JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Oldenborg, den 1 April. Her er endnu alting stille. Engellænderne, der hidindtil have lagt i Ostfriesland, ere nu her i Landet, og man siger at de i Morgen skal komme her igiennem. Et tvende andre Regimenter skulle ogsaa der paa nogen Tid Regiment Hannoveraner er allerede rykket ind i Leer. Og vorde indqvarterede.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Wesel, den 25 Martii. Om de forskellige løbende Fredsrygter er det ikke værdt, at melde noget, for man med fuldkommen Vished kan melde, at Freden, og ikke blot Vaabenstilstand, er slut ært, thi hvortil nytter denne Nederelben, den 3 April.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Det udbredte Rygte at Freden allerede skulle være sluttet og undertegnet i Basel, er endnu ikke stadfæstet, men alle indløbne Efterretninger bekræfte, at der virkelig bliver en Fredssluming imellem Preussen, Riget og Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Paris, den 21 Martii. Moniteuren udlader sig i sit Blad om Freden paa følgende Maade, Enhver spørger: Skal vi have Fred? Det Franske Folk ønsker den, Europa behøver den, re Ende paa vore Revolutions Bevægelser og sætte Lige Menneskeligheden anbefaler den. Freden allene kan giø vægt imellem Indtægt og Udgift og give os Retfærdighed og Love igien. Hidindtil have vi været indsluttede den. Denne Fred er saa nødvendig for Europa, som og i Sorg, mer det Tid til at vi vederqvæges ved Fre skræksomme Sandhed, at naar Krigenfremdeles skal de for vor Republik; thi vilmaae reent ud bekiende denne legge Mennesker og Handelen, saa bliver ikke allene Frønkrig truet med Hungersnød, men dens Følget til ogsaa udbrede sig til det hele Europa o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Haag, den 23de Martii. Man finder her stoer Vanskelighed i at faae Søefolk til Flaadens Udrustelse, da den største Deel af Matroser i Seeland vegre sig at tage Tieneste, ja de Hollandske Matroser ere Arvestatholderen og Engelland ganske hengivne.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Vor Landarmee mister en stor Heel Officeerer, der ere misfornøiede med det nu værende System og finde sig fornærmede ved den til de Militaire under 17 Februari udstædte Proclamation. Det Sindelav som ogsaa ved adskillige Regimenter udstrækker sig til de gemeene Sol datere, skal være Aarsag i, at Pichegru har befaldt, at fratage nogle Korps deres Geværer, og at de skulle afholde sig herfra og fra Amsterdam.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
General Pichegru, skal som man fortæller, have fundet den Franske Rhinarmee i saa slet Forfatning, at han har erklæret, heller at ville nedlægge Commando og ver samme, end at paatage sig at anføre dem i deres nu værende skette Tilstand.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Ved Tallotteriets 538 Trækning i Wandsbeck den 7de April udkom: No. 5, 63, 57, 42, 61.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Til den forestaaende 539 Trækning i Wansbeck kan faaes Sedler til den 20 April.