JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Fra Jtalien, den 26 November. J Rom arbeides paa et vigtigt Værk, hvori alle ret stridige Jndgreb, som Regenter giøre i den giestlige Ret, skulle soleklart lægges for Dagen og giendrives, Præsidenten for dette Forehavende er Pater Zaccaria, og Carmeliternes General er een af de fornemmeste Medarbeidere. Værket kommer ud i Aaret 1788, og trykkes paa alle Romerske Kongregationers Bekostning. Jordskiælv=Plagen vil endnu ikke ganske ophøre i Messina. De fleste Jndvaanere have derfor besluttet at sætt sig ned i andre Egne af Sicilien. Den saa længe vedvarende Grendse-lleenighed med de Neapolitanske Hof, i Provindsen Abruzzo, er ved Prelaten Litta lykkeligen bleven bielagt, og Floden Pescarantagen som den naturlige Grendse. Men med Grendse berigtigelsen imellem den geistlige og verdslige Magt i de Neapolitanske, seer det endnu ikke saa gunstigt ud der, og er der kommen en Mængde Forordninger for Lyset, som giøre det Romerske Hofs Jndflydelse stor Afbræk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Udbrudet af Vesuv er nu paa det heftigste, men for farer uden at anrette nogen Skade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
London, den 29 November. Den saa længe ventede Execution med den rige Kor Leverandeur Christoph Atkinson, Esquire, som for mee end eengang begaaet Meeneed, der ogsaa er bleven har fuldkommen overbeviist, var dømt til Gabestokken, er en delig bleven fuldført i Fredags. Langsom og med tung Trin steeg denne fornemme Forbryder samme Dags Mi dag Klokken halv Eet op paa Skafottet, lige over for Kor Børsen, bukkede sig først dybt for de Sherifs og de at dre Stadsbetiente, som vare commanderede til Executinen, gjorde derpaa et sørgeligt Øiekast paa den uoverse ligt Mængde af forsamlet Pøbel, og hilste denne ved af bukke sig ydmyg 3 Gange, tog saa sit Lommeuhr op, saa hvad Klokken var, og lagde sig tilsidst selv Jernet om Hasen. Bøddelen, som satte Laasen for det, viiste al mulig Agtelse for ham, og overalt var der ved en stærk Con mand Constabler, som hver fik 5 Shelling af Hr. At kinsons Venner, giort saadanne Anstalter, at Pøbelen ikke kunde foretage noget videre end at skrige og pibe uophørlig Et eneste raadet Æg kom flyvende, men foer forbie. Under hele Executionen saae man en Gentleman staae tæt ved Skampælen, hvilken drev sit Venskab for Hr. Atkinson, saa vidt, at han næsten den hele Tid talede med ham. Atkinson var ved denne Skiændsels=Scene iført en lysfarvet Kiole, og ligesaadan Vest, sorte Beenklæder og Støvler, var friseret og pudret, og saa vel paa Skampælen som paa Pillerne ved Børsen vare anslagne Seddeler med de Ord: "Christoph Atkinson, Esquire, for modtvillig og forsætlig Meeneed." At han ikke skulde holde for sit Ansigt, vare Hænderne bundne paa ham. Efter Executionen gav han i Fængselet, han blev ført tilbage i, et stort Middagsmaaltid, ved hvilket dog mange af de Jndbudne, som man let kan tænke, ikke indfandt sig, saasom en Mand af en sat Tænkemaade ikke let maa kunne tage sig over at spise med en Arrestant, der kommer lige fra at have ud Dagen efter, som var staaet en infamerende Straf. - Løverdag, blev i Kings=Benchs Ret Advocaten Aylett, som ligeledes var bleven overbeviist om den hæslige Forbrydelse Meeneed, dømt til: "at sidde 12 Maaneder i Fængsel i Newgate, betale 500 Pund Sterl. i Straf, og staae en Time i Gabestokken i Palace-Yard i Vestminster. Ved Forelæsningen af denne Dom holdt Dommeren Willis en Tale, fuld af Følelse og Værdighed, til Forbryderen: "Naar man