JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Tanker ved Aarets Begyndelse. Minuter og Timer giør Dage og Aar, Og Sekler af Aarenes Mengde bestaaer J Visdommens fastsatte Orden. Høst, Sommer og Vinter, Vaar, Dage og Nat Har hver sin Velsignelse, Rigdom og Skat. For alle, som bygge paa Jorden. Saa løber den Tidernes stridige Strøm, Forsvinder i Evighed, blier som en Drøm, Dog nøie af os bør betragtes. Den raabende Røst i hver tænkende Siel Erindrer, at Alting er stemt til vort Vel, Saa intet af os maae foragtes. Den alletings Skabere dannede alt, Hver Uge og Maaned hans Visdom har talt, Vi faae hverken meer eller mindre, End det, som hans Godhed vil deele os til, Ei altid som vi, men som Himmelen vil, Det maae vi bestandig erindre. Taknemmelig bør vi og kysse den Haand, Der styrer saavel baade Legem og Aand, Og kroner med Godhed og Naade. Vort Liv, vore Dage, vor Jdræt og Flid Og lader vor ringeste Syssel og Jd Os blive til Nytte og Baade. Fortiener han Tak af det ringeste Kree, Bør vi da ei lade vor Skyldighed see, Mod den vi Lyksalighed skylde? Vi ære hans Fodspor, velsigne hans Fied, Erkiende med største Taknemmelighed Hans rige Velsignelsers Fylde. Gid den sig udgyde, saa ønsker min Siel, Til mine Medborgeres Glæde og Held, Dem Himlen beskytte og skierme. Han vogte, omgive med Skandse og Hegn, Vor Stat som en Himlens velsignede Egn, Hvor ingen Ulykke sig nærme. Den sorte Uhyre, Uenigheds Aand, Maae aldrig opløse det Enigheds Baand, Af Himlen saa lykkelig knyttet Jmellem vort Hoved, hvert Lem og hvert Led. Ved Kierlighed, Glæde, Lyksalighed Fred Vor Stat blive hædret og skyttet!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Gid aldrig mit ringe omløbende Blad Maae giøre vor Uden med Tidender glad, Som groe i Uenigheds Have. Nei, Gid min Avise maae være et Bud Om al den Velsignelse, Himmelens Gud Meddeler vort Land som en Gave! Lyksalige Tidender zire mit Blad, Fornøie min Læser, saa vilde jeg glad Vid, Flid og al møie anvende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Avisens Velyndere ønskes da her; Lyksalighed Glæde enhver udi sær Som varer til Dagenes Ende, Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Berlin, den 15de December. De bedrøvelige Følger af Huset Weglys Bankerot er og Selvmord. En Handels Betient, som havde sat sin ganske Formue 5300 Rdlr. hos Handels Comptoiret, hængde sig selv af Fortvivlelse, og strax det var skeet kom Cabinets Ordre, at ham var tillagt en aarlig Pension af 300 Rdlr., men denne Trøst kom forsildig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Wien, den 13de December. Sultanen af Marocco, uvidende om dette Aars lykkelige Feldttog for Østerrige, har skrevet et Condolations Brev til Keiseren, hvor han bevidner sin Deeltagelse i hans ulykkelige Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Herve, den 10de December. Om Betingelserne ved Vaabenstilstanden, imellem de Keiserlige og Jnsurgenterne har man faaer at vide, at de sidste blive i Besiddelse af det Land, som de have bemægtiget sig, uden at de i den Tiid, Vaabenstilstanden varer, kunne foruroliges. Ja, det er dem endog tilladt at besøge alle Egne i Nederlandene, naar de kun ere forsynede med et Pas, som det efterstaaende: "Undertegnede bevidner, at have berettiget N. N., for hans Forretningers Skyld, at begive sig til de forskiællige Egne i Nederlandene, som han finder for godt. Og naar det skeer, at han kommer til Lande, der ere besatte af Hs. Keiserl. Majestæts Tropper, skal han forevise nærværende Cextificat, som i Følge den undertegnede Vaabenstilstand af 2den hujus skal contrasigneres af de Officerer, der commandere bemeldte Hs. Majestets Tropper. Givet i Leau den 2den December 1789. J Randen stod hans v. d. Meersch, Vaaben=Seil i rødt Vox. General=Lieutenant, Foreviist i Thinen den 2den Decbr. 