JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
En Jomfru, som besidder, særdeles Dulighed til at bestyre en Landhuusholdning, kan til Mai faae Tjeneste. Adressecontoiret anviser. Nogle Penge (Sedler, ere fundne paa Gaden og kunne af Eieren afhentes hos Commandeersergeant Foltved. Aalborg, den 9de December 1839. En hvid Tæve-Hønsehund med brune ren, omtrent et halvt Aar gammel, er den 4de ds. bortløben eller bortkommen fra sin Eier. For Tilveiebringelsen udloves en Douceur af Kjöbmand Chr. H. Nielsen i Hjörring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Et Par Galoscher er den 7de dennes om Aftenen, i Selskabet Enighedens Locale, blevet ombyttet. De feilagtigt modtagne bedes afleverede til Hr. Klubvært Rybsahm, der til samme Tid udleverer de andre.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Fiint Hvedemeel faaes meget billigt, tilligemed nogle Tønder Hvede, hos Rasmus Brix. Aalborg, den 8de December 1839. Den Beboelsesleilighed, som Lieutenant v. Lassen beboer, eller ogsaa den Leilighed, Undertegnede beboer, kan faaes til Leie næste Paaske Flyttetid 1840 af N. P. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
2 a 4 meublerede Værelser for en enlig Herre ere at faae tilleie paa en reel Gade. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Forskjellige Slags sorte Silketøier, sort Thibet. Merinos i prima Qvalitet, fiint sort Klæde samt flere til Manufactur-Handelen hørende Artikler, sælges billigt paa Gammeltorv hos B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Stedet Nr. 145 paa Hjørnet af Kattesundet er en Pakbod og et Mellemloft billigt at erholde strax tilleie, naar man derom henvender sig til A. Warberg. Tilkjøbs er at faae: Et Par smukke Kjøre=Hopper, en stærk og meget smuk Holsteensk Vogn, et Bjørneskinds Kanetæppe; Alt for billig Priis. Adressecontoiret anviser. En reel Leier søger til næste Flyttetid en tør og luun Leilighed paa tvende mindre Værelser, Pigekammer, Kjøkken, samt Plads til Brændsel. Billet med fornødne Oplysninger bedes aflagt snarest muligt paa Adressecontoiret, under Mærke L. X.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Tvister, ublegede, blegede og farvede i forskjellige Nummere og Couleurer, ere nylig arriverede og faaes billig hos J. H. Schibbye & Melsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
En blaae brugt Chenillie, med sort Fløiels Krave og 3 a 4 Slag, forneden foret med Silketøi, til en Person af middel Høide, er iaar laant til en Bekjendt og bedes tilbageleveret. Adressecontoiret anviser Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Agent Kold i Ribe er bleven Eier af en Gaard sammesteds, som forhen har været beboet af N. P. Kock, og er beliggende paa en af Byens reeleste Gader, Mellem gaden kaldet, og som bestaaer af et Vaaningshuus til Gaden 13 Fag, deels Grundmuur og teglhængt og deels Bindingsværk med Straatag, indrettet til en honet Familie i Værelser, nemlig: en Storstue, en Dagligstue, et Sovekammer, et Spisekammer, et Kjøkken og et Bryggers og Brændehuus, et Baghuus i Gaarden paa 5 Fag, Bindingsværk og teglhængt, indrettet til Karlekammer &c. &c., et Sidehuus vesterst i Gaarden, paa 4 Fag, Bindingsværk og Straatag, med liden Indretning, og et Sidehuus østerst i Gaarden, brugeligt til Smaa=Kreaturer. Gaardsrummet er fuldkomment stort med Portindkjørsel og Brønd, samt dertil en liden Have.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Denne Gaard agter Undertegnede at sælge underhaanden, om Liebhabere ville med mig accordere, i modsat Tilfælde stilles den til offentlig Auction i næste Februar Maaned. Nibe, den 5te Decbr. 182. Ped Kold.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Fæstegaardmand Jeppe Christensens afdøde Enke, Johanne Andersdatter af Tømmerby, indkaldte med tolv Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 5te Decbr. 1839. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Jeppe Jensen Ris gaards afdøde Enke Ane Marie Jensdatter Møller af Tandrup, indkaldte med tolv Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 5te Decbr. 1839. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Løverdagen den 14de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Consul og Strandingscommissionair Jbsen af Thisted, som Commissionair for den paa Bragen ud for Lild Sogn indstrandede Skibscapitain Kettels, førende Galeasen "Najaden" af Rendsborg, afholdt offentlig Auction paa Lild Strand over Skroget af bemeldte Fartøi, samt over den fra samme indtil Auctionsdagen ilandbjergede Deel af den i Galeasen værende havarerede Bygladning, som skal indeholde omtrent 1300 Tønder. Hann-Herredernes Contoir paa Skjervinggaard, den 8de Decbr. 1839. C. W. Qvistgaard. Paa Grund af min Kones Dødsfald og min tiltagende Alder agter jeg underhaanden at sælge min iboende, paa Algadens søndre Side i Sæby beliggende, Gaard, der bestaaer af: a) Vaaningshuus til Gaden, 13 Fag, med 3 Fag Qvist i Midten, af Grundmuur, med 6 gibsede Værelser og rummelig Boutique. – Værelserne ere alle malede med Oliefarve, og følger med i Kjøbet de i Bygningen værende 6 Kakkelovne; b) et Sidehuus paa 7 Fag, ligeledes af Grundmuur, indrettet til Kjøkken, Bryggers, Kjolle og Bagerovn m. m.; c) et Sidehuus paa 19 Fag, af Ege- og Bindingsværk med murede Vægge, indrettet til Pakhuus; d) et Sidehuus paa 12 Fag, af Ege Bindingsværk, med murede Vægge, indrettet til Lade og Stald; e) et Huus i Baggaarden paa 7 Fag, af Grundmuur, indrettet til Gjæste-Stald, og f) et Halvtag, tilbygget Bygningen Litra d, 12 Fag paa Egestolper, indrettet til Brædeskuur og Kulkammer. Til Gaarden hører en rummelig Gaardsplads, en stor Have og Toft, samt en stor til Gaden stødende Tømmerplads; desuden hører til Eiendommen gode Jorder af Hartkorn 1 Td. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb., hvorpaa holdes en Besætning af 2 Heste og 6 Køer. Bygningerne ere alle solide, for faa Aar siden opførte, tegltækkede, vel vedligeholdte, og assuerede for 6,260 Rbd. Gaarden har en for Detail=Handel fordeelagtig Beliggenhed, og er godt indrettet saavel til en saadan som til en mere udvidet Handel. Vilkaarene, hvoriblandt at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ville blive favorable for Kjøberne; Lysthavende ville behage i portofrie Breve at henvende dem til Undertegnede. Sæby, den 27de November 1839. J. C. Schunch, Kjøbmand og svensk norske Viceconsul.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Veir Jagttagelser. Den 9de Decbr.: Therm. - 2, 8 - Barom, 28, 21 Vinden: St.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-10
Posten ankom Kl. 2, imorgen udkomner et Extra blad.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. Aar 1839. No 244 Onsdagen den 11te December. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Røe's Enke og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Udlandet. Det fra Algier berettede Brud med Frankrig. Abdel Kader har allerede stadfæstet sig. Emiren har erklæret Frankrig Krigen og løssagt sig fra Tafna-Tractaten, den det heller aldrig skal have været hans Hensigt at holde. Fredsbrudet skal egentlig være fremkaldt ved Keiseren af Marocos Jntriguer, uagtet han lever i tilsyneladende god Forstaaelse med Frankrig. Jfølge Beretning fra Generalgouverneuren i Algier, Marschal Valee, har Krigen allerede begyndt med Angreb paa de franske Forposter og Emiren har sine Udsendinge rundt omkring for at stemme hele Befolkningen mod Franskmændene. Jfølge Beretning fra Commandanten i Oran, har et paalideligt Bud, der er vendt tilbage fra det Jndre, berettet, at den hellige Krig, allerede prædikes i Moskeen i Mascara og at alle gode Muselmænd blive opfordrede til at kjøbe Heste, Vaaben og Krigsmunition. Abdel Kader skal især være bleven rasende, da han hørte Efterretningen om Franskmanden LeonRoches Flugt fra hans Leir. J et af Franskmændene, opsnappet Brev fra Abdel Kader til en arabisk Hoveds mand, hvori han forkynder dem Fredsbrudet med Frankrig tilføier han: "Gud har gjort os stærke for at give sin Religion Seiren og bekjæmpe sine Fjender, der tilbede meer end een Gud. For den Christne maae Muselmændene, være en Torn i Øiet." Marschal Valee har paa sin Side ogsaa truffet Foranstaltninger til Forsvar; men, uagtet det foreløbigt var hans Hensigt at holde sig til det Defensive og han derfor havde paalagt Officererne den største Forsigtighed, have disse dog ikke tilbørlig iagttaget denne og adskillige smaa Transport- og Troppe-Afdelinger, der havde vovet sig for vidt, geraadede i blodig Haandgemæng med Araberne, hvorved Franskmændene, paa Grund af deres ringe Antal, maatte komme tilkort. J alle europæiske Districter er nu Militsen bevæbnet og Marschallen agter først at tugte Hadskuterne, Frankrigs dygtigste og heftigste Fjender. Nordamerika. Pengekrifissen synes nu at tage en bedre Vending og Efterretningerne lyde mere beroligende. Bankerne i Newyork og Boston ventes at kunne fortsætte deres contante Udtællinger. Til at undersøge Unionsbankens Tilstand i Philladelphia er en særegen Commission nedsat, imidlertid veed man foreløbigt, at Banken dog har et Overskud 4 af 5 Millioner. - Præsidenten, var Buren, bestræber sig for at blive valgt paany ved det forestaaende Congres valg. Som hans Meddeler nævnes den bekjendte Hr. Clayfra Kentuck samt General Scott, der under de sidste canadiske Uroligheder commanderede de forenede Staters Tropper. - Fra Florida vække de sidste Efterretninger nye Bekymringer og man taler endog om en Forbindelse af alle indianske Stammer vest for Missisippi til Kamp imod de Hvide Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Kjøbenhavn, den 7de Decbr. Hs. Maj. Kongens Svar paa den af Overpræsident Kjerulff i Magistratens Navn i Onsdags holdte Tale var følgende: Overbeviist om, at Staden Kjøbenhavn, hvis Overpræsident, Magistrat og Repræsentanter jeg seer forsamlede om mig, deeler min dybe Sorg ved Tabet af en elsket Landsfader, takker jeg Dem for de Følelser, De lægge for Dagen imod mig. Hvad min forevigede Forgjænger har udrettet for Staden og dens gode Borgere, skal jeg gjøre mig en Glæde af at fuldkomme, og navnligen forestaaer det vigtige Anliggende: Communalforfatningens Regulering, hvilket jeg skal skjænke al den Opmærksomhed, som denne vigtige Sag udkræver. Endnu vilde jeg yttre, at det er mig bekjendt, at Kjøbenhavns Privilegier give Overpræsidenten, en Borgermester og tvende Repræsentanter fri Adgang tilKongen for at forestille for ham hvad der kan være til Byens Tarv, denne Rettighed, om end længe ikke benyttet, skal bestaae uforandret, og det skal glæde mig, naar jeg kan komme Deres billige Andragender imøde. Da derpaa, uagtet Overpræsident Kjerulff havde bragt sin Lykønskning i Magistratens og Borgerrepræsentanternes Navn, Sidste ved deres Formand, Agent Hammerich, udbade sig Tilladelse til at forelæse deres (allerede sidst meddeelte) Adresse, svarede Hs. Majestæt paa Samme: "Jeg har allerede yttret mig om, hvor magt paaliggende det skal være mig at overveie det vigtige Communal-Anliggende, der nu skal underligge min Bestemmelse. Jeg beder Dem at være forvissede og min Naade." Derefter blev Magistraten og de 32 Mænd, hver især, Kongen forestillede, de Sidste af Formanden. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Samme Dag bragte Geistligheden Hs. Majestæt sin Lykønskning, ved hvilken Leilighed Biskop Mynster talede saaledes:
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Hovedstadens Geistlighed tillader sig at fremstille sig for Deres Majestæt for i sit eget og i sine Brødres Navn over hele Landet i dybeste Underdanighed at frembringe sin Hylding og Forsikkringen om sin ubrødelige Troskab. De Følelser, der have gjennemtrængt os alle ved Tabet af en dyrebar Konge, under hvis lange, faderlige Regjering den danske Regjering hverken har savnet lovlig christelig Frihed, eller lovlig christelig Orden, disse Følelser, blande sig ikke med nogensomhelst Frygt; vi kjende alle altfor vel Deres Majestæts gudfrygtige, retfærdige og milde Sindelag, til at vi ikke med den fuldeste Tillid skulde overgive Kirkens og vore egne Anliggender til Deres Majestæts Styrelse og Beskyttelse. Vi skulle stræbe at være Deres Majestæts Naade værdige ved trolig Opfyldelse af vore hellige Pligter. Jblandt disse Pligter er ogsaa den, at opsende til den Almægtige alvorlig og inderlig Forbøn for Land og Folk, og saaledes skal ogsaa Enhver af os ideligen af inderste Hjerte anraabe Gud om det Gode, hvori saa mange Velsignelser samle sig for Kirke og Stat, at Han vil forlene Deres Majestæt i en lang og lyksalig Regjering at fremme Deres landsfaderlige Hensigter til Held, for os og vore Børn."
