JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Dette priviligerede Værtshuus er beliggende midtveis imellem Odense og Nyborg paa Hovedlandeveien igjennem Fyen, har alle til Reisendes Beqvemmelighed og Creatur Drivter med videre fornødne godt vedligeholdte Bygninger og Indretninger, samt 65 Tdr. Land a 14000 Alen tilliggende Jorder, som ere velgjødede og i fortrinlig Dyrkningsstand, saa og fornøden Gjærdselshugst og Tørveskiær, i alt med Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., som til den nye Matricul er ansat til 5 Tdr. 5 Skpr. 1/4 Alb. Conditionerne til Bortfæstningen blive 14 Dage før Auctionen til Eftersyn hos Hr. Cancellieraad Haastrup, til Liselund pr. Nyborg, paa Rønningesøegaards Skriverstue paa forskjellige Gjestgiversteder og hos Eieren i Kjøbenhavn store Kongensgade No. 234.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter Enken Else Mortensdatter og forhen afgangne Mand, Gaardmand Anders Christensen af Tørring By, Østertørslev Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 25de Novbr. 1839. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Ved et, af afgangne Karen Hansdatter, Enke efter forhen afdøde Peder Mogensen i Beder Bye, under Baroniet Wilhelmsborg, den 21de Mai 1832 oprettet og den 16de Novbr. 1838 Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente, er Sognefoged og Gaardmand Jakob Andersen i bemeldte Beder, indsat som Hoved-Testamentarisk Arving, imod at han forlods af Boet udreder 500 Rbd. Sedler, til Deeling mellem ovennævnte Karen Hansdatters Arvinger. De foranførte 500 Rbd. Sedler ere under 10de dennes indbetalte til Baroniet Wilhelmsborg Godses Skifteret, for videre at tildeles vedkommende Arvinger efter Loven. Af disse have hidtil meldt sig: en Brodersen Peder Jensen, Huusmand i Egaae, en Brodersøn Hans Jensen, dito i Weilbye, Jens Jensen, dito, ibdm., en Broderdatter Sidsel Jensdatter, gift med Huusmand Niels Christensen i Weilbye, Sara Jensdatter, Enke efter Huusmand Jens Nielsen i Weilbye, Karen Jensdatter, gift med Huusmand Hans Nielsen i Weilbye, Ane Jensdatter, gift med Huusmand Anders Hansen i Haar Bye under Grev men da man ikke har Vished for, om flere Arvinger, saaskabet Frysenborg, vel i som udenfor Provindsen, maatte være til, saa indkaldes disse herved med Aar og Dags Varsel i Henhold til Forordningen af 2den Juni 1819, tilligemed de ovenanførte, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Gothaab, den 13de Decbr. 1839. Mohr. Gaardsalg. En heel Gaard, circa 200 Tønder Landa 240 Roder, Skovbjerggaard i Skodborg Sogn, Haderslev Amt, kan strax eller til næstkommende 1ste Mai faaes tilkjøbs paa billige Vilkaar. Besætningen er paa nærværende Tid. 6 Heste, 40 Stude og Køer, og nogle Faar, som betydelig kan formeres ved gammel Skovjord, der er opbrækket og nyligen merglet med 5000 Læs Mergel, og meget, som endnu er tilbage, fornøden Skov og Mose, og Mergel i Overflødighed haves til Gaarden, ligesom ogsaa gode Enge, 20 Tønder Vintersæd er lagt, og circa 60 Tønder Sommerkorn kan faaes. Lysthavende, ville henvende sig til Sognefoged Thomsen i Skodborg, eller til undertegnede Eier. Skovbjerggaard, pr. Skodborg, den 13de Decbr. 1839. N. J. Horsbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
J Forpagtning. ønskes en Præstegaard eller en stor Bondegaard, helst med Besætning, eller ogsaa et lidet Meierie, Portofrie Breve desangaaende, mærkede B. i Vads Mølle pr. Horsens, bedes aflagte paa Horsens Postkontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Enhver som maatte have Regninger paa Havnen fra forrige Aar ville inden 9de dennes indlevere dem til Kjøbmand Dinesen for at de kunne blive berigtigede for Regnskabet sluttes. Aarhuus, den 2den Januar 1840. DANIEcommissionen, Christianfelder=Formelys og ægte Christiania Anchiovis J. J. W. Rose. ere arriverede hos Tort storklovet Bøgebrænde kan bekommes ved Mindet hos Skipper S. Laue. Vine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Undertegnede anbefaler sig med et velsorteret Viinoplag, som udsælges saavel Ankerviis som paa Bouteiller, og tør jeg forsikkre de ærede Kjøbere der godhedsfuld ville beære mig med deres Søgning de billigste Priser i Forhold til Qvalitet. Veile, den 22de Decbr. 