Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-14
Alle Borgersectionernes Stemmer bleve nu samlede, og det største Antal var da enig deri, at man ingen Hensyn maatte tage til Prindsernes Svar. En ny Deputation overbragte da Deres Kongel. Høiheder denne Beslutning, som derpaa ved at underhandle igjen erholdt følgende Proclamation. H. K. H. Prindsen af Oranien, vil i Dag komme til Staden, ledsaget af sin Stad, men uden Tropper, og ønsker at Borgergarden. modtager ham. De Deputerede have stillet sig som Gisler for hans Person, saavelsom for den Frihed at kunne omgivet af Borgergaden, drage ind og ud af Brussel. - Sectionscheferne af Borgergaden, tilligemed deres Mandskab, bleve nu samlede og marscherede Prindsen imøde, og i deres Midte holdt H. K. H. med nogle Adjutantere. sit Jndtog i Residentsen, under Raabet: "Kongen leve!" Han udstædte derpaa fra dette kongel. Palais en Proclamation i Kongens Navn, hvori dan lover, at naar Roligheden vedligeholdes i Staden, skal ingen Tropper drages ind deri, og erklærer han, at han har nedsat en Commission for at sørge for de nødvendige Midler til Rolighedens Vedligeholdelse. Paa Børsen i Amsterdam gik den 4de Septbr. det Rygte, at Prindsen af Oranienthavde igjen forladt Brussel og var kommen tilbage med Tropper; men dette synes saameget usandsynligere, som denne ved hans Jndtrædelse paa Raadhuset i Brussel, sagde til Regentskabet: "De har vel troet at jeg var kommen for at beleire. Eders Stad, Nei, mine Herrer, jeg er kommen som Fredsstifter. De veed, at jeg var General Oberst for Communalgaarden, velan, jeg udnævner mig til Generaloberst for Borgergarden. Tropper, mine Herrer, ere gode mod Fienden, men ikke til at slaae mod Kongens troe Mænd. Kongen elsker sine Undersaattere, han vil ikke at Belgiernes Blod skal udgydes, De har en god Konge, som elsker Dem, raab De med mig: Kongen leve!" - Oprørsaanden, som har yttret sig i Belgien, har ogsaa strakt sig til den preusiske Rhingrændse. Den 30te Aug. har i Aachen, hvor der kun laae en 25830 Md. Militaire, et Opløb fundet Sted af Fabrikarbeidere, der vare blevne forbittrede over Nedsættelsen af deres Løn, en Pøbelhob ville have opbrudt Arresten og befriet de Fangne, hvilket dog blev forhindret en Hr. Nellesens Fabrik og Fabrikanten Hr. Cockerills Huus blev plyndret og ruineret, og Landraaden og Politie Jnspecteuren mishandlet og saaret; blandt Oprørshoben fandtes selv Drenge paa 10 Aar, og mange Fruentimmer. Aachens Borgere, have strax bevæbnet sig og skjøde paa Oprørerne, af hvilke mange faldt, hvoriblandt en af Hoved Anførerne, som svingede en Fane paa en Vogn; de Øvrige adspredte sig nu, og Kl. 6 var det igjen roligt; den kgl. Fiskal havde begivet sig fra Köln til Achen for at anstill Undersøgelse om de stedfundne Uordener; i Köln og Dusseldorffhave ogsaa urolige Optrin funden Sted, og Natten til den 2den September blev heller ikke Elberfeld gandske forskaanet derfor. En Deel af det ved Coblentz staaende tydske Øvelsescorpser afmarscheret til Achen og Köln, paa hvilket sidste Sted Borgerskabet var sat i Bekymring ved anonyme oprørske Bekjendtgjørelser, og havde bedet om en Garnison; det fjerde preussiske Armeecorps havde faaet befaling til ufortøvet at opbryde mod Rhinen. Ogsaa den preussiske Garnison i den nederlandske Forbundsfæstning Luxemburg, skulle forøges til 7000 Md., det heed der, at denne Fæstning skulle erklæres i Beleiringstilstand, og man frygtede for Uordener blandt den lavere Classe af Jndvaanerne. J Namur vare ogsaa Uroligheder forefaldne, men Gen. van Geen havde bragt Orden tilveie igjen, efterat 7 Jndividuer, hvoriblandt 2 bekjendte Borgere, vare arresterede. J Verviers er det gaaet skrækkeligt til: Den 18de August havde de første Fabrikhus, af Forsigtighed ladet Raadhuset og de offentlige Bygninger besætte med Borger vagt. Fabrikarbeiderne, som om Aftenen just havde faaet deres Løn, synes at være blevne opirrede over denne Forholdsregel. Allerede Kl. halvTi fandt Sammenrottelser Sted; Gensd'armer ne, Vagten og Alt hvor der modsatte sig, blev slaaet paa Flugten, de offentlige Kasser plyndrede, Bøger og Brevskaber opbrændte paa Torvet, det kgl. Vaaben sønderslaaet, den trefarvede Fane plantet og Napoleons Billede ophængt. Den rasende Hob strømmede nu hen til Advocaten Lys's Huus, hvis Bøger, Skrifter og Meubler, bleve opbrændte og hans Huus nedrevet, saa at der kun staaer Murene tilbage; samme Skjæbne. har truffet Skatteindkræveren og flere offentlige Embedsmænd. Den 19de om Middagen var denne Mordbrænderhob allerede voxen til 2000 Md.; vee! den, som den mødte og som ikke havde anlagt den trefarvede Cocarde! Alle Fabrikker ere udkom te og Maskinerne slæbte hen til Torvet, for at opbrændes.