Berlingske Tidende, 1836-02-15
Med Hensyn til den Fieschiske Proces, meddeles endvidere: Vidnet Magniers Udsagn (en Neven af Pepin) har foranlediget Boireau til vigtige Tilstaaelser. Hidtil havde denne nemlig nægtet alt Bekjendtskab til Pepin, saavelsom den Omstændighed, at han paa dennes Hest var redet over Boulevarden, for at Fleschi kunde tage Sigte med Maskinen. Ogsaa Pepin havde nægtet at kjende noget til Boreau, eller at have laant ham hiin Hest, eller overhovedet at have nogensomhelst Deel i Complottet. Da nu Vidnet Magnier i Pairs=Rettens Møde den 5te d. M. (han var Pepins Boutikdreng) deponerede, at han havde tre eller fire Gange seet Boireau komme til Pepin, formanede Præsidenten Boireau endnu en Gang til at sige Sandheden, idet han netop ved Oprigtighed lettest vilde møde skaanende Hensyn. Boireaubegyndte at stamme; han talte om sin Moder, og han forsikkrede, at han hverken kunde eller turde sige Sandhed. Præsidenten lod derpaa de øvrige Anklagede føres ud og besvor Boreau, som sad dermed tilhyllet Ansigt, atter i hans Moders Navn og i hans egen Fordeels Navn, at være oprigtig. Nu tilstod han, først tilfældigt af Fieschi at være ført til Pepin, for der at drikke en Snaps Liqveur; selv var han oftere gaaet derhen, og da havde Pepin en Dag sagt til ham: "Nu Boireau, Revuen nærmer sig; man siger, at der vil blive Spektakel, og at man vil Kongen til Livs. – Derpaa havde Pepin – det var den 26de Juli opfordret ham til at gjøre en Spadseretour over Boulevarden med ham. Dette var skeet, og ved denne Lejlighed havde Pepin fortalt ham, at en Galeislave, der var meget ovet i at sigte, stod i Spidsen for et, mod Kongen rettet Complot. Endvidere havde Pepin bevæget ham til, at gjøre et Spadseridt over den Deel af Boulevarden, hvor Fieschis Bolig laae; han havde spurgt, i hvilket Øjemeed, men det havde Pepin ikke vildet sige ham. Da han var kommet tilbage fra Ride touren, havde Pepin sendt ham til Fleschi, for at spørge denne, om han ogsaa havde seet ham ride forbi. Fieschi havde været forundret og havde spurgt, om Pspin havde meddeelt ham Alt, hvilket han, overeensstemmende med Sandheden, havde benægtet. – Efter nogen Nolen, fortalte Boreau videre, at Pepin havde sagt ham, hvis der under Revnen skulde opstaae Larm, vilde han (Pepin) begive sig til et Huus ved Varrieren. St. Jaques, hvor 40 Personer skulde være forsamlede. Han tilstod ligeledes, at have bragt Boreren til Fleschi, dog uden at vide, i hvad Hensigt. Efter disse og lignende Tilstaaelser fra Boreaus Side, opsatte Præsidenten Mødet, for at Stenographerne kunde omdanne de nedskrevne Tegn til ordentlige Protocoller. Da dette var skeet, bleve de øvrige Anklagede førte ind igjen, og Borreaus Udsagn, forelæstes dem. Pepin syntes meget opbragt over disse, men da Præsidenten adspurgte ham, vedblev han fuldstændigt at benægte alle de af Boreaus Angivelser, der angik ham. Fleschi og Boireau bleve dernæst inqvirerede angaaende nogle Punkter, med Hensyn til hvilke de afvege fra hinanden. Boireaus Defensor, Hr. Dupont erklærede, at under disse forandrede Omstændigheder vilde han aflevere sit Forsvar, hvorpaa Boireau fik en anden Advocat, Hr. Paillet, til paa Embedsvegne at forsvare ham. Boireaus Bekjendelser have hverken bevæget Pepin, som allermeest er blevet compromitteret derved, eller Morey til nogen Jndrømmelse af Medskyld. Til de allerede meddeelte Tilstaaelser, føiede Boreau endnu det, at Fieschi rigtignok havde foræret ham en Pistol, hvilken han ved Re vien den 28de Juli havde baaret ladt hos sig, forat betjene sig af samme, saasnart Larmen var brudt løs, men samme Dags Aften havde han kastet den i Seinefloden. Jøvrigt blev Boireau ved den meget usandsynlige Angivelse, at han ikke havde vidst, i hvilken Hensigt man lod ham ride over Boulevarden, eller hvortil den Borer, han havde bragt til Fieschi, skulde tjene. Han var kun ganske almindeligt blevet underrettet af Pöpin om, at der skulde skee noget. Blandt de øvrige, den 5te og 6te d. M. afhørte Vidner befandt sig ogsaa Prindsen af Ro han Rochefort. J det sidste Møde angik Ud sagnene for størstedelen den Diner, der havde fundet Sted hos Papiin, og ved hvilken der, efter Fleschis Udsagn, var blevet talt meget om Kongemord og deslige. Vidnernes Udsagn stadfæstede ikke disse Angivelser i deres hele Omfang, ligesom Fleschiikke heller gjenkjendte Deeltagerne i hiin Diner, skjøndt han pleier at rose sig af, at han strax kan gjenkjende ethvert Menneske, som han kun en eneste Gang har seet.