JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Jfølge Vedkommendes Begjæring bliver Mandagen den 4de Februar førstk., Formiddag Kl. 10, Hørrup Mølle, i Bjerregrav Sogn, Rinds Herred, afholdt offentlig Auction over bemeldte Mølle, med dens paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartk. Mølleskyld 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdk. og Jordskyld 1 Td. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., samt med det til Maleværket hørende Inventarium. Til Møllen hører en Meelqværn, en Grynqværn og et Stampeværk, der drives ved 2 Hjul med Overfalds vand. – Mølleværket og Bygningerne ere i god Stand og Vaaningshuset for faa Aar siden af nyt opført og afgiver beqvem Boepæl for en Familie uden for Bondestanden. - Til Møllen har bestandig været god Søgning, ligesom den ogsaa til enhver Tid har havt tilstrækkelig Vand. Den aarlige Udsæd har været 5 a 6 Tdr. Rug, 1 af 2 Tdr. Byg, a 8 Tdr. Havre og 3 a 4 Tdr. Kartofler, Høeavlen 16 Læs, og Besætning har været 2 Heste, i Køer og 20 Faar. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 6te Januar 1839. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Den saakaldte Sandgaard, beliggende i Ørsted Sogn og Bye, Rougsoe Herred, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., bliver den førstkommende 4de Februar, Kl. 3 Eftermiddag, opraabt til Salg paa Randers Raadstue, og, om antageligt Bud skeer, bortsolgt. Dens Udsæd har i de sidste Aar været 10 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 24 Tdr. Havre foruden Erter og Kartofler. Ager-Jorderne ere i det Hele gode og af Høe avles fra 70 til 100 Læs. Dens Besætning er kun fortiden 24 Fæcreaturer, 20 Faar og 4 Heste, som betydelig kan forøges ved Brugen, af Mærgel. Bygningerne ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Avlskarlen paa Gaarden foreviser Eiendommen, og Conditionerne, der blive favorable for Kjøberen, kan 10 Dage før Auctionen læses hos Frue Secher paa Gaarden og paa Herredscontoiret. Schafføegaard, den 24de December 1838. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Gaarden No. 97 Litra 3 paa Middelgade, hvori i en Række af Aar er dreven Kjøbmandshandel, hvortil den er godt indrettet og har en god Beliggenhed, er underhaanden tilkjøbs paa billige Vilkaar. Man behager at henvende sig til Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Gode Kornlofter til ciren Muld Tønder kan ved Samtale med Undertegnede paa kort eller længere Tid erholdes tilleie. P. Sabroe. Rughalm og Høe kjøbes af Undertegnede. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Nogle Hundrede Lpd. Byghalm kan faaes af Undertegnede. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Godt Hvedemeel sælges i Aarhuus Mølle, bedste Sort til 8 Mk. og næstbedste til 6 Mk. pr. Lpd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
To nye Himmelsengesteder med Omhæng og et dito uden Omhæng, er underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis hos afgangne P. Faurschous Enke ved Studegadesport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Da Jnstitutbestyrer Lindhard seer sig nødsaget til at søge et rummeligere Locale til sin Skole, ere de Værelser, han for Tiden beboer, at erholde til Leie førstk., Flyttedag. Mad. Mundt paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
En lille tages Kakkelovn kan strax erholdes tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
