JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Der skrives fra London: at de consoliderede Fonds vare den 4de September endog stegne til 84 1/2, hvortil som det hedder, ikke de gunstige politiske Udsigter kunne være Aarsagen, da disse ere aldeles ikke beroeligende formedelst den tvetydige Tilstand i Spanien og Portugal. – Bladet Times, som synes i den sidste Tid at være meget beskjæftiget med at udbrede foruroeliggende Rygter, siger at der ere ankomne Breve fra Lissabon over Paris, som yttre store Bekymringer angaaende Linietroppernes Utroeskab, at man meest stoler paa Militzen; men da denne er svag, saa forventer manSuccurs fra England. J en anden Skrivelse i samme Blad hedder det: at de Portugisiske Rebeller, som tilforn vare flygtede fra Portugal ere som bevæbnede Fiender rykkede ind i Provinsen Tra og Montes; da dette kunde allene skee med Spaniens Tilladelse, saa kan man forestille sig hvorledes den Portugisiske Regierings Følelser mod Spanien maae være beskafne. Denne Begivenhed skal ogsaa have foraarsaget en stor Sensation paa andre Steder; thi efterat Efterretningen var ankommen til Paris med Telegraphen saa skal der strax være givet Ordre til at kalde den Franske Gesandt tilbage fra Madrid, og at tilkiendegive det Franske Hofs Misfornøielse med Spaniens Fremgangsmaade. Bladet Times formeener, at den eneste Sikkerhed for Freden imellem de store Europæiske Magter er at saavel de Franske som de Engelske Stridskræfter blive trukne tilbage fra Halvøen, baade den Franske Armee fra Spanien, og den Engelske Flaade fra Tajo-Floden. De Franske Blade snakke frem og tilbage om hvorledes det seer ud paa den Portugisiske Grændse nogle skildre Sagen som farlig, andre som ubetydelig, og man kan ikke faae udbragt hvorledes det virkelig hænger sammen. De nyeste Efterretninger f. Madrid i Journal des Debats melde, at den rykkede 4000 Portugisere ud af Salamanca under General Silveiras Commando. De vare vel bevæbnede, eqviperede, lede ikke Mangel paa noget og marscherede til Portugal i det Haab at 4 til 5000 Royalistiske Frivillige skulde støde til dem men kun 750 af disse Deserteurer ere gaaede op Grændsen, de øvrige deserterede, og have deel meldt sig syge, og deels erklæret reent ud, de ikke ville slaaes med deres Landsmænd og begynde en Borgerkrig. Jstedet for 4 til 5000 Royalistiske Frievillige ere kun 85 stødte til dem og Hr. Silvejras Actier synes at være betydelig fundne. Den Spanske Regiering skal have svar den Franske Ambassadeur paa den eftertrykkelig Note fra sit Hof, som han har indgivet angaaendenne Sag, at den var passeret uden dens Viden og det synes at de Spanske Klostere have uden af forlange Regieringens Bistand, selv sammenskud Fonds; ligeledes at General=Capitainerne have ladet Deserteurerne passere igiennem Provinserne pa deres egen Haand uden at forespørge hos Krigsminsteren. Et overordentlig Ministerraad er blevet saamenkaldet i Madrid angaaende dette Anliggende. O saa hedder det, at Kongen af Spanien har tilbud al muelig Satisfaction angaaende denne Sag, at han vil tage de fornødne Forholdsregler for forhindre saadanne Begivenheder for Fremtid