1839. C. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Fiint poleret Krudt, engl. Patent=Hagel af alle Nummere samt Knaldhætter, kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Fede Trondhjemske Spegesild bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
12 a 14000 Torv ønskes tilkjøbs af C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
En rask Dreng, af skikkelige Forældre, der har Lyst til at lære Bagerprofessionen, kan blive antaget hos Bager Fangel i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
En Person, der kan paatage sig at være Gartner og Skytte, kan faae Plads strax eller til Foraaret. Adressekontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Samlingspladsene for Krude Stampe-Mølle ere hos Hattemager Møller i Horsens, Fregerslev i Skanderborg, Fuldbro Mølle, Rye Mølle, Peder Frandsen Østbirk, Peder Nielsen Krogh i Lagaard, Chr. Mikkelsen i Sønder-Wissing og Rye Kroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Stampemøllen i Ormslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Undertegnede Eier af denne Stampe anbefaler sig til1 1/2 Miil fra Aarhuus. Byens og Omegnens Beboere med Stampning af alle Slags uldne Tøier, lovende Enhver der maatte forunde mig Søgning god og hurtig Behandling. Tøi modtages i Aarhuus af dHrr. Kjøbmændene N. & M. Lazarus, Ring og Hvid, samt i Ormslev hos Peder Thøgesen. 2500 Rbd. r. S. kunne enten samlede eller i mindre Dele strax erholdes til Laans hos Undertegnede mod betryggende Sikkerhed, helst i Landeiendomme i Aarhuus Amt. - Aarhuus d. 31te Decbr. 1839. Dahl. Nederste Etage paa Hovedgaarden Moesgaard, der er bekjendt for sin særdeles skjønne Beliggenhed nær Aarhuus, i Skoven og mod Havet, saavelsom for dens herskabelige og smukke Værelser, er hos Undertegnede at erholde tilleie. Dahl. Aarhuus, den 31te Decbr. 1839. Meieriet paa Kochsminde, bestaaende af 55 Køer, er til førstkommende Mai at faae i Forpagtning, naar Vedkommende derom snarest mueligt henvender sig til Avlsforvalter Breinholm paa Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus er til 1ste Mai d. A. Condition ledig for en Opsynsmand ved Meieriet. - Den som ønsker denne Plads maae kunde bevise sin Duelighed saavel i Meierisaget, som i at forfærdige de fornødne Smørfoustager. Adressekontoiret i Aarhuus giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
En duelig Gjortlersvend kan strax erholde Arbeide, men uden Duelighed nytter det ikke at melde sig. Ligeledes kan en skikkelig Dreng af honette Forældre strax blive antaget i Ny-Sølv- og Gjortler=Lære. Nærmere Efterretning gives paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
En duelig Huuslærer, der ogsaa kan undervise i Musik, søges til Foraaret. Adressekontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
En Schæffer der besidder Kundskab og Duelighed tilat forestaae et Schæferie paa 1000 Stkr. Faar, og om disse Egenskaber kan producere fyldestgjørende Vidnesbyrd, kan til 1ste Mai 1840 faae Tjeneste paa Meilgaard pr. Grenaae hos H. P. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Nye Bøger. Siden vor sidste Anmeldelse er udkommet og faaes til Marthat, Dødseilleren eller den flyvende Hollænder, vedføiede Priser i Rigsbankpenge. I. 4 Mk. 8 s. Lady Bulmer; Cheveley, eller Manden af Ære. I. 1 Rbd. Hedemanden, 8 Mk. 8 s. Dig grevens Børn, 5 Mk. Begge af Forf. til Smuglerens Søn. Almqvist; Frie Phantasier 1. 4 Mk. 8 s. Gustav Lindorm af Forf. til Waldemar Klein. . 