Berlingske Tidende, 1799-12-30
(Fortsættelse.) Redacteuren for i Dag indeholder følgende fra Angers den 3de December. Generalen en Chef for den engelske Armee, har indberettet Krigsministeren, at Engelænderne have gjort en Landgang i Billie ved Mundingen af Villaine. GeneralHatry, som commanderer Divisionen af Morbihan, har hurtig begivet sig mod Fienden og den hele Dag igiennem beskudt ham af 2 firer. 2 ottepundere og 2 Haubitser. 150 Mand ere blevne dræbte og 600 Saarede for Fienden Vaabenstilstanden med Chouanerne synes at have været af en ringe god Følge ja endog bedragelig, da de blot have betient sig af samme til at forstærke deres Magt. Ved Lude have de under Vaabenstilstand, den oprettet en Leier 15000 Mand. - J og ved Paris befinde sig nul 25000 Mand Tropper, af hvilke endeel i Gaa under General Lefevre passerede Revne paa Martspladsen, og skulle forblive samlede indtil den nye Constitution er bleven indfart. Generalerne Moreau og Massen forblive nu ogsaa her Berling. se indtil dette er skeedt – J Gaar holdte Baulais af MeurtheDepartementet en mærkværdig tale i 500des Raadets Commission, hvilken tiener til Jndledning til den nye Constitution. Revolutionen af 10de Novbr., sagde han, gav kun Begyndelsen til den Plan, som var aftalt imellem dem, som havde foretaget den. Hensigten med Revolutionen var ikke blot at skaffe nogle Mænd bort, og indsætte 3 Consuler i Stedet for 3 Directeurer; men frit at kuldkaste en svag og foragtelig Regiering, og at sætte i dens Sted et Establissement, som mere grunder sig paa den selskabelige Ordens sande Grundsætningen, og meere er i Stand til at forskaffe Nationen den Grad af Friehed, Berømmelse og Lykke, hvortil den er berettiget. De havde den indvortes Overbeviisning, at deres Foretagende svarede til Folkets Vel og Ønske, og det almindelige Blefald, som samme fik, viste, at de ikke havde bedraget sig. For at lære at kiende Folkets Ønske maae vi igien sætte os tilbage i Begyndelsen af Revolutionen i Epoken af 1789. Hvad vilde man da maaskee alle bestaaende Anordningers Tilintetgiørelse, Neil Dette var aldrig endog et vildt og barbarisk Folks Ønske. Man vilde blot forbedre Manglerne i den politiske Jndretning. Man vilde omstøde den monarkiske og adelige, Fendalitæt, og tilintetgjøre Fødselsudmærkningerne og den arvelige Titel for i sammes Sted at sætte Rettigheder nes Liighed, og en sand Nationalregiering. J Stedet for at følge denne vise og naturlige Gang, udryddede man alt, og man gik langt over Maalet, som man havde foresat sig Den constituerende Forsamling, som var mere oplyst og modigere end de, som fulgte efter den, kiæmpede imod denne Strøm, dog uden bestandig at kunne standse den. Den havde lagt de store Grundvolde til Republiken og Nationalfouveraniteten men den af den indførte Regiering manglede Proportion og Consistance. Man forfærdigede den anden Constitution, Revolutions Regieringens Tyranie paafulgte, og under den tredie Constitution vedvarede ogsaa Elendigheden og Slaveriet. Hvad er Aarsagen til saa mange ende Ting, fordi vi siden Revolutionen ingen Regiering have havt. 2 Factioner hav bestandig sat sig imod samme, den royalistiske og Demaaogisk eller ertecobinske. Den ene vil have igien den gamle tynge lige Regiering, og den anden Tyraniet af 1793. Til den sidste har undertiden en Klasse af saakaldte Philosopher slaae, sig, hvilke vilde igienføde den menneskelige Natur, og bringe Nationen til en ganske Liighed og en Fuldkommenhed, som kun er til i Jndbildningen. Hine benævnte Factioner ere begge Extremeren af Nationen, at hvilken de kun udgjøre en liden Deel. Ganske naturlig have de bestandig sat sig imod en fast og viis republikansk Regiering. Brage Partier maae og for bestandig befrie os fra, og Regieringen maae være stær for at kunne holde de Uroelige i Tømme, som bestandig conspirere. Vi maae altsaa i nogen Maade sætte os tilbage igien. paa det Terrain paa hvilket den constituerende Forsamling befandt sig, da den, efterat alle Arter af Fendaltæt og Privilegier vare tilintetgjorte proclamerte paa Ruinerne af samme Saaverainitetens Grundsætning, Nationaleenheden og Rettighedernes fuldkomne Liighed. Paa disse Grundsætning ger, og paa hiint repræsentative System maae vi grunde den Friehed og Regiering, som den store Nation er værdig Wien, den 14de Decbr.