JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vorder læst ved den Kongel. Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand, Statsraad og Professor anatomin samt Ridder af Dannebrogen Schumacher, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at melde og beviisliggiøre saadant deres Krav for Underskrevne, hans Enke, der ifølge Kongel. allernaadigst confirmeret Egteposhenstoder i uskiftet Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. C. Schumacher, fød Bagge, boende i store Kannikestræde Nr. 14.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Torsdagen den 4de November 1832. No. 280. Dreier. - Høiesterets Advocat, Justitsraad Poul Egede Sporon, efter Kongelig befaling, contra Guldberg. - Arrestanten Christen Jensen Aalborg. Actor har ved Høiesterets=Stævning af 15de October 1830, til Stad, sæstelse, indanket en inden Viborg Lands Overret under 23de August f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for begaaet Tyverie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Byetingsdommen bør ved Mag at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Procurator Otterstrøm betaler Arrestanten Christen Jensen Aalborg 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Ved den inden Aalborg Kiøbstæds Extraret af Byefoged, Justitsraad Johan Ludvig Schmidt under 12te Juli 1830 afsagte Dom var kiendt for Ret. Tiltalte Christen Jensen Aalborg bør at hensættes til Fæstningsarbeide for Livstid samt udrede alle af hans Arrest, Sagens Forfølgning og Dommens Execution flydende Omkostninger hvorunder i Salair til Actor Procurator Møller 3, siger tre, og Defensor Procurator Dannisøe 2 siger to Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium, til Justitsraad Sporon for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Dito Dato. No. 78. Jngen. - Cancellieraad Rasmussen, contra Treschav. - Justitsraad Giedde. J den af Citanten under 27de November 1829 udtagne Høiesterets Stævning paaankes, til at kiendes uefterrettelig at være samt til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Wiborg Landsoverret den 14de September f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende 10000 Rbd. Sedler med Renter fra 11te December 1818, som Jndstævnte efter Obligation af 24de Juni 1818 formener hos Citanten at have at fordre, m.v. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Contraappellanten, Cancellieraad Rasmussen bør, imod at erholde den under Sagen omhandlede Obligation af 24de Juni 1818 i quitteret Stand med tilhørende Transporter udleveret, til Appellanten, Justitsraad Giedde betale dens paalydende Sum 10000 Rbd. Sedler, med Renter 5 pC. pro anno fra 11te December 1818 indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger for begge Retter betaler Contraappellanten med 40 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved den inden Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsting under 30te September 1328 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Naar Jndstævnte, Cancellieraad Rasmuesen, efter Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at han hverken selv har underskrevet og forseglet den under Sagen foreviiste Obligation af Dato 24de Juni 1818, ei heller ladet den paa sine Vegne af en Anden underskrive og forsegle, bør han for Citanten, Justitsraad Gieddes Tiltale i denne Sag fri at være. Trøster han sig derimod ikke til saadan Eed at aflægge, bor han, imod at fornævnte Obligation i quitteret Stand med tilhørende Transporter, udleveres, at betale Citanten 10000 Rbd. Sedler, med Renter fra 11te December 1818 indtil Betaling skeer, samt Processens Omkostninger med 25 Rbd. Sølv, Kongens Kasses Ret forbeholdes, forsaavidt den anholdte Forening mellem Jnteressenterne i Løvenholm og Cancellieraad Rasmussen burde være skreven paa stemplet Papiir. At efterkomme inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lade møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette; og saafremt han ikke inden tre Uger melder sig med Quittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og ham ei tillades videre derpaa at tale, saa bør han og da betale til Justitskassen for unødig Trætte 200 Rbd. og endvidere til samme Kasse 5 Rbd. J Kost og Tæring betale han til den Jndstævnte, som ved Fuldmægtig har ladet møde, 100 Rbd., Alt Sølv. Fredagen den 5te November. No. 96. Blechingberg. - Doctor John Grega, contra Treschow. - Thomas Murrav, R. Buchanan og John Mackie, som Fuldmægtige for Doctor William Scott.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
J den af Citanten under 11te November 1828 udtagne Høiesterets Hovedstævning paaankes enten til at kiendes uefterrettelig at være eller og til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden den Vestindiske en Ballance af 3000 Pd., som Dr. W. Scott efter Gieldsbeviis formener sig Landsoverret den 10de September f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende at tilkomme hos Citanten, og en lignende Sum, som denne fordrer hos hiin, m. m. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Extrabyetingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger her for Retten betaler Hovedappellanten Dr. Greng til Contraappellanterne Thomas Murray, Robert Buchanan og John Mackie, som Fuldmægtige for Dr. William Scott, med 40 Rd. D. V. C. At efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Ved den inden St. Thomæ Extrabyeting af Sættedommeren, Kammerjunker og Skifteforvalter Gottfred von Schmidten under 7de Marts 1828 af sagte Dom var kiendt for Ret: "Hovedcitanterne Th. Murray, A. Buchanan og J. Mackie, som Mandatarier for Dr. W. Scott, bør for Contracitanten Dr. John Greng, hans Tiltale frie at være. Derimod bør, imodQuittering paa og Oplevering af den paastævnte Obligation, Contracitanten DeJ. Greng at betale til Hovedcitanterne, som Mandatarier for bemeldte Dr. We Scott, de paastaaede P. 3000, med lovlige Renter af P. 2000 fra 12te Mai f. A. indtil betalt samt Renter af P. 1000 fra 20de September f. A. indtil Betaling skeer; saa bør og Contracitanten at betale til Hovedcitanterne denne Processes samt 2de under Sagen passerede Fogedforretningers Omkostninger skadesløst, Procurator Salair derunder bestemt til P. 50. Den Jdømte at udredes inden 3 Solemærker efter denne Doms lovlige Forkondelse under Adfærd efter Loven. Robert Buchanan, Jas Caw og John Mackie have, som Fuldmægtige for Dr. W. Scott, ved Høiesterets Contrastævning af 24de December 1828 indanket fornævnte Landsoverrets Dom til Stadfæstelse Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten 5 Rdlr. Dansk Vestindisk Courant. Mandagen den 3de November. No. 286.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Mødte. - Høiesterets=Advocat Peter Salicath, efter Kongelig Befaling, contra Dreier. - Tiltalte Peder Henrichsen.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Actor har ved Høiesterets-Stævning af 26de October 1830, til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten under 28de August f. A. afsagt Dom en mod Tiltalte, for begaaet Tyverie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor her for Retten, Procurator De banco betaler Tiltalte Peder Henrichsen 5 Rbd. Sølv. Justitiens Ret for beholdes mod Tømmermand Gottfred Christensen af Helsned, forsaavidt har maatte befindes skyldig ved at have lagt Dølgsmaal paa det af Tiltalte Pede Henrichsen forøvede Tyverie. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Langelands Herreders Extraret af Herredsfoged, Kammerjunker Marcus Pauli von Schmidten under 3de Juni 1830 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Tiltalte Peder Henrichsen, Snedker af Lindelse, beat hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i to Gange fom Dage samt derhos at betale de af denne Saa lovligt flydende Omkostninger, derunder indbefattet Salarium til Actor Procurator Rasmussen og til Defensor Procurator Krogsgaard hver 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven." Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande J Salarium til Advocat Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv. Dito Dato No. 79. . Sporon. - Kiøbmand F. O. Borch og Proprietair Jver Lund, contra Jngen. - Kiøbmand Guldager samt Blechingberg, befalet. - Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged Claus Wedel von Heinen.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
J den af Citanten under 5te December 1829 udtagne Høiesterets=Stavning paaankes, enten til at kiendes uefterrettelig at være og Sagens Hjemviisning til ny og lovligere Behandling og Paakiendelse ved Underretten eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og aldeles Forandring, en inden Wiborg, Lands Overret den 28de September f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende Kiøbmand Guldagers Forpligtelse at betale Kiøbmand Borch 194 Rbd. 11 1/2 s. r. S. med Renter og Omkostninger, under hviken Sag derhos til ligge paaankes Underdommeren, Kammerjunker Wedel Heinens mod Kiøbmand, Borchs Sagfører, Procarator Lund saavel for Underretten som for Overretten fremførte fornærmelige Udladelser og Beskyldninger samt den iøvrige brugte lovstridige Behandling af Sagen, m. v. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: "Den paaankede Kiendelse stadfæstes og bør Jndstævnte Kiøbmand Guldager for Appellanten Kiøbmand Borchs Tiltale i denne Sag, som for tidligen anlagt, fri at være. Proces sens Omkostninger for Underretten betaler Appellanten Borch til Jndstævnte, Guldager med 10 Rbd. Sølv. J Procesomkostninger for Landsoverretten betale Appellanterne Borch og Procurator Lund in solidum til Jndstævnte, Kammerjunker og Herredsfoged Wedel Hrinen 20 Rbd. Sølv. Det Jdømte, at udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved den inden Warde Byeting af Bye- og Herredsfoged, Kammerjunker, Andreas Claus von Wedel Heinen under 2den Februar 1829 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Jndstævnte bør for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Det fra Citantens Side under Sagen fremlagte paa ustempler Papiir skrevne Gieldsbrev anholdes, i hvilken Henseende den Kongelige Kasses Ret forbeholdes. Processens Omkostninger betaler Citanten med 10 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved Kiendelse af 12te Januar 1829 havde Underdommeren eragtet Dommeren formaaede ikke at skiønne at burde vige sit Sæde, fordi Procurator Lund har faaet i Commission at udføre en Sag for en Dommeren af deles ubekiendt Mand, saameget desmindre som det deraf vil blive en Følge, at Dommeren strax skulde viger sit Sæde, hver gang Procurator Lund vise, sig for Skranken.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Dom Jndstævnte Wilhelm Guldager bør til Citanten F. O. Borch betale 194 Rbd. 11 ½ s. rede Sølv, med Renter 4 pCt. deraf fra 2den December 1828 indtil Betaling skeer. Underdommeren, Kammerjunker WedaHeinen bør for Citanternes Tiltale i denne Sag fri at være. J Salarium til Advocat Blechingberg for Høiesteret betaler Citanten, Procurator Jver Lund 60 Rbd. Sølv. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. Til Jnstitskassen betale Procurator Lund og Wilhelm Guldager, hver 5 Rbd. Søl
Berlingske Tidende, 1831-01-11
