JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Medens jeg skriver disse Linier erfarer jeg, at nogle og tyve Skibe med Fedevarer ere ankomne fra Holsteen. Mangfoldige Vognmandslæs ere allerede i de sidste sex Uger komne over Land. Den store Dyrtid, som saa mange Pugere med saa megen Længsel ventede paa, er til deres største Ærgrelse hidtil udebleven, og Vinterens Nærmelse har tvertimod deres Forventning gjort det høist sandsynligt, at den for bestandig vil udeblive. Det eneste, som endnu fordyrer Varerne, er vor Cours, men ogsaa paa dette Onde søger baade Regjeringen og formuende Borgere at bøde saa godt som mueligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Vore Grosserere opreise sig i denne Tid et sandt Hædersminde ved den rosværdige Redebonhed, hvormed de søge at understøtte Kongens Bestræbelser. Flere Foranstaltninger vil der endnu blive føiet, og der er ingen Tvivl om, at Coursen ved saa kraftige Midlers Anvendelse snart vil forbedres. Vor Stilling tager en langt gunstigere Vending end mange i deres Forghed have ventet, og lykkelige vilde Tydsklands Nationer prise sig, dersom Krigen ikke havde frembragt værre Virkninger hos dem end hos os. Under Bombardementet have vi rigtig nok liidt meget, mange har det kostet Liv, Førlighed og Eiendom; dog i det Hele betragtet var denne ulykkelige Begivenhed kun af kort Varighed og i Sammenligning med de Stæders Skjebne, der ikke allene have udholdt gjentagne Bombardementer, men endog i en Række af Aar været Tumlepladse for hele Armeer af Fiender og Venner, langt fra ikke saa stort er ad Onde. Vi saae vore Fiender, tvungne af Omstændighederne, efter sex Ugers Forløb, ile bort med deres Ran som feige Niddinger. Vi saae en af Jordens mægtigste Monarker, forbittret over Engellands Fremfærd og deeltagende i Dannemarks retfærdige Sag, afbryde al Forbindelse med vore Fiender, og erklære, ikke at slutte Fred med Engelland, førend Dannemark har faaet Erstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Hvad kunde vi vel under saadanne Omstændigheder ønske mere Har det Engelske Ministerium ikke dyrt nok maattet betale den Flaade, det har ranet, Var Tabet af Ruslands Venskab da noget ubetydeligt, Eller er det ubetydeligt, at den hovmodige Britte, der kalder sig Havets Herre, ikke tør sende et Skib til Østersøen, uden først at vove en Dyst med vore kjekke Canonbaade og Capere, Vist nok kan en saa udartet Regjering, som den Engelske, der kjøber og sælger Mennesker som Slagterqvæg, ikke bryde sig meget om at bringe sine graadige Kjøbmænd et saadant Offer, men enhver Engelskmand, der maa falde for Danske Canoner og farve Codaniske Bølger med sit Blod, er et varslende Minde om den mod Dannemark udøvede Vold, et Forsoningsoffer paa Menneskelig hedens Altar, er Løsen til Gammelengellands Undergang. Man mærker iøvrigt allerede temmelig meget, at Tarvelighed og Sparsomhed, som i de sidste Aar have været handlyste fra Kjøbenhavn, efter Haanden vende tilbage igien. Hos Restaurateurer ne hersker nu om Aftenen en Stilhed, der stikker besynderlig af mod den Tummel, man ellers var vant til at finde paa saadanne Steder. Jndkomsternes Forringelse og Prisernes Stigen har her gjort af Nødvendigheden en Dyd. J det Kongelige Skuespilhuus spores vel ingen synderlig Forandring, men paa Hoftheateret staae hver Spilleaften næsten de fleste Loger i første Etage ledige. J Huusholdningerne indskrænker man sig ogsaa meget. Candissukker har afløst Raffinade, Holsteensk og