Berlingske Tidende, 1798-03-26
Alle ovenstaaende Premier udsættes i Dannemark forskilfor Jylland og særskilt for Derne, og i Norge ligeledes saa skilt baade norden og søndensields. 10. Da Have Dyrkningen især i Norge ikke haver gjort, nogen Fremgang, saa vil Selskabet ydermere dertil umiddelbar opmuntre Bønder og Huusmænd der i Riget ved for gende Premier: For den priseligste og største Flid udi en norsk Bønde, Haves Anlæg, begyndt 1798, udsættes 200 Rdlr. For den næste Flid 40 Rdlr. For den dernæst 5 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for de 4 Stifter i Norge. Premierne askes inden Aarets Udgang 194 og maatte med Attester bevises Havens Størrelse, Grundens Beskafsenhed, de derudi avlede Urter, Roer og Rødder, samt deres Anvendelse enten i Bondens egen Huusholding eller ved Salg. Selskabet forbeholder sig ei allene nærmere at opmuntre og belønne have Væsenet i Norge, men vil endog belønne anbrenden for Bondestanden, saasom Landsbye og Bøyede. Klokkere, Giestgivere og andre, som maatte anlægge haver efter Bekiendtgjørelsen af dette. 31. For den Gærtner paa Landet, som paatager sig. at anlægge 10 Bønder Hauger, hver med 50 Stykker, Frugttræer, nemlig: 16 Æble, 16 Pære, 8 Svedske, og 10 Kirsebær=Træer, udloves en Premie af den anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. Træerne maatte være fortrinlig gode, af Jbler, Gravensteener, Nonentitter, Caville ronge, Pigion, Rainetter, Krigerende af Pærer, Keiserinder, Figenpærer, Pergammorter, Viinpærer, Poire blane, St. Germaine. af Svedsker, de Ungerske og Pund Kirsebær, samt andre gode Sorter. Til saadan Bonde=Hauge, beplantet med 50 Stykker, Frugttræer, vilde udfordres et Stykke Land af omtrent 5000 Qvadrat=Alen eller saa meget som udfordres til 4 Skiepper, Bygsæd, da der blev 10 Alen mellem hvert Træe, og alle Træerne maatte plantes i lige Rader, og Alen imellem hver tvende. Paa det at Pladserne mellem Træerne kunne blive benyttede til Hauge=Dyrtning, maatte Gartneren oplyse og undervise Bonden ein, hvorledes han med Nytte kunde bruge. denne Jord imellem sine Frugttræer til Kartofler, Kaal, Rødder og Urter og fornemmeligen, saalænge Træerne endnu bar linge. Ved Attester maae nøie oplyses og bevises, at Træerne, vare i god Vext og Grøde, samt frugtbærende, at Haugen er vel indhegnet og fredet for Kreature, og at Bønderne, for hvem der ere anlagte Hauger, itte tilforn have havt nogen Dange. Det til slige Hauger fornødne Antal Træer maae vel formodes, at Vedkommende efter Ansøgning kan saae fra de Kongelige Frugttræskoler. Premierneskes ved Udgangen af Aaret 1805. a Dannemark har allerede en stor Mængde Frugttræer, og flere plantes hvert Aar med god Fremgang. J Huusholdingen forbruges en Mængde tørrede Frugter, hvilke for den allerstørste Deel indføres fra Fremmede, og Selskabet. tager deraf Anledning til at udsætte følgende Premier: For den største Mængde af torrede Frugter, fornemmelig Kirsebær og Svedskeblommer, ei mindre end 50 Pund udsættes 15 Rdlr. For næst største Mængde, et mindre end 30 Pund, 10 Rdlr. For Mængden dernæst, er under 20 Pund, 5 Rdlr. Det maatte ved Attester bevises 19 At Frugterne ere vorne og tarrede her i Landet. At de tørrede have været gode og brugbare. 3) Endeligen er Selskabets Hensigt, fornemmeligen at opmuntre Frugters Tørring til Salg, saa at den ei skeende, som beviser, at han har solgt sine tørrede Frugter, erholder Fortrin for den, som ikkun har tørret til egen Huusbrug. En Prøve af Frugterne maae tillige indsendes. Premierne askes ved December Maaneds Udgang hvert Aar. 33. For den beste Peberrod, i alle Maader lig den Tydske, som indføres, her i Dannemark avlet, giver Selskabet disse Premier: For ikke mindre end 1000 Pund, Selskabets første SølvMedaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 300 Pund, Selskabets anden SølvMedaille eller 10 Rdlr. Forikke mindre end 600 Pund, Selskabets tredie SølvMedaille eller 5 Rdlr. Det maae gotgiøres, at Peberoden her i Landet er avlet, og ved Afsætning befunden efter Hensigten, og indsendes en liden Prøve, et Pund eller to deraf. Ogsaa maae man offentligen i Aviserne have budt den tilfals under Egenskab at være saa god som den Tydske, hvilket i indsendte Attester om Prøvens Rigtighed tillige meldes. Ved Aarets Udgang 1801 modtages Æskningerne, og maae Anlægget være gjort efter Bekiendtgjørelsen af denne Liste, i det mindste i Aaret 1798. 