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Døde. Den 12te Martii i Kiel, Hs. Excellence Hr. Generallieutenant af Cavalleriet Hieronymus Frederich, v. Stange, han blev benaadet med Rigder=Orden af Dannebrog den 31te Julii 1790, i en Alder af 79 Aar. J Støvringgaards Kloster den 6 April Frøken Jde v. Obelitz. J Hasseriis den 11 April Smeden Jørgen Andersens Hustrue Elles Andersdatter 55 Aar. Den 12te i Vester Fattighuus Pigen Marie Knudsdatter, 81 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Avertissements. Efter Begiering af S. T. Hr. Kammerraad Windinsom Commissionaire for afg. Provstinde Kynde, myndige Arvinger, bliver endeel hendes Efterladenskaber bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Træetøi, Borde, Stole, Skabe og Sengestæder, samt noget Linnet, ved offentlig Auction bortsolgt udi Provstindens forhen iboende Gaard paa Allgaden heri Aalborg, Onsdagen den 29de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet; Thi ville de Lysthavende behage at indfinde dem. Bøggild. Stiftet efter afg. Jndsidder Else Hansdatter i Vesterhassing vorder næstkommende 17de April foretaget til endelig Slutning udi Søren Jacobsens Gaard sammesteds. Hvilket til Arvingernes og andre Vedkommendes Efterretning herved eengang bekiendtgiøres. Aalb. d. 13 April 1795. Melsen, Fuldmægtig ved Aalborg Hospital, Formedelst Forpagtningen udløber 1ste Maj, ladet i Forpagteren Sr. Peder Stoer paa Schaarupgaard Tolne Sogn, ved Auction sammesteds, som tager sin Begyndelse Torsdagen den 23de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bortsælge endeel gode Bæster, Køer, Qvier og andre unge Høveder, Faar, Sviin, Vogne og Hæstetøi m.v., efter de Conditioner som da paa Auctisonsstedet bliver bekiendtgjort. Lindet, den 7de April som Committeret. Jens Haarup.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
at der Løverdagen den 25de April næstkommende Formiddag Kl. 10 Slet bliver paa Hiørring Byes Raadstue afsagt Decision udi og Skiftet sluttet efter afg. Veimester Morten Kiærulf og Hustrue sal. Mad. Ane Cathrine Sand i Hiørring, hvorefter skeer Udtælling til Arvingerne og Creditorerne den 8de og 9de Maji derefter, paa Aastrup af mig Agerbech som Boets Jncassator, imod lovlige Afkald og Qvitteringer. Dette bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Hiørring og Aastrup, den 10de April 1795. S. Esbach. N. B. Agerbech.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Tirsdagen den 21de April førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver i Aalborg Hospitals Conventstue holdet offentlig Auction over Aalborg Hospital tilhøtende Klostermarkes Jorder, til Bortforpagtning i 12 Aar fra 1ste Maji 1795 af at regne, den heele Eiendom er 70 Td. Land a 14000 Alen og nu inddeelt i Par teller, som saaledes Parcelviis opraabes, og til de høistbydende Leiere kan ventes tilslagen. Til samme Tid bliver og Hospitalets en stor Eng Partelviis opraabt til Forpagtning i forbemelte Aaringer. Konditionerne kan 8te Dage førend Auctionen, faaes til Eftersyn paa Stiftscomtoiret. Aalborg den 12te Martii 1795. Pent. C. B. Studsgaard.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Efter den her i Byen sidstafvigte 20de December ved døden afg. Pige ved Navn Malene Andersdatter, er Skiftesamling berammet at holdes paa Aalborg Raadstue næstkommende 19de Mai og 30te Junii om Formiddagen Klokken 10 Slet, til hvilke Tider enhver som noget i dette Boe maatte have at fordre, herved indkaldes for saadandt beviisligen at anmelde. Aalborg den 31te Martii 1795. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Ved Arbeidsanstalten udi Skolegaden i Aalborg kan imellem de derved holdende Auctionet, daglig underhaanden faaes tilkiøbs: Spundet Hørgarn af forskiellige Fiinheder, Blaargarn, Lysegarn, Uldgarn, BomUldsgarn, Bomulds Gramasker, fiine og grove uldenne Strømper og Børnestrømper, fiin grov kartet Uld, fiine og grove Blaar til forskiellige Priiser samt plukket Verk eller Drift; hvilket herved til Efterretning for enhver anmeldes. Aaborgs Arbeidsanstalt den 1 April 1795. O. Schmidt. Je Pensionister som Aarlig eller Ugentlig ere tillagte Understøttelse af Hospitalet i Aalborg til 1ste Maj. som deres Trang til samme og at de leve, i den Uge be 1795, ville behage at møde med deres Præstes Attes meldte 1ste Maj indtreffer, da den Deel dem tilkommer skal blive dem udbetalt af J. C. Jessen. Enke af Trap.