1789.,de Prouvy, Capt. v. Vierset, Commandant. Dette Document er virkelig meget merkværdigt, og hvorledes end alting falder ud, saa er det dog et interessant Mindemærke af vor Tids Historie. Mange holder den sluttede Vaabenstilstand for et politisk Mesterstykke af Jnsurgenterne, hvorved de faae en vis Consistence og en Slags Agtelse hos fremmede Magter. Deres Commissarier have handler med de Keiserlige som med deres Ligemænd. Vaabenstilstanden er sluttet paa saadanne Vilkaar, som en allerede erkiendt Magt nogensinde kunde forlange den, og fra denne Tid af udøve Jnsurgenterne i det Land, hvis Besiddelse er bleven dem tilstaaet, saadanne Rettigheder, som forhen syntes kun at være den høieste Magt forbeholdne. Ved denne Acte synes Regieringen, stiltiende at frikiende sine Undersaattere for Oprør. De Americanske Jnsurgentere havde allerede fegtet i hele fire Aar, førend de kunde vinde saa meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Warskan, den 6de December. Breve fra Ukraine af 30te November melde intet videre, end at Ex=Storvisiren befinder sig i Adrianopel, at Capitain Pacha er gaaet tilbage over Donau, og at General Michelson, staaer nogle Verster fra Jsmailow; at 7 Russiske Pulker ere marcherte tilhage i Landet, og formere en Linie fra Kiow langs Dnieperfloden. J Rusland skulle 100000 Rekrytter udskrives. Deputerte fra de talrige christelige Folkeslag i Albanien tilbyder Keiserinden et Corps af 20000 Mand, som i Bosnien og andre Steder skulle agere imod Tyrkerne og giøre dem en Diversion. Man taler herom en Note, som den Preussiske Minister vil i Morgen overlevere Stænderne, og som skal indeholde Forslag af hans Hof i Henseende til visse, man veed ikke, enten politiske eller Handelsforbindelser, hvorhos dog forudsættes en fastsat Regiering, paa det man kan vide, med hvem man handler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Ofen, den 5te December. Breve fra Croatien af 26de November melde, at det siden den 22de har sneet og frosset ualmindeligt stærkt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Bryssel, den 6te December. Det eneste, som i Dag kan meldes med Vished, er, at der virkelig er bleven sluttet en Vaabenstilstand paa 10 Dage med Jnsurgenterne, og dette Øieblik har man faaet at vide, at denne Vaabenstilstand med General van der Meersen er bleven forlænget paa 2 Maaneder, hvortil dog endnu udfordres den i Gent nedsatte almindelige Commissions Samtykke. - Den første Vaabenstilstand af 10 Dage er ved Oberste le Brons Conference med Jnsurgenternes General van der Meersen bleven bragt i Stand i Leau. I denne første Termin var Talen blot om en foregaaende Standsning af Fiendtlighederne, da Jnsurgenterne imidlertid skulde beholde alt det Land, som de havde taget i Besiddelse. Alle andre Puncter bleve uberørte, og i den anden Termin af 2 Maaneder skal man arbeide paa de væsentlige Forligspuncter, som ikke allene angaaer Brabant, men endog Flandern, hvor man nu lader sig beroelige med Keiserens tilforladelige Forsikring, at han vil holde Joyeuse Entree og alle de Nederlandske Provindsers øvrige Privilegier i Ære, og for Alvor tænke paa et Forlig, som skal blive sluttet under Frankrigs, Engelands og Preussens Garantie En Depeche fra Grev Trautmansdorff til Keiseren, hvilken Jnsurgenterne have opfanger, skal have været meget fredelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Kiøbenhavn, den 25de December. Den Svenske Fregat Minerva, som krydsede i Sommer i Nordsøen, er ved en ulykkelig Hændelse bleven opbrændt paa Carlscrona Rede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Det haver allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Kammerjunkerne Schubarth, overordentlig Gesandt i Holland og