JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Genua, d. 10 Febr. For nogle Dage siden døde her en berømt Læge, Dr. Bats, i en Alder af 75 Aar. Han var Medlem af mange lærde Selskaber og et af de Mennesker, man kalder Originaler. Han var høilig og tjenstfærdig mod Alle. De Fattige besøgte han ikke allene uden Vederlag, men forærede dem og desuden Penge. Kun maatte man ikke modsige ham, og naar en anden Læge havde det Uheld at komme i Ordstrid, med ham, saa kom de øfte i Haarene sammen. Mayland, d. 22 Febr. J Sognet St. Martin, i Departom Øvre-Po, blev i afvigte Januarii Maaned begaaet en afskyelig Forbrydelse. Allerede i nogle Dage havde man i dette Sogn savnet en Hørhandler, ved Navn Donelli, og Syndicus lod forgjeves anstille Eftersøgelser, for at erfare, hvor han var bleven af. Efter frugtesløse Eftersogelser faldt omsider Mistanken, paa en vis Tosini af samme Sogn, en Mand af mistænkelig Caracteer, som allerede adskillige Gange havde været heftet for Tyverie. En Dommer med en Huis ster og 3 Gens d'Armes begave sig hen til ham og fandt ham liggende rolig i sin Seng, uden at komme i ringeste Forlegenhed ved de Undersøgelser Retten anstillede. Den undersøgende Dommer var allerede i Begreb med at gaae bort, da han saae ned under Sengen, hvor det forekom ham, at Jorden nyligen havde været opgravet; han befalede derfor at undersøge Stedet. To sin sprang nu rasende ud af Sengen, og medens de Omkringstaaende vare sysselsatte med at grave, tog han hurtigst Flugten. Man fandt virkelig den ulykke le Donellis Liig nedgravet langs med Væggen; han havde et Saar, Brystet, adskillige Contusioner i Hovedet, et Reeb om Halsen og Struben var overskaaren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Forbryderen er igien bleven paagreben og overleveret i Rettens Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Peterwarden d. 12 Febr. Breve fra de tyrkiske Grændser indeholde den Efterretning, at de russiske Tropper have forladt Belgrad og ere marcherede ned ad Donau. Et Rygte siger, at Czerny Georg vil underkaste sig Porten, naar den indrømmer hans Begjeringer, blandt hvilke især hører den, at den udnævne ham til Bassa af Belgrad. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Efter et offentlig aflagt Regnskab er der ialt indkommen ved den Forestilling, som Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen afvigte Løverdag gav til Fordeel for de Qvæstede og de Faldnes Enker og Efterladte 9586 Rdlr. i Banksedler, samt 17 Spec. og 2 Guldmynter. Anmelderen kan glæde dem, der endnu ikke have seet denne skjønne Fædrenelandsfest, med den behagelige Efterretning, at Hr. Knudsen giver samme Forestilling igjen næstkommende Onsdag d. 18de Martii,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Ved Auction paa Børsen d. 11 Martii solgtes: Petersborger Hamp til 226 a 233 Rdlr. Skippd., lidet havareret dito 180 Rdlr., Russisk Lysetalg 13 Rdlr. 8 s. a 13 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Lispd., brugte Maatter 9 Mk. Stkt., Elephant=Tænder 6 Rdlr. 1 Mk. a 9 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Pd., Cette Brændeviin 590 a 595 Rdlr. 30 Viert., Barcellona dito 580 Rdlr. dito, Chinesisk Sago 4 Mk. 10 s. Pd., Haysan 7 Rdlr. 5 Mk. a 7 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Pd., fiin Vanille 60 Rdlr. a 63 Rdlr. 3 Mk. Bundtet, Georgia Bomuld 9 Mk. a 9 Mk. 2 s. Pd., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
adsNyeste oc Glemed Vebbenhavn. saale saadan ansaa 10. Niende Aargang. No. 23. Maadailne ere Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 17 Martii 1812. som Sic transit glorig mundi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
J disse Dage har man seet det sidste Aftenskjær forsvinde af den Glands, som deels Videnskabelig hedsaand og deels litterair Luxus i Friderik den femtes Tid havde frembragt i Stormændenes gyldne Sale. - De ere nu solgte og adspredte tildeels sønderrevne og tilintetgjorte, de store Eruditionsskatte, som hine Friderik den femtes lærde Statsministre ligesom indbyrdes kappedes med hinanden om at faae sammendyngede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
