JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Endvidere haves fiirkantede Shawler i mange andre Genre, der som meget afvigende fra de her anførte Hoved sorter ville blive for vidtløftig at beskrive; dog henhøre disse til de elegantere. Sommershawler. Der haves et overordentligt stort Udvalg i ganske nye Desseins, saavel i de meget efterspurgte klare Barege, Barege og Flor, Mousselin de laine, som i Thibet og forskjellige andre fleerfarvede trykkede og eensfarvede Sorter med og uden couleurte Tærner og Striber, fra 4 til 12 Rbd. Stykket. Silkeshawler, sorte glatte, stribede, tærnede og brocherede fra 6 til 16 Rbd. Dito, couleurte, fra 10 til 30 Rbd., ligeledes i afvigende Mønstre. Hvide Crepshawler, deels med smukke Hjørne=Bouquets deels stribede eller tærnede fra 12 til 20 Rbd. Stkt. Sørgeshawler, glatte og brocherede, i Cachemir, Thibet, Mousselin de laine og Barege, saavel sorte som sorte og graae samt graae. For= og Efteraarshawler, deri forskjellige Qvaliteter, Størrelser og afvigende Mønstre fra 3 til 14 Rbd. Stk. Shawls-Echarps, ganske i lignende Mønstre som ægte franske Langshawls, fra 8 til 20 Rbd. Fløiels Scharps, sorte og couleurte, fra 12 til 20 Rbd. Silke=Scharps, glatte og brocherede, sorte og couleurte, fra 4 til 10 Rbd. Trykkede Chalv og Thibets Scharps i meget afvigende Mønstre, fra 8 til 12 Rbd. Mousselin de laine, Thibets og Barege Scharps med ivævede Tærner og Striber, trykkede og glatte, fra 2 til 8 Rbd. Linon Scharps fra 12 Mk. til 15 Mk. Uldne Scharps, tykke varme Langshawls fra 4 til 7 Rbd. Camailles. Deraf haves i flere smukke lyse og mørke Farver, meget afvigende Desseins og Facons, fra 5 til 15 Rbd. Stkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Silketøier. Deraf er i disse Dage arriveret en betydelig Deel saavel sorte som couleurte. brede og glatte Marcelliner i alle Farver fra 4 Mk. til 4 Mk. 8 s. Alen. stribede og tærnede dito, extra god Qvalits a 5 Mk. Al. Silke Foulard, fra 3 Mk. 8 s. til 4 Mk. 8 s. Alen. Lustrino glace i nye stribede, tærnede og ombre Mønstre, fra 7 til 10 Mk. Alen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
extra Silketøier i afpassede Kjoler, meget forskjellige Mønstre og Qvalite, fra 10 til 12 Mk. Al. og nogle elegante til høiere Priser. Atlas, couleurt, tærnede, stribede og brocherede, fra 10 til 14 Mk. Sorte Silketøier. Deraf haves et meget stort Forraad i glatte, stribede, tærnede, brocherede, moirerede i lette og svære Qvaliteter, fra 6 til 15 Mk. Silketørklæder og Forklæder. Der haves et riigt Assortiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Et stort Parti couleurte Silketøier, som jeg har 1 indkjøbt særdeles billig, sælges til paafaldende. lav Priis. Kjole- og Kaabetøier. Monsselin 8 Jaconet haves i rosa, blaat, lilla og flere Farver i smukke nye Mønstre fra 28 s. til 3 Mk. Al. Franske og engelske brede Sirtser i samme Farver og forskellige Mønstre fra 24 s. til 2 Mk. 8 s. Alen. Monsselin de laine fra 20 sk. til 6 Mk. Alen. Franske Ginghams fra 24 s. til 2 Mk. Mousselin de laine, glatte eensfarvede brede fra 4 Mk. 8 s. til 5 Mk. Alen. Galla-Plads i smaae og større livlige Mønstre. Disse Tøier 2/3 at brede, Paramattas, haves i forskjellige CouOrleans, leurer, Qvaliteter og Lustre, Priser. Thibets, franske og engelske.)De fleste af disse Tøier haves ogsaa i sort og graat. Artikler, henhørende til Modepynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Derat har jeg idag modtaget et meget stort og riigt Udvalg, især i: Silke= og