Rosenkrantz, Minister=Resident i Rusland til Kammerherrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Ligeledes har Hs. Majestæt allernaadigst meddeelt den hidtil daglig opvartende Kammerjunker Møesting, Amtmand over Hadersleb Amt Kammerherrenøglen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Torsdagen den 24de December blev af Høieste Ret i Sagen: General=Fiscalen paa Embeds Vegne, contra Delinqventerne Lars Beenzelstiene, William O Brien og Thomas Shields, blev afsagt følgende Dom: "Lars Benzelstierne bør have sit Liv forbrudt. William O Brien og Thomas Shields bør hver for sig arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning deres Livs Tid. I Henseende til de idømte Omkostninger og Salarium bør Commissairiernes Dom ved Magt at stande. Udi Salario for Høieste Ret betaler de Tiltalte een for alle og alle for een til General=Fiscalen 100 Rdlr.,J afvigte Aar er heri Byen Copulerde, Fødte og Døde, som følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
fødde døde Copul. Trinitatis Menighed 32 - 28 - 11 Michaelis Menighed 58 = 50 = 22. Reformerte Menighed 13 = 8 = 3 Catholske Menighed 3 = 4 = = Jødiske Meenighed 8 = = = = 3 Jalt 114 90 39 Prædikanterne paa Nye Aars Dag. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse (dansk, Hr. Mort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Prædikanterne paa Søndag imellem NyeAar og hellig tre Kongers Dag. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Beck. Michael. K. H. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 11te Februarii 1790, bliver een i Aarhuus Hr. Andreas Kaarsberg og med Jnteressentere i en af dem for saa Aar siden anlagt Tobaks=Fabrique tilhørende Gaard, beliggende uden for den yderste Minde=Port strax ved Jndløbet i Aaen formedelst 3de af Jnteressenterne nu ere døde, stillet til offentlig Auction paa Stædet til Bortsælgelse med alle Fabrique Redskaber, og om antagelig Budskeer uden flere Auctioner bortsolgt. Gaarden som til deels er nye af Bygning, og ellers i god og vel vedligeholdt Stand bestaaer af 14. Fag Huus til Gaden, 10 Fag Bryggerhuus, 9 Fag Sidehuus til Haugen, 22 Fag Baghuus, alt 2 Etager Muur= og Bindingsværk, samt 17 Fag Halvtag, item Hauge=Plads, og endnu et Huus at tørre Tobaks Blade udi 28 Fag. De betydeligste Fabrique Redskaber. bestaaer i følgende: 1 stor Presse med 12 Pressebretter og Klotter, 1 dito med 6 Pressebretter, og en mindre dito med Tilbehør, hvilke 3de Presser kan presse paa engang 2000 Pund Tobak. Et Engelsk Skiærværk med behørig Presse, hvorudi er 4 Rum og Skruer, samt 21 Casser med Rammer indrettet at skiære biskop Tobak med, 2de Hollandske Skiærværker at skiære Krøl Tobak med, 1 Karve=Blok med Kniv at skiære 4re skaaren Tobak med, 2de Blokker med tre toebladede Knive at Fabriqvere Suus Tobak med. En Valtse med alt Tilbehør at trykke Papiir med, og en trykke Blok, og endelig, Kiedler, Kar, en Balance, og andre mange til Fabriqvens Drift henhørende Redskaber. Gaarden er saa rummelig og Værket saa ordentlig og Complet indrettet, at derved blev forarbeidet i Aarene 1779 og 1780, hver Aar pr. 160000 Pund alle Slags Tobakker som og kunne afsættes. Ellers tiener til de Lysthavendes Efterretning, at paa Aarhuus Mark, tet omkring Byen ere beqvemme Jorder til Tobaks Avling, som kan bekommes, enten i Leie eller tilkiøbs. Aarhuus, den 22de December 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-01
