JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1774-10-14
De, som maatte have at fordre i Stervboet efter afgangne Selveier Laurs Laursen i Neistgaard i Tornbye Sogn, enten Penge eller Penges Værd, blive herved indkaldede at anmælde saadant Krav hos mig, som committeret Skifteforvalter, inden 6 eller 12 Uger fra Dato, eller og i seeneste ved Skiftesamlingen i Neistgaard næstkommende 15. Januar., hvor og til hvilken Skiftesession alle andre, som maatte have noget ved Skiftet at erindre, eller befindes at være i Gield til Stervboet, ligeledes indkaldes at møde. Creditorerne ville see sig forsynede med saadant Beviis om deres Fordringers Rigtighed, som skee bør, og Loven byder. Hiøring den 1. Octobr. 1774. O. Worm.
Jyske Efterretninger, 1774-10-14
Da en Person navnlig Peder Mørk, som var Forpagter paa Dyvai Wensyssel i Aaret 1763 fik af mig Peder Esperson 300 Rdlr. til Laans, og for samme tre Hundrede Rdlr. pantsatte en Deel af hans Meubler og Effecter, alt specificeret, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin og Messing, et Lomme=Uhr Stole, Borde, Kister, Skrine, Skabe, i jernKakkelovn, Sengeklæder, Sengesteder med Omheng, Kiøkken= og Brygger= samt Gaards Redskab, 1 Postvogn med behørig Bringtøy, 1 Arbeydsvogn med meere, 2de Sadeler med Skaberak og Tømme; 8te unge Bæster i 2det 3, 4 og 5te Aar, efter Sr. Mørches egen Vurdering, af 132 Rdlr. Værdie; men som han nu ey paa det 8de Aar har betalt enten Renterne eller mindre Capitalen, saa bliver J Sr. Mørk herved i de Aalborgske Aviser 3de Gange advaret at indfinde eder hos mig her paa Gaarden inden Medio Octobr. for at gjøre mindelig Betaling og Rigtighed for Capital og Renter, saafremt J ey skal blive anseet, som den bor ansees, der sælger og afhænder det Pant, som til andre er for hæftet. Ballegaard paa Morsøe den 26. August. 1774.
Jyske Efterretninger, 1774-10-14
Proclama. Norten Teilmann til Ristrup, Deres Kongelig Majestæts Justitsraad, l og Forvalter Peder Mønster paa Bygholm som indsatte Excecutores Testamenti efter sal. Hr. Christian Fischer til Alling og Grauballe Gaarder i Nørre Jylland, indkalde herved alle og enhver, som i den sal. Mands Stervboe maatte have noget lovligt at kræve, paastaae, eller erindre, være sig af hvad Navn det være vil, til at mælde sig dermed hos og, forinden eller til de i Loven allernaadigst befalede Terminer, efterat dette Proclama for Ober=Retterne er forkyndet, og det med saadanne Beviser, som kan gotgiøre deres Fordringer, Paastande eller Erindringer. Og da velbemældte sal. Afdøde og Frue, foruden det de enten have anvendt eller bestemt til milde Stiftelser, ligeledes ved deres testamentariske Forfatninger have bortskienket en anseelig Deel af deres Formue til efterskrevne i Danmark og Norge, saasom: Til Hr. Justitsraad Fischer i Kiøbenhavn, Velbemældte Hr. Justitsraads Børn, til velbemældte Hr. Justitsraads 2de Søsters Børn, sal. Cancellieraad Hansens Børn paa Lyngsbechgaard, Hr. Peder Kierulfs Børn i Hornslet, Mad. Møllers Børn i Karlbye, sal. Jochum Lihmes Børn i Hinge, sal. Mad. Rafns Børn ibid. Mad. Riises Børn i Nimtoft, Mad. Koghs Børn i Seiling, Mad. Saabyes Børn i Aarhuus, Mad. Sørensens Born ibid. Mad. Spliids Børn i Tem. sal. Hr. Rasmus Lihmes ugifte Dotter, Mad. Nørholms Datter, Frue Zütphen, Frue Benzon, sal. Hr. Etatsraad Teilmanns Børn, Hr. Cancellieraad