JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-01-02
Norge. Ahrendal, Kiøbmand Christopher Fürst. Bergen, Raadmand Johan Weiner. Andreas Kierrumgaard. Bragnæs, Postmester Peder Bruun. Mogens Holm. Brewig, Postmester Chrystie. Christiania, Søren Bilzing. - Erasmus Dybwad. Stads=Megler Anders Lie. Christiansand, Peder Schaarup. Frederichshald, Raadmand Andreas Nandrup. Friderichstad, Tolder Ernst Melchior LeschlyAuditeur og Postmester Daniel Bremen Holmestrand, Tolder Michael Rømøe. Kragerøe, Niels Torstensen. Laurvigen, Postmester Severin Pind. Mandal, Mad. sal. Torresen & Compagnie. Moss, Hans Christian Hvidt. Porsgrund pr. Brevig Detlef Rasch. Scheen, Gregers Forbæch. Tronhiem, Nicolay Henrich Knutzen. Tønsberg, Brand=Jnspecteur Jacob Wulffsberg. Hos hvilke Collecteurer her i Staden efter den 24de Novbr. indeværende Aar kan bekommes alle Søgnedage Lodsedler til 1ste Classe af det 31te Lotterie a 1 Rdlr. Stk., og Frilodder imod 5te Classes Sedler af det 30te Lotterie deres Tilbagelevering, men som maae være afhentet inden Januarii Maaneds Udgang 1784. Men hos Collecteurerne i Provincerne derimod kan saadant ey skee førend det behøvende kan være til dem indløbne. Det tilkiendegives i øvrigt herved, at da Hr. Grunberg i Kongsberg har frasagt sig Collectionen, vedkommende Jnteressentere da ville behage at kiøbe og fornye deres Lodsedler hos Hr. Postmester Bruun i Bragnæs. Kiøbenhavn, den 14de Novbr. 1783. J. F. Baumgarten, otterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1784-01-02
Herved Verket er nyelig død en gammel Jomfrue Dorothea Wallør, som i nogle Aar har levet af godt Folks Gaver, og hvorvel hendes ringe Efterladenskaber neppe vil række til Begravelsens Omkostninger, bekiendtgiøres dog Dødsfaldet for Arvingerne, hvorom ingen Efterretning videre haves, end at hun har haften Søster, som var gift med Hr. Christian Egede, der først var Sogne-Præst til Holtaalens Præstegield i Tronhiems Stift, men blev siden forflyttet til et Sogne=Kald i Bergens Stift. Roraas, den 8de Novembr. 1783. P. Hiort.
Berlingske Tidende, 1784-01-02
Ved en herved Verket foretagen Skifte=Forretning efter Christian Johannesen Vitpot, indkaldes, inden den i Loven foreskrevne Tid, at møde, følgende Arvinger: 1) Karen Anders Datter Pryds, gift med Niels Johannesen ved Jarlsbergs Verk 2) Anthonius Nielsen; 3) hans Søster Randi Niels Datter; 4) Anna Catharina Hans Datter, gift med John Jngbretsen, ved Jarlsbergs Verk, og 5) i Fald afdøde Jacob Andersen Pryds ved Jarlsbergs Verk, har efterladt Børn, maae saadant ved et Tingsvidne bekræftes, som og iagttages ved andre der kan være døde og efterladt Børn. Roraas, den 8de November 1783. P. Hiort.
Berlingske Tidende, 1784-01-02
Da Kirsten sal. Aanen Olsens her i Staden ved Døden er afgangen, og hendes eneste Søn Ole Aanensen skal opholde sig ved Søefahrt Udenrigs, saa er det Stadens Skifte=Forvaltere herved lader indkalde bemelte Ole Aanensen, at møde eller møde lade, til den i Loven bestemte Tid, hans Arveret at paasee, i hvis Mangel Skiftet til vedbørlig Slutning vorder befordret. Christiansand, den 30te October 1783. Da Feldbereder-Enken Anne Dorthea Hartman her i Byen er ved Døden afgangen, og hendes Boe af os underskrevne, som Executores Testamenti, taget under lovmæssig Behandling; saa indkaldes herved 3de gange efter hinanden i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender alle og enhver, som maatte have noget enten til bemelte Stervboe at betale, eller i samme at fordre, inden den i Loven foresatte Tid, at anmelde saadant med antagelig Beviis for os undertegnede. Tronhiem, den 26de Novbr. 1783. Mag. Lorenz Wittrup, Jacob von der Lippe Parelius, Sognepræst til Frue Kirke. Diakonus til samme Kirke.
