JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Beltpassage. Gaabense den 13de Jan. 1840. Beltet imellem Falster og Sjælland er nu saaledes belagt med fast Jis at man kan gaae over den. Dog er den meget svag og vanskelig, saa at Veiledning af bekjendte Folk er nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Blandet. Frederik den Store har vundet 5000 Rdlr. i det preussiske Lotteri. Saa sælsom denne Efterretning end klinger, er den i visse Maader dog sand. En i Breslan sammentraadt Committee til Oprettelse af en Statue for Preussens store Konge, havde nemlig taget et Lotterilod, paa hvilket hiin Gevinst er falden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Fra Gothenborg meldes under 28de Debr.: J. Natten til 19de d. M. fik Jagten Forsøget, Skipper Salomonssen, med Korn og Hamp fra Malmø bestemt til Gothenborg, en Læk, hvoraf den sank en Miil fra Nidingern. To Mand døde af Følgerne af de voldsomme Anstrængelser for at redde Skib og Liv, den tredie Mand og Skipperen lykkedes det at naae en Klippe ved Tidslern, hvor de indtil den 23de søgte at opholde Livet ved Snee, og endelig bleve reddede af 2 Fiskere fra Wrängs, der, til Skam for Menneskeheden, derfor lode sig betale 32 Rigsdaler Rigsgjæld."J Landsbyen Sagradovka, i den chersønske Kreds, paa Fyrstinde Kaschubeis Godser, levede Marina, Bonden Lisowals Kone; hun var 25 Aar gammel og omtrent i sit Svangerskabs 5te Maaned. Natten fra 15 16 Februar f. A. gik hun ud af sin Hytte, faldt om og fødte om Morgenen fire Piger og een Dreng. Børnene døde strax efter Fødselen. De vare 11 Tommer store, og alle Legemsformer vare uddannede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Skibs= og Handelsefterretninger. Kbhvn. d. 12. Jau. Skibsfarten er endnu ikke standset, og flere Skibe ere i denne Uge ankomne hertil fra Udlandet, og deriblandt Skibet Venus fra Batavia. Den indehavende Ladning bestaaer af 1104 Sække Riis, 129 Sække Peber, 170 Sække Kaffe og nogle mindre Partier af andre Varer. Ladningen er altsaa ikke stor og kan naturligviis ikke sammenlignes med de betydelige Ladninger, der for 1807 kom til Kbhvn, fra Ostindien; men desuagtet er det glædeligt, at der dog findes entreprenante Kjøbmænd, som søge paa ny at knytte Handel paa Ostindien. Det hedder ogsaa, at man tænker paa en Expedition, der, for Fleres Regning, til Foraaret skal foretages til China. – J Handelen i forrrige Uge var der forresten Stilhed, dog vare Kornvarer mere søgte og flere Partier ere solgte til at modtage i Provindserne i Foraaret. For Havre bydes 4 Mk. 4 Sk. H. Bc. pr. Td. (Berl. Av.) – Kbhvn. d. 13 Jan. Med Kornvarer staaer det, saa at sige, stille for Øieblikket. Man kan ikke sige, at Priserne gaae tilbage, thi er der Mangel paa Kjøbere uden for det daglige Behov, saa er der heller ikke mange Sælgere som melde sig. Vi kunne notere følgende Priser som de gieldende: Hvede, god Vare, her 8 Rbd. 61 s. Rbd.; middel, 8 Rbd.; Rug, her 4 Rbd. 6480 sk., ombord i Provindserne, til Foraaret 4 Rbd. 3256 s.; radet Byg, ombord i Provindserne, til Foraaret 4 Rbd. 16 s.; Gradet dito 3 Rbd. 4856 s.; Havre, her 2 Rbd. 88 s. 3 Rbd. 16 s. (Hd. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Reisende fra den 8de til den 15de Jan. 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Dhrr. Schwensen og Holm; Fru Frederichsen; Dhrr. Krover, Appel, Bille og Horup; Greve Raben; Hr. Manniche med Kone, Forvalter Clausen. Udenfor Posterne: Procurator Hviid; Selveier Steffensen; Selveier Skafte. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Hr. Neergaard; Pastor Schierning. Udenfor Posterne: Greverne Raben og Knuth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen er udkommen: Første Underviisning, en ABe og Læsebog med billeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Da denne lille Bog har fundet flere indsigtsfulde Mænds bifald, tør den med Føie anbefales som brugelig saavel i Jnstituter for smaae Børn, som for Forældre, der selv begynde deres Børns første Underviisning. Bogen faaes med illuminerede billeder for 24 s. og med sorte billeder for 16 s. hos Dhrr. Boghandler Giegengack i Maribo, Thierry i Nakskov, Berggreen og Bogbinder Madsen i Nykjøbing, samt hos undertegnede Forlægger. W. Laub. 15Øer En Kobber-Vadskekjedel paa circa 6 Spande, Vand ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. Hos Undertegnede erholdes: Gibsafstøbninger af D. D. M. M. Kong Christian den 8de og Caroline Amalie, Kong Frederik den 6te, Biskop Mynster, Münter, Confr. Thorvaldsen, Prof. Oehlenschläger fra 2 til 4 Mk. pr. Stykke. H. Berggreen. Parmacopoca Danica erholdes for 2 Rbd. 32 s. hos H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Af Umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynderie kan en Capital, stor 2 Rbd. 56 1/2 S. og T. erholdes til Laan imod anordningsmæssig Sikkerhed. Nykjøbing den 11te Januari 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
Af Baroniet Sønderkarles Overformynderies Midler kan strax, mod lovbefalet Sikkerhed, modtages tillaans 110 Rbd. Sølv. Raahaugegaard den 7de Januar 1840. Bagger, Fjerde Klasse. 2 Fag C. R. 10 Rigsbankskilling Sølv. En Peter Carl Christian, Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov og Herredsfoged i Lollands Nørre-Herred, Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Skifteretten i afdøde Kiøbmand Lacoppidans Boe og i Medhold af en under 5 October f. A. meddeelt Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, de, den eller dem, der maatte være i Besiddelse af følgende bortkomne Obligationer nemlig: 4. En af Gaardmand Niels Johansen i Dannemarre under 7 Juni 1836, til afdøde Kiøbmand H. Lacoppidan i Nakskov udstædt, og ved Lollands Sønder Herreds Ret d. 9 s. M. tinglæst Panteobligation paa 400 Rbd. Sedler, hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor tilhørende, i Dannemarre Bye og Sogn beliggende Gaard, Toftegaarden kaldet, med tilliggende Jordareal, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. og øvrigt Tilhørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-17
2. En af afdøde Kjøbmand H. Lacoppidan, under 9 Jan. 1836 til Apotheker Lacoppidan i Svendborg udstædt, og inden Nakskov Bytingsret d. 29 Febr. f. A. tinglæst Panteobligation paa 1500 Rbd. Sølv, hvorved er givet 1ste Prioritets Sikkerhed i den Debitor tilhørende Gaard No 204 i Nakskov Kjøbstads Tilegade. til at møde inden Nakskov Kløbstads ordinaire Ret, som afholdes paa Raadhuset her i Byen, den første Mandag i Juli Maaned 1841 om Formiddagen Kl. 10, for at godtgjøre deres lovlige Adkomst til bemeldte 2de Panteobligationer, da samme i modsat Fald vil, efter foregaaende lovlig Omgang vorde mortificerede saaledes, at hvad den førstnævnte Obligation angaaer, en Udskrivt af Pantebogen kan træde i den originale Obligations Sted. Laugdag er afskaffet ved Frd. 3 Juni 1796. Hammerich. Nakskov d. 6 Jan. 1840. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Lollands Falsters Tidende. Stisk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Søndagen den 19 Januar. No 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Udenlandske Nyheder. England. Jrlands Adskillelse fra England er en Trudsel, man saa ofte har hørt O'Connell fremsætte, at man nu i Almindelighed ene anseer det som et Middel, hvorved han søger at opnaae andre Hensigter, og dog, siger et engelsk Blad, troe vi at den har en dybere Betydning, og at O'Connell virkelig tænker paa, enten tidlig eller sildig at fulbyrde den, da hans hele politiske Virken gaaer ud paa at naae dette Maal. Betragter man nemlig Jrlands Historie, da vil man letteligen overbevises om, at den Uretfærdighed, hvormed de seierrige Englændere stedse have behandlet Jrland, har i Forening med de forskjellige Religioner, der herske i begge Lande, fremkaldt et rodfæstet Had hos Jrlænderne mod deres uretfærdige Herrer, og i dette Had ligger Grunden til Unionens Opløsning. Men Landets Historie viser og at de