vil antage, sagde han, at Meeneed er straf værdigere og skændigere hos et Menneske end hos det andet, saa er den vist allerskammeligst hos en saadan Mand, som ved sin Kundskab, Praxis og ved sit nøiere Bekiendtskab med Landets Love burde have lært det Modsatte, der er bedre, og hvis Character burde være saa meget mere reen og ubesmittet, som den ofte havde Jndflydelse paa hans Clienters Opførsel. Adskillige af Forbryderens Colleger og Defensorer gjorde sig al Umage for at afvende i det mindste Gabestokkens Straf, da de sagde: Mange, som Hr. Aylett i Processer havde tient imod, kunde benytte sig af denne Leilighed, og fornærme ham med Forhaanelser. Men Dommerne gave det smukke Svar: "Jngen retskaffen Advocat vilde nogensinde frygte for sin Clients eller hans Contraparts Vrede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Efter nærmere Beretninger fra St. Kitts, har den sidste Orkan der, kostet mange Mennesker Livet. Børn, Voxne og Søefolk savnes i Hundredetal, og ere for største Deelen druknede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
De nyeste Beretninger fra Nordamerika melde, at paa kort Tid over 8000 Amerikanere, som ere misfornøiede med Kongres Regieringen, have sat sig ned i Canada. De ere i Førstningen paa Kongel. Bekostning blevne forsyne de med Levnetsmidler, Bygningsmaterialier og Agerdyrkningsredskaber. Ogsaa til Halifax i Nyescotland ankomme mange Skibe med amerikanske Familier, for at sætte sig ned der, fordi de heller ville leve under den Kongelige end under de uafhængende Staters Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Warschau, den 30 November. J Følge Efterretninger, som en for kort Tid siden hertil ankommen Coureer har medbragt fra Crim, skal alting der være roeligt og i bedste Forfatning; fornemmelig skal Handelen Dag fra Dag tage meget til Skibs farten paa det Caspiske og Sorte Hav har god Fremgang, saa at man med Tiden har ret anseelige Fordeele at haade derved. Adskillige Naboefolk, som indsee disse Fordele, begive sig efterhaanden under det store Russiske Riges ligesaa lykkelige som mægtige Scepter, for at nyde en desto sikkrere Fred og Rolighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Stokholm, den 2 December. J Dahlland har den 6te November og de følgende Dage været en saa stor Vandflod, som de ældste Folk i Landet ikke kunne erindre sig Lige til. Vandet, som trængte ind i mange Huse og Lader, har fordærvet Sæden og fordrevet Jndbyggerne, Broerne i Landet, hvoriblant ogsaa Aasebroe, som den største og længste, ere for det meste ruinerede. Da Høsten i dette Aar faldt knap og slet ud, og der heller ikke var voxet meget Græs, saa giør denne Overdømmelse Udsigterne for den tilstundende Vinter endnu sørgeligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
London, den 2 December. Den Alliancetractat, som er sluttet imellem Frankrig, og Holland, er nu det, der meest tiltrækker sig vore Politikeres Opmærksomhed. Antiministerialerne skildre denne Tractat som det haardeste Slag, der nogensinde kunde tilføies Storbritannien, efterdi Frankrig derved faaer en afgiørende Superioritet paa Søen, og man følgelig maa betragte denne Tractat som allene stillet imod Storbritannien, hvis Jnteresse nu er ganske adskilt fra den Holland skee. Ministerialerne kunne ikke ganske nægte dette, men see dog Ulykken langt fra ikke saa stor som den skildres, og ville i det mindste ikke lade Skylden derfor paakomme sig, da det egentlig var under Lord Norths Administration, at Hollændernes Hierter bleve afvendte fra Engelland. J