Københavns Adresseavis, 1765-02-08
Anmærkninger. Den der har meddeelt den Beretning om Gegens Udklækning og Opførstning, som nyelig iblandt Adresse Contoirets Efterretninger har været indrykket, har formodentlig ikke havt den Leylighed at giøre sig bekiendt den rette Sammenhæng dermed, saa godt som jeg, der i nogle Aars Tid, med mange flere, har seet det i min Hauge, og mærket hvorledes det i alt fra først til sidst tilgaaer, og deraf kand det komme at Beretningen ikke i alt accorderer med den Mening, som jeg er overbeviist om at være anderledes; thi vel er det saa, at Gøgen legger sit Æg udi en liden Fugls Rede, hvilken udklækker det tillige med sine egne, som oftest bestaaer af fire, men er ogsaa engang passeret at Fuglen selv har lagt fom Æg, hvilke hun ikke kunde udrue, hvorudover Gøgens, saa vel som et af Fuglens egne Æg ikke gav Unger af sig; allene, det er ikke til enten af det Slags Fugle, som i Almindelighed forstaaes, under Spurre, Gøgen betroer sit Æg og udvælger som Amme til sit Foster, men det er til en lige saa liden Fugl, hvilken man paa Sædlandsk kalder Hauge= eller MuldJrsch, den ægte Jrsches Abe, vel ogsaa NagtergalenHore=Unge, og maaskee, betydes under flere Navne, en liden bruun Fugl, hviid under Bugen, som gemeenlig bygger sin Rede i en Stikkelsbær Hække. Gogen har i Henseende til sin Skabning og Natur intet overeenstemmende med en Rov Fugl, eller forvandles dertil, og derfor heller ikke æder enten Fuglen, dens Foster Moder, eller hendes Unger, men at de døe, Dagen efter at de ere udklækkede, og af Moderen bringes af Reden, det gaaer gandske naturlig til, thi da Gøge Æget er noget større end den liden Fugls egne saa følger at Gøge=Ungen ogsaa er noget større end den liden Kugls Unger, og altsaa først færdig at modtage og nedersluge al den Madning, som den liden Fugls Fader frembringer til Reeden, som af Moderen i nogle Dage holdes bedækket, hvorudover de smaa Unger af Sult crepere, og Gøg=Ungen desto hastige re fremvoxer, og saasnart han kand flyve, begiver sig af Neden, og følger efter sine Foster=Forældre, for fremdeles at tilbringes Føde, og vil man tage den unge Gog for han kand flyve, og indsette i et Fuglebur, da seer man hvor omhyggelig de smaa Fugle continuerer at bringe den sit Ophold, som meest bestaaer af Kaal=Orme, endog til Fingeres Størrelse; Skulde Curiost finde Behag at høre noget mere herom, eller til Beviis at see enten Reden, hvorudi dette sig i afvigte Aar har tildraget, eller Gøgens og den liden Fugls Æg, som i afvigte Aar har mislinget, vil man gjerne derudi være til Tieneste. Kollekolle den H. J. Dahl. 9 Januarii 1765. Nye Maade, til at lave en kostelig Caffe=Drik. Man skal altid beholde Bundsetningen af sin Caffe tilbage, lade samme vel tørres i Luften, og giemme den paa et tørt Sted. Saasnart man har en vis Forraad deraf, saa kaster man den i en Smelte Digel, som man siden setter paa en Caleiner Jld, indtil Caffe=Setningen er forvandlet til en meget hviid Aske. Den Aske giemmer man i en veltildekket Træ=Eske, og setter den paa eet Sted, som ikke er fugtigt. Vil man nu benytte sig deraf og bruge den, saa gaaer man til Verks paa følgende Maade: Man tager 3 Skeer fulde af sidste friske Caffe=Bundsetning; denne Portion blander man med 3 Skeer fulde af ovenmeldte Aske, og slaaer en heel Potte Vand derpaa Laa der det saa koge en halv Times Tid, indtil det setter sig, da det maae staae og blive koldt. Siden filtrerer man det igiennem et Papir, da man faaer et meget klart Vand. hvilket man betiener sig af, i Stedet for det almindelige Vand, hvormed man ellers skulde tillave Caffeen. Man kommer nu den sædvanlige Portion Caffe i dette Vand, og koger den op derudi. Paa denne Maade faaer man ikke allene en sterkere, men endog en langt behageligere Caffee Drik. Sandt nok, at den udfordrer flere Omstændigheder og meere Umag; men den smager ogsaa desto kosteligere. Man kand let angive den physicalske Aarsag dertil. Et hvert Mixtum (Blanding) i sær i Planteriget, har et væsentligt Salt i sig. Dette Salt giør, at saadant Mixtum har net op disse og ingen andre Egenskaber ved sig, og avler den Kraft, som stikker i sammes smaa Grunddele. Naar man tillaver Caffe paa den sædvanlige Maade, saa bliver den, deels formedelst Jlden, og deels formedelst de Kar, hvoraf man betiener sig, berøvet den største Deel af sin flygtige Balsom, hvilken just da er mestendeels fløyet op i Luften, naar man mener, at have brændtCafften paa det allerbeste. Men omendskiønt det flygtige Salt gaaer tillige bort med Balsommen, saa bliver dog alligevel det faste Salt tilbage, som har været Grund principium til den Balsom og det flygtige Salt, som formedelst Jlden er fløyet op i Luften. Dette faste Sal. faaer man nu ud ved den anviste Omgang; thi det indeholdes gandske og aldeles i Asken af den caleinerede Caffe Naar man lader det koge i Vand, saa bliver det letning. nødt til, at blande sig med samme, og naar man filtrerer, det, saa bliver der intet andet paa Papiret end Asken, som er reent blottet fra det kostelige Salt, som har været derudi.