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Det behagede Hs. Majestæt Kongen herpaa at svare saaledes: Den dybe Sorg, der gjennemtrænger mig, deeles vist af Kjøbenhavns Geistlighed, som ved dens høiværdige Biskop har tolket mig dens Følelser i denne Anledning. Jeg beder Dem fremdeles at indslutte mig og mine i Deres varme Bønner, at Almagtens Bistand maa forundes mig til at udføre mit vigtige Kald til Folkets Lykke. Gud kjender min rene Villie og han vil bistaae mig, thi hvad kunde jeg alene udrette, Altid skal Kirkens Tarv og dens Vigtighed ligge mig paa Hjerte.""Jeg benytter denne Leilighed, da jeg seer Kjøbenhavns Geistlighed om mig, til at omtale et Anliggende, som længe har beskjæftiget mig, Kjøbenhavns Skolevæsen. Man siger mig og jeg veed, at det ei svarer til dets Hensigt, at mange Børn savne Underviisning og Opdragelse. Jeg henvender mig ikke alene til Skoledirectionen, men til Sognepræsterne, som ville indsee hvor vigtigt det er for den kommende Slægt, at Manglerne afhjælpes, og jeg opfordrer Dem til frit at udtale sig til Communalbestyrelsen om de fornødne Ressourser til at opnaae dette vigtige Formaal." (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Jblandt de Deputationer, som igaar havde Audients hos Hs. M. Kongen, var ogsaa Præsten og Repræsentanterne for den mosaiske Religions Samfund i Hovedstaden. Berl. Tid. lover i sit næste Nummer at meddele den af Hr. Dr. Wolff holdte Tale til Hs. Majestæt, der har besvaret den paa den meest huldrige Maade. Under 3die December d. A. er igjennem det danske Cancelli udkommen følgende Forordning: "Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, &c., Gjøre vitterligt: At den Almægtige, efter sin guddommelige Villie, har fra denne Verden, til sit evige Riges Glæde og Herlighed, bortkaldt Vor elskelige kjære Hr. Fætter, den Stormægtigste Konge og Herre, Kong Frederik den Sjette, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, høilovlige Jhukommelse; saa byde og befale Vi, hermed alle dem, som dette vort aabne Brev, under Vort Cancelli-Segl, tilskikket vorder, at De, enhver i sin Embeds kreds, strax foranstalter, at udi Kirkerne saavel paa Landet som i Kjøbstæderne, i vort Rige Danmark, med alle Klokkerne hver Dag ringes, om Formiddagen fra Klokken er 10 til Klokken er 12, og om Eftermiddagen fra Klokken er 4 til Klokken er 6, og det indtil Vi anderledes allernaadigst befale. Jmidlertid skal al Spil i Kirkerne, saavelsom at Spil og Leeg udenfor, ophøre."
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Ved allerhøieste Resolution af 3die d. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at bifalde, at den Maade, hvorpaa der i den sædvanlige Bøn efter Prædiken hidtil er bedet for Kongen og det Kongelige Huus, for Fremtiden bliver at forandre derhen, at, efterat der er bedet for Hans Majestæt Kong Christian den 8de, skal der bedes for Hendes Majestæt Dronning Caroline Amalie, for Hendes Majestæt Enkedronning Marie Sophie Frederikke, for Hans Kongelige Høyhed Kronprinds Frederik Carl Christian, Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde, Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline, samt de øvrige Kongelige Prindsesser og det samtlige Kongelige Arvehuus. Hvorom det Fornødne er meddeelt samtlige Biskopper.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Under 5te December sidstleden er der tillagt Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand naadigst Ordre til at tage Sæde i det Geheime Statsraad. (C. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Jgaar Formiddag holdt Hans Majestæt Kongen Statsraad, hvor Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Fordinand for første Gang tog Sæde. (Berl. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Jfølge "Altona Mercur, venter man, at Hs. K. H. Kronprinds Frederik Carl Christian med det Første vil indtræffe til Hovedstaden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Om Hs. Majestæt, vor afdøde Konges sidste Sygdom beretter "Altona Mercur" Følgende: "Allerede i flere Uger hørte man i Publicum, at Hs. Maj. var meget lidende og navnlig angredes stærkt af Hoste og Slimning. Jmidlertid bleve ingen Bulletiner udstædte, Statsraadet og Cabinetsmøderne bleve holdte som sædvanligt og endnu om Mandagen uddeelte Hs. Majestæt Parolen, rigtignok med synlig Anstrængelse. Om Middagen spiste Hs. Majestæt med Hs. Maj. Dronningen, Prindsesse Caroline og høie Gemal og begav sig derpaa tilbage til sine Gemakker. Først henimod Aften begav Hs. Majestæt sig udmattet og træt til Hvile. Den egentlige Fare, der var forhaanden, anede vistnok kun Faa i det kongelige Slot. Natten hengik roligt og Hs. Majestæt sov vel, næsten uden Dødskamp endte Kl. 8 1/2 den Konges Liv, over hvem Landet medrette vil sørge." J samme Blad læses fra Kjøbenhavn af 3die ds., Hs. Majestæts Dødsdag: "Paa Alles Aasyn seer man idag den meest uhyklede Sorg."