flere Forsøg, Jrlænderne have gjort for at naae dette Maal, ere strandede fordi de manglede Enighed og alle de Grundelementer, der ere nødvendige for at danne en selvstændig Stat, og O'Connell, en af Nutidens kraftigste politiske Characterer, har derfor begyndt at løse sin store Opgave ved at raade Bod paa disse Mangler, og i denne Henseende har han alt udrettet særdeles meget; thi medens Jrlands Opposition fordum var uden Betydning, fordi den manglede al Kraft, har O'Connell nu tilveiebragt Enighed, saa at Nationen nu staaer som een Mand, og stedse spørger Loven til Raads. Dette var det første, det nødvendigste, men og det betydeligste Skridt, og herved lykkedes det O'Connell ikke alene at vedligeholde Roligheden i Jrland under den sidste engelske Chartistopstand, men og at det erklærede sig for Dronningen, hvilket og fremkaldte megen Tilfredshed i England. Skulde nu, hvad der ikke er usandsynligt, en ny Chartiist-Opstand udbryde i England, vil Regjeringen maaskee blive tvungen til at bevæbne Jrlænderne, og det vil da være meget tvivlsomt om det nogensinde lykkes igjen at afvæbne dem. O'Connell er desuden nu atter gaaet et Skridt videre. Han har nemlig opfordret Jrlænderne til at sende Deputerede til Dublin for at raadslaae om nogle Petitioner til Parlamentet, og skjøndt dette synes meget uskyldigt, saa er dog herved Grunden lagt til en assemblee des notables, og fra denne, til en constituante har Historien ofte viist, at der kun er et lidet Skridt, og skeer dette, har O'Connell opnaaet sit Maal. de politske Forhold er der ingen Forandring foregaaet. Robert Peel vedbliver at erklære det for sin faste Beslutning at styrte Ministeriet ved første Leilighed, hvorimod det skal være bestemt i saa Fald at opløse Parlamentet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Frankrig. Udkastet til Pairskammerets SvarsAdresse paa Trontalen er nu forelagt Pairerne. Opponenterne have gjentaget hvad der tidligere er bemærket af Journalerne, at saavel Svaret, som Talen i fuld Maade lider af den Kulde og Jntetsigenhed, som man nu engang er vant til at finde i disse Documenter, og videre lader der sig i Sandhed heller ikke anføre om dem. - Angaaende de politiske Forhold, og navnlig om Ministrenes Stilling, lader man sig endnu stedse nøie med Rygter, der forandre sig hver Dag. – Fra de franske Beboere i Monte=Video er der indkommen en Petition, der med meget mørke Farver skildrer de derværende Franskmænds Stilling. Saaledes skulle de Jndfødte have dræbt en fransk Cadet, Wenzel, der tilligemed sit Mandskab havde reddet sig paa Kysten fra et Skibbrud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Spanien. Efterretningerne herfra ere uden al politisk Betydenhed, dog skal efter et meget betvivlet Rygte, Espartero have forlangt Narvaez fjernet fra Krigsministeriet, og samme overdaget til General van Halen. Ved Chulilla have Christinerne tilkæmpet sig nogle Fordele over Carlisterne, der dog skulle have fægtet meget tappert. Forøvrigt skal nu og Cabrera begynde at lide Mangel paa Levnetsmidler. Finantsministeren har begyndt nogle Penge-Operationer, der neppe ville finde Medhold hos Cortesforsamlingen, da de ere meget ugunstige for Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Jtalien. Hertugen af Bordeaux er endnu stedse i Nom, og modtager der Besøg af Legitimisterne. Den Forargelse hans Komme strax vakte hos den franske Gesandt, skal nu ganske være forsvunden, da man seer at Hertugen kun tilbringer Tiden med at besee Stadens Mærkværdigheder. - Paven, hvem tidligere Efterretninger har erklæret for farlig syg, siges nu atter at være meget rask.