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Man læser nu ogsaa den Convention, som var sluttet imellem den Engelske Gesandt Hr. Lam og den Spanske Minister Hr. Salmon og se aabenbart strider mod hvad der er passeret; det hedder i den at de Portugisiske Deserterers Vaaben skulle overgives til Commissarier, Lissabon, at General Capitainerne i de Span Provinser skulle være ansvarlige derfor, at M. qvien af Chaves og Visconte Canellos skulle uf tøvet forlade Spanien; at de Portugisiske Tre per skulle skilles fra deres Officerer og at So terne skulle fordeeles i smaae Depots og forlæg i det indre af Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Den Algirske Escadre, som bestaaer af 1 Fre og 4 mindre Krigskibe har den 13de Novbr. ladet sig see i Nærden af Gibraltar med 3 Spanske Priser - Det nye Østerrigske Laan er bleven overtaget af Contrahenterne til 80 PC. – De Klostere, som ere blevne oprettede i Barein gunder sig paa et Concordat som his Majestæts Fader i 1817 havde afsluttet med Haven og hvorved han havde forpligtet sig dertil – Det er nu blevet afgjort, at de militaire Colonier i Rusland skulle vedvare og forblive i den Forfatning hvori de ere blevne organiserede og bekræftede af Keiser Alexander. De specielle Chefet for hver Colonie ere blevne u nævnede ved en Ukase, og det heele System er blevet sat under Baron von Diebitschs Overcommando.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Den Engelske General Gouverneur i Ostindien, Baron Amherst er bleven udnævnt til Viscount af Holmesdale, og Chefen for den Brittiske Magt i Ostindien Baron von Combermeere er ligeledes bleven udnævnt til Biscount.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
J det Engelske Parlements Møder er indtil den 29de Novbr. intet forefaldet af Vigtighed, det vil udsætte sine Møder fra den 14 Decbr. til den 14 Febr. - Endeel Petitioner ere blevne indgivne. til Husene imod Kornlovene og angaaende Katholikernes Emancipation og Greven af Liverpool erklærede: at Ministrene havde fattet en bestemt BeLutning angaaende hvad de vilde foredrage om Kornlovenes Forandring. Sagen var allene bleven udsat med visse Hensyn til Parlamentet og Folket; denne høist vigtige Gienstand kunde des uden først blive behørigt forhandlet ved fuldt Huus, og han vil i det næste Aar henvende Husets Opmærksomhed derpaa. Forresten er der ikke forefaldet nogen Forhandling i Parlamentet, som kan have nogen Jnterresse for Udlandet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Det lader til som det foederative System vil gaae igiennem i Columbien, thi Jndvaanerne i Stæderne Carthagena, Guaiaquil og Quinto. have nu ogsaa besluttet i talrige Forsamlinger, at den foederative Regiering er det eneste Middel til at redde Republiken fra Undergang, og at en undskrænket Magt skal overdrages Bolivar foret udføre den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
For nærværende Tid blive i Frankerige opdragede over 300 unge Brasilianere, hvoraf 30 blive paa keiserlig Bekostning dannede deels til Militair-Etaten og deels til Naturkyndige og Konstnere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Syv Departementer i Columbien have allerdeerklæret sig for et National, Convent. Nogle forlange imidlertid i stærke Udtryk at Bolivar skal komme tilbage og at han skal bekrædes med en dictatorisk Magt, hvorved allene Republiken kan frelses, men han var ifølge de sidste Beretninger fra Midten af August endnu i Lima, og man hørte ikke om, at han vilde afreise derfra, ja nogle Breve melde endog, at han aldeeles har afslaaet det og at han vil for bestandig tage sit Boepæl i Peru De tilføie endog, at han slet ikke er elsket der, og han har stødt Peruanerne for Hovedet ved at lægge en Columbisk Garnison ind i Callao istedet for en Peruansk. 