Extraordinaire Relationer, 1742-02-01
Processionens Beskrivelse, som skeede til Frankfurt den 24 Januarii, da Keiseren blev udvalt. Om Morgenen imellem 8 og 9 kom tvende Kammerherrer fra Churmaynz og Churcolin hver i en Karet med 2 Heste, og forføyede sig til Romersalen, for at aflegge der begge Chur fyrsters Churdragt tillige med Chursværdene og Marskalstavene. Her paa kom Rigets Arvemarskal Greven af Pappenheim i en prægtig Vogn med 6 Jsabelfarvede Heste, og bragte Stadsportenes Nøgler, som bleve baarne for ham, hen til Valkammeret i Kirken. Til samme Tid overleverede ogsaa Dom-Decanus hannem alle Nøgler til Kirken; hvor af Arvemarskalken ikkun beholdt tu, de øvrige leverede hand Rigets Arvedørvogtere Greven af Werthern. Arvemarskalken havde en brun Stoffes Kappedragt paa, som var virked med Guldblomster, besat med sølv Kniplinger og drætted med blaa Fløyel; Men Arvedørvogterens var af sort Fløyel med rød Taftes Underfor. De tillukte Kirkedøre vare alle besat med Vagt. Ved den første, hvor igiennem Jndtoget skede, stod Chursachsiske Svidsere. Klokken 9 fandt Churfyrsterne af Maynz og Cølln tillige med Valgesandterne sig ind paa Romeren alle til Vogns med deres talrige og prægtigen klæde Følgeskab, og forsamlede sig i Conferenzsalen. Jmidlertid bleve de Heste, hvor paa de skulde ride, holdte uden for af Understalmestere. Saa blev og saa den Maynziske Vibiscop, som forrættede Messen, hented af nogle Ministranter klæde i Chor kjorteler, og ledsaged til Kirken. Efter at Churfyrsterne og Gesandterne havde været nogen Tid i Conferenzsalen, begave de første sig i besynderlige Gemakker, hvor de toge deres Chur kjorteler paa, som vare af rød Skarlagen og forede med Her me Aar 1742. melin. Strax der paa gik Toget for sig under alle Klokkers Lydelse paa efterfølgende Maade: Noget for ankiørde Rigets Arvemarskal i sin Vogn allene, steg af i Korsgangen, og gik ind Kirken. Processionen selv blev aabned af Rigets-Fourerer og de Churmaynziske Reysefurerer. Paa dem fulte Chur fyrsternes og Churgesandternes Liveri, som blev anført af Hoffurererne. Der paa kom de Chursaxiske Trompetere og Pokkere, den churcolliske Svidsergarde, de churmynske ridende Drabantere, Churfyrsternes og Gesandternes Officianter og Canzeliebetientere, efter dem deres Pager med deres Hof= og Exercitz-Mestere, Gesandskabernes Cavallerer, Hofmarskalkerne af Maynz og Cølln med deres Marskalk Stave, de churmaynziske og churcolliske Ministrer og Cavalerer iblant hver andre, Domherrerne af Maynz og Cølln, den churmaynske Overhofmarskal Greven af Stadien til Hest i en sort Kappedragt og med blot Hoved, førende Chursværdet i Steden. Siden kom Churfyrsten af Maynz selv i sin Chur dragt i en Senfte, som var overtrokken med Fløyel og rigeligen besat med Guld. Den blev baaren af Heydukker. Ved begge Sider gik Overstaldmesteren og Oversten ved Garden. Der paa fulgte den chureolinske Overhofmarskal med det bare Hoved til Hest i en Kappedragt af Gyldenstykke besat med Sølvkniplinger, og har Chursværdet i Skeden. Efter ham kom Churfyrsten af Cølln selv i sin Churdragt paa en Graaskimmel med en Skabberak af rød Fløyel, som ganske var bestokken med Guld, og med en blaa Studsiær paa Hovedet. Stibøglerne vare af Sølv, der var forgyldt, det