JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-09-16
Torsdagen den 19de September førstkommende, Formid L. dagen Kl. 9, bliver ved Auction i Huset No. 19 Litr. B. Nabo løs opraabt og Høistbydende bortsolgt endeel Effetter af Gald og Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Porcellain, Glas og Steentøi, Meubler og Trævare af Ma hogne Chatoller, Commoder, Speile, Borde og Stole, Sing og Skabe, Linned, Gang= og Sengeklæder, samt Bøger m. v. afgangne Styrmand Hans Laalles Stervboe tilhørende, og der imod Betaling ved Hammerslaget eller naar paafordre til Boets Curator, Fuldmægtig Bondene, i Bagergaarden No. 10 i Klareboderne, bror detrykte Fortegnelser faaes. Corsdagen den 19de September førstkommende, om Efter& middagen imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auktion tredie og sidste Gang opbuder, for til de eller den høit, bydende enten separat i 5 Lodder eller under et at bortsælges den afgangne Beneral=Krigskommissair og Deputeret i Geralitets og Commissaigts-Collegiet Albertus Sebastian Haders og Enkefrue Mette Kirstine Himle fælleds Boe tibsrende Eiendoms Grund af 68,329 Alen esar 4 2 Tønde Land med derpaa til Salpeters Virkning opførte Bygninger og Jndretninger, samt tilhørende af Jordbænks Inventarium, Kobderkiedter, Kar med videre, samt en Portion fersk Springvand, beliggende uden for Østerport, imellem Øster Aller, Blege dams og Strandveien. Bemeldte Eiendom er efter derover tagne Vurderingsforretning af 17 Junii sidstleden, at følgende Bestanenhed ) 24 Bygning paa friestaaer de grundmurede Piller, 60 Alen lang, 1 Etage høi i 11 Fag og 16 Alen dyb, Vinkeltag. med Straaetag. Langs Bygningen en Jordvold, 5 Alen høi 7 Alen tyk, og paa hver Side en Jordbænk, 1 1/2 Alen høi og 1 1/2 Alen tyk. 2) Derved en Bygning af samme Beskaffenhed og Længde: i den ene Ende 3 Stkr. Egekar med 3 Jernbaand. 3) Paa den sydlige Linie en Bygning 72 Alen lang i 14 Fag, 16 Alen Bye, af lige Beskaffenhed. J den ene Ende 4 Egekar med 3 Jernbaand. 4) paa Pladsen i samme Linie et Huus af Tømmer og Bræder, 30 Alen langt, 9 Altu dyst, 1 Etage høit med Straatag; deri Indretning til Salpeter=Kogning, med en Skorsteen, og indmuret Kobberiedeel; omkring det Hjørne Skorstener, staaer, Sundmuur til Bielkerne; der tillige en løs Kobberkiedel og 3de Egekar med 3 Jernbaand. J denne Bygning tillige indrettet Boelig med en Bielæggerovn, samt Hestestald. 5) Derved en Bygning af Tømmer og Bræder med Straatag, 43 Alen lang, 14 Alen dyb, 1 Etage høi, deri endeel Jordbænk 6) Lige for samme en Bygning 43 Alen lang, 13 1/2 Alen dyb, 1 Etage høi med grundmurede Hjørnepiller og Resten Leervægge, telart med Bræder for Enden. Og 7) En Bygning 20 Alen lang, 11 Alen dyb, 1 Etage bo med en dyb Kielder eller Mogkasse, grundmurede Piller og Gavle med Straatag. Til Springvandet en Opstander med Fyrrekar og 3 Jernbaand, med videre muur= og nagelfaste Appertinentier bemældte Eiendom tilhører, som Vurderingsforretningen udførligere omformælder, hvilken, tilligemed Conditionerne, ere til Eftersyn hos Prokurator Top i Skidenstrædet No. 163.