De 4 Grever Johan Ludvig Holstein, Otto Thot, Adam Gottlob Moltke, og Johan Hartvig Ernst Bernstorf vare det arblads Klever, som bidrog til, at hine Dage maa regnes for nogle af de gunstigste og blideste som Muserne nogensinde har nydt i Danmark. Naar man tænker sig en Moltkes Jver for de naturhistoriske og occonomiske Videnskaber, en Bernstorfs for de æsthetiske, en Holsteins for de theologiske og historiske, og en Thots for de philologiske, begriber man, at Mænd maatte staae frem med Aand og Snille, og lægge vind paa et eller andet af disse Fag, hvoraf ethvert havde sin kraftige Talsmand ved Tronen. Alle disse Pladsmænd havde deres store og rigelig forsynede Musæer. Deres Samlinger bestode ikke blot i Mængde af Bøger og Haandskrifter, men sædvanlig tillige i Apparater af Naturalier og Konstsager, af Geværer, Malerier, Oldsager, Mynter og Medailler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Af disse Musæer var, som bekjendt, det thottiske det allerstørste, og, af en privat Samling at være, af et Omfang som i Europa vel neppe havde sin Lige. Cataloget over Bøgerne bestaar af 12 tykke Bind i stor Octav, Fortegnelsen over Myn terne ligeledes to store Bind, de øvrige Samlinger i mindre. Da Samleren og Eieren af disse Skatte hverken efterlod sig Børn eller trængende Udarvinger, smigrede Patrioter sig med den Forhaabning, at han vilde træde i en Walkendorfs, Borchs og Elertsens Fodspor. Disse, da de døde børnløse, indsatte Fædernelandet og Muserne til deres Arvinger. Dog - Collegium Thottianum kom lige saa lidet istand som det paa samme Tid projecterede Collegium Suhmianum. Thot reddede alene tvende Afdelinger af sit Museum, de Malerier som forbleve paa Gavn, og Paleotyper, med Manuscripter, som han skjænkede Kongen. Resten gav han til Priis for Auctionators Hammerslag, som flux befordrede en Mængde af hans Bøger enten til Urteboden, til at gjøre Kræmmerhuse, eller til Tøyhuset at gjøre Patroner af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Det største Museum næst efter det Thottiske, synes det moltkiske, og derefter det holsteinske paa Lethraborg at have været, det bernstorfske derimod det ringeste af dem alle 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
De moltkiske Samlingers Værd og Vigtighed maa man gjøre sig et meget stort Begreb om, deels af de udsøgte Malerier, hvortil Publicum efter den nærværende Eiers Ordenskanzlerens Grev J.G. Moltkes priselige Foranstaltning har fri Adgang, dets af den uvurderlige Skat af Naturalier, ved hvis Bortskjænkelse til Universitetet Donator saa kraftig bidrager til det naturhistoriske Studiums Fremme, deels endelig af de til en ny Flaade skjænkede Mynter og Medailler, som ved Auctionen udbragdes til 10,000 Rdlr. Bogsamlingen selv blev af afdøde Professor Treschow kjøbt en gros og siden udstykket ved offentlig Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Det bernstorfske Bibliotheks Skjebne vides intet bestemt om. Efter Forlydende er det af Arvingerne solgt under Haanden. Det skal have været særdeles rigt paa Sieldenheder af den franske Litteratur, dem dets første Eier, ved sit Ophold i Paris som dansk Minister, havde havt Leilighed, til at forskaffe sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Om det lethraborgske Bibliotheks Beskaffenhed har man en kort Underretning i Lorcks Dänisches Journal, 2ten Bandes 1stes Stack, Kopenhagen 1769. Bøgernes Antal anslaaes der til 20,000 Voll. foruden en 10,000 Disputatser, og 600 Manuscripter. Hans Samling af Bibler og Bibelstykker, der havde tilhørt Consistorialraad Kraft, i Husum, og hvorover man fra den Tid har en trykt Designation, bestod af 670 Nummere. Hans Autographa Lutheri et Convorum beregnes at have været 1500 Smaabind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Det heder