øvrige Hestetøy var ganske af Guld, og pryded med Guldbaand. Ved begge Sider gik Overstaldmesteren og Gardeoversten. Næst der paa saae mand den Churtrierske første Valgesandt Greven af Jngelhelm i en Violetsilke Domherredragt, som var besat med Guldqvaster; hand havde en violet firkanted Hue paa Hovedet Februarii Maaned, det, og red paa en sortebruun Hest, som var belagt med en sort Fløyelskabberak med Guld bestukken, og pryded med Guldbaand. Alle Pukkler paa Bidslen, saa vel som Stibøylene, vare forgyldte. Næst ham red den Churbeyerske første Valgesandt Greven af Kønigsfeld i en Kappedragt af Gyldenstykke med Sølvkniplinger, og havde paa Hatten en hvid Fiær, som var besprængt med rødt, og hengde noget need mod Skyggen. Hesten var sortebrun som havde en rød Fløyelskabberak bestukken med Guld, og var flætted med Guldbaand. Bidslen og Stibøylene vare forgyldede. Strax der paa kom den Chur saxiske første Valgesandt Greven af Schonberg i en Kappe dragt af Sølvmoer med Guldkniplinger, og har paa Hatten en hvid imod Skyggen hengende Fiær. Hesten var en Rappe med en guul rigeligen med Sølv bestukken Skabberak, med Sølvbaand flettede i Mannen, og med en sort Studsfiær paa Hovedet. Pukklerne paa Bidslen og Stibøylerne vare af Sølv. Næst ham ved den venstre Side ved den churbrandenborgske første Valgesandt Greven af Schwerin med den sorte Ørneorden i en Kappedragt af Sølvmoer med Kniplinger, og med en Hat som var pryded med en hvid mod Skyggen nedhengende Fiær. Hesten var Castaniebrun, som var pryded med en gul Fløyelskabberak, der var bestukken med Guld, og med Guldenstykkes Baand, flettede i Mannen. Bidslen og Stibøylen vare forgyldede. Her paa fulgte den Churpfalziske første Valgesandt, Friherren af Wachtendonck med S. Huberts Ordenskiæde i en Kappedragt af Gyldenstykke med Sølvkniplinger; hans Hat var stred med hvide mod Skyggen nedhangende Fiær. Hesten var sortebruun, som var smykked med en rød Fløyelskabberak og med gyldene Baand. Bidslen og Stibøylerne vare og saa forgyldte. Ved den venstre Side red den første Churbrunsvigske Valgesandt, Friherren af Münchhaufen i en Kappedragt af Gyldenstykke med Sølvkniplinger, og hav Aar 1748. havde en Fiær i Hatten, som hængte ned mod Skyggen. Hesten var en Skimmel, pryded med en rød Fløyelskabberak, der var bestukken med Guld, og med Guldbaand; Saa vare og saa Bidslen og Stibøylene forgyldte. Alle Heste vare af en udkaaren Skiønhed. Den churmaynziske Livgarde og de churcolinske Drabantere sluttede Troppen. Valgesandterne af anden og tredie Rang havde alle begiven sig for i Veyen i Ka retter, som vare bespendte med 6 Heste, og vare alle i en sort Fløyels Kappedragt, som var fored med rød Taft og besat med Guldkniplinger. Af det tydske Rige berættes, at de Ungerske Husarer husere temmeligen i Beyren. Nu ere visse Tidender, som bekræfte det for nogen Tid siden opkomne Rygte, indløbne til Regensborg, at München er gaaen over til Østerrigerne, og at Husarerne ere lagde ind paa Execution, i det Fienden fordrer en stærk Brandskat af Staden. Af ganske Beyren ere de 2de Stæder Straubingen og Jngolstad de eneste, som ey ere i Fiendens Vold. Og disse maatte vel nogen Tid kunde holde sig. Thi Ingolstad er meget fast, og Straubingen vel besat.