Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-08-11
Saaledes - hedder det til Slutning i denne mærkværdige Note - haaber Hs. Majestæt, at de Europæiske Na gationer endelig ville lukke Øret for deres Jnsinuationer, som i ønske at nære en evig Krig paa Fastlandet; at de Franske Tropper, som ere gangne over Rhinen, vil for sidste Gang i have passeret samme, og at de tydske Nationer blot i Historien af den forbigangne Tid ville have et frygteligt Malerie en af de mangehaande Uroligheder, Ødelæggelser og Massacrerin som Krigen stedse medfører. Hs. Majestæt Keiseren har ergeklæret, aldrig at ville udvide Frankerigs Grændser over Rhinen. Han har redelig holdt sit Ord. Hans eneste Ønske er nu, at kunne anvende de ham af Forsynet betroe, de Midler til at frigjøre Havet og Handelen og saaledes sikre Verdens Rolighed og Lykke. Samtlige forbundne Fyrster afgave samme Dag en lignende Erklæring, hvorved de ganske løskyndige sig fra deres Forbindelse med det Tydske Rige, og saaledes blot efterfulgte det System, som var bleven opstilt ved tidligere Tildragelser og selv ved de mægtigere Rigstænders Erklæring. Efter den i Aaret 1795 paafulgte Skilsmise i Riger selv, hedder det, maatte nødvendig Degrever om fær leds Fædreland og Jnteresse reent forsvinde; Udtrykkene: Rigs krig og Rigsfred blev Ord uden Betydning; forgiæves søgte man Tydskland midt i det Tydske Rige. Gjerne kunde fornævnte Fyrster have beholdt det tomme Skin af den udslettede Forfatning, men de havde tvertimod anseet det for mere stemmende med deres Værdighed og Hensigters Reenhed, at afgive en aaben og frie Erklæring &c. Den nye Føderations=Akt selv, som er sluttet i Paris den 12 Juli og ratificeret af den franske Keiser den 19de næstefter, bestaar af 40 Artikler, og indeholder foruden de allerede bekjendte følgende væsentlige Bestemmelser: 2 Art. Alle Rigslove er annullerede." 312 Art. Enhver af Unionens Fyrster renuncerer paa alle Titler, som blot udspringe af den Tydske Rigsforfatning. Kurerkekantsleren faaer Titel af Fyrst Primas og Durchlauchtigste Eminenz. Konføderationens Beslutninger forelægges hvergang deres Protektor Keiser Napoleon. Denne udnævner ogsaa Fyrst=Primas. Kurfyrsten af Baden, Hertugen af Berg og Landgreven af Darmstadt faae Titel af Storhertuger og Kongelige Høiheder medhonores regios. Jngen af Medlemmerne maae staae i fremmede Magters Tjeneste. Hvo som ikke vil forlade saadan Tjeneste, skal aftræde sine Stater til et af sine Børn. Souverainitæten kan heller Jngen afhænde uden til Konføddererte. Jfald Kollegierne deele sig, saa har Fyrst=Primas Forsædet i det Kongelige og Hertugen af Nassau i det Fyrstelige. 13323 Art. bestemmer de gjensidige Cessioner, og Erhvervelser. Saaledes afstaaer Nassau Staden Deutz, og dens Gebeet til Berg; Bayern faaer Rigsstaden Nürnberg, Darmstadt Burg-Friedberg og Fyrst=Primas Rigsstaden, Frankfurt &c. 24226 Art Konsiderationens Medlemmer underkaste alle Fyrster Grever og Herrer i Unionens Omfang deres Souverainitæt. Derpaa følger Detaillen af disse Fyrstendom. mers Udstykning mellem 2, 3 og flere af de føddererte Fyrster. Ligesaa underkastes alle Rigsridderskabers Besiddelser, de Konføddererte. 27533 Art. angaaer de indkaldte Supprimates Rettigheder og Forhold til deres nye Souverainer, hvorefter de beholde deres Jndkomster, Lehnsrettigheder, Patrolretten, &c. men skulle residere indenfor Unionens Grændser. 34 Art. Med Undtagelse af den eventnelle Souccessionsret, afsige de Konfødererte alle Fordringer paa dens Med forbundnes Besiddelser. 35, 38 Aart. Mellem den franske Keiser og de Konfødererte existerer en Allianz, hvorefter enhver Kontiten. tal=Krig, hvori en af Delene deeltager, vorder almindelig. Saasnart en fremmed eller Naboe=Magt ruster sig, skulle de kontraherede Deele gjøre det samme efter Jndbydelse af Keiser Napoleon. Kontingentet deles i 4 Dele, og udredes saaledes: af Frankrig 200000 Md., Bayen, Mustemberg 12000, Baden 8000, Berg 5000, Darmstadt 4000, Nassau, Hohonzoller a. 4000 Mo. Forsamlingen bestemmer hvergang hvormange Fjerdedele der skulle gjøres mobile. 39 - 40 Art. handler om andre Tydske Fyrsters og Stænders Optagelse i Konføderationen og Ratificationens Udverling, som skulde skee i Münchenden 25 Jul. - - Saaledes var det da ogsaa vor Alt omvæltende og gienskabende Tidsalder endnu forbeholden, at see hiin gamle Kolos- det tydske Rige og dets i Aarhundrede hævdede Fonfatning - sammenstyrte. 963 Aar altsaa næsten et Aar tusinde - ere forløbne, siden det saakaldte tydske Rige, stiftedes af Ludvig den Tydske, -