Eyderstedtsk Ost den Hollandske, og der, hvor man tilforn i Livets Oeconomie har anseet det for en conditio sine gaa non at drikke to Gange om Dagen Caffe og endog ikke at negte Patteglutter denne Yndlingedrik, lader man sig nu nøie med at nyde den een Gang om Dagen. Folk, som tilforn troede at fryse ihiel, naar de ikke fik indkjøbt 50 Favne Vinterbrænde, have i en Tid af et Aar gjort saa store Fremskridt i Oeconomien, at de nu kunne komme ud af det med otte Favne. Men De indseer let, at denne Nødvendighedsdyd ikke strækker sig til alle. Mange ere ved de senere Begivenheder blevne til saadanne Matedorer, at de, istedet forat indskrænke deres Udgivter, tvertimod have udvidet dem. Mange Sirtses Gardiner ere blevne forvandlede til Silke, mange Fyrretræes Meubler, til Mahognie, mangen en Prakker til en stor Herre. Jser have heldige Capertoge forvandlet mange simple og fattige Sømænd til Folk, der nu commandere hele Snese Tusinde. J Helsingøer skal denne Metamorphosis have frembragt de meest paafaldne Virkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Man finder her Færgemænd, i hvis Huus det seer ud som hos Grever og Baroner, og, som nu træde paa Gulvtæpper, der ere af kostbarere Tøi end tilforn deres Søndagerinie. (Fortsættes.) En mørk Tale. Ved Hedegaard, Justitsraad, Jeg stolt og brontende tør sige: De fleste Brødre, der vil maale sig Med mig i Længde, maae tilbagevige, Og Rangen smukt indrømme mig. Hvo har, som jeg, i Mængde Fødder til At støtte Legemet, og dog man vil Fortælle, jeg dem ej til Gangen nytter. J Skoven blev jeg født, og førtes hen Til Staden, bort fra den jeg aldrig flytter, Og aldrig blier jeg, hvad jeg var, igien. Jeg dannet blev ved Hug og Slag, men dog Taalmodig jeg mod slig Behandling tog. Jeg lader Mennesket staae paa min Ryg Hvor for at falde han er tryg Og har han Lyst dertil, han her kan observere Hvorledes-Dyr og Mennesker Saa hurtigt ham forbi passere. Jeg stundom er Ved Aldren svag, saa Doctor hentes maa, Thi ellers du hos mig ej sikker bliver. Naar du til mig dig hen begiver Du kan mig knap i Sigte faae For mangt et Minde flux opstiger Om Sygdom, Død, om Skræk og Undergang, On mørke Fængsler, Nød og fordums Sørgesang, Om Trøst mod kolde Vinterstid, Og meer, som jeg ej nu vil nævne dig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Indenlandske Efterretninger. Da ethvert Slags Brændsel i denne Tid er saa dyrt, vil det neppe være af Veien, at bringe et lidet Skrivt i Erindring, som i Aaret 1762 er udkommmet hos A. H. Godiche, indeholdende en kort Efterretning om Dyndkuls Beredning, og forfattet af Regimentskriver H. J. Dahl. Dette Skrivts væsentlige Jndhold er følgende: al Dynd i Søer, Damme, Moser og Kier har en mere eller mindre beqvem Brændselsmaterie ved sig. Naar Vandet kan udledes fra saadant et Sted, som formedelst Dynd, Mudder og Slam er utjenligt til Fiskerie, da kan Dynden efter foregaaende Tørring, udskjæres med Spade paa samme Maade som er skeet i en Søstet uden for Kjøbenhavn, der betog Rummet for det for Staden nødvendige Vand og truede at blive spilt, men hvor der nu skjæres Tørv for nogle Tønder Guld. Kan Vandet ikke ledes fra et saadant Sted, optages Dynden med en Kied ser af let bunden Garn, fastgjort ved en Jernbøil, som er skarp for til, paa en lang Stang, og i et lidet fladbundet Fartøi samles Dynden paa Landet, hvor den behandles ligesom en Leer-Ælte og stryges i samme Form som Muursteen. Disse Formtørv maa i Begyndelsen hver Dag i tørt