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Huusfæsteren Peder Sørensen i Diørup Bye paa Lundterlade sig Livsarvinger; men ved den i Boet holdte gitte Andersdatter er død den 25de i d. Manden at ef bechs Gods under Aalborg Amt, hans Hustrue BirForseglingsforretning er bleven anmeldt, at fornævnte Sødskende, som formeenes at skulle opholde dem, paa Afdødes nærmeste Arvinger skal være hendes efterlevende Brødre Morten, Jens og Christen, 3de Søstre Wol Odden Gods i Vensyssel eller dere Nærheden sk. 3de vides, saavelsom heller ikke om nogen af Søstrene ere borg, Else, Ane og en Halvsøster Else; hvis Alder ikke gifte, eller om de førstnævnte 3de Brødre og 3de Søstre ere fuld= eller Halvsødskende til den Afdøde. Endat noget vil kunde falde til Arv, saa bliver dog Døds skiøndt Stervboets Omstændigheder ikke lader formode, dødes Arvinger, saavelsom og, at Boets Aabning, Re faldet herved bekiendtgjort til Efterretning for den Afgistering og Vurdering foretages 30te Dagen den 24de boet 6te Ugersdagen den 6te Maj næstefter; til hvilke April førstkommende, samt en Skiftesamling i StervTider de retmessige Arvinger som de troe det Umagen at iagttage deres Tarv, samt derhos at bevise deres Ar og Bekostningen værd) ville møde eller møde lade, forveret; ligesom og Debi og Creditorer i Stervboet ville, Lundbech den 31te Martii 1795. hver især iagttage hvad de bør efter Lovens Forskrift. Paa Skifteforvalteren Høivelbaarne Hr. Baron Juels Vegne, Gierlev.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
min Mand Andreas Samuel Jahn og mig undertegnede tions-Bevilling under 20de Februarii, imellem Paa Grund af erholdte Kongl. allernaadigste Seperatun og Linned Trykkersabrike med sine Eiendomme, til er det af bemeldte min Mand her i Aalborg anlagde Kat mig nu af ham overdraget og afstaaet. Bemeldte Fabrike agter jeg for Fremtiden at lade bestyre og fortsætte digst og tienstlig herved anbefaler mig det høistærede Pufor egen Regning. J denne Henseende er det jeg ærbøblikum, som maatte behage at lade noget Kattun eller og billig Behandlig, iligemaade tilkiendegives, til alle Linned trykke og farve; forsikkrende en reel, promte, min Mand enten har gjort eller giør fra 12te Januarii Vedkommendes Efterretning: at hvad Gield forbemeldte d. A. at regne, er og bliver for hans egen Regning, og øvrige Gield i Følge den mig under 12te Januarii d. A. mig uvedkommende. (Men derimod betaler jeg hans alt i Overeensstemmelse med foromrørte allernærdigst for af ham overleverede Specification paa hans Creditorer, undte Seperations=Bevilling. Aalborg d. 4 April 1795. C. O. Kraft. M. C. Sørensen Jahns som p. t. antaget Lauværge.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Paa Nipstrup Gods i et Huus paa Heeden østen forNipstrup Mark i Vesterbrøndeslev Sogn Hiøring Amt, er ved Døden afgaaet Søren Laursens Enke Maren Lausdatter, hvis Sterboe til lovbefaled Tider er foretaget og efter Vurderingen opløbet til 7 Rdlr. 4 Mk. 1 s. Af de tilstædeværende Arvinger blev under Skiftet. anmeldet, at den Afdøde endnu havde efterladt sig føl Livsarvinger, nemlig: 1 en Datter Anne Marie Sørensdatter, som for endeel Aar siden har været gift i Kiøbenhavn med en Vægter ved Navn Jens, men ei vides hvor nu opholder sig, 2) en dito Kirsten Sørensdatter gift med Bagersvend Jørgen