Florbaand i smalle og brede, smukke og nye Mønstre. Et Parti Baand fra ifjor er nu meget nedsat i Prisen. Silkehattetøier. Deraf ligeledes modtaget endeel nye og Prisen nedsat paa de ældre. Couleurt Kammerdug og Balzarim i flere Farver. Formtüll. Hvide Mulls Hattetøier. Flere Sorter Flor i forskjellige Farver. Min Handel med efterfølgende Artikler hæver jeg ganske, og udsælger derfor disse langt under gangbar Priis. Handsker af Gede- og Lammeskind, korte og lange, for Herrer og Damer. Herreartikler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Sort Veste-Atlas. Silkelommetørklæder i meget forskjellige Mønstre, hvoriblandt flere egne sig til Brug for Damer. Restbeholdningen af Meubeltøier, udsælges til endnu yderligere nedsatte Priser, nemlig: Hvide Gardintøier, deri et meget stort Qvantum simple og fine, især et rigt Udvalg af de nu saa moderne afpassede i forskjellige Længder og Bredder tambourerede, brocherede, stribede Mønstre, Bomuldsfryndser, Bordter og Agramaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Uldne Meubeltøier. Damask, saavel eensfarvede, som tofarv., i 2de Qvaliteter. Franske Meubeltøier, brede, et stort Udvalg i smukke brillante Mønstre med og uden Silke. Moreen, glatte, stribede og trykkede. Lasting, trykkede i smagfulde Desseins. Meubelfløiel (Velour d'Utrecht, saavel glatte, som pressede Mønstre, saavel passende til Meubler som til Equipager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Meubelfirtser. Franske og Engelske, brede og smalle, i mange afvigende smukke ældre og nyere Mønstre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Glat poncenu Sirts af forskjellig Brede. Rullegardintøier i afvigende nye Desseins, deriblandt flere med livlige Farver, som især egne sig for Landstæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Bord- og Claveertæpper, med hvid, grøn, drap ponceau og carmoisin Bund i meget forskellige Mønstre, nogle med trykkede Landskaber og Portraiter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Bordtæppetøier, med blaa, grøn og drag Bund i nye Desseins, som sælges alenviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Stole- og Sophatøier, af Klæde &c., i flere Farver og Mønstre. Saavel af Gardin, som af Meubeltøierne haves Rester og enkelte Stykker, der fortrinsviis sælges billigt. Hvilke samtlige Artikler jeg anbefaler det ærede Publicum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Kjøbenhavn, den 13de Juli 1846. En smuk Borger-Officeer-Uniform, med Tehacot, Epauletter, m.m., anvises til billig Kjöb af Adressecontoiret hersteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 1/4 a 8 Apr. B. i Aarhuus hos Hr. L. P. Schmidt, C. M. Schmidt, A. W. Stigaard, Dhrr. H. C. Liisberg & Nybroe. Hr. N. Malling, Chr. Christensen, N. J. Møller, og N. C. Kaas; i Ebbeltoft N. & H. Colding. Mariager - - C. Bering. Grenaae - - I. A. Møller. - - C. W. Høyer, Horsens Skanderborg - H. Jespersen; H. N. Schmidt; Veile. Fredericia Brosbolls Enke & Comp. C. H. Lewinson; Colding - - C. F. Müller; Apenrade – – D. Damm; Ribe - - R. Gregersen; Varde - - N. P. Stantenmacher; i Ringkjøbing- - P. F. Nyboe; Lemvig - - A. W. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun; Viborg - S. Buchvaldt; i Callundborg - – D. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. R. Sachmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring. Præste=Enkesædet i Viby er til fornkommende Michaelis Flyttetid at faae tilleie. Det er indrettet baade til 1 og 2 Familier, og har en meget god Frugthave. Man henvender sig til Præsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