Berlingske Tidende, 1805-09-16
Venagen den 20de September bliver paa Børsen i Middags te stunden ved anden Auktion opbuden, det Handelshuset ronHommert & Compagnies Opbudsboe tilhørende. Fregat Skib Peder kaldet, dr. 104 12 Commerce=Læster, i compler seilbar Stand, saaledes som samme under Commands af Capitain O. H. Blom nyelig fra Vestindiener hiemkommen og nu ved forrige Wilders Plads beliggende. Jnventarielisten, Vurderings Forretningen og Conditionerne ere til Eftersyn hos Curator Bondrum Assessor Borch i Gaarden No. 35 paa Østergade.
Berlingske Tidende, 1805-09-16
Førstkommende Løverdag den 21de September vorder Kiøbmand Melhofs Gaard og Jorder nillet til 5te Auction Corsøer; Beskrivelse, over Gaard og Jorder fors i disse Aviser, No 58. Korsøer, den 12te September 1805. Beck.
Berlingske Tidende, 1805-09-16
Cøverdagen den 21de September førstkommende, Formiddag al 9, bliver i Huset No. 221 paa Hjørnet af Adelg den og Helsingergaden ved Auktion bortsolgt afgangne Brændevins brænde Rasmus Olsens Boes Løsøre, bestaaende af Guld, Sorg, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcellain og Gian, samt Trævare Ligned, Gang og Sengeklæder, m.v.,men Betaling ved Tilstaaet eller naar paafordres til Prokuteter Wille, hvinde i Vimmelskafter No. 162, hos hvem saa vil maa Auktionssteder de trykt, Carlagt ere at bekomme, Tirsdagen den 1ste Octoba Kl. 10. bi er i Huset No. 39 ves I Nyeboes ved Auction bortsolgt et Partie grönlandsk Tran : legraf Gantiteten og Sortememerne nærmere skal blive behiemitiet.
Berlingske Tidende, 1805-09-16
Jnsdagen den 18de September førstkommende Eftermiddag T. imellem 1 og 3, bliver ved Aukt og første Gang opbuden atgange Brændeviinsbrænder Rasmus Olsens Stervboes til hørende og paa Hiørnet af Adelgaden og Helsingøersgaden udder No. 221 beliggende Huus, hvis i skaffenhed erfares af Vurderingsforretningen, der tillige med Conditionerne, hvorefter bemeldte Huus sælges, er til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i Vimmelskaftet Nr. 162.
Berlingske Tidende, 1805-09-16
Jnsdagen den 2den October førstkommende, bliver ved offentlig Auktion, som holdes paa Aaberg og begynder om Formiddagen Kl. 9, følgende opraabt til Bortlæseelse: a) Aaberg Hovedparcille, beliggende i Ringkiøbing Amt, HanHerredt, Vedersøe Sogn, med ved samme liggende usolgte Parceller, i alt Hartkorn frie Hovergaards=Taxt 17 Tdr. 3 Skpr. 1 1/4 Alb.; b) Vedersøe Kirk, med Korn og Qvægtiende, Tiendens Hartkorn er 9 Tdr. 7 Skpr. 2 1/3 Alb. og det Tiendeydende Hartkorn pp. 172 Tdr. noget af Staden Sogns Kongetiende, at pr. 30 Tdr. Tiendeydende Hartkorn; og c) efterskrevne Bøndergods : et Sted i Ved isøe Sogn, skylder af 1 Td Hartkorn, 3de umatriculerede Huse i samme Sogn; en Gaard i Torsted Sogn, Lybek kaldet, af Hartkorn 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb ; et Huus i Madum Sogn af 3 Fdkr. Hartkorn og et umatriculeret Huus i Staby Sogn. Alle hernævnte Eiendomme ere fleene gode. Anberg, der har overflødige velindrettede og ypperlige vedligeholdte Bygninger, en stor og skiøn Hauge, ligge i Midten af dens meget frugtbringende Agre og Enge, der giør Drigten meget beqvem og let; dens Arral er af Agre pr. 70 Tdr. Land og af Enge ro 60 Tdr. Land, a 14000 ) Aten foruden Græsning og Over drivt. Den kan aarlig saaes til Gaarden af Rug, Byg og Havre, pr. 57 Tdr., og aarlig fødes og græsses pr. 50 Hoveder foruden behøvende Sæster. Tiende ne der kan oppebæres paa Kiervin til Anberg, have i de senere Aaringer forrettet over 10,000 Rdlr., berigne efter 3 Rdlr. for en Trade Rug, 2 Rdlr. for en Trave Byg og 1 1/2 Rdlr. for en Trave Havre. Bøndergodset svarer i aarlig Landgilde 14 Rdlr. og 3 Tdr. Rug, foruden de flere Jndtægter der haves af samme. AabergHovedparcelle opraabes for sig selv og Resten separat, samt det hele derefter samlet, alt efter meget billige Conditioner, og hvorefter Kiøberen strax efter Kiøbet kan tilkiøbe det Kiøbte, eller og til 1ste Maji næst, ligesom han hele ønske. Lønborregaard ved Warde, den 9de September 1805. Paa Vedkommendes og egne Vign. Lassen. directionen for det Kongelige Octroyerede Danske Asiatiske D Compagnie bekiendtgjör herved: at Mandagen den 14de October förstkommende, ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over fölgende: nemlig : 11916 Pund Sago. 8400 Pund Snorrottinger, 41671 Pund Gallanga, og 95556 Pund Cheribons Ciffe. som med Skibet Kronprindsen fra China er hidbragt. Forbemeldte vil blive til Eftersyn i Compagniets Pakhuse 8 Dage for inden Auctionen.
Berlingske Tidende, 1805-09-16
J min Fabrik i Borgergaden No. 117 forfindes og forfærdiges alle muelige Chirurgiske Jnstrumenter saavelsom og alt andet fiint Staal=Arbeide, ligeledes bekommes alle muelig Sorter Brykbaand med elastiske Fier og Resos, og foruden of sælges til meget billige Priis som tilforn; ligeledes bekommes engelske Rykplader til Børn. Kiøbenhavn, den 9de Septender 1805. Jean C. Cotzand, Chirurgisk Instrumentmager.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Rom, den 20de August. Paven har provisorisk svaret Maltheser=Ordenens Deputerede, som foresloge ham Comthuren Caraccioli til Stormester: "At han først maatte conferere derom med andre Magter; den afdøde Stormester Tommast havde ved sit Valg ogsaa havt begge de russiske Prioraters Stemmer, man maatte især tage Hensyn paa Rusland, da en Summa af 700000 Rubler, som man søgte, at erholde til Ordenens Skat, var deponeret i Petersburg. 7000 Mand franske Tropper ere allerede rykkede ind i Modena, 7000 i Bologna og 5000 i Regio.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Fra Neapel meldes, at Besætningen i Tarento skal forstærkes med 6000 Corficanere, hvoraf allerede over 100 Mand ere ankomne til Livorno og fortsætte deres Marsch til deres Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Madrid den 26de August. I Gaar Aftes udbrøde nogle Uroligheder her i Staden. En Schweizer=Soldat af Regimentet Rüttimann arresterede en Borger. Folket forsamledes og forlangte, at Soldaten skulde arresteres. Da dette blev afslaaet, kom det til Slags, maal og Schweizer Patrouillen gav Jld. Folket blev nu høist forbittret og vilde sætte Jld paa Schweizernes Caserne samt bestorme Hospitalet, hvorhen den arresterede Borger var bragt. Denne blev endelig sat i Frihed ved en spansk Capitain, hvorved Folket blev tilfredsstillet. J Opløbet bleve 14 Schweizer=Soldater dræbte og endnu flere saarede Paa Folkets Side bleve ogsaa endeel drægte og saarede.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Chefen for Regimentet Rüttimann vilde lade Regimentet træde under Garde, men Gouverneuren forbød det.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra St. Petersburg, den 30te August. Keiseren agter om 14 Dage at begive sig til Armeen. Den 1ste Septbr. begynder en General-Rekrutering, som skal være endt inden Aarets Udgang. Af 500 Mand tages 2, hvorved Armeen faaer en Tilvext af 150000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