Veir vendes indtil de holde sammen, og derpaa skrues og stables de ligesom anden Tørv. Man kan og udbrede Dyn den en Haandbred tyk paa en jevn Plads, og naar den har trukket Skorpe gjennemskjære den med en skarp Spade, ved Hjelp af et paalagt Brædt og lade den staae og tørres, hvorefter man med en Spade skiller den fra hinanden, og omgaaes dermed som med anden Tørv, men den bliver ikke saa tæt og net som den strøgne. Naar alle disse Tørv ere vel gjennemtørrede, hensættes de i Mile for at spies paa den almindelige Maade ligesom Træ, og deraf fremkommer da et Slags Kul, som i visse Henseender ikke vige for Steene eller Trækul; thi paa Caminen eller i Vindovnen ere de ikke saa farlige eller ildelugtende, som de første, og til Kobber smeltning som paa Skorstenen ere de drøiere end de sidste Paa Bredekobberværk bleve de i Forfatterens Tid modtagne og betalte med 24 s. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
En værdig Patriot udsatte 6 smukke Sølvskeer til tre Præmier for de Bønder, der frembragte de første, fleste og bedste Dyndkul. Den første Præmie blev vunden af Bonden Hans Pedersen i Kollekolle. – Paa adskillige Steder, saavel Bjerge som Moradser, endog hvor Jordens Overflade ikke bestaaer af andet end Sand, kan paa en halv til en heel Alens Dybde findes en Jordart, der ved Skjæring viser sig som Blaaleer, og bortkastes som noget unyttigt. Denne Jordart er fuld af Trævler og Nødder, og indeholder en Brændselsmaterie, som, naar den tørres, bliver sortebruun, meget haard og vægtig, og heder næsten lige saa stærk som Steenkul, Veien fra Holmensbroe til Høibroe langs med Plankeværket omkring det afbrændte Slot, opfyldes nu med Gruus og Sand, og bliver derved langt tilgængeligere, end den hidindtil har været.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Udtog af et Brev fra Slesvig af 22 d. M. "Nu begynde vi at aande frit, da man næsten ikke hører meer til Blodgangen, og enhver tænker nu paa, til den forestaaende Vinter at forsyne sig med de nødvendige Artikler til Huusholdningen, som ogsaa staae i en temmelig lav Priis, og hvoraf virkelig er Overflødighed. En Tønde Rug kjøbes f. Ex. for 26 Mk. Dansk, et Pund Oxekjød for 8 a 9 s. Dansk, og af disse Priser kan da sluttes til de øvrige, men Colonialvarer ere endnu meget dyre, ogsaa have mange Familier allerede lært at undvære dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Feldcommissariatet i Christiansfeld er nu bleven forlagt til Kiel Et Cancellie-Patent angaaende Hertugdommernes Jnddeling i tre Land=KrigscommissariatsDistricter trykkes nu her i Staden i det tydske og danske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Hos Gjæstgiver Bech i Rendsborg bliver d. 28. i denne Maaned holdt en stor Maskerade, paa hvilken fra flere Steder en Mængde Personer af alle Classer indfinde sig, for at høitideligholde Lands moderens Fødselsdag, der med saa stor Føie er saa dyrebar for enhver god Undersaat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