En Leilighed for en Handlende i Nærheden af Korvene kan faaes tilleie i Olufsmarkedstiden. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
J Løverdags, den 10de, ankom hertil Modehandlerinde Md. Møller fra Kjøbenhavn, medbringende Alt henhørende til Modepynt af de allernyeste og smukkeste Ting, for samme at sælge i tilstundende Marked paa Torvet. Hun logerer hos Jnstrumentmager Kirchhoff mellem det store og lille Torv. En Leilighed paa 5 a 6 Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, samt med Have, ønskes tilleie enten til Efteraaret eller til næste Foraar, Adressecontoiret modtager Billet mrk. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Undertegnede anbefaler sit velassorterede Udvalg med nye og smukke Ting, som i disse Dage er mig tilsendt fra Kjøbenhavn, saasom: moderne Silke=Kapots- og Kammerdugs-Hatte, fine italienske, franske og Schweizerstraa s Hatte, opsatte Kapper, tæt Broderi, Hatte- og KappeBaand=Blomster, med flere nye Sager, som Alt udsælges: til meget billige Priser af Gondella Ammundin. Aarhuus, den 21de Juli 1846. Undertegnede har etableret sig som Snedker her i Byen, og anbefaler mig i Alt til Snedkeriet henhørende Jeg forfærdiger alle Slags Sving, Spindel= og Podesttrapper, ligesom ogsaa al Slags Marqueteri i Træ, MetalPerlemoer og Skildvade. Da jeg, under et iaarigt Ophold i Udlandet, har arbeidet i Berlin, Wien, Mun chen og Hamborgs større Værksteder, haaber jeg at samme vil garantere min Evne til at levere solid og elegant Arbeide, ligesom jeg lover de billigste Priser og hurtig S. Ørum, Expedition. Aagaden No. 272.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Sammesteds staaer en Mahogni Secretair (mit Mesterstykke) til Salg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Undertegnede anbefaler til det ærede Publicum sit her nylig anlagte Steentrykkeri, hvori udføres alle Slagslithographiske Arbeider, saasom: Connoissementer, Vexelblanquetter, Fragtbreve, Circulairer, Advisbreve, Adresse- og Visitkort, Regninger, ViinEtiauets, Tobaksvignetter og deslige deri forefaldende Artikler, lovende prompte og reel Behandling og billige Priser. Min Bopæl er hos Hr. Kjøbmand Bruun paa Torvet. Horsens, den 24de Mai 1836. J. W. SchurSteentrykker. Færske Laxørreder kunne bekommes hver Mandag, til Kl. 10 Form., paa Grønnegade hos Carstensen. De Familier eller Andre heri Byen eller paa Landet, som maatte ønske Tyender fæstede herved Contoiret til 1ste November d. A., bedes allersnarest muligt enten mundtlig eller i frankerede Breve at indgive deres Anmeldelser hertil Contoiret, ledsagede med Oplysninger og Lønnens Størrelse m.v., da det derved falder mig lettere at kunne see Vedkommendes Ønsker opfyldte, og hvorfor jeg da efter bedste Evne skal be A. Hansen, stræbe mig. const. Fæstemand i Aarhuus. Endeel flinke Handelsbetjente, Forvaltere, B. Huusjomfruer, ligesom og nogle Rudske, ere allerede anmeldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
En stor Deel Arbeidskarle og Piger kunne, ved snarest muligt at henvende sig til Undertegnede med gode Skudsmaal, blive anviste Tjenester til 1ste November 1846, deels heri Byen og deels paa forskjellige Herregaarde og andre Steder paa Landet. A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus. En fiink confirmeret Dreng med gode Skolekundskaber og af god Opdragelse kan blive anbragt ved en Colonial-, Product- og Tømmerhandel heri Byen. Man henvender A. Hansen, sig i den Anledning til const. Fæstemand i Aarhuus. Efter den forestaaende Examen i Cathedralskolen ønskes en Discipel, af en af de øverste Classer i bemeldte Skole, i Kost og Logis. Adressecontoiret anviser. For et Jnstitut, som af Undertegnede til 1ste October d. A. bliver oprettet her i Byen, søges en duelig Medbjælper; Lønnen er 180 s. Ansøgninger, ledsagede af verificeret Afskrift af Attester, indleveres portofrit til Petersen, Varde, den 12te Juni 1846. Lærer ved Skolen. En ugift Kjøkkengartner eller pavekarl, der tillige forstaaer sig noget paa at passe en Mistænk og behandle Blomster, kan faae en Plads til næstk. 1ste Nov. eller 1ste Marts hos Undertegnede. Uden gode Attester om Duelighed, Troskab og Ædruelighed, nytter det ikke at melde sig. Follerupgaard, den 25de Juni 1846. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Et ungt Menneske, der i nogle Aar har været ved Contoirforretninger, ønsker sig anbragt, helst paa et juridisk Embedsmands Contoir, enten strax eller til 1ste Nov. d. A. Herpaa Reflecterende bedes at aflægge frankeret Billet paa Adressecontoiret mrk. Empo. Et ungt dannet Menneske, som 5 a 6 Aar har været anbragt ved Landvæsenet og erhvervet sig meget practisk Duelighed, hvorfor han kan forevise særdeles gode Anbefalinger, ønsker Condition til 1ste Novbr. paa en Gaard, hvor han ved sin Flid og en duelig Landmands Veiledning end mere kunde udvikle sine Kundskaber. Han seer ikke saameget paa Lønnen som paa en blid og god Omgang i Huset. Herpaa Reflecterende behage i portofrie Baadsgaard, Breve at henvende sig til Fæstemand i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
For en Pige, som kjender til Meieriforretninger, er en Plads til 1ste Novbr. d. A. at tiltræde paa en Herregaard som Ballepige eller Undermeierske. Man melder sig per Baadsgaard, Fæstemand i Horsens. sonlig til Endeel Tjenestetyender, men især Røgtere og Malkepiger, kunne anvises Tjenester til 1ste Novbr., naar de med gode Skudsmaal henvende sig til Fæstecontoiret i Horsens. En duelig ugift Gartner af fat Alder, som kan forevise gode Anbefalinger, ønsker Condition til 1ste Novbr. d. A. I den Tid Haven ikke sysselsætter ham, er han villig at paatage sig Skovopsyn og Regnskabsførelse. Han seer ikke saameget paa det større Salair, som paa en god og varig Omgang. Undertegnede anviser og besvarer, frankerede Breve. - En god Meierske, flere dygtige Karle og Piger, som ogsaa Huusjomfruer, søge Condition til 1ste Novbr. d. A., og anvises af Fredericia, d. 8de Juli 1836. Nicolai Sønnichsen, Commissionair og Fæstemand. Extra læsede Randers Lax til nedsat Pris faaes paa Grønnegade hos H. M. Carstensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. En lidet brugt, velconstrueret Lavtryks=Dampmaskine af 4 a 5 Hestes Kraft, med en smuk Kjedel, er at faae tilkjøbs for billig Priis. Adressecontoiret i Aarhuus giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Skipper J. K. Hansen afseiler til Kjøbenhavn snarest muligt, medtagende Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
I alle Boglader faaes: Danske og engelske Forskrifter, Skole-, Privat- og Selvunderviisning E. L. Höegh-Guldberg, 66 lithograph. Blade, Trykpapiir 5 K, Skrivpapiir 6 X. DHrr. Boghandlere kunne erholde disse Forskrifter saavel i fast Regning som a Cond., med 16 3/4 pCt. Rabat, hos Hovedcommissionairen. Aarhus, Juli 1846. Andr. Chr. Wissing. Nylig var forladt Pressen. Götsches Læsebog for Almueskolerne i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Udg. ved Understøttelse af Fyens Stifts litt. Selskab. Sjette Oplag. - 4 Mk. indb. Jndhold: 1. Fortællinger. 2. Om det menneskelige Legeme. 3. Om den menneskelige Sjæll. 4. Noget af Naturlæren 5. Om Himmellegemerne og Tidens Jnd deling. 6. Om Jordkloden i Særdeleshed. 7. Om Luften eller Dunstkredsen. 8. Naturhistorie. 9. Om det borgerlige Selskab. 10. Noget af Menneskeslægtens Historie, især med Hensyn til den christelige Religion. 11. Nogle vigtige Opfindelser til Menneskenes Nytte. 12. Beskrivelse over Danmark og tilhørende Lande. 13. Danmarks Historie. Denne almindeligt yndede Læsebog, der i de senere Aar har funden en saa velvillig Modtagelse, at den nu har oplevet 6 betydelige Oplag, faaes i de fleste Boglader i Danmark og Norge, i Aarhuus hos dHrr. Basse, Wissing og Kirkerup, i Veile hos Thyge Kjær og Thune, i Ribe hos Thermansen og Andersen, i Viborg hos Kabel, i Horsens hos Fogh og Holm, i Aarre hos Nielsen, i Kolding hos Grauballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
J Aarhuus Stifts-Tidende As 116 spøger det ved høilys Dag, idet Flere Borgere, Gud veed hvilke, have fremmanet en heel Deel gamle, opslidte, ved Døden afgaaede og forlængstsiden begravne Argumenter, der medførte en stærk academisk Dunst. Hr. Kraibergs Virksomhed forSkolelærerstandens Kaarsforbedring er disse Flere Borgere ubehagelig; thi de frygte for deres Lommer, og derfor staae de om sig med alt det gamle forslidte Kram, de have opvartet med, for saaledes at værne om det eneste Gode, de kjende. Da imidlertid ogsaa jeg, ikke alene saalænge jeg var Skolelærer, men og senere, efter at være sluppen ud af denne Kattepine, har hyldet og kjæmpet for og med de samme Grundsætninger, som Hr. Kraiberg, saa har de Flere Borgeres Dask ogsaa naaet til mig. For omtrent 67 Aar siden udgav jeg: "Strøetanker om Danmarks Skolevæsen, og lidt senere: "Trende Epistler til Pastor Børresen, og skulde det behage de flere Borgere at gjennemlæse disse og hine, ville de finde de tjenligste Lægemidler imod den dem paakomne Sjælsvaande; idetmindste ville de Fornuftigeres Hviin forstumme. Jeg siger her med Frelseren Fader forlad dem, thi de vide ikke, hvad de gjøre (Een iblandt dem veed det maaskeed. Sog at luttre Anskuelsen af Sagen, og lad ikke det Onde overvinde det Gode! Det skulde være hensigtsløst atter at skrive tvende Bøger for at vise det ubetimelige og Skjæve i de flere Borgeres Jnserat, da jeg i de tvende nævnte Skrifter troer at have tilstrækkeligt belyst Sagen, og i denne Tro bliver jeg indtil enten de flere Borgere eller andre Contraparter have formaaet at svække Lyset, Noget endnu ikke en Eneste har forsøgt. Naar der insinueres, at Hr. Kraiberg ved sine Opfordringer vækker Ulyst, eller at de Misfornøiede kunne slippe Embedet og give Plads for langt mere dannede Theologer, da egne sig igrunden, saadanne Angreb kun til taus Foragt og gjør Jnseratets Ophav saa liden Ære, at man vel i Følelsen heraf har fundet det tjenligst at skjule sig under Anonymitetens Maske. Hastrup, pr. Veile, p. t. i Aarhuus, d. 17 Juli 1846. C. A. S. Schou, i de senere Aar Proprietair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
No 121. den 24de Juli. Fredagen. privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
Nyheder fra Udlandet. Enten maae Begivenhederne ved Rio GrandesBredder snart trænges tilbage i Forglemmelse ved en Overeenskomst mellem den nordamerikanske og den mexikanske Regjering, eller de maae blive Begyndelsen til en af vor Tids mærkværdigste Perioder. Uden at fæste ubetinget Tillid hverken til de amerikanske eller til de mexikanske Beretninger, maa man indrømme, at Amerikanerne have unægtelig vundet en Seier, thi de have frelst sig fra den dem tiltænkte totale Ødelæggelse. Træfningen den 8de Mai var ikke afgjørende, men vel den, der paafulgte Dagen efter. Mexikanerne havde opslaaet en Leir, der gjennemskares af den Vei, som General Taylor (Nordamerikanernes Chef, maatte passere. Kort efter at Tropperne fik Sigte paa hinanden, gik der Jld i Leiren, og Søvinden drev Mexikanerne Flammen og Røgen i Ansigtet. For at undgaae denne Ubehagelighed, svingede Mexikanernes høire Fløi. Det irregulaire mexikanske Cavalleri (under den forhenværende hessiske Ritmester Racknitz's Commando) troede at det var Fjenden, og styrtede saa rasende ind paa den, at Linierne vare sprængte og nedtraadte inden Feiltagelsen opdagedes. Denne Forvirring blottede et skjult Batteri paa 8 Kanoner ved Mexikanernes Bagtrop, hvilket, efter vunden Seier, var bestemt til at demolere Point Jsabels Fæstningsværker. General Taylor benyttede sig af Øieblikkets Forvirring og lod Dragonerne hugge ind. Disse, der fordetmeste bestode af Tydskere, stormede Batteriet med Tabet af deres halve Mandskab, og afgjorde saaledes Seiren. Mexikanerne trak sig tilbage, uden at blive forfulgte. Privatbreve fra Armeen skildre de Dræbtes og Saaredes Antal som meget betydeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
J St. Petersborg grasserer for Tiden en ødelæggende Sygdom, som just ikke bærer det officielle Navn, der sætter hele Verden i Skræk, men dog ikke destomindre nedtrykker Jndvaanernes Stemning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
Kjøbenhavn, den 21de Juli. Jgaar Formiddags indskibede den danske Kongesamilie sig paa Heklak, for i Helsingborg at gjøre et Contrabesøg hos den svenske Kongefamilie. Efter at D. M. med det øvrige Kongehuus vare Kl. 1 ankomne paa Helsingborgs Rhed, gik Hs. M. Kongen af Sverrig og Norge med D. K. HH. Hertugerne af Upland og Dalarne i en Kongebaad ud til Dampskibet, for at tage imod den danske Kongefamilie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
(Kronprindsen af Sverrig ligger syg af Mæslinger.) Under Salut, Hurraraab og Musik (der spilledes under Jndseilingen "Kong Christian stod ved høien Mast) blev vor Kongefamilie paa Landingsbroen, modtagen paa det Hjerteligste af D. M. Dronningen og Enkedronningen samt Hs. K. H. Prindsesse Eugenia. De to Konger kjørte derpaa under Folkemængdens Jubel sammen til den svenske Konges Bolig, hos Consul Roth, og de to Dronninger til den svenske Dronnings, hos Toldforvalter Fahræus, ligesom de øvrige af Kongefamilien til de for dem bestemte Boliger, og man aflagde derpaa gjensidigen Besøg hos hverandre, indtil man Kl. 3 kjørte ud til Ramløsa, hvor der holdtes Taffel i den store Concertsal. Foran Kongernes Vogn reed Helsingborgs ridende Corps, og ved Ankomsten til Ramløsa hilstes Majestæterne af levende Hurraraab. Ved Tilbagekomsten til Helsingborg blev der drukket Thee hos den svenske Konge. Kl. 9 begav vor Kongefamilie, ledsaget af den svenske, sig atter ombord paa Hekla, under en øsende Regn, og den hjerteligste Afskeed, samt under Salutering, Musik og Jubelraab, og ankom paa Kjøbenhavns (Fl. Bl.) Rhed Kl. 12 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
Det lader dog ikke til, at Kongen af Sverrig, har været meget rundhaandet med Ordener. Af hans danske Omgivelser skulle kun To, Kammerherre Blücher og Kammerjunker Falsen, have faaet Sværd ordenen, den Første med Brillanter. De øvrige opvartende Cavalierer og Damer have faaet Daaser og (L. F. Av.) Ringe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
Vi gjøre vore Læsere opmærksomme paa en glædelig Efterretning fra Stettin, hvoraf det erfares, at det er lykkedes Hs. Maj. Kongen at ordne ØresundsToldsag med den preussiske Regjering. (Dv.)Man siger, at den svenske Prindsesse Eugenie, der som uconfirmeret blev tilbage i Skaane, skal incognito have aflagt et Besøg i Helsingøer. (Ths. Av.)- Den til at undersøge Rigets Arveforhold nedsatte Commission, som nu har endt sine Arbeider, hvis Resultat er forelagt Nationen i det kgl. aabne Brev af 8de Juli sidstleden, bestod af Ministrene ReventlowCriminil og Pechlin, samt Geh. Etatsraad Adler og Conferentsraad Danckwarth, og som Secretair Legationsraad Bülow. Commissionen bestod altsaa af een stan og tre Holstenere, og vilde man regne Secrentaire med, som hører til det slesv.-holst. Ridderskab, men som selvfølgelig ikke har havt Stemme i Commissionen, af fire Holstenere. Det holsteenske Element havde saaledes Overvægten. Jmidlertid maa man dog med Erkjendtlighed paaskjønne, at disse Mænd have røgtet det dem overdragne vanskelige Hverv som hæder(Ths. Av.) lige, redelige og upartiske Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
For Lauenborgs og Slesvigs Vedk. er Erklæringen affattet med al ønskelig Bestemthed; men hvad Holsteen angaaer, er Commissionen ikke kommen til noget bestemt Resultat, og vi maae beklage, at det aabne, uforbeholdne Sprog, hvori den første Halvdeel er affattet, for Holsteens Vedk. er ombyttet med mystiske Tallemaader. For den Uindviede er det vanskeligt at indsee, hvilke de Forhold ere, som kunne være til Hinder for ligefrem at betegne, hvilke de Deele af Holsteen det er, om hvis Arvefølge der kan være Tvivl. Det vil nu være interessant at erfare, hvorledes det aabne Brev er modtaget i Hertugdømmerne, og navnlig i den holst. Stænderforsamling. Ogsaa kan det være interessant at erfare, hvorledes de holst. Stænder ville optage den kongl. Tilkjendegivelse i Anledning af deres Andragende om Finantsernes Adskillelse, at Hertugdommene ikke danne, og heller ikke skulle danne nogen særskilt Stat."(S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-24
Der har i den roeskildske Stænderforsamling dennegang slet ikke været Tale om nogen Adresse; derimod har Fors, i sit andet Møde, som den i Anledning af den kgl. Bekjendtgjørelse havde udsat til i Fredags, paa Præsidentens Forslag, med 58 St. mod I vedtaget en Protocollen tilført Erklæring om, at den, med Hensyn til den i Bekjendtgjørelsen forekommende Yttring om Jndskrænkning i Provindsialstændernes Virksomhed, antager at være i sin gode Ret, naar den tager saadanne almindelige Anliggender under Forhandling, ved hvilke den enkelte Statsdeels Jnteresse ikke kan skilles fra det hele Lands." - Hertil erklærede den kgl. Commissarius, at "det er den kgl. Commissarii ufravigelige Pligt, forsaavidt ham vedkommer, at opretholde den allerhøieste Tilkjendegivelse i den kgl. Kundgjørelse af 10de ds." – Det første private Andragende, som er modtaget af Præsidenten, er indgivet af Adv. Lehmann, og er et Andragende om "Ordningen af de statsretlige Forhold mellem Monarkiets forskjellige Dele, og Jndførelsen af en fri Forfatning. Det næste er af Justitsraad Ussing om "Oprettelsen af de tidligere omhandlede stænderske Comiteer.