J afvigte Martii Maaned blev en Expedition under Generallientenant Glasenaps Commando foretaget mod Cabardinerne. Endeel Officierer have udmærket sig ved denne Leilighed. Vore Tropper have ogsaa tilfegtet sig en Seier over Schach Sad.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Genua den 3die September. Hr. Hieronymus Bonaparte er uformodentlig ankommen hertil med sin Eskadre. Han kommer for Algier, hvor han efter keiserlig befaling har afhentet 231 liguriske Slaver, som have faaet deres Frihed ved Liguriens Forening med det franske Rige. Da han steeg i Land med de befriede Slaver, bleve Kanonerne efter Søepræfektens Ordre, affyrede fra alle Batterierne og Forterne. Rigserkeskatmesteren modtog ham med alle Autoriteterne. Fangerne bleve førte til Metropolitankirken, hvor Te Deum blev siunget, hvorpaa de bleve beværtede ombord paa Linieskibet.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Genueseren. Rigserkeskatmesteren gav en stor Diner, som Hr. Hieronymus Bonaparte bivaanede; om Aftenen var Jllumination og Bal. Samme Dag bleve alle Gields arrestanter, hvis Gield ikke oversteeg 300 Fr., løsladte tilligemed alle, som vare arresterede for Desertion. Næste Morgen blev Besætningen paa det ny Linieskib Genneseren, meret. De Søefolk, som bleve antagne, fik et Forskud af 2 Maaneders Gage. Rigserkeskatmesteren har givet Ordre, at Te Deum skal afsynges i alle Kirkerne forde liguriske Fangers Løsladelse, samt at biskopperne skulle erindre Præsterne og Folket om den Taknemmelighed, de skylde en Souverain, der aldeles sysselsætter sig med deres ykke.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Wien, den 7de Septbr. I Dag har det Rygte udbredt sig, at en Transportslaade har den 22de August sat et Corps russiske Tropper i Land i Kongeriet Neapel.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Antallet af vore Tropper, som ere paa Marschen til Jtalien og Rhinen, beløber sig i det mindste til 200000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
De ungarske Regimenter ere blevne forstærkede med 12000 Mand ungarske Tropper, som de ungarske Kredse i kort Tid have leveret.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Frankfurt, den 10de Septbr. En fransk Coureer, som ankom hertil om Aftenen den 4de, opfordrede vor Magistrat til uopholdelig at lade Stadens Fæstningsværker nedrive, fordi dette var Hs. keiserle franske Majestæts Villie. Man begyndte endnu samme Aften paa Arbeidet, som fortsættes endog ud paa Natten ved Lygter, saasom Arbeidet skal være endt inden 6 Uger.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Paris den 9de Septbr. Armeen er nu i fuld Marsch til Rhinen. Den første Division under Marschall Davousts Commando ankom den 1ste d. M. til Lille og skulde fortsætte sin Marsch Dagen derpaa. Dagen forud vare 3 ridende Jægerregimenter og 2 Husarregimenter passerede igiennem Lille. Den 3die passe rede General Ondinots Division, der bestaar af 8000 Grenaderer, Cambray og Dagen derpaa fulgte 4 andre Divisioner, hver paa 9000 Mand, i stærke Marscher. Tropperne holde ingen Rastdag og tilbringe i Nødsfald Natter, under aaben Hemmel. Foruden den store Rhinarmee skulle 2 Observationscorps formeres, det ene ved Basel og det andet ved Strasburg. Desuagtet bliver et tilstrækkeligt AntaTropper staaende ved Kysterne, for at sætte samme i Sikker, hed mod alle fiendtlige Angreb. Landmændene dyrke allerede de Marker, hvor Leirene stode, og Soldaternes Hytter nedrives. Derimod skal en anseelig Leir formeres ved St. Omer, for at forsvare Holland. - Alle de fornemste Stabsofficierer og de keiserl. Adjutanter belave sig paa at gaae til Rhinarmeen; Keiserens Feldtequipage er allerede sendt til Strasburg. Endog de Officierer, som ikke vare i Activitet og de, der i lang Tid ikke havde havt militaire Functioner, f. Ex. de Militaire, som ere ansatte ved Keiserens Moders Hofstat, have faaet Ordre, at begive sig til Rhinarmeen. Jntendanten for Civil=Listen, Statsraad Darn, er bleven udnævnt til Rhinarmeens Generalcommissair.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Moniteuren meddeler følgende Depesche fra Skibscapitain og Chef for en Division i Middelhavet, Hr. Hieronymus Bonaparte, til Sørministeren, dat. Genua, den 31te August : "Min Hr. Minister, Jeg har den Ære, at melde Deres Excellence, at den Ordre, Hs. Majestæt har behaget at give mig, er bleven lykkelig udført. Divisionen under min Commando er ankommen til Genua med 231. Slaver. Staden Algier og Egnen deromkring nød ved min Afreise fuldkommen god Sundhed. Expeditionen var bleven hurtigere endt, dersom jeg ikke var bleven nødt til at løbe ind til Toulon, hvis Søepræfects omhyggelige Virksomhed jeg har at takke for, at min Division var istand til at gaae under Seil efter 72 Timers Forløb. To Dage forud havde jeg afsendt Corvetten Abeille, for at melde General commissairen i Algier min Ankomst og min Ordre. Jeg havde tillige tilskrevet ham, at jeg ønskede, han forud vilde udvirke Slavernes Frihed, paa det at jeg ikke skulde blive opholdt. Jeg forlod Toulon den 14de August og tog Coursen til Mahon, hvor jeg haabede at treffe nogle fiendtlige Krydsere, men traf blot neutrale Skibe, hvoriblant et ragusansk, hvis Capitain berettede, at Admiral Bickertor havde 22 Dage forud lagt i Gibraltar med 5 Skibe. Den 18de August ankom jeg til Algier. Deyen havde ikke været villig til at opfylde Hr. Dubois Thainvilles Fordringer; dog tilføiede han, at han til Ære for Keiserens Broder bevilgede mig 30 Slaver. Jeg svarede Deyen ved Hr. Thainville, dette Tilbud var mig ikke nok, men jeg paastod at alle Franskmænd, Jtalienere og Ligurier, som vare i Deyens Magt, skulde udleveres mig, og dersom mit Forslag ikke blev bevilget inden 24 Timer, vilde jeg afbryde Underhandlingerne. Næste Morgen fik jeg et gunstigt Svar og om Aftenen lod Deyen de 231 Slaver udlevere. Jeg gik samme Aften, den 22de August, under Seil. Den 25de opdagede jeg 2 Skibe, hvoraf de 2 vare Fregatter. De sidste undkom og den ene, som jeg indhentede om Natten, var et nordamerikansk Skib, hvis Capitain berettede, at han forrige Aften havde mødt 2 engelske Fregatter, hvilke formodentlig vare de, der toge Flugten. J Morges Kl. 6 ankom jeg her til Genua, Capitain Allemands Escadre har, siden den løb ud fra Rochefort, krydset i forskellige Directioner og erobret nogle engelske Skibe, hvoriblandt en Corvette. Den er løbet ind til Vigs den 15de August, men da den der fandt Depescher, gik den igien under Seil den 17de.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Contreadmiral Salcedo i Carthagena fik den 23de Julii den Efterretning, at en Convoy af 20 Seilere skulde passere forbi denne Havn, hvorpaa han udsendte nogle Fregatter, som ogsaa bragde endeel fiendtlige Skibe op til Carthagena. Den øvrige Deel af Convoyen blev adspredt.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Paris, den 10de Septbr. (Over Holland). Senatet, har i Gaar fattet den formelige Beslutning: "At den gregorianske Calender igien skal bruges i hele det franske Rige fra den 1ste Januar 1806." Dette Senatusconsultum blev sendt til Keiseren ved et Budskab. Rhinarmeen skal forstærkes til 190000 Mand. Den faaer Navn af den store Armee.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Marschall Lasnes er afreist til Wien.