Biørns Frue. Som, saavidt Mueligheden vil tillade, af mig Justitsraad Teilmann i førstkommende Wiborg Snapsting 1775, bliver udbetalt, undtagen det, som aarlig er bestemt, saa anmode vi allertienstligst og skyldigst samtlige disse respective Legatariis, hvoraf en Deel baade af Personer og Opholdstæder er os ubekiendte, at de betids forinden Snapsting behagelig seer os tilstillede saadanne lovgyldige Beviser, som kan hiemle dem enhver i sær Ret til Donationerne, ligesom Vedkommende og seer de Umyndige forsynede med saadanne Formyndere, Værger eller Caution ster, som i Snapsting kan modtage Pengene, og derfore give skadesløs, Askald. Endelig anmodes de Debitorer, som ikke til visse Betalings Terminer ere forbundne, inden ovenmældte Tider for Vidtløftighed at undgaae, at afbetale, hvad de til Stervboet maatte være skyldige. Saa mældes og til behagelig Efterretning, for hvem dette maatte vedkomme, at en Skiftesamling bliver foretagen paa Allinggaard Onsdagen er den 19. Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Ristrup og Bygholm den 24. Septembr. 1774.
Jyske Efterretninger, 1774-10-14
Avertissement. Cancellieraad Steenfeldt til Demstrup agter førstkommende 28. Octobe. - Kl. 2 Eftermiddag ved offentlig Auction i den hannem udi Aalborg, tilhørende ved Nyetorv syndre Side beliggende Gaard, samme Gaard med al sin Tilliggende, intet undtagen, efter det ham derpaa meddeelte Skiøde i Aaret 1760. at lade bortsælge, om fornøyeligt Bud skeer, og det paa føyelige Conditioner, som 2de Dage førend Auctionen hos Monsr. Andreas Haarboe der i Byen kan faaes at see, og paa Auctionsstedet i øvrigt blive bekiendtgjorte. Da min Søn Hans Rasmusen Satmann fra Aalborg først i August Maaned 1773. gik med sin førende Galliase, Elisabeth kaldet, udaf Sundet, for at fortsætte sin Reyse til Bergen i Norge, og ingen siden den Tid har hørt eller spurgt fra ham, hvoraf sluttes med fuldkommen Vished, at han maae være forulykket og omkommet paa denne sin Reyse, saa siden det nu er over Aar og Dag efter hans Bortreise, i hvilken Tid han ikke er bleven opdaget, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten privilegerede Berlingske Aviser, og de Jydske Efterretninger, alle fornævnte min Søns Credi= og Debitorer, inden den udi Loven allernaadigst anbefalede Tid, udi mit Huus paa Søndre Gade her i Aalborg, de første at legitimere deres Fordringer, og de sidste at betale deres Gield, da enhver skal vederfares den Ret, som allernaadigste Love foreskrive, efter deres i Hænde havende Bevisers Kraft, og Boets Tilstand; og til saadan Ende bliver første Samling berammet førstkommende 9. Novembr. og Formiddagen Klokken 10 Slet udi fornævnte mit Huus paa Søndre Gade, til hvilken Tid og Sted Vedkommende ville behage at indfinde sig. Aalborg den 26. September 1774. Rasmus Nielsen Satmann.
Jyske Efterretninger, 1774-10-14
Paa Ellinggaards og Eskiers fælleds Forstrand, for Jecrups Eiendom i d. Elling Sogn i Wendsyssel, er indkommen Natten imellem den 19. og 20. hujus et Vrag af en stor fladbundet Baad eller Pram, som derefter er opbierget og sat i Forvaring; hvilket hermed 3de Gange bekiendtgiøres, og vedkommende Eiere indkaldet, lovlig legitimeret at indfinde sig inden Aar og Dags Forløb, da samme opbiergede Vrag er at bekomme imod Biergelønnens og andre Omkostningers Betaling. Elling gaard den 24. Septembr. 1774.
