Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-14
Den 6te d. - hedder det i senere Privat=Beretninger -er den rædsomste Dag i Lybeks Historie. Om Morgenen Kl. 9 begyndte Franzoserne Angrebet paa Preusserne udenfor Staden. Der blev paa begge Sider fægtet med største Tapperhed og Forbittrelse. Henimod Middag trængte de overlegne Franzoser frem imod Staden. Ved Portene modtoges de med Kartæskild. Men dette standsede dem ei, de brøde ind af Burgporten, ved de andre Porte vare de trængte tilbage. Nu begyndte den frygteligste Kamp i Gaderne. Preusserne havde endeel Artillerie opstilt i samme, som anrettede stor Skade. Men al Modstand kunde ikke holde den franske Tapperhed og Oversegenhed tilbage, da lidt efter lidt det hele franske Jnfanterie trængte ind i Staden. Franzoserne forfulgte Preusserne ind i Husene, Kirkerne og andre offentlige Bygninger, hvor det kom til en frygtelig Massacre, som varede i 3 Timer, i hvilke Liig og Saarede dyngedes hobeviis paa hinanden i Gaderne og Husene, især ved Burgporten. Man regner, at der i Hovedgaderne allene laae 500 Dræbte, ei engang noget af de mindste Stræder blev forskaanet. Ogsaa af Lybeks Jndvaanere bleve flere et Offer for Fjendtlighederne, og deriblant endog Præsten Stoltervødt. Da Staden blev indtaget med stormende Haand, saa kunde Excesser og Uordener ikke forebygges; og der blev plyndret i de fleste Huse, indtil Generalerne endelig fik gjort en Ende herpaa. Man regner Antallet af Dræbte og Saarede i Lybek paa denne græsselige Dag fra begge Sider til henimod 5000. Man har siden havt nok at bestille med at rydde Ligene bort af Gader og Huse. J den stærke Jld kunde man ikke skjelne Noget; men Preussere, Svenskere og Franzoser skjød i Flæng paa hverandre. Franzoserne skjød med Kanoner paa Skibene og tog Alt, hvad der befandt sig paa Traven. Senatet var forsamlet under hele Fægtningen, og Portene vare lukte for Raadhuset, hvor den Lybekske Vagt og befandt sig. Da Allarmen ogsaa var stærk her udenfor, saa ere flere Kugler faret igjennem Vinduerne, dog uden at skade. Elendigheden er ubeskrivelig, især i Middelklassen, som lider Mangel paa Alt. J Kirkerne ligge over 20000 Blesserede. Der var ikke mindre end de 4 navnkundige franske Hærførere i Staden: Prinds Murat, Marskallerne Bernadotte og Soult og General Berthier. Maison har som General=Kommandant, ved en Proklamation af 9de bekjendtgjort Jndvaanerne af Staden Lybek og Rus Gebeet at de staae under Hør Keiserlig=Kongelige Majestæts særdeles Beskyttelse. Enhver Soldat, som forstyrrer deres Rolighed, er Forbrydet Marskal Prinds af Ponto Corvo minder Tropperne af det første Korps om, at Staden Lybek, skjøndt indtaget med Storm, ikke maae betragtes som er fjendtlig Stad, og at den franske Soldat, langt fra at vise sig som en vild Kriger, maae være føelsom og men neskelig efter Sejren." General Berthier har ligeledes givet den Forsikring, at Postløbet skal blive uforstyrret. En Officeer af det Blücherske Korps skildrer med levende Farver dets Udholdenhed. "Men uagtet samme, forenet med Troppernes Bravour og den yderste Mangel paa Levnetsmidler, maatte vi - hedder det - kapitulere efter en Rettraade af over 50 Mile her, hvor Østersøen paa den ene og neutralt Gebeet (var ikke ogsaa Lybek neutral, kunde man her spørge), som blev fuldkommen respekteret, paa den anden Side gjorde os al videre Rettrade umuelig. Siden den ulykkelige 14 Octbr. har dette Korps, knap 18000 Md. stærk, under idelig Kamp med en langt overlegnere Magt, trukket sig tilbage i største Orden, og først nu, efterat det i 14 Dage kuns nu og da havde faaet Brød og var ganske uden Munition, da Tropperne faldt om af Mathed, men endda heller vilde døe end overgive sig - nu kunde den men. neskelige Helt ikke udholde Synet af denne Elendighed længer, og gav efter for de 3 franske Marskallers, Murats Bernadottes og Soults gjentagne Opfordring, fik den ærefuldeste Kapitulation, og blev efter dens Slutning overøst med den meest udmærkede Beundring og Højagtelse. Enhver Franzos maae tilstaae, at vi har fægtet med ægte Heltemod og tilføjet dem stor Skade. Vort hele Korps bestaaer endnu af 9900 Mk.; de andre ere dræbte eller blesserede; emmeget overlegen Fjende havde omringet os, og dog vare vi fas besluttede, at følge vor høist agtværdige Feldtherre i Døden, naar Fjenden ingen ærefuld Kapitulation havde tilstaaet os Efterat vi vare marscherede igjennem Lybek med alle Krigshonneurs, bleve Geværerne nedlagte. Vore brave Troppers Smerte, Afskeden fra vor værdige Feldtherre, vor nærværende Forfatning - Alt dette tilsammentaget er et Billede, som jeg ikke kan udmale Dem for Smerte."De Preussiske Generaler, som kapitulerede tilligemed Blücher, vare Hertugen af Brunsvig=Dels, Wobeser, Plet, Pellet og Rudorff. Ogsaa de Svenske Tropper var Skjebnen heel ugunstig. En 3 til 400 Mk. er sluppen bort fra Travemünde. Resten derimod blev vel tildeels indskibet paa Traven to Dage for de Franskes Ankomst; men fik en saadan Modvind, at de neppe kunde komme af Stedet, uagtet alle Watte=Fartøierne bleve sammenbragte, for at buxere dem. De bleve saaledes satte ud af Stand til at forsvare sig, og maatte dele Skjebne med Preusserne.