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Paris, den 1ste Januar. I Paris hersker nu den fuldkomneste Rolighed; Regjeringen, er undgaaet en stor Krises. Det er kun altfor vist, at Oprørs planen i Juleugen ikke blot vilde Exministrenes Henrettelse, men ogsaa Regjeringsformens Omstyrtning, og uden Nationalgardens Energie kunde dette Projelt maaskee være lykket. Det er nemlig konstateret: 1) at Penge uddeeltes; 2) at nogle Generaler at Napoleons Armee saaes i Virksomhed; 3) at Nationalgardens Kanonerer, et Korps, som er meget republicanske findet, havde fattet den Beslutning, at gjøre fælleds Sag med Folket, og ligesaa forholdt det sig med Municipalvagten; 4) at disse Bevægelser ikke vare fremmede for Regjeringens Agenter. Den gode Sag har ogsaa dennegang seiret, og Frankriges Konge har vundet i Magt og i Popularitet. I Deputeretkammerets sidste Møde f. A. optraadte dets Commissair, Hr. Persil og bemærkede, at Hr. Lafitte i sin Beretning om de Uroligheder, der i de sidste tre Dage før Julen fandt Sted i Paris, havde været alt for tilbageholdende i Henseende til Angivelsen af Oprørerne. Tillige oplæste Hr. Persikfølgende mærkelige Brev, dog uden at røde Underskriften. "Leiligheden med Sikkerhed at skrive til Dem er sjælden; jeg glæder mig over, at have fundet en saadann. - underretter mig i dette Øjeblik om, at han reiser til London, og derfra til Holyrood, for at bevidne den Kongelige Familie sin Ærefrygt.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Følgende er en Skildring af Tiden. Vi, maa have en Republik, for at styrte den Orleanske Familie. Vi have intet Haab uden dette; man arbeider paa dets Opfyldelse. Allerede ere adskillige Foreninger stiftede; jeg er Deeltager i flere. Ivrigt og indstydelsesrigt er Samfundet Folkets Venner." De Deputeredes Kammer skjælver for dette (Knurren). Vi have Agenter, for at gjøre Folket, hvis Jnteresse det forsvarer, bekjendt med det, naar dette er skeet, da vil Kampen mellem Folket og Nationalgarden, snart udbryde, den vorder Signalet til en Borgerkrig, en blodig Krig, hvori man vil dræbe hverandre, blot for en Grilles Skyld. (Almindelig Forundring). De Frygtsomme ville trække sig tilbage, de Behjertede blive staaende; med andre Ord: jeg vil med Fasthed forsvare vore Interesser. Nogle skuffe sig med den Tanke, at Hertugen af Orleans ikke længere har Lyst til at være Konge. Han har aldrig havt større Lyst dertil end netop nu, det er i det mindste Nationalgardens Mening; den trækker daglig paa Vagt i Palais Royal; dens Officerer spise ved Kongens Bord, som sørger for, at de blive godt serverede, thi han maa jo skaffe sig Forsvarere (Almindelig Latter). Nationalgaden er ikke frygtelige den bestaaer af Familiefædre, hvis Liv er dem dyrebart, medens Krudt og Blye stemme os til Munterhed." Dette Brev fandtes i en af de Arresteredes Lomme.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
J Torsdags havde Hr. Gendebien, Medlem af den provisoriske Regjering i Brussel, Audients hos H. M. Kongen, til hvem han blev indført af Ministeren for det udenlandske Departement. Principet i den nye Valglov, som Ministeriet ny har forelagt de Deputeredes Kammer, er : at de Beboere i ethvert Arrondissement, der betale det største Beløb af directe Skatter, skal være valgberettigede; i hvert Arrondissement skulle Vælgernes Tal være dobbelt saa stort, som det paa Listerne Aaret 1830. Alle Mai rer, Municipalraader, Medlemmer af lærde Samfund, som Regjeringen har erkjendt, udtjente Officerer af Armeen og Marinen, der have faaet deres Afsted med 12000 Fr. Pension, Doctorer og Licentiater, have, under visse betingelser Valgrettighed. Ti denne komme i Særdeleshed Grund, Personal-, Løsøre, Dør Vindue= og Patentskat i Betragtning. Valgberettiget kan Jngen være, der ei har opnaaet en Alder af 25 Aar og erlægger 500 Fr. aarlig i directe Skatter. Jngen Embedsmand kan vælges paa det Sted hvor han fungerer. - Vælgernes Antal vil efter denne ny Bestemmelse, blive omtrent 210,000. - Ti Medlem af de Deputeredes Kammer kan Jngen vælges, der ikke har fyldt sit 30te Aar.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