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Holland. Det er tidligere meldt at Kongen agtede at indgaae et morganatisk Ægteskab med en Grevinde d'Outremont, og efterat denne Sag derpaa i nogen Tid meget blev omdebatteret, døde den hen, indtil man nu atter bringer den paa Bane, i det man paastaaer, at Kong Wilhelm virkelig skal være formælet med en Grevinde d'Outremont. Vielsen skal efter de senere Beretninger være foregaaet i Rom per Procuration, dog synes den hele Fortælling ikke meget sandfærdig, især da Grevinden alt for nogen Tid siden har forladt Rom og er taget til Neapel. – Finantsministeren har nu og taget sin Afskeed, og man taler i Amsterdam meget om de betydelige Forandringer, som forberedes blandt det høiere Embedspersonale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Tyrkiet, Kiamil Pascha, der forhen var Gesandt ved det preussiske Hof, er nu sendt til Alexandrien for at overbringe Vicekongen Sultanens bekjendte Hatticherif, samt Ordre til at bekjendtgjøre det i alle de ham underlagte Provindser. Da Vicekongen, ved at opfylde denne befaling, vilde give et afgjørende Beviis paa sin Afhængighed af Sultanen, troer man at han ved alle mulige Udflugter vil søge at unddrage sig herfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
J Constantinopel vedbliver man endnu stedse med Reformer. Saaledes er der nedsat en Commission for at udarbeide det i Hatticheriffet lovede organiske Statut. Om de politiske Forhold hører man denne Gang aldeles Jntet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Fædrelandet. De Kongen tilstillede Adresser have, som man kunde vente det, mødt en forskjellig Bedømmelse. Saaledes hedder det i Litterarische und Kritische Blatter der Børsenhalle af 4de ds.: i læse i Aviserne at den danske Konge fra alle Sider be stormes om en Forfatning. Neppe er Frederik den Sjette død. – hans Liig staaer endnu over Jorden - neppe er Christian den Ottende flyttet indi det kongelige Pallads, for de Liberale trænge ind paa ham med deres Ønsker. Vi ansee dette ikke alene for høist upassende og uanstændigt, men tillige for et Beviis paa Svaghed, Mangel paa Selvtillid. Det ligner dog virkelig en Slags Overrumpling. Den, som er sig klart bevidst, hvad han vil; den, som kjender sin Overbeviisnings og sin Villies Kraft, han kan vel tøve i nogle Uger; han vil forsmaae, at gjøre sin Fordring saa tumultuacher. Sor risk gjældende, med Tilsidesættelse af al Sømmelighed og finere Følelse. Om end Christian den Ottende alt længe iforveien har havt til Hensigt, at forandre Forfatningen i de Liberales Aand, saa maa han dog nu foreløbigt afslaae det, i Følelsen af egen Værdighed og af Pietet imod sin Forgiænger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Neue Zeitung melder fra Kjøbenhavn, at Regjeringen, efter hvad man fra sikker Kilde erfarer, allerede har gjort de isralitiske Forstandere i Altona Meddelelser angaaende en fuldkommen Emancipatition af Jøderne, med Hensyn til Handel og Haandtering, hvorved de stilles paa lige Fod med deres christne Medborgere, under den betingelse, at Menigheden skal frafalde den i det hele og Væsentlige kun for samme skadelige jødiske Jurisdiction, Pantlaaneretten &c. Ogsaa Spørgsmaalet om blandede Ægteskaber imellem Jøder og Christne skal være bragt paa Bane, og man er yderst spændt paa Overrabinerens Svar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Tirsdagen den 7de dennes indstrandede paa Starholm Forstrand i Raaberg Sogn, Horns Herred, Galeasen Providentia af Colding, ført af Capitain Claus Philip Goldmann, kommende fra Hull med Ballast og bestemt til Hjemstedet. Besætningen bestaaer af 7 Mand, af hvilke Capitainen og 2 Matroser reddede sig ved at svømme iland; de Øvrige bleve bjergede af Kystbeboerne. Da Skibet staaer paa den inderste Revle og Masterne ere kappede vil det formeentlig ikke kunne bringes ud igjen. Procurator Hansen er Commissionair. Skibet formodes at være assureret. (Berl. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