Almindelighed tilstaaer man, at denne Alliancetractat er en meget ubehagelig Tildragelse for Engelland. De Guldgruber, man har opdaget i Senora, i Nye=Andalusien i Syd=Amerika, ere umaadelig rige. Omtrent 12 Leagues fra Præsidentskabet del Alter, har man opdaget en Guldmine, hvori man, i en Dybde af ikke meer end 2 Fod, med ringe Møie har fundet store Qvantiteter, af Guldkorn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Fra Bayern, den 3 December. Det vedvarende Rygte om Mageskiftet, hvorved der vilde forestaae os en Forandring af Regent, foruroeliger Gemytterne overmaade, og man seer hist og her offentlige Beviser paa, hvor misfornøiede Undersaatterne ere med dette Skridt. Paa mange Steder har man havt Aarsag at befrygte Uroeligheder, alt som Rygtet meer forkyndte Rimeligheden af en snart forestaaende Jværksættelse. Fra Landshut skriver man: "Nyt veed jeg ikke, uden det, at alle faae jammerlige Stryg, som tale om Mageskifte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Wien, den 3 December. Mageskiftet imellem Bayern og Nederlandene er nu det fornemste, her tales om. Mange af vore Politikere holde dette Mageskifte allerede for vist, ja paastaae end- ogsaa, at der allerede derom skulde være underskreven en Convention af Churfyrsten af Bayern, og at Hertugen af Zweybrücken kommer hertil i Januarii Maaned.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Paa nogen Tid gaae mange Courerer fra Rusland, Venedig a. over Florenz til Neapolis, hvoraf man formoder, at dette Hof vil faae stor Jndflydelse i næste Aars Tildragelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
J Portens Ministerium forestaaer nu en nye vigtig Forandring, hvorved Grendseberigtigelsen alt endnu forhales.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Paris, den 5 December. De politiske Operationer ere bestandig overhyllede med et uigiennemtrængeligt Slør. Fra Versailles melde man, at der i London arbeides paa at bringe et Slags Øiebliks Alliance i Stand imellem Ludvig den 16de og Georg den 3die, hvilke tilsammen skulde træde frem som Mæglere, for at bringe et Arrangement i Stand, hvor ved Ligevægten i Tydskland skal vorde fastsat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Haag, den 6 December. Generalstaterne have nu besluttet Ratificationen af Definitivfreden med Keiseren og af Alliancen med Frankrig, og sendt samme den 3die hujus til Paris. Med saa megen Tilforladenhed man end hidindtil har forsikkret, at Arvestadtholderen vilde blive Vinteren over paa Slottet Lov, og vilde og kunde ikke komme tilbage her, førend det ham fratagne Commando over vor Garnison var givet ham igien, saa taler men dog nu om et Brev, han skal have faaet fra den allerrespectabelste Haand- og hvori han indbydes til at søge Forligelsens Vei Da der ikke er kommen nogen Afskrift af dette Brev for Lyset, saa kan der vel ikke tales derom med Vished; me man holder det for meget rimeligt, og for saa meget med passende med den ophøiede Monarks Viisdom, der skal have skrevet det, som man veed, at Han tager sig vor Republiks sande Vel og indvortes Rolighed nær til Hierte. Hvor vidt Rygtet om dette Brev er grundet, vil om kort Tid vise sig. Siden forrige Uge sættes virkelig Gemak kerne i det Stadtholderske Palais i Beredskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Fra det Brandenborgske, den 10 Dec. Foruden det bekiendtgjorte mærkværdige Statsskrift, Besvarelse &c., taler man endnu om et andet Hovedskrift, i denne Sag, hvilket endnu skal være i Petto, skal documenteres ganske med Originaler, og