Jyske Efterretninger, 1774-10-14
Paa mit Høygrevelige Herskabs Vegne J. Christensen. Waa Bratschous Gods udi Vester Hanherred, Aalborghuus Amt, Kliim Sogn og Bye, er bortdød Huusmanden Anders Andersen Kiempe, og i Stervboet paa 30te Dagen begyndt behørig Skiftebehandling; men da den Afdøde (efter Beretning) skal have været i en Deel Kiøb og Handel med adskillige hist og her i Landet; Saa bliver Stervboets Credi- og Debitorer herved 3de Gange efter hinanden indkaldede, de første lovlig at mælde deres Fordringer, og de sidste at betale, hvad de til Stervboet ere skyldige; ligesom Arvingerne og indvarsles til Møde i Stervboehuuset, deres Tarv at iagttage under Skiftebehandlingen, som bliver foretagen den 8 Decembr. førstkommende, og samme Tid bragt til en schon den 24 Septembr 1774. delig Slutning, saafremt Omstændighederne dertil ville føre sig. Brat Ove Møller, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
En Tale ved Jndsættelsen til Rector-Embedet i Horsens den 18. Januar. 1774. tilligemed en Præken, holden paa første Paaskedag til Aftensang af Mag Johan Henrik Tauber, Rektor ved Skolen. Aalborg 1774, trykt i det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie ved J. P. Holtzberg, 68 Sider i stor 800. sælges for 12 Skilling.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Endskiønt dette Skrift herfra er udkommet, tvivle vi dog aldeles ikke paa, at det jo vil blive paa det fordeelagtigste be dommet af andre, som kunde være meere fritagne for Mistanke om Partiskhed; vi holde os derfor allene berettigede til, at anføre Hoved Indholdet saavel af Talen, som af Prækenen. Talen gaaer fornemmelig ud paa at vise: Embedets Vigtighed og dets betydelige Indflydelse i Statens sande Vel, og at udlede de gode Egenskaber, og høynødvendige Dyder, der bør være samlede i en redelig og elskværdig Skolelærers Sind og Hierte. Her under. søges: Hvad Smag han har, hvad Sindelav han er af, hvad Fremgangsmaade han vil bruge i sin Underviisning, og hvad for et Hierte han vil blotte i sit heele Embeds Bestyrelse. Et mildt, venligt og med Alvorlighed blandet Væsen bør udmærke Skolelæreren. Al utidig Fortrædelighed, Haardhed og Suurseenhed bor være forjaget fra den, som skal raade for den muntre Ungdoms Oplærelse i Studeringer. - Ved Leylighed berøres nogle Feyl i Studere=Maaden, gængse i de fleste Skoler, ja ved Akademiet selv. Gid disse og andre Feyl berørte af en Baden, Sporon, og andre, maatte med Tiden vorde afhiulpne. - I Prækenen har Texten givet Hr. Forfatteren Anledning til at betragte: Et christeligt Liv og Levnet som det sikkerste Taknemmeligheds Beviis imod Gud, Forsoneren, for Festens Velgierninger: 1) Hvad der hører til et christeligt Liv og Levnet. 2) Hvorledes et christeligt Liv og Levnet er det sterkeste og ubedrageligste Beviis paa vor Taknemmelighed imod Gud for Festens Velgierninger. - Vi behøve ikke at anføre videre af denne, i vore Tanker, ypperlige Præken. De, der hverken have Lyst til, enten at høre, læse, eller kiøbe en god og opbyggelig Præken, ville dog alligevel springe dette forbi, og intet kere sig om, at man opmuntrede dem til at læse grundige og vel skrevne Danske Prækener. Men andre Veltænkende, der have Lyst til Guds Ord, og gjerne ville lade sig undervise om deres Pligter, hvad de skal troe og giøre, disse ville vist finde sig meere fornøyede ved at gjennemlæse heele Prækenen, end ved at finde allene her i disse Efterretninger et kort og ufuldstændigt Udtog af en lærerig og opbyggelig Præken. Vi overlade derfor til vore Læsere selv at giøre Valget.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Gibraltar den 4 Septembr. Spanien sender immer fleere Tropper og Ammunition baade til Ost- og Vestindien. J Carthagena bygges et Krigskib efter et andet, og der blive stedse nye oplagte.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