For en duelig Seminarist, der tillige synger godt, bliver en Plads at erholde næstkommende 1ste Mai som Hjelpelærer ved Framlev Skole. Som aarlig Løn kan ventes 16 Tdr. Byg betalte efter Capitelstaxt og 10 Rbd. Sølv for Kirkesangen at forestaae, samt fri Logis, Kost, Varme, Lys og Vask eller Vederlag i Penge for disse Dele efter nærmere Accordt. Den Attraaende ville med det første melde sig og forevise sine Attester for Undertegnede. Harlev Præstegaard ved Aarhuus, den 14de Jan. 1839. J. C. Ramsing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
En sund og skikkelig Amme, med gode Anbefalinger, kan strax faae Condition, naar hun henvender sig til Madame Wohl paa Tangen. Hertil Contoiret er Tid efter anden indleveret som Hittegods følgende Ting: En Muffe af Silketøi, en gl. Tegnebog med 2 Qvitteringer, et rødt Kastetørklæde, en gl. Paraplui, et Skoemagermaal, en Tobakspung, en grøn Silke=Parasol, en Sølv Theeskee, en Lommebog med en Confirmations-, Døbe= og Vaccinationsattest, en sølvbeslagen Pibe, en rød Strikkepose med et hvidt Lommetørklæde, hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 8de Juni 1811. Aarhuus Politiekammer, den 12te Januar 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
No 14. den 24de Januar. Torsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Fædrelandet. Directeuren ved Øresunds Toldkammer, Kammerherre og Oberst Adam G. v. Krogh, Stk. af D. og Dannebrogsmand, er død i Fredags Nat 71 Aar gl. Det var ham som i 1807 anførte Herregaardskytterne, der indhøstede saamegen Ære under Khvns. Beleiring. Og ligesom han var den ældste Kammerherre, saaledes stod han ogsaa øverst blandt dem som ved den første Ordensdag i Aaret 1809 efter Dannebrogsordenens Udvidelse tildeeltes Ridderkorset. Den Afdøde ledsages i Graven af et særdeles hæderligt Eftermæle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
J Anledning af den danske Skonnert 3die Elbe's Medfart ved den spanske Kyst hedder det fra Madrid. Denne Tildragelse bliver af de herværende engelske og franske Diplomater betragtet som aabenbart Sørøverie, og man er betænkt paa alvorlige Forholdsregler desangaaende. Den herværende kgl. danske Charge Vaffaires (Hr. dal Borge di Primo) vil sikkert ikke undlade at gjøre alt muligt for at sikkre den danske Skibsfart."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Algreen-Ussing har under den sidste Stænderforsamlings Discussioner og Finantssagen bl. a. sagt: "Kongen er Nøisomheden selv, og det kgl. Huses, Medlemmer føre et stille og indgetogent Liv, og Jngen skal kunne sige, at de for deres Person bruge meere, end der er passende. Men alligevel kræve de mange forskjellige Hofholdninger saa overordentlige Summer, at Folket tør nære det meest grundede Haab om, at Hs. Majestæt, naar Han derom oplyses, vil træffe de virksomste Foranstaltninger til at faae denne Udgiftspost indskrænket. Dette bør Forsamlingen frit udtale for Kongen; thi af den vil han erfare, hvad der er Folkets Ønske. Men vil Forsamlingen ikke i sin Petition udtale det, saa vil jeg idetmindste her have udtalt det, og fordrer, at det saaledes skal gaae over i Stændertidenden; thi ikke vil jeg have siddet i denne Forsamling, kaldet hertil ved mine Medborgeres Tillid, uden at have udtalt dette, som hele Folket med mig mener og tænker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