J Forstuen til begge Apotheker i Flensborg, er følgende Avertissement opslaaet: "Da Forretningerne i et Apothek altid maae besørges med uafbrudt Opmærksomhed af de derved ansatte Personer, og enhver Forstyrrelse i deres Arbeide kan drage de sørgeligste Følger efter sig, saa forbydes Adgangen til det egentlige Apothek herved for enhver, som ikke er Læge eller Chirurg, og hvo som desuagtet maatte trænge sig ind i Apotheket igjennem Sidedørene, udsætter sig for den Ubehagelighed at kastes ud. Flensborg, den 6 Oct. 1808. Dr. Ryge, p. t. Physicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Til det Kongel. Admiralitets- og Commissariats=Collegium er under 21 d. M. gjort følgende Jndberetning af Premierlieutenant Wolfgang Kaas fra Søedefensionen ved Kjøge: "Det fiendtlige Orlogskib, som var i Bataille med de Danske Canon baade i Gaar Eftermiddags, har lagt sig til Ankers 1/2 Miil fra Landet ved Mandehoved. Skibet er meget forskudt – Fokkemasten er skudt af under Merset – Gallionen er bortskudt - Bogsprydet er afskudt paa Midten - hele Agterspeilet skudt sammen, og endelig alle Seilene sønderskudte." Senere har Pr. Lieutn. W. Kaas under 22de f.M. givet følgende Rapport til Admiralitetet: " Gaar Formiddags Kl. 11 kom en Orlogsbrig fra svensk Kyst og lagde sig til Ankers ved det engelske Orlogsskib under Landet af Mandehoved. Orlog skibet har i disse sidste 2 Dage idelig arbeidet med Jstandsættelse af sit Under-Skib og Reisning. J Formiddags Kl. 10 lettede begge og seilede Østen efter ud af Sigte. J Eftermiddag er hverken fra Mandehoved eller Kjøge nogen fiendtlig Seiler i Sigte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Een af de rigeste Priser, der hidtil er opbragt til Kjøbenhavn, er Skibet Anton, hvis Ladning skal bortsælges den 16 Nov. og bestaaer for det meste af Alenvarer. Den vurderes for omtrent 3 Tønder Guld. Men mærkværdigt er det, at dette svære Skib er bleven tagen af to Baade fra Gilleleie. Vedkommende søge om Tilladelse, at Varene maa sælges til Forblivelse her i Riget; men hidtil er endnu intet desangaaende blevet resolveret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Prisen paa Steenkul er faldet anseelig paa Grund af den sikkre Efterretning, at vi kunne vente at blive forsynede med et betydeligt Qvantum fra er andet Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Subskriptionen til et Jnteressentskab, som skal aabne en Mellemhandel med Norge, hvortil Mægler Herløv har indbudet, er nu sluttet. Det bestaaer af 60 Actier, paa 600 Rdlr. hver, og Risicoen skal ikke overstige 1000 Rdlr. for hver Actie Mekanikus Marstrand har opfundet en forbedret Rulle, der kan bruges som et Huusmeubel og glatte Tøi ligesaa godt som hver anden Rulle, uden at have dens Ubeqvemmeligheder; den kan opsættes og bruges i enhver Etage i Huset, og i hvilket Værelse man vil, uden at foraarsage Uleilighed. Prisen er 60 Rdlr. Adskillige af Commercecollegiets Medlemmer, som have beseet den, have givet den deres bifald, og Opfinderen er meddeelt Patent paa dens Forfærdigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
J Middags solgtes ved Auction paa Børsen Barkskibet Success til Grosserer Thomsen for 8250 Rdlr.; Galeaseskibet Frederich til Mægler Herløv for 1350 Rdlr.; Galeasen Peter & Magnus til Lars Bache for 2050 Rdlr. - Transportable Statsfonds 131 til 133 Rdlr. Courant for 100 Rdlr. Sp.; almindel. Brand-Assur. Actier 106 til 107 Rdlr. Stykket (8 PC. Omkostninger. Mecklenb. Svedsker 10 Rdlr. a 10 Rdlr. 8 s. pr. 100 Pd.; tørre Kirsebær 20 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Den hele fiendtlige Convoi, som i forrige Uge kom ind fra Østersøen og havde lagt sig som sædvanlig ved Malmøe, lettede Anker i Morges og gik Sundet ud med en strygende Vind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Den 7de August ankom Maanedslieutenant Bech med et dansk armeret Fartøi til Anholt, Den 8de saae han en svensk Caper. Lieut. Bech gik imod den; den svenske