i bemeldte Journal S. 432: "Der jezige Graf von Holstein führt fort, seine Bibliothek immer grosser, vollkommener und feltner zu machen, und wird dadurch seinem Herrn Vater und zugleich ihmeseldst bey der Nachwelt ein immer währendes Gedachtnis stiften."Med denne her anpriste Forøgelse og Formarelse af Bibliotheket synes det dog ikke at have havt nogen ret Klem. Snart derpaa har man udentvil, isteden for at samle, begyndt med at adsprede. En Del af Kostbarhederne, især Manuscripterne, hvoriblandt efter den lorckiske Beretning vare betydelige Pergamentscodicess, ere fra Tid til anden blevne solgte underhaanden til forskjellige Liebhabere og Kiendere. En om ikke flere Auctioner ere for en halv Snes Aar siden holdte i det grevelige holsteinske Hotel i Stormgaden over enkelte Afdelinger af Bibliotheket. Og endelig blev nu fra 2den til 6te Martii inclusive den sidste Beholdning bortsolgt i Badstuestrædet No. 130. Ved at gjennemlæse denne Catalog, der er 26 Ark stor, bliver man tilmode, som om man vandrede blandt de tilbagestaaende Stubber, Vindfælder og af Ælde halv forraadnede Træestammer, som ere Levninger af en stor udhugget Skov. Den her forekommende Litteratur bærer aabenbare Præg af at være isolerte til flere Fag henhørende men ingensteds ret indgribende Sviter af Bøger. Dog finder man her de to ovennævnte Samlinger, Autographa fra Reformationstiden og den kraftske Bibelsamling. Af dem kjøbtes den første under Ening til det kongelige Bibliothek for 100 Daler. Biblerne derimod bleve særskilt solgte, og af dem kjøbte Biskop Münter en hel Deel, især de ældste og sjeldneste. Saavidt man kan slutte af Catatoget, har deriblandt ikke været den i Danisches Journal 1. cit. omtalte lutherske Bibel trykt i Wittenberg 1543, hvori Luther og de fleste Reformatorer hver med sit Navn under har indskrevet visse bibelske Sprog. Ogsaa savner man i Fortegnelsen det i Dan. Journ. 1. cit. beskrevne Exemplar af Thomas a Kempis, der, efter Beretning, blev i en Jldebrand ved et Mirakel reddet fra at fortæres af Luerne. 7).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Af de i Cataloget forekommende og paa Auctionen bortsolgte Sieldenheder af den danske Litteratur vare følgende nogle af de mærkeligste: a) Den skaanske Lov, Gotfried af Gemeens en Udgave, som Prof. Olufsen betalte med 9 Rdlr. b) Christen Pedersens Haandbog om Mæssen, den Leipzigske Udgave, som blev til slaaet Hr. Capitain Murmester Egerod for 4 2 Rdlr. **), 4de Sal. *) Var det for en 70 Aar tilbage i Tiden, kunde man tænke sig, at denne Helligdom var bleven beholdt tilbage paa Lethraborg, og forvaret som et Palladium, ved hvis Beskyttelse Gaarden kunde troes at være sikker for Jldsvaade. Christen Pedersen er een af vore mærkværdigste Litteratorer. Han var lodt i Svendborg omtrent 1480, gik i Skole i Roeskilde under Hr. Rasmus Simonsen, Præst og Vicarius sammesteds, og var allerede Canik i Lund 1505. Han skal siden have været Canceller hos Erkebisp Byrge Lund, reiste derpaa udenlands og blev Magister i Paris, hvor han opholdt sig 1511. Han drog hjem 1513 for at opsøge et Exemplar af Saxo Grammaticus, og saasnart han havde erholdt dette, c) Christen Pedersens Ny Testamente, trykt i Antwerpen 1529, fik Biskop Birch i Aarhus for 4 Rdlr. d) Claus Lauritsens Regnebog, trykt i Paris 1562. Den blev kjøbt til Universitetsbibliotheket for 3 Mk. 4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