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Haag, den 10de Septbr. Den fransk bataviske Armee har gandske forladt vort Gebeet i Morgen. J Gaar var General Dumanceaus Division allerede i Nymmegen, hvorfra den i Morgen fortsættet Marschen til Cleve. Samtlige 3 Troppedivisioner, som marschere til Rhinen, have hver kun været 1 Dag i Leiren ved Zeyst, hvor de ere blevne mynstrede af Overgeneral Marmont; denne kommer i Dag hertil fra Utrecht og vil, efter holdt Conference med Raadpensionairen, strax igien afreise og følge Armeen til Cleve; hans Gemalinde reiser tilbage til Paris. Det hele til Generalskaben hørende Personale afreiser Dagen efter og hele Artillerie=Trammet, Baggage og Munitionen 1 Dag sildigere. Kavalleriet har taget Veien over Herzøgerbusch og Grave til Nymmegen, hvor de igien har forenet sig med de Divisioner til hvilke de høre.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelser fra London den 9de og 13de September. En Deel af de Tropper, som ere bestemte til den hemmelige Expedition, troer man, vil blive indskibet i Dag eller i Morgen den 14de. De, som ere i Nærheden af Chatamskal indskibes i Nore og Tropperne omkring Deal gaae ombord i Havnen sammesteds. Troppekorpset til denne Expedition bliver meget betydeligt; man anslaaer det til henimod 40000 Mand. Man bliver ved at samle Transportskibe dertil, og deres Contract lyder paa hiin Side Gibraltar Med Sikkerhed kan man imidlertid ikke angive Bestemmelsen, skiøndt man med Grund gietter paa Middelhavet, hvorhen man troer de vil blive førte af Admiral Nelson, som har af Regieringen faaet uindskrænkede Fuldmagter. General Sir John Moore skal være bestemt til at anføre de Tropper, som ere bestemte til fremmed Tieneste. Overalt er man her af den Troe, at der i denne Tid vil tillige blive gjort Forsøg paa at ødelægge de fiendtlige Forberedelser i Boulogne, som man vel ikke anseer gandske blottet for Tropper, men dog heller ikke saa betydelige, at et forsøg jo kunde voves imod et Sted, der længe har sat og vil vedblive at sætte Engelland i Urolighed; tillige vilde det blive en vigtig Diversion for vore Allierede paa det faste Land.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Sir Sidney Smith gaaer ombord paa Antelope paa 500 Kanoner, og faaer Commando over en Eskadre, med Fuldmagt at kunne handle efter Godtbefindende.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Det synes, at den med Linieskibet Achilles bragte Efterretning, at Admiral Calder skulde have forenet sig med Admiral Collingvord for Cadix og der holde Fienden blokeret.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
er ugrundet. Admiralitetet har endnu ikke faaet nogen Efterretning herom. Dette er saa meget beklageligere, da Fiendens Blokering i Cadix kunde betragtes som overmaade. fordeelagtig for os. Sikkert bliver Fienden ikke i Cadix med sin gode Villie, og derfor frygter man her for, at han skal slippe bort førend Calder ankommer.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Den herværende svenske Minister har bestemt modsagt de Rygter, som vare udspredte saavel om Salget af Pommeren som Besættelsen ved russiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
En af de rigeste Flaader, man nogensinde har seet, er den 8de lykkelig ankommen til Portsmonth fra China og Ostindien, uden at have mistet et eneste Skib paa den lange Reise Admiral Rainier selv har med Linieskibene Trident og Athenian paa 64 Kanoner og Fregatten Mediator paa 44 Kanoner eskorteret samme til Europa. Saavel ved Ankomsten af denne Chinaslaade som den vigtige Jamaicastaade faaes den kongelige Tieneste en Tilvext af 8000 Matroser. Dagen efter kom ogsaa Qveberflaaden til Portsmouth, og om kort Tid kan endnu 200 Skibe ventes fra Vestindien, med Sukker og Kaffe.