JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-21
Tillæg til No. 3 * for ti Kiøbstæder, Avis Slagelse, Sorøe, Ringsted, Restved Skielskiør, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Vordingborg, Nykiøbing og deres Omegn. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. N. N. Dama. Trykt og forlagt af Potar Maane Skrivelse fra Bogtrykkeren til Redacteuren. Højstærede Hr. Redacteur. Besselet af den meest levende Følelse for Sproget, der er Fædrelandets ypperste Helligdom, har jeg anvendt de faa Timer, der have været mig levnede fra mine Forretninger, til Undersøgelse fordenne Gjenstand. Jeg veed ikke, om jeg kan blive saa lykkelig, derfor at erholde bifald af de ærede og store Patrioter, der ere Sprogets Beskjærmere. Min eneste Bøn er ikkun, at man i Henseende tilden ringe Skjærv, som jeg herved yder, vil tage min gode Villie i Betragtning, og mit Ønske erat de mange og dybsindige Sproggrandskere, som Danmark eier, ville alvorligen prøve mine efterfølgende etymologiske Grandskninger over nogle hidtil ikke tilstrækkeligen undersøgte Ord, hvilke Ords Prøvelse vil give et særdeles interessant Lys til Gavn og Hæder for Fædrelandet. Dannersprog, Fødeland. – Fødeland, Dannersprog! – Dannersprog, Fødeland. – herlige Navne! – hellige Følelser, som gjennemstormemin Barm! – see, hvad jeg her offrer paa eders Alter! Jeg nægter ikke, Hr. Redacteur, at jeg isærdeleshed tilskikker Dem dette, for ved mit Exempel og Mønster at bringe Dem til at lægge Dem efter alvorlige Studia; da jeg veed, at De derimod er befængt af en Lyst til den forhadte Satire, hvilken jeg afskyer, som Pesten. Det gode Menneske, min Herre, taler aldrig ondt om Nogen; uden i Krogene, hvor det jo er Skik og Brug at tilbringe Aftenerne paa en aagreabel Maade med at tilhvidske hinanden ondt om Næsten. Men hvem vilde vel sige det højt, fyl for en Ulykke, han maa stenes, det onde Menneske! Jeg veed ikke, hvorvidt jeg har været heldig i at udlede følgende Ord af deres rette Kilder, hvoraf jeg foruden nærværende lille Prøve skal siden levere flere. Criticus skulde egentlig hedde Creticus af Creta, Kride, En, der oversmører skikkelige Folks Døre og Vægge med det Krimskram af Kridt, som man seer saa mange Steder; altsaa egentlig en Kridtsmører. Comedie kommer af con sammen og edo jeg æder, Thalias aandelige Ædehuus eller Spiseqvarteer, hvor Folk regelmæssig forsamle sig for at faae de Opkogninger og Vandsaucer, som Spiseseddelen, den Aften byder dem at æde Saga kommer af det tydske og jydske, nemlig sage siger, og at jeg, fordi det ofte gaaer i det uendelige og kjedsommelige, ligesom visse Folks Fortællinger, der hvert Øjeblik komme med et: siger jeg Kandidat (oprindeligen: Kanditdat) kommer af kan og dit og dat, En, der kan det og da af skrevne Forelæsninger, og ingen Ting heel. Præceptor, Lærer, kommer af præ forud og capio tager, En, der jevnlig maa tage sin Løn op forud for ikke at sulte ihiel. Regiment kommer af rer, Konge og i n mente, i Tankerne, en af den Art af Ting, som drage mange Kongers særdeles Opmærksomhed til sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-21
Magister. Derivationen af magis og ter er bekjendt; det betyder da En, der har mere, end de tre Examina: Artium, Philosophicum og Embedsexamen. Rimeligere deriveres det dog af Magen og Jster, Mavefedt, fordi Magisterne fordum vare gjerne fede, trivelige Folk, i vore Dage maa det forstaaes per Antiphirasin, eftersom de nu for det meste ere mavre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-21