Caper krydsede sig op imod ham og skjød 4 Skud. Bech holdt da ligened paa Caperen og gav denne 3 Skud, hvorpaa den holdt af og blev forfulgt af Bech, som dog ikke kunde naae ham. Den 10 afseilede Lieut. Bech og styrede Cours imod Jylland. Den 13de komen stor engelsk Kutter, som formodentlig af den undløbne svenske Caper var bleven underrettet om Bechs Ophold under Anholt. Den holdt Nord og vilde derpaa gaaet Syd om Landet, men satte sig paa et Rev, hvorpaa den stod fra Kl. 9 om Morgenen til Kl. 4 om Eftermiddagen, i hvilken Tid der fra den blev kastet ombord 7 Stkr. 18pundige Canoner med Kapperter, et Varp=Anker og en ny 6 Pds. Trosse, som alt er bleven optaget og bragt til Landet. Da den engelske Cutter kom at Grunden seilede den Nord efter, formodentlig til Gothenborg, for at blive repareret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Udenlandske Efterretninger. Triest, den 3 Oct. Skibsfarten hertil er for nærværende Tid næsten aldeles standset. Adskillige Engelske Fregatter, der krydse uafbrudt i det adriatiske Hav, anholde alle Skibe og Barker, der fra Apulien og Dalmatien eller andre under Frankrigs Jndflydelse staaende Lande ere bestemte hertil, og opbringe dem til Malta, hvor de condemmeres. Derimod lade de de fra denne Øe og Sicilien hertil bestemte Fartøier ubehindret passere. Cabinettet i Wien har imidlertid for kort Tid siden ladet det herværende Gouvernement meddele de strængeste Ordres til at afvise alle saadanne Fartøier, naar de indehave Colonialvarer. Ved en overordentlig stærk Storm fra Sydvest ere i Forgaars adskillige af de mange her liggende Østerrigske Skibe drevne paa Grund. Nogle af disse og mange Barker ere sjunkne, andre ere blevne beskadigede. Derimod har de 13 her liggende Danske Skibe ei taget den mindske Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
St. Petersborg, den 7 Sept. Til Dato er der i alt ankommet hertil 31 Skibe, hvoraf de fleste ere Americanere. Herfra ere igjen 19 Skibe afseilede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Dog faaer Spanien endnu sit meeste Lærred og Seildug fra de nordiske Lande. Læderfabrikkerne ere meget almindelig udbredte, og findes næsten i enhver noget betydelig Bye, Cordanfabrikken i Cordova, Handskefabrikken i Zafra og Guldlæders fabrikken i Anteqverre have længe været berømte Af Papiirmøller har Spanien henved 200, hvoraf de fleeste og bedste gives i Valencia. Porcellain og Faiencefabrikkerne i denne Provinds er tillige de vigtigste. Den største Porcelainfabrik, der sætter 300 Arbeidere i Gang, drives for kongelig Regning. Porcelainet er næsten ligesaa godt som det sachsiske. J St. Jldefonso er en skjøn Speilfabrik og 6 betydelige Glasværker. Salpeterværkerne, Krudtmøllerne og Tjærebrænderierne drives for største Delen for kongelig Regning. De forbedres og udvides stedse og ere allerede for det meeste tilstrækkelige til Landets Fornødenhed. Sæbesyderier gives overalt, men især i Valencia. Tobaksfabrikken i Sevillager vel den eneste i Spanien, men den er ogsaa saa stor, at den ei allene forsyner hele Spanien, men ogsaa en Deel af Europa. Den drives for kongelig Regning og beskjeftiger henved 2000 Arbeidere. Skibsbyggeriet begynder igjen at tiltage, efterat det ved Handelens Tvang næsten ganske var uddød. Dog kjøber endnu Spanierne mange Skibe fra fremmede Nationer. J Sevilla, Mallaga, Allicante, Barcellona og St. Sebastian gives de bedste Skibsværfter. Metalfabrikkerne ere næsten ganske forsømte. Vel har man nogle Gevæhrfabrikker og Canonstøberier, men hvad de levere er yderst ufuldkomment. Alt Jsenkram indføres fra England og Frankrig, og fra disse Lande faaes og de fleeste Møbler og Redskaber af Træ og Metal, som bruges i Spanien. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-25