1 Rbd. Hauch; Tyrolerfamilien, en Fortælling, og de tre Haarlokker, et Digt. 5 Mk. 8 s. Valfred, en Roman., Mk. 8 s. Ernst; Nytaarsgave f. 1840, (4 Fortællinger. 7 Mk. 8 s. C. Bernhard, Forsøg i Poeste, 2 Mk. Theat. Repert. 114 (Anno 1000) 1 Mk. Siesby; poet. polit. Nytaarsgave f. 1840. 1 Rbd. Jngemann, Mindesang om Kong Frederik den Sjette, 2 s. Tryde; Digte og Riim for Børn til Udenadslæsning. 24 s. H.C. Andersen; Billedbog uden Billeder, 28 s. Molhech; Julegave for Børn, 3 Mk. 12 s. Julius; Julegave for den fromme Ungdom. 2 Mk. Nytaarsdagen, eller Pierre og Pierrette, en Fortælling for Børn. 28 s. Bøttiger; Verdenshistorie i Levnetsbeskrivelser. I. 2 Rbd. Klee; Tilbageblik paa Fædrelandet siden 1784, helliget Sjette Fredriks Minde. 1 Mk. Archiv for off Regnskaber, udg. af Thaarup og August, No. 13. 24 s. Ammon; de første Moderpligter og den første Børnepleie. 1 Rbd. Høst, fransk dansk Ordbog 3, 5 Mk. 8 s. (13: 2 1/2 Rbd.) Grundtvig, Frisprog imod Biskop Münsters Forslag til en ny Alterbog. 4 Mk. Fla ber, Afhandling om Blodiglers Natur og Beskaffenhed, samt Anviisning til deres Formerelse og Anvendelse som Handelsvare. 2 Mk. C. Holm i Horsens. S. Meldrup i Kolding. S. Warberg og Jessens Boghandling i Aarhuus. Følge=Blad, til Barhuus. O Liftstidende, No 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Løverdagen den 4 Januar 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Danmarks Genius, Folket og Saga Kong Frederik den Sjettes Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Danmarks Genius. Hvad tyde disse sagte Klagetoner, Hvad fattes dog vel Dig, mit elskte Folk, Nys var jo Glæden Hjertets muntre Tolk Men nu? Mod Sydens fjerne Zoner Veemodig skuede jeg kun en føie Stund, Før strax jeg vendte mig igjen mod Herthas Lund, At slutte henrykt Dig, mit Folk, i mine Arme; Thi hist jeg fandt kun Krig og vilde Larme. Hvad – er dog skeet? Hvi flygter saa hver Fryd Fra Dannevang, for Sorgens Klagelyd? En Stemme fra Folket Saa kan Du da ei skue I Folkets Hjerter ind, Ak slukt er Glædens Lue Af Taaren paa vor Kind. Den Drot paa Danmarks Trone, For hvem i Glædens Tone, De høie Jubler løde Vor - Frederik er død. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Danmarks Genius. Paa eengang svinder Taagen for mit Øie, Sig atter aabner nu mit Seerblik, Ja – Danmark sørger for sin Frederik; Kun Drottens Død kan Folket saa nedbøie. Og Han var Hjertets ømme Taare værd; For Eder stedse slog hans hulde Faderhjerte, Han deelte Folkets Fryd, han deelte Folkets Smerte; Til Livets sidste Stund han havde Danmark kjer. Græder Fædrelandets Sønner. Taaren lette sorgbetyngte Bryst; Hæver Hjertets fromme Bønner Op mod Lysets Kyst! Folket Alfader, see vor Taare rinde Ved Sjette Fredriks elskte Minde, O! lad vor Veemod tækkes Dig! Din Fred betrygge Danmarks Have Velsign os med Din bedste Gave, Gjør atter Danmark lykkelig!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Danmarks Genius. Forsag ei, elskte Folk, thi nu jeg glad kan skue, At hvad jeg ei formaaer, det skeer ved større Magt; Alfader selv med Danmark slutter Pagt Nedsender Held og Fred fra Himlens Bue. Jeg atter seer en kjerlig Dannerdrot, Med Viisdom, Kraft, at styre Danmarks Rige, Jeg seer ham huldrigt Tronen at bestige, Jeg seer hans vise Bud udgaae fra Fædres Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Paa Frederiks Grund vil Danmarks Christian bygge. Med kraftfuld Haand, i Fredens milde Skygge; Lig Frederik løsner han de tunge Baand Og Palmen freder han med kjerlig Aand. Folket Saa signe Himlen Danmarks Christian!! Gid Sjette Frederiks Aand ham huldt omsvævel! Alfader, op til Dig vi Tanken hæve, Velsign vor milde Drot, velsign vort Land! Sagaa. Ol jeg har lyttet til de mange Stemmer, Og seet at Taaren her var Hjertets Tolk; Saa – elskes kun en Fader af sit Folk, Ol aldrig Danmark Sjette Frederik glemmer, Ja jeg har seet hvor forafuldt allevegne Man Budskab om den Godes Død modtog. Vel – jeg skal og hans sanddrue Roes optegne Med gylden Skrift i Saxos gamle Bog"Som Yngling alt Han vinder. "Danrigets Kierlighed; "Som Drot sin Fryd Han finder J Folkets Held og Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
J Danmarks liden Have Han ømt, som Vogter, stod, "Dets Sønner derfor gave Ham Navn af Fredegod.""Saa saae vi Ham at frede Den kjere Plet af Jord, Til Folkets Held og Glæde, "J over treti Aar. Han knuste Slavens Kjæde, Han Bondens Lænke brød, Hvad Under at de græde "Nu ved den Godes Død, – Han ledte ømt imøde "Danfolket Kundskabs Væld; Oplysnings Morgenrøde. Oprandt til Danmarks Held. "Man nu den grant kan skue; Thi Frederiks Kongebud. "Adspredte klart dens Lue "Mod alle Stænder ud. "Og end i høien Alder, Ved Gravens nærme Bred, Han Folket om sig kalder "Med Ynglings Kierlighed. "Det blev Hans bedste Gave, "Da Han i Fredens Læe Jndplanted Danmarks Have "Det skjønne Troskabs Træe. Hans milde Gaver signe Danfolkets Jubellyd, "Og Fredegod at ligne Skal vorde Kongers Fryd. "Saa – Sjette Frederiks Minde, Af Herthas elskte Lund, Skal aldrig, aldrig svinde For Danmarks sidste Stund!!!" Gjerrild, den 12te December 1839. J. C. Lehrmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-04
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Ak! Sjette Frederik, Du er ikke meer!" Saa lyder det fra Borgens gyldne Sale, Taus stirrer Danmarks Sønner ved Dit kolde Leer Jl ædle Drot – om Dig er Folkets Tale; Din Stav er brudt, Fred hvile over Dig! Ved Dig var Danas Folk jo lykkelig. Ei blot i Borgen man begræder Dig, J hver en Kreds - ja selv i Armods Hytte Er Kongen god – er Folket lykkelig, Fast Danmarks Kjærlighed til Dig var knyttet; Jal derfor offter Danmark sine Taare Af sand Hengivenhed – ved Frederiks Baare. Men tro, hver Danas Søn skal mindes Dig, Og mindes hvad Du virkede herneden, Din Glæde var, at see Dit Folk ret lykkelig, Din Løn modtage Du - i Himmelfreden. Velsignet er Dit Minde, elskte Drot! Fra Borg og Hytte, som fra gyldne Slot. Men Haabet smiller atter til os ned Og lover gylden Frugt - i Fremtids Dage Thi Danmarks Christian vandt vor Kjærlighed Saa mørken Sky for glade Haab bør drage, Lev længe Danmarks Christian - Folkets Fryd! Ley længe Caroline - Danmarks Pryd! Lad Gud, Din Held omstraale Danmarks Throne! Giv Kongen Kraft, at bære Byrdens Vægt, Skjænk Frugtbarhed fra høie Himmelzone! Tag gamle Danmark i Din Varetægt, Hør Folkets Bøn, som beder for sin Drot Sign Konge - Land - og hver to Undersaat! Fredericia, den 25de December 1839. J. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
1840 No 4. Tirsdagen. den 2 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede AarhunStiftseierade. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
Kjøbenhavn, den 2den Januar. Hs. Maj. Kongen modtog igaar Nytaars-Gratulationscour af Generalerne og Admiralerne, Regiments- og CorpsCommandeurerne samt Sø-Etatens Divisions-Commandeurer, Cheferne for de forskjellige Collegie-Departementer, Hs. Majestæts egen Stab og Generalstaben, Officererne af begge Garderne og Kongens Regiment samt Hof=Etaterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
Efter kongl. allerhøieste Befaling indfandt Overpræsident Kjerulff sig igaar Middags i det Geheime-Statsraad, hvor Hs. Majestæt behagede allernaadigst at overlevere ham den af Allerhøists. selv underskrevne Communallov for Kjøbenhavn. Umiddelbart herpaa begav Overpræsidenten sig til Magistraten paa Raadhuset, hvor Borgermesterne, Raadmændene og de 32 Borgerrepræsentanter iforveien efter allerhøieste Befaling vare tilsagte at møde forat gjøres bekiendte med Jndholdet af den for Hovedstaden saa yderst vigtige Lov, som ikke kunde andet end vække almindelig Tilfredshed. Efter at Loven var oplæst, udbragtes under almindelig Jubel et "Længeleve Kong Christian den Ottende." Nogle af Borgerrepræsentanterne yttrede det Ønske, at man strax skulde begive sig til Kongen for at tolke sin Taknemmelighed; efter nøiere Overlæg blev det imidlertid besluttet, at en Deputation, bestaaende af Overpræsidenten, en Borgermester og Borgerrepræsentanternes tvende Formænd, skulde udføre dette Hverv paa en nærmere allernaadigst bestemt Tid. Denne er nu fastsat til Kl. 2 idag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
Den nye Communallov for Hovedstaden er affattet i en meget liberal Aand. Nogle af dens vigtigste Bestemmelser ere: Borgerrepræsentanternes Antal bliver herefter 36. Deres Valg skeer directe af alle Grundeiere, hvis Eiendomme ere assurerede for idet mindste 4000 Rbd. og af de Næringsdrivende, der svare i det mindste 5 Portioner Næringsskat. Alle Vælgere ere tillige valgbare. Den første Valg handling er bestemt at foregaae inden April Maaneds Udgang d. A. Samtlige 6 Raadmænd (3 juridiske og 3 borgerlige) vælges paa 12 Aar iblandt Byens Borgere af Borgerrepræsentanterne. J alle Anliggender, Stadens Eiendomme, Indretninger. Jndtægter og Udgifter vedkommende, der ikke ved nogen særlig Bestemmelse ere unddragne den sædvanlige communale Forvaltning, kan ingen Beslutning af Magistraten tages uden Repræsentanternes Medvirkning. Jkkun ved Meningsforskjellighed mellem disse 2de Autoriteter indstilles Sagen til Cancelliet. J aldeles extraordinaire Tilfælde, eller saadanne som have vedvarende og indgribende Virkning for Communen, eller ved Foranstaltninger, som ikke kunne iværksættes uden en Forhøielse i Skattebeløbet, skeer Jndstilling til Cancelliet eller gjennem samme til Kongen. Kæmneren og Kassereren udnævnes af Communalbestyrelsen. Regnskabernes Revision finder Sted af Revisorer, som vælges af Borgerrepræsentanterne iblandt Byens Borgere. Strax efter at alle Stadens Regnskaber ere aflagte, skal der ved Trykken offentliggjøres et summarisk Regnskab over enhver Green af Bestyrelsen tilligemed en Generalballance over samtlige Regnskaber, der udviser Beholdningen af Stadens Formue, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
Hs. Maj. Kongen har nu paany ordnet sin Generalstab, i Forbindelse med Hs. Majestæts egen Adjutantskab. Generalstaben bestaaer nu af Officerer af tre forskjellige Charger, nemlig 4 Oberstlieutenanter: Hagemann (der tillige er Chef for Hs. Kgl. H. Prinds Ferdinands Stab), Rømmeling, Wilster og Hansen; 4 Majorer, Bruhn (tillige Adjutant hos Kongen), Holck, Olsen og Hertel; 4 Capitainer: Baggesen, du Plat, Flensborg og Trepka, samt af 5 Adsoints: Andre, Bülow, Steinmann, Læssøe og Caroc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
Oberst og Kammerherre von Steinmann er Generalstabens Chef. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
For at tilveiebringe en gjennemgribende Reform i Gratialvæsenet har Hs. M. Kongen befalet, at et Medlem af hvert Collegium eller kgl. Autoritet, gjennem hvilke Gratialer hidtil ere blevne udredede, samt mentræde med Geheime-Etatsraad Adler, der allernaadigst er bleven udnævnt til Chef for et oprette Statssecretariat for Naadessager. Disse skulle samlede gjennemgaae de Gratialer, som have været tilstaaede i de sidste 3 Aar, hvorefter Hs. M. igjennem ommeldte Secretariat nærmere allernaadigst vil tage allerhøiest Beslutning i denne vigtige Sag. (Brig. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
- Vi have tidligere meddeelt den ligesaa vigtige som glædelige Efterretning, at der forestod en total Reform i hele det hidtil fulgte Gratialesystem. Det er os særdeles kjært ved det nye Aars Begyndelse at kunne melde, at Hs. M. Kongen allerede har gjort et væsentligt Skridt til at iværksætte sin tidligere udtalte Hensigt at ville indskrænke Gratiale-Uddelingen, idet Han har ladet sig forelægge en Liste over samtlige Gratialer, og deri befalet de Forandringer foretagne, som efter hans Skjøn for Øieblikket vare mulige, uden at træde Billighedens Fordringer for nær. Det er os tillige bekjendt, at den Collegierne ved et kgl. Rescript hjemlede Ret til at uddele Gratialer indtil et Beløb af 100 Rbd. til de dem underordnede Betiente, ifølge Hs. Majestæts Bestemmelse er betaget dem, hvilket bliver saameget mere vigtigt, naar man erindrer sig, hvorledes denne Tilladelse nylig er bleven afbenyttet af flere Autoriteter i Anledning af Sørgedragters Anskaffelse. (Khonsp.)– Fra den 1ste Januar indeværende Aar er det saakaldte Bouche en cour ophævet, saa at der for Fremtiden ikke bliver fri Bespiisning ved Hoffet, hvorimod der er tilstaaet dem, der maatte have nogen Ret til samme, Godtgjørelse i Penge. Ved denne Foranstaltning vil der uden Tvivl kunne skee ikke ubetydelige Besparelser, hvilket bliver indlysende, naar man betænker, hvilken en Mængde Bipersoner der havde deres stadige Føde af Hoffets Mad, og naar man seer hen til de velbekjendte Jndivider, der ved deres Connexioner dreve en hæslig Trafik med Bespiisningsretten. (Khonsp.)Et Antal af 22 Kokke ved det kongl. Kjøkken er bleven afskediget, som Følge af den Bestemmelse, der er tagen, at Taffelet er bleven indskrænket. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-07
Kjøbenhavn, den 3die Januar. Efterat Over præsidenten, som Ordfører for den igaar omtalte Deputation for Magistraten og Borgerrepræsentanterne. havde tolket Hs. Majestæt disses taknemmelige Følelser for den nye Communallov, behagede Hs. Majestæt at svare saaledes: "Det har været mig særdeles tilfredsstillende at kunne paa Nytaarsdagen, den første i min Regjeringstid, løse det Løvte, jeg havde givet Dem, snart at see Deres Commune Anliggender ordnede ved Lov. Jeg har gjerne indrømmet Byen alle de Friheder, jeg kunde troe at stemme med dens Vel, forvisset om, at derved vækkes levende Borgersind, for Commune=Anliggender. Hvad min forevigede Forgænger havde ladet forberede, og som har været Gjenstand for Commune=Forvaltningens og Stændernes Overveielse, har tjent mig som Veiledning ved min Beslutning." – Havde man kunnet udvide Valgretten til alle Borgere, skulde det have været mig kjært, men de af Commune-Forvaltningen og Stænderforsamlingen anbefalede directe Valg have gjort det fornødent at indskrænke vælgernes Antal. Jeg har indrømmet Repræsentanterne Valget af visse Medlemmer af Magistraten, i den Forudsætning, at de ville vide dertil at udvælge de Borgere, som især udmærke sig ved Kiendskab til og levende Jnteresse for Communens Anliggender, og lige Erkjendelse vil lede Borgerne ved Valget af deres Repræsentanter. – "Jeg har ladet det rette Forhold bestaae, at Magistraten er ansvarlig for Communens Bestyrelse, men at ingen Udgifter, intet Paalæg kan finde Sted, uden Borger-Repræsentanternes Samtykke. Vi ville haabe, at denne Lov vil bære de ønskeligste Frugter, men dette betinges af Enighed og Samdrægtighed i Bestyrelsen, og jeg kan ikke noksom lægge Magistraten og Repræsentanterne paa Hjerte, at De ville frede denne min Gave i Enighed, lige besjællede af Ønsket at udbrede den gode Aand, der ene kan sikkre Communens og dens gode Jndvaaneres Vel. – "Jeg skjønner undsigelig paa de Følelser, De have tolket mig, og beder Dem at forsikkre Magistraten, Repræsentanterne og Residentsstadens gode Borgere om min Tilfredshed og om de gode Ønsker, jeg gjør for Deres Vel."H. M. Kong Carl Johans Svar paa vor Konges Notificationsskrivelse og Kong Frederik den Sjettes Død og sin egen Thronbestigelse er bleven overbragt til den herværende svenske Minister, Kammerherre, Friherre Lagerheim, ved Hs. svensk norske Majestæts Ordonants-Officier, Lieuten. Cronstedt, og af Ministeren overrakt vor Konge. Grev Cron stedt medbragte tillige det nye Creditiv for Hr. Lagerheim til fremdeles her ved Hoffet at fungere som Envoye extraordinaire og Ministre plenipotentidire.