J den Frisindede berettes om en Huusinqvisition i Valdby, foretaget af to Toldbetjente, under tvende Politibetjentes Escorte. Men efter fuldendt Undersøgelse fandtes ikke det mindste som kunde give Anledning til nogen existerende Forstaaelse med Smuglere. Jmidlertid er der dog - hedder det – kastet en slem Skygge paa en uskyldig Mand, der kan være til uberegnelig Skade for hans Fremtid, da Husets Eier(en Kommandeersergeant ved Pr. Chr. Regm.) just i denne Tid søger og at blive ansat som Toldbetjent i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Licent, juris Overauditeur Petersen har, i Anledning af det ved ham udarbeidede Lov-Lexicon, brugbart ogsaa for Norge, af Hs. M. Kongen af Sverrig og Norge modtaget den svenske Fortjeneste=Medaille i Guld, paa hvilken Medailles Forside Hans Majestæts meget lignende Brystbillede findes. (Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Den nylig afdøde Sognepræst ved Helliggeistes Kirke i Kjøbenhavn, Hr. Børge Poscholan Kofod, var født i Januar 1752, og blev altsaa 87 Aar gammel. Mariager var hans Fødeby, hvor hans Fader da var Capellan. Sønnen var først Hører ved Frue Skole i Khvn., derefter Capellan ved Frue Kirke, siden Slotspræst, og blev derpaa Sognepræst til Helliggeistes Kirke. (S. Bl.) Af Mænd udenfor den egentlige Borgerstand ere endvidere nylig valgte til Borgerrepræsentanter: J Nestved, Procurator Rye og Postmester Witte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
J Wordingborg, Apotheker Aarslew og Overkrigscommissair Høegh-Guldberg. J Helsingøer er Köm. Petersen valgt til Borgerrepræsentanternes Formand, og Procurator Jacobi til deres Vice=Formand. – J Kallundborg valgtes Borgercapt. Jensen, Gjæstgiver Thrane, Kom Hammer, Kbm. Roeskilde, Snedkermester Nielsen og Skomagermester Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Redacteuren af den Hempelske Avis, Hr. Carl Bagger, har med aaben Frimodighed yttret sin Mening om den af Læseforeningen i Odense udtalte bekjendte Misbilligelse af det Hansenske Sendebrev til Biskop Faber. Der er i denne Anledning - siger han - sat i Bevægelse et femte Hjul, der hører til en gandske anden Vogn." Fremdeles: "Saalænge jeg lever i en Stat og som en Konges Undersaat, da behøver hverken jeg eller hvosomhelst af mine Medborgere at anerkjende nogen Domstol undtagen Statens Konges, eller før dennes Dom falder, Folkets c: Almeenhedens." Og sluttelig: Een Presselov har jeg, og det er Kongens; for mit Vedkommende kan jeg derfor aldrig respectere nogetsomhelst Selskabs udtalte Censurdom, den vorde nu udtordnet af det talrige Trykkefrihedsselskab eller af en mindre Læseforening, ligesom jeg heller ikke, hvis jeg havde været tilstede, kunde paa nogen Maade have troet eller anseet mig berettiget (endnu mindre forpligtet) til at deeltage i, at udtale en saadan Dom over hvemsomhelst Anden."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
J Svendborg havde sidste 9de Januar den værdige Saarige Olding Kjøbmand Hans Casper Brandt og Kone den Lykke at opleve deres 50aarige Bryllupsdag, og altsaa at kunne holde Guldbryllup, hvortil deres Børn og Børnebørn a. havde indfundet sig. Da Hr. Brandt, foruden at være Borger der i Byen siden 1787, og som saadan den Ældste, tillige har forestaaet flere af Byens Bestillinger, saa blev Dagen fra flere Sider hædret. Om Middagen lød 27 Kanonskud, der flagedes fra Skibsbroen og Fartøierne i Havnen, Byfogden og Byens Repræsentanter gratulerede Jubelparret, i Kirken, som om Aftenen var oplyst, var der en Høitidelighed som bivaantes af 14 a 1500 Mennesker. Et Syngechor var placeret paa den ene Side af Orgelet, og et Chor Musici paa den anden. Ved Jubelparrets Ankomst blev der istemt en smuk Adagio. Det