Berlingske Tidende, 1781-12-31
Londen, den 14de Dec. General Carletow, der, som bekiendt, forhen var Gouverneur paa Canada, har den 12te hujus været ved Couren, og haft en lang Samtale med Hs. Majestæt Kongen. Man troer at samme har antaget Hovedcommandoen over den Kongl. Armee i Nordamerika. - Hr. Burke har den 4de huj paastaaet i Parlementet, at det samtlige Huus maatte undersøge Admiral Rodneys og General Vaughans Opførsel paa St. Enstach, for at overtyde Verden om, at Parlementet ikke biefaldte disse tvende Commanderendes Udsvævelsen og ubillige Handteringer sammestæds. - Lord Germaine svarede, at han ikke holdt det for billigt, at foretage denne Sag i Parlementet, da adskillige Processer samme angaaende vare gjorte anhængige imod Admiral Rodney. Hr. Burke lod ikke denne Undskyldning gielde; men paastoed, at de som var skeet paa St. Eustach, fornærmede Folkeretten høyeste Grad, og var den yderste Grumhed, for hvilke Parlementet altsaa for at redde Nationens Berømmelse f. Ædelmodighed og Mildhed, i det mindste offentlig maa bevidne sin Afskye. Han angreb herpaa Admiral Rodne, at han tilligemed General Vaughan var bleven afviist fra Se Vincent, som han vilde have taget tilbage fra Fransoserne, og at han for at vise sit Mod var gaaet med en stor Escadre og fleere end 1000 Mand Landtropper for St. Enstach, som kun havde en svag Besætning. Øen havde overgivet sig til ham paa Naade og Unaade, og han havde derover holdt s. berettiget til at confisquere alt hvad der fandtes paa samme, det maatte tilhøre Hollændere, Fransoser, Amerikanere, Engelændere, eller hvem det vilde. Denne Opførsel kund han ikke retfærdiggiøre hverken af Grotius, Puffendorf eller Vattel. Da de Franske Kiøbere ikke vilde betale, førende havde tilstrækkelig Sikkerhed for det Kiøbtes Aflevering, havde Rodney ladet deres Skibe, hvori de havde pakket, hvor de havde kiøbt, geleyde af bevæbnede Engelske Fartøyer lig til Rehden af Martinique. Han paastoed at Auctionen paa St. Eustach var skyld i Forliset af Tabago og den bedrøveliTildragelse i Chesapeak. Admiral Rodney begyndte derpaa sit Forsvar. Han sagde at han aldrig havde villet inddrømme Hollænderne paa Øen S. Enstache Betingelser, men at handle med dem, som med at dre af Engelands Forrædere. Han paastod, at han ikke har de confiroveret noget til sit, men til Kronens Beste. Jngen Amunition eller Krigsfornødenheder vare blevne solgte i Fienderne. J Forliset af Tabago var han uskyldig, og har de tilig nok givet Underretning om Fransosernes Hensigt paa paa Chesapeak; men man havde ikke agtet det. - GenerVaughan forsvarede sig ligeledes, og oplæste til sin og Admralens Retfærdiggiørelse en Adresse fra Hebræerne paa St. Efstach, hvoraf han beviste, at ingen Jøde var bleven plyndre paa St. Eustach. Efterat alle Debatter vare til Ende, ble Hr. Burkes Forslag, som var bleven forbedret, forkastet ved 163 Stemmer imod 89, og Rodney derved frie fra al Uddersøgelse af Parlementet. - J Underhuset skede det Forslag at bevilge Kongen 100000 Mand til Krigskibenes Bemading i Aaret 1782, hvilket og blev antaget. Ved denne Le lighed sagde Lord Lisburne, som gjorde Forslaget, at vi i A ret 1780 havde haft 98 Skibe af Linien; at 6 af samme var forliiste ved adskillige Tilfælder, og 17 andre af Storm og Uveir gjorte udygtige til videre Tieneste; at 14 Krigskibe som han haabede, skulde i tilkommende Aar løbe nye af Stebelen, og at vor samtlige Søemagt, store og smaae Skib sammenregnede, skulde udgjøre 404 Skibe.