Forklaringen over den mørke Tale i forrige Numer er: Huusleie. - Opløsningen paa Gaaden er, en Fod. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Konstorslag Sjette Aargang. No. 6. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 29 October, 1808. Kjøbenhavn i det nittende Aarhundrede. (Fortsat.) Aa Klubber. Med skjelvende Haand tager jeg her Pennen i Haanden, for at berøre en Gjenstand, der er Hovedstadens Øiesteen. Hvilken Dame, hun være Grevinde eller Spekhøkerinde, er ikke i en KlubeHvilken Herre, hvilken Cavallier, hvilken Rokkedreier er ikke i en Klub, Klubbister ere næsten alle, og de, der ikke ere det, betragtes som et Encætra i det menneskelige Selskab, som en Polyp der baade kan henregnes til Dyreriget og Planteriget, som en Skabning, Naturen i en travel Time ikke selv vidste hvad den skulde gjøre afDen i Holbergs Tid gængse Skik at gamle Folk sadde paa et Viinhuus om Aftenen og gjennemheglede Ungdommens Feil, indtil de af 4 Vægtere maatte lade sig slæbe drukken hjem, er nu ganske gaaet af Brug, thi deels ere gamle Folk nu Medlemmer af Klubber og komme sjelden paa Viin huse, deels bryde de sig intet om Ungdommen Feil, men overlade disse til Jnstitutlærernes og Jnformatorernes behagelige Rettelse; deels ere de nu saa øvede i at drikke, at de gjerne kunne have taget tre, fire Flasker til sig i et Drikkelaug, eller Drikkeveddemaal, som nu til Dags ere meget i Mode, uden at de behøve at lade sig slæbe hjem af nogen Vægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Man kunde forfatte en heel Hof- og Stats calender over vore Klubber, thi ogsaa blandt dem hersker en Ulighed som blandt Adams Sønner, og der gives ligesaa godt adelige og uadeligge Klubber, som adelige og uadelige Mennesker. Tidsfordriven, i disse Klubber er imidlertid i dem alle temmelig lige; thi i alle morer man sig med Spil og Snak, Spisen og Drikken. Men for at give Tingen en fiin og fornem Anseelse kalder man her Snakke compagnier Conversation, og Kortenspil og Pølsegilder Assembleer. - Foruden de bestemte Klubber gives der ogsaa nogle navnløse Tvetuller, som ere Mellemting af Vertshuse og Kroer og hvor et Collegium politicum om Aftenen holdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Her morer man sig blandt andet deels med at forfærdige Charader, hvori hverken Døde forundes Fred i deres Grav eller Levende i deres Huus; her bedømmer man med en Aristarchs Mine Nationens Mesterværker; her smedder man Rygter, Øgenavne, Cabaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Til en Klub hører først og fremmest to levende Attributer, der kunne kaldes dens Siel og uden hvilke den umueligen kan bestaae. Disse ere: en Vært og et Bud. Til Vært vælger man meget ofte en Parykmager, der ingen Paryker har at gjøre, eller en Haarskjærer, der ingen Haar har at skjære, kort sagt, et Subject, som ikke kan bruges til andet end at lade sin kjere Ægtemage besørge Kjøkkenet, og selv har to sunde Arme til at hielpe at bære Maden paa Bordet, skjænke Viin i et Glas eller trække Proppen af en Flaske. Til at være Bud udkræves flere Talenter. Han maa ikke allene have gode Armee, men ogsaa gode Been, for at kunne løbe til Peer og Poul med Qvitteringer, som ikke sjelden møde den Protest kom igien eller med Jndbydelser til Generalforsamlinger, Fugleskydninger, Pølsegilder a. Mangt et Selskab er ofte blevet til for at skaffe et saadant brødløst Subject Brød. Aarsagerne kunne være mangfoldige; man kan have visse naturlige Pligter at opfylde mod den brødløse Mand, som man ikke kan unddrage sig fra, og desl. – Een af de vigtigste Sportler for en Klubvært eller et Klubbud er, hvad der virkelig kunne synes underligt, Daaben, og hos dette Slags Mennesker ere mange Børn, ligesom i Menneskehedens Guldalder, Himlens største Velsignelse; thi Sagen er den: naar en Klubvært eller et Klubbud skal have Bari Kirken, saa bedes alle Klubbens Medlemmer til Fadder. Man har saaledes allerede havt Exempler paa, at en Klubvært havde nogle og halvfemsindstyve Faddere. Naar man nu antager, at hver Fadder giver 3 Rdlr. i Faddergave, saa kaster ethvert Barn, hans Kone føder ham, adskillige hundrede Rigsdaler af sig, følgeligen kan Manden ansee Børn for Himlens Velsignelse. Derfor finder man ogsaa, at saadanne Værter og Bud sædvanligen ere begavede med en skjønne FloGlutter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Jndenlandske Efterretninger. Den ved Landemodet den 19 October af Hr. Stiftsprovst Plum oplæste metriske Oversættelse af Habakuk med Anmærkninger, er, som Landemode=Akten viser, et Tillæg til hans 1792 udgivne Skrift: Observationes in textum & versiones, mazime græcas, Obadiæ & Habacuci. Hr. Joh. Monod, v. D. M., fra Gens, som i henved fjorten Aar har været anden Præst ved den fransk calvinske Kirke i Kjøbenhavn og allerede i Januarii Maaned er bleven kaldet til Pastoratet ved den reformeerte Kirke i Paris, har ansøgt om og under d. 10 Oct. erholdt Tilladelse at nedlægge ovennævnte Embede. Han er nu beredt til at reise herfra med sin Kone, en Datter af Etatsraad Deconinck, og sin talrige Familie, om nogle faa Dage. Men da han imidlertid ikke havde taget formelig Afsked i Templet med den christelige Hjord, han forlader, har han efterkommet denne Skik, Søndagen d. 23de d. M., i en talrig Forsamling ved en Homeli over 1 Kr. XV. 58, temmelig udførligen, og derhos høist opbyggeligen. Til Slutningen gjorde han sin skjønne Text anvendelig paa det høitidelige Øieblik, da han for sidste Gang talde til en elsket Menighed. Han henvendte sig til sin ældre Collega i dette hellige Embede, for at udtrykke denne sin Ven og sine Landsmænd sin oprigtigste Taknemmelighed og sine varmeste Ønsker saavel for hans som Menighedens Vel. Derpaa henvendte han sig ligeledes til de syv Ældste eller Kirkeværgere, som alle vare tilstede, og bevidnede dem sin bestandige hengivenhed. Saaledes hviler nu atter alle kirkelige Forretninger, indtil videre, paa Hr. Pastor Mourier allene, men uagtet de langtfra ikke overstige hans utrættelige Virkelyst, saa vilde det dog være at ønske, at han maatte faae en Medhielper i at præke, hvortil han i visse Henseender nok kunne trænge. Forsynet, som tilforn har understøttet denne værdige Lærer i en vanskelig Tidspunct (1793 og 794), forunde ham ny og forøget Kraft til Samfundets Gavn og Kirkens Opbragelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Privattheateret i Bergen, som nu har existeret i ti Aar, og som Hr. Busch, Erichsen og endnu to Directeurer have stiftet ved Hielp af Actier, talte i Slutningen af Aaret 1807, 160 deels contribuerende, deels spillende Medlemmer. Siden samme Aars Begyndelse tilfalder Jndtægten Hospitalet.