blev ved Jndgmodtaget af Kirkeinspectionen og fulgt op til Alteret hvor Talen holdtes af Hr. Pastor Steen. Derefter blev sjunget Psalmer osv. Alene i eet af Krudttaarnerne i Rendsborg, (Byen har 5 indenfor sine Ringmure) nemlig i det i Kronprinzen=Bastion, ved Enden af Königin=Gaden, i Neuenwerk, henligger for Tiden 1,000 Centner Krudt, mere end nok til at sprænge hele Neuenwerk i Luften. Og neppe tyve Skridt derfra ligger det store kal Marketenderie, hvori der, ligesom i de ovenfor saanær liggende Caserner, bestandig underholdes stærk Jld. Og i Nærheden deraf boe Smede, Bagere, Brændeviinsbrændere og Bryggere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Efter en troværdig Mand, som opholdt sig i Løgstøer under Stormfloden, meddeler Ribe Avis, at en Trediedeel er gaaet tilgrunde. Fra Harboerhedder det i samme Avis – har man endnu ingen paalidelige Efterretninger, kun saameget er vist, at det seer bedrøveligt udi der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Fra Hassing og Refs Herreder meddeler Thisted Avis endvidere om Oversvømmelsen: Mellem Rønn og Aggerkanal har Havet aabnet tre nye, og mellem Kanalen og Agger et nyt Gjennembrud. Rønn var den By man var meest ængstelig for. Som bekjendt ligger den ved Havkysten mellem Agger og Harboøre. Den har været aldeles oversvømmet og sat under Vand, med Undtagelse af to bortliggende Huse, hvorhen alle de andre Beboere ved Hjelp af Baade havde reddet sig og Kreaturer. J Husene stod Vandet indtil 3 Alen høit. Fødevarer og Foder er skyllet bort, Bohavet ødelagt og forliist. Byen Langer havde samme Skjebne. Beboerne sadde paa Taget indtil de ved Baade bleve reddede. Havet har bortført de Sandhøie, som hidtil ydede Rønn By Beskyttelse. Ved Veilebro ere to Huse skyllede bort, og Konen i det ene druknet. Mellem Sandgaarden og Odby er der aabnet en Kanal, over hvilken Passagen skeer med Baade. Der er altsaa nu, mellem Thisted og Ottesund, to Færgesteder at passere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Foruden de tre ved Løgstøer sjunkne Skibe vare (ifølge Thist. Avis) endnu følgende satte paa Land og staae høit op i Gaderne og i Haverne: Skipper Sand fra Løgstøer, Skpr. Madsen og Smakken Elisabeth fra Thisted. Nørre-Aggersundgaard stod ogsaa under Vand, saa man kun saae Taget af den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Thisted har man om Mandag Aften seet et mærkeligt Luftsyn, nemlig en smal skinnende Stribe, der gik fra Nord til Syd, og stod en Timestid, med gandske klar Himmel, som et Slags stærkt Nordlys. (Meddeelt af et Brev fra Lemvig.) Futtrups to Etage Pakhuus er heel sjunket sammen. Skpr. A. Sørensens, Chr. Dumps og N. Smiths Huse og Gaarde ligeledes. Hospitalet aldeles nedrevet. Dahms Gaard, Hestbechs dito, samt N. Splidsboels og P. Smiths Steder næsten gandske nede. Vandet stod to Alen op i Husene. Skaden her i Byen allene anslaaes til over 10,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Den 15de de, om Middagen, aabnede den i Aalborg etablerede Bespiisnings Anstalt for Trængende, sin Virksomhed for dette Aar. Efter at først et Antal Portioner vare uddeelte til saadanne Fattige, som paa Grund af Alderdom og Svaghed ikke kunde være tilstede, placerede den øvrige Deel sig ved det anrettede Bord, hvorpaa, efterat en Psalme var afsjungen, høiærværdige Hr. Provst Hertel læste Fadervor og med en værdig Tale intimerede denne Menneskekjærligheds Fest. Et stort Antal Borgere, Embedsmænd og Flere, hvoriblandt ogsaa Damer, havde, efter Jndbydelse, indfundet sig til at overvære det glædelige Skue. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Det Müllerske Skuespillerselskab har nu i Aalborg givet 10 Forestillinger under vedvarende godt Besøg, men til ingen var Tilstrømningen større, end da Lystspillet Fartelli gaves i Onsdags Aftes, der var saa stærkt at Mange ikke kunde komme ind, og endog Herrer og Damer, paa Grund af Trængselen, maatte forlade Theatret, som i egentlig Forstand var propfyldt af Tilskuere. Forestillingen retfærdiggjorde Publikums Tillid. Hele Sydens elskværdige Munterhed, som aander gjennem Stykkets Hovedrolle, fandt i Hr. Prinzlau en værdig Repræsentant, som havde vidst at forene en rigtig Opfatning af Characterens Eiendommelighed med en lige saa smagfuld og livlig Fremstilling. Skjøndt ikke i Besiddelse af nogen egentlig Syngestemme foredrog han dog sine skjønne Melodier med en vis Ynde, der erstatter Savnet af de kraftigere og klangfuldere Toner. Hr. Prinzlau viser i det Hele taget at be udde et saa mangendigt og kunstnerisk Talent, at vi, saameget end Provindsen maa glæde sig til en saa begavet og routineret Skuespiller, kun kunne beklage, at der ikke er aabnet ham en Virkekreds paa en større Scene. Den delige Arie om spanske Piger &c., sang Madame Pødenphanth meget vakkert og ligeledes Duetten med Farinelli i 2den Act. Den svækkede og dog kraftige Konges Characteer, gjengav Hr. Müller meget udtryksfuldt. Med ikke mindre Flid og Held udførte Hr. Wimmer Livlægens Rolle. Vi troe i det Hele, at Jngen utilfreds pillet forlod denne Forestilling. Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Aalborg har ifølge Berlings Avis) med Hensyn til uægte Fødsler næsten naaet Kjøbenhavn, hvori et Tidsrum af 10 Aar (fra 1826-1835) omtrent hvert femte Barn var uægte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
En gandske mærkelig Tyvssag er nylig bleven paadømt ved Landsoverretten i Viborg. En Person, Steffen Møller, i Hjørring Arrest, var tiltalt for at have tilvendt sig en Sax, som var vurderet til 4 Rigsbankskilling, i den Hensigt, derfor at blive dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid, hvilket Maal han ogsaa ved Underretsdommen havde opnaaet, men er ved Overretten bleven frikiendt for Actors Tiltale. (Det vilde være interessant, at blive nærmere bekjendt med Motiverne til den Frikiendtes Handling og til Frikjendelsesdommen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Actiehaverne i den i Randers staaende engelske Fuldblodshingst Brother to Margrave have nu besluttet, at nedsætte Bedækningsprisen fra 10 til (Rd. Av.) 5 Species.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Ved det i Randers afholdte Prøve=Repræsentantvalg, hvortil en talrig Forsamling havde indfundet sig, havde Hr. Procurator og Stændersuppleant Jensen de fleste Stemmer, og blev i denne Anledning næste Dag af Repræsentantskabet anmodet om at tage Borgerskab, for at man ved selve Valget kunde give ham sin Stemme. Vi maa imidlertid beklage, at Hr. Jensen ikke fandt sig foranlediget til at efterkomme det almindelige Ønske. (Rd. Av.,¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