Selveiergaarden Nr. 4 i Nørre Bierth Bye, Eltang Sogn Coldinghuus Amt., beliggende en halv Miil fra Colding og 2 Mile fra Fridericia, hvis Eiere Sognefoged Jens Nielsen Grunnet og Hustrue ved Døden ere afgangne, bliver ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse i Stervboegaarden, første Gang den 21de December, anden Gang den 28de December d. A., og 3die Gang den 6te Januarii 1790, alt og Formiddagen Kl. 10, og ved 3die Auction absolut bortsolgt. Gaarden er beliggende i den frugthareste og behageligste Egn, tet ved Stranden; den staaer for Hartkorn Ager og Egn 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. og Skov 1 Fkr. 2 Alb. Dens Jorder ere udskiftede af Fælledskab og indhegnede med Grøfter og levende Gierder. Dens Udsæd er 8 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg 24 Tdr. Havre 4 Tdr. Boghvede og 1 Td. Erter og Vikker. Dens Høeavl er aarlig 50 Læs Enghøe foruden Kløver, som her voxer i Overflødighed. Til Gaarden kan græsses 10 Køer, 8 Bester, 10 Ungqvæg og 30 Faar, og foeres 10 Stude meere og Vinteren. Gaarden eier en herlig Bøgeskov, mere end til eget Fornødenhed, og har Tørveskiær nok til eget Brug. Ved Gaarden er en smuk Frugthauge, samt en fordeelagtig Humlehauge. Dens Bygninger ere gode, og tildeels nye, samt saaledes indrettede, at deri er en beqvem og honet Boepæl. Den er asseureret i den almindelige Brandcasse for 690 Rdlr. Saasnart Gaarden er solgt bliver Stervboens Besætning ligeledes bortsolgt benævnte 6te Januarii, som bestaaer af gode Bester, Køer, Ungqvæg, Faar og Sviin, samt Vogne og Plove tilligemed andre Avlings Redskaber, saavelsom endeel Høe og Korn. Dernæst Jndboe bestaaende af Borde, Stole, Kister, Dragkister, Skabe, Speile, Kakkelovne, Sængeklæder, Linnet og Gangklæder, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jernfang og Træevare m. p.; Thi ville Liebhaberne behage at indfinde sig bemeldte Tider og Sted, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres, som og forinden kan faaes til Eftersyn her paa Amts=Contoiret. Fridericia, den 8de December 1789. H. de Hoffman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Warskau, den 12te Decbr. Revolutionen i Brabant giør her saadanne Jndtryk, som, naar man skal dømme efter det, som man her hører vore Patrioter at sige, kunde indbyde dem til et foretage en af samme Slags. Man taler her nu meget om Alliancer med Hoffer, hvis Jnteresse er modsat det Wienske og Peterborgske Hoffes. Den lykkelige Fremgang, som begge disse Hoffers Vaaben have imod Tyrkerne, skal have foranlediget, at man giver Pohlen Haab om visse Forbindelser, ja endog at tiltræde det Tydske Fyrsteforbund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Med et Ord, her hersker nu en stor volitisk Giæring. Man giør Brug af alle Ting, for aardsvække Opmærksomheden. Man smigren os med gode Udsigter i Brabant, i Tydskland, i Sverrig og i Tyrkiet. Jkkun Efterretninger fra Moldau og Wallachiet, der ere høist sandsynlegge, og stemme godt overeens med dem, som man under 22de Detober har faaet fra Constantinopel om de Jndtryk, som Tildragelserne paa hin Side Donau have foraarsaget, omendskiønt Jndtagelsen af Belgrad, Semmendrig, Gladovn, Akierman og Bender endnu ikke var bekiendt sammesteds, melde, at der i Storvistrens og Seraskierens Hassan Pachas Leir ere ankomne Commissarier fra Porten, som have medbragt Fredsforslage til Fyrst Potemkin, og Prindsen af Coburg, for ved saa gode Betingelser, som kunde faaes, at bringe Porten udaf de kritiske Omstændigheder, hvori den befinder sig. Dersom dette er sandt, og begge allierte Keiserhoffer finde deres Regning derved, og forlige sig med Ottomanerne, saa vilde dette give Sagerne en ganske nye Vending, og bringe de imod Keiserhofferne tagne Foranstaltninger temmelig i Uorden. Man vil snart faae at see, hvordan det har sig. Saameget er tilforladeligt, at de Tyrkiske Tropper, vægre sig ved at marchere imod saadanne Fiender. Rigsdags=Sessionen den 11te hujus var meget interessant formedelst Oplæsningen af de Tilbud, som det Preussiske Hof har gjort i Henseende til en formelig Alliance med Republiken, saasnart samme faaer fastsat en