Jacobsen Stilling, i Viborg, og 3) en dito Johanne Sørensdatter gift med Gaardmand Thomas Christensen i Østerhiermislev paa Hiermislevgaards Gods; disse fraværende Arvinger, bliver herved trende Gange indkaldet til at tage Møde i Stervboestædet 6te eller 12te Ugersdagen den 4 Maj og 15de Junii førstkommende. Til Efterretning meldes, at Stervboens allerede anmeldte Udgifter langt overstidens Jndtægter. Nipstrup den 30te Martii 1795, Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Ritmester Lassens Vegne. J. S. Schmidt. Til Leie er at faae strax til Flyttetid, Tvende Stuen, med Kiøkken og Spisekammer; Qvarteer til tvende Soldater; Et stor Kornloft paa 14 Fag; hos Eng. Jørg. Brink Onsdagen den 22de April førstkommende, bliver ved offentlig Auction paa Willestrup bortsolgt 2de ved tilkiørte sorte Hopper 6 a 7 Aar gammel, en sort Hest 8 Aar, en sort Følhoppe af beste Race 12 Aar, en rødHingstplag med hvid Mank, og Halle 3 Aar, et sort Hingstføl 1 Aar, 2de gode Arbeidshester 7 a 8 Aar, en mørkebruun Hest 12 Aar, 10 a 12 Stkr. Køer og Qvier, 2de meget svære Bøller 6 Aar gammel, vante til Dræt og at elte Leer, nogle Arbeidsvogne, Plove og Harver, samt endeel andet Avlings= og Gaards=Redskaber, endeel Stoele, Skabe, med mange fleere Meubler som her bliver for vidtløftig at opregne. De Lysthavende vilde behagentlig møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 9 da Auctionen tager sin Begyndelse. Siegsgaard den 7de April 1795. C. Nissen, Auctionsdirecteur. sterggaards Hustrue i Løgstøer en ved Døden af Enken Cicilia Nielsdatter Hiøring afg. Michel We gaaet den 3die April sidstleden og hendes ringe Efterladenskab taget under Skifterettens Behandling; og da Tilstædeværende ingen Oplysneng kunde give hvo, eller hvormange Arvinger den Afdøde har efterladt sig, saa indkaldes herved alle retmæssige Arvinger, efter bemeldte Cecilia Nielsdatter Hiøring, at møde eller møde lade, ved dette Skifte, for deres lovlige Ret at iagttage og tiener til ydermeere Underretning for dem, at Boets Aabning skeer i Stervboestedet i Løgstøer 30te Dagen efter Dødsfaldet den 2den Maj førstkommende. Til samme Tid og Sted, indkaldes ligeledes Credi= og Debitorer, samt ellers at møde, med 6 og 12 Ugers Varsel den 13de Junii og 25de Julii, om Formiddagen Kl. 10 Slet, de første at fremkomme med deres Fordringer og de sidste at betale, hvad de til Boet maatte være skyldige. Løgstøer d. 4 April 1795. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
Vandagen den 4de Maj bliver ved offentlig Auction al bortsolgt udi Lysgaard Hidsherreders Tinghuus om Eftermiddagen Kl. 2 Slet et udi Sliberg Sogn nye opbygget Boelsted, Biørnholt kaldet med en betydelig Eiendom og Tørvemoese. Huuset er bygget at godt Eg= og Fyrretømmer med muurede Vegge af brænde te Steen; Bagerovn, Skorsteen og 2de Kakkelovne. Den 4de Part af Kiøbesummen betales i Snapsting 1795, og Resten bliver staaende uopsagt i 4 Aar mod 3 pro Cento Rente. Allingaard pr. Viborg den 28de Martii 1795. Reinert, Forvalter. Andægtige Betragtninger for unge Christne, som for 12 første Gang tage Deel i den hellige Nadvere, bliver paa Onsdag hos mig at faae til Kiøbs for 2 s. Aalborg Bogtrykkerie den 13 April 1795. P. F. Wandall. Fortsettelse af Fortegnelse paa Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet (see Nr. 2, 6, 8, 13. 82) Oekonomiske Priisskrivter, heftet 1 Rdlr. 8 s. 83) Professor Jörlins Kiøkken og Urtehauge, indeholdende alle de fornemste i Europa brugelige Kiøken hauge Madvexter, med deres Dyrkning og Brug, heftet 1 Mk. 84) Steinbergs Sædelære for unge Fruentimmer, 28 sk. 85) Sædelære for Landsbyefolk, 1 Mk. 4 s. 86) Morgenstiernes Forsvar for Kongedømmet, hefter 1 Mk. 12 s. 87) Noget om Examen philosophicum og Communitetet, 4 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