12 af hans egne Officerer skulle have conspireret imod ham, hvoriblandt Admiral Guise som derpaa vare blevne kastede i Arrest. Buenos Ayres og Peru skulle være iversyge paa den nye Republik Bolivia, og Bolivar har derpaa givet Ordre til at alle Ayresiske Kiøbmænd skulle inden 15 Dage forlade Lima. Hans lange Skrivelse til General Santander er mærkværdig derved, at den tilkiendegiver en blind Tillid til, at Provinserne skulle være den hidtilværende Statsforfatning hengivne, imedens allerede den største og rigeste Deel af Landet har protesteret imod Regieringen, i Spidsen for hvilken General Santander staaer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
J andre Efterretninger hedder det dog at Bolivar vil i Enden af August forlade Lima og begive sig tilbage til Columbien. De Columbiske Finanter geraade under disse indvortes Stridigheder i den største Uorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Der meldes fra Neapel under 13de November Jblandt de interressante og mærkværdige Gienstande, som Eftergravningerne i Prompeji daglig bringe frem for Lyset, ere fem Clasbægere, af hvilke nogle indeholde Oliven, der synes at være saa friske, som om de vare af sidste Aars Høst, De ere ganske bløde og slimede, og have samme Form, som de saa kaldte Spanske Oliven, en harsk Lugt og en fidtet, men derhos sammensnerpende Smag. Et saadant Phoenomen grændser til det fabelagtige, og synes utroeligt, naar man betænker at disse Frugter ere plukkede for 18 Hundrede Aar siden. En Deel af disse Oliven har har man chemisk undersøgt, de andre har man man ladet blive i de Vaser, hvori de bleve fundne, og opstillet dem i det Bourbonske Museum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Fra Stockholm meldes under 23de November: Den 17de denne Maaned endte Dampfartøiet Josephine sin Paketfart paa Mälaren for i Aar med en mindre behagelig Reise til Westers. Fartøiet gik nemlig den 14de d., Kl. 8 om Morgenen, med 180 Passagerer fra Stockholm, men mødtes imod al Formodning af omtrent en Tomme tyk Jis, Maskineriet havde imidlertid Kraft nok for at drive Fartøiet frem noget over 1/4 Miil, men længer var det heller ikke mueligt at komme, og man maatte saaledes Kl. omtrent 3 Eftermiddag begynde at giennembryde Jsen, for at vende Fartøiet, og forsøge at komme tilbage hvilket omsider lykkedes Kl. omtrent 9 om Aftenen, efter store Anstrængelser, hvilke bleve saameget vanskeligere ved den først Kl. 3 1/2 begyndte og Kl. 7 1/2 fulendte totale Maane-Formørkelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
De Passagerer, som vare bestemte til Streng nas, stege iland og toge Skyds dertil, hvorhen Dampfartøiet, ved Hjælp af en stærk Regn, som faldt Natten til Onsdag og som opløste Jsen, ogsaa ankom samme Dag Kl. 12. For at afhjælpe Høemangel, har en Præst i Nærheden af Wennersborg begyndt at fodre sine Creaturer med Granriis, og befundet, at Samme med Fordeel kan benyttes. De tage nu til Takke dermed som med andet Foder. Nyeheder om Naturen
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Den Franske Greve C. de Montlivault har i 1826 udgivet i Paris et Skrift i Qvart paa 74 Sider og med 2 Kobbere under Titel af Forsøg, om Cosmologien eller Afhandling om de himmelske Legemers Bevægelser, disses Beskassenhed, og Aarsag, og om Lysets Natur. Han forklarer deri de Ponomener, som sees paa Firmamentet paa følgende Maade: han antager en almindelig tiltrækkende Kraft, ved Materien og Tilværelsen af et ætherisk Fludumhvori alle Himmellegemer svæve. Dette Fluidum har ingen Tyngde, er uendeligt fiint og elastiske Solen ligesom indaander ved sin mægtige tiltrækkende Kraft, det