J sidste Randers Avis læses følgende Avertissement: For at spare Hr. B. Ree et unyttigt Sogsmaal. ville vi komme hans Hukommelse tilhielp, og bringe ham i Erindring: at den ene af de omspurgte Geistlige var Hr. Pastor Winding i Sundbye. Samer. . . . . . .J Viborg Landsoverret blev den 7de de afsagt Dom i Sagen: Hr. Kammerherre Hofjægermester Baron Güldencrone til Vilhelmsborg, c. Arvingerne efter afg. Kammerjunker Major Voss til Rodsteenseie. Citanten, Kammerherre Baron Güldencrone, havde under denne Sag paaanket en af Skifteretten i Aarhuus afsagt Kjendelse i Stervboet efter afg. Fru Boss, hvorved hans Paastand om at erholde bemeldte Enkes Bo extraderet til Behandling i Over stemmelse med et af hende oprettet og kgl. confirmeret Testamente blev forkastet. Ved Landsoverretsdommen er den paaankede Skiftedecision kjendt ved Magt (Vib. S.)at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Reisende have fortalt, siger Veile Avis, at derved Valgforsamlingen i Horsens skal være forefaldet Optrin af meget delicat Natur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Skibs-Efterretninger. Det ved Nymindegab strandede Skib var Brigantinen Johanna Abegge, Capitain Huggy af Embden, ladet med Korn, bestemt fra Danzig til Amsterdam. Formedelst den svære Sogang lykkedes det forst Klitboerne Dagen efter at redde Besætningen Paa Sylt er indstrandet (ligeledes den 9de ds.) en Brig fra Augustura, best, til Bremen, med Tobak og Bomuld. S. D. og samme Sted er indstrandet en Kufmed Stykgods, Caffe og Sukker, bestemt til Antwerpen, - Under Orkanen ved de engelske Kyster er Skonnerten Sara, Capt. Prott af Randers, paa Humber=Revier, ved Goole bleven kastet mod Land med en Ladning Steenkul ombord, hvorved Skonnerten stødte sig læk og sank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Dødsfald. Justitsraad og Literalforvalter ved Lot toet H. L. Schiwe, Lottocollecteur og Lakfabrikant P. Gjørup, Bøssemager Berg, Jfr. Johanne Marie Cato, Alle i Khvn. Madame Borchsenius i Nestved. Collecteur og Forligelsescommissair Lindeschou i Sorøe. Caroline Suhr i Nyborg. Musiklærer ved Seminariet i Skaarup Chr. Strodtmann. Pastor Jens Worm Tauber, Sognepræst til Eiby og Dalbye M. Fr. Sørensen. Thisted (53 Aar gl.) i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Befordringer og Afgang. Capt. a la ente i SøeEtaten og const. Krydstoldinspecteur Schultz R. af Dannebrogen, beskikket til Told- og Consumtions=Insp. i Veile, Sognepræst Feddersen i Garding til Provst for Landskabet Eiderstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 18de Jan. 1839. Hamborg 2 M. - a vista 199. Spec. 200 – 12 Mk. 4 pC. kgl. Obl. 94 1/2 a 95. Nat. Bl. Obl. (4 Febr. 1829. 102 a 102 1/2. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 103 a 103 1/2. Nationalbank Actier 78 1/2 a 79. Biskop Faber og Proprietair Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
(Forlangt Jndrykkelse.) Som bekjendt har det i Aarhuus-Avisen f. A. indrykkede Stykke. Og dertil tie Præsterne!" fremkaldt adskillige Pennefeider, af hvilke i Særdeleshed een, den mellem Biskop Faber og Stænderdeputeret Hansen i Fyen, har tildraget sig den offentlige Opmærksomhed paa en forunderlig Maade. Det er et Sendebrev fra Hansen til Faber, der har bragt det halve Land i Bevægelse. Jnden vi her i Jylland fik dette Sendebrev at see, læste vi i fyenske Aviser Yttringer derom, som i høieste Grad maatte spænde vor Nysgjerrighed. "Det viser sig - skrev Hr. Adjunct Paludan Müller – at Biskop Faber er udseet til Offer for en vedholdende Forfølgelse. Og dertil skulde vi tie, Vi skulde rolig see paa, at en sagesløs Mand mishandles og trues med nye Mishandlinger: Vi skulde i al Taalmodighed vente paa, at Touren kommer til os Andre, Nei, vi ville med Alvor sætte os til Modværge! osv. Formændene for Læseforeningen i Odense, dHr. Kalkar