J Anledning af de sidste Uroeligheder er det, gjennem Politie præfekten, strængt forbudet at spille Marseillermarschen paa Gaden, Eleverne i det polytechniske Jnstitut, som for otte Dage siden bleve arresterede, fordi de havde underskrevet en Protestation imod den Taksigelse, der var voieret af de Deputeredes Kammer, - hvilken Protestation disse kaade Ynglinge, der taabeligen indbildte sig at være Frankriges Lovgivere tillige havde forhaanet Kammeret - ere i Gaar satte paa fri Fod, endskjøndt deres Fængselsstraf skulde varet en Maaned.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
I det sydlige Frankrige hersker en stræng Kulde. Ifølge Brev fra Pau af 18de d. M., er Thermometret der faldet til 42 Grad Reaumur og Egnen bedækket med Snee.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Hr. Alexander Wiskopolsky er kommen hid fra Warschau, at mange Omveje, i en Mission fra Dictatoren til vor Regjering, Hs. Kongelige Høihed, Prinds Christian Frederik af Danmark, Videnskabernes aandrige Dyrker og høimodige Beskytter, har tilsendt det geographiske Selskab i Paris en udførlig Beret, ning om de Opdagelser, som Capt. Graah har gjort paa Østkysten af Grønland, hvilken Selskabet har ladet trykke, tilligemed følgende Brev fra Hs. Kongelige Høihed til dets Præsident Hr. Jomard, dateret Sorgenfri den 26de October 1830. "M. H. Jeg iler med at tilstille, ved Deres Medvirkning, der geographiske Selskab indsluttede Beretning fra Søecapitain Graad som staaer i Spidsen for den Expedition, der efter den Danske Regjerings befaling er udrustet, for at opsøge Østkysten af Grønland, navnlig den Deel af samme, der ifølge vore skanding viske Historieskrivere, beboedes af en islandsk Kolonie. Da jeg efter denne Beretnings Gjennemlæsning har overlydet mig om at den indeholder Facta, hvis snarest muelige positive og authentiske Oplysning maa være det geographiske Selskab velkommen, saa er det mig kjært, at kunne tjene det dermed, for at bevidne det saavel min særdeles Jnteresse for dets Arbeider, som min Glæde over at regne mig til dets Medlemmer. Modtag, m. H. Forsikkringen om min udmærkede Agtelse. Christian Frederik, Prinds af Danmark.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Fra den belgiske Grændse, den 27de December. Den belgiske Revolution synes nu, som enhver anden hidsig Sygdom, at have naaet sit Defervescents=Stadium; Febervildelsen, er forbi, og man sporer nu den Askræftelse, som den har forvoldt, den Forstyrrelse, som Raseriet har foraarsaget. Almindelig Modløshed og Utilfredshed har saa aldeles bemægtiget sig Alle, som ikke høre til det spillende Personal i deres Fædernelands Tragoedie, at en Reaktion næsten er uundgaaelig, ja maaske nærmere, end Mange troer. En Skrivelse fra Antverpen in) Denne Beretning, som Redacteuren ved Statstidendens Slutning modtog, skal, forsaavidt den supplerer det i f. A. indrykkede officielle Udtog, meddeles i næste No. deholder blandt Andet følgende Træk: "Scheldens Spærring fuld ender vor Elændighed; medens forhen 30 Handelskibe daglig lø ind i vor Havn, ere vore Bassins nu komme, og Alt erindre om den sørgelige Spærrings=Epoche under Napoleon. Vi maa synes Fiender af dem, og behandles fjendtligt af dem, med hvilke vor velforestaaede Jnteresse burde forene os, og med hvilke vi 15 Aar vare forenede med de nøieste Baand. Næsten Enhver blandt os har mistet en Deel af sin Formue, eller lider daglig Skaar deri. Og alligevel kunne vi forsikkre, at vi ere uskyldige i den Ulykke, der hviler saa tungt paa os og vore Medborgere, Den uforsigtige Adskillelse fra Holland og den endnu meer uhelde svangre Udelukkelse af det Nassauske Huus, maae vi betragte som skeet aldeles mod vor og hele Landets Jnteresse. Saalænge vil indsklemmes mellem de franske og hollandske Grændsetoldsteder er Handel og Jndustrie, begge vore Velstandskilder, i Stagnation. Vi maae vende tilbage til Holland eller forene os med Frankrige, for os selv kunne vi