ætheriske Fludum, som omgiver den, ligesom en stærk Jld tiltrækker den Luft, som er rundt omkring den Planterne trække ligeledes dette ærberiske Fluidum til sig; men de vilde formedelst Solens overveiende Kraft stytte hen mod dennes Overflade, naar der ikke var en modvirkende Kraft til, som holdt dem tilbage i den Afstand, hvori de nu befinde sig. Denne Udvidelses Kraft, som er bestemt til at kjæmpe mod Solens tiltrækkende Kraft, frembringer paa følgende Maade: Det ætheriske Fluidum giennemtrænger letteligen Solens Materie, som ikke en meget compact og styrter sig i alle Retninger imod Middelpunktet af dette Himmellegeme. Det Stød, som bevirkes fordi Solens Straaler gaaer den imøde, frembringer en almindelig Rystelse, hvis bølgeformige Bevægelser forplante sig i den modsatte Retning, og frembringe formedelst en vis Energie, i vore Øine Fornemmelsen af Lyset. Lyset er derfor en Virkning af Attractionen. De bølgeformige Bevægelser, som gaae ud fra Solen bestode en Udvidelses Kraft, som holder Balancen, imod den tiltrækkende Kraft. Naar disse to Kræfter ere lige store, saa forbliver den Planet, som er underkastet deres Jndflydelse, i Ligevægt. Men dette er ikke tilstrækkeligt for at bevirke dens Omdreielse; derimod da Solen dreier sig om sin Axel, saa giver den derved de bølgeformige Bevægelser som udgaae fra den, en omdreiende Bevægelse eller frembringer en Hvirvel, hvis Kraft svarer til Qvadrat Extracten af Solens Afstand. Men man kan spørge om Solen ved en eiendommelig Omdre ning forplanter denne Bevægelse fra et Lag af det ætheriske Fludum til det andet, eller om dette ved sin Bevægelse bevirker Solens Rotation. Forfatteren erklærer sig for den sidste Meening. Jmidlertid bliver denne Bevægelse af det ætheriske Fluidum forstyrret i Nærheden af Solen og Planeterne ved disse Himmellegemers Atraction.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Den Franske Physiker Arago har (i Annales des Uhysiqves et de Chemie Tom. 30 Pag. 403) leveret en Fortegnelse paa de Pletter i Solen, som i Aaret 1825 ere blevne observerede paa Observatoriet i Paris, hvorved han tilføier følgende bemærkning: Meget berømte Astronomer og Physiker have formeenet at Pletterne i Solen ere et Tegn paa en overflødig Udstrømmelse af Lys og Varme. Observationer anstillede med Thermometret i 1825 syns at bekræfte denne Meening; thi Solpletterne have været meget talrige i dette Aar, og Temperaturen i Paris har tillige været en Grad varmere end sædvanlig Professor Hansteen i Christiania har den 13de August 1823 observeret et Stierneskud ved hø lys Dag. Han vilde nemlig i Kikkerten maale Polarstiernens Afstand fra Zenith, da Meteoret gik med en Hurtighed af 3 til 1 1/2 Sekunde Glassets Campus forbie. Bevægelsen var som en Raket. Theod. Dick har i 1813 bekiendtgjort i Nicholsons Journal ligesaadanne Jagttagelser, og Martin taler i Cyclopædia Britannica og ligesaadanne Phoenomener.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Den 28 Marts 1825 foretog Hr. Green i London sig de 48 Luftreise i Selskab med sin Broder, hvorved han faae i de Skyer, som vare lige overfor Solen, et overmaade smukt og tydeligt billede af hans Luftballon, og omkring dette billede to Ringe med de skiønneste Regnbuefarver. Det saae ud som den nærmeste var 300 Favne, og den anden dobbelt saa langt borte derfra; den første havde de stærkeste Farver. De Skyer, hvorpaa dette besynderlige Phoenomen viiste sig, stode omtrent i en Afstand af 3000 Favne fra Ballonen, og denne var omtrent to Engelske Mile