Berlingske Tidende, 1784-01-02
Da Elen Taur, fød Borup, Enke efter den afgangne residerende Capellan i Stavanger, Hr. Jens Taur er ved Døden henkaldet, og hendes ringe efterladte Boe taget under Skiftebehandling; saa bliver herved 3de Gange efter hinanden i de Berlingske Tidender, den Afdødes saavel Credi- som Debitorer, tilligemed sammes Arvinger indkaldte, til at indkomme med hvad, som de ved denne Leylighed maatte have at erindre inden den 1 Loven fastsatte Tid hos mig som Skifteforvalter. Stavanger, den 17de November 1783. Reyerus Giellebøl, Provst og Sognepræst i Stavanger.
Berlingske Tidende, 1784-01-02
Da her i Staden ved Døden er afgangen Kiøbmand Jver Bredall, og etlovlig Skifte efter ham af os er foretaget; Saa indkaldes herved (foruden andet lovlig Proclama for Retterne) udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, 3de Gange efter hinanden, den Afdødes Credi= og Debitorer, at møde for os inden 6 Maaneder fra Dato, enhver med den Legitimation og Rigtighed, som Lov befaler at skal skee efter død Mand, da alt lovligt derefter skal blive lagttaget. Bergen, den 22de Novbr. 1783. Hoe, Bentzon, Borgmester. Byefoged. De, som maatte ansee sig som Credi- og Debitorer efter afgangne Skipper Stephan Andreas Røphe, vilde behage at melde sig for os, som Skifteforvaltere, inden Aar og Dag fra Dato, efter 3de Gange efter hinanden giørende Jndkaldelse udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og udi den Altonaiske Mercur (foruden andet lovlig Proclama for Retterne, de første med deres Fordringer og de sidste at betale deres Gield til Boet; hvorefter enhver skal vederfares Ret. Bergen den, 22de November 1783. Hoe, Bentzon, Borgemester. Byefoged. De som maatte ansee sig som Credi- og Debitorer udi Stervboet efter afgangne Stiftamtmand og Laugmand, Claus Bager, vilde behage at melde sig i rette Tid for os, som Boets Skifteforvaltere, efter 3de Gange efter hinanden giørende Jndkaldelse i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender; hvorefter enhver skal vederfares lovlig Ret. Bergen, den 8de Nov. 1783. Hoe, Bentzon, Borgemester. Byefoged. J Søgndahlsstærn udi Jndre Sogn, Sogndahls Præstegield i Bergens Stift, er ved Døden afgangen ugift Pige Sara Jacobs Datter, der siges skal være fød i Bergen, men ingen har kundet opgive nogen Arving efter hende, som, om nogen gives herved indkaldes inden den i Loven befalede Tid, med tilstrækkelig Legitimation, at møde for Jurisdictionens Skifte=Forvalter M. Fleischer. Fra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde-Lære. - 2) Af Peder Hansen, Professor Theologiæ og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Frederichsberggaden No. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen tilholder, nemlig paa fiint Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis, men naar begge Deele ere færdige, bliver Prisen for hver Deel 2 Mk. høiere. os Brødrene Berling i Pilestrædet No. 93 er trykt og til Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torvington, Lovnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engelland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe=Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Tiflis, den 12te October. Efter Forlydende vil Hs. Høihed, Zaar Heraclius, med sin hele Hofstat, og ledsaget af en Mængde Kartaliniske og Kachetiske fornemme Adelsmænd, giøre en Reise i tilkommende Aar til Crim, og i Særdeleshed til den nye Stad, Cherson. Denne Prinds fører en stor Pragt og Overdaadighed, der i Særdeleshed er bleven ham en Vane ved de idelige Forretninger, som han forhen havde med de tilgrændsende ødsle Persiske Fyrster, med de Tyrkiske Bassaer, og ved deres Gesandteres uophørlige Besøg. Desuden havde hans Felttoge til Jndien, hvorpaa han i sine unge Aar fulgte Schach Nadir, aabnet ham Øinene, og gav ham en Forsmag paa de Jndiske Beqvemmeligheder, hvorved han blev bundet til Fornødenheder, til hvis Bestridelse han ofte maatte opbyde sin hele Stats Kræfter. Herved har han begunstiger Agerdyrkningen, Qvægavlingen, Handelen, og overhovedet Flid og Vindskibelighed i sine Stater, der nu indbringe ham en aarlig Jndkomme af 713200 Rubler, eller en Million 664136 Keiserlige Gylden. Folkemængden i begge hans Provindser, Kartalinien, Kachet og de dertil hørende Districter, beregnes for 61000 Familier.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
J en gandske anden Forfatning er Georgiens anden Regent, Fyrst Salomo. Denne eyer ikke i sin hele ProvindsJmerette, nogen Stad eller Landsbye, som nogenlunde fortiener dette Navn. Hans uvirksomme, fattige og raae Undersaattere leve uselskabelige i enkelte adspredte Hytter og i Jorden gravne Huller. J Stæden for at arbeide paa sin StatsForbedring, finder Fyrsten Trøst og Beroligelse i sin Stolthed, og naar han iført en Faareskindspels, hviler sit Hovedpaa en Steen, forsikrer han, at Patriarken Jacob har ført samme Levemaade, og at han vel ikke er fornemmere end Patriarken. J Følge dette Skilderie synes det meget rimeligt, at denne Fyrst Salomo, da det blev ham tilbudet, at erkiende det Russiske Overherredømme, skal have svaret: Jeg vil ikke være afhængig af nogen anden, end min Sabel.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Neapolis, den 30te November. J Følge den udgangne Ordre, at sætte vore Kyster i Sikkerhed imod alle Overfald, ere 11 Officerer og 21 Cadetter afgaaet herfra for at commandere de hertil bestemte Tropper. Desuden er der og bleven besalet, at forsyne de vigtigste Pladser med Kanoner, Flinter, Krigsfornødenheder o. s. v.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
- Efterretningerne fra Calabrien ere endnu ikke saa beroligende, som de lyde fra Messina. Jndbyggerne i den sidste Stad, som paa lang Tiid ikke have været udsat for noget Jordskielv, ere nu af alle Kræfter beskieftigede med at oprette deres Skade, og Handelen selv sammesteds begynder at faae sit forrige Liv. Men de Calabriske Provindser, i Særdeleshed de paa denne Side, ere siden den 25de i afvigte Maaned indtil nu, blevne, som oftest hiemsøgte med Jordrystelser; og omendskiøndt de ikke have foraarsaget nogen Skade, saa forøges dog derved Folkets Frygt, som nu begynder at opgive alt Haab, om nogensinde at blive befriet for denne grusomme Plage. De vestlige Sletter paa denne Side af Calabrien have heftigst følet de sidste Jordskielv.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Dublin, den 2den December. I Dag brækkede den store Nationalforsamling op, efter at man var bleven enig om, at overlevere Her Majestæt en af Hr. Flood foreslagen Adresse, hvis Jndhold er denne: Hs. Majestæts troe Undersaattere bede om Tilladelse, at nærme sig Deres Throne, og med underdanig Tillid at turde tilegne sig, at de Frivillige uden Publici Bekostning have paa en Tiid, da Deres Majestæts Magt havde nok at giøre andre Stæder, beskyttet Kongeriget imod udvortes Fiender; at Lovene og Politie derved bedre ere blevne udøvede og haandhævede i Kongeriget, end nogensinde tilforn. Man bønfalder Deres Majestæt, at ikke ansee de Frievilliges Ønske i Henseende til adskillige Misbruges Afskaffelse, som en Lyst til Forandring, men som en Forlængsel, efterat erholde Kongerigets rette Forfatning og deres Medundersaatteres Vel London, den 12te December.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Brigantinen Entreprise fra Charlestown har medbragt den Efterretning, at den yderligste Forvirring og Anarchie her skeer i denne Hovedstad. Loyalisterne, som forhen boede der, og have været saa dristige, at vende tilbage igien, have maattet udstaae al Slags ond Begiegnelse, ja endog nogle, som ikke havde saa meget imod sig, have havt samme Skjæbne; saa stærkt ere disse Republikanere blevne forgiftede af deres meget elskede Uafhængighed. Pøbelen, som har bemestret sig Regieringen, opfinder alle Sorter af Straffer og Piinsler, som hidindtil have været ubekiendte. En af samme er Pomden. Den Anklagede bliver greben og lagt under en Pompe, hvorpaa Pøbelen den ene efter den anden beskjeftiger sig med at pompe Vand paa ham, indtil de alle ere blevne trætte.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Kongressen i Princetown har under 22de September udgivet en Proclamation, i hvilken det forbydes Medlemmerne af de Amerikanske Stater at boesætte sig i de Egne, som beboes af Jndianere, eller ved Kiøb eller paa anden Maade at tilforhandle sig uden Kongressens Bevilling saadanne Jordegodser. - Medlemmerne af det Ostindiske Compagnie have i Tirsdags, den 9de hujus, indleveret i Overhuset en Supliqve imod den bekiendte Bill, hvori de vise, at samme giør deres Forfatning til intet, kuldkaster deres Rettigheder og Privilegier, som ved adskillige Parlementsacter ere blevne bekræftede a.; de udbad sig derfore Deres Herligheders Beskyttelse imod denne Bill, det vil sige, at deres Herligheder ikke vilde lade den blive antaget. – Man siger at den Ostindiske Bill skal, om den endog kommer til at passere Overhuset, dog endnu blive imodstaaet, og det paa følgende Maade: De protesterende Pairs, de Dissenterende i Underhuset, Corporationen af London, Directeurerne for Compagniet og alle Jnteressenterne ville da samtlig begive sig til Kongen, og bede ham, at tilbageholde den Kongel. Bevilling. Et lige Exempel har man allerede havt under Georg den første, at Hs. Majestæt har tilbageholdt sin Bevilling, endskiønt Billen allerede havde passeret de tvende andre Grene af Legislaturen. Hvor betænkelig Sagernes nærværende Tilstand i Jrland maae være, kan man slutte sig til, endog af følgende Formaning, som den 25de November er bleven oplæst i alle Rommersk Katholske Kapeller i Dublin, og giør de Jrlandske Katholiker Ære. Den lyder saaledes: Uagtet det til alle Tider er vor Pligt, at forestille eder den uefterladelige Skyldighed, at opføre eder, som fredsomme Jndbyggere og exemplariske Christne, saa have vi dog holdt det for besynderlig nødvendigt ved nærværende Tidsomstændigheder, behørigen at formane eder og alle vore Menigheder, ikke at lade sig finde ved nogen uordentlig Sammenkomst eller oprørisk Forsamling. Da Nationens store Raad, Parlementet, for nærværende Tiid, raadslaaer om de kraftigste Midler, til at afskaffe de Tyngsler, som i saa lang Tiid have trykket dette Land, saa formane vi eder paa det allerkraftigste, og for den Herres Jesu Christi Skyld, ikke at lægge nogen hindring i Veyen for disse Tyngslers Afskaffelse, men med en rolig og anstændig Opførsel oppebie Regieringens Beslutningerne, eftersom J ved en modsat Opførsel ville paadrage eder ikke alleneste Re gieringens Foragt og Kirkens strengeste Daddel, men og den almægtige Guds Vrede. - Som tilforladelig kan man i Henseende til dette Anliggende endnu melde, at de Jrlandske Volontairers Delegerte til Generalconventionen, efter det Jrlandske Underhuses givne Afslag af 29de November, ere skiltes ad, for at indhente nye Jnstructioner fra deres Committentere.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Amsterdam, den 16de December. Til de Sieldenheder, som fortiene at meldes, hører ogsaa en 67 Aars gammel Engelskmand, navnlig Wilson, som fra sit 20de Aar, følgelig i en Tiid af 47 Aar, har med en eneste Betient reist Verden igiennem, og det bestandig til Hest, undtagen de uundgaaelige Søereiser. J dette betragtelige Tidsrum har han med Opmærksomhed reist den bekiendte Deel af vor Jordklode igiennem, skal i nærværende Tiid opholde sig i Siberien, og have fast besluttet, at fortsætte sine Reiser, saa længe hans Kræfter og Helbred tillade det, hvilke have faaet en ualmindelig Styrke ved Legemets bestandige og idelige Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Christiansøe, den 19de December. Natten imellem den 17de og 18de December mærkede vi trende Jordrystelser. Den første, Klokken henimod 9 Slet, var svagest; Dørene rystede i Fæstningens Huse, og bemærkedes allene derved. Den anden Rystelse skede Klokken 11 1/2 Slet, og var stærkest; den begyndte i Commandantens Huus med et Knald og alle Dørres Bevægelse og Rystelse. Den tredie Rystelse var efter Midnat. Commandanten vaagnede ved denne, og hørte, at tvende Glas, som stode paa et Bord strax ved Sengen, thi han var syg, stødte tilsammen med saadan Styrke, som om man med Gevalt havde stødt dem imod hinanden. Klokken var da imod 2 Slet. Vinden var da N. V. og Storm, daglig Vande. Det besynderligste ved disse Jordrystelser er, at Commandanten blev ved det andet Støds Begyndelse ligesom electriseret, og da hørtes Knaldet.