og Borch, udtalte sig omtrent i samme Tone, idet de offentligen fremtraadte med det Forslag, at Fyens Stifts Læseforening vilde erklære offentligen, at den i høi Grund misbilliger den Brug af Pressen, som Et af dens Medlemmer, Proprietair Hansen, har gjort. Og denne Fordommelsesdom fandt endogsaa Gjenlyd i en Artikel af Prof. Clausen i dansk Folkeblad. "Men hvad kan da Hansen have skrevet om Biskop Fader, som kan være saa forfærdeligt, og som han dog ikke ved Domstolene skal kunne tiltales for"Dette Spørgsmaal lød fra Mund til Mund. Man ventede det Græsseligste. Hr. Hansens Pjece blev, da den hidkom, reven, bort. Hvor ere imidlertid Læserne blevne lange i Ansigtet! Det maa vel komme bedre, det maa nødvendigt komme!" have de sagt, men efter at have læst tilende, have de, gandske flaue, lagt Skriftet bort med de Ord: "Jkke Andet!" Thi for den uhildede Læser er det gandske umuligt at finde, hvad Hr. Biskoppens særdeles Venner have villet finde deri, mageløs, tøileløs Bitterhed, Gift og Galde, underfundige Vendinger, o. s. fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
At en saalidet betydende Pjece, som den Hansenske, har kunne bringe det halve Danmark i Oprør, og virke som en Brandfakkel, kastet ind i Fredens Bolig, er, efter Jndsenderens ringe Formening, et meget sørgeligt Tidernes Tegn. Jnds. beder enhver ikke=Forudindtagen gjennemlæse Hr. Hansens Brochure med Opmærksomhed, og han er forvisset om, at der Jntet vil findes, som, vel at mærke, i et Feidebrev, kan misbilliges enten af den sunde Sands, eller af den gode Tone. Personligheder vil man have ondt ved at finde. Selv Allusionen til, at Hr. Faber, for han blev Geistlig, har været en dristig Handelsmand, er meget anstændig og godmodig. As Hr. Hansen har offentliggjort et Brev fra Hr. Faber, som man lægger Førstnævnte saa gruelig til Last, dermed har han jo dog kun opfyldt Hr. Biskoppens egen, i selve Brevet udtalte Hensigt. Brevets Offentliggjørelse ansees tvertimod af Mange for et aabent Træk i Hr. Hansens Fremgangsmaade mod sin Modstander. Thi Modstandere ere disse Mænd, det er ogsaa noget, hvori Biskoppens særdeles Venner maa finde sig. Den Dag er kommen, da en Bonde kan tage Sæde ved samme Bord som en Kammerherre, og frit bekæmpe ham, for saavidt han finder P. N. Wold. Anledning dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Bekjendtgjørelser. Jeg opfylder herved den sørgelige Pligt at underrette Slægtninge og Venner og, at min gode Svigermoder Lovise Laurborg, Enke efter Apotheker Laurberg, er ved Døden afgaaet den 10de i forrige Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Hvo der kjendte hendes Nøisomhed og ordentlige Levnet samt den inderlige Kjærlighed og moderlige Omhu hun stedse viiste sine Børn og Børnebørn, vil sikkerligen med mig beklage hendes Død og hædre hendes Minde. Pillemark paa Samsøe, den 14de Januar 1839. Var Efter et Aars tiltagende Brystsvaghed, behagede det Forsynet Torsdagen den 17de dennes, ved en rolig i stille Død, at bortkalde min retskafne, kjære Brøder Kjeld Dinesen paa Nørbæk-Haugaard, til den evige Hvile i sit Alders 69 Aar; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Rørbek Haugaard, den 18de Januar 1839. Kirstine Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-24
Randers Amtshuusholdnings Selskabs ordi naire Qvartalsmøde afholdes paa Raadhuset her i Randers Torsdagen den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Randers, d. 21 Januar 1839. W. Lorentz, p. t. Selskabets Formand.