JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Peder Jensens Svar paa det i Skilderiet No. 85 for 1811 indførte Stykke om Courantsedler. Udgiveren, der altid har anseet det for sin første Pligt, aldrig at oversee noget, der i fjerneste Henseende kan bidrage til Gandhedens Fremme, tager ikke i Betænkning at levere her et Udtog af et Stykke, der under ovenanførte Overskrift, er ham tilsendt til Jndrykkelse, uagtet det Hele er skrevet i en mod ham saa høist fornærmelig Tone, at dets Forfatter, han være Bonde eller Præst, ingensinde burde have gjort sig Regning paa at faae et saadant Angreb indrykket. J den Forudsætning, at en Bonde hverken bør eller kan dømme om Coursen eller om Journalisters Kald til at tale om almeenvigtige Gienstande, forbigaaes her Alt hvad denne Brevskriver, om hvilken man kan sige Hænderne ere Esaus, men Stemmen Jacobs, fremsætter i den Anledning; da det deels alt for meget smaaer af Træskoen, deels kun indeholder Klager mod Yttringer i offentlige Blade. Udgiveren lader sig derfor nøie med at anføre af dette Stykke det, som en Peder Jensen er beføiet til at domme om, og udelader hans øvrige Betragtninger over Ting, som han ikke forstaaer. - Dog – jeg vil forbigaae Alt, hvad jeg herom kunde sige, for at komme til Bonden, som, efter hiin Forfatters Mening, har Jntet med Coursen at gjøre. Han siger, at Bonden maa betale Alt, fra Jern til Tjære, næsten efter Coursen. Jern, Tiere, Salt og de fleste udenlandske Vare ere stegne i et langt større Forhold. Derefter antager han, at Landmandens Bifornødenhedee udgjøre 1/2 imod hans virkelige Fornødenheder, som han selv skaffer sig. - Videre fortæller han, at Bondens Skatter ere stegne til det sex dobbelte. Dersom man ikke vil lege med Ord, saa ere hans Skatter stegne langt høiere. Hans Leverancer, som hidtil ere betalte, efter modererede Priser – hans Kjørseler, som Krigen foranledigede – hans Staffetriden - hans Kystmilicevagter og hvad disse kostede ham, her til Uniform, der til Hest, og i det mindste til Fortæring - ogsaa den Kost, som Landmanden giver sin Jndqvartering, foruden Seng, Lys og Varme, alt dette, og hvad jeg maaskee ikke nævnede, er dog vel ogsaa Ska endskjøndt det ikke kaldes saa – ja, er vel mere end alle de egentlig saakaldede Skatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Af Høe har jeg leveret circa 2 Læs a 4 Rdlr. 2 Mk. Solgt 8 Læs a 10 Rdlr. 64 s. Af Heste sælger jeg ingen, men anseer det for godt, om jeg kan vedligeholde Tallet af eget Tillæg, hvilket dog undertiden slaaer Feil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Da jeg sælger Molk og Fløde, forholder det sig ligeledes med Køerne; dog har jeg solgt 6 nyfødte Kalve a 2 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Melk og Fløde har jeg, foruden det jeg brugte selv, havt og solgt for Lam har jeg solgt 4 a 8 Rdlr. Grise 10 a 4 Rdlr. Lateris 2423 Rdlr. 568. Transport 2628 Rdlr. 56 s. Gjæs 10 a 2 Rdlr. 48 tz. Ænder, Kyllinger og Æg følgt for 30 – Frugter og Urter af Haugen, Skjøndt Tørv ikke hører til Avlingen, og det er langt fra, at alle Bønder have Tørv, saa at denne Jndtægt ikke almindelig kan anføres, saa dog, da jeg er saa lykkelig, at have en liden Tørvemose, hvoraf jeg har solgt nogle Læs, anfører jeg ogsaa, hvad jeg herfor har havt i Jndkomst, nemlig for 50 Læs a 10 Rdlr. Pileqviste til Kurvemagerne solgt for 100 Kløverfrøe, 10 Lispd. a 10 Rdlr. Summa Jndtægt, 3283 Rdl. 56 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Vi komme nu til de Udgivter Bonden har for det, som Forfatteren kalder Bifornødenheder, og her leverer jeg da et lidet Udtog af min Regnskabs Bog for samme Aar 1810, endskjøndt jeg burde tage det dyrere Aar 1811, thi mine Producter for 1810 ere dog for største Delen først gjorte i Penge 1811. Altsaa: Bompenge og Fortæring ved Reiser 600 Rdlr. - s. Aaret om Brænde til Bagerovn og Kjøkken. har jeg kjøbt 2 Favne a 25 Rdl. Brændeviin til Avlsfolkene 1 Tde. 68 – Daglønnere ved Tørveskjæringen og