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Haag, den 20de December. J Følge Staterne af Hollands Resolution og Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderens indstændige Anmodning, have Generalstaterne den 15de i indeværende Maaned besluttet, at giøre det Ostindiske Compagnie et Forskud paa 4 Millioner af Generalitetets Cassa, hvorved samme kan sættes i Stand, til at lade sine færdig liggende Skibe afseyle til Ostindien. - I Anledning af Staden Alkmars Forlangende, at ville selv bortgive sine civile Betieninger uden noget Forslag og Valg af Arvestatholderen, have Deres Høymægtigheder resolveret, at oversende Staden Almar til Besvarelse Hs. Durchlauchtigheds udi denne Sag indgivne Skrivelse. Jmidlertid ville Staterne af Holland lade sig Stadens Forestillinger tilsende, for derefter at giøre det Valg, som Arvestatholderen skulde have gjort, naar ikke denne Tvistighed var indløbet. Bemelte Resolution er bleven antaget ved 12 Stemmer, da Ridderskabet har gjort Protest, og tilligemed Stæderne Delft, Brielle, Enkhusen, Edam og Medenblik forbeholdet sig en Anmærkning, hvorimod de øvrige Stæder have reserveret sig en Jndsigelse og Anmærkning.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Undersøgelserne over den udeblevne Expedition til Brest vil tilforladelig strax efter Nyeaar tage sin Begyndelse, da alle Provindserne allerede have opnævnt deres Commissarier dertil. – J Forgaars blev en Lufthold meget heldig sadt i Luften i Overværelse af Hs. Durchlaugtighed Arvestatholderen og sammes høye Familie. Den var af Størrelse som en Tromme, og var hverken af Papir eller Taft, men af tynde Trevler af Tarme, og den brændbare Luft, hvormed den blev opfyldt, var trukket af Zink. Man taler meget om en nye Skat, som i Dag torde blive foreslaaet i Staterne af Hollands Møde, og bestaaer deri, at der skal blive lagt en Procents Afgivt paa Undersaatternes Jndkomster. Det heder, at de Deputerede ville reyse hiem med dette Forslag, for at høre deres Committeenteres Betænkninger herover. Betænker man hvad Krigen har kostet os, hvad de nye Skibes Bygning og de gamles Forbedring endnu koster, og hvilke Udgivter der maaskee endnu forestaae os i disse critiske Tider, saa er det ikke at undre over, at dette Forslag skeer, og maaskee trænger igiennem.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Berlin, den 20de December. (Fortsættelse. See No. 1.) Saa tienligt, passeligt og ufornærmende endog dette Forslag er for Staden Danzig selv, saa har dog hverken denne eller det Kongelige Pohlske Hof besvaret samme, mindre ind ladet sig deri, men hellere ansøgt Hendes Majestæt, den Russiske Keiserindes Megling. Høistsamme har og paataget sig den, og har saavel ved den i Petersborg staaende Kongelig Preussiske Gesandt, Grev von Görtz, som og ved en af den her værende Russisk Keiserlige Gesandt, Fyrst Dolgofrucky overleveret Note ladet erklære : at hun baade som Ven finde og Bundsforvandter af Hs. Majestæt Kongen af Preussen, saa og i Følge Hendes Deelagtighed i den med Pohlen 1772 sluttede Tractat, samt til Staden Danzigs Beskiermelse, foreslog Hs. Majestæt Hendes venskabelige Megling; at hun havde overdraget til sin Resident i Danzig at handle desangaaende saavel med Hs. Majestæts som med Kongen af Pohlens Befuldmægtigede, samt Staden Danzig, og at samme var beordret, med al mulig Jver og Upartiskhed at arbeide paa, at Staden Danzig beqvemmede sig til alt, hvormed dens Tilværelse kunde bestaae. Hs. Majestæt Kongen af Preussen har af Høiagtelse og Venskab til Hendes Russisk Keiserlige Majestæt antaget Høistsammes Megling, og udnævnt sin Resident i Warschau, Hr. Legations= og Krigsraad Buchholz, til sin Befuldmægtigede, samt affærdiget ham