først komme for Lyset, naar det indtræffer, som giver Anledningen dertil. Man siger, det skal affattes med en saadan Fynd, som endnu aldrig noget Statsskrift er flydt fra en Preussisk Pen. Som man hører, staaer Hs. Majestæt Kongen i egenhændig umiddelbar Correspondence med Keiseren, og man ønsker og haaber, at samme vil vorde kronet med det lykkeligste Udfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Efter en af Ober=Consistorialraad Busching angiven Beregning, beløber det Østerrigske Huses nu værende Andeel af Tydskland sig til 4143 Tydske Quadrat- Mile. De Bayerske Lande angives for 784 Tydske Quadrat-Mile. Skulde nu disse ved Mageskifte komme til den Østerrigske Andeel, saa vilde denne udgiør 4927 Quadrat=Mile, og da hele Tydskland beregnes at være 11124 Quadrat-Mile stort, saa vilde Huset Østerrig, naar det fik Bayern, komme til at eie næste 4 Niendedele af Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Kiøbenhavn, den 19 December. Copulerede: Kiøbenhavn. Den 14de December: Hr. Levin Hertz, og Jfr. Esperance Warberg. Hr. Cancellie-Secretair, Herman Henrich Lange, og Jfr. Margarethe Grøn. Den 16de: Hr. Hans Leganger Wexelsen, Correspondent ved den islandske Handel, og Jfr. Benedicta Martinette Radich.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Døde: Kiøbenhavn. Den 10de December: Sergeant Diderich Rosenqvist, 77 Aar. Mad. Christine Lovence Breum, fød Heide, 40 Aar. Mad. Dorothea Sophia Holm, Possementmager Sr. Horns Hustrue, 31 Aar. Den 11te: Skomagermester, Sr. Ove Petersen Wahller, 31 Aar. Tidsvilde. Den 2den December: Mad. Erdmuth Charlotte Spark, Hr. Jnspecteur Schrøders Hustrue paa Flyvesanden. Tostrup ved Holbeck. Den 4de December: Mad. Anna Maria Hvas, Sognepræsten Hr. Teilmans Hustrue, 37 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Udi afvigte Uge fra den 10de Decbr. til den 17de dito ere i denne kongel. Residencestad copulerede 27 Par. Fødte Drenge 32. Piger 27. Tilsammen fødte 59. Døde Mænd 18. Qvinder 20. Drenge 20. Piger 26, af følgende Sygdomme, Alderdom 2. Barselseng 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 5 Forraadnelses=Feber 1. Hidsig Feber 1. Jndvortes Svaghed 1. Jnflammation 1. Kighoste 1. Kopper 22. Langvarig Sygdom 2. Mave Krampe 1. Slag 14. Sting 1. Svindsoet 2. Tænder 3. Tærende Syge 11. Uangivne Svagheder 12. Vattersoet 2. Tilsammen døde 84. Altsaa 25 flere døde end fødte. Procurator Schou i Lyngbye giver Anviisning paa en Gaard, beliggende i en behagelig Egn, forsynet med saadan en Bygning, som et Herskab kan være tjent med, foruden en aparte rummelig Boepæl for Forpagteren; dertil en meget smuk Hauge, gode Marker, fornøden Skov af Eeg og Bog, foruden andre Herligheder som paa billige Conditioner er til Kiøbs at erholde. NB. Omtren800 Rdlr. aarlig, er de aarlige Revenner. Canarie=Fugle, Hanner og Hunner af beste Slags, samt nog vel indrettede Hække= og andre Buxer, ere til Kiøbs at bekomme paa Hiørnet af Nørregade og Volden i Huset No. 226, udi 3de Etage ud til Nørregade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-19