Tørvenes Pasning Daglønnere ved Høihosten, 2 Mand. i 14 Dage a 2 Mk. foruden Kosten, Dito ved Sædehøsten, 4 Mand i 21 Dage a 4 Mk., foruden Kosten 66 Dito ved forskjellige Leiligheder. Fattige. Fisk, tør Fisk 5 Lispd. a 7 Rdlr. Gjødning. Humle 2 Lispd. a 16 Rdlr.. Kjød, fersk Kjød, paa de Tider, da man ei selv har slagtet, ugentlig 8 Pd. i 30 Uger a 2 Mk. Pdt. 80. Lateris 650 Rdlr. 32. Transport 650 Rdlr. 32 s. Løn til Karl og Pige (som dog desuden have faaet nogle Klædestykker) 84 Malerpenge for Meel og Gryn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Medikamenter og Doctor i Sygdoms Tilfælde. Meubler Mask til Køernes Forring. Muurmester og de til Gaardens Reparation brugte Muurmaterialier. 10 Lispd. Holsteensk Ost a 4 Rdlr. Sadelmageren for et Seletøi og Reparationer paa det gamle Sild til Vinterhold, 30 Del af 14 Mk. 2 Tdr. Salt a 20 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Sæbe og Aske til Vask 1 ny Ploug (som kan regnes hver andet Aar) 50 Rdlr. er I dito Vogn, som kan regnes aarlig Hestebeslag og øvrigt Smeder Arbeide 2 Hjulhører, Skubkarrer og deol. Smør 1 1/2 Tdr. a 160 Rdlr. 240 Tømmer og Bræder til Gaardens Reparation. Tømmermandens Hjelp ved Arbeidet Bødkeren for nye Kar og Reparation paa de ældre. Voverløn for 200 Al. Lærred a 30 s. Dito for 160 Alen dito a 16 s. Dito for 40 Al. Sækkelst a 125. Dito for 60 Al. Værkgarn a 20 sk. Dito for 36 Al. Vadmel a 18 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Skræderen for at sye adskillig Dragten. 9 Par Skoe til større og mindre Personer. 2 Par Støvler. Skoeflikker-Arbeide 9 Par Træskor Haugefrøe og Redskaber til Haugen, Farverien for Vahl og Værkaarn, 40 – 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Steentøi og Flasker, Adskilligt, som ikke er anført under forestaaende Benævnelser, og som Lateris 2490 Rdlr. 16 s. Transport, 2400 Rdlr. 163. vilde være for vidtløftigt at specificere
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Skatter og Afgivter til Amtestuen, til Kirke- og Skole, samt flere Betjentere, Renter og desl., 500 – Summe Udgivt 2100 Rdlr., 25. Jndtægten var 3283 – 668. Altsaa er Overskuddet, 163 Rdlr. 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Den, som med Eftertanke læser denne min Beregning, og som ikke nægter, at selv den tarveligste Bonde ei kan undvære alle Luxusvahre, samt veed, at de fleste Kjøbmands=Vahre ere stegne betydeligt siden jeg kunde bruge mine Jndtægter af Avlingen for 1810, den vil vist sige, hvad jeg og selv har føelt, at jeg ikke engang kunde komme ud med mine Jndtægter; men jeg maae og tilstaa at jeg ved Kjøb og Salg af nogle Kreature endnu har tjent et Par hundrede Rigsdaler, uden hvilket jeg nødvendig maatte have sat mig i Gield. Men - hvorledes nu andre, og der fattige, Bønder, som ikke have betydelige Tørvemoser, komme ud af det, er mig næsten ligesaa ubegribeligt, som at Embeds-Manden og den, der lever af Pension eller smaae Renter endnu kan faae det tarveligste Brød. – Alle Disse og den fattige Bonde, som vist ikke kan forøge, ei heller har forøget, sine Jndtægter i Forhold til Coursen, ere meget at beklage og det gjør vist ikke den stakkels Bondes Tilstand misundelsesværdigere, om han er saa eensoldig, som den Bønde i hiint Stykke, med hvilken den vittige Borger havde sine Løier. rød, d. 9de Novbr. 1811. Peder Jensen. Gaardmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Jndenlandske Efterretninger. Placat for Danmark, angaaende hvorvidt permitterede Gaardmænd eller Huusmænd skulle forrette Hovarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Hans Majestæt Kongen har, under 26 October sidstleden, behaget allernaadigst at resolvere: at de fra den militaire Tjeneste, i 4 Uger eller kortere Tid, permitterede Gaardmænd eller Huusmænd skulle, saalænge denne deres Permission vedvarer, aldeles fritages for Deeltagelse i Hovarbeide, eftersom Permissionen tilstaaes dem i den Hensigt, at de skulle besørge deres eget almindelige Jordbrug; hvorimod de