88) En dansk Borgers Tanker og Danmarks nærverende Politik, heftet 10 sk.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
En norsk Officeers Tanker over en dansk Mands patriotiske Tanker &c., 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1795-04-13
En angergiven Prokurators Forslag til at standse den uridiske Syndflod, 4 s. Tilforladelig Efterretning om hvorledes Ludwig den Kl. blev henrettet af sine Undersaatter, 10 sk. Mayks Handelsbreve, 4 Mk. Har ikke Kongen og Kongehuuset fortient den Hengivenhed Landet viser for samme? 4 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Aalborg, den 17 April. Hans Kongel. Majestæt haver under den 10de April d. A. allernaadigst beskikket den ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment staaende characteriserede Oberst=Lieutenant von Heinen, til virkelig Oberst=Lieutenant ved det Oldenborgske Jnfanterie Regiment; Ligeledes har Hans Majestæt under samme Dato, allernaadigst beskikket Stabs=Kapitain Clemens Strach von Suck ow af det Siellandske Jægerkorps, til Chef for det ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment vacante blevne Kompagnie.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Til de Hr. Stiftamtmænd og Amtmænd er afgaaet følgende Circulaire Skrivelse fra det Kongl. danske Cancellie, dateret 21 Martii d. A.: "Da det ved Lovene, 34-10 er besalet, at ingen Borger, med mindre han er Skipper, Styrmand, Seilingsmand, eller saadan Haandverksfolk, som Loven og Poleticanordningen derfor forskaaner, maae vegre sig ved at betiene nogen af Byens Bestillinger; men Erfaring har viist, at det ofte hænder sig, at Borgere i Kiøbstæderne, naar Øvrigheden paalægger dem en eller anden Forretning, hvortil deres personlige Nærværelse udfordres, vise Modtvillighed, og ved Udflugter søge at skyde sig derfra; Saa har det behaget Hans Kongl. Majestæt, for at forekomme saadan Misbrug i Fremtiden, paa Cancelliets derom gjorte Forestilling, under 13 d. M. at resolvere: at Stiftamtmændene og de Amtmænd, som enten nu have, eller i Fremtiden faae Kiøbstæderne under deres Bestyrelse, maae være bemyndigede til at dictere de Borgere, som uden at have nogen gyldig Aarsag til Frietagelse, nægter at opfylde saadanne Pligter, som maatte paalægges dem af Magistraterne, en passende og tilstrækkelig Mulct daglig saalænge de sidde overhørige, hvilken Mulct i Mangel af mindelig Betaling, skal inddrives af Byefogden ved Udpantning, efter Amtmandens foregaaende Approbation." Ligeledes er fra det danske Cancellie afladt følgende Circulair Pro Memoria, dateret 28de Martii d. A.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
J Anledning af, at nogle fra Nyeborg Festning bortrømte Slaver atter begik Forbrydelser, opkom det Spørgsmaal, om de for det af dem begaaede nye Delicium, burde dømmes ved de civile Domstole, eller ved Krigsretten. Efter at denne Sag var taget i nøiest Overveielse baade af Cancelliet og det Kongelige Generalitets=Collegio, blev man omsider enig om at antage som et almindeligt Princip, at de Slaver, der efter at være deserterede fra Fæstningen, begik paa nye Forbrydelser, skulle lide Tiltale og Dom ved den civile Jurisdiction, samt under Actionen forfleges som andre Delinqventer; hvorimod det ligeledes blev vedtaget, at Slaverne for de smaa Forseelser, som af dem i Fæstningen bliver begaaede, maatte i Fremtiden, ligesom hidtil, være