JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Municipalraadet i Warschau har bekjendtgjort, at Feldtmarkalk Paskewitsch har berettiget de Personer, eder ere bekjendte for sen exemplarisk Opførsel, til at have Geværer i deres Eie, for at kunne ihielskyde Ulve og andre vilde Dyr Omsider synes Polens Skjebne at mærme sig endelig Afgiønelse. Efter H. M. Keiserens Tilbagekomst til Petersborg fra Moskau hører man ofte den Paastand gjentages, at det synes meer overeensstemmende med Ruslands Jnteresse, at gjøre Polen til en særskilt Provinds, dog uden selvstændige Jnstitutioner, end at indlemme det i det Russiske Rige. Der vil altsaa troes almindeligen - ogsaa herefter existere ket Kongerige Polen Mange Familier have af Frygt for, siden at tvinges til en bestandigt Ophold i Kongeriget, allerede gjort Skridt til at erholde Tilladelse til at boesætte sig i det Jndre af Rusland, som dog neppe vil bevilges dem. For Fabriker og andre Jndustrie Anstalter har hidtil Jntet kunne skee, tvertimod søger Enhver at rede sig ud af alle commercielle Forbindelser og Forpligtelser, og føre et isoleret Liv. J Øvrigt sporer man det russiske Cabinets Conseqvents i alle dets udenlandske Forhold. Denne yttrer sig ved Klarhed og Bestemthed angaaende alle europæiske Anliggender; tydeligen erkjendes, at Ruslands ophøiede Monarch, nu som før, vil være Voldgiftsmand i Henseende til alle omtvistede Spørgsmaal, dertil berettiger Ham hans Riges Omfang og Vælde. Hvo kan vel undre sig over, at Rusland betragtet sin politiske Høihed fra dette Synspunkt, Wien, den 14de Januar.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
J 10 Aar har ingen tyrkisk Gesandt været i Vien. Nu erfarer man, at Johannes Mawrojeni, der allerede før udmærkede sig paa denne Post, atter skal accrediteres af Porten Efter den græske Opstand blev han i Aaret 1822 tilbagekaldet af Sultanen, men da hans Broder, Dragoman hos den græske Patriarch i Constantinopel, paa samme Tid blev myrdet, og tillige andre Grunde holdt ham tilbage, har han hidtil levet Wien som Privatmand.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Man taler her almindeligen om en Congress, der skal holdes i Wien og begynde den 4de Marts. Paa denne Dag vil Keiferen høitideligholde sit Vaarige Regjerings-Jndileum, og ved denne Leilighed skal da Spørgsmaalet angaaende Krig og Fred afhandles. Man taler om, at Keiseren af Rusland, Kongerne af Preussen, Bayern, Würtemberg og de øvrige Tydske Forbundsfyrster, ogsaa Paven, ville indfinde sig i vor Hovedstad, Hertugen af Reichstadt skal paa denne Dag udnævnes til Feldtmarschal og Erkehertug af Østerrige. - Hvorvidt dette saa almindelige Rygte er sandt eller ikke, vil snart erfares.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Livorno, den 8de Januar. Den Sardiniske Regjering er utilfreds med den Algierske Stats Colonisering, og har desangaaende gjort officielle Skridt.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Den hurtige Afsendelse af en Fransk Gouverneur til Algier Hertugen af Rovigo, synes vel at bevise, at man i Paris kun lægger liden Vægt paa denne Reclamation, imidlertid kan det under nærværende Forhold ikke være ligegyldigt for Vedkommende, at geraade i Uenighed med Sardinien, og man tør vente, at man vil indrømme dette Rige særdeles Meget, dersom det gjenkaldeligen skulde være besluttet, at forvandle Algier til en Fransk Colonie. Frankriges Tilstand er, siden det forrige Dynasties Forviisning, meget mislig i Henseende til dets udenlandske Forhold; heller ikke er det ubekjendt, hvor ivrigen den Franske Diplommatik strax efter Julii-Revolutionen bestræbte sig for at vinde Sardinien og forbinde sig med dets Regjering. Mange haande Omstændigheder tilintetgjorde dengang den Franske Regjerings Hensigter, og kun med Anstrængelse lykkedes det den, at erhverve sig nogen Tiltroe i Turin. Skulde den nu troe sig sikker nok udenfra til at kunne være ligegyldig mod de vigtigste Naboeforhold og opvække en fjendtlig Stemning mod sig i et Land, som vel er lidet, men, formedelst sin gesgraphiske Beliggenhed og sine Beboeres Aand, formaaer afgjørende at gribe ind i Verdensbegivenhederne? Og dette for fierne og problematiske Fordeele, som man haaber at opnaae ved Besiddelsen af Algier, For hvilke Farer ere ikke de sydlige Departementer i Frankrige udsatte, om Landet blev indviklet i en almindelig Krig og saae Sardinien og dens Hære paa sine Fienders Side! London, den 17de Januar.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
The Times indeholdt i Gaar en Circulærskrivelse fra Lord Althorp til de ministerielle Medlemmer af Underhuset, hvori han underretter dem om, at Parlamentets Aabning absolut skeer den de Januar og at Committeen angaaende Reformbillen bestemt begynder sine Forhandlinger Fredagen den 20de Januar. Som Grund til, at Fonds stege paa vor Børs den 16de, angives en telegraphisk Depesches Ankomst, der medbragte den Efterretning, at Preussen havde ratificeret den belgisk-hollandske Tractat og overdraget sine Befuldmægtigede Udvexlingen, saa snart de andre Magter faae deres indsendte. Dermed stemme Efterretningerne fra Paris og Holland overeensBørsefterretningerne fra London af 17de d. M. over Holland, melde: "Siden i Gaar ere Consols dalede 1/2 PCt. Nogle tilskrive det Regnskabets Afgjørelse, som finder Sted i Morgen; men den sandsynligere Aarsag er Rygtet om en Coureers Ankomst til Paris med Ruslands bestemte Vægring, at ratisicere Tractaten, saavelsom en lignende Vægring fra Østerrige, saa at Preussen ifølge den betingelse, som fulgte med dets Samtykke, nu heller ikke kan ratificere. I Gaar havde Fyr Talleyrand en Samtale med Lord Palmersion og den Belgiske Gesandt, Hr. van de Weyer. Spørgsmaalet angaaende Fæstningerne lader man indtil videre beroe. Man forsikkrer, at Hr. Casimir Perier har gjort Sløifningen til et sine qva nom for at blive i Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Bladet The Hull Packet indeholder Følgende: "Vi erfare, at en Contract angaaende femten Linieskibes Providering er sluttet med nogle Leveranderer. Hine Skibe skulle stationeres paa Humberfloden, for at iagttage Ruslands Bevægelser.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Paris, den 15de Januar. Der gives et Partie i Frankrige, hvis anarchiske Tendents hver Dag træder tydeligere frem. Neppe begynder den i otte Maaneder af saa mange og heftige Storme truede Orden nogenlunde at befæstes, for hiint Partie strax med fornyet Jver angriber alt det Gjeldende, Alt, hvad Fornuftigt er og Ærværdigt og Helligt. Det søger at udbrede disse Angreb i smaa Pamphleter og Broschurer, der, ved deres Format og ringe Priis, ogsaa kunne anskaffes af de laveste Almueclasser; Familiepligter, Sædelighed, Religion, Jntet lade de nantastet. Denne ødelæggende Tendents reproducerer sig under de forskjelligste Former og hviler ikke et eneste Øjeblik. Men i nogen Tid er Krigen imod den offentlige Mening ført paa en ny Maade. Lyseskye Uslinger divulgere om Natten oprørske Smaaepiecer, især blandt de nødlidende Folkeclasser, der have ringe Forstand, ere høist trængende og hvis Lidenskaber let kunne bringes i Oprør. J den nyeste Tid have Angrebene i Særdeleshed været rettet mod Justitsen og Politiet, men aldrig er Frækheden dre vet saa vidt som i Gaar Nat ved en i hele Paris udbredt, Pamphlet. Denne lød saaledes: "Vigtig Efterretning: Ludvig Philipp sammendynger i Fængslerne Offere paa Offere: Jngen er sikker paa sin Frihed. Denne Tilstand kan ikke længe taales. Fandt Tyrannerne ikke Drabanter, der vare deres Trælle, saa vilde deres fnysende Harme være afmægtig. Derfor har er modigt Samfund forenet sig til at tage Hevn over dem, de domfældes for politiske Meningers Skyld, &c. &c. Det følgende er af samme vederstyggelige Suurdeig. Ei allene Embedsmænd, der opfylde deres lovbefalede Pligt, men ogsaa disses Familier, trues med Døden,
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Hertuginden af Berry ankom efter tre Dages Ophold i Rom til Pisa den 16de December f. A. Siden den Tid opholder hun sig enten paa Slottet Marlin ved Lucca eller paa et Landsted ved Massa-Carrara. Man fortæller, at den Franske Told Direction har sendt hende kostbare Sager toldfrit til London. Ogsaa ankomme mange Depescher til hende af den diplomatiske Vei.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Coureervexlingen mellem Rusland og Spanien vorder stedse hyppigere. J Forgaars ankom atter en overordentlig Coureer fra Petersborg til det Spanske Gesandtskab her, og den sidste Coureer, dette afsendte til Madrid, var en Russer. J de sidste Dage ere ikke færre end 4 af disse komne gjennem Bajonne.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Fra Algier meldes under 25de December f. A.: Keiseren, af Marokko har kaldet El Hamary tilbage og vil straffe ham strængt; men paa den anden Side vil han indsende alvorlige Besværinger angaaende de to Marokkanske Undersaatter, som i Oran bleve henrettede efter General Boyers befaling. Om dayernes Opstand er dæmpet, Keiseren bereder sig til at gjøre et Krigstog mod Provindsen Rif. Mellem Algier og Tanger skal en regelmæssig Skibsforbindelse oprettes. J fem Maaneder har ingen Fjende viist sig ved vore Forposter; Araberne have selv Opsynet over Veiene, føre de Soldater, som ere farne vild, tilbage til Staden, ja skaffe endog det Qvæg igjen tilveje, som undertiden stiæles paa Marken. Nogle Stammer have opslaaet deres Telte midt imellem Franskmændene. Kaballerne have i dette Aar igjen besaaet deres Marker, hvormed de siden Algiers Erobring havde ophørt. Den herværende Europæiske Befolkning beløber sig for nærværende Tid til 3,121 Jndividuer. General Lieutenant Savary, tilligemed General-Major Treiel, ere ankomne hertil. Civilgouverneuren Pischon ventes. Omtrent for et Aar siden begyndte i Frankrige en ny Cu tus under Navnet: den fransk catholske Kirke. Stifteren, af samme, Abbed Chattel, en forhenværende Biskop, har formelig brudt med den Pavelige Stoel. Mange Hindringer ere imidlertid endnu i Veien for hans Planer, for det første mang ler han Præster til at aabne denne catholske Kirke i Provindsialstæderne, da han hertil kun vil udvælge unge Mænd af videnskabelig Dannelse; for det andet mangler han al Understyttelse fra Regjeringen, som ingenlunde er ham gunstig, saa at han er blottet for Penge, saa meget mere da Alt skeer frivillig i hans ny Kirke, og han kan ikke gjøre Regning paa bestem Pengebidrag. Desuagtet er det lykket Præster af hans Bekjendelse at faae Fodefæste paa flere Puncter, nemlig i Montargis, Pau, i to Menigheder i Omegnen af Paris (Clichy og Boulogne) og i Paris selv. De Romersk-Catholske Præster ere høi forbittrede over denne heldige Begyndelse, men have dog tille endnu hos Regjeringen kunne udvirke en lovlig Forfølgelse mod den ny Sect. Man har derfor betjent sig af andre Midler, en ærke catholsk Klærk har budet Abbed Chatel 3000 Fr., naar han vil ophøre med sine Prædikener i Boulogne=Menigheden, Her i Paris lade Klærkerne i Kirken Bonne Nouvelle læse Bør ner i ni Dage, hver Dag for Abbed Chatels Sjæl, for at redde den fra Veien til Helvede; ja de have endog oprettet et eget Capel til dette Brug, hvor en daglig Adoration finder Sted.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Følgende ere de væsentligste Forandringer, som Abbed Chatel har indført i sin reformerede catholske Kirke, hele Gudstjenesten holdes (ikke som ellers paa Latin) men paa Fransk, og i ethver andet Land paa dettes Sprog. Alle kirkelige Forretninger skee uden Betaling, og den Franske Præst maa ingen Forskjel gjøre mellem Rige og Fattige. Orebigte - dette Scandall i den papiistisk catholske Kirke - er ophævet. Denne Kirkes Præster erkjendt ikke Paven; Fasten er ophævet, Bansættelse og Kjætteres Fordømmelse er udelukket af denne Religion, og der prædikes ubetinget Tolerants mod enhver anden Lærre. Coelibatet er afskafet. (Forsaavidt jo ret fornuftigt?) Sectens Præster bære i denfor Kirken ingen Ordensdragt og tilhøre Verden ligesom en hver anden Borger (). Ogsaa skal en ny Embedsdragt, udeRabatter og fiirekantede Huer, indføres. (En høist uvæsentliReformation ). J Øvrigt er Religionen overeensstemmende med den catholske; den har ligesaa mange Sacramenter og beholder Billeddyrkelsen. Endeel Stæder i Departementerne har bedet Abbed Chattel at sende dem Præster af denne Confessio Med det Første vil han udgive et, denne Religionsbekjendehelliget, Tidsskrift, under Titel: "Den fransk catholske Kirke Banner; det skal udkomme hver Søndag. - Paven har u stædt en Banbulle mod Abbed Chatel, hvori han kalder den homo scelestus!! Men slige Banstraaler ændser ingen for standig Mand i vore Dage.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Hamborg, den 24de Januar. Kl. 12 1/2 Eftm.) Uagtet Renternes Fald i Paris, s. tilskrives Discussionerne om Budgettet, holde Statspapirerne i Dag stadigen; thi den Mening var bleven herskende, at in umiddelbart Fredsbrud vil finde Sted. Disconto 5 1/2 PCt. Obligationer af det Dansk Engelske 3 pCts. Laan i Fre 624 i Dag 623. Østerrigske Bankactier i Fredags 1022 i de 1041 o. s. v.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
America. Nordamericanske Aviser, som gaae til den 24de Decbr., den 15de Januar ankomne til London. Washington Globe m. der, at Republiken Columbia har ophørt, at existere, og man herefter i dens Sted paa Kaartet over Sydamerica vil sitre afhængige Stater, nemlig Venezuela, Ny-Grena- og Æqvator.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
New=Yorkske Aviser, som ligeledes ankom til London den 12 Januar, indeholde følgende Brev fra Chefen paa Krigslup, Vandaleur, Capt. Kennon, dateret Lynn den 14de Decbr. A. - Hele Brasilien er i Oprør, idelige Tumulter sig Sted, især af Soldaterne, som tilskyndes hertil af høiere soner, hvilket bliver sandsynligere ved den Omstændighed, at aldrig molestere Udlændinge, der opholde sig i Landet, der kaldte Gammel-Portugisere ene undtagne, som Brasilianshade af Hjertensgrund og ville jage bort.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Udenlandske Efterretninger. Til Flensborg vare i f. A. ankommen 948 Skibe af 15643. læsters Rum. 513 af disse Skibe vare ladte med Korn.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
J afvigte Aar var Productionen af holsteensk Smør ver 1/2 Deel mindre end i 1830; sandsynligviis en Følge af det slette Vinterfoder, som Sommeren 1830 leverede. Den naveste Priis, Randers Smør kjøbtes for i Hamborg var 28 i 30 Rbd.; den høieste 31 til 35, (ord. dansk, navnlig fra Nykjøbing, det solgtes lavest for 20 til 22; høiest for 28 til 29. tilførselen af Smør til Hamborg i afvigte Aar kan antages til at have været 1/2 mindre, end 1830. Nogle Sorter, især godt andersk, ere aldeles ryddede.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
J Aalborgs Stiftstidende No. 13 findes Følgende af Hr. Mægler Skowgaard. J Aarhuus Stiftstidende No. 3 læses under Overskrift Hals, at der i afvigte Aar 1831 vare dertil fra Søen indkomne 803, og derfra udseilede 832. Skibe og Fartøier, og senere opgives i No. 6, under Arsitlen Aalborg, de herfra i samme Tid udervederede Skibes Antal at have været 819, hvoraf maatte kunne uddrages den Slutning, at 16 udgaaende Skibe forliste imellem Aalborg og Hals. Dette har dog lykkeligviis ikke fundet Sted, og begge foranførste Angivelser ere urigtige, da der i Aarets Løb i Al kuns indkom 790 Fartøier og Baade, som ere anmeldte paa Toldkammeret i Aalborg, og der udklareredes i samme Tid kuns 163, hvoriblandt kuns et Skib. Heri er medregnet smaa Gaade til og fra Helsingøer, Læssø, Skagen, Frederikshavn, Sverig a. Alle de øvrige mere Opgivne have ikkuns være Fisker=, Torve- og Sandbaade, som ikke komme udenfor Told distriktet og følgelig ingen Toldklarering gjøre. Af de Jndkomne have 344 løst Qvarantainepas, de øvrige kom indenlands fra eller fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Kiel, den 16de Januar. Omslaget er gaaet meget rolig af. Alle Forretninger bleve afgjorte inden 2 Gange 24 Timer. De Fremmede reise allerede bort herfra, som om her var Cholera. Penge har været her i Overflødighed.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Beltpassage. Fra den 16de til den 22de Januar ere udreiste: Til Fyen : Grev Rosen; Adjunct Hornbeck; Cand. Theol. Wulff, Kjøbmd. Brandt; Klædefabrikant Renk, Kjøbmd. Bech. - Til Sielland : Hofjægermester, Baron Wedel; Bat. Chirurg Schou; Lieutenant Macheprang; Færgekasserer Bech Maskinmester Murbach; Veiopsigtfører Brinch; Jfr. Linnet; Handelsreisende Storm; Commissionair Mogens; Underchirurgerne Lorch og Hedemann, Kbud. Jensen og Dubois.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Ved Tallotteriets 1178 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 89. 43. 61. 78. 15. credit=Cassen for Huuseierne i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
De blandt Cassens Debitorer, som endnu ikke have indbetalt de til 11te December Termin f. A. forfaldne Renter, erindres herved om at indbetale samme inden denne Maaneds Udgang, da imodsat Fald, saavel Capital, som Renter, ville blive inddragne, overeensstemmende, med de udstædte Obligationers Jndhold. Contoiret staaer aabent hver Onsdag og Løverdag Formiddag fra Kl. 10 til 2, paa hvilken Tid indtil denne Maaneds Udgang, de endnu uaffordrede Renter af Jndskud udbetales. Den 2den Januar 1832.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Letteratur. de som fra Aarets Begyndelse ville tiltræde Subskribtionen paa D. Blader Dagen, ville behage at tegne sig i Stormgaden No. 204, - hvor de fra 1ste Januar udkomne Nummere erholdes. - J Provindserne modtager alle Post-Contoirerne Subskribtion.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Samling af Skrivter til Erindring og Knud Lyne Rahbek, og Karen Margareta Rahbek, fød Heger, indeholdende, foruden de udkomne trykte Digte, en Jndledning, hvori en Characteristik af de Afdøde, ved Confessionarius Mynster, Minde, tale af Mynster og Fabricius, og om Rahbeks Skrivter, af A. C. Boye. Denne Samling, 10 Ark stor, og ledsaget med to Kobbere, sælges i den schulziske Boghandel heftet for 1 Rbdlr. a VERTISSEn NT. Snuustobak, præpareret for Hovedpine, efter Lægers Skrifter. Denne for sin velgiørende Virkning bekiendte Tobak er at bekomme : Odense Hr. J. O. Rasmussen. J Sielland. Helsingøer Hr. A. Larsen. dito Hr. F. Chr. Starup. Svendborg Hr. C. Brandt. Frederiksborg Hr. Falch. Faaborg Hr. A. J. Horn. Frederikssund Hr. Consul Lange. Assens Hr. J. F. S. Horn. Roeskilde Hr. Willadsen. Middelfart Hr. Petersen. Holbeck Hr. Stausholm.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Jydland og Hertugdom Callundborg Hr. Hesselberg. mene. Ringsted Hr. Monrad. Frederikshavn Hr. J. Sørensen. Sorøe Hr. Christensen. Aalborg Hr. Kunst- og Boghandler Slagelse Hr. A. Henriques. Lundt. Corsøer Hr. Møller. Hobroe Hr. J. P. Bladt, Kiøge Hr. M. Jacobsen. Randers Hr. Apotheker S. Køstet. Storehedinge Hr. Petersen. Grenaae Hr. Apotheker Dahl. Præstøe Hr. Hartmann. Aarhuus Hr. J. Karmark. Skielsker Hr. Valentin. Horsens Hr. Consul Secher. Nestved Hr. Carlsen. Weile Hr. Consul A. Linnemann. