JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Da der ans Holm adelichen Guts Seegaard geburtige im Grossherzoglich Oldenburgischen Militair-Dien ste gestandene Unterofficier Christian August Zander in Oldenburg mit Tode afgegangen, auch mehrere Geschwister und Geschwisterkinder hinterlassen har, deren Aufenthaltsort unbekannt ist, und die Gerichtshalterschaft der adelichen Güter Seegaard und Ahretoff, per rescriptum Augustisimi vom 17tem August d. J. committirt ist, weget Ausmittellung der Erben des Verstorbenen das Erforderliche warzunehmen, dem zufolge auch die Erlassung eines Proclams an die Erben des Verstorbenen nothig erachtet worden; so werden hieburch vom Gerichtswegen die Voll-Geschwister und Vollgeschwister Kinder des verstorbenen Christion August Zander, mit Ausschlus der Halbgeschwister und deren Kinder, welche nach dem im Grosherzogthum Oldenburg geltenden römischen Rechte nicht zum Erbegelangen, hiedurchbei der gesetzlichen Straf der Pracclusion angewiesen und befehliget, sich innerhalb 12 Wochen al dato der letzten Bekanntmachung dieses Proclams mit ihren ErbAnspruchen an die proclamirte Masse imadelich Seer, gaarder und Ahretoffter-Justitiariat in Apenrade unter. Bestellung der Achten Procuratur in so ferne ste Auswartige sind, schriftlich zu melder und zu legitimiren, unter der Verwarnung, das nach Ablauf des Proclams und nicht geschehener Angabe stemit ihren etmannigen Anspruchen an den Nachlas praccludirt und derselbe den sich angegebenen und legitimirten Erben werde augekort werden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Apenrade im adel. Seegaarder und Ahretoffter Justitiariate, den 14ten November 1832. Schow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Creditorerne i Stervboet efter Boelsmand Peder Sørensens Hustrue Bodil Nielsdatter, af Weilelund paa Lillering Mark, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i Boet. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus, den 30te Seidelin. Novbr. 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Veg den ordinaire Samling i Amtsprovst Plesners Boe af Ørsted, som afholdes her paa Contoiret, Tirsdagen den 8de n. M., vil blandt andet blive fremlagt til Creditorernes Bedømmelse Opgjørelsen med Eftermanden om Naadensaaret, samt for Brøstfælden ved Præstegaarden m.v., i hvilken Anledning alle Vedkommende indvarsles at møde, for at afgive deres Erklæring. De Udeblivende ansees at samtykke udi de Beslutninger, som tages. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 11te December 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Proclama. Ved Proclamata, der ere læste ved Horsens Byeting og ville blive læste ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne efter: 1) afdøde Parykmager Nicola i Hansen Prip heraf Byen, og 2) efter afdøde Jomfrue Ane Rebekka Dich, ligeledes heraf Horsens med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteret, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Horsens Skifteret, den 22de Novbr. 1832. Ræder. De, der maatte have noget at fordre i Boerne: 1) efter afgangne Madame Ane Marie Cortsen født Harboe og hendes tidligere afdøde Mand Kjøbmand Claus Cordsen, og 2) efter den her i Byen afdøde Tjenestepige Kirsten Cathrine Jensdatter af Hjernøe indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 22de Novbr. 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Det har været Tilfældet, at af Forsørgelsesanstaltens Lemmer som have været paa Arbeide i Byen og selv derfor modtaget Betaling af Vedkommende, have nogle nægtet saadant. For at forebygge slig Misbrug er det anseet nødvendigt, at de som ønske Arbeidere fra Stiftelsen i dagviis, forud erlægger den bestemte Betaling derfor til Opsynsmanden naar Begjæring herom skeer; hvorhos det bemærkes, at den korteste Tid hvor i Arbeidere fra Stiftelsen kan erholdes, er 1/2 Dag. Aarhuus, den 25de October 1832. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
J Overeensstemmelse med den mig meddeelte Ordre bekjendtgjøres herved, at da Randers Hospitals Bygninger nu ere saaledes udvidede, at deraf de Lemmer der nyde Understøttelse udenfor Hospitalet kan indtages 19 Personer, saa opfordres herved alle de som maatte have Understøttelse af fornævnte Hospital til, inden næstkommende Januari Maaneds Udgang, saafremt de ønske at komme indi Hospitalet, til undertegnede Hospitalsforstander Landvæsenscommissair Andersen, at indgive deres Begjæringer derom, ledsagede af deres Sognepræsters og andre Vedkommendes Attester om deres Forfatning, Helbreds Beskaffenhed, Alder, Confirmation, m. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Da forøvrigt en Deel af de der nyde Understøttelse udenfor Hospitalet ere sindsvage, og det vil beroe paa i hvilken Grad denne Sindsvaghed er, hvorvidt de kunne optages som Lemmer i Hospitalet eller ei, saa ville de der ere findede at indgive Begjæring om at nogen saadan maatte oprykkes til Lem i Hospitalet, behageligen førend Begjæring herom indgives, henvende dem til Undertegnede for at modtage et Schema til Underretning om hvilke Oplysninger der om en saadan Persons Tilstand forlanges, da de Begjæringer der uden saadanne Oplysninger indgives for Sindsvage der have nydt Understøttelse udenfor Hospitalet, ikke kunne ventes at komme i Betragtning. Randers Hospital, den 26de Novbr. 1832. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Eiendomme til Salg. a) En Gaard i Kragelund Bye, Østersnede Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 1 Alb., hvorpaa kan fordres og græsses 3 a 4 Heste, 10 a 12 Fæehøveder og endeel Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
En Gaard paa Wrønding Byes Mark, i Tamdrup Sogn, Hartkorn 1 Td. 4 Skpr., hvorpaa kan fordres og græsses 2 Heste, 6 Fæehoveder og nogle Faar. Nøiere Oplysning om Eiendommene og om Vilkaar for Salget afgiver Undertegnede, med hvem Handel afsluttes. Rosenlund ved Horsens, den 28de Novbr. Frich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Stedet No. 6 paa Middelgade er formedelst Bopæls forandring at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes førstkommende April Flyttetid 1833. Det Fornødne afhandles med Eieren, som beboer Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Stedet No. 877 paa Guldsmedgaden er tilkjøbs paa billige Vilkaar, man behager at henvende sig til Sjelle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
For et Par duelige Folk, der kunne paatage sig Bestyrelsen af et Meierie paa 100 a 150 Køer, og som kunne legitimere dem med gode Anbefalinger, anvises til næste 1ste Mai en Condition af Kjøbmand L. P. Schmidt i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Et ungt Menneske, som i en 4 Aar har været ansat paa en Kgl. Embedsmands Komptoir, önsker sig til 1ste Mai eller för en Plads. hos en Forvalter paa et Kongeligt Gods. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge paa Aviskontoiret i Veile en Billet mærket J. F. H. med de Betingelser, hvorpaa man kunde antages: En confirmeret Dreng af god Opdragelse, som er veløvet i Skrivning og Regning, kan blive antaget i Handelslære i en af Jyllands Kjøbstæder. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus søges en dannet Huuslærer, som er det tydske Sprog mægtig. Sammesteds en Dandselærer paa 4 Uger. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
En dannet Familie, der boer i Nærheden af Skanderborg, ønsker til 1ste Januar 2 Pigebørn i Huset, ikke under 10 Aar. Der læres dem Alt hvad der henhører til Fruentimmer-Arbeide. Alt Slags Syning, Lindsøm, Brodering paa Bobinet, paa Fløiel med Guld, paa Silke med Kræp, Perler, u. A., at forfærdige Blomster, Tegning, Skrivning, Sprog, &c. &c. Det Alt nærmere erfares paa Bogtrykkeriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Efter Fleres Anmodning og Opmuntring tager jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig til det ærede Publicum med at male Portraiter i Olie og Miniatur; Priserne skulle i Forhold til Arbeidet, som jeg haaber vil vinde Enhvers Tilfredshed, blive meget billige. Tillige agter jeg at give Underviisning i Tegning, saavel for Voxne som for Børn. ærbødigst. O. M. Bøgh jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
J Gjæstgivergaarden paa Middelgaden Nr. 53 kan antages Abonnenter til Middagspiisning for 5 Rbd. pro Persona og 6 Rbd. ude af Huset. Tillige tillader jeg mig at underrette det respective Publikum om at til enhver Tid kan erholdes varm Spiisning, bestaaende af forskjellige Retter Mad a. Endvidere underrettes Reisende om Prisen paa følgende: Logis 2 a 3 Mk. i 24 Timer, en Kop Thee eller Caffe 8 Rbs. Aarhuus, den 4de December 1832. Georg Fr. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Undertegnede er atter i disse Dage bleven forsynet med endeel nye moderne Varer, saasom: Florsbaand, franske Sirtser, Silke Vestetøier, dito Strømper, hvide og graae Bomulds-Strømper, stribede og tærnede Jaconets, Cambrics, Schirtings, grøn, rød og sort Plus, grøn, rød og sort Flonell, Fryndser og Gramaner, Bomuldstøier og Bommesie, Thibet, Lyster og almindelige Merinos, franske Blomster, Kalmukker, Cassimir og Klæde, Olmerdug, Dynevaar, Dækketøi, forskjellige Sorter moderne Dame- og Herretørklæder, m. m. m. Carl J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Atter er jeg bleven forsynet med Tartans fra 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. til 2 Mk. 8 s., Kjøbenhavnske Bo. muldstøier 2 Mk. 4 s., Fryndser fra 4 a 6 s. til 8 af 12 s., Gardintøier fra 24 s. til 2 Mk. 8 s., Bolster 2 Mk. 4 s. til 3 Mk., nupret Coaring 2 bredt grønt, rødt og carmoisin til forskjellige Priser, Senge Tepper a 4 Rbd. Stk., Bomulds Lysegarn, ubleget Tvist, Jaconets, Mol, Lenong, Gage, sorte og graae Rasmager-Strømper, Sirtser, Flors Baand fra 8 til 24 s. all., hvide Schertings m. m. m. Jsaac Davidsen, paa Kannikegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
God Brød Rug, dito nye Bryg Malt bekommes til billige Priser hos Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Hollandsk Genever, gammel Rom, gammel Cognae, fransk Brændeviin, Solbær-Rom, Biskov-Essenz, Bittre Draaber, og diverse franske Liqueurer, bekommes paa Hjørnet af Rosensgade og Volden hos Viinhandler P. F. Bølck. Ansøgninger, Klager til de respective Politieretter og Forligelsescommissioner, Obligationer, Opsigelser paa Capitaler eller Huusleiligheder, Lære- og Leiecontracter, Breve og Regninger m.v. skrives, Regnskaber og andet reenskrives eller afskrives, og alt leveres til belovet Tid færdig, ligesom forhen skeet er af Aarhuus, den 14de Decbr. 1832. Georg Wissing, forhen Contoirist m. m. paa kgl. Contoirer, boende paa Graven No. 235.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
En Dreng af god Opdragelse kan blive antaget i Uhrmager-Lære. Adressekontoiret anviser. Søndag Aften, den 9de December, er en brungraae stumphalet Hanhund, med en hvid Plet i Nakken og en Læderrem om Halsen, lydende Navnet Roland, bortkommen for sin Eier. Adressekontoiret opgiver Eieren, som for Hundens Tilveiebringelse lover en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Efternævnte Hittegods, som hertil er indleveret, nemlig: 1) En Staaling, hvori en liden Nøgle og 2 større hænge. 2) En Lommeuhr=Kasse af Sølv. 3) En Karabinhage 4) En Skinopung hvori et Rigsorts-Stykke og nogle Knapper. 5) Et lidet Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag samt Rør, og et tavlet Tørklæde, kan af rette Eier modtages her paa Contoiret, naar denne har betalt Findeløn og Bekjendtgjørelses Omkostningerne. Hads og Ning Herreders Contoir den 26de Lanng. Novbr. 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
De som fra anstundende Nytaar 1833 kunde ønske at holde Christian Jversens Fyenske Stiftsavis og Avertissementstidende ville behage at melde sig paa de Dem nærmeste Kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmene, eller i den Jversenske Avisexpedition i Odense, hvor tillige de første Nummere fra Nytaar af kunne faaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Rettelse. J Anledning af den i disse Tidender No. 182 og 188 for indeværende Aar anden og tredie Gang indrykkede Stævning fra Lysgaard og Hids Herreders Ret, i en Mor. tificationssag for Jens Madsen i Skouhuset, Vinderslev Sogn, Viborg Amt, tilføies: at Hovedstævningen, hvortil der henvises, og som in extenso indeholder den Citanten meddeelte allernaadigste Bevilling, findes i dette Blads No. 180, ligeledes for indeværende Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
No. 203. den 18de December. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. liteter,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Nyheder fra Udlandet. Nederlandene. Krigen blusser nu i høie Flammer omkring Scheldeflodens Bredder. De Franskes Bajonetangreb paa Lünetten St. Laurent har kostet mange Folk. Det 25de Regiment havde forlangt Tilladelse til at hævne sig, og storme den endnu engang. Belv Franskmændene erkjende, at Hollænderne forsvare sig overalt med et overordentligt Mod. Energien tager til paa begge Sider. Angreb og Forsvar er ligge eftertrykkelig, og Jorden hæver under Batteriernes Torden. De Beleiredes hyppige Udfald ere hvergang blevne slagne tilbage, men have allerede kostet mange Franskmænds Liv. Beleiringstropperne staae nu Citadellet saa nær, at alle Skud fra dette træffer. Man har beregnet, at hver Kanon gjør over 50 Skud om Dagen, saa at altsaa flere end45000 Kugler daglig træffe Citadellet. Dertil komme endnu Bomber og Haubitzer, hvoraf der dagligen falde over, 2000 i Citadellets Jndre. Jfølge en fangen Underofficeers Udsagn er Thasse hverken død eller mismodig, tvertimod skal han have yttret, at han endnu længe haaber at forsvare Citadellet. Hans Forsvarsanstalter skulle overgaae al mulig Beskrivelse. Jfølge de sidste Beretninger fra det franske Hovedqvarteer havde Hollænderne den 9de Decbr. om Morgenen angrebet Barteriet No. 3, og næsten gandske demonteret det. Rygterne fortælle, at tolv franske Overofficerer vare allerede dræbte eller saarede, og at Franskmændenes Tab allerede beløb sig til langt over tusinde Mand. Fra Citadeller veed man, at et Granatstykke havde om Natten til den 8de Decbr. slaaet ned i Chasses Værelse og knust Armen paa Oberstl. de Boer. Antallet af de Syge ved den franske Armee tager frygteligt til. Allene til Hospitalerne i Gent vare ankomne over 500, Alle af den sebastianiske Division. Denne befandt sig desuden i en haard KamTiltalter. med den hollandske Flaade. Den franske Reservearmee, var kommet til Mecheln. Dens Fremmarsch tyder paa, at man troer, Hollænderne ville undsætte Fæstningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Jøvrigt lyde de officielle Beretninger dennegang saalunde: Fra det franske Hovedqvarteer i Berchem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
6te Decbr. Det seer skrækkeligt ud her. Kugler, Kartætsker og Haubitzer hvine uafladeligt over vore Hoveder. Det brænder stærkt i Citadellet, og et Skib staaer i Lue paa Schelden. Mange af vore Folk blive saarede. Chasse er bleven underrettet om, at fra i Dag af maa ingen hollandske Skibe længere passere. Man seer Bevægelsen, blandt den fjendtlige Flaade; en Division af 55 Kanonbaade har concentreret sig. Nogle af vore Batterier, vare blevne ilde tilredte af den fjendtlige Jld, men ere nu istand igjen. Næste Nat skal der opkastes Bresche batterier. Marskallen har ladet tilkjendegive de belgiske befalingsmænd i Antwerpen, at han i Aften vil besætte Contregarden, som hidtil fra alle Sider var anseet for neutral. 2de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
General Chasse har tilkjendegivet Marskal Gerard, at hvis han vedbliver med at opkaste Mørse Batterier paa den høire Side af Montebello, seer han sig nødsaget til at beskyde Staden. Men uden at bryde sig om den Gamles Trudsel, opføres Batterierne ligefuldt. Tillige er der aabnet en Kommunicationsvei fra Montebello til Bastionen Toledo, som man holder for Citadellets svageste Side. Men det koster endeel Folk, thi næsten alle Hollændernes Skud træffe. Brander i Citadellet er nu saa stærk, at det synes umueligt at kunne slukke den. Kassernen staaer tredie gang i Brand, men dennegang, et Hømagasin tillige. Vore Batterier benytte sig heraf, og fordoble deres Jld, men Fjenden svarer ligefuldt; Bomber, Kugler og Granater flyve omkring os paa alle Kanter. Man erfarer i dette Øieblik, at ogsaa Patron magasiner og det saakaldte Bagno, hvor Trainhestene staae, er i Brand. 8de Decbr. Jomere vi skride fremad, desto skrækkeligere bliver J den. Siden i Gaar Eftermiddags har den vedvaret næsten uafbrudt. Det nye Mørserbatterie har fyret uophørligt, og gjort Fjenden megen Skade. Jgaar havde vi 34 Døde og Saarede; i Nat 35. Jgaar Aftes hørtes en levende Kanonade fra Forterne Calloo og St. Maria; to store Forpagtergaarde stode i Brand. J Citadeller endtes Branden sildig i Gaaraftes med en stærk Explosion. J Morges faldt der 9 Kugler i Staden, hvorved en ung Mand blev dræbt, og to andre Personer saaredes. De belgiske Kanonerer staae ved Stadens Værker med Lunten i Haanden, og ville strax besvare Attaken hvis Citadellet begynder at bombardere. Man siger, at General Chasse befinder sig i et meget lille, ved Blændere beskyttet Huus, ved Voldens Fod imellem Bastionerne Pazietto og Toledo. S. D. Aften. Ogsaa Contregarden er nu besat af vore Tropper. Herfra vil man gaae løs paa Bastionen Toledo, 80 Me tres derfra. Omtrent Kl. 5 blev der atter gjort et Udfald fra Citadellet, for at forurolige vore Arbeidere, Hertugen af Orleans viser meget Koldsindighed; en Oficeer blev i Dag saaret ved Siden af ham. Der behøves 25,000 Faschiner og 40,000 Jordsække for at udfylde Citadellets Vandgrave saasnart Tiden kommer, at der skal stormes. Hele Egnen omkring Bevester, lige op til St. Krups og Aardenburg, ligner en Søe. Alle Mennesker, ere flygtede bort derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Brüssel, 8de Decbr. J de to sidste Dage var Antallet af Døde og Saarede paa fransk Side endnu større end forhen, og neppe er Citadellets Erobring saa nær som man tænkte. Den maa skydes en Bresche i Hovedværket selv, for at kunne tage Pladsen med Storm, thi ved Bombardement allene vil det neppe lade sig gjøre. J Forgaars indtraf omtren200 syge og saarede Franskmænd hertil. Det er en almindelig Formodning, at den hollandske Armee vil und sætte Citadellet. Derfor have de Franske opkastet Batterier ved Putten, paa den hollandske Grændse. (Hold ud, Prinds tilraabtes Prindsen af Oranien, som den 5te Decbr. ankom til Haag: Vi skulle og saa gjøre det!" Han lovede det til Folkestimlen, som omgav ham, og reiste næste Aften igjen tilbage til Armeen. Fra Berlin tilstaaes, at Spændingen i Europa er overmaade stor, og at det er meget tvivlsomt om Preussen; og Østerrig ville længe see roligen paa de Franskes Ophold i Belgien. Men røre Preusserne sig, da er den store Krig forhaanden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
London, 11te Decbr. Et i Aften udkommet Extrablad af Standarten udbreder meget foruroligende Efterretninger fra Brüssel. Dens Korrespondent melder herfra under Gaars Dato, at Marskal Gerard havde, da han befinder sig i en meget ubehagelig Stilling, og befrygter Tabet af mange Tusinde uden Udsigt til noget snarligt Resultat, paa det eftertrykkeligste anmodet Kong Leopold om hans Tilladelse at maatte bombardere Citadellet fra Staden af. Kongen havde derpaa saalænge som muligt givet ham undvigende Svar, men tilsidst var Marskallen optraalt saa bestemt, at Hs. Majestæt havde givet efter og bevilget et Angreb fra Esplanadens Side, under Betingelse af at den franske Regjering maatte i forveien forlange J denne Tilladelse som sine qvanon. Dette var derpaa ved Telegraferne strax bleven meldt til Paris, og allerede den 10de kunde man vente Svaret derpaa. Hvis de tre Magters Gesandter skulde protestere derimod, har Marskallen besluttet, at tage sit Vinterqvarteer i Antwerpen, og udsætte Citadellets Erobring til en heldigere Aarstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Frankrige. Cholera er udbrudt igjen i Paris. J to Dage havde den allerede taget over 30 Offre. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Den 7de havde man paa Børsen i Paris en Mængde foruroligende Rygter, som f. Ex. at et karlistisk Komplot havde gjort Forsøg paa at befrie Hertuginden af Berry, om Uroligheder i Chalons sur-Saone, &c. J denne Stad havde Præfecten forlangt at Nationalgarden skulde opløses og aflevere sine Vaaben. Det vilde den ikke, hvorfor et Regiment fra Lyon blev kommanderet derind, men dreves ud derfra igjen af Borgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Engelland. Ogsaa den franske Admiral Villeneuve var med Resten af sin Flaade kommet ind til Deal. Et offentligt Blad tilføier, at den hele Eskadre ventes med det første igjen til Spithead, hvoraf man vil udlede, at ingen videre Demonstrationer ville blive foretagne mod Holland fra brittisk Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Portugal. J Paris er man almindeligt af den Formening, at der med det første vil skee en engelsk fransk Jntervention i Portugal, endskjøndt der forsikres, at den russiske Gesandt paa det allerkraftigste sætter sig derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
General Soligna skulde allerede om faa Dage reise dertil. De Officerer som skulle danne hans Generalstab, vare allerede, tilligemed en betydelig Deel Rekruter, afreiste til Boulogne. Paa Børsen i London forsikres, at Sir Stratford Canning og Marqvis Palmella ligge for Reisen til Madrid, for der at gjøre diplomatiske Forslag med Hensyn til Portugal. Der siges, at man vil have de fjendtlige Brødre bort derfra, og at den unge Dronning skulde formæles med en bayersk Prinds, Rusland. Den 26de Novbr. var Efterretningen om Franskmændenes Jndmarsch i Belgien kommet til St. Petersborg, hvor den, især ved Hoffet, havde forvoldet en ubehagelig Seensation. Der var strax bleven holdt en Kabinetsforsamling, som bivaantes af Keiseren, og i Hofcirkerne yttredes en stærk Misbilligelse derover. Rygtet sagde, at der med det første kunde ventes en officiel diplomatisk Erklæring desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Tyrkiet. Jbrahim Paska er brudt ind i Natolien, og oprører lille Asien mod Sultanen, saa at Dennes Throne ryster under ham, hvorfor han i en Hast lader Storveziren med 60,000 Md. nye Tropper bryde op imod ham. At han selv indseer Faren, kan man slutte deraf, at han tager sin Tilflugt til sin fordums Fiendes Politik og Høimodighed, og har tilsendt den russiske Keiser Solens Orden i Diamanter, samt benaadet den russiske Ambassadeur og den russiske Generalkonsul, Begge med den samme Orden i ringere Grader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Jtalien. Oprørerne i Kirkestaten have dannet Guerillasbander, der alle staae i Forbindelse med et Centralpunkt. De østerrigske Tropper skulle forstærkes. Et heftigt Udbrud af Ætna har ødelagt Staden Bronte(9 Mile fra Catanea) med 10,000 Jndb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Fædrelandet. Rhvn. den 13de Decbr. Hs. Exc. Geheimeconferentsraad Bornemann, Justitiarius i Høiesteret, blev den 11te Decbr. 1782 beskikket til Secretair ved Protokollerne i Høiesteret. Hans halvtredsindstyveaarige Embedsjubilæum blev i Tirsdags, den 11 Decbr. 1832, høitideligen mindet. J Assessorernes Forsamlingsværelse blev han, inden Retten aabnedes, i samtlige Herrer Assessorers, Advocaters og Høiesterets øvrige Embedsmænds Nærværelse, og i Samtliges Navn, lykønsket af Hr. Etatsraad og Kammeradvocat Schack ved en kort og hjertelig Tale, som Hs. Exc. Jubeloldingen, med ligesaa megen Hjertelighed besvarede. (St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Det har alt i længere Tid heri Hovedstaden været under Omtale, at en islandsk Student, Høyne Einarsen, efter et havt Klammerie paa et nylig aabnet Restaurationssted, aldeles skulde være forsvunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Man seer nu i Adresavisen en Bekjendtgjørelse fra Politiekammeret, hvori benævnte Students Signalement anføres, og Enhver, som om hans Udeblivelse fra sit Logis (siden den 24de f. M.) kan give nogen Oplysning, anmodes at melde sig paa Politiekammeret (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-18
Tvende unge Laplænderinder, fra svensk Lap marken, ere i disse Dage hidkomne med en Hjord af 90 Rensdyr. Saavel de skjønne Dyr, af hvilke man ikke kan mindes her at have seet saa stor en Hjord samlet, som Foreviserinderne i deres laplandske Nationaldragt, (S. Bl.) hiddrage en stor Mængde Beskuere.