Jule-Canker eller det underlige Barn underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, for dum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøe adelige Academie, bekommes i det kongel. Bogtrykkerie 10 Skilling. Joct. Martin Luthers liden Katechismus i en ny Udgave, af Hr. Doct og Stifts-Provst Schønheide, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenaf den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bo trykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk. efter Bindets Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Kiøbenhavns Aar. No. mand ost Tidenden gynFredagen, den 23 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. DANDANDANNNNNNNederQuebek, Hovedstaden i Canada, i Nordamerika, den 20 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Veirliget hos os har paa nogle Dage været ganske overordentligt. Den 9de hujus, om Eftermiddagen Kl. imellem 4 og 5, havde vi et usædvanligt Mørke, uagtet Dunstkredsen over vor Stad var ildrød og guul. Herpaa fulgte Blæst og Regnbyger, med stærk Torden og Lynild, hele Natten igiennem. Den 15de October, om Eftermiddagen Kl. halv Fire, blev det mørkere, end det havde været den 9de; Luften havde derhos den samme ildrøde og gule Farve, og derpaa fulgte ligeledes en heftig Regn med stærk Torden og Lynild. Den 16de (en Søndag, og den mærkværdigste Dag) var Veirliget stille og taaget indtil Kl. 10 om Formiddagen, da en Vind blæste op fra Østen og fordrev Taagen, Kl. halv Elleve blev det saa mørkt, at man i Husene ikke kunde læse almindelig Skrift. Herpaa fulgte Regn og Vindstød, og det klarede op igien. Fra Kl. 11 til 10 Minuter over 12, var Mørket saa stort, at Præsterne i de Engelske og Presbyterianske Kirker maatte holde inde med Prædiken, til man fik tændt Lys. Fra Kl. 2 om Eftermiddagen til 10 Minuter over 2, var det saa mørkt, som om Midnat uden Maaneskin. Fra Kl. 4, Minuter over 2, til 50 Minuter over 3, var det ganske mørkt, og fra 35 til 45 Minuter over Kl. 4, var Mørket igjen meget stort Jndbyggerne her i Staden spiste til Middag ved Lys, og tilbragte en Deel af Eftermiddagen med at tænde Lys og slukke dem igien, alt eftersom Mørket tog til eller af. Man har lagt Mærke til, at der paa ovenmeldte Dage den 9de, 15de og 16de October) ha været to modsatte Træk i Luften. De øverste lyse Skye drev nordlig, og de nederste Taageskyer drev sydlig. Den Regn, som faldt den 16de, var næsten ganske sort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Constantinopel, den 15 November. De for et Par Postdage siden meddeelte Efterretninge om Sværmeren Scheich Mansur ere end videre blevn bekræftede. Denne nye Prophet har ved sin sværmerisk Adfærd allerede indtaget den gemeene Hob saa stærkt, at den nu overalt holder ham for den, som der er spaaet om at skulle opstaae og forbedre Muhameds Religion. Poten skal derfor efter adskillig Raadførsel have besluttet, sende een af sine berømteste Lovkyndige til ham, for at lede ham prøve i Henseende til hans Rettroenhed og han Læresætningers Reenhed, og for at begynde Underhandlinger med ham over de stridige Puncter. Man længes ny efter at høre, hvad Udfald disse lemfældige Messyrer vil faae. de Kiøbmænd, som ere komne tilbage fra Albanien, forst kre, at Mahmud Pacha er gaaet tilbage til Seutari igie med sin talrige Armee, som han just vilde anført imoKurt Pacha. Til denne Beslutning var han bleven brag ved en Skrivelse fra Porten, som den gamle Storadmirals Sabeldrager forinden paa Marschen havde indhændget ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Neapolis, den 24 November. Den til Gesandt ved det Kongel. Danske Hof udnævnte Prinds von Cardito=Loffredo tiltræder om kort Tid Reisen, til Kiøbenhavn. Den forfærdelige Mængde forbrændt Materie, som Vesuv paa endeel Maaneder udkaster, er, efter vore Naturkyndiges almindelige Mening, den største Velgierning af Naturen, saasom vi, hvis dette Phænomen ikke var, havde maattet vente os eet af de frygteligste Jordskielve. Paa nogle Dage bliver Bulderet i det