underkastede Revselse og Straf, efter Commandantens Bestemmelse, samt endelig, at forbrydelser af Mytterie, Oprør &c., der forstyrrer Fæstningernes indvortes Orden, og altsaa det snarest mueligt, maae straffes, skulle behandles og paadømmes ved Garnisonsretterne. Dette har man saaledes ikke villet forbiegaae, herved tienstligst at melde til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende; Og da man er underrettet om, at adskillige Commandanter, for hvilke disse Bestemmelser ere bekiendtgjort fra det Kongelige Generalitets=Collegio uretteligen have fortolket den antagne Regel, i at anvende den paa Desertion, uden at nogen anden Forbrydelse, er iværksat af den undvegne Slave; saa vil man ikke lade ubemærket, at det blot er i Tilfælde af, at de undvegne Slaver begaae Forbrydelser, de derfor skulle dømmes ved den civile Ret, men ikke for Desertionen i sig selv, naar de ikke ellers have øvet noget Delictum, hvorved Lovens Straf fremkaldes.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Fremdeles er fra førbemeldte danske Cancellie udgiver et Circulair=Promemoria af følgende Jndhold. Da der i en til Cancelliet indkommen Forestilling er opkastet det Spørgsmaal, Om et Document, hvorved Umyndiges Penge opbydes til Tinge, skal skrives paa stemplet Papiir, og i saa Fald, paa hvad Sort, samt endelig, om Tinglysningen og Protocollationen deraf skal betales eller ikke? Saa skulla man, paa det at der i den Henseende kan overalt forholdes paa een og samme Maade, herved tienstligst tilkiendegive de Hr. Amtmænd, at disse Opbydelser kunde skrives paa det til Jndlægge ved stemplet Papiirs Forordningens 8 H. anordnede Papiir, og modtages under eet for alle Arvecapitaler, som opbydes fra et Oberformynderie, samt at denne Bekostning kan afholdes af Arvemidlerne, men Tinglysning og Protocollation besørges uden Betaling.,
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Efter det Kongelig General Toldkammers Circulair Skrivelse af 4 April sidst, har det behaget Hs. Majestæt Kongen, under 25 Martii d. A., i Følge Kammerets allerunderdanigste Forestilling, at ophæve det 12 Cap. 2 Art. i Toldforordningen saaledes: at til TranfitHandelens Fremme, maae fremmede Varer, som ved Jndførselen angives til Udførsel, herefter tillades at udføres med et andet Skib end det, hvormed de ere indbragte, dog alt under følgende Betingelser: 1) At de fremmede Vahrer, som saaledes med andet Skib udføres, skulle efter Toldforordningens 13 Cap 4 Art. betale i Recognition 1 pro Cent, foruden Pak huusleie efter bemeldte Capitels 1 Art. 2) At Vahrerne skulle oplægges i Toldbodens Bakhuuse, hvor disse ere, eller for saavidt deri er Plads, men ellers i private sikkre Pakhuuse under Toldbetientenes Varetægt, Laas og Lukke, og i dette Fald uden at veies, maales eller vrages ved Jndførselen; Men naar de af Mangel paa Plads eller sikkert Opholdsted, maae efter Qvantitet overdrages de Handlende, da være Vægt og Maal underkastede. 3) At saadanne Vahrer skulle udføres i samme Stand, hvori de indførdes, hvorunder dog er forstaaes Tilsyn mod Bedærvelse, Emballagers Forbedring, o. s. v. 4) At ved Udførselen skeer Angivelse paa stempler Papiir, efter Vahrenes Værdie. For nogen Tiid siden er opkastet Tvivlsmaal: Om en Amtmand var berettiget til, endog efter den allermindste Lodseiers Begiering, og uden Samtykke eller Forevidende af de andre Lodseiere, at foranstalte Opmaaling eller Udskiftning ved den Landmaaler eller Landinspecteur han finder tienligst. Denne Jndvending er nu decideret, og ved Rentekammerets Skrivelse til Amtmanden over Hiøring