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Førend vor store Chinaslaade afseilede fra St. Helena, havde man der den Efterretning, at vort Koffardiskib Experiment, som seilede fra Canton i Følge med Occan, var bleven taget af Fienden og indbragt til det gode Haabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Da endeel Søefolk paa den hiemkomne Jamaicaslaade ere døde underveis, saa ere mange Skibe blevne standsede paa Seiladsen til deres Bestemmelsesteder, indtil man har faaet fuldkommen Sikkerhed om, at deres Mandskab er i fuldkommen sund Forfatning.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Breve fra Canton af 1ste Febr. d. A. berette, at det sidste Aar har i China været usædvanlig fugtigt. Silkermen et paa mange Steder bleven ødelagt og Sukkerplantningen har taget megen Skade.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Linieskibene Barfleur paa 98 Kanoner, Bellona paa 74 og Fregatten Egyptienne ere afseilede, for at forene sig med vor Bresterflaade under Cornmallis.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Vor Kaper Unity indbragte nylig til Weymouth en riig Prise, bestemt til Frankerig. Skibet var amerikansk, ladet med vestindiske Producter og havde tillige en stor Mængde Piastre ombord. Man troer, det var hollandsk Eiendom.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Den brittiske Blokerings=Eskadre for Curacao har gjor Landgang i Curaqves=Bugten. Den satte 180 Mand og 3 Kanoner i Land, som befæstede sig paa en Høi, der bestryger Fortet, og begyndte en Kanonade, som varede en heel Dag, men blev besvaret saaledes, at Engellænderne vare nødte til at forlade deres Forskandsninger og flygte over Hals og Hoved. Paa den vestre Deel af Øen brændte og plyndrede de Engelske alle Plantager.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Fra Ostindien har man blot den Efterretning, at Burtpore endnu holdt Stand, men at General Lake har faaet Forstærkning og Beleiringsskyts. Holkaar er ikke i Fæstningen, men søger paa andre Kanter at opvække ny Fiender imod os. Stocks den 13de. 3 per Cent consoll. 58.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Berlin den 14de Septbr. Kongen har befalet, at et anseeligt Corps d'Armee strax skal giøres mobil i Westphalen, Schlesien og Vestpreussen.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Marschal Duroc opholder sig endnu her i Staden. Han spiste nyelig med den franske Gesandt, Hr. Laforest, til Middag hos den østerrigske Gesandt Grev Metternich.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Skrivelse fra Leipzig den 14de Septbr. Endeel Stafetter have bragt den Efterretning hertil, at de østerrigske Tropper ere marscherede ind i Bayern; dog veed man endnu ikke deres Styrke. Den 5te ankom Førsten af Schwarzenberg fra Wien til München og havde en Samtale med Churførsten, den 6te sendte Churførsten GrevRumford til Paris og den 8de forlod Churførsten München, og begav sig til Wirzburg. J Nymphenburg bleve alle Kostbarheder i største Hast indpakkede og 600 Heste satte i Requisition for at transportere dem til Wirzburg. Alle Landets Kasser maatte i største Hast indsendes til München. - Den franske Gesandt Hr. Otto har forladt München og er reist til Paris. Den russiske Avantgarde rykkede ind i Gallizien den 22de August. Hele Armeen har derpaa deelt sig i 5 Colonner, hvoraf 3 rykke ind imellem Brody og Dubu og 2 ved Theresiopel.
Berlingske Tidende, 1805-09-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. Et keiserl. Decret befaler, at den slette Deel af hvad der indkommer ved at udleie Stole og Stader i Kirkerne skal anvendes til et Fond for gamle og svagelige Geistlige. Hr. Matthien, der i Forening med Hr. Laforet regulerede i Regensburg de tydske Førsters Jndemnisationer, et afgaaet fra sin Post i det udenlandske Ministerium. Han opholder sig nu i Elsatz, hvor han har kjøbt et stort Land gode.