største Hast med fuldstændige Forholds-Regler til Danzig, Samme er og ankommen den 8de December til Obra ved Danzig; har den 9de havt en Samtale med den Russiske Resident, Hr. von Peterson og Grev von Unruh, og den 10de meldte han sin Ankomst for Magistraten i Danzig, som derpaa den 11te lod ham ved en Deputation ønske velkommen. J de paafølgende Dage har Staden valgt tvende Deputerede til Conferencerne, og i Følge de sidste Efterretninger havde man berammet det første Møde til den 17de hujus, i et Huus i Forstaden Neugarten, uden for Staden Danzigs Porte, hvor man havde trukket de Preussiske Vagter noget tilbage. Man venter nu paa Udfaldet. Man har gjort ivrig Paastand om, at Hs. Majestæt Kongen maatte trække Tropperne tilbage fra Danzigernes Gebet, at det ikke skulle lade som at Underhandlingerne gik for sig under Vaaben. Men Hs. Majestæt Kongen har ikke kundet beqvemme sig hertil, da Staden Danzig først har begyndt disse Stridigheder, og endnu vedbliver med Magt at hindre de Preussiske Undersaatteres frie Skibsfart, saa at den derimod foranstaltede Blokkade, er intet andet end en Giengiældelse, som ikke uden Hs. Majestæts Æres, Værdigheds og Rettigheders Fornærmelse kan blive ophævet, saa længe Staden Danzig ikke i Forveien med Vished og for bestandig holder inde med sine ubillige Voldsomheder.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Kiøbenhavn, den 5te Januarii. Hans Kongelige Majestæt har under 8de December 1782. allernaadigst behaget at beskikke Ober-Jnspecteuren ved det Kongelige Blaafarveverk i Norge, George Christoph Bernstein, til Bergraad med Rang af No. 1, i 6te Classe. Ligeledes under 22de December f. A. Berg- og Forst=Advocat Schmidt til at være Casserer og Dommer over nysmeldte Verk.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Endelig har man ogsaa her seet den berømte Montgolfierske Maskine. J Løverdags den 27de December anstillede Hr. Apotheker Myhlenstedt et lykkeligt Forsøg med den brændbare Lufts Kraft til at hæve Legemer i Veire. Hans Maskine var af fernisseret Silketaft, 3 Alen lang, 2 1/2 Cubik i Bredden, altsaa en Cylinder. Den indeholdt 23 cubiske Fod inflammabel Luft, hvormed den blev opfyldt i mindre end 10 Minuter. Da den var opfyldt, og begyndte at hæve sig i Veiret, vilde man holde den tilbage med en Strikke; men dens Kraft var saa stor, at Strikken eller Snoren brast. Den hævede sig strax høit, men den maatte vige for en temmelig stærk Vind, som i en fem Minuter førte den omtrent over Christiansborg, Slot, det er en 14 eller 1500 Fod fra Hr. Myhlensteds Gaard, hvor den gik op. Den syntes da at være 100 Fod oven over Slottet. Den gik derpaa stedse stigende høiere og høiere, hen imod Vesten, til man aldeeles tabte den af Syne. - Det bør anmerkes til Hr. Myhlensteds Roes, at hans Beskedenhed, uagtet dette Forsøg fulgte paa mange foregaaende retskafne Experimenter, var saa stor, at han havde skiult sit Forsæt med at anstille dette, saa nøie, at ingen vidste deraf, førend man saae den svæve hen over Staden. Ventelig har denne kyndige Chymikus dermed villet forekomme den Ubehagelighed, man har erfaret i Amsterdam og flere Stæder, ved at see en stor Mængde Mennesker samlede af den billige Nysgierrighed, at ville see noget stort, da det første betydelige Forsøg dog er underkastet saa mange tilfældige Hindringer, at deres Forventning let kunde blive uopfyldt. Dette første saavidt vi ville troe, her anstillede virkelige Forsøg, geraader altsaa Hr. Myhlenstedt til megen virkelig Ære. - J Dag er den endnu ikke fundet; uagtet Rygtet siger, at den skal være seet ved Kiøge, der, som man veed, ligger 4 Mile fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Døde. Kiøbenhavn den 3die Januarii Erich Jacob Boetius, forhen værende Auditeur og Brygger, 47 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Vacance: Det residerende Capellanie til St. Laurenti Sogn paa Fohr 150 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1784-01-05
Posten fra Hamborg for Fredag og i Dag er ikke ankommen Klokken 10 i Aften.