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Ledige Embeder. Under danske Cancellie: Ordineret Katechet- og første Lærer-Embedet i Faaborg, Løn 250 Rbd., samt 5 Skpr. Rug, 9 Tdr. Byg og 9 Tdr. Havre. tilligemed 1 Fjerding Smør; hvilke Naturalier svares fra Holsteenhuus, Rødkilde og Steensgaard; fri Bolig med 3 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Under Rentekammeret: Herredsfoged-Embedet i Sa trup og Mohrkirch Herreder under Gottorp Amt. – Skovfogedtjenesten i Stuursbill under Haderslev Amt. – Under Sundhedscollegiet: Districtschirurgicatet i Holstebro. - Districtschirurgicatet i Nykjøbing p. Falster. (C. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Om vor hedengangne Monarch indeholder det idag ankomne Nr. af Folkebladet af 6te ds. følgende skjønne og sanddrue Linier: "Med inderligt Veemod vil Budskabet om vor alderstegne Konges Død, naar disse Linier læses, være modtaget i det hele Land; dybt vil Enhver have følt sig bevæget ved den Tanke, at en ædel, i sit inderste Væsen kjærlig og redelig Aand har forladt det jordiske Liv, en Mand, hvis Tilværelse og Virksomhed vi fra vore tidligste Aar have følt os nær i Alt, hvad der omgav os, i hver Enkelt Skjæbne, som i hele Fædrelandets. Næsten tvende Menneskealderes Historie sammentrænger sig her i een Følelse. Først Frederiks Ungdom, da han i lykkelige Tider for Danmark greb Roret med glædefuldt Haab og Mod, greb det med kraftig Virkelyst, saa at han, da det gjaldt Bondens Frigjørelse, overvandt sine aldrende Raadgiveres Betænkeligheder ved hine Ord, der staae som et Minde fra den Tid: "Naar det kan skee idag, hvorfor da opsætte det til imorgen?" Saa de følgende Aar, da Danmark blomstrede i en lykkeligen vedligeholdt Fred, medens Krig omspændte de fleste Lande i Europa. Derefter hine Dage, da ogsaa Danmark begyndte at rives hen af den uhyre Hvirvel, og Folket og dets fredelige Hersker snart faae sig stedte i blodige, lidelsesfulde Tider, og Enropas voldsomme Omvæltning ogsaa satte deres sørgelige Spor i vore Egne. Jsandhed, hvo der veed, hvorlidet Frederik skjældnede imellem Staten og sig selv i hele sin virksomme Færd, han vil kunne dømme, om hans Manddoms Aar have været frie for store Lidelser. Derfor skal i dette Øieblik enhver udstaaet Modgang, ethvert smerteligt Tab, som Tiderne have bragt, kun mindes af os i den veemodige Følelse ved Dens Hegengang, som leed med os og tabte med os. Og naar han i sin fredelige Alderdom sluttede sin Regjerings vigtigere Handlinger med den, der vakte et nyt Liv i Folket, byggende paa den Kundskabs Grundvold, hanselv stedse havde arbeidet paa at lægge, saa skal dette Træk fuldende hans billede i vor Sjæl, og vi skulle overgive det Vidnesbyrd til Eftertiden, at Frederik den Sjette var en mild og tolerant og retfærdig Konge, som elskede fine Undersaatter, fordringsløs for sin Person, nedladende imod den Ringe og utrættelig virksom i sit høie Kald." Onsdag Morgen Kl. 7 1/2 hørtes Generalmarschen i Helsingør hvorefter Garnisonen og Borgercorpserne samledes i Kronborg Slotsgaard og aflagde der, i Overværelse af Commandanten, Troskabseden til den nuværende Konge. Senere gaves forskjellige Salutter fra Kronborg Fæstning og Vagtskibet, ligesom der ogsaa fra Kl. 10-12 ringedes fra Kirketaarnet. (Hels. Av.) J de øvrige forskjellige Garnisons stæder i Kongeriget have Tropperne nu aflagt Troskabseden. Sidste Kiel. Correspobl. giver 1 3/4 Side blank, formodentlig et Pennestrøg af Censor. J dets Sted følger en Tegning af Toldboden i Kiel, der synes at staae for Fald.