At den sidstnævnte Bog er en større Sieldenhed, end nogen af de tre foregaaende, kan man slutte af den Notits om det derecte rostgaardske Exemplar deraf, som Langebek har indrykket i danske Magazin 1ste Bind S. 11826. Af nærværende Exemplar, som er aldeles complet, kan man supplere Bogens reiste han igjen til Paris, hvor han lod det trykke 1514), og opholdt sig der 1515 og 1517. Han var meget afholden af Kong Christian den Anden, har ogsaa været hans Historiograph, og fulgte med ham 1523, i Landflygtighed. Frærhans Barndom af var han opdraget i den catholske Religion, men gienkaldte siden, hvad han i den Henseende havde skrevet. Han døde siden i Helsinge i Sjælland 1554 den 16de Jan. Som nogle mene har han været den forste levangeliske Præst i Kirkehelsinge ved Slagelse. Under sit Ophold i Paris lod ham trykke adskillige aandelige Bøger, hvoriblandt den saakaldte Jertegns Postil (1515). Men det er især ved den første Udgave af Saxo Grammaticus, at Christen Pedersen har gjort sig saa fortjent af sit Fædreneland. Han synes ogsaa at have været meget nidkier for Skolevæsenets Forbedring; thi allerede 1534 lod han i Antwerpen, trykke en Bog, om Børn at holde til Scole og Studium og at beskikke gode Scolemestere till dem. Hans hos Worm opregnede Skrifter belobe sig til 25. Han udgav ogsaa to medicinske Skrifter, det ene under Titel: En nottelig Legebog faar fattige oc rige, unge og gamle, om mange adskillige Siug domme &c. Malmøe 1533. 4, og et andet: om Urtevande til at lege allehonde Sotter og Sing domme &c. Malmøe 1534. 4. Paa den Tid gaves derningen egentlige Apothekere i Landet; Lægemidler tilberededes af Munkene i Klosterne, og de Geistlige synes at have været de eneste, der gave sig af med at udøve Lægekonsten. At lov rigt Christian den Anden holdt meget af Christen Podersen vidner om, at denne af Adelen uden Tvivl alt for udskregne Konge beskyttede Mænd, af Jndsigter og besad en for sin Tidsalder ualmind, lig Grad af Cultur, og at Christian Pedersen, fulgte den ulykkelige og af alle forladte Konge i sin Landflygtighed, røber en sjelden Caracteerfasthed og et ædelt Hjerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Udgiverens Anmærkn. hos Langebek ufuldstændige Titel. Den heder nemlig: Arathmetica Regnekunst, bode medCyphrer og Regnepenning, nyligen ud god po Danske, med Claus Lauritssen. Vdi huilken han haffver berammet och beschreffvet then Mode og the Regle, udaf huilcke en Persone kan snarligen well forfremmes ryllett gott Forstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
ligesom og anonyme Breve til mig som Selskabets Sekretær og Bogholder vare indløbne. Saa kjert som det var mig, i Bladet Dagen No. 11. 21de Jan. 1805, allerede førend hiint, at have læst følgende Bekjendtgjørelse: "Uagtet Fiskeselsk. bet i Kjøbenhavn er gaaet under (dette var dog til den Tid ubetinget) – lever dog en Datter deraf, nemlig Fiskeselskabet i Aarhuus; dette eier alle til et stort Fiskerie fornødne Redskaber og Baade, samt 2de store Bundgarn, m.v., maatte jeg dog inderlig beklage, at hiin og flere Opfordringer, og ikke sjelden, mundelige til mig, ikke tilvextbragte Lyst nok til videre Forsøg, eller til at afbenytte den endda tilbageværende liden Beholdning, noget over 1200 Rdlr. til nyttigere Brug efter Tidernes Tarv, enten til Hielp til en Canonbaad, eller, imod Fienden, deeltagende i en Kaperudredning, end at tilbagebetale ubetydelige smaae Summer, som maaske aldrig vare paatænkte, ses. til de meget formuende Dødsboer, Grosserer Broche 50 Rd., Etatsraad de Conincks 75 Rdlr. og Agent Duntzfeldt 75 Rdlr., m. fl. fra 12 1/2 til 25 Rdlr. hvilket Hr. J. R. Pontoppidans Continuations-Underretning angaaende det D. Fiskeselskabs Administration og Regnskaber fra 19de Febr. 1801 til 1ste Septbr. 1811, udgivet, trykt og tilsendt Jnteressenterne, udviser. Jøvrigt afholder jeg mig ganske og aldeles fra at giøre nogenslags Anmærkninger til bemeldte saakaldede Continuations=Efterretning, og Selskabets administrative Eiendomme og Regnskaber for 40 Aar, som dog vel havde tilkommet om hand mig qva Bogholder at frembringe; – men som nu Hr. Justitsraadens udgivne har fritaget mig for. Sørgmodig over et saa velgiørende patriotisk Selskabs ynkelige Endeligt, maa jeg som dets oprindelige Stifter, nødvendig paa mine gamle Dage, nu næsten Et og Halvfjerdsindstyve Aar, føle tungt, og kan da ikkun beklage dets Jkke vedbliven i Følge de forhen anmeldte Aarsager; og iøvrigt overlade alt indtil bedre Tider og bedre Tænkemaade kan finde Sted hos den kommende Slægt. Frederichsborg, i Febr. 1812. Jens With, virkelig Kammerraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Jndenlandske Efterretninger. Under den 10de Martii d. A. er udkommen en Placat, hvorved den 8de §. i Placaten af 2den Maji 1811 angaaende Coursens Bestemmelse paa Kjøbenhavns Børs forandres saaledes, at Specie Coursen for Fremtiden bestemmes her i Kjøbenhavn efter Sølvspeciens virkelige Værdie i Hamborg, med Fradrag af 1 1/2 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Hans Majestæt har, paa vedkommende Stif teres Begjering, allernaadigst tilladt, at den forhen i dette Blad omtalde Bygning paa den søndre Side af den saakaldte Hoppens Længde, hvis Hovedhensigt er at understøtte trængende Medborgere, og Medborgerinder med Værelser for en ringe Leie sum, maa blive en varig Stiftelse under Navn af Trøstens Bolig, og stadfæstet en Fundats for samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
(Af Hamb. Corresp.) Salzwidel, d. 19de Febr. Natten fra 14de til 15de Febr. var frygtelig for vor By. Dagen før havde vi klar Himmel, men mod Aften var det taget; der reiste sig en heftig Storm, der i Begyndelsen ledsagedes af en stærk Regn, og siden af megen Snee. Pludselig vaktes vi Kl. 3 om Natten af Søvne ved et frygteligt Tordenslag. En stor Jldmasse var falden ned paa Byen. Alt itee til Brandanstalter. Ti Minutter derpaa fulgte et lignende Slag; Lynet slog ned i det høie Taarn paa Mariekirken; og Jldgnister fløi ud af Taarnknappen. Stormklokkerne klemtede, men Gnister saae man ikke mere til. En ung Mand havde det Mod, uagtet den Fare, den stærke Blæst udsatte ham forat klavre op til Spidsen af Taarnet, men uden at opdage Noget. Mairen satte nu 3 Mand til Brandvagt paa Taarnet, og alle Jndbyggerne paa Brandfolkene nær gik dog ikke uden Frygt hjem. En Time efter paafulgte det tredie græsselige Slag; Lynet slog igjen ned i Taarnet, traf to af Brandvagten, kastede dem omkuld og beskadigede dem lidt i Armen; den tredie, der stod høiere, fik ingen Skade. Ogsaa denne Gang saae man Gnister knittrende fare ud af Taarnet, og en stærk Jldstøtte udbrede sig over Kirken og de nærliggende Huse. Stormklokken klemtede paa ny. Enhver begav sig med ny Skræk igjen paa sin Post, men atter denne Gang forsvandt Guisterne, og intet Spor af Lynet blev fundet. Et tredie Slag rammede paa Taarnet med samme Virkning. Der var i alt 5 Slag, alle ligge voldsomme, men hvis Larm lignede mere et Canonskud end et Tordenskrald. Jldmasser syntes at falde ned af Himlen, og bedække adskillige Dele af Staden. Jngen kunde erindre sig at have seet noget lignende og tilbragt en saa angstelig Nat. Havde Lynet fat Jld paa Taarnet, var rimeligviis den største Deel af Byen kommet i Brand; thi Sydvestvinden har Gnisterne lige ned over Byen. Forgjeves vilde man prøve at skildre Jndbyggernes Uro og Angest, eller deres Glæde over at see sig befriede fra den Fare, der havde truet dem. De to Mænd, der vare blevne trufne paa Taarnet, ere uden Fare. Man har troet at burde kundgjøre dette Særsyn, som fortjener at Naturkyndige lægge Mærke dertil. Abbeville, d. 29 Febr. Den 7de dennes drev en uhyre stor Hvalfisk op ved Landspidsen St. Qventin i dette Arrondissement. Ved Ebben blev den liggende paa Stranden. Neppe blev man den vaer før alle Kystboerne samledes at hugge den i Stykker. Man forsikkrer, at over 30 Vogne med 4 Heste havde at gjøre med at bortbringe denne Colos, hvoraf man venter at faae over 4000 Pund Tran. Denne Hvalfisk ere 14 Metrer lang, og 3 høi. Man paastaaer, at da den først blev truffet af et Spadehug, gav den et saa frygteligt Brøl at adskillige Omstaaende bevidstløse faldt til Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
London d. 24 Febr. Man siger, at AdmiralSawer har faaet befaling, at krydse langs med de americanske Kyster. - Dronningens Conseil forsamlede sig i Gaar i Windser. J Fremtiden vil det samles den sidste Løverdag i hver Maaned. Hs. Maj. sover bedre end tilforn, men hans Aands tilstand yttrer ingen Symptømer paa Helbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Philladelphia d. 24 Jan. Hr. Gallatin har d. 10de overgivet Kongressen sin Budget. Han foreslaaer for dette Aars Tieneste et Laan af 10 Mill. Dollars, og beretter, at det vil være nødvendigt, at gjøre et lignende Laan i adskillige af de følgende Aar. Da imidlertid hans Forslag gaaer ud paa, ved Laan at bestride de overordentlige Fornødenheder, saa er det aabenlyst, at det aarlige Laan maa være langt betydeligere end det, han bebuder, da Kongressen har taget Forholdsregler, og foresætter sig endnu at antage flere, der udkræve en overordentlig Udgivt af 20 til 30 Mill. aarligen, naar man blot gaaer ud fra Forudsætningen om et Laan af 10 Mill. Men i de næste Aar maaman nødvendigviis forøge Taxterne, for at kunne bestride Renterne af det ny Laan, og man maa tillige lade den offentlige Gields Capital voxe. Og da man i Budgeren hverken har taget Hensyn til de 25,000 Mand Linietroppers eller de 50,000 Frivilliges Underhold, saa synes det, at der udfordres 30 Millioner mere, for at kunne bestride Udgivterne til den ny Armee. Billen angaaende Udskrivningen af 50,000 Mand Milits er antagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Repræsentanternes Kammer sysselsætter sig ogsaa med Billen angaaende Marinen, og der var store Debatter angaaende det Spørgsmaal: om man skal bygge 10 eller blot 2 Fregatter, for at berede sig til Krigen mod Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Brest d. 22 Febr. J Aftes udbrød et Uveir over vor Stad. Medens det regnede og haglede, blæste det; og det lynede og tordnede saa stærkt, at man, efter det sidste Tegn at dømme, troede sig tilbagetryllet i de heddeste Sommerdage. Jmidlertid har man ikke erfaret, at dette Uveir har foraarsaget noget Uheld. (Alt. Merk.) Chamberi d. 24 Febr. Dette Departement er ved Oversvømmelse og Jndstyrtninger blevet en Skueplads for de største Ødelæggelser. Den 15de og 16de har uophørlig Regnskyl og en varm Vind, som bragte Barometret til at stige fra 5 Gr. under Frysepuncten til 8 Sr. over samme, foraarsaget, at Sneen, snart smeltede; Floderne, Strømmene og Bækkene traadte allevegne over deres Bredder, eller sønderbrød deres Dæmninger. Vandet holdt sig i 24 Timer paa en Høide, som man i Mandsminde ikke havde seet det. - Huse og Marker, Landeveie og andre Veie bleve oversvømmede og have liidt betydelig Skade; hele Chausseer bleve oversvømmede og ødelagte; Broer bleve bortrevne, Post- og Stoffetgangen standset. En Mængde Sogne og Landsbyer bleve forladte af deres Beboere. Staden Chamberi især stod størst Fare; adskillige Qvarterer have liidt betydelig. Floden Leysse steg saa høit, at Vandet trængte ind i Vinduerne af de Huse, der støde til dens Dæmninger. Adskillige Mennesker ere omkomne, nogle bleve et Offer for deres Jver, andre for deres Uforsigtighed. (S. B.) Ancona d. 19 Febr. Reisende, der komme fra Kysten af Albanien, berette, at man i Mandsminde ikke har havt nogen Kulde, der kunde sammenlignes med den nu i Albanien og Morea herskende. Søen Janina er aldeles tillagt. (S. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Madrid, d. 15 Febr. Kongen har ved et Decret af 13 d. M. anordnet en overordentlig Criminalret for Provindsen Cuenza. - Fienderne havde sammentrukket deres Magt i Signenza, medens Tropperne fra Centrumsarmeen aabnede Samfærselen mellem Cuenza og Valencia. Denne Omstændighed burde have bestemt dem til at forholde sig defensiv, men de kom, 15000 Mand stærke, for at angribe den faste Plads Brihuega. Regimentet Royal Etranger drev dem med Jver tilbage, dræbte 40 af samme, og de lode en stor Mængde, Vaaben i Stikken. Tillige marcherede Provindsens Gouverneur, Marq. NEl Riv Milano, modSiquenza, og adspredte den Deel af det Corps, som befandt sig der. Deres Styrke beløb sig til 3500 Mand. Af disse ere 1152 blevne tagne til Fanger, og deriblandt 26 Officierer, og Chefen for en Bande. (S. B.)