Jnderste af Bierget endnu heftigere, og om Natten hører man fra dets Svælg en Brølen, der ligner de stærkeste Tordenslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Petersborg, den 25 November. Keiserindens Reise til Cherson, hvorom der allerede blev talet for nogle Aar siden, men hvorom det hidindtil har heddet, at den var udsat til Aar 1787, skal, som man nu vil forsikkre, allerede gaae for sig i førstkommende Junii Naaned. Man siger, Hs. Romersk Keiserl. Majestæt vil indtræffe der paa samme Tid, og tilbringe nogle Dage der med Hs. Majestæt Keiserinden. Om Sophis eller den Regents Død, som efter Aly Mu rats Død havde bemægtiget sig den største Deel af Persien, har man nu nogle nærmere Efterretninger. Gouverneuren i den Persiske Provinds Masenderan, som agerede imod ham tilfælles med den Russiske Oberst Tamara, havde sla et ham ganske, fanget ham, og derpaa ladet ham hen ette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
De Depescher, som med den sidste Coureer ere sendte til London, holdes meget hemmelige. Da vort Ministerium paa een Side anmodes stærkt af Cabinettet i Versailles om at slutte Commercetractaten med Frankrig, og paa den anden Side indbydes af Cabinettet paa St. James til at fornye den Commercetractat, som er imellem Rusland og Engelland, og som nu snart udløber, saa haaber man, Rusland vil drage al muelig Fordeel af denne dobbelte Negotiation, og erklære sig allene efter den Nations Ønsker, som vil tilbyde os de største Handelsprivilegier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
London, den 2 December. Da Hr. Atkinson, som i Fredags stod i Gabestokken her, for sin Rigdoms og Anseelses Skyld, og som en Mand, der tilforn har havt Sæde i Underhuset, endnu havde mægtige Venner, saa var der gjort Kongen mange Forestillinger, for i det mindste at afbede Gabestokkens Straf. Supplicanterne paastode endogsaa, at Dommen var uretmæssig, hvorfor Kongen befoel Storkanzleren paa nye at giennemsee alle Acterne i den Atkinsonske Proces, og at meddele sine Betænkninger derover, hvilket Storkanzleren, ogsaa gjorde med følgende Ord: "Sire, jeg har undersøgt denne Sag med al muelig Opmærksomhed, og ikke kunnet finde den ringeste Anledning til at løssige Forbryderen fra sin Dom i dens fulde Mening. Denne Doms Fuldbyrdelse geraader altsaa vort Lands Constitution og billige Love til Ære, i det et fornemt Parlementslem, sine store Rigdomme og talrige Venner uagtet, har maattet staae i Gabestokken, og derved er blevet viist hele Verden, at den anseeligste Formue og den respectableste Rang, i Engelland ikke er tilstrækkelig til at unddrage en Meene, der og offentlig Bedrager fra den straffende Retfærdighed. Om Executionen selv er endnu at mærke, at man lod Forbryderen have sine Hænder frie, for at kunne skiule sit Ansigt; dog maatte Bøddelen efter Pøbelens Begiering dreie ham i 5 Minuter med blottet Ansigt lige imod Folket. Advocaten Aylett, som ligeledes var dømt til Gabestokken for Meeneed, er en Mand, som man regner efter at have med sin juridiske Praxis fortient 2000 Guineer aarlig, og desuden eier 30000 Pd. Sterl. allene i Jordegods.