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Viborg, den 29de December. Natten imellem afvigte Fredag og Løverdag afbrændte Vaaningshuset i en flittig og stræbsom Gaardmand Frederik Troelsens Udflyttergaard fra Hald By, Ørslevkloster Sogn. Manden vaagnede først, da Sengen, hvori han laae, allerede var angreben af Jlden, og ved hans Anskrig ilede Konen, som var beskjæftiget ude i Kjøkkenet med Tilberedelserne til en Vadske og Brygning, og som ikke havde mærket det mindste, indtil ham, hvor hun da fandt saavel Sengen som Loftet i Brand. Jdet hun søgte at redde deres mindste halvaarige Barn, som laae i en Vugge, blev hun selv stærkt forbrændt, i Ansigtet, og Barnet var af den nedfaldende Jld saa ilde tilredt, at det døde strax efterat hun havde bragt det til den nærmeste Gaard, hvorhen ogsaa de 2 ældre Børn paa 3 og 7 Aar bleve bragte. Manden, som maatte redde sig i det blotte Linned, er paa hele Legemet, dog især paa Under kroppen og Hænderne, saa forbrændt, at man tvivler omhans Liv. – Aarsagen til Jldens Opkomst har ikke været at opdage, og Tabet er saameget større, som det afbrændte Huus var meget lavt assureret, og Eieren, der har Bevilling som Tømmermand, foruden det meste af sit Jndbo og 3 Faar ogsaa mistede den største Deel af sit Værktøi. – Da Gaarden ligger temmelig isoleret, bemærkedes Jlden ikke af Nogen, førend Redning var umulig, og man kan alene tilskrive den Omstændighed, at Tagene vare bedækkede med Snee, og at det var ganske stille Veir, at Udhusene redde(Vib. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Handels- og Skibsefterretninger. Paa Østkysten af England har i de sidste Novemberdage raset en Storm af S. O.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Frederikshavn, den 9de Decbr. Følgende Skibe ere idag passerede forbi nordefter, nemlig: Skonnerten "Averhoff, H. Teunis, af og fra Kiel til London; Briggen 6 Sødskende, – fra Nyborg til Guernsen; Skonnerten Else Marie, Koch, af Kiel til Portsmouth; Galeasen "Louise", Seehausen, fra Kiel til England; Skonnerten "Søblomsten", Falch, fra Nyborg til Leith; Skonnerten "Dania", Koefod, fra Nyborg til Dundee, Skonnerten Elise", Brechwold, fra Kiel til Hull; Sluppen - Christiansen, fra Svendborg: – Brandt, fra Ærøskjøbing, Begge til England. Endvidere ere flere Skibe passerede idag her forbi, hvis Navne man her ikke kunde faae opgivne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-11
Kjøbenhavns Torvepriser, den 7de Decber. Rug, 4 Rd. 32 s. a 4 R. 88 s. Ærter, 4 Rd. 56 s. a 5 R. 56 s. Hvede, 6 Rd. 32 s. a 8 Rd. 48 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 16 s. a 2 R. 32 s. Byg, 2rad. 3 Rd. 803 a 4 Rd. s. - grøns., 1 Rd. 60 s. a 1 R. 84 s. Ditto, brad Rd. 206. a 3 Rd. 40 s. Smør, Pd., 1 Mk. 4 s. a 1 M. 8 s., Havre, 2 Rd. 76 s. a 3 R. 24 s., Æg. Snes.,2 Mk. 8 s. a 2 Mk. 125. Sjællandsk Smør, Fda., 11 Rd. 72 s. a 13 Rd. 24 s.