under Staternes nuværende Forhold ikke bestaae. Maatte dog denne Anskuelse, medens det maaskee endnu er Tid, lede de fremmede Magters Afgjørelse, og maatte de ærgjærrige og svimlende Daarer, som have bragt denne Ulykke over os, finde deres Straf." - En mærkelig Yttring, men som vist samtykkes af Mange. Det er umiskjendeligt, at den offentlige Stemning meget har forandret sig i de sidste Uger. Adel og Clerisie spotte over "Advocaternes Herredømme, og Utilfredsheden med Nationalcongressens Uvirksomhed truer, at udbryde paa en betænkelig Maade. Endnu i Dag erholdt vi den Forsikkring fra en anseet Brüsseler, der havde forladt Byen for faa Dage siden, at man maaskee snart vilde faae at høre om en voldsom Reaction, hvis Følger maae blive uberegnelige. Det Værste er, at det franske Partie i selve Nationalcongressen vinder en betydelig Indflydelse, hvortil Baron var Statsarts sidste Forslag kun skal have været et Slags Forsøg paa at prøve den offentlige Meening. Om denne end lader den Daarskab, at Belgien skal være en selvstændig Nation fare, saa vil den ved tilsidst selv foreslaae en Forbindelse med Frankrige, som det eneste Middel til at udvikle sig af dette Labyrinth.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Hamborg, den 7de December. Den herfra meddeelte Efterretning om Tallet paa de Skibe som i Aaret 1830 ankom til Hamborg, er ikke fuldstændig. Det har været 2,713, nemlig 1015 fra britiske Havne, 1,190 fra Østersøen, 229 fra det øvrige Europa og 279 fra transatlamtiske Havne. I dette Tal ere de Skibe, der have overvintret i Cur haven, ikke medregnede.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Det milde Veirligt, som vi havde for et Par Dage siden, lod formode, at Elben vilde været aaben til at befare endnu inden denne Uges Udgang. Men i de to sidste Nætter have vi havt stræng Kulde, saa at Elben i Morges var aldeles uftemkommelig, end- og for Baade. I Handelen er Alt stille. Priserne kunne betragtes som nominelle. Obligationer af det Dansk Engelske 3 pCt. Laan, i Tirsdags 57 1/2 i Dag 563.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Efterretninger af blandet Jndhold. J München have Studenterne tumultueret i Julihelligdage og et par Gange siden. Omtrent 50 af dem arresteredes, og saa blev Alt roeligt.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Indenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Kjøbenhavn, den 11te Januar. Hs. Majestæt har allernaadigst behaget under 9de November f. M. at udnævnte Consulatsecretair Henrich Scheel i Tunis til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse, og under 18de Decbr. næstefter at benaade Peter Jørgensen, Udrider ved Fredriksborg Amtstue samt Lægdsmand og Foged for Frederiksborg Slots Menighed, med Dannebrogordenens Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Under 29de December har Hs. Majestæt allernaadigst behage at tillade Conferentsraad Schlegel, Dr. og Professor juris Commandeur af Dannebrogen, at maatte anlægge og bære det ham af Hs. Majestæt Kongen af Preussen tildeelte Decoration af den røde Ørns Ridder-Ordens 2den Klasse.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
Ved Udgangen af Aaret 1829 var Sygeantallet i det Kongelige Frederiks Hospital : af indvortes Syge . . . . . . . 141 - udvortes - . . . . . . . 159.
Berlingske Tidende, 1831-01-11
J Aaret 1830 ere indkomme af indvortes Syge. 1978 udvortes - . . . . . . . 1055. Tilsammen 3333. Deraf ere: a) udgaaede af indvortes Syge . . . . . . 1812. udvortes - . . . . . . 1007 b) døde: af indvortes Syge . . . . . . 192 - udvortes . . . . . . 68 Tilsammen 3,071. Altsaa var Sygeantallet ved Aarets Slutning. 254, hvoraf 115 vare indvortes Syge. og 139 - udvortes -¬
Berlingske Tidende, 1831-01-11
J Aaret 1830 har Hospitalets russiske Badeanstalt været af benyttet af 171 Syge og ialt været givne 2156 Bade.