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Siden den imellem Frankrig og Holland sluttede Alliancetractat er bleven bekiendt her, læser man i eet af vore offentlige Blade følgende Artikel: "J næste Foraar skal i Deal bygges et Hospital for syge og saarede Matroser og Søesoldater. Et lige saadant Hospital vil maaskee vorde anlagt i Harwich. Thi efter al Rimelighed, har Storbritannien nu bestandig Krig at vente med Holland, og saadan en Krigs fornemste Skueplads vil blive paa de Engelske Kyster, hvorfor Deal og Harwich vilde være de beqvemmeste Pladse for vore Krigskibe, hvor de kunde sætte deres Syge og Saarede i Land. Man erindrer sig endnu, at efter Slaget ved Doggerbank i Aaret 1781 imellem Parker og Zoutman, bleve henimod 300 Saarede bragte i Land ved Deal, som, af Mangel paa Hospitaler, maatte indqvarteres hos Privatfolk, hvilket foraarsagede stor Bekostning og Tidsspilde."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Brüssel, den 6 December. Deres Kongel. Høiheders, Hertug af Sachsen-Teschens, og hans Gemalindes, Erkehertugindens Afreise til Wien, vil nu snart gaae for sig, og taler man virkelig ikke om nogen kort Fraværelse, men om en bestandig Skilsmisse; og af disse Omstændigheder drager man saadanne Følger, som de for nærværende Tid almindelig gængse Rygter af sig selv tilbyde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Wien, den 7 December. Om Mageskiftet, som nogle af vore Politikere holde for saa vist, udspreder man, at Baron von Krösel, som for Teschner-Freden opholdt sig i Straubingen, skulde udnævnes til Commissarius, for at tage Bayern i Besiddelse; Ærkehertug Ferdinand skulde ombytte Lombardiets Gouvernement med Bayern, og Hertugen af Sachsen=Teschen, skulde i hans Sted forflyttes fra Brüssel til Mayland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Fra det Østerrigske, den 7 December. Hertugen af Sachsen Teschen og hans Gemalinde, Ærkehertuginden ventes med det første fra Brüssel i Wien, hvorhen de ogsaa lade deres svære Bagage følge sig. Om de, som Rygtet gaaer, ikke skulle vende tilbage til Nederlandene, men herefter komme til at residere i München, som tilkommende General-Gouverneurer over de tilbyttende Bayerske Lande, maa Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Altona, den 9 December. Fra den 1ste December 1784 til den 1ste December 1785 ere i Altona copuleerte 204 Par, Fødte Mandkiøn 326, Qvindekiøn 319, tilsammen 645, Døde Mandkiøn 379, Qvindekiøn 387, tilsammen 766. Altsaa ere i Altona J Herskabet Pinneberg ere i 121 flere døde end fødte. samme Tid copuleerte 1766 Par; Fødte Mandkiøn 408, Qvindekiøn 406, tilsammen 814; Døde Mandkiøn 411, Qvindekiøn 395, tilsammen 806. Altsaa ere i Herskabet Pinneberg 8 flere fødte end døde. – J Altona ere 9 Mænd og 12 Qvinder blevne over 80 Aar gamle, og 3 Qvinder over 90. J Uetersen er en Mand og en Qvinde bleven over 80 Aar gamle, og en Qvinde 94. Sammesteds ere 55 Personer døde, deels af Kopper, deels af sammes Følger. – J Wedel ere 7 Mænd og 1 Qvinde blevne over 80 Aar gamle. Jblant de Døde ere 72 Børn, næsten alle af Kopper. En Mand af denne Menighed faldt fra en Pram i Vandet ved Altona, og kom saaledes af Dage. – Jblant de Døde i Qvikborn ere 7 dødfødte Børn. Et ungt Menneske paa 18 Aar, som uforsigtigviis kom det store Hiul paa den saa kaldte Ulvemølle for nær, mistede ved et Stød af samme pludselig Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
J Lockstedt i Niendorf Sogn er en Kone bleven forløst med 3 Børn, som nu ere 7 Maaneder gamle og alle et friske. - J Nienstadten ere 2 Qvinder blevne over 80 Aar gamle, og en Qvinde 98 Aar og 2 Maaneder. Jblant de J Grævskabet Døde ere og 4 af Elben opdrevne Liig. Ranzau ere fra Advent 1784 til Advent 1785 fødte 394, døde 494, ægteviede 103 Par. Altsaa just 100 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Jblant de Døde i Sognet Hörnerkirchen er een, som har været næsten 55 Aar i Ægteskab med sin efterlevende Enke.