Gaardmænd eller Huusmænd, som permitteres paa længere Tid end 4 Uger, skulle være pligtige til, i Permissionstiden, tillige at forrette det Hoverie, som ellers paaligger dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Denne allerhøieste Resolution kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Det Kongelige Danske Cancellie, den 31te October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Placat, angaaende Betalingen for de Skud, der løsnes efter Skippere, som ikke lystre de dem givne Signaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Hans Maj. Kongen har behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Betalingen for de Skud, der løsnes efter Skippere, som ikke lystre de dem givne Signaler, skal forhøies saaledes: pundig skarpt Kugleskud betales med 200 R. 64 s. et 24pundig dito et 18undig dito et pundig dito et pundig dito et opundig dito et Apundig dito et 3pundig dito et pundig dito et 36pundig lost Skud et 24pundig dito et 18pundig dito et 12 pundig dito et 8pundig dito et opundig dito et Apundig dito et Spundig dito et pundig dito et skarpt Geværskud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Det Kongelige Danske Cancellie, den 8 November 181.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Placat, angaaende Forhøielse i den Sognefogderne, ved Forordningen af 8de Junii 1787, tilstaaede Godtgjørelse for at overvære Synsforretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Hans Majestæt Kongen har under 17de d. M. behaget allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst have samtlige Sognefogder herefter tilstaaet 1 Rdlr. dagligen, for at overvære Synsforretninger om Fæstebonder Gaarde og disses Afhændelse, istedet for de dem ved Forordningen af 8de Junii 1787 tillagte 3 Mk. daglig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Hvilken allerhøieste Resolution herved bekjendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Det Kongelige Danske Cancellie, den 2den November 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
J Anledning af et i Riber Avis No. 32 indrykket Spørgsmaal angaaende Postens Gang fra Hadersleb til Ribe, som derefter var optaget i No. 83 af Skilderiet, læses nu i samme Avis under Overskrift: Jndsendt, følgende Tilbagekaldelse: Jndsenderen, der af Uvidenhed om den til Postens Gang fra Hadersled til Ribe føiede Foranstaltning, har udi Ribe Avis No. 82 fremsat et Spørgsmaal, der kunde forlede til at troe, at General-Post-Directionen havde ladet en i den Henseende truffen nyttig Foranstaltning pludselig ophøre, maae herved efter nøiere Oplysning tilbagekalde samme som aldeles urigtig." Jndsenderen havde gjort saare vel i at forskaffe sig tilbørlig Oplysning om Sagens sande Sammenhæng, førend han saa raskt offentliggjorde et Spørgsmaal, der kunde forlede til at troe, at Generalpostdirectionen (et Collegium, der i alle sine Jdrætter viser den rosværdigste Jver for at fremme det almindelige Bedste) har ladet en i den Henseende truffen nyt lig Foranstaltning, pludselig ophæve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Kjøbenhavns Vexelcours d. 18 Novbr. 2 M. 278, k. S. 184. - Spec. 174. Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
(Af Hamb. Corresp.) London d. 25 Oct. (Af Moniteuren og Journal de i Empire). Hr. Thorncon, siger Bladet be Sun, er afreist til Østersøen; Hensigten af hans Sendelse, som ogsaa hans Bestemmelsested, er ubekjendt. - - Admiral Saumares Flaade var d. 7de dennes i den bedste Tilstand, og bestod af følgende 6 Linieskibe: Victory paa 100 Canoner, Admiral Saumarez; Vigo paa 74, Contreadmiral Dixon; Drendnougth paa 98, Cresse paa 74, Ardent paa 64, Dictator paa 64 Canoner, tilligemed Fregatten Crescent, og Briggerne Exebus, Græshoppen, leLenseur og le Flamer. - En Skrivelse fra Messina af 1ste Augusti melder, at man i denne Stad med det første seer en Revolution imøde. Folket er yderst opbragt mod Engellænderne. Avisen Britonnica er paa Regjeringens Befaling ophævet, og Trykkeren Giovanni Bohold fængslet. - Den 2den Oct. har en heftig Storm paa Søen ved Lissabon anrettet megen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Paris d. 8 Nov. De sidste Breve fra Messina melde, at denne Stad i en Tid af 4 Dage har lidt 13 Jordstød. Som man paastaaer, siger Gazette de Frangt, vilde Deres Majestæter ikke vende tilbage til Paris for Midten af November.