London den 30 Septembr. Til Richmond, i Grevskabet York, bragte en Kone i disse Dage 2 Børn til Verden, neml. en Pige og en Dreng, Pigen kom levende til Verden, men Drengen død. En Læge, som var tilstede ved Fødselen, sagde, det var Skade, at Drengebarnet, som var et smukt Barn, skulde være dødt. Han besluttede at giøre et Forsøg paa, om det og virkeligen var dødt, og om det ikke kunde bringes til Live igien. Til den Ende betienede han sig af en Clysteerpibe, og bragte Barnet inden en halv Time til Live igien, og siden er det blevet levende.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Frankfurt den 4. Octobr. J Forgaars Morges Kl. imellem 10 og 11 gik en Romersk Coureer her igiennem med den Efterretning, at Pave Clemmens den 14. var den 22 i forrige Maaned om Morgenen imellem 2 og 3 død af en hidsig Brystsygdom.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Cölln den 7 Octobr. Den 3 hujus ankom her en overordentlig Coureer fra Rom med den Efterretning, at Paven den 22 i forrige Maaned var død af en Betændelse i Brystet.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Kiel den 7. Octobr. J Tisdags Aften Kl. imellem 7 og 8 er Hs. Magnificenz, ProCanzler ved dette Universitet, den Kongel. Hr. Etatsraad Cramer, ankommen hertil med sin heele Familie. Nogle og 20 til 30 Studentere reede ham paa et par Miile i Møde, og ledsagede ham hertil. Kl. 9 kom samtlige Studentere for Hans Magnisicences Huus, og opførte en Aftenmusik. Saa snart samme var til Ende, kom Pro=Cantzleren uden for Dørren, og aflagde sin Taksigelse.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Fra Nederrihn den 8 Octobr. Den Efterretning om Pavens Død har i disse Egne foraarsaget en overordentlig Opmærksomhed. Man havde allerede kort forhen adskillige Rygter og heel besynderlige Ting, som skulde være skeete i Rom, og naar man tager i Betragtning Efterretningerne om de bekiendte Spaadomme om Pavens forestaaende, Død, for hvilke adskillige Personer ere bragte i Arrest paa Engelsborg, og hvorover Ministrene fra Spanien og Portugal have gjort saa alvorlige Forestillinger i Rom, saa komme deraf adskillige Formodninger, hvis Grund maaskee Eftertiden kan retfærdiggiøre.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Kiøbenhavn den 15. Octobr. Sidstafvigte 11. hujus indfaldt Hs. Kongel. Høyheds, Arve Prints Frederichs Fødselsfest, da Hs. Kongel. Høyhed indtraaede i sit velsignede Alders 22. Aar. Hs. Majestæt Kongen gjorde samme Dag bekiendt den lykkelige Ægteforening imellem Høystbemældte Hs. Kongel. Høyhed og den Durchl. Princesse Sophie Frederica af Meklenborg Schwerin Gystrow, som er fød den 24. Augusti 1758. Denne høye Formæling blev samme Dag ved Procuration fuldbyrdet med største Høytidelighed i Schwerin. Princesse Brudens Broder, Hs. Durchl. Prints Frederich, Frantz indtog, efter given Fuldmagt, Hs. Kongel. Høyheds, vores naadigste Arveprintses Sted under Vielsen. Den 12 huj. skulde Princessen tiltræde sin Reyse til Rostok, hvor hun skulde modtages af Geheimeraadinde, Grevinde Schack Rathlou og sin Danske Hofstat, og da den 13, om Vinden vilde blive føyelig, gaae om Borde, og med de Kongel. Danske Skibe afseile til Kiøbenhavn, hvor adskillige Foranstaltninger giøres til Hendes Kongelige Høyheds høytidelige Modtagelse.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Aalborg den 20 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Ved sidst ommældte Landemode bleve 4 Provster indsatte og crerede, nemlig: Hr. Niels Raae til Provst i Hillerslef Herred; Hr. Adrian Brønlund til Provst i Hundborg Herred; Hr. Clemen Kierulf Spliid til Provst i Kiær Herred, og Hr. Matthias, Steenberg til Provst i Nørre Herred. J Anledning heraf holdt Hans Høyædle Høiærværdighed, Hr. Biskop Doct. Brorson en dybsindig og ziirlig latinsk Tale, hvoraf vi kunde meddeele vore Læsere dette korte Udtog: Talen handlede egentligen om den Evangeliske Kirkes Tilsyn og Varetægt. Dette saae Apostelen Johannes fordum udi et eftertænkeligt Syn, hvorom han taler i Aabenbar. B. XIV. v. 1. hvilke Ord grundig bleve forklarede. Johannes havde tilforn seet Guds stridende Kirke i den sletteste Tilstand, han havde hørt den slette Engel basune om disse grumme Fiender, Satan, Mahomed, Anti=Christen, men nu saae han et glædeligt Syn, der gav ham det beste Haab om bedre Tiden for Guds Kirke, da han havde hort den syvende Engel basune. Han saae Lammet staaende paa Zions Bierg som en uovervindelig Seyerherre og som en vældig Anfører for sin Hær, der alle stode paa deres Post, og holdte sig færdige til Strid, de vare alle beseglede, de ærede og elskede Lammets Fader, og vare alle villige til uforfærdede og af alle Kræfter at følge deres Forgænger, Lammet, som stod paa Fions Bierg, et Bierg, der var det allerberømmeligste og navnkundigste iblandt de mange berømmelige Bierge i Judæn, og en Ære baade for den forbigangne og efterfølgende Tid. For den forbigangne Tid; thi de Gamle have meent, at ikke allene Adam, men og hans Sønner Cain og Abel have der frembragt Gud deres Offere, men dette vide vi for vist, at Abraham, alle Troendes Fader, gik til Mori Bierg for den efter Guds befaling at offre sin Søn, den eeneste. - Zions og Moria Bierg laae tæt ved hinanden, her havde Gud sin Tempe og David sin Bolig. - Her paa dette Bierg saae Johannes midt i de allerfarligste Omstændigheder et Lam staaende. Det Lam, som var uskyldigt og ubesmittet, den uovervindelige Løve af Juda, det Lam, som eengang har baaret al Verdens Synder, det stod her, som en Seyerherre og Beskytter for sine, til at forbarme sig over alle, trøste de mistvivlende, opreise de faldne, føre de vildfarende tilbage paa den rette Vey, veylede dem ved sit guddommelige Ord og sin Aand, og omsider føre dem lykkeligen indi Sallighedens tryge Havn. Med et Ord: Her staaer den store Prophet, den ypperste Præst, Kongernes Konge, Herren Zeharth. – Slutningen af Talen skeede med Opmuntring til de er Hr. Provster, at anvende al Fliid paa at føre deres Tilhørere, til Zions Bierg, og derfra til det himmelske Fædreneland, at føre deres Embede i Lammets Navn, og stedse ove sig i at kunne have og bevare en uskad Samvittighed. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge. indkommet. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Den 18. Octobr. blev indsendt til Hr. Wandall under Forseigling med Hosskrift af Prædiker. Bogs 5. Cap. 3. Vers. Den 19, befandtes ved Cassens Aabning = = 1 10 Er 41 10 For samme takkes herved paa de Fattiges Vegne allerskyldigst. IOnsdags udgik det 29. Stykke af Mennesket. Samme handler om saadanne Mennesker, hos hvilke Menneskeligheden er ligesom forsvunden.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Anmældelse. Adskillige af vore ærede Landsmænd have ladet sig forlyde med, at de nok havde Lyst til at ville subscribere paa den Danske Oversættelse af det moralske Ugeskrift, der Mensch, i Fald de vidste, at samme blev fremdeles fortsat, og at de kunde faae alle Numere paa eengang samlede, naar hver Deel blev færdig. - Af den Aarsag vil man derfor herved giøre Liebhabere bekiendt, at den første Deel bliver færdig til Aarets Udgang, og saafremt Antallet paa Subscribenterne inden Slutningen af November Maaned kan blive i det mindste to hundrede, at man uden Tal kan bekoste Værkets Udgave, skal Oversættelsen vorde fortsat, og ugentlig, som hidindtil, hver Onsdag blive et Stykke udgivet; med det sidste Rumer følger da Titelbladet, Registeret, og Fortegnelse paa Subscribenternes Navne. De, som derfor inden December Maaned ville lade sig tegne som Subscribentere er allene paa de allerede udkomne, men og paa de siden herefter udkommende, Nummere, skal bekomme hver Deel paa Trykpapiir, for 4 Mk. da hver Deel vil siden koste 6 Mk. og man desuden ikke kan efter den Tid love at anskaffe nogen de allerede forhen udkomne Nummere, eftersom deraf, for at spare Bekostningerne. ikkuns er skeet et lidet Oplag, allene paa Trykpapiir. J Begyndelsen af December Maaned skal det i disse Tidender vorde bekiendtgjort, om Subscribenternes Antal da er saa tilstrækkeligt, at man kan vove at fortsætte de øvrige Deeles Udgave, eftersom man i et uvist Haab ikke enten kan, eller vil, begynde derpaa. I øvrigt henholder man sig til den under No. 10, i disse Efter de retninger forhen skeedte Anmældelse. Aalborg den 12. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Udgiveren.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Copulerede: Den 19. hujus her i Byen Hr. Jens Matthias Blikker, Sognepræst for Søllerød Meenighed i Siellands Stift, og Jomfr. Cathrine Elisabeth Thestrup, Hr. Rector Thestrups Jfr. Dotter. Samme Dag Mester Skræder Sr. Jacob Grøn og Madselle. Susanna Reich. Dødsfald: Den 10. huj. paa Øeland Hr. Cammerraad Niels Aars til Øeland.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Pro Memoria. sagtet at de Hr. Commissarier, (S. T.) Hr. Conferentsraad Benzon, Al og Hr. Cancellieraad Lybecker have i allerunderdanigst Følge af det dem meddeelte allernaadigste Extensions Commissorio dat. den 10. Juni a. c. angaaende de publiqve Tings Direction i Aalborg Stift indkaldet og indstevnet i de Berlingske og Aalborgske Aviser alle dem, som nogen kunde have at kræve, fordre eller paastaae i den Tid, vi fælles vare Directionen betroede, skal dog endnu ingen i de trende første Sessioner den 2. August., den 6. Septembr. og 4. Octobr. have taget Møde, som har os, i Henseende til de publiqve Stiftelser og Midler noget at kræve, fordre eller paastaae, enten i Henseende til Capitaler eller Renter, uden hvad sal. Hr. Justitsraad Grotums Stervboe er vedkommende, hvilket vi haade at finde anden Udveye til. Publicum tillader os derfore herved at udbede os den Godhed af alle og enhver, som af de Hr. Commissarier ere indstevnede og indvarslede, at de ville jo før jo hellere mælde dem, ey for os, men for Commissionen, for at angive deres formeente Krav og Tiltale til os; thi derved kan Commissionen efter Ønske sluttes inden 6 Maaneder, og vi, der begge ere gamle, faae den Glæde, før vi døe, ved de Hr. Commissariers Dom og Vidnesbyrd at frikiendes fra Egennytte, Urigtighed og Ødselhed i vores allernaadigst anbetroede Embeder, som vi samlede henimod 37 Aar have søgt at forestaae til Guds Ære, de Fattiges Tarv, Kirkernes Prydelse, og hver Mands Beste. Skulde ingen Fremtiden klage over noget, men alle udeblive, troe vi og de Hr. Commissarier til, at de haste til Enden; thi det er jo naturligt, at, hvor ingen klager, der beskyldes ey heller nogen, og for den Ret, hvor ingen af disse tvende Parter møde, kan Dommeren snart afsige Dommen. Den ne vores Pro Memoria bliver i de Kiøbenhavnske Berlingske Post=Tidender, og i de Aalborgske Jydske Efterretninger til alle og enhver Vedkommendes Efterretning trende Gange indrykket. Aalborg den 5 October J. Holck. Broder Brorson.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Placat. gives hermed tilkiende, at Fredagen den 18 Novembris næstkommende, vorder paa Raadhuuset udi Schive, i Følge Kongelig allernaadigst Rescript af 5. hujus, offentlig Licitation holdet over en nye Vase paa 4210 Alen, samt derover behøvende Broer, som imellem Schive og Dommerbye skal istandsættes, og allerede afgrøftet findes; Ligeledes over den saa kaldede gamle Braarup Veyes Jstandsættelse paa en Strækning af 1200 Alen, fra Schive Broer og op imellem Digerne, hvilke 2de Stykker Veyes Jstandsættelse efter de forfattede Conditioner tilslaaes, den, som ved Licitationen vorder Mindstbydende. bemældte Conditioner, som nærmere ved Licitationen bekiendtgiøres, ere ogsaa strax til Eftersyn at bekomme paa mit Comptoir i Wiborg, saavelsom paa Stift Amts Comptoiret paa Aalborg Slot, item hos Herredsfoged Sr. Peter Kold i Mønsted, og hos den constituerede Byefoged Sr. Laurs Juul i Schive. Wiborg den 17. Octobr. 1774. M. W. Hvitfeldt.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Bekiendtgiørelse. Ja en Deel af Restrup Godses Mandskab uden nogen TillaNB. delse afholder sig fra Godset, og paa fremmedes Godser tager Tieneste, hvilket foraarsager Mangel paa Tienestefolk for Godsets egne Fæstebønder, ligesom og saadanne Karle eller Drenge ved saadan hemmelig Udsnigelse til sidst ganske undvige. Saa bliver herved indkaldet og advaret alle dem af Restrup Gods, det være sig Karle eller Drenge, Soldat eller andet, at de inden i Dag 4 Uger mælde sig hos mig her paa Gaarden, for at blive anviist Tieneste paa Godset; skulde nogen efter den Tid endnu være uden Godset, enten i Kiøbstæden eller paa Landet, blive de anseete som Rømnings Personer, og paagrebne til Strafs Lidelse, ligesom og de, der uden skriftlig Tilladelse have beholdt nogen Kark eller Dreng i Tieneste, kan vente at blive straffede, alt i Følge sidste allernaadigste Forordning om Landmilitien. De Hr. Præster anmodes at advare enhver herom, som i deres Sogne kunde opholde sig. Restrux den 17. Octobr. 1774. N. M. Høst, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1774-10-21
Den Gaard i Svenstrup, Hornum Herred, Aalborghuus Amt, som beboes af Christen Helverschou, ansat i nye Matricul for 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., og ligger i en god og nærsom Egn, er med tilliggende 2de Gadehuuse, Ager, Eng, Mose og Heede, med og uden Besætning, underhaanden at faae til Kiøbs; Liebhabere hertil ville behagelig vende sig enten til Beboeren selv, Præsten i Ellitzhøy, Hr. Scalesin, eller mig underskrevne, for om Kiøbet at accordere. Haverslev den 6. Octobr. Lauriz Helverschou. Sognepræst for Haverslev og Beystrup Meenigheder i Øster=Hanherred.