Profesforat og Professor af pro for og fessis trætte, fordi et godt Professorat har været en Hvile for de Trætte; i vore Dage, da Alting, er mavert, maa det ogsaa forstaaes per Antiplix. Konsert skulde hedde Kunsert, af kun, kuns og en Ext, noget, der ofte knap duer for en Ert eller for en Bønne, som man siger. Dame af Dama, et Daadyr, hvilket efter Bomares Beskrivelse er en spæd og tam Dyreart, men der gjerne slaaes meget og haardnakket indbyrdes, fordi de ikke ville unde hinanden, det Sted, de staae paa. Man seer af Ovenstaaende, hvilket Gemyt der ligger i min ugudelige Hr. Bogtrykker. Man har maaskee ikke hidtil villet tiltroe ham det; men man overbevises tilfulde af Ovenstaaende, hvordan han er. Man seer af Begyndelsen, hvilken ærlig Maske han formaaer at paatage sig, og af Enden, hvilken ublu Satire der i Grunden stikker i ham, uden at Nogen kunde vente det. Man kan tillige deraf dømme, hvilket Liv det maa være for et Menneske, der har omvendt sig og vil modstaae den Ondes Anfægtelser, at omgaaes med en Saadan, der bestandig ved sit onde Hang fører En i Fristelse. Jeg for min Part er lykkelig kommen op af Syndens Afgrund og overlader ham med Bedrøvelse til sin Skjæbne. Men ubluest finder jeg det dog, at han tør tilsende mig Satirer, der gaae ud over den Stand, hvori jeg selv befinder mig; at han tør give Magister en saa lidet ærværdig Herkomst, og Kandidaten saa uforskammet Derivation. Men det skal ikke blive uhævnet. Jeg skal vise, at jeg holder over Standens Ære. Op J Magistere, og J Kandidater, og mine Ordensbrødre, dette maa vi paatale. Han maa excluderes, exileres, excommuniceres kort, alt hvad der begynder med er. Han maa tvinges til en solen Tilbagekaldelse, for derved klarligen og tydeligen at bevise al Verden, at Kandidaterne forstaae mere, end dit og dat. Ham maa betydes, at Jngen af denne Stads reputerlige Jndvaanere herefter vil række ham Haanden, hvilket nødvendig maa gjøre Ende paa hans Liv og hans typographiske Tilværelse. Nu har jeg fyldestgjort min Pligt, og jeg føler derover en indvortes Tilfredsstillelse, som klarligen beviser mig, at jeg nu maa være bleven et godt Menneske. O! hvor det er skjønt at være et godt Menneske, og at klappes af Menneskenes Børn. – Jeg overlader nu Andre, som han har vedrørt, i den billige og retfærdige Harme, som de maa føle indvortes, at straffe ham efter Evne; blandt andre Sprog forskerne f. Ex. for den Badinage over al Etymologiseren, han har drevet med Ordet Saga, Konsert o. s. v. o. s. v. Kort, min Bogtrykkers Synder blot, i dette lille Stykke ere saadanne, at jeg ikke kan andet, end denuncere ham og opkaste mig til de af ham angrebne Parters ridderlige Beskytter, og føler jeg derved samme himmelske Aands-Ophøielse, som en TropParterrister, der meddele en Restaurateur deres Fryd over et Stykke, de mandeligen og heeltemæssigen have udpebet. Hvorimod jeg anbefaler mig selv til mine Medborgeres fortsatte Yndest, ved hvilken jeg føler mig saa lyksalig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-21
Redact.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-21
Anekdoter og Synderligheder. For at forebygge Jldsvaade, befalede Peter den Store, at der skulde sættes en Tønde Vand for ethvert Huus i Petersborg. Et Par Dage efter denne befalings Bekjendtgjørelse faae Politimesteren, at Slottet manglede den anordnede Tønde. Han erindrede derfor Marskalken om hans Pligt med tilføjet Trudsel af Batogge, ifald den blev efterladt. Marskalken loe kun af den strenge Politimester. Dagen derpaa komme denne igjen og fornyede sin Trudsel; men Virkningen blev den samme. Den tredie Dag fik Marskalken rigtigt Batogge eller Stokkeprygl. Morgenen efter modtog Politimesteren Ordre, at indfinde sig hos Zaren. Han kom, men fik i Forgemakket at vide, at han skulde straffes for de Hug, han havde givet Marskalken. Da han derfor hørte Zaren komme, krøb han op i Kaminen. Pagernes Fuisen forraadte hans Opholdsted og fuld af Vrede fordrede Peter ham frem. Men han erklærede, han kom ikke. Vover Du, sagde Zaren, at modsætte Dig min befaling? Han svarede: Deres Majestæt vilde slaae mig fordærvet og naar De saa bag efter blev oplyst om den rette Sammenhæng, vilde De for sildigt fortryde, hvad De havde gjort! – Hvad Har Du ikke ladet Marskalken give Batogge? – – Det har jeg, naadigste Herre, men han fortjente det Fortjente han det? Hm. Nu formildede Karens Vrede sig og i en mindre haard Tone bød han Politimesteren, at komme ud, for at forklare sig. Fuld af Soed og Spindelvæv traadte han da frem og fortalte Peter den hele Sammenhæng. Da Forhøret var tilende, blev Marskalken kaldt op og fik en Næse. Tillige blev det ham betydet, at, hvis han ei inden Aften bragte det forsømte i Stand, kunde han vente sig en dobbelt Portion Batogge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
1. Aarg. A vi S. No. 33. til for stæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, den 25de April 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Foretagender af Napoleon. De forsamlede National-Garder fra Dauphine, som vare komne Hertugen af Angoulemes lille Trop i Ryggen, vilde ikke erkjende Capitulationen, fordi den endnu ikke var bleven antaget af GeneralLieutenant Grouchy. De arretterte Hertugen af Angouleme. General Grouchy aflagde herover ved Telegrapherne Beretning til Keiseren, for at indhente hans Befalinger. Keiseren svarte, at vel kunde Kongens Forordning af 6te Marts og den afhans Ministre den 13de i Wien undertegnede Declaration autorisere ham til at behandle Hertugen af Angouleme saaledes, som denne Forordning og denne Declaration vilde, at man skulde behandle ham (Keiseren) og hans Familie. Men dog vedblev han fast ved de Bestemmelser, som havde bevæget ham til at forordne, at Medlemmerne af den bourbonske Familie kunde frit afreise fra Frankerige og derfor var det Hans Villie, at der skulde gives Befalinger til, at Hertugen af Angouleme skulde bringes til Cette, og der indskibes, og at der skulde vaages over hans Sikkerhed og al slet Behandling. bortfjernes fra ham. Kun skulde de Penge leveres tilbage, som var lagne af de offentlige Kasser og Hertugen af Angouleme forpligte sig til igjen at udlevere Kron=Diamanterne, som ere Nationen Eiendom. Tillige skulde de National=Forsamlingens nu fornyede Love tilkjendegives ham, hvilke have Hensyn til de Medlemmer af den bourbonske Familie, der maatte begive sig paa det franske Gebet. J franske Blade siges: Vi kunne ikke troe Rygterne om en ny Coalition mod Frankerige. Hvorfor skulde de fremmede Magter blande sig i vore Anliggender, Frankrige har ingen Lyst til igjen at begynde Krig. J alle Deele af Riget hersker den største Rolighed, saavelsom den største Glæde. Keiseren afstaaer fra sit gamle System. Han er nu bestelet af en ganske anden Ærgjerrighed. Han stiller sig nemlig nu i Spidsen for den menneskelige Mand, for at Fornuften kan triumphere over Barbariets Fordomme. Kom det til Krig, saa vilde den franske Hercules vise sig med sine Millioner Arme. Napoleons Tilbagekomst er den sande Garantie for Kongeværdighederne i Europa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
En Tidende i Leyden fortæller, at der daglig regelmæssigen til tre bestemte Tider forsamle sig Folk udenfor Thuillerierne, som ere leiede til at raabe: leve Keiseren!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
J en Skrivelse fra Paris hedder det, at man nu der har en keiserlig republicansk Regjering. Befalingerne til Armeerne udstedes i Keiserens Navn, og de til Provindserne og til Departementernes Chefer i Republikens Navn. Plantning af Friheds Træer og Dansen omkring dem vedvarer i flere Egne, for at højtideligholde Tilbagekomsten af de liberale Revolutions-Jdeer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Paris, den 8de April. Napoleon har udstedt følgende Decret: Art. 1. Nationalforsamlingens Love, som ere anvendelige paa Bourbonnernes Familie, skulle bringes i Udførelse. De af denne Families Medlemmer, der blive fundne paa Rigets Grund, skulle stilles for Retten og dømmes efter disse Love. 2. De, som have taget imod ministerielle Embeder under Ludvig Stanislaus Xavers, Greven af Lilles, Regjering, endvidere de, som hørte til hans Militair= eller Civilhuus eller Prindsernes og deres Familiers Huse, skulle strax fierne sig 30 Lieus fra Paris. Det samme gielder for dem, der vare commanderende Chefer eller Officerer af bevæbnede Hobe, som have bidraget til den Keiserl. Regjerings Omstyrtning. Dertil høre ogsaa de, der vare blandt Chouanerne. 3. De i foregaaende Artikler betegnede Jndivider ere forpligtede til at aflægge den ved Lovene foreskrevne Eed. J Tilfælde af Vægring blive de satte under Politiets Opsyn. – J et andet Decret forordnes, at alle civile eller militaire Agenter, som have taget Deel i Urolighederne i de sydlige Departementer, skulle dømmes efter den gjeldende Straffecoder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Bonaparte skal have givet et Decret, at stille 250,000 Mand paa Benene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
De franske Grændsefæstninger blive provianterte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Nationalgarderne i Frankerige organiseres nu fra ny af. Alle Franskmænd, fra det 20de til det 60de Aar, ere tjenestepligtige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Hofmaler David er udnævnt til Commandant for Æreslegionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Alle Underofficerer og Soldater, som have forladt Armeen, ere indkaldte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Moniteuren indeholder et Udtog af Statsraads Cancelliets Register, hvori Hertugen af Otranteanmelder, at han er tilsinds at forelægge Statsraadet en Declaration, som er dateret Wien den 13de Marts, og som skal komme fra Kongressen. Denne Declaration synes ham uægte; men var den virkelig ægte, saa vilde den være uden Exempel i Historien. Efter Stilen at dømme, synes man at maatte tilskrive Parti Aand den. Det er neppe tænkeligt, at Wellington skulde have underskrevet den; ligesaa lidt Østerrige, Rusland og Preussen. Den franske Regjering var først bleven gjort opmærksom paa den, da Beretninger fra Strasburg og Metz meldte, at den var bleven overbragt ved Courerer, som Prindsen af Benevent havde afsendt fra Wien. De anstillede Undersøgelser have viist, at denne Declaration ikke er bleven undertegnet af de paa Kongressen forsamlede Magters Ministre, men at den er et Værk af Greven af Lilles Gesandtskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
J en Beretning fra Commissionen af Præsidenterne for Statsraadet siges, at efter Overdragelse af Statsraadet har den dertil udnævnte Commission nærmere undersøgt Wiener-Declarationen og fundet, at den er affattet i en usædvanlig Form og usædvanlige Udtryk. Den kommer fra det franske Gesandtskab i Wien; thi de andre Magter, som vide, at Keisertitelen er tilstaaet Napoleon, vilde have kaldt ham dermed, idet efter Folkeretten ogsaa den svagere Fyrste nyder de samme Forrettigheder, som den mægtigere. De europæiske Nationer ere oplyste. De vide, at Tractaten af Fontainebleau er en Tractat mellem Souverainer. Napoleons Tilbagekomst paa fransk Grund kunde derfor, ligesom Krænkelsen af enhver diplomatisk Act og ligesom ethvert fiendtligt Jndfald, kun faae en sædvanlig Krig til Følge, hvoraf Resultatet i Henseende til Personer kun kunde være, enten at være Seiervinder eller overvunden, fri eller Krigsfange. Derpaa tales om Napoleons Høimodighed mod dem, der havde sat Priis paa hans Hoved). Fremdeles opregnes 8 Punkter, hvori man har krænket Tractaten, der var sluttet med ham i Henseende til hans Familie, hvoriblandt hører, at Marie Lovise ikke har erholdt de lovede Passer til Elba, at man har havt Mordplaner mod Napoleon paa Elba; Marie Lovise og hendes Søn have ikke faaet Parma og Placenza, ligesaa lidt Prinds Eug den lovede Skadesløsholdelse; man har bemægtiget sig og beholdt meget, tilhørende Napoleons Familie; man har ikke udbetalt ham sin Pension, saa at han havde maattet afskedige sin Garde, hvis ei gennesiske og italienske Kjøbmænd havde tilbudt at laane ham 12 Millioner; Bourbonnerne have villet have ham sendt til St. Lucie eller St. Helene. – Derfor troede Napoleon ikke mere, at burde holde sig til denne Tractat. Han havde aftakket, for at hindre Borgerkrig; han troede, den nye Regjering vilde grunde Frankriges Vel; det slog feil, den behandlede Frankrige som et oprørsk Land. Ludvig den 18de paastod, at han allerede havde regjert i 19 Aar, og forhaanede derved den Regjering, som havde været i denne Tid. Den af Senatet udkastede Constitution er ikke bleven holdt. Armeen er adspredt og fornedret, Eierne af Nationalgodserne blevne truede, og Concordatet overskredet. – Napoleon er da modtaget, som befrier; Frankrige vil Udførelsen af Tractaten af 30te Marts 1814. J Europa har derfor ved Napoleons Tilbagekomst ingen Forandring, Sted. Den franske Nation vil leve i Fred med (Børsenh. alle Folkeslag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
De franske Tidender synes nu overhovedet at tage Murat i Forsvar. Foretagender mod apoleon. Den høire Fløi af den store Armee, som Wellington commanderer, dannes for det meste af Engellændere og den venstre fornemmelig af Preussere. Paa Grændserne staae Forposterne paa begge Sider. tæt overfor hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Lord Vellington vil snart begynde fine Operationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Erkehertug Carl skulde den 17de April indtræffe. i Frankfurt, og ufortøvet begive sig til Mainz. Det er nu fuldkommen afgjort, at de forbundne Souverainer ved Aabningen af Feldttoget ville opslaae deres Hovedqvarteer foreløbig i Frankfurt om Main Man skriver fra Munden, at Fyrst Blücher den 13de April om Aftenen var nogle Øjeblikke i denne By, og fra Cassel, at han den 13de April om Aftenen ankom til Cassel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Brüssel, den 13de April. Brüssel er Centralpunktet for vigtige Forhandlinger og Bestemmelser. Med Vellington finde mange Conferenzer Sted. Talleyrand er reist fra Vien over Brussel og Gent til London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Rustningerne og Troppemarscherne vedvare uafbrudt paa alle Kanter. Jndvortes Tilstand i Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Schweizer-Tidender sige, at Massena er bleven skudt den 25de i Marseille af de Kongelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Fra Brussel skriver man, at mange franske Deserteurer, isærdeleshed Cavallerister, indtræffe der; fra Lille vare 300 Mand deserterte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
J Paris skal man ikke troe paa nogen Krig med Udlandet. Man troer, hvad de offentlige Blade sige, og mener derfor, at Bonaparte staaer i god Forstaaelse med alle Magter, og nogle Magter have endog begunstiget ham paa hans Flugt fra Elba. En Mængde Spioner og Agenter udsendes. fra Frankrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Prindsen af Esslingen har opholdt sig i Marseille; han synes ikke at blande sig i Noget, ligesaa lidt som Jnfanterieregimenterne under hans Commando.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Jtalien. Efter officielle Efterretninger fra Rom og Mayland har Kongen af Neapel, efterat fri Gjennem marsch gjennem de pavelige Stater var bleven ham nægtet, alligel voldsomt overskredet det romerske Gebet den 22de Marts, tillige begyndte han virkelig Fiendtlighederne den 30te f. M., i det han angreb de K. K. Tropper ved Cesena. Den 4de er forefaldet en Fægtning mellem Østerrigerne og Neapolitanerne, hvorved Østerrigerne have gjort 200 Fanger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Kongen af Neapels Tropper ere den 2den April indrykkede i Bologna.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Paris, den 11te April. Vore Blade indeholde de største Opdigtelser fra Jtalien; de lade 30000 Jnsurgenter opstaae, Murat allerede gjøre 6000 Fanger og indrykke den 2den April i Mailand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Da man i Ancona erfarede Bonapartes Landing, bleve Artillerie=Salver givne, og om Aftenen Staden illumineret. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
AVERTISSEMENTS. Slagelse dramatiske Selskab. Torsdagen den 27de April opføres: Sandhed har Løn, Komedie i 4 Acter af Kotzebue. Billetterne afhentes hos Kjøbmand Kjerulf. Indgangen aabnes Klokken 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Slagelse litteraire Selskab. Formedelst indtræffende Omstændigheder opsættes Selskabets Samling fra Onsdagen den 26de April til Onsdagen den 3die Mai, da det holdes til sædvanlig Tid hos Overlærer Arnesen. Dampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Ved nærværende Flyttetid er jeg henflyttet i Hr. Snedkermester Langes Gaard paa Smedegaden. Som sædvanlig, har jeg Udsalg af Morskabs= og Videnskabs-Bøger; og de Bøger, jeg ikke selv maatte være i Besiddelse af, paatager jeg mig paa det hurtigste at forskaffe. Slagelse den 21de April 1815. Peter Magnus, Bogtrykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Førstkommende Onsdag, den 3die Mai, om Formiddagen Kl. 9, bliver, om antageligt Bud skeer, paa Tingstuen i Braabye ved Gisselfelde, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Kornvahre, Gisselfeldt Klester tilhørende, bestaaende af circa 70 Tønder Hvede, 100 Tønder Byg, 200 Tønder Havre og 20 Tønder Erter, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, og hvoriblandt er den, at Kjøbere, som ansees vederhæftige, gives Credit med Betalingen til Mortensdag dette Aar. Braabye, den 22de April 1815. J. C. Jensen, alter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Torsdagen den 4de Mai lader Kammerherre, Baron Wedel=Jarlsberg paa Søegaard, beliggende ved Herlufmagle og Raunstrup, ved Auction bortsælge: henimod 100 Stykker Faar med deres Afgrøde af forædlet Race, samt nogle spanske Væddere og endeel 2, 3 og 4 Aars Beder med Ulden; endvidere et ikke ubetydeligt Partie Aars gammel vel conserveret Hør, endeel Skjæpper ypperligt Hørfrøe, endeel Tønder Sæd, især Byg, nogle Tønder Sætte=Kartofler, endeel Jndboe, Vogntøj, Jernkram, Fiskeredskab og andet. Auctionen begynder Kl. 10. en Dreng, som har Lyst til at lære Bogtrykkerkonsten, og hvis Forældre ere boesiddende her i Byen, kan strax blive antagen hos Bogtrykker Magnus, For en tro og skikkelig Pige er en Condition ledig til 1ste Mai, formedelst en Piges Bortreise. Man mælder sig paa Avis=Contoiret i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Da formedelst indtrufne Omstændigheder, SkjelskjørsHollandske Mølle med tilliggende Jorder er ledig, kan samme faaes tilkjøbs eller i Forpagtning til 1ste Mai d. A., naar solid Sikkerhed stilles hos Eieren J. Fenger paa Hertalund ved Antvortskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Tvende Skole-Disciple eller en Pensionist kan faae et Værelse til Leie, enten til Gaden eller Gaarden; om forlanges, kan erholdes Kaast og andre Beqvemmeligheder i Huset. Avis Expeditionen i Slagelse giver nærmere Anviisning. 8 a 10 Pund röd Klöverfröe og lige saa stort et Qvantum Reigræsfrøe, begge Dele af sidste Aars Gröde, kan faaes tilkjöbs hos Undertegnede. Cathrineslyst ved Sorøe, den 13de April 1815. Høyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Mandagen den 3die April, omtrent Klokken 6, er tabt Bredegaden i Slagelse en Maarskinds Palentin, for Tilveiebringelsen loves en Douceur, naar den leveres i Bredgaden No. 133.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
En duelig Pottemager-Svend kan erholde Arbeide paa Antvortskovs Pottemagerie ved Slagelse paa fordeelagtige Conditioner, med eller uden Kaast, naar han henvender sig til P. Sandgreen, paa Antvortskovs Pottemagerie. Meelkalk er tilkjøbs paa Antvortskovs Teglværk. Paa Gyldenholm er et Partie engelsk Raigræs-Frøe, tilkjøbs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
1 a 2 ugifte Personer kan faae en stor Stue med Sovekammer for i Sommer til Leie. Tillige kan Kaasten i Huset bekommes, om forlanges. Nærmere Anviisning giver Avis Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Mandagen, den 8de Mai 1819, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Tingstuen i Ringsted afholdt offentlig Licitation over Brolægningsarbeide, som i forestaaende Sommer skal foretages i Ringsted, og hvilket udgjør flere Hundrede Favne. Conditionerne ere nogle Dage forinden at faae til Eftersyn paa Byefogdens Contoir i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
Paa en af Slagelse Kjøbsteds reeleste Gader, er en god og smuk grundmuret Gaard, at faae tilkjøbs. Den bestaaer af 12 Fag til Gaden foruden Porten, og iøvrigt fornødne Udhuse; Alt indrettet paa det fordeelagtigste til en stor Familie. – Der er 2de gode Kieldere, 6 moderne Vindovne, godt Vand og en temmelig stor og indbringende Hauge, foruden flere Herligheder og Beqvemmeligheder. - Nærmere Anviisning gives i Kjøbenhavn af Hr. Kammerraad og stemplet Papiirs-Commissair Paludan i Trompetergangen No. 114, og i Slagelse af Universitetsforvalter Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-25
paa Avis-Expeditionen i Slagelse forlanges en Feldtseng tilkjøbs.