JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Fra Belle-Jsle berettes under 24de Septbr.: En preus fisk, til Nantes bestemt, Brig er den 21de Ds. sjunken i aaben Sø. Besætningen af 7 Mand fik kun Tid til at redde sig i en Baad uden at kunne medtage Levnetsmidler. Ganske afmattet kom de iland ved Lockmariaquer. En Skonnertbrig, som de stødte paa underveis, negtede at tage dem ombord eller engang at række dem Levnetsmidler. Skade, at man ei veed Navnet paa Skonnert Briggen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Paa et Apothek i Gothenborg indtraf afvigte Onsdag ved Uforsigtighed under Tilberedningen af en Knaldsats, en Explosion, hvorved 3 Personer bleve beskadigede og den Ene endog i den Grad, at der er kun lidet Haab om Redning Apothekets Inventariestykker søndersloges for storstedelen, Vinduesposterne sprængtes opv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Kjøbenhavn, den 10de October. En uhyre Menneskemasse, endnu større end ved Væddeløbene, overværede Søndagen den 1ste Ds. Fodgadens og Livjægercorpsets Mønstring paa Nørre=Fælled ved Kbhvn., uagte en kold, barsk Nordenvind gjorde Opholdet paa Fælleden mindre behageligt. Hs. M. Kongen var i Fodgardens Uniform.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Med Livjægercorpsets Manoeuvre var Hs. Majestæt overordentlig tilfreds, saa at Allerhøistsamme endogsaa beundrede, at Corpset uagtet den uhyre Folkemasse, kunde udføre sin Exercits og Manoeuvre saa vel. (Commissi=Td.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Geheimelegationsraad Brøndsteds Tale ved Johannes Hages Jordefærd har nu ogsaa forladt Pressen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Vexel=Cours. Hamborg, den 10de Octbr. Bordeaur 1883. Petersborg. 13. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 10 1 s. Madri43. Cadix 44. Lissabon 47 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 3 pCt. Agio. Louisd'orer og Friksdorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Blandede Efterretninger. Fra det danske Cancelli er den 26de Septbr. afgaaet Circularskrivelse til samtlige Biskopper i Danmark, hvorved bekjendtgjøres, at naar i de Menigheder paa Landet, i hvilke at hidtil i Reglen kun en Confirmation om Aaret har fundet Sted, Confirmation ønskes holdt ogsaa ved Michelsdagstid da skal dertil først erhverves Samtykke fra Biskoppen, som forinden han meddeler saadan Tilladelse, har at indhente vedkommende Provstes Erklæring desangaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Jfølge de fra Autoriteterne til Cancelliet indkomne Beretninger om Forligelsesvæsenets Tilstand i Aarene 1835, og 1836, ere i 1835 af Sager henhørende til det almindelige Forligelsesvæsen, Vestindien, Jsland og Færøerne derunder indbefattede, foretagne ialt 26,929, af hvilke 18,398 ere forligte eller hævede, 271 udsatte, 8260 henviste til Retten og 2599 virkelig dertil indstævnede. J 1836 foretoges i det egentlige Danmark alene ialt 28,911, af hvilke 20,254 ere forligte eller hævede, 285 udsatte, 8372 henviste til Retten og 2730 virkelig dertil indstævnede. Da Antallet af de for Vestindien, Jsland og Færøerne i 1835 behandlede Sager, e udgjør 929 og Antallet af de forligte 657, er saaledes i det egentlige Danmark i 1836 behandlede 2911 og forligte 2515 Sager flere end i næstforegaaende Aar. Antallet af de til Netterne virkelig indstævnede Sager har for 1836 været 213 større end for 1835. Af Politisager, der kunne forliges, ere i 1835 foretagne 8429, hvoraf 5812 ere forligte, 412 udsatte og 2205 paadømte. J 1836 foretoges 7902, hvoriblandt forligte eller hævede 5541, udsatte 419 og paadømte 1942. Desuden har Kbhvns Magistrat i 1835 provet Forlig i 208, hvoraf 149 Skilsmissesager og 59 andre Sager. Af de første ere 63 og af de sidste 50, ialt 113 Sager, blevne forligte. J 1836 har Magistraten provet Forlig i 207 Sager, af hvilke 134, have været Skilsmissesager og 73 andre Sager. Af de første ere 82 og af de sidste 70, ialt 152 Sager, blevne forligte. Antallet af de ifølge Fr. 20 Octbr. 1819 summarisk behandlede Sager, hvilke ikke ere indbefattede blandt de ovenmeldte Politisager, har i 1835 udgjort 2359, af hvilke 1769 ere blevne forligte eller hævede, 69 udsatte og 521 paadømte. J 1836. har Tallet af samme Slags Sager været 2001, af hvilke 1517 ere blevne forligte eller hævede, 66 udsatte og 418 paadømte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Forhenværende dansk Viceconsul Hr. Carl H. Rooth i Helsingborg er bleven udnævnt til virkelig Consul sammesteds og i denne Egenskab anerkjendt af den svenske Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Af dette Blads Nr. 159 ere Læserne allerede underrettede om, at Forpagteren paa Christiansdal ved Odense, Hr. C.H. Hansen salmindelig bekjendt for sin Feide med Veivæsenet), ved Ladebygningens Brand den 1ste Ds., atter ledet meget betydeligt Tab, idet den indavlede uassurerede Afgrøde gik op i Luer. J denne Anledning læses i Kbhposten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
følgende Opfordring, skrevet i Kjøbenhavn den 5te October : Fyenske Bondemænd. Der er en Mand i Eders Midte, som hjærvelig fremstod at stride for Eder. Underslæb og Uordener. Der findes ei Faa iblandt Eder, som tyede til ham i Tvivlraadighedens eller Nødens Time, at hente Raad, Trøst eller Hjælp, og sjelden eller aldrig gik den Søgende utrøstet, uhjulpet bort. Mange bød ham Betaling eller andet Vederlag for den ydede Hjælp, men uegennyttig afslog han at modtage Saadant. Fyenske Bondemænd. Der er en Mand i Eders Midte, som paadrog sig meget Had, megen Forfølgelse, fordi han diærvelig traadte i Skranken at kæmpe for Ret og lige Skiel, mod Underslæb, Uret og misbrugt Myndighed. Denne Mand var hjemsøgt af mange og svære Ulykker, men han stor som Mand i dem alle, og ved Hjælp af en fast, mandig Caracteer, Nøisomhed, Dygtighed og Arbeidsomhed var han nær ved at gaae seirende ud af Kampen. Da ramte ham atter et haardt Slag. Hans værdifuldeste Eiendom blev Natten imellem den 1ste og 2den Ds. nassureret et Ro for Luerne, og det er desværre kun altfor sandsynligt, at nedrig Ondskab, feig Hevnlyst, slyngede Mordbrandsfaklenind i hans fyldte Lade. Herren havde velsignet hans Flid og Dygtighed. Nedrighed vidste i een Rædselsnat at tilintetgjøre Frugterne deraf. Den ulykkelige Jldløs, hvorved alle Ladebygningerne paa Christiansdal og hele C. H. Hansens derværende rige Host blev et Rov for Luerne, er saameget mere uheldbringende for denne Hædersmand, som han - paa Grund af sin heldige Høst - havde paataget sig en betydelig Leverance af Havre, Hø og Halm til det i Odense garnisonerende Regiment, den han nu ikke vil kunne præstere uden Eders Hjælp. Fyenske Bondemænd! Iler Eders Ven - Eders Forsvarer til Hjælp! Naar blot de af Eder, hvem Gud iaar har velsignet med en nogenlunde rigelig Høst, ville bringe ham hver nogle Skjepper Havre, nogle Lpd. Hø og nogle Lpd. Halm, saa vil han blive sat i Stand til at opfylde sin indgaaede Forpligtelse, og derved atter komme paa Fode, og fremdeles være i Stand til at yde den Betrængte Hjælp med Raad og Daad. Hædersmanden, Kammerjunker Chr. 1 Benzon til Christiansdal, den gjæve Hansens Velynder, vil vistnok med den Beredvillighed, der er ham saa egen, hvor han kan hjælpe Andre, modtage foreløbig Underretning af Eder, om hvad Enhver kan og vil yde Eders Ven, Eders Talsmand, Eders gjæve Forsvarer. Iler med at bringe ham den Trøst, at J ikke forlade ham i Nødens Time, for at han ikke skal segne under Ulykkens Vægt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Hr. Hofbygmester Hornbech oplyser nu i den Frisindede, det Overdrevne i det tidligere i samme Blad anførte Rygte, at en foretagen Reparation paa Fredensborg Slotstrappe vilde komme til at koste 40,000 Rbd. Den Hovedreparation som i forrige Aar blev begyndt, iaar er fortsat og om et Par Uger ventes tilendebragt ved Fredensborg Slot Hovedstrappe, siger Hr. Hornbech, omfatter tillige hele Terrassens Hoved Istandsættelse, og koster i Et og Alt, Sandstenenes Anskaffelse og Transport iberegnet, henved 7500 Rbd. Sedler." Redactionen af den Frisindede, ønsker, at Hr. Slotsgartneren paa Fredensborg, med samme Liberalitet som Hr. Hofbygmesteren, vilde meddele en Gjendrivelse af den vistnok ligeledes overdrevne Paastand, at Slotshaven i Sommer skal have koster henved 15,000 Rbd. til Oplægning og Forbedring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
J Slagelse Avis findes indrykket en Unavngivens Brev til Redacteuren, hvori der fortælles, at Brevskriveren en Aften var tilstede i et temmelig talrigt og blandet Selskab, hvor blandt Andet ogsaa Hages Død og Begravelse blev Gjenstand for Samtalen. Da et ungt Menneske havde udtal sin Bedrøvelse over dette uventede Tab, tog en gammel Mand Ordet og sagde, at det var bleven Mode, at kalde Hage en stor Mand, og siden Kjøbenhavnsposten og andre Blade havde stemplet ham dertil, gjentoge Alle det, og Jngen var saa dristig at opkaste hos sig selv det Spørgsmaal, om han ogsaa virkelig har fortjent denne Benævnelse. Efterat en alvorlig Strid var begyndt, yttrede da Brevskriveren, at han vidste, at Hage besad mange Kundskaber i mange Fag, men at han ved den Retning, hans Virksomhed havde taget, just ikke havde faaet Leilighed til at lægge dem for Dagen ved lærde Skrifter. Af sildigere Arbeider - hedder det videre - kjendte jeg et i 1829 udgivet tysk Skrift i Anledne, af et anonymt Angreb paa Statsraad Brøndsted, og et der 1833 blev udgivet som Manuskript. Grundtrækkene af den rene Geographi. Hvad hans politiske Virksomhed angaaer, havde jeg i de sidste Aar staaet fjernet fra ham; jeg havde forresten aldrig tvivlet om hans gode Villie og hans Retsindighed, men anseet ham for noget ubesindig i sin Udtryksmaade. Da han desuden havde behandlet saa man forskjellige Gienstande, tiltroede jeg mig ikke Kundskaber i til at kunne bedømme, hvor dybt han selv stak i dem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Til denne Meddelelse har Redacteuren føiet den vistnok 12 rigtige bemærkning: at det vilde have været ham ki om det omhandlede Spørgsmaal var bleven fremsat batteret imedens Hage levede. Naar et saadant S. maal opkastes efter Mandens Død, kunde det næsten i som om man vilde angribe den Døde, skjøndt man vovede at tale imod den Levende. Denne Betænkning har de næsten bevæget Red. til ikke at indrykke dette Brev; dog seirede den Overbeviisning, at det er ret at bidrage til, at et Folk først lærer at kjende en Mand tilfulde, førend det stempler ham med Navnet, stork.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
J samme Avis læses en skarp Critik over Hr. Hoff meyers Tale ved Hages Grav; meest dadles Talen fra Rhetorikens Side, f. Ex. det Udtryk, at en Pen sønderriver et Tæppe, osv. Hvad angaaer Hr. Hoffmeyers senere Kjøbenhavnsposten indrykkede Erklæring, da mener dette sidstnævnte Blad, at den i og for sig høist uskyldige Omstændighed, at en Officeer ved Hages Begravelse udtalte sin levende Deeltagelse for den af den ædle Afdøde forfægtede Sag, er en Paastand paa, at de Militaire væsentligen ere Statsborgere og saaledes deelagtige i alle disses Jnteresser, og at Hr. Bardenfleths Reclamationer ere en Protest herimod. Forsaavidt - siges der - vi kjende til Forholdet i nærværende Anliggende, turde det derfor nok være, at Hr. Hoffmeyer snarere vilde have udsat sig for Bebreidelse for en utidig og misforstaaet Bravour, hvis han hellere havde opoffret sin hele borgerlige Stilling end underskrevet en Erklæring, der i Grunden kun beviser, at den ovenfor paapegede Kamp hos os endnu langtfra ikke er udkæmpet, end han nu kan dadles for ikke uden Udsigt til derved at udrette noget - at have opgivet sin hele Virksomhed, der aabner ham Adgang til at stifte megen Nytte. Noget ganske andet er det, om han ikke burde have kjendt saameget til Forholdene hos os, at han kunde have forudseet, at en slig Forvikling vilde opstaae, og om han altsaa ikke har handlet uforsigtigt ved at provocere en Collision, hvori han kun havde Valget mellem tvende lige ubehagelige Alternativer." Fra Kiel skrives: Hertil ankom Hofraad Thiersch den 2den Octbr. og modtoges af de forsamlede Skolemænd med Enthusiasmus. Han har i en af Forsamlingerne leveret en interessant Skildring af det sydtyske og navnlig det baierske Skolevæsen. Den solide Borgerdannelse, som i hine Lande er temmelig almindelig, tilskriver han at Borgere og Lærde, nyde samme Underviisning til en vis Alder, saa at ifølge Erkiendelse heraf endog i en Kreds Latinskolernes Antal er fordobblet, skjøndt der ogsaa her har været stridt meget mod de gamle Sprogs Studium.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Af en Artikel i Kbhposten, angaaende den under Arbeide værende artesiske Brønd paa Nyholm sees, at man til Dato har boret 334 Fod dybt, og at man endnu intet sikkert Kjendetegn har paa, snart at skulle naae Maalet. Arbeidet, der begyndte den 7de Juni 1831, fortsættes fortiden daglig med 4 Mand og standser kun naar Vinteren ei tillader at arbeide, mere. Hvormeget der daglig bores lader sig, paa Grund af Jordlagenes høist betydelige Forskjellighed, ikke bestemme. Unertiden gaaer Boringen igjennem en haard, hvid Flintmasse, vor der da maa bores først med et mindre Bor og siden det større, og hvorigjennem man ikke kommer længere end kommer om Dagen; undertiden gaaer den igjennem en lelig blød Kalksteen, og da kan man omtrent komme i om Dagen. Boringen har oftere været ledsaget af det Uheld, at Boret er gaaet itu i sine Sammenføininger, hvilket Uheld eengang har været af den Beskaffenhed, at det kostede et halvt Aars Arbeide at faae den i Røret tilbageblevne Deel op igjen. Udgifterne ved dette Arbeide, der udføres paa Videnskabernes Selskabs Bekostning, beregner man, høit anslaaet, til 1000 Rbd. om Aaret. Malm=Tidning udtaler sin Misbilligelse over, at den fra Jsland hjemkomne Galease Magdalene, Capt. Reiersen som den 7de Septbr. sidstl. kom paa Grund paa Knæshagen sønden for Helsingborg, søgte og fik Hjælp fra Helsingørs Færgelaug og Lodsselskab; men derimod afslog den, som tilbødes af Skippere og Færgemænd fra Helsingborg. J Anledning heraf oplyser Helsingørs Efterretninger, at det er langt fra, at man fra Helsingør har villet paatrænge Skipperen nogen Hjælp, men at han om Natten selv kom iland i Helsingør og anholdt derom, ligesom der ogsaa specielt blev aftalt den Godtgjørelse, Vedkommende skulde have, hvis der fra svensk Side gjordes nogen Hindring mod deres Assistence, og de altsaa ganske forgiæves toge ud til Skibet. Ved Ankomsten dertil laae vel nogle svenske Baade ved Siden af Samme, men ikke, som de danske, forsynede med de fornødne Reqvisiter til at hive Skibet af Grund. Det var Skipperen, om Øieblikket at gjøre, og han foretrak derfor den Hjælp som var paa rede Haand. Naar iøvrigt den malmøiske Avis anfører, at det ikke er tilladt Indbyggerne paa den skaanske Kyst at assistere eller bjærge svenske Fartøier, som gaae paa Grund paa den danske, da bemærker Helsingørs Efterretninger, at ligesom den nye danske Strandings-Anordnings 54. forbyder, saalænge Skipperen eller Nogen, der træder i hans Sted, er tilstede, at foretage nogen Bjærgning imod hans Villie, saaledes vilde der være noget Unaturligt og Ubilligt i at forbyde en Skipper at søge Hjælp hos sine egne Landsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Til Exammen artium have iaar 168 Candidater indstillet sig. - Det er at formode, at Forældrene med Tiden ville vide at forsørge disse unge Mennesker med de behørige Em(Hp. Av.) beder, thi Staten vil neppe kunne det. Fattigcommissionen i Raarup ved Horsens bringer i Aarhuus Avis til offentlig Kundskab, at Stedets forrige Sognepræst, nu afdøde Consistorialraad Bechmann, efter flere ikke ubetydelige Opoffrelser for Sognet, i sin sidste Levetimeydermere har udvidet sin Gavmildhed ved at eftergive Stedets Fattigvæsen et mangeaarigt Tilgodehavende af 300 Rbd., hvoraf han desuden aldrig har beregnet sig Renter, samt at hans ædle Arvinger med Beredvillighed erkjendte den Salige sidste Villie, uagtet den kun var tilkjendegivet paa en Maade, hvis juridisk forbindende Kraft, om nogen, dog maatte ansees meget tvivlsom.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Endnu har man intet hørt til Opdagelse af, hvorfra Jlden paa Christiansdals Ladegaard er kommet, endskjøndt Rygtet strax omtalte, at to mistænkelige Personer skulde være seete af en forbikjørende Foermand løbende paa Veien derfra kort efter Jldens Udbrud. Det var ønskeligt, om slige Spor uden Opsættelse maatte kunne forfølges, som overalt, da Jnteressen nu engang er et mægtig Drivhjul for Mennesket, en udsat klækkelig Præmie maaske bedst vilde lede til Opdagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Politimesteren i Maribo, Hr. Justitsr. Sommer, har i disse Dage gjort en betydelig Fangst af nedererhinske Jernhandlere, der droge Landet rundt og solgte til Bønder Jern varer, som de for gænge Priis havde kjøbt hos Kjøbmændene polerede og med betydelig Gevinst afsatte som et særdeles forædlet Product. Af disse Bedragere skulle 10 være paagrebne og Hr. Justitsraaden har truffen de videre fornødne Forholdsregler til Sagens nærmere Oplysning. (Loll. Falst. S. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Den 24de f. M. traf en ung Mand fra Grosenbrode i Landkirchen paa Fehmern sammen med en Fehmeraner, med hvem han havde havt Strid og som havde undsagt ham. Fehmeraneren opfyldte nu sin tidligere Trussel og gav den unge Mand et saadant Slag paa Hovedet med en Pleielat han døde faa Timer efter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
J Anledning af Professor Hjorts En Bekjendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
(Af Kjøbenhavnsposten.)(Sluttet.) Forfatteren yttrer, at man iblandt Andet ogsaa har klaget over den Fornemhed eller Ringeagt, hvormed Bladet vedgik at have meldt noget Urigtigt, eller den høist ukloge Jlliberalitet, der neppe vil undgaae sin Nemesis, at det undertiden slet ikke berigtiger en feillagtig Efterretning, f. Ex. den om Hr. Etatsraad Wiborgs saakaldte Gratiale. Dersom Kjøbenhavnsposten skulde have gjort sig skyldig i den Feil, som her tillægges den, er det Exempel, som Forfatteren anfører til Bestyrkelse herfor, idet mindste ikke det heldigste. Vi troe ikke, at der i det Væsentlige er Noget at berigtige i den Efterretning, som vi have meddeelt om Statsr. Wiborg Gratiale, og vi kunne ingenlunde inddrømme, at denne er feilagtig, fordi en anonym Person i Dagen, har villet fremstillet Sagen saaledes, som om de Statsraad Wiborg tilstaaede 2000 Rbd. vare en ham tilkommende Løn. Vi erklære dette ligefrem for en Urigtighed, og paastaae herved gientagende, at de oftnævnte 2000 Rbd. ere skjenkede Etatsraad Wiborg ved en allehøieste Resolution, under Benævnelsen af Honorarl, et Udtryk, der i Collegialsproget ikke i noget Væsentligt er forskjelligt fra et Gratiale eller en Gratification, og som ingenlunde passer paa en tilgodehavende Løn, hvilken Admiralitetet, naar Sagen forholdt sig saaledes, som Dagen har villet fremstille, ikke behøvede nogen kongelig Resolution for at udbetale Hr. Etatsraad Wiborg. Det Urigtige i Dagens Fremstilling, fremlyser end tydeligere deraf, at de omhandlede 300 Rbd. aarligen, hvoraf de Etatsraad Wiborg skienkede 2000 Rbd. skulle være opstaaede, i Regnskaberne findes anførte som besparede og ikke som en Restance, thi naar disse 300 Rbd. vare at ansee som Wiborgs Tilgodehavende, hvis Udbetaling kun indtil videre var udsat, kunde de umuligt i Regnskaberne opføres som besparede. Af denne Grund og da derhos et andet Blad, Den Frisindede, havde paa Artiklen i Dagen leveret et Svar, der forekom os aldeles fyldestgiørende, og navnligen gjort opmærksom paa det Urassende i, at en Embedsmand, der har en aarlig Jndtægt at henved 3000 Rbd., lader sig paa en Tid, da Landets Finantser ere i bundløs Gjæld, og da de fleste andre Embedsmænd leve i trange Kaar, igjennem det Collegium, hvoraf han selv er Medlem, bevirke et Honorar af 2000 Rbd., fandt vi ingen Anledning til at yttre os yderligere i hiin Sag, hvori der i alt Fald kun var en Benævnelse at berigtige; men vi ere villige til igjen at optage Traaden, dersom Dagen, skulde ville negte noget af de Facta, vi her have anført, nemlig, at de 2000 Rbd. ere Statsraad Wiborg tillagte ved en allerhøieste Resolution som Honoraar, og at de 300 Rbd., hvoraf de skulle være dannede, ere i Regnskaberne anførte som besparede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
1) Hs. H. Biskop Mynster modtog første Paaskedag et særdeles smigrende Beviis paa den ham underordnede Geistligheds og hans Menigheds levende Erkjendelse af hans Værd, idet han ved sin Hjemkomst fra Frue Kirke, hvor han havde prædiket, i sin Bolig fandt opstillet sin Buste i Marmor, tilligemed en Disposition, hvorved det overdroges ham at uddeele et aarligt Legat til trængende Enker eller Døttre af afdøde Geistlige her i Stiftet. Busten (der er forfærdiget af Hr. Vissen, er tilveiebragt ved Sudskription saadet i Reisende. f. Kallundb. t. Aarh.: Kherre., Amtmand v. Lorenz; Garnisonschirurg Asmussen med Kone og 2 Børn; Kbd. Møller; Conditor Sørensen; Jfr. Lange og Langheim; Propr. Lang heim; Forp. Wittrock med Kone; Skibscapt. Lund; Potte handler Habernicht; Mad Mønsted; Landmand Akkermann : Træskomager Sørensen; Sømand Feuerback. - Fra Aarhuus t. Kbhvn. Commandeur Seidelin; Kjunker. Otto A. v. Reedz; Møller R. Lindberg og Kone; Jfrr. Chr. Chrencrone, Larsen, og Petersen, Bogtrykkersvend Engel; Knapmager Jensen, Snedkersvend Christiansen; Hr. D. C. Jansen. - Med Dagv. t. Aalb. den 12te Octbr. Fra Hobro: Propritair Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Døde. J. D. Elemmensen, f. Striegler, 45 A., i Svendborg. Enkekammerherrinde, Baronesse S. M. v. Buchwald, f. v. Leth, 185 1/2 A.; Cand. juris R. Rasmussen, 30 A.; Begge i Odense. Landinspecteur R. Torslev, 77 A., i Randers. Handelslærling F. Thykjær, 22 A., i Aarhuus
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 11te Octbr. D. C. Bærenz f. Aalb. m. Stk. D. C. Lausen f. Engl., best. t. Horsens m. Steenkul, P. Hansen f. Grenaa og S. Thomsen f. Cappeln, best. t. Norge m. Korn og Fedev. J. Erboe f. Norge, best. t. Wrøskib. m. Salt. M. Sørensen f. Aalb., best. t. Norge m. saltet Kjød. D. M. Hansen f. Norge, best. t. Kappeln, H. Thorbjørnsen f. Norge, best. t. Jylland og H. H. Thorbjørnsen f. Norge, best. t. Rand. Alle m. Træl. - Udg. D. 8de: H. Schmidt f. Kappeln, og den 10de. C. J. Møller f. Sønderborg t. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Hals Skibsliste. Jndk. D. 10de Octbr.. J. H. Gülstoff f. Nordb. m. Frugt J. P. Kjerulff f. Aarh. m. Hvede. D. Cornelius f. Helsingø, m. saltede Sild. J. P. Lund f. Flensb. m. Stykg. D. 11te H. Kierkegaard f. Horsens, ball. D. Bolth f. Rand. m. Korn. I. Christensen f. Kbh. m. Stykg. D. 12te: A. Færgemann for Rand. m. Brænde. S. A. Jacobsen f. Østerr. og N. Eduard sen f. Drammen m. Træl. - Udg. D. 10de. N. Jørgensen t. Kbh. m. saltede Sild. P. R. Møller t. Aarh. m. Klude. En Nielsen t. Østerr., og den 12te. C. Andersen t. Lilles. m. Kornv. Th. Sødring t. Kbh. m. levende Faar. H. Jepsen t. Kbh. m. Havre. I. Ottesen t. Østerr., ball. D. 13de. J. Juul t. Drammen m. Kartofler. C. Bliz t. Tønsb. m. Kornv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Aalborg Torvepriser, den 14de October. Oxekjød 4 a 5 s.; Kalvekjød 5 a 6 s.; saltet Flesk 11 s. fersk Flæsk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 26 s.; Bøndersmør 19 a 20 s.; pr. Pd. Rug 2 Mk. 12 s.; Kartofler 10 s.; pr. Skjeppe. Æg 19 a 20 sk.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Aalborg Kirker. Døbt. D. 8de Octbr. Kbd. Stigers Søn, Hans Lau rit Svanholm Siiger; Fadd. Mad. Svanholm, Jfr. Zelmann, Kjøbmændene Vice-Consul Jens Herskind, Pagh. Hallengreen og Hartmann, Proprietair Svanholm til gl. Viffertsholm, Tobaksfabrikør Kier, Brygger Bernhardt. Ved Tallotteriets 1325de Trækning i Altona udkom: Nr. 63. 18. 53. 51. 43.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
Bekjendtgjørelser. Selskabet af Blomstervenner i Aalborg og Omegn afholder Söndagen den 29de d. M. sin aarlige Forsamling hos Gartner J. Beck ved Gammelmölle. Viinhandler-Skildt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
En smuk malet Figur med Viindruer, samt et dertilhørende net og solid Jernværk til at hænges paa, anvises billigt tilkjøbs i Kjøbenhavn hos Kunst- og Galanterihandler Blankensteiner paa store Kjøbmager Gaden, Nr. 68.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
En Chacot, af det borgerlige Jærgercorpses er paa sidste Jægerbalbleven forbyttet og bedes snarest muligt ombyttet paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-14
En Landeiendom paa imellem 2 a 300 Td. Land, med fri Hovedgaardstaxt, og hvorpaa kan holdes 50 a 60 Køer, helst paa Østkysten af Jylland eller i Vensyssel, attraaes tilkjøbs eller i Forpagtning. De herpaa Reflecterende bedes i portofrie Breve, til Hr. Gjæstgiver Høm i Hobro, at opgive det Nærmere.