J Morning Chronicle læses følgende Artikel; Den nye Konge af Danmark har fra Barndommen af med den største Jver lagt sig efter Naturhistorie; han besidder store Kundskaber i Mineralogien, Geologien og Geognosien, han har ydet Bidrag til forskjellige tydske Skrifter, der ere helligede disse Videnskaber; han tog levende Deel i Udgivelsen af Lexicon for Mineralogie og Geognosie, ved Hartmann (Leipzig 1828); han udgav i Aaret 1832 et Bind af bemærkninger over Bjerget Vesuv. Kong Christian den Ottende eier paa sin skjønne Villa Sorgenfrie, omtrent 2 Mile fra Kjøbenhavn, et mineralogisk Cabinet med mere end 22000 forskjellige Specimina, der ere samlede paa hans vidtløftige Reiser i Europa. De Miner, denne Fyrste lod aabne i Fyen, da han var Generalgouverneur over denne Øe, have ledet til Opdagelsen af en Mængde nordiske Oldsager, blandt hvilke der er en umaadelig Mængde Vaser og Jnstrumenter af Guld, Sølv, Bronce og Marmor, der have været brugte til Odins Dyrkelse. Denne Samling, der endnu er i det Slot, som Christian den Ottende beboede i Odense, skal føres over til Kjøbenhavn til Museet for nordiske Oldsager. te, Overauditeur Byefoged Lassen i Frederikshavn bekjendtgjør nu at han paa forskjellige Steder i Kjøbenhavn har henlagt verificerede Gjenparter af den Strandingsprotocol, der blev ført ved Skibet. Watsons Stranding, og formener han tillige, at man deraf vil see, at han har behandlet denne Strandingssag med Sindighed, upartiskhed og Uegennyttighed, og at han, efter Stranding-Anordningens Forskrifter, har ladet Skipper, Commissionair og andre Vedkommende, efter at han (Lassen) pligtmæssig havde gjort den Forestillinger og hvad han ansaae for rigtigt, handle frit og uhindret, og at han har underkastet sig Sagkyndigeres Raad og Mening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Da han imidlertid formener, at en Forsikkring fra hans Side om at han rolig seer Domstolenes Kjendelse imøde, vel vil finde liden eller ingen Jndgang, lover han tillige i sin Tid at publicere Udfaldet af den hele mod ham instituerede Undersøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Jfølge den Frisindede er det Bonden Niels Nielsen paa Rødovre Mark, der har foreslaaet den af os i forrige R omtalte Æreport med de der omtalte Transparenter. Proponenten, der siger, at han er født i en Egn, hvor Slaveri og Tyranni i Forfædrenes Tid har trykket mangen ærlig Bonde for tidlig i sin Grav, foreslaaer tillige, at Bønderne og Sognefogderne skulde samle sig til en Parade paa Landeveien fra Damhuset og saa langt den kunde strække sig til Roeskilde, og hver Bonde dertil medtage en Rive, hvis Hoved var omviklet med et lille Stykke Flor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
J den Frisindede findes følgende Digt, der paa en ret god Maade behandler en gammel bekjendt Fabel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Paa Holmens Kirke kan Hvermand see Et gyldent R, et og et Pa Men Hvermand forresten ei veed saa lige, Hvad "Regna firmat pietas, vil sige. (Fjerde Christians Valgsprog det var) Paa Dansk det omtrent den Betydning har, (Saa paastaae de, der Latinen dyrke). Gudsfrygt giver Rigerne Styrke." - Det Ord den Fjerde bekræftet fandt, Den Ottende finder det ogsaa sandt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Man har en Fortælling - og Sandhed, om Digt, Hvo tager det vel saa nøie med Sligt? – Kortsagt, der berettes: Engang en Skare Om Kirken stod, vilde Skriften forklare; Man staver og læser og grubler derpaa; De Bogstaver tre kan jo Jngen forstaae. Da raaber En af de tjærede Drenge: Der staaer jo: "Riget fattes Penge!" Det Ord den Fjerde bekræftet fandt, Den Ottende finder det ogsaa sandt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Nykjøbing. Ved at læse en Artikkel i Fædrelandet og Tilveiebringelsen af en offentlig Postgaard i Veile, saaledes som den i flere Byer existerer, paatrænger sig Ønsket ogsaa om en lignende Foranstaltning her i Byen. Foruden at her noget nærer den betydeligste Posterpedition i hele Stiftet, og een af de største paa Berne, har Antallet af Reisende i en mærkelig Grad tiltaget ved Diligence, Dagvogns- og Danskibsfarterne, og da Biposter expederes herfra saavel til Stubbekjøbing som til Nysted, kan man med Føie ansee Stationen