Regieringsform, hvortil det Berlinske Hof har lovet at staae Pohlen bi af alle Kræfter, i Fald nogen Magt skulde ville fornærme Republikens Uafhængenhed og Souverainitet. Republikens Minister i Berlin har derfor faaet Ordre, at bevidne paa det eftertrykkeligste Hs. Preussiske Majestæt Republikens Erkiendtlighed, og den udkastede Regieringsplan skal blive forelagt den lovgivende Commission i Sessionen, førstkommende Mandag, ligesom og Planen til en Alliance imellem begge Hofferne skal blive indleveret til Deputationen for de udenlandske Sager. - Man frygter for, at der paa vore Grændser yttre sig Omstændigheder, som kunde udbrede Krigsluen endnu videre, dersom man ikke ved vel føiede Foranstaltninger qvalte sammes Udbrud i Fødselen. - Den Tyrkiske Flaade skal have trukket sig tilbage ved Taman bag Cuban i Vinterqvarteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Af en Skrivelse fra Brussel, den 12te Decbr. Jeg kan med Vished melde Dem, at 310 Soldater, som laae i Klosteret St. Elisabeth. og flere Stæder, ere tilligemed den hele Vagt ved den Vlamlandske Port marcherte herfra med Kokarder paa Hattene, og undvigte. Antallet paa de bortrømte Soldatre siden Vaabenstilstanden, der udløber i Nat Kl. 1, regnes for 2400 Mand. J Gaar blev holdt en høitidelig Messe i Kirken St. Gudula. Tilløbet af Menneskeer var stort, og udgjorde 12. til 14000. Midt i Tienesten holdte een sin Hat med den Brabantske Kokarde paa sin Stok i Veiret, gik dermed omkring, og man frygtede for Oprør; men alting gik dog roligt af. Da Gudstienesten var til Ende, stak enhver Stændernes Kokarde paa Hatten, og nu er allerede hele Staden forsynet dermed. De militaire Patrouiller og den halve Garnison har forsynet sig med dette Tegn, og naar de patrouillere, raabe de: "De Brabantske Patrioter leve, J Dag ere her i Brussel 6000 patriotiske Borgere i Vaaben, og vente General von derMerschs's Corps, der er 14 til 15000 Mand stærkt, samt et Corps fra Bergen og et fra Gent, for at agere i Forening med samme. J dette Øieblik forsikres, at Grev von Trautmansdorff og General d'Alton ere tagne fangne. Jeg vil ikke melde Dem Omstændighederne ved det, som forefaldt her den 11te og 12te hujus. De veed dem allerede, og omendskiønt der falder enhver, som ikke har seet det, utroeligt, saa er det dog en Sandhed, at kun 300 unge Menneskeer grebe den 11te hujus om Eftermiddagen Kl. 2 til Vaaben, afbevæbnede Vagten i den nederste Stad, og efter 3 Timers Fegtning, i hvilken Tid en Bataillon=Quarre af 400 Mand gjorde en grusom Jld, bemægtigede sig det store Torv. Den 12te, ved Dagens Anbrud, angreb man den øverste Stad, der blev forsvaret af omtrent 3000 Mand, og om Middagen var alting forbi. General d'Alton er med 1600 Mand af de 5000, som han Dagen forhen commanderte, marcheret bort, og har forladt alting. De indseer vel, at alle Soldater, som kunde undvige, have begivet sig til Patrioterne, og at dette Affald har meget lettet erobringen af Brabaut. De Dødes og Saaredes Antal er just ikke betydeligt; men tabet af et eneste Menneske er altid vigtigt. Jeg har været Vidne til disse sørgelige Optrin, fornemmelig midt i Staden. Jeg var ved de Døde og Døende. Jeg hørte Mødres, Koner, Søstres og Brødres Klageskrig, og jeg vilde heller omkomme, end endnu engang være Vidne til en saadan Scene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Østerrige, den 12te Decbr. Den 6te hujus kom en Coureer fra Fyrst Potemkin med den vigtige Efterretning, at Storvisiren har, efterat Bender havde overgivet sig, sendt en Aga som Deputeret til ham, og foreslaaet ham ved samme en Vaabenstilstand, paa 6 Maaneder, for imidlertid med forenede Kræfter at kunne arbeide paa Fredens Jstandbringelse. Efterat den hele Armee efter Fyrstens Ordre var rykket ud blot i den Hensigt for at vise sig for Aggen, lod han den Deputerte reise tilbage med den Beskeed, For alle Ting maatte den Russiske Gesandt, Hr. von Bulgakow først sættes i Frihed, og da kan man tale videre og Sagen; efter min Eragtning vil det være meget let, at blive eens omde foreløbende Artikler, naar Porten vil sende Deputerte til Bender, Jassy eller Bucharest, for, uden at spilde megen Tid, da jeg desuden er befuldmægtiget dertil, paa disse 3 Stæder, med den Romerske Keisers Samtykke, at tale om de foreløbende Betingelser; og da kunde man og bestemme det nærmere angaaende Vaabenstilstanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Wien, den 16de December. Fra Ungar har man den Efterretning, at den største Deel af Tropperne er allerede gaaet i Vinterqvarterer, eller underveis derhen. J de lavere Egne er der falden megen Snee, og hersker en stærk Kulde. – Paa den Dag, da Belgrad blev erobret, blev der i Gratz fød Grev von Lichtendera en Søn, som han besluttede at give Laudons Navn og at byde Helten til Fadder. Han skrev i den Henseende et meget smigrende Brev til Feldtmarskallen, og fik følgende Svar, Høibaarne Greve, Jeg anseer det som et Beviis paa Deres af mig meget høit agtede Venskab, at De have bestemt mig til Fadder for Deres nyefødte Søn, og tager med Fornøielse imod det Tilbud, som De har gjort mig detsangaaende. De Berømmelser, som Deres Høibaarenhed tillægger mig, og den Kraft, som de tiltroer mit Navn, fortiener jeg vel aldeles ikke; dog vil min Gudsøn komme til at bære en ærlig Mands Navn, hvilket i mine Øine er det berømmeligste af Alt, og efter hvilket jeg derfor bestandig har stræbt meest. Mit Fornavn veed de vel; min Frues Navn, er Clara, fød von Haagen. Jeg beder Deres Høivelbaarenhed, underdanigst at anbefale mig min naadige Frue Fadderske, og at give min lille Gudsøn et Kys paa mine Vegne.. Lev samtlig vel, og hav mig stedse i Deres Erindring, og Venskab. Jen er a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
J Leiren ved Orsova, Landon. den 19de November 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-01-08
Heconomisk. Efterretning om en iblandt Hestene og Hornqvæget i Holsteen grasserende Sygdom. Qvæget æder, drikker, parrer sig, er godt ved Magt, munter, og man kan aldeles ingen Sygdom mærke paa det. Men vil man trække Tungen ud, og det er sygt, saa vægrer det sig at lade Tungen følge. Foran seiler Tungen intet, men ganske bag til ved Struben findes en aflang paa tvers gaaende Huulhed, der, naar man trækket Tungen ud, seer ud som et rundt Huul. I denne Huulhed skal efter Sigende ligge en Orm eller en Mængde Jnsecter hvilke æde saalænge i Hullet dag paa Tungen, indtil denne falder ud, og Qvæget maa døe af Sult. Efter de Beretninger, som den herværende angaaende Hornqvægsygen anordnede Commission har faaet fra Amterne Kiel, Bordesholm og Cronshagen, er ved følgende brugte Cur Methode intet Stykke Qvæg styrtet: Naar man har, ved at trække Tungen ud, mærket et Hul eller en Blære paa ommeldte Sted, saa renseer man først Tungen med et vaadt Klæde fra Slim, derpaa gnies Tungen paa det Sted, hvor Blæren eller Hullet findes, med Viinædike og Salt, og pirres saa stærkt med et skarpt Jnstrument, at det klare Blod kommer ud. I dette Saar kommer man lidet af et Pulver, som bestaaer i lige Dele af renset Salpeter, stødt skarp Peber og brændt Allun. Dette skeer to gange om Dagen indtil Saaret er lægt. Naar det er lægt, smørres det med Bomolie og Honning. En Time efter at dette er foretaget med Qvæget, maa det hverken æde eller drikke. For at forekomme Sygen, toes Tungen paa det friske Qvæg hver Dag med Vand og Ædike og gnides med Salpeter og Ædike. Efter Privat=Beretninger, ere ogsaa nogle Faar og Sviin bleven angrebne af denne Sygdom, som kaldes Tunge=Kræbs. En Arabisk Fortælning.