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Bucharest d. 10 Oct. Jngen Forandring har fundet Sted i begge Armeernes Stilling; daglig finde større eller mindre vigtige Fægtninger Sted ved Slobodse. - Storviziren opliver sin Armee ved sit eget Exempel. Han tilbringer hele Dagen paa Øen ved Slobødse og kun Nætterne i Rutschuck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Stokholm d. 29 Oct. J Gaar Eftermiddags faldt her den første Snee med en meget bidende skup Nordostvind. Berlin d. 20 Der. (Af Journal de i Empire).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
En Deel af de preussiske Tropper, der i Sommer har besat Østersøens Kyster, vende med det første tilbage til deres Garnisoner, fordi deres Tjeneste er unødvendig paa Kysterne. Vinterens Nærmelse vil snart nøde Engellænderne til at forlade Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Den 1 Nov. ankom H. M. den franske Keiser til Düsseldorff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Fra Petersborg meldes under den 23 Oct. at Ministeren for Landmagten har udstedt en Befaling til Armeen, hvori berettes, at da Stabs ritmester ved det Polske Uhlant-Regim. Borosditsch, der i det Esthlandske Gouvernement ved Landsbyen Kabern paa en Avispost, opdagede et Fartøi, der havde lidt Skibbrud, afsendte han strax nogle Mand Uhlaner og nogle Bønder; men de ombord paa Fartøiet værende Folk modtoge dem med bevæbnet Haand, toge Uhlaverne til Fanger, og saarede og fordreve Bønderne. Da Borosditsch mærkede, at det var et engelsk Fartøi, og at det formedelst Modvind, ved al Anstrængelse paa Matrosernes Side, ikke kunde komme afsted, saa samlede han 13 Baade, fordeelte paa samme en halv Escadron Uhlaner og Bønder, bevæbnet med Huggerter, og Pistoler, og omringede Fartøiet. Fienden modtog dem med Canonkugler, men Baadene kom uden mindste Skade under Canonerne, angreb Fartøiet fra alle Kanter med en heftig Jld, og tvang det, efter en haardnakken Fægtning, til at stryge og overgive sig. Blandt de paa Fartøiet tilbageblevne Folk er tagen til Fange Capitain i engelsk Tjeneste, Paget, 1 Qvarteermester, 1 Skipper og 7 Matroser. Seiervinderne fik i Varer for over 250,000 Rubl. og Briggen, som er 25,000 Rubler, værd, til Bytte. H. M. Keiseren har til Belønning udnævnt Stabsritmester Borosditsch til Ritmester, og befalet, at det tagne Fartøi og Varene skulle tilhøre det Militaire og de Bønder, der have udholdt Fægtningen, som Krigsbytte. (Alt Merk.)J Gouvernementet Simferopol i PerekopKredsen rasede d. 5 Aug. en overordentlig heftig Hvirvelvind, der næsten ødelagte en heel Landsby og kastede alt hvad den mødte til Side. 3 Mennesker bleve slængde høit i Luften, men kom dog ned igjen uden at beskadiges. Fem Huse og 11 Lader bleve indtil Grunden ødelagte, men en syg Dreng fandets ubeskadiget i et af disse Huse, uagtet det nedstyrtede Huus laae opdynget omkring ham. (S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Den 31 Oct. døde i Schnepsentahl den som pædagogisk og popular Forfatter saa høist fortjente C. G. Salzmann i en Alder af 67 Aar. (Næsten alle hans talrige Værker ere oversatte paa Dansk.) (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Efter en Artikel fra London i Journal de Empire, vedbliver man i Engelland at condemmere mange americanske Skibe. J America troer man, at Kongressen, naar den igjen kommer sammen d. 4 Nov., vil forordne en Embargo. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Hs. Maj. Keiseren af Frankrige har ophøiet Staden Haag til Rang af de gode Stæder, hvis Maire har Ret til at bivaane Keiserkroningen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Fra Nework berettes under d. 12 Sept., af den engelske Fregat la Guerriere havde anholdt Briggen Telegraph, ved Black Jsland, og spurgt den, om Commodore Rogers var hængt, Paa Svaret nei, sagde han, at dersom Commodoren ikke snart blev hængt, vilde Telegraphen være det sidste Skib, han vilde tillade at hente Bomuld fra Charlestown, og at han hvert Øieblik venter 18 Krigskibe fra Engelland, hvilke skulle tage alle americanske Skibe, de træffe paa Occaner. (Hamb Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Hs. Maj. Keiseren af Frankrige har befaler, at der paa Mont Cenis skal bygges Stalde for 250 Heste. Der arbeides allerede paa dem. Paa samme Bjerg staaer siden nogen Tid en Flekke, der allerede har sin Municipalitet. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
J Moniteuren berettes, at den forrige Charge d'Affaires ved de forenede Stater i Frankrige, Hr. Russel, er afreist til Engelland, for der at beklæde samme Functioner hos den brittiske Regjering. Herr Barlow er bemeldte Staters Ambassadeur i Paris. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
London, d. 21 Oct. Walchern=Feberen er atter udbrudt blandt det engelske Armeecorps i Portugal, som nu ligner et andet Walchern. J Lissabon og den omliggende Egn ere 10 til 11,000 Syge. Alle Kirker og Klostere ere opfyldte saavel med disse som med Saarede. Dyrheden er meget stor, og hele Landet et Billede af Ødelæggelse. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Den Amsterdamer Coureer leverer en Gjen part af den Afskeed, som Engelland meddeler de paa Fastlandet fødte Soldater, det lader træde ud af dets Tieneste, hvoraf sees, at en Soldat, der har tjent Hs. Storbritanniske Majestæt i syv Aar, opført sig som en god Soldat, ja endog udmærket sig i hver Bataille, og opfyldt sin Pligt som brav Karl, bevilges af Hs. Maj., i Betragtning af hans Tieneste - 1 Pd. 8 Sk. med Tilladelse at drage hjem. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Under d. 29 Oct. d. A. er for begge Rigerne igjennem det Kongel. Danske Cancellie udfærdiget en Placat angaaende en Examen for Gartnere, samt hvorledes Lærrebreve til disse bør udstedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Hr. Dr. Wendt har i Konsestidsselskabets Møde d. 7 Nov, ladet forevise en Skee af caldarisk Erts, som han har faaet af et Vartowlem, og som har været en Familie Eiendom. Hr. Datoren har derved viist, at den af ham gjenopfundne Konst, at tilberede dette Metal, ikke er nyD. II d. M. døde pludselig i Kiel den saa almindelig agtede og saa høit fortjente General Bintzer, Storkors af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Bekjendtgjørelse. – J Følge indkommen allerunderdanigst Beretning til Hs. Maj. Kongen, er den 7de Novbr. sidstleden fra Skagen seet en Seiler, som ved at sees for ind, havde Udseende af en Skonnert, da den laae lægt paa Vandet og begge Topperne vare omtrent lige høie. Den er taklet som en Galease, kun med Forskjel, at den paa Mesansmasten fører en høi Stang, der, som meldt, giør, at begge Topper blive lige høie. Dens Mesan er høiere end almindelig, men smallere end en Skonnerts. Paa Stormasten har den en kort Stang med et Raae Topseil og en svær StagsokSkraaget er mørk malet, paa Styrbords Laaring, som kunde sees, havde den en hvid malet Plet, liig Mærket til Transportskibes Numer. Den har Ga lion og Spring, og fører sin Jolle paa Dækket. Fra Storseils Gaffelen viser den et rødt Flag med et hvidt Hjørne, hvori ingen Tegn kunde skjelnes. Uagtet Veiret var godt den Dag, da den faaes fra Landet, laae den i for smaae Seil. – Dadenne Seiler, formedelst sin Manoeuvre, og da eendeel Folk syntes at være ombord paa den, neppe er en Coffardinand, men den meget mere maa formodes at være en maskeret fiendtlig Krydser, saa har Hs. Maj. allernaadigst befalet, at Ovenstaaende skal bekjendtgjøres i de offentlige Tidender til Advarsel for de Søefarende. . . . Hovedqvarteer Kbhavn, d. 13 Nov. 1811. - F. Bülow. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Ved Kongelig Resolution af 8de d. M. er det bestemt, at den nu udlagte nye Gade fra Kultorvet til Aabenraae i Kjøbenhavn skal føre Navn af Hausers Gade, da Etatsraad Hauser har opført de der værende Bygninger, og eier adskillige af de endnu ubebyggede Grunde sammesteds, samt, efter Overeenskommelse med Broelægnings-Commissionen, har paataget sig Gadens Brolægning. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. paa Ros Rasmaa Ottende Aargang. No. 93. Adgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 18 November 1811. Paciner ge Fariaar af Banhandler S. Soldin Tirs gav den 19 November 1811. Om Sogne-Forligelsescommissioner¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Bidrag til Svar paa det i Skilderiet 1811 Nr. 91 indførte Sporgsmaal om det danske Sprogs Oprindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Indenlandske Efterretninger. Fortegnelse paa de Danske Lærde, som have promoveret til Doctorgraden ved Universitetet i Kiel i de sidste 10 Aar. Ved det theologiske Fa eurer. D. 1 Juli 1804. Frid. Julius Bech, Stiftsprovst i Odense, og egregiam theologis scientiam, scriptis eriam bone frugis celebratam, et de re ecclesiastica æqus at scholasca præ clara merit. D. 2 October 1806. Johan Clausen, Sognepræst i Stubbekiøbing paa Falster, jam ante tres anhos ab inclyte theologorum in academia georgia Augusta ordine summis in theologia Honoribus, opnarue, sus, his onoribus stiam in patria uti posit. D. 18 Oct. 1805. Chaus Wilhelm Claudi, Provst og Sognepræst til Budolphi Kirke i Aalborg, tum og mue rum quibus cum virtute fungitur dignitatem, tum ob indignem doctrinæ copiam, oblato specimine 2de Angelophaniis in canonicis Ubris V. T. Lohviis probatum." D. II Maji 1807. Holger Ferdinand Nordam, Sognepræst til Thyrsteng og Fuglslev i Aarhuus Stift, ob egregiam eruditionem pluribus ham scriptis manifestam megisque adhue scriptione promissa de morum doctrina sine religionis auxilio parum frugisere" comprobandam et præclera Sanctioris doctrinæ erudienderum animis felicius applicande studig. D. 5 Aug. 1807. Sammel Zimmermann, Sognepræst til Gunslev paa Falster, de discipline Mosnier pretid moralig temporatio deque accessionibus, per doctriam Prophetarum deinceps ad illam factis. Ved det juridiske Facultet. D. 26 Junii 1801. Frederik Chrifropher Greve af Trampe, Stiftamtmand, post erhibita egregig et in tantæ procapiæ ful gore æstimatione dignissima legitime scientiæ specimina. Ved det medicinske Facultet. D. 8 Junii 1802. Erik Nissen Viborg, Professor og Forstander for Veterinairskolen i Kjøbenhavn. Diplomet kalder ham: doctrina scriptis et meritis illustrem. D. 16 Junii 1806. Tobias Frederik Falkenthal, Overchirurg ved Søe hospitalet, propter multa et egregig in arte medendi præstita documente, scriptis quoque non una vice proditta, eracti denque muneris er in patriam communem meritorum copiam. D. 8 Februari 1806. Johan Christian Ryge, Physicus i Flensborg. D. 20 April 1809. Marcus Gerhard Høst, Læge i Cappeln. Ved det philosophiske Facultet. D. 10 Martii 1801. Christian Gorm Limkilde, Cappellan i Ærøeskjøbing, og ingenium et doctrinam documentis laudabilibus probatam. D. 25 Augusti 1803. Anton Heinrich Mathiesen, nu Sognepræst i Sielland. J September 1811. De Herrer Professorer Baggesen og Rahbek. De Jnscriberedes Antal ved Kieler Universitet har i det sidste Decennium været meget ringere end i det foregaaende, fra 1791 til 1800 blev 209 Jnscriberede, af disse studerede 318 Theologie, 230 Jurisprudents, og 73 Medicin, fra 1801 til 1810 blev 476 Jnscriberede, af disse studerede 136 Theologie, 220 Jurisprudents og 69 Medicin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Det Kgl. norske Videnskabers Selskab i Trondhiem har til Medlemmer optaget Hr. A. Ochlenschrager, overordentlig Professor i Æstheriken ved Universitetet i Kjøbenhavn, og Hr. N. Wergeland, Adjunct, ved Kathedralskolen i Christiansand.