34 Da Pløining og Kiørsel med Stude ikke overalt i Dannemark er i Brug, saa udsættes for den Bonde, som beviser at have i Aaret 1799 faaet Stude tilvent til at pløie og kiøre med for sig selv, ikke mindre en tvende Par, 20 Rdlr. For ikke mindre end et Par, 10 Rdlr. Det maae vedbørligen bevises ved ønskningen, til hvilken Tid man har begyndt dette Foretagende, da Premie tur gives for de Stude, som ere tilvante efter denne Listes Bo. kiendtgjørelse. Ligeledes maae og anmeldes, hvad Arbeide der paa denne Maade omtrent er forrettet. Premierne udsættes ikkun for Siellands og Fyens Stifter, og kan æskes til Udgangen af Aaret 1799. 3. For den som med troværdige Attester, efter Selskabets Forskrift, beviser at have tillagt den talrigste og beste Hjord med fineste Uld at afrikansk, spansk, eller engelsk Art samt tillige omstændelig og med Nøiagtighed indberetter Behandlingsmaaden, hvorledes han har drevet hans Faare Avl i Henseende til Formerelse Føde, Malkning. Klivning om denne skeer een eller flere Gange om Aaret, og Hung, nings Maade, samt øvrige Behandling og Pleiet alle Aarets Tider, udsættes følgende Premier: 1. For Norge. For den beste og talrigste saaledes beskafne Hjord, med hossøiet Underretning, atte mindre end 10 Stytter (Lammen uberegnede, den anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. For 60 Stykker paa samme Vilkaar 30 Rdlr. For 40 Stykker. - - 20 Rdlr. For 20 Stykker. - - 10 Rdlr. For 100 Stykker. - 5 Rdlr. a. a. For Dannemark, samt for Slesvig og Holsteen forsig udsættes ligeledes og paa anførte Vilkaar. For 100 Stykker Faar 40 Rdlr. For 50 Stykker 20 Rdlr. For 24 Stykker 10 Rdlr. d. Folk af Bondestanden i Dannemark, Slesvig og Holsteen kan aske Premie mod andre for halve Mængder. Til Prøver maatte fra vedkommende Steder indsendes en Skind med Ulden paa forsynet med den Attesterendes Segl. Attesterne om Hjordens Virkelighed og Jndberetninger nes Rigtighed maae være særdeles paalidelige og forsynede med samme Seel som Prøve Skinder, og Premien maae askes inden December Maaneds Udgang 1799. Den, som engang har vundet Premie herfor, kan ikke oftere vinde den, med mindre, han tilstrækkeligen beviser, at han siden ei allene har forøget, men og tillige tiendeligen forbedret sin Faare=Avl. 36. Da Selskabet i Følge indberettede Erfaringer er overbeviist om, at det vilde være særdeles nyttigt, om de nor ubeboede Uder bleve brugte til vilde Faars Avling; saa udsættes følgende Premier: For den talrigste og beste Hjord af vilde Faar, at engelsk, spansk eller afrikansk Art, levende Vinter og Sommer paa de norske ubeboede Udder ikke mindre end 30 Stykker, Selskabets anden Guld Medaille eller 50 Rdlr. For den næst beste Hjord, ikke mindre end 20 Stykker. den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For den bestedernæst atte mindre end 15 Stykker, den anden Sølv Medain aller 10 Rdlr. Disse Premiersaatte skes uden for saadanne Ders Besætten, som itte forhen har været brugt til deslige fine Faars Avling. Med Attesterne og Proverne forholdes ligesom ved forrige. Nummer er foreskrevet, og Premienskes inden December Maaneds Udgang 12. Den grønne Fremgang, Selskabet lover sig af fine Opmuntringer for Die Avlen i begge Rigerne, men især i Dannemar, giør, at det fremdeles udsætter følgende Premier: For den største Mængde Bilstader med vel overfødte. Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkiøbt sig laant eller paa nogen anden saadan Maade. erhvervet For ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 40 Vicstaaet. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 30 Stadet. 15 Rdlr. En Premisser største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 10 Rdlr. Og endelig en Premie af 5 Rdlr. for ikke mindre end 10 Stader. Folt af Bondestanden, Degne og Skoleholdere, samt Haandværkere, som efter Loven maae boe paa Landet, kan allene vinde disse Premier for bemeldte Mængder, men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 30 og 6 Stader, saamaske, dog ikkun til de 2 største Premier. Herregaarden ere herfra udslutte. Tilfælde at de indsendte Æskninger angaaer nye Biehavers Anlæg vil samme blive overordentligen belønnet, naar de skulde komme Strid med ældre Anlæg. Og da Selskabet har erfaret, at det falder Huusmænden ulige besværligere at opbringe det fordrede Antal en andre af Bondestanden, saa udsættes for deres Skyld følgende nye Premier for den største Mængde Biestader med vel overfødte. Bier, som Huusmænd selv haver tillagt og ikke tilkiøbt sig, laant eller paa andre Maader erhvervet, for ikke