forCentralpunktet for en udstract Postforbindelse. En saa vigtig, og for Postintraderne saa indbringende Station, har derfor vistnok og Krav paa et anstændigt Locale saavel for Posterpeditionsvæsenet som for de Reisende, og kan der vel for disse Sidstes Vedkommende Jntet udsættes ved den nærværende Indretning, saa er og bliver det dog altid vidst, at saalænge Postmesteren er nødsaget at boe til Leie, beroer Localets Beskaffenhed paa tilfældige Omstændigheder, der endog kan gjøre det umuligt for ham, med sin bedste Villie, at opfylde de Fordringer, der billigen kan gjøres. Det staaer ei engang altid i hans Magt at vælge det for Byens, eller Omegnens Beboere beqvemmest beliggende Sted, naar han ikke kan bringe det Almindelige et Offer, der overstiger hans Evner, og derfor ikke billigen kan forlanges. Og saaledes er det her bleven Tilfældet, at Posthuset er beliggende ved Byens yderste Ende, og for saavidt udenfor samme, som det ligger paa Landets Grund. - Hvor høist ubeqvemt dette er for de Corresponderende, som skulle modtage og aflevere Breve, og for de Reisende, der her afstige for at tye til den i Byens anden Ende beliggende Gjæstgivergaard, er af sig selv indlysende, og vi have derfor, efter fleres Ønske, ikke taget i Betænkning at anbefale Sagen til den Kongelige Generalpostdirections Overveielse, forvissede om, at Kjøbet af en til Øiemedet passende og beqvemt beliggende Postgaard vil skee saasnart Leilighed dertil gives. Jkke mindre end det Almindelige, vilde Postmesteren selv være vel tjent dermed, i Særdeleshed paa et Sted hvor Huusleien er meget høi, og da den sjældent pleier at blive nedsat for den, der ikke har Valget mellem hvor han vil boe, og ikke kan være tjent med hvilkensomhelst Leilighed der bydes ham. Han vilde udentvivl kunne boe billigere, om han end maatte svare Renterne af Kjøbesummen for en Eiendom af Middelstørrelse, og ikke være udsat for idelige Flytningsomkostninger, ja for maaskee til Slutningen at maatte flytte udenfor Porten. Han er som sagt ikke saa meget langt derfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Ved Avisens Slutning i Dag Kl. 12 var den udenlandske Post for i Fredags og den kjøbenhavnske Post for i Gaar endnu ikke ankomne hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Blandet. En fransk Journal fortæller, at der i et Sogn i Omegnen af Blage er født et Barn med tre Hoveder, som efter al Anseelse var aldeles fuldbaaret og istand til at leve og trives. Endnu mere paafaldende er det, at i hvert af Ansigterne var forskjellige Udtryk, ligesom ogsaa Hovedhaarenes Farve var fuldkommen forskjellig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Til Dagens Nyheder i Paris hører, at en Dreng paa 11 Aar har taget Livet af sig selv. Barnet var Søn af en Bureauchef i Krigsministeriet; klagede over Livskjede, og skjød sig med en Pistol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Paris og London trues Cigarerne med et fuldkomment Nederlag. Man ryger nemlig nu her af Porcellains-Rør, der ere fyldte med Tobak, men have smaae Lufthuller, for at forhindre Tobakken fra at forbrænde for hurtigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
En fransk Embedsmand, som levede fem Aar paa Corsica, har berettet, at fra 1832 til 1836 vare ikke færre end 338 Personer blevne myrdede og 448 haardt saarede, – af en Befolkning af 200,000 Sjele. De syv Tiendedele af de Dræbte og de fire Tiendedele af de Saarede havde faaet deres Skade ved Skydegeværer. De fleste Mord forefaldt i Maanederne December, Januar og Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Af en for nylig ved Hericart de Thury udkastet Statistik viser det sig, at de i Paris's Omegn anlagte Kjøkkenhaver aarlig give 30 Millioner Francs af sig og forsyne 500,000 Mennesker. Frugter og Blomster kaste ligeledes flere Millioner af sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Ved Tallotteriets 1497 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Jndsendt.