over Jorden. Pboenomenet varede kun saalænge ved som Luftskipperen svævede over det øverste Lag af Skyen og fulgte Ballonens Bevægelser, saa at man godt kunde see i hvilken Retning den bevægede sig. Tre Fugle, som man slap løs i denne Høide, udviiste ingen Frygt eller Svaghed; men fløi omkring først i Nærheden af Ballonen, og siden i alle Retninger faavidt Øiet kunde naae dem. Hr. Green havde anbragt en nye Jndretning ved Klappen for at udlede Gassen af Ballonen, saa at han kunde dennegang nedstige med megen Sikkerhed. Den 24de Mai 1826 om Eftermiddagen Kl. 2, har en Skyepompe anrettet store Ødelæggelser i Distriktet Holtzheim ved Dusseldorf. Den gik over Herregaarden Bongards Hof med en saadan Voldsomhed, at en Lade, som forresten svar en stærk Bygning, blev aldeles, og de øvrige Bygninger mere eller mindre ødelagte. Tolv Mennesker, hvoriblandt Godsets Forvalter, bleve begravede under Ladens Ruiner og med Møie trukne frem deraf een af Folkene blev dødelig saaret, de fleste kom meere eller mindre til Skade. En Bondedreng, der saae det besynderlige Syn Luften at nærme sig og vilde søge Lye ved Laden, blev kastet over en Hække i en Afstand af 30 Alen ind paa en Mark; Ælme Træer af een Alens Tykkelse bleve rykkede op med Roden, Sæden slaget ned paa Marken. Alt dette gik for sig i et Øieblik, Skyepompen faae ud som en tyk Skye, der kom ned paa Jorden, hvorpaa den hævede sig om en Røg, ledsaget af en Hvirvelvind, steeg standig høiere og tog en Retning imod Søn en, imedens svære Tordenskyer trak den imode fra Sønden og til Osten. Til hvilken uhyre Høide Havets Bølger kunne stige i Storm har man nyeligen havt et Exempel paa ved Fyrtaarnet i Somburghead, som er 30 Fod over Vandets Overflade: thi det stænkede under Uveiret i Begyndelsen af Januar d. A. mod Vinduerne i Lygten, og den 2den f. M. fandt Vægterne Søevand i deres Regnmaaler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Pastor emeritus P. D. Faber gav Søndagen den 26de Novbr. en, Aftenunderholdning i det dramatiske Selskabs Locale i Aalborg, til Fordeel for en fattig Familie, hvorved Sørgespillet Marsk Stiig og Romancen "Olhard og Sigride af P. K. Trojel var bestemt at skulle foredrages. Men i næste Dags No. af Aalborgs Stifts Adresseavis paaanker Hr. Pastoren det uanstændige Forhold sandsynlig nylig fra Hamborg; indsmuglet, der udvistes af nogle Faa, som endog førend Foredraget begyndte, opvakte Allarm og siden fortsatte samme, hvilket uanstændige Forhold havde til Følge, at flere Scener af Stykkets tree sidste Acter ligesom Romancen ikke kunde foredrages, og at han nu ikke giver de tvende andre bestemte Underholdninger offentlig. De Personer, der afstædkom Allarmen, har han tilladt at afhente de for Adgang erlagte Penge, og en lige Sum skal i saa Fald af ham vorde skjænket til Daarekisten. En til Nevlungehavn indkommen Engelsk Skipper beretter at have 12 Mile fra den Norske Kyst imellem Staværn og Skagen mødt en af Mand. skabet forladt Brig, drivende for opgivne Seil. Ved at gaae ombord befandtes den at være hiemmehørende i Faaborg, havde Ladningen inde, men neppe 10 Tommer Vand ved Pompen. Formedelst Storm og svær Søegang kunde det ikke tages paa Slæbetoug, men maatte forlades. Lodserne fra Nevlungehavn gik ved denne Efterretning ud forat opsøge det, men forgiæves, formodentlig har Stormen af N. O. drevet den længer Vest efter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Under 1ste December er Kiøbmand S. C. Svendsen af Hals forundt Bevilling som Strandingscommissionair i Aalborg og Mariager Told distrikter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Under samme Dato ere Bevillinger udfærdigede for Kiøbmand H. C. Grønvold af Præstøe, til at være Strandingscommissionair for Kysten
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
fra Plushusene ved Rødvig Skandse indtil Wordingborg Kiøbstæd, samt for Forligelsescommissair og Kiøbmand N. Bergen af Skagen til at være Strandingscommissionair i Hiørring Amt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Den 18 f. M. strandede sønden for Frederikshavn Skpr. P. Petersen af Gothenborg med Baaden, Nanna, 3 Kom. Læst, kommende fra Aarhuus, bestemt til Hjemstædet med Rug og Gryn. Baaden er aldeles tabt, af Ladningen er kuns lidet bjerget. Fenn, Derk, fra Altona bestemt til Lynne er kommet paa Grund ved Saltfleet Mandskabet er druknet, men endeel af Ladningen er bierget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Natten mellem den 3die og 4de d. M. indstrandede paa Ryssensteens Forstrand, for Fialtring under Bovbierg, Ringkiøbing Tolddistrikt, en i Trondhiom hiemmehørende Skonnert, Gabul Kraben, Skpr. Jens Peterstrøm, bestemt til Bremen med 300 Tdr. Tran. Skipperen, der tillige var Eier, samt 2 Mand druknede; Styrmand F. Buzzi og en Matros reddedes. Skibet er sønderslaget, men af Ladningen er bierget omtrent 10 Tdr. Tran. – Den i No. 177 ommeldte danske Brig, som af en engelsk Skipper fandtes drivende i Norsøen, forladt af Mandskabet, erfares nu at have været, ikke fra Faaborg, mær den ved Hals den 12 f. M. indstrandede, og siden flot drevne Brig, Anna Chatharina Kapt. Fester Fischer, lastet med Byg og Raps og fra Assens bestemt til Hull. Engellænderen, som var ombord forefandt 10 til 12 Tommer Vand i Lasten, som han lod udpompe, og forsynede Skibshunden med Proviant, før han forlod Briggen. Jfølge Efterretninger fra Aalborg er den siden af en Norsk Slup bragt ind til Østeriisøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Fra Rendsborg Fæstning have paa een Dag hele 3 Slaver fundet een for den offentlige Sikkerhed heel ubeleilig Leilighed til at undvige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Magistraten i Kiøbenhavn ønsker et Oplag tilveiebragt, af circa 20,000 Tønder Rug. Om Leverancen henvender man sig directe. (Hemp. Av.)J Odense forevises i denne Tid en i Norderdithmarsken " opdragen Oxe" som er 5 Aar gl., 6 1/2 Fod høi, 12 Fod lang og 12 Fod i Omfang og henimod 4000 Pd. svær.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
En Baad, som fra Stevens var afseilet til Kiøbenhavn med 20 Tdr. Byg, er siunket omtrent 2 Mile fra Afseilingsstedet, og Baadføreren med en Tienestekarl begge druknede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Ved Sognedal er strandet C. J. Boye fra Marstal, Skipper, Styrmand og Kokken bleve reddede, 2 Mand druknede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Under 1ste December er Candidatus Pharmaciæ P. C. Benzon af St. Croix meddeelt Prevelegium til sammesteds at nedsætte sig som Apotheker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Natten til den 24de f. M. Inødsatte formedelst Læk, Norden for Skagen, Sluppen Neptunus, hjemmehørende i Stettin, Skipper Ch. Bodnecke, kommende fra Skotland, bestemt til Hjemstedet med en Ladning Sild. Besætningen, 5 Mand, er reddet. Stuppen er strax slaaet i Stykker, og af Lasten er langs Stranden inddrevet og bjerget 150 Tdr. Kiøbenhavn den 4de December. Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring har i Overeensstemmelse med den 2 §. i Anordningen af 17de Juli 1795, fremsendt General Extract af Regnskabet fra 1ste October 1824 til 30te September. 1825, saaledes som det, ved de, af de committerede Jnterressentere valgte Revisorer er revideret, og af Generalforsamlingen qvitteret. Af bemeldte General-Extract erfares: 1) Kassens Eiende og Tilgodehavende i Pante-Obligationer, Annuitets-Obligationer, af den Kongelige Gave til Bombardements-Erstatningerne, af Erstatningen for Deficit til samme, Kassens Eiendomme, hos uvisse Debitorer, Restancer, Contant m.v., var: i rede Sølv 137,483 Rbd. 15 1 1/2 s., i Sølv 2,595893 Rbd. 11 1/2 s. og i Sedler og Tegn 53,334 Rbd. 443 1/2 s. 2) Skyld efter optagne Laan, uafhentede Renter, de ei indbetalte 1/6 PC. til Annuitetsgielden. til den Kongelige Kasse for Forskud til Brandvæsenet m. m. var i rede Sølv 120,380 Rbd. 14 s., i Sølv 1,691,056 Rbd. 86 1 1/2 s. og Sedler og Tegn 5,074 Rbd. 54 1/2 s., og at Kassens Beholdning og Tilgodehavende altsaa overstiger Gielden med i rede Sølv 17,103 Rbd. 1 1/2 s. i Sølv 904,841 Rbd. 21 3/4 s. og Sedler og Tegn 48,259 Rbd. 85 1/2 s. Kassens Resico til 30te September 1825 var 47,856,600 Rbd. Sølv, altsaa 7000 Rbd. Sølv større end 30te Septbr. 1824. Jøvrigt findes det, ved at sammenligne bemeldte Status, med den, der i sin Tid blev opgivet fra 30te September 1824, at Kassen Formue i den Tid har faaet en Tilvært af 117,168 Rbd. 40 s. rede Sølv, men deri mod en Afgang af 22,919 Rbd. 758 s. i Søl og 35,548 Rbd. 69 3/4 s. Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Ledige Embeder. Byefoged- og Skriver-Embedet i Saxkiøbing, saa Herredsfoged- og Skriverembedet i en Deel af Musse Herred, og Dommer- og Skriverembedet i Fuglsang og Prierskov Birker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Befordringer og Afgang. Den 17de September er Copiist under Direktionen for Statsgielden og den synkende Fond, F. Stouenberg, udnævnt til Fuldmægtig ved Rosenborg Slot i den med Pension entledigede Fuldmægtig J. R. Stouenbergs Sted. – Den 26de September er Cand. philos. C. A. Thortsen, beskikket til Adjunkt ved den lærde Skole i Helsin ger, og Cand. theol. J. N. J. Berg til Adjunkt ved den lærde Skole i Nakskov. Den 3die October, Cand. phill. N. J. F. Henrichsen til Abjunkt ved Metropolitanskolen. Den 24de, constitueret Lærer I. Andresen til Adjunkt ved den lærde Skole i Slagelse, og constitueret Lærer J. C. Schmidt til Adjunkt ved den lærde Skole i Horsens. Den 25de November Cand. theol. J. B. Koch til Adjunkt ved Nykiøbing Kathedralskole. – Den 29de November er hidtilværende 2den Assessor i Viborg LandsOverret, Lic. jur. P. D. Bruun, beskikket til 1ste Asses for i bemeldte Ret, surnumerair Assessor i samme Ret, H. Greve af Moltke, til 2den Assessor i Retten; Sognepræst for Skjørpinge og Faardrup Meenigheder i Sielland, D. Luplan, til Sognepræst for Haarslev og Ting jellinge Menigheder i Siælland; Exam. jur. A. Petersen, til Prokurator ved samtlige Retter i Siællands Stift; dog Høiesteret, den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, Overadmiralitetsretten og øvrige Retter for Kiøbenhauns Amt derunder ikke indbifattede; Prokurator H. J. Fohlmann til Sagfører ved Underretterne i Ribe Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-12-16
Døde. Kirstine Theodore Berg, 50 Aar, i Torstenæs paa Møen. - Uhrmager F. Raaslof, 77 Aar, i Kjøbenhavn, den 6te dennes, – Kirstine, fød Knudsen, Enke efter afg. Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Selmer i Skive, 70 Aar, i Skive.