JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Det Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotteries Jnspectorat, den C. v. Heinen. 3die Februar 1834. I. G. H. Nyelig arriveret: Et meget stort Partie fine franske og engelske Sæber, bestaaende af omtrent 30 forskiellige Sorter, saavel sine som simple, fra 2 Mk. 12 s. til 4 Rbd. Dousinet; En de Cologne til 2, 3 a 4 Rbd. Kassen; Ean de Lavande i 1/4 og 1/2 Potteflasker; ægte Macasser-Olie, fra Rowland & Søn, til 6 Mk. Flasken og 9 Rbd. Dousinet; ægte tyrkisk Rosen-Olie 6 Mk. Flasken og 9 Rbd. Dousinet; Berliner=Røgelse paa Glas til 20 sk. Stkt. og 12 Mk. Dousinet; Røgelse Papiir 16 s. Dousinet, samt Røgelse Pastiller. Endvidere faaes: Særdeles godt Brystsukker 3 Mk. 8 s. Pundet. (Handlende betydelig Rabat.) Chrystaliseret Vanillie til 20, 28 a 40 Rbd. Pundet; 1, 2, 3 a 4 Mk. Stangen; smaae Stykker dito til 4 a 8 s. forskiellige Sorter Chocolade fra 36 s. til 6 Mk. Pundet. J Pilestræde No. 84, hos Urtekræmmer F. G. Kølbel. Viin renset Lampetran, som ved en dertil indrettet Maskine er bragt til den fuldkomneste Klarhed, 22 s. Potten, almindelig god Lampetran 20 s. Potten, i Ankere 10 s. Potten, nye, fede Kogesild 15 Mk. Fierdingen, da de ere meget fede kan de ogsaa bruges som Spegesild, fede Tronhiems Sild med Flomme 4 Rbd. Fierdingen, 2 Rbd. Ottingen, 7 Mk. Dunken, feed, saltet islandsk Cabliau, 15 Mk. Fierdingen, 4 1/2 Mk. Lpd., nye islandsk Klipfisk som er hvid og klar, meget hvidt Taffelsalt, Kiøkkensalt og spansk Salt, alle Sorter heglet Hør og Blaar til Fabrikpriser, feedt islandsk Lammekiød, m. m. til Hørkræmmerhandelen henhørende Varer til billigste Priser, bekommes hos Hørkræmmer Frin Kehlet, lille Kongensgade No. 34, ligefor Nicolai Taarn, i Kiøbenhavn. 139 Rbd. 60 s. Sedler og Tegn, Umyndiges Midler under Næsbyeholm og Bavelse Godsers Overformynderie, kunne, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes tillaans, naar man derom henvender sig til undertegnede Godsforvalter. Næsbyeholm pr. Ringsted, den 31te Januar 1834. Find. aa en Herregaard i Sielland, hvor der holdes henimod 200 Køer, ønskes til 1ste Mai en duelig Bødker, som foruden at holde Gaardens Bødker arbeide i complet Stand, tillige kan og vil paatage sig at føre Tilsyn paa Malkepladsen. Det nærmere erfares ved at henvende sig, enten i Frederiksberggaden No. 32, 2den Sal, eller paa Førslewgaard ved Nestved.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
En Jomfrue, som i flere Aar har bestyret en Landhuusholdning, ønsker sig Condition i samme Fag til 1ste Mai, helst for et Herskab for at bestyr de simple Folks Huusholdning. Beviser mangle ikke, naar de herpaa Reflecterende behageligen vilde aflæge en billet paa dette Blads Contoir, med Udskrift L. F. No. 8. J. En Embedsmand paa Vartpenge, søger nogen Beskjæftigelse, men i Særdeleshed et behageligt Opholdsted, og ønsker sig derfor omtrent midt i Mai-Maaned i en Embedsmands eller anden galant Families Huus paa Landet, helst i Nærheden af Kiøbenhavn, for at assistere Vedkommende i sine Forretninger, eller i andet Fald at tage sig noget af Sammes Børn med Hensyn til disses Underviisning i enkelte Gienstande. – Vilkaarene ville vorde meget antagelige fra den Søgendes Side. – Reflecterende herpaa behage at henvende sig i portofrie Breve til Hr. Toldbetient Kamman i Stege paa Møen, hvorpaa man vil vorde underrettet om det nærmere. Bagerie.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Et Sted i Siælland ønskes et Bagerie, enten tilkjøbs eller tilleie. Billetter, hvori Stedets Beliggenhed opgives, bedes indlagt paa dette Blads Contoir, mrkt. 11. No. 10.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
rudertegnede fortsætter sin Urtekramhandel paa Store Kiøbmagergade No. 70, ved Amagertorv, og aabnes min Boutik Tirsdagen den 4de Februar, dette skulle jeg ikke undlade at bekiendtgjöre for de Ærede, som Ærbødigst: ville forunde mig Søgning. Andreas Buch Paa Hartvigs Vexel=Contoir paa Østergade Nr. 66, første Sal, vexles og omvexles alle Sorter Mynter, samt kjøbes og sælges alle Slags Kongelige og andre Obligationer, samt Sceciefonds og Actier, alt til Dagens Børspriser.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Skifte-Jndkaldelse. Onsdagen den 19de d. M., Eftermiddag Kl. 2, bliver i Birkets Tingstue i Blaataarn afholdt en Skiftesamling i afgangne Cancellieraad Birkedommer Holsteins Boe, hvorunder vil blive forlangt Creditorernes Erklæring, og taget Beslutning angaaende den Boet tilhørende Hinge Sogns Kirketiendes Overdragelse til Prioritetshaveren, paa de af denne foreslagne Vilkaar. Samtlige Vedkommende indvarsles derfor, i Overeensstemmelse med Pl. 21de April 1824, til Møde ved bemeldte Samling. Kiøbenhavns Amts søndre Birk, den 1ste Februar 1834. M. Frederichsen.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
di Stervboet efter afgangne Cancellieraad og Hospitalsforstander Palludan heraf Byen, vorder afholdet en Skiftesamling paa Slagelse Raadstue, Mandagen den 24de i denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 4, hvorved der vil blive at tage Bestemmelse og flere vigtige Anliggender dette Boe vedkommende; hvilket herved, ifølge Placaten af 21de April 1824, til alle Vedkommendes Underretning bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 2den Februar 1834. Birch. Sylow.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Bortforpagtning. Onsdagen den 19de Februar 1834, om Middagen Kl. 12, bliver paa Raadstuen i Ringsted afholdt Auction over Bortforpagtningen af Oppebørseler af Passagepengene ved Bommen No. 7 ved Ortved, og No. 8 ved Ringsted, begge paa Hovedlandeveien fra Kiøbenhavn til Corsøer. Forpagtningen opraabet alternativ paa 3 og 10 Aar fra 1ste Mai 1834 at regne, og Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted, den 2den Februar 1834. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Auctioner. Ifølge Reqvisition fra Udlægshaveren, bliver det Enken Karen Jensdatter tilhørende og paa Gryderup Mark i Booslunde Sogn beliggende Boelsted, bestaaende af 14 Fag Huus med tilliggende Jordlod, stor circa 15 3/4 Tønde Land Ager og Eng, hvorpaa hviler Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren afholdes: de 2de første Auctioner Mandagene den 24de Februar og 10de Marts d. A., om Formiddagen Kl. 11, paa Raadhuset i Skielskiør, og de 3die Auction Mandagen den 24de Marts d. A., om Eftermiddagen Kl. 1, i ovenmeldte Boelsted paa Gryderup Mark. Conditionerne kan forinden Auctionen erfares hos Undertegnede, Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Underretning for Panthaverne, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Skielskiør, den 1ste Februar 1834. Thuesen.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Efter Reqvisition fra Procurator Horn paa Vedkommendes Vegne, bliver den paa Aaes Mark i Sdevind Sogn, Woer Herred, beliggende, Jens Lassen, forhen tilhørende Gaard, af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr., som ved 3die Auction den 24de October 1832 blev tilslaaet Søren Madsen, formedelst Misligholdelse af Conditionerne for Salget, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Gaarden Mandagen den 24de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 11. Giendommen kan strax modtages af Kiøberen og 800 Rbd. Sedler af Kiøbesummen kan blive indestaaende paa 1ste Prioritet deri. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Procurator Hørn i Horsens. Woer og Rim Herreders-Contoir i Horsens, den 20de Januar 1834. Bernth. følge Forlig og Udlæg samt vedkommende Udlægshaveres Begjæring, bliver den af Jordbruger Hans Crillesen af Sundbyester iboende Eiendom, bestaaende af 3 Længder Bygninger, med tilliggende 2de Hauger og tilhørende Jorder, af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. opraabt til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes: Fredagen den førstkommende 21de Februar, 7de Marts,) hver Dags Formiddag Kl. 11, 21de og af hvilke de 2de første afholdes paa mit Contoir i store Kongensgade No. 72 paa Christianshavn, hvor Conditionerne og øvrige Salget vedkommende Decumenter ere forinden til Eftersyn, hvorimod den 3die Auction afholdes paa den sælgende Eiendom. Dette kundgjøres endvidere til vedkommende Panthaveres Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Amager Birk, den 28de Januar 1834. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Proclama. Hvo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne SnedkeHans Peter Møller af Marienborg paa Møen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes Boets Debitorer til at betale hvad de til Samme maatte være skyldig. Stege, den 25de Januar 1834. Black.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Ved Proclama, som er læst inden Vends-Herredsting, og som vil vorde læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Sognepræst til Husby Meenighed – Niels Müller i Sønderby – under Grevskabet Vedelsborg i Fyn, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret og inden Proclama Udløb at anmelde og bevise deres Fordringer, under sammes Tab og Udelukkelse, efter Placaten af 26de Marts 1790; – hvilket herved, til alle Vedkommendes Efterretning, endvidere bekjendtgjöres. Ligeledes blive den Afdødes Arvinger herved, med lovligt Varsel, indkaldte for at melde sig og legitimere deres Arveret, samt varetage deres Tarv under Skiftet. Endelig tilkjendegives, at i Boet afholdes en Skiftesamling pa Radhuset, i Middelfart Onsdagen den 19de Februari førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvortil savel Arvingerne som Kreditorerne indkaldes at møde for at tage Bestemmelse angaende Boets Realisation og andre vigtige Gjenstande. De Udeblivende antages at samtykke i hvad de Mødende vedtage Vends-Herreds Skifteret, Middelfart, den 21de Januari 1834. Johnson.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Zweitte Bekanntmachung. Extract, des in No. 26 dieser Zeitung in axtens eingerckten Proclams. Auf Antrag der Beneficialerben haben Alle und Jede, welche Anspruche undForderungen, an die Erbmasse der verstorbenen Chelente, des Rathsverwandten, und Stadtcassirers Peter Matthiessen und der Adelheit Matthiessen, geb Schmidt, in Flensburg, geltend machen zu konnen vermeinen, oder damit inunabgemachter Rechnung stehen mochten, sub poena præclusi et perpetui silentii, so wie bei Verlust des Compensationsrechts, sich innerhalb 12 Wochen, i Stadtsecretariate zu melden und das sonst Erforderliche dabei zu beobachten. Flensburg, den 25sten Januar 1834.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Bürgermeister und Rath. vo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Fæste-Gaardmand under Skjoldenæsholms Gods Jens Ulriksens Enke, Ane Olsdatter af Allindemagle, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Skjoldenæsholm pr. Ringsted, den 24de Januar 1834. Bergmann.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
De, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter den her Byen afdøde Agnete Kirstine Hveisel, fød Wessing, Enke efter forhen afgangne Frederich Erhard Hveisel, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Grenaae, den 25de Januar 1834. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Aar 1834. No. 31. Onsdagen. den 5 Februar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Spanien. J den i Barcelona udkommende Tidende el Vapor af 17de Januar findes en Proclamation, som General Flander har udstedt ifølge Uroelighederne den 13de. Den er skreven i en, Dronningen meget hengiven, Aand, og i en fast maadeholdende Tone. Uordenerne tillægges i samme Fjenderne af Orden og Legitimiteten, der havde taget Modstanden imod Jndsættelsen af den ny Subdelegade deel Fomento til Paaskud. Generalen erklærer, at han vil opoffre Rolighed og Liv for Dronning Jsabellas Rettigheder, og forbyder Jndvaanerne at forsamles til usædvanlig Tid eller paa usædvanlige Pladse; han befaler: at slige Forsamlinger skulle uden Hensyn adspredes, og Deeltagerne drages til Ansvar. Man vil i dette Actstykke finde Beviset paa en usikker, frygtsom Stemning, og Bekræftelse paa den Mening: at Lander i det hos Dronningen vovede Skridt mindre har fulgt sin personlige Anskuelse, end de Liberales Jndflydelse. Efter Breve fra Oleron af 20de havde Proclamationen i Ovrigt forfeilet sin Bestemmelse; Uroeligheder var blevne gjentagne siden den 13de, og det var kommet til blodige Slagsmaal, hvorved endeel Mennesker mistede Livet.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Man kjender nu den af Generalcapitain Flander indgivne Forestilling. Den er forfattet i meget aabne og strænge Udtryk. Det er ikke en underdanig Forestilling, men en Mands advarende Stemme, der føler sig stærk ved et talrigt og energiske Partie. Vi meddele her Hovedpuncterne: Efter nogle foreløbige bemærkninger kommer Lander til Bedømmelsen af Ministeren Zen Bermudes's Handlinger, hvis Upopularitet, som han siger, er saa stor, at den offentlige Rolighed derved compromitteredes og Thronen truedes i sine Grundpiller. Han bebreider dette Ministerium Spaniens kritiske Stilling; med billig Jndignation minder han om alle de Løfter, som Kong Ferdinand havde gjort, da Nationen kaldte ham tilbage fra Forviisningen; han spørger derpaa, hvad der er blevet af alle disse Lofter, og hvorfor Dronningen ikke har opfyldt dem. Siden fremlægger han Nationens politiske Trang, dens Ønsker og Forhaabninger. Han fordrer øjeblikkelig Sammenkaldelse af Cortes, Revision af Lovgivningen, for at gjøre samme eensformig og fast; et definitivt System, der er egnet til at ordne Statscrediten, og at unddrage samme den ministerielle Agiotages mørke Machinationer; derpaa kommer han endnu en Gang tilbage til Zen Bermudez's Ministerium, hvilket han erklærer for at være afskyet af den store Masse af Nationen. Dette Ministerium, siger han, har handlet saaledes, at det frembyder en hadelig og farlig Sammenligning imellem det, som D. M. giør, og det som Prætendenten lover, der tilbyder Sammenkaldelsen af Cortes og flere Garantier. – Bevægelserne, der vise sig i Hovedstaden, finde Gjenklang i Provindserne, og da Menneskenes Ønsker fremavle Handlinger, og deres Virksomhed vorer i Forhold til de gunstige Omstændigheder, saa frygter jeg meget; og jeg tør ikke dølge det for Deres Majestæt, – at Undertrykkelsen kun vil fremkalde en endnu større Gjæring i Gemytterne, og give Anledning til Yttringer, der paa en frygtelig Maade turde compromittere den offentlige Rolighed! – Jeg beder D. M. bønligen, at De ville overveie denne oprigtige og loyale Forestilling, uden deres Ministeriums Mellemkomst. Jeg beder Dem dernæst, at vælge et andet Ministerium, der kan være i Stand til at indgyde Nationen Tillid; jeg beder Den til Slutning, strax at sammenkalde Cortes, efter Løvene og den Udvidelse, som de trende Stænders Repræsentation fordrer under disse Omstændigheder, hvori Gemytterne befinde sig. – Saa kort end dette Uddrag er, kan man dog deraf kjende den Mand, i hvilken Landers Brev er skrevet. – Flere Breve fra Barcellona tale allerede om Jndsættelsen af et constitutionelt Regentskab Catatonien.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Paris, den 26de Januar. Man forsikkrer, at Hr. Raynevals Bortkaldelse fra Madrid er bleven besluttet i det sidste Ministerraad. Som Rygtet gaaer, gjør Regjeringen ham den Bebreidelse: at han har skuffet sig selv med Hensyn til sin Credit hos Dronning Christine, ifølge hvilken han troede at kunne give den Forsikkring: at en ikke vilde vorde afskediget. Der er for Alvor Tale om at sende Hertugen af Decates til Madrid.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
London, den 24de Januar. J Torsdags blev en Forsamling af Westminster-Centralcommitee, til Huus- og Vindueafgiftens Ophævelse, holdet under Forsæde af Hr. Brower. Paa sammes Forestilling hos Ministeren Lord Althorp, at han vilde bestemme en Tid til at modtage en Deputation fra Committeen i denne Anledning, fulgte det Svar fra London, at han med Fornøielse vilde modtage Deputationen, dersom det var den første Gang, at denne Gjenstand blev foredraget Regjeringen. Men da han har erholdet Deputationer fra næsten alle Hovedstadens Qvarterer, haabede han, at Committeen ikke vilde paastaae Opfyldelsen af sin Begjæring, i Særdeleshed, da Regjeringen allerede har taget en Beslutning i Henseende til den Gang, den vil følge i ovennævnte Sag, og med det Første vil meddele Parlamentet sine Hensigter. Efterat have modtaget dette Brev, berammede Committeen en stor offentlig Forsamling, strax efter Parlament-Sessionernes Aabning.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Efterretningerne fra Jrlands sydlige og vestlige Egne ere af den sørgeligste Beskaffenhed med Hensyn til de ulykkelige Virkninger af det stormfulde Veir, der nu har vedvaret i to Maaneder, uden mindste Ophør. Landet er næsten aldeles oversvømmet. Man har blot kunne saae lidet Hvede, og maa frygte at en stor Deel af Sæden er tilintetgjort. Udsaaningen af Byg og Havre forhindres af Oversvømmelserne, og af samme Aarsag havde de sidste Kartofler tabt Meget af deres Godhed, og største Delen er aldeles fordærvet. Næsten alle Markarbeider ere standsede. – J Galway, Roscommoe og andre Græsegne, døe Faarene af Skab, og Ulden er stegen betydeligt i Prisen. Foderet for Hornqvæget er saa knapt, at Mange ere nødte til at formindske deres Besætning betydeligt. Følgen af alt Dette vil være, en stor Formindskelse i Udførselen til England af Korn, Qvæg og Uld, og alle Prisernes Forhøielse.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Adskillige Agenter ere hertil ankomne fra de Forenede Nordamerikanske Stater, for at indkjøbe Jern til de Jernbaner, der hist skulle anlægges.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
J Aaret 1832 fandtes der i Skotland 216 Bryggerier, og 17,070 Slskjænkere, altsaa En for hver 123 Jndvaaner, Ung og Gammel. England, et meget tørstigt Land, havde 1753 Bryggere, deraf 108 i London og 80,800 Olhandlere: her kommer saaledes En paa 170 Jndividner. Skotland forbruger 990,000 Bushel Malt; Jrland 1 Million 500,000, men England 25 Millioner 800,000 Bussel. J Skotland regnes saaledes paa hvert Jndevid 1 Bushell, i Jrland 1/16, i England 1 1/4 Busel. En Englænder drikker altsaa ligesaa meget Al som fire Skotlændere og ti Jrlændere. Den Mængde Silke, der aarligen forbruges i England beløber sig til fire Millioner Pund, til hvis Fremavling udfordres Myriader Silkeorme. Fjorten Tusinde Millioner levende Skabninger døe aarligen, for at forsyne blot denne Plet af Jorden med ovennævnte Luxusartikel. Men endnu mere maa man studse, naar man kaster sit Blik paa China, og betragter den tætte Befolkning i dette store Rige, hvis Jndvaanere, lige fra Keiseren ned til Landmanden i sin usle Hytte, bruge Silke til deres Klædninger. Men Jndbildningskraften forvirres ganske, naar man tænker paa den talløse Mængde af Silkeorme, der fordres, forat levere den hele civiliserede Verden det aarlige Behov af Silke!
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Wien, den 21de Januar. Omsorg for Opretholdelsen af den offentlige Rolighed i Ungarn synes for Øjeblikket i høi Grad at beskjeftige vor faderligtsindede Regjerings Opmærksomhed. Navnligen vaager den over, at i hiint Land – hvor mangfoldige Gjæringsstoffes Tilværelse er en unægtelig Kjendsgierning – dette Stof ikke endmere forøges ved fremmede Emissarier eller ved mordbrænderske Skrifter, og saaledes vorder bragt til Explosion. Saaledes blev nylig en Reisende for en stor Sydtydsk Boghandling, der uhindret havde turdet besøge Bøhmen og Monarchiets Tydske Provindser, af Paspolitievrigheden i Wien afviist med sin Ansøgning om Tilladelse til at begive sig derfra til Presborg og Ofen. Paa hans Forespørgsel om Aarsagen, svarede man ham ganske uforbeholdent: at der i denne Henseende var udstedt høiere befalinger, der uden Tvivl vare fremkaldte i Betragtning af Ungarns nuværende Tilstand.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Stokholm, den 28de Januar. En constitutionel Nyhed er denne, at en Landsbyemenighed i Skaane, ved Navn Ryssby, har fattet den Beslutning, at lægge den vedkommende Rigsdagsmand forskjellige vigtige Gjenstande, paa Hjerte, hvilke han skal foredrage paa Rigsdagen; den har endog opskrevet og forsynet dem med Præstens Underskrift og Vidnesbyrd. Deriblandt findes: et meget uegennyttigt Udkast til betydelig Jndskrænkning af Brændeviinsbrænderierne; de mange forskjellige Afgifter til en eneste Grundskat paa hver Landeiendom, som skulde fastsættes i Korn og Pundvarer efter gangbare Priis paa Markerne i de sidste ti Aar; en simplere Forandring, i vore forviklede Rettergangsformer; Opførelsen af Skolebygninger i enhver Menighed; de adelige Grundbesidderes Jndtrædelse i Bondestanden; ogsaa skal Rigsdagsmanden af alle Kræfter sætte sig imod al Laantagen i Udlandet. Afskrifter af dette Document vare blevne sendte til Naboe-Menighederne, for at vække dem til at efterligne dette Exempel.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Kongen har ved en Skrivelse til det Kongelige Academie for Literatur, Historie og Oldsager samtykt i at Academiets Secretair, Rigs-Antiqvar Prof. Liljegrens betydelige og mageløse Samlinger af Tegninger og Bøger over Nordisk Archæologie, i Særdeleshed Runeskrift og Middelalderens Chronologie, – maa, efter hans eget Tilbud, for Statens Regning, kjøbes for den Sum 4500 Rdlr. Bco., der skulle afdrages med 500 Rdlr. aarligen.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Jndenlandske Efterretninger. Kiel. – Vort Universitet feirede Hs. Majestæt Kongens høje Fødselsdag ved en Festtale i det store academiske Auditorium, der blev holdet af Professor Eloqventiæ, Dr. Nitsch, og hvortil denne havde indbudet ved et Programm, der indeholdt: Meetemata de historia Homeri.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Det adelige Gods Grunholz i Schwansener adelige Gods district, stort 23 Pfluge= og med et Areal af 2497 Tønder, hvoraf 1064 høre til Hovedgaarden, er i dette Omslag af dets hidtilværende Ejer, Grev Scheel Plessen solgt for Et Hundrede og Tre og Firesindstyve Tusinde Rdlr. til Grev M. Moltke.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Byen Husums Gield beløber sig efter den offentligen meddeelte Extract af Regningen over den Husumske Statsgjelds Afbetalingsfond, ved Slutningen af Aaret 1833, nette til 1171,130 Rdlr.)Et Hundrede, Eet og Halvfjerdsindstyve Tusinde, Et Hundrede og Tredive Rdlr. 27 Sk. Af Kieler Corr. Bl.) Sognet Gottorf (hvor Dr. Jager boer, som nyelig blev dømt til en betydelig Mulct, for selv at have tilberedt Medicamenter til sine langt fra Kjøbsted boende Patienter har indgivet en med flere end Syv Hundrede Underskrifter forsynet Ansøgning om et Apotheks Anlæggelse sammesteds.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Kjøbenhavn, den 5te Februar. Den 1ste Februar høitideligholdt Universitetet paa sædvanlig Maade Hs. Majestæt Kongens Fødselsfest. Talen, som handlede om Enighed mellem Fyrste og Folk, holdtes i Regentskirken af Universitetets Rector, Professor Kolderup Røsenvinge, R. af D. – Ved denne Leilighed bleve Præmier og Roes tilkjendt følgende Studerende for Afhandlinger, som vare udarbeidede til Besvarelse af de udsatte Priisopgaver. J Theologien vandt Hr. Cand. Theol. H. L. Martensen og Hr. Cand. Theol. Chr. Hermansen Universitetets Guldmedaille, i Lovkyndigheden tilkjendtes 2 Forfattere Accessit, men da de ikke ønskede at nævnes, naar de ikke vandt Præmie, bleve de med Deviser forsynede Sedler, som indeholdt Navnede, ikke aabnede; i Medicinen tilkjendtes Medaillen Hr. Stud. Med. et Chirurg. Andr. Buntzen, i Mathematiken polytechnisk Candidat, Hr. C. S. Wessel Brown, Alumnus paa Ehlers Collegium; i Historien, tilkjendtes Præmien Cand. Jur. H. C. Behrmann, og Accessit Hr. Stud. Juris A. C. A. Kierulf, i Physiken vandtes Præmien af Hr. Cand. Juris et Polytechnic. C. B. Jerichan, Alumnus paa Ehlers Collegium, og i den orientalske Philologie af Hr. Cand. Theol. C. L. Müller.
Berlingske Tidende, 1834-02-05
Befordringer. Under Admiralitets- og Commissariats-Collegium. Den 25de Januar er Commandeur=Capitainerne C. P. Flensborg, Ridder af Danebrog og Danebrogsmand, og J. P. Stibolt, Ridder af Danebrog og Danebrogsmand, meddeelt Commandeurs Charakteer. Ligeledes er Capitain-Lieutenanterne J.P. Findt, Ridder af Danebrog, C. L. Harboe, H. C. Bodenhoff, Ridder af Dannebrog og Danebrogsmand, og A. G. Ellbrecht, meddeelt Capitains-Charakteer, og Premier-Lieutenanterne P. C. Simmelkiær, J. P. Schumacher og S. A. Bille, Ridder af Danebrog, Capitain-Lieutenants Charakteer.