Amt, dat. 28de Martii sidst, hævet; hvilken Skrivelse indeholder: "At en Amtmand bør ansees berettiget til, naar nogen Lodseier det af ham forlanger, at antage en (anthoriserer) Landmaaler eller Landinspecteur til Opmaalingen af en endnu i Fælledskab værende Byes Jorder, og ligeledes en Landinspecteur til samme Udskiftning; ligesom og enhver Lodseler, enten han en lidet eller meget Hartkorn, selv er berettiget til paa samme Maade at antage Landmaaler og Landinspecteur; de at det i begge Tilfælde straxen tilkiendegives de øvrige vedkommende Lodseiere, hvo der har lovet at paatage sig Forretningen, og til hvilken Tid; ligesom det forstaaer sig selv, at Udskiftning ved en Landmaaler, i Stæden for en Landinspecteur, ikke kan paanødes nogen Lodseieimod hans Villie.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
For beste Bondehingst i Hiøring Amt, er Fæstebonden, Christen Thomasen i Birket, Hørmested Sogn, for det afvigte Aar, tilkiendt den bestemte Premie, nemlig den til dette Brug prægede Sølvmedaille, af 10 Rdlrs. Værdie, som af Amtmanden er ham overleveret.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Landmilitie Sessionen for Hiøring Amt, som allerede for visse Deele af Amtet ere afholdt i Nibe og Aalborg, continuerer den 18de, 20de, 21de, 22de, 23de og 24de April paa Hiøring Raadstue, for de øvrige Deele af Amtet.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Paris, den 25de Martii. Den 21de udmærkede sig her ved en stor Allarm, der reiste sig af en oprørisk Seddel, som Jacobineren Chales skal være Forfatter af. Der var, som dette Steds Blade berette, en forskrækkelig Sammenrottelse imod Conventet. Jacobinerne ville have sprengt Arsenalets Krudmagazin og ved dets Sprengning benyttet sig af Tiden til Plyndring og Blodsudgydelse. Men Regierings Udskuddet sørgede betidsfor, at afvende denne store Ulykke og lode alt Kruddet føre bort fra Arsenalet. Ligesom og Opløbet siden blev stillet og alting bragt igien i Orden og Rolighed.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
J Toulon er igien opkommet nye Uroelighed imod Conventet. Oprørerne have bemægtiget sig Fortet og Arsenalet, derefter ville de marschere til Marseille. - Flaaden er igien kommen tilbage til Toulon. J adskillige Departements er der en frygtelig Mangel paa Levnets midler. J den Nederseine ere 2 Mennesker døde af Hunger, og en Kone med 6 Børn fandt man i samme Fare. J Egnen ved Brussel maae Folket allerede bruge Havremeel til Brod. - En i disse Dage arresteret Guldarbeides ved Navn Durand, har under Løfte om Pardon, angivet hvor en stor Mængde falske Assignater fabrikeres, og tillige opdaget endeel bortstiaalne Kronens Demanter, og anviist den Mand, som havde den berømte Demant, som har været Regentens.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Schweiz, den 29de Martii. En stor Deel Emigranter, endog af dem, der have ført Vaaben imod Conventet, som Haandværksfolk, Daglønnere og Bønder vende tilbage til Frankrig. Man bestemmer Antallet paa disse til 50,000. De Reisende maae være varsom i hvad de tale, thi de blive stærk oppassede og kan endog uden for Baselsporte staar Fare for i blive mishandlede. J Freyburg ere 3 Emigrantere ophængte for Stratenrøverie.
Jyske Efterretninger, 1795-04-17
Urolighederne i Canton Jürich begynde paa nye, Bønderne have selv deres Venner i Staden, og Cantonerne. Glaris og Schwütz ere paa deres Side. De beskylde Gesanten Barthelem, at han har forraadt Magistraten i Zürch. Disse derimod beskylde Emigranterne i Constanfor at have oprørt Bønderne for at giøre den Franske Revolution mistænkt.