mindre end 30 Stader, 20 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stader, 15 Rdlr. For ikke mindre end 15 Stader, 10 Rdlr. For næste Antal, ikke mindre end 12 Stader, 3 Rdlr. For ei mindre end 10 Stader, 5 Rdlr. For ei mindre end 5 Stader, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes og for ethvert at de 6 geistlige Stifter i Dannemark, og særskilt for Huusmænd, hvilke i samme Stiftæster allene med Huusmænd og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder. Med Attester og Æsknings Tiden forholdes som ved næstfølgende Premier bliver meldet: Af de Stader, som de skende kan have udestaaende hos andre, regnes to lige med et, som de haver hemme. a. Skiønt Selskabet saaledes har ude Premier for alle Stifter, udsælger det dog færskilte Premier for de Biestader. som efter denne Listes Betiendtgjørelse ere tillagte paa de jydske Lyngheder i Særdeleshed, og anseer dem til Premie værdige, ligesom de samlet udgjorde et særskilt Stift, og der ydermere med Fortrin at kunne æske Premier for halve Mængder imod andre. 2) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar som foran er meldt. 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. - - . Biestader. 10 Rdlr. - - . Biestader 1 Rdlr. . Vilstader. Folk af Bondestanden kan vinde disse Premier i Kap med andre for 15, 10, 5 og 3 Stader. J de fornødne tilforladelige Attester, som indsendes med Premie=Linskninger saavel fra Dannemart som Norge, og som maae være nøie indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vor og Honning det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt om Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller øde laate, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, vilblive tagne i Betragtning. De, som indsender Læstninger for Magazin Stader maa bevise, at Kuberne ere fuldbyggede, paa det deres Værd des vissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premien askes inden December Maaneds Udgang 179. dog maa Attesterne og Synet over Bierne være tagne i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne, til den Tid Attesten blev givet, vare god Behold, og de med overfødte Bier udtrykkeligen nævnes ved Kal for at kunne skilles fra Sverme, skiønt Flystningen derfor itte behøves at indsendes førend ved December Maaneds Udgang. Olemmes eller forbigaaes den Omstændighed i Attesten om Biernes Overfodning bliver der paa den hele ostning ikke agtet. De som engang herfor have faaet Premie eller Belønning, kanitte oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal. for hvilke de engang ere belønnede, hvilket forhen belønnede Antal altid bliver at fradrage, og maae det derfor i Æskningen være anse. denne Avl. 18. Da Selskabet i flere Aar har erfaret den nyttige Bie avis aarlige Fremvert her i Rigerne, saa vil det og opmuntre Saasning og Plantning af saadanne Træer og Varter, som til forskillige Aarets Tider kan give Bierne Materie til Bie Verket, og udsætter derfor følgende Premier: Forden, som i eller ved sin Bie have planter de fleste Træer eller Vexter, hvoraf Bierne kan trække er allene tidlig om Vaaren, men endog om Sommeren og sildig paa Efteraaret. For den største Flid herudi den første Sølv=Medaille, eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølv Medaille eller 5 Rdlr. De Trier og Planter, som Selskabet dertil vilde anbefale. res For Foraaret: Hassel, Elle, Tørstebær, CorniolDirt. Afg. Kastanier, Vidler, Ring, Stikkelsbær, alle Slags Frugttræer, Krotus, eller den saa kaldede VinterOliet Kokleare og andre Blomster. For Sommeren: LindeTegler, Dverg Mandel Træer eller Rindgaale Nann og det uderiske Erte Træe, Klever, Esparsette, Luserne, Erter, Vitter, har og Hamp, Boghvede, Van, hvilken sidste er saa meget merkeligere, som den deruden er en nyttig Farve Plante, m.v. For Efteraaret: Timian, Salvie, Vinter Marian, Soelvlommer, m.v. Disse Premieræses i December 139, og Attesterne maatte opløse, hvilke Planter og Træer der haver været dyrtede, og hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilfore Efteretning, hvorvidt. Bie=Vertet over det sædvanlige derved er forøget, da Selskadet for Eftertiden agter at legge Merte til den Nytte, som saadanne Plantninger maatte medføre. 1) Det er bekiendtenet, hvor slet Tørvemoserne paa det fleste Steder behandler, saa at ikke det halve af dem nyttes. men enten bliver de staaende til unyttige Bænke eller de lide for Vandet kan opskieres, Selskabet udsætter derfor følgende Premier: