Berlingske Tidende, 1778-12-11
London, den 24de November. Det Ostindiske Compagnie har beordret alle deres Skibe, at giøre sig færdig i mueligste Hast og begive sig til St. Helens, hvorfra de skulde afseyle med 2 Skibe af Linien og en stor Fregatte. - Den Russiske Keiserindes Beslutning at beskytte vor Handel til Hendes Stater, har her foraarsaget megen Fornøyelse, og oplivet vore Kiøbmænd saavel som Regieringen med et nyt Mord. - Endskiønt det falder besværligt, at finde Matroser nok, saa blive dog endnu stedse fleere Krigsskibe givne i Commission. Royal-Georg, et Skib paa 100 Kanoner, som ligger i Plymouth, skal endnu før denne Maaneds Udgang giøre Tieneste. - Til Chatam bliver Krigskibet, the London, paa 86 Kanoner udrustet. Samme er en Toedækker, hvilken Art Skibe man finder brugbarere imod Franzoserne end Tredekkere. - J Forgaars kom nye Depecher fra General Clinton; men Hoffet har ikke bekiendtgjort noget af deres Jndhold. Denne Dags Hoftiden, de indeholder blot en Fortegnelse paa de Skibe, som fra den 25de Oct. i forrige Aar til den 28de Oct. i dette Aar ere blevne tagne eller ødelagte. - Den 20de hujus ankom GeneralNontague efter 19 Dages Seylads fra Newfoundland til Portsmouth. Han seylede i Selskab med omtrent 100 Skibe under Convoy. Krigskibene Pallas og Rommen ledsage. de hernæst de til Strædet bestemte Skibe, og Jnvincible blev den 9de hujus tilligemed 30 Koffardieskibe i et haardt VindStød skilt fra Floden. Fregatten, the Surprise, er bleven efterladt i St. Johns, for at overvintre. Alting var ellers roeligt paa Newfoundland. - Da Europa forlod Newspundland, var det Rygte kommen derhen, at General Clinton og Admiral Byron skulde angribe Boston til Lands og Vands. Denne Efterretning kalde nogle af vore offentlige Blade af Overiilelse en Bekræftelse paa dette Forehavende, hvorom dog de seeneste Efterretninger fra Nye=Pork intet videre melde. - Det bekræftes blot, at General Clinton selv med de fleeste Tropper er marcheret til Jersens, hvorhen Washingtons Armee havde trukket sig, at en liden Skiermydsel var forefaldet ved Staden Hackinsack, fra hvilken omtrent 20 Fanger ere indbragte til Nye=Vork. Det bekræftes og, at 8 Regimenter, eller 2 Brigader ere blevne indskibede til Nye=Pork for de Vestindiske Øer. Endskiønt nu dette Tal Tropper langt fra ikke bliver holdt for tilstrækkeligt til Øernes Sikkerhed; saa giør dog deres Afgang et temmeligt Hul i den Clintonske Armee, hvorfor man ikke troer, at den skal foretage nogen March til Boston, hvor den d'Estningske Flode endnu bestandig ligger. - Alle Tropper, som vi endnu have i Amerika, de i Canada og Nye=Schotland med indbegrebne, beregner man til 34064 Mand. - Efter at nu de fleeste Transport=Skibe fra Amerika ere komne tilbage, saa udgjøre samme tilligemed andre, som med første skulle blive antagne til Regieringens Tieneste, et Tal, som til Nød kunde overbringe 40000 Mand Tropper. Men heraf lader sig ikke slutte, som nogle dog alligevel giøre, at de virkelig skulde indtage saa mange Tropper. - Jmidlertid tvivler man dog ikke paa, at anseelige Forstærkninger med det første skulde blive afsendte, saavel til det faste Amerika, som i Besynderlighed til Øerne. - Der tales og om, at et Korps af fremmede Tropper i det mindste af 15000 Mand skulde antages i vores Sold. Noget tilforladeligere lader sig ikke sige om disse og andre Regieringens Messyrer, førend de blive bekiendtgjorte for Parlementet, hvis Forsamling er bleven fastsat til den 26de hujus. - Fiendtlighedernes tilkommende Hoved=Plads imellem os og Frankerig bliver rimeligen i Amerika og Vestindien. - Af de Tropper, som vi skikke til disse Verdens Egne, veed man hidindtil kuns følgende, hvilke have Ordre til at holde sig færdige til Jndskibning, nemlig: Den 1ste og 2den Bataillon af Royal=Skotterne og det 6te, 25de, 65de og 69de Regiment af Jnfanteriet. Derimod torde de Burgoyneske Tropper komme hiem. Der siges, at Conventionen i Saratoga allerede er ratificeret, og at en allmindelig Udvexling af de Fanger med Amerikanerne ogsaa skulde komme i Stand. - Vi have Aarsag til at haabe, at Franzoserne ikke skal kunde tage mange fleere Skibe fra os i de Europæiske Vande; thi man har faaet Underretning om, at de for det meeste sende deres Krigskibe til Amerika og Vestindien; og af Kapere have de kun faae. Aarsagen til at de have saa saa Kapere, synes at være de Orvillers Flodes og Estadrenes under Fabry og d'Estning nødvendige Bemandelse. J sidste Krig havde de 200 Kapere i Søen, og 31000 af deres Matroser vare i vore Fængsler. Foruden disse havde de 3 mægtige og fuldbemandede Escadrer. Følgende er et nøye Tal paa de registrerte Søefolk i adskillige Franske Departementer, som det i sidstafvigte 4de Mai blev leveret til Ministeren over Marinen: Til Toulon 24700 til Rochesort 21000; til Brest 54300, tilsammen 100000.