JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Der er mærkværdigt at see af Forhandlingerne i Overhuuset om denne vigtige Sag, hvor forskiellige Lordernes Tanker om den have været, og hvorledes hvad der Sandhed viser sig ganske anderledes for det ene Menneskes Forstand end for det andets, uagtet de have alle samme Kiendsgierninger for sig; det kunde vel ikke være saaledes, naar man ikke indrømmede Følelserne en saa stor Jndflydelse paa Fornuften; i det mindste er det ubehageligt at høre ved en Retssag at tale om et OppositionsPartie, især naar dette er det samme som det politiske Lord Erstine talte den 4de November i to Timer imod billen; mangfoldige Lords, og deriblandt Rigets fornemste Mænd talte derpaa efter ham, nogle for og andre imod Billen, i Mødet den 7de bleve Debatterne fortsatte især om den Post om Ægteskabsskilsmissen skulde være een afde Straffe, som billens Antagelse maatte have til Følge; herved toge nu biskopperne til Orde; men selv disse geistlige Herrer vare langtfra at være eenige; Erkebiskoppen af York, Biskoppen af Chester og flere paastode, at Ægteskabsskilsmisse strider mod Guds Ord, men Erkebiskoppen af Canterbury og Biskoppen af London med flere, sagde det modsatte. Lordkanzleren gik saavidt at han antog. at Steder i Skriften kunne fortolkes ved Lovene og at det ofte var skeet. Lord King udbrød over alt dette i den bejamrende Yttring: at der var en stor Conflict, baade imellem Prælaterne og Juristerne. Lord Grev erklærede sig for denne Clausel for at hele Billen kunde styrte sammen; denne Udeladelse bragde Gemytterne i Bevægelse, og Grev Londerdale sagde, at det var et underfundigt Bedragerie og Maneurre af hans Partie. Lord Cansleren hedder det, bragde de ædle Lords igien til Orden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Dronningens Sag begynder i Følge en privat Skrivelse fra London at trætte det Engelske Publicum, og især alle dem, som ere Venner af Roelighed og Fred; de mangfoldige Addresser begynde tilsidst at blive modbydelige; man tilstaaer, at derikke mangler paa Grunde til Mistanke mod Dronningen, men vist paa afgiørende Beviser for den Forbrydelse, hvorfor Hun er anklaget, saa at Hun med Sikkerhed kan dømmes; at Hun har heldet saameget til de Naadicales Partie i den sidste Tid, har skadet Hende saare meget; da alle anseelige og formuende Folk, bære den største Had og Afskye for dette Partie, som er saa truende for deres Velfærd, ogsaa give de sig bestandig Minen af at foragte de Radicale, og at betragte dem som ingenlunde farlige. (Men en Sygdom kan staae saalænge i Kroppen, til den dog tilsidst faaer Magten.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Man har nu nærmere Efterretninger og Tilstanden i Palermo. Det hedder nemlig i en Skrivelse derfra af 15de October. Fra den 15de Juli til den 25de September befandt vi os i en aldeles Lovløs heds Tilstand og i de følgende 10 Dage i Røvernes Hænder; thi da 12000 Mand Neapolitanske Tropper vare i de sidste Dage rykkede frem lige til under Murene af Palermo, saa overgav den provisoriske Regiering sig og Staden maatte igien underkaste sig sin Souverain. Men Pøbelen som var begiærlig efter Bytte angreb Nationalgarden, hvori vor hele Militairmagt bestod og afvæbnede den. Jmedens nu Pøbelen kjæmpede fra Murene med de Kongelige Tropper saa udplyndrede den tillige Husene i det indvendige af Staden og rasede paa den tøilesløseste Maade. Den aabnede paa nye Fængslerne og henimod 400 Forbrydere formerede Ødelægger nes Antal. Jsær lede de rige Godseiere og Kiøbmænd meget, ogsaa den Tyrkiske Consul og den Franske Vieeconsul bleve udplyndrede. Selv Træerne i de offentlige Spadseregange og den botaniske Have bleve ikke skaanede af disse rasende Mennester. Endelig den 5te October efterat Tropperne vare rykkede ind blev Roligheden igien bragt tilveie; man anslaaer Militairens Tab til 300 og Pobelens til 800 Mand. De Neapolitanske Soldater som faldt i Pøbelens Hænder bleve huggede i Stykker og slæbte igiennem Gaderne; imidlertid trax denne Skjebne mange af Folket selv, som vare mistænkte af Oprørerne. - Orlogskibet Capri
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
ankom den 23de October til Neapel fra Palermo efter en Seilads af 34 Timer og bragte med sig under sin Eskorte flere Barker med Kanoner, Flinte og Munition, som man havde frataget Jndependenterne. J Palermo blev Jndvaanernes Afvæbning fortsat og den Efterretning som allerede var ankommet dertil, at Parlamentet havde forkastet Capitulationen, havde i det mindste ikke i det første Øieblik frembragt noget nyt Udbrud af Uroligheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Det hedder, at man vil sætte Staden og Provindsen Palermo under en Militair Regiering i flere Maaneder. Staden Bronte bekiendt ved, at Lord Nelson fik sin Hertug Titel deraf, og som var en afde Første der havde taget Palermitanernes Partie er frivillig vendt tilbage til Lydighed. Fyrsten af Cataldo, en Hovedanfører for Jndependenterne, om hvilken Rygtet havde sagt, at han var bleven dræbt, opholder sig med sin Familie i Licata, hvor et Skib ligger beredet til hans Flugt. – De Tropper som skulle afgaae til Sicilien vare endnu ikke afseilede den 24de October formedelst Modvind Munken Vaglica skal, som det hedder, sendes til Rom og sættes i et Kloster. - Man forsikkrer, at General Colletta skal være bemyndiget til at tilbyde Sicilianerne: 1) særskildt Administration, særskildt Skat, men et forenet Parlament; 2) en talrigere Repræsentation end der er fastsat ved den Spanske Constitution, og 3) at Palermo forbliver Siciliens Hovedstad tilligemed Messina. – Man havde i Parlamentet gjort det Forslag, at 2 Folke repræsentantere skulle ledsag: General Colletta, ligesom det var Brug i den Franske Revolutions anden Periode. Men dette Forslag blev dog forkastet. Tropperne under General Pede have faaet befaling ved Telegraphen om, at holde sig dofensive saalænge indtil de 5000 Mand ankomme. Man vil sige, at Palermitanerne skulle endnu have 18000 Mand under Vaaben. – J Neapel begynder man at bedømme General Florestan Pepe paa en mildere Maade, da man nu betragter denne Capitulation, som han afsluttede, og hvorved han gik langt udenfor sin Fuldmagt, som en Krigslist, han betiente sig af, for at sætte sig i Besiddelse af Forterne og for at befrie de fangne Neapolitanske Soldater. Førend Capitulationen havde Palermitanerne forlangt af den Engelske General Consul Lindemann, at han vilde lade heise det Storbrittanniske Flag i Forterne, og lade hele Øen staae under Englands Beskyttelse; man anmodede ham med en saastor Heftighed derom, at han faae sig nødsaget til at forlade Staden og begive sig ud paa Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Man har dog imidlertid i Neapel faldes Mistanke til Englands Hensigter, og Hertugen af ChampeChiaro har tilkiendegiver den Engelske Gesandt at da allerede 4 Engelske Krigskibe nemlig, 3 Fregatter og en Corvette laae i Havnen ved Neapel, saa kunde man ikke tillade det forventede Admiralskib, Rochefort som commanderes af Admiral More at indløbe deri, da dette Tal vilde overstige Antallet af de fremmede Skibe, som efter Traktaten, med Rusland maae opholde sig i Neapels Havne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Den Engelske Gesandt Sir William ACourt yttrede sin Forundring derover, at man viiste Mistanke mod England, og beraabte sig paa en Convention med Rusland; den almindelige Brug authoriserer Opholdet af 5 Orlogskibe i en venskabelig eller neutral Havn, og 2 Fregatter kunde kun regnes for et Orlogskib, dog vilde han søge naar Admiralen ankommer at faae den Ting forandret. – J Neavel er forresten hele Opmærksomheden henvendt paa det stedse meere truende Angreb fra Østerrig og den saakaldte Alta Vendita eller de Carbonaris dirigerende Loge har ladet trykke en Addresse til Parlamentet, hvori den forlanger: 1) at Kongen bliver nødt til igien at overtage Regieringen, og hvorved man vil formaae ham til aldeles at aftræde den til sin Søn Kronprindsen, 2) at alle Linietropperne blive sendte til Grændsen, og at Kongen og Hovedstadens Sikkerhed bliver betroet til Nationalgarderne. 3) at der bliver taget kraftigere Forsvars Anstalter. 4) At Provindsial Militserne bleve indkaldte: at Fæstningerne i Hurtighed blive provianterede og at en Observationssarmee bliver opstillet i Apulien (hvorved man har i Sinde at modsætte sig Angrebet af en Expedition til Søes som kunde afgaae fra Triest. 4, at General Wilhelm Pepe igien bliver ansal. 5) at Toldbetienterne forsamles til et Corps imod Fienden, og at imidlertid Borgervagten skal besætte deres Poster. 6) at et Fricorps skal oprettes af de Forbrydere, som ikke ere blevne dømte til infamerende Straf. 7) at Nationalgarden faaer en stor Udvidelse, og at alle Stats-Embedsmænd indtræde i den. 8) at det Kongelige Flag og Cocarde bliver ombyttet med den trefarvede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Den østerrigske Jagttager fortæller at de Carbonaris for nyelig have overfaldet en Gartner i den kongelige Have ved Lystslottet Capo di Monte, hvor Kongen for nærværende Tid opholder sig, paa Grund af at de havde ham mistænkt, men Vagten, tog ham i Forsvar, nu opkom en alvorlig Striimellem de bevæbnede Carbonaris og Garden; hine trængte endog ind i Slottet; men bleve dog tilsidst drevne tilbage, og maatte lade deres Bytte fare. – General Lieutenant Pignatelli Strongøli har udgivet c. Skrivt om hvorledes Landet skal sættes i Forsvars-Tilstand. Dette skal endnu være meget forsømt, og denne paafaldende Langsomhed skal være Følge af Mangel paa Penge og Credit; det er vanskeligt at kunne faae Leverandeurer til at paatage sig at proviantere Fæstningerne. Planen til at anlægge en fast Veir ved St. Elmo er endnu ikke antagen. Den neapolitanske Armee anslaaes vel til 57,5000 Mand, men de ere hverken klædte eller bevæbnede. Man venter paa 10 til 12000 Geværer, som man har frataget Palermitanerne. De Carbonaris Mistillid til Generalerne tager bestandig mere til (men maaskee disse Efterretninger ere alle af den østerrigske Jagttager). Der fortælles, at en Marqvis Letitia har tilbudt at oprette 2 Eskadroner, og en anden Borger har søgt om Tilladelse til at hverve et Fricorps paa 5000 Mand. Finantserne ere i maadelig Tilstand, men et nyt Laan paa 3 Mill. Ducater er afsluttet paa ufordeelagtige Vilkaar. Kongerigets sædvanlige Udgivter ere for Aaret 1820 anslagne til 20 1/2 Mill. Ducater, og Jndtægterne til 19 1/2 M. Ducater. Søemagten er i en jammerlig Tilstand, ifølge Marine Ministerens Beretning, og bestaaer kun af et Orlogsskib, 2 Fregatter, en Corvette, en Brigantine og en Cutter, foruden et stort Antal af smaae Skibe. – De østerrigske Tropper ere fra 300 Mand blevne forstærkede til 1500 Mand i Egnen ved Ferrara, og anlægge Fæstningsværker ved Brohovedet. General Rugent skal have søgt om at blive ansat ved Armeen. – Den østerrigske Minister
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Fyrst Jablonovski har vel forladt Neapel den 6te Juli, men det øvrige østerrigske Gesandtskab er endnu i Byen. – Man skriver nu fra Wien under 1ste November; Siden nogle Dage synes det nu afgjort, at en militairisk Ocupation af Kongeriget Neapel er besluttet af vort Hof i Overeensstemmelse med dets nordiske Allierede. Man bemærket nu en overordentlig Virksomhed fra Hof=Krigsraadets Side, og Generalstabens Officerer afgaae allerede til Jtalien. Forresten veed man ikke, om den berømte Feltherre Friherre Bianchi Dura di Catalanza, som i Aaret 1815 gjorde en saa hurtig Ende paa Murats Herredømme, skal komme til at føde denne vigtige Expedition. – Kongen af Preussen ankom den 9de til Troppau. Hans Majestæt den østerrigske Keiser var kiørt ham imøde til Grændsen. Efterat de paa en hiertelig Maade havde bil set paa hinanden, besteg Kongen tilligemed Kronprindsen Keiserens aabne Vogn, og kom Kl. 4 1/2 om Eftermiddagen under den forsamlede talrige Mængdes Jubel, til Staden, hvor Garnisonen ar opstillet. 101 Kanonskud forkyndte de 3 ophøiede Venners Sammenkomst. Hs. Majestæt den russiske Keiser ventede paa dem i den for Kongen tilberedte Bolig. Kronprindsen af Nederlandene, er den 5te Novbr. kommet tilbage til Brüssel. Greven af Ytterburg (Prinds Gustav af Sverrig) har forladt England, og bereiser for nærværende Tid de franske Departementer. Thorvaldsen er ankommen til Wien; han skal udarbeide et Mindesmærke over Fyrsten af Schwarzenberg. – En Spekhøker i Berlin ved Navn Schultze er bleven angivet for at have fattet den Plan at ville myrde visse høie Personer, og at have til den Ende anskaffet sig 2 Dolke samt en Patrontaske. Man havde Mistanke til Angivelsen; imidlertid blev dog Undersøgelse foretagen, og man fandt de angivne Ting hos ham, foruden 11 skarve Patroner, og da han ikke kunde angive Grunden, hvorfor han gjemte paa disse Ting, men modsagde sig i sit Svar, saa er han bleven arresteret, især da han skal have gjort sig styldig i uforsigtige Yttringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Rygtet og Napoleons Undvigelse havde dog virket saa stærkt paa den franske Børs, at man fandt det nødvendigt i Regieringens Navn at bekiendtgiøre, at dette Rygte var aldeles ugrundet. – Lidenskaber begynde paany at opblusse i Frankerige, ligesom Tiden nærmer sig, at Kammerne skulle komme sammen. Meningerne og Udfaldet af Valgene ere meget forskiellige, nogle paastaae, at de Liberale ville erholde en stor Jndflydelse i de Deputeredes Kammer, og at dette skal have været Aarfagen til den Kongelige Proclamation angaaende Valgene; andre derimod sige, at de Ultras ville fuldkommen faae Overhaand. En meget heftig, Person af deres Partie ved Navn Martainville har udgivet et Skrift under Titel, Bombe roiale, hvori han siger, at Thronen svæver i den største Fare, at Royalisterne blive bedragne og at Ministeriet er deres største Fiende. – Der bliver nu i Paris fabrikeret nye Hatte a la Charte, Da Marschal Beresford ikke fik Tilladelse til at lande, saa tilskrev han Regieringen følgende Brev General Feltmarschal Marquis Campog, Major Marskal en Chef for de 3 forenede Riger: Portugal, Brasilien og Algardien, ved Kongens Person, har fundet de Meddelelser meget paafaldende, som han har erholdet fra den nye Regiering i Lisfabon, hvori den vægret sig ved at modtage ham som Marskal og erkiende ham i denne Egenskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Marskallen har umiddelbar modtaget af Hs. allertroeste Majestæts Hænder den Ærespost, hvilken Allerhøistsamme allene kunde bestemme, og ifald man ikke vil erkiende Marskallen og den Magt som Kongen har givet ham, saa vil hele Europa blive fortørnet over denne Fornærmelse, og England vil reklamere de Rettigheder, som det besidder, ved lige saa oprigtige som gamle Tractater. Ombord paa Skibet Vengeur d. 11te Octbr. 1820. Svar. Da den øverste Regiering for Kongeriget erkiender Hs. Allertroeste Majestæt som Nationens Chef, saa erklærer den Hr. Beresford, at Nationen har igien taget alle sine Rettigheder til sig for at sikkre sin Lykke. J Regieringens Pallast den 11te Octbr. 1820.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
3 Engelske Officerer, som, uagtet Forbudet, havde begivet sig ombord paa Skibet Vengeur, ere blevne opsagte deres Tieneste og have faaet befaling til at rømme Landet. Kongen af Brasilien havde overdraget Lord Beresford en uindskrænket Commando, over Jnfanteriet, Kavalleriet og Artilleriet i Kongeriget Portugal, og Magt til at reqvirere alt af Embedsmændene hvad han synes at maatte være nødvendigt for Stadens Vel. – 3 portugisiske Store, hvoriblandt Greven af Palmella, have vægret sig ved at aflægge Eed paa Constitutionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
– J det italienske Opera i Lissabon blev nylig givet en pantommisk Ballet kaldet Lystas Befrielse, hvori Portugals Skytsaand blev forestillet at sætte Dyden paa Tronen istedetfor Boldsomhed og Bedragerie. Dette var sagt med Hensyn til de forrige Rigsgouverneurer. Endskiøndt Glæden ha almindelig, saa ønskede dog de rolige Patrioter at Allegorien ikke havde været saa paafaldende. Paa Øen Madera skal Folket med den største Fornøielse have erfaret Revolutionen i Portugal, men Gouverneuren har modsat sig at opfylde deres Ønske indtil han havde erholdet nærmere Jnstructioner fra Regieringen i Rio Janeiro. – Den 16de August indløb uventet en fransk Eskadre i Rio Janeiro, som bestod af Orlogskibet le Colosse paa 72 Kanoner, Fregatten Galathe og Corvetten l'Echo, som bliver commanderet af Contra Admiral Jurien de la Graviere. Hensigten af denne Expedition er ubekiendt, men man siger, at den vil seile til Plata Floden, og der vente paa Forstærkning. – J Buenos Ayres er imidlertid store Forandringer foregaaede; thi Alvaar og Carrera, som især vare Aarsagerne til Urolighederne, ere blevne slagne af General Dorregøi en Trefning, som varede i 3 Timer, saa at den Plan, at sætte Arveprindsen af Lucca paa Tronen, neppe vil lykkes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs den 17. November. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - - Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 258. (Den 17. Novber. 1819, 270.) Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 1/2 s. (Jstor 16 Rbmk. 4 1/2 s.) Oblig. 68 1/2. (Jstor 79 1/2.) Norske Rigsbanks. 16 1/2. (Jfior 17.) Svenske Sedler 60 1/2 s. Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Kiøbenhavns Torvepriser, den 17. November 1820. Rug, Tdn. 3 Rbdlr. 1 Mk. a 3 Rbd. 5 Mk. Hvede, Tdn. 5 Rbdlr. - Mk. a 6 Rbd. 1 Mk. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. a 3 Rbd. - Mk. s. Smør, Fierdingen 15 Rbd. - Mk. a 17 Rbd. - Mk. Odense, den 14de November. Efter det saalænge vedholdte milde Efteraarsveirligt ved sydlige Vinde, sprang Vinden i Fredags Aftes til Nordost, med saa heftig Storm, som tiltog med Natten og varede til Løverdag Middag, at Træer blæste om og Stranden saaledes fyldte Canalen ved Odense, at den steeg 6 Fod over sin sædvanlig Høide, hvorved alt Tømmeret som laae oplagt ved Bassinet som til at flyde, og meget deraf drev over Gangten og Bolverket til hiin Side, og en liden Jagt blev kastet over Bolverket op paa den søndre Bredde af Canalen. Alle omliggende Enge fyldtes med Vand som ogsaa gik op i adskillige Hauger og i en Stald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Efter denne Storm har Frosten indfunden sig. (Jversens Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
AVERTISSEMENTS. Mechanicus Thieme fra Leibzig med sit Metamorphose Theater, vil have den Ære, ved sit korte Ophold her i Slagelse at give forskiellige Forestillinger paa Postgaarden, og næstkommende Søndag og fremdeles i det herværende dramatiske Selskabs Locale. Da han har erholdt den største bifald hos de fleste høie Herskaber, smigrer han sig med et talrigt Besøg Det nærmere erfares ved trykte Placater, udi følgende Stervboer under denne Kiøbstæds Skiftejurisdiction, nemlig: a) efter afgangne Mad. Anna Bruun fød Woldike, Enkefter forhenværende Sognepræst Niels Bruun til Taastrup og Uggerløse Menigheder i Sielland. b) efter afgangne Muurmester Johan Gotlieb Kusitzkye, vorder afholden Skiftesamlinger paa Slagelse Raadhuus den 15de December førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, hvorved der vil blive at tage Beslutninger og og hvorvidt disse Stervboers Eiendeele bør foranstaltes bortsolgt ved offentlig Auction m. m.; hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Underretning. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 19de Novbr. 1820. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
udi afgangne Arrestforvarer og Politibetjent Hilde brandts Stervboe, vorder en Samling afholdet paa Slagelse Raadstue den 23de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2, hvorved der vil blive at tage Beslutning om det ved 3die Auction skeete Bud paa det bemeldte Boe tilhørende Huus paa Steenstuegade her i Byen bør approberes eller de, hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 12te Novbr. 1820. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Fredagen den 24de d. M., om Formiddagen Kl. 9, vorder paa nogle Jordlodder af Herrestrup og Ebberup Byer, under Nordruplunds Gods, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ege- og Bøgetræer paa Roden, hvoraf nogle ere tienlige til Havngiørende. De Lysthavende ville behage at møde ved Søren Nielsens Gaard af Herrestrup, hvor Auctionen begynder. Slagelse, den 15de November 1820. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Løverdagen den 2den December 1820 om Middagen Kl. 12, vil paa Tingstuen i Ringsted blive afholdt offentlig Licitation over en nye Skolebygnings Opførelse i Sigersted Bye og Sogn. Conditioner, Tegning og Overslag er forinden til Eftersyn paa mit Contoir, og bemærkes det at Bygningen skal opføres næste Aars Juli og Augusti Maaneder. Ringsted, den 14de November 1820. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Efter Vedkommendes Reqvisition, efter passeret Forlig, bliver Parcellen No. 2, af Gaarden Svanholm, henhørende til Frankerup Bye, Ubye Sogn og er Arvefæsteeiendom fra Universitetet, staaende for Hartkorn 3 Tdr., der besiddes af Hans Olsen, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction, Tirsdagen den 12te Decbr. 1820 paa Herredscontoiret Kl. 10 Formiddag, 2den Auction, Tirsdagen den 26 samme Maaned og sammesteds og Tid og 3die Auction, Onsdagen den 10de Januari 1821 Kl. 10 Formiddag paa Parcellen selv. Auctions-Conditionerne er. 4 Dage forinden den første Auction til Eftersyn hos S. T. Hr. Cancellieraad Birch i Slagelse og paa mit Contoir. – Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige andre Panthavere til fornøden Efterretning overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 og Cancellie-Resolution af 23de Mai dette Aar. Artz og Skippinge Herreders Contoir paa Kaastrup gaard ved Tømmerup, den 10de Novbr. 1820. F. D. Bett.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
J afdøde Pastor Elias Gruner og Hustroes Stervbo bliver Onsdagen den 13de Decbr. d. A. om Formiddagen Kl. 11 slet, paa Løve Herreds Contoir i Tjørnlunde afholdt en Skiftesamling, hvilket herved til Efterretning for Enhver som maatte have noget at afgiøre i dette Stervbo, kundgiøres. Løve Herreds Contoir i Tjørnlunde, den 15de Novbr. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Fredagen den 1 Decbr. d. A. om Eftermiddagen Kl. 1 slet, bliver paa undertegnedes Contoir afholdt en Skiftesamling i afdøde Gaardmand Søren Jensen i Hallensløv og Hustroes Stervbo, hvilket herved bekiendtgieres til Efterretning for alle Vedkommende. Løve Herreds Contoir i Tjørnlunde, den 15de Novbr. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Fredagen den 1 Decbr. d. A. om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt en Skiftesamling i afdøde Pastor Herschends og Hustroes Stervbo, hvilket tiener til Efterretning for alle Vedkommende. Løve Herreds Contoir i Tjørnlunde, den 15de Novbr. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
J Løve Herreds Jinghuus bliver Torsdagen den 7de Decbr. d. A. om Eftermiddagen Kl. 1 slet, afholdt en Skiftesamling i afdøde Professerinde Taubers Stervboe, ved hvilken dette muelig forventes sluttet, hvorfor alle Vedkommende anmodes behagelig at give Møde. Løve Herreds Contoir i Tjørnlunde, den 15de Novbr. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Samtlige Arvinger efter afdøde Ungkarl Espen Pedersen paa Reersøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 25de Octbr. 1790, at melde sig og legitimere sin Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes med lige Varsel enhver som maatte have nogen Fordring eller staae i Gield til den Afdøde, at melde sig hos Skifteretten. Løre Herreds Contoir i Tjørnlunde, den 15de Novbr. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Onsdagen den 29de d. M. om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Gaarden Lille Egede, efter passeret Udpantning for Skatter, foretaget offentlig Auction over et Qvantum deels tærsken, deels utærsken Byg og Havre, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til bemeldte Tid og Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Bye- og Herredsfoged Contoiret i Skielskiøre, den 18de November 1820. Johnson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-21
Ved Slagelse sidste Skydeselskab, er en mørkegraae Schenille hvorpaa Slaget var næsten ligesaa langt som Schenillen let, og forsynet med tvende Rosetter oppe ved Halsen, frakommen sin Eier i Slagelse. For Opdagelsen udloves en god Douceur, som Bogtrykker Magnus udbetaler.