Københavns Adresseavis, 1768-01-26
Af Plante=Riget ville vi og anføre 3 Artikler: Aakande, Vandblomme, Vandlilie (Nenuphar, Nymphæg) en Vandplante, hvoraf er 2 Slags, nemlig: Aakande med hvide Blomster (Nenuphar blant, Nymphæa alba) som ere bedre end den anden, hvis Blomster ere gule. Denne Plante, som er meget brugelig i Lægekunsten, dyrkes ikke i Haver; men voxer naturlig viis i Moradser og Moser, i stillestaaende Vande, i Bekke som rinde langsomt, i Damme og store Vandfang, ja og i Elve, hvor dens Syn er temmelig smukt og behageligt; Dens Rod er sterk, lang, af en Arm Tykkelse, med brune eller sorte, skjoldede Pletter, som Knude paa Barken, hvid inden 1, kiødrig, svampig, fuld af en klæbende Saft fæstet til Bunden af Vandet med mange Trevler; den skyder store, brede langrunde Blade, som ere tykke, laskede, forsynede saa at sige med en Kyrads, svømmende paa Vandets Overflade, aarefulde, udsveifede som en Hesteskoe, hvidgrønne oven paa, bruungrønne neden under, siddende paa lange Stilke, af Tykkelse som den lille Finger, rødagtige, saftige, bløde og svampede. Blomsterne, som ere til at see fra Maji indtil Høsten, ere store, tykke, brede naar de ere udslagne; de bestaae af mange Blade i Gestalt af en Rose, smukke, hvide som en Lilies, og give næsten ingen Lugt; de ere i et Blomsterbæger, som gemeenligen bestaaer af 5 hvid agtige Blade. Frugten, som følger, er rund, liig en Val mues deelt i mange Rum, hvori findes langagtige, sortladne og glindsende Frøe. Alting paa denne Plante er brugeligt. Ankande med gule Blomster, (Nenuphar i fleur janne, Nymphæa luten) har aflange Blade, gule Blomster, og kegledanned Frugt; dens Roed er grøn uden til; den voxer paa samme Steder som ovenmeldte, og tiener undertiden til selvsamme Brug som den foregaaende, besynderlig i Paris og i Engelland, hvor den hvide Aakande er varere. Roden af denne Urt bruges i Køledrikke for Antændelser, i Nyrene og Blæren; i hidsige Feber, for Vaagesyge i Durchløb og Blodgang; endelig i alle de Tilfælde, som udfordre at lindre Blodets og Levegeisternes Brusen. J Bo dene holdes Fal et distilleret Vand, en Conserve, en Honning, en Syrop, en Olie, som alle ere lavede af Aakande, Blomster, som plukkes tilligemed dens Bæger, førend de aabnes. Ankande=Syrop gives gemeenligen til at formilde Elskovs=Brynde, og hemme Sædflod. Barbeer=Forstand, Vild=Karse, Giøge=Blomster(Thalitron, Sophia Chirurgorum, Naturtium sylvestre. Sisymbrium annuum.) En Plante, som voxe paa gamle Mure, haarde og udyrkede Steder, ja endog blant Gruus paa gamle Huustomter, hvor den voxer hvert Aar paa nye, og forøges letteligen af Frøe. Roden varer kun cet Aar, er hviid, træed, og trævled; Stilkene skyde til halvanden Fods Høyde, ere runde haarde og grenerige, besatte med temmelig brede, men fiint indsnittede Blade, hvidag tige og lidt laadne, smagende af Madurteer. Blomsterne springe ud i Junio og Juliv paa Stilkenes og Grenenes Toppe. De ere talrige, smaa, bestaaende af 4 Blade i Stiling af et Kryds og bleggule. I deres Sted komme lange, smekkre og tynde Bælge, fuldt af smaa, runde, haarde og rødagtige Frøe. - Denne Plante er af en sneenpende og skarp Smag, som nærmer sig til Senepens. Den læger, tørrer, driver Orme og Feber. En Dosis af dens Frøe er et Qvintin i Suppe eller Viin for at standse Durchløb. Det er et meget giengse Raad for Fattige, Saften, saavelsom og en Latværge og Extract af Bladene og Blomsterne ere beqvemme for Blodspytten og det hvide Flod, for den alt for sterk flydende gyldne Aare og Maaneds=Tider. Jhenseende til dens udvortes Brug læger den i meget kort Tid saavel skaarne som andre Saar, til hvilket Brug, den heele Plante bliver stødt smaa, og saaledes paalagt. Derfor er den bleven kaldet Sophia Chirurgorum, Barbeer Forstand eller Videnskab. Christ=Øye (Aster vel Oculus Christi) en Plante, som dyrkes til Prydelse i Haver, og som kaldes saaledes formedelst dens Blomsters Ordning, der staae ligesom Straaler. Denne for Synet behagelige Plante, af blaa eller violet, Farve, undertiden hvid og guul i Midten, er sterk og vel ved Magt, forplantes i September Maaned af Frøe eller spaltede Rødder. Al Slags Jord passer sig til den. Dens sædvanlige Steder i Haverne ere omkring Have=Bedene, hvor dens smukke Blomstere og store Duske giøre en smuk Figur. Saaledes gaaes ikke allene alle i de tre Naturens Rige, forefaldende Ting igiennem; men Skriftet er endog i mange andre Dele meget lærerigt. Det sælges hos ombemeldte Hr. Professor von Aphelen paa Rosengaarden i Hr. Bechers eller den forhen Falsen tilhørende Gaard, saa og hos Hr. Kannevorf og Schiønning imod 1 Rdlrs. Forskud til den anden Tomme, og 9 Mk. pr. Tomme af den som ikke have prænumereret, den koster paa Skriv=Papiir 24 s. meer.