen dertil med en Skrivelse fra Commandanten i Longwy. 5000 Mand ere beordrede mod Jnsurgenterne, hvis Fremskridt i det aabne Land skulle være betænkelige. Forbindelsen mellem Arlon og den tydske Deel af Storhertugdømmet er for det Meste afbrudt. Den 24de gjorde en Deel af Fæstningens Garnison et Udfald til henimod Mamers, hvorfra den fordrog den belgiske Commissair, mod hvem man tillod sig de groveste Fornærmelser. - Fra Luxemburg meldes, at Hr. v. Stappers der 8te Dage tidligere har forladt den belgiske Tjeneste er af "den selskabelige Ordens Venners Comit i Hollerich udvalgt til Generalinspector for Storhertugdømmets Skove. Journal du Luxenskourd lovpriser Orangisterens Færd. - Tormacos Søn er tagen til Fange af Belgierne.
Viborger Samler, 1832-01-07
Mærkværdigt er det, at ingen af de i den londonske Conference representerede Regieringer hidtil har officielt anmeldt Ratificationen af den londonske Tractat. Som det synes har man villet afvente Efterretningen og Ruslands Natification, for man vilde officielt bekjendtgjøre et Document, der vilde nøde enhver af de som store Magter til at bruge Tvangs forholdsregler mod Holland. Ved Ruslands Vægring ved at ratificere vilde ogsaa hiin Forpligtelse bortfalde for de øvrige Magter. - Fra Haag meldes, at den belgiske Regjering skal have henvendt sig directe til Kong Wilhelm med det Tilbud, at ville afstaae fra den frie Skibsfart paa de hollandske Canaler, naar man i Øvrigt vilde antage den londonske Tractat og afstaae Noget af Gjælden; den nederlandske Monarchs Svar skal have været aldeles afslaa ende og have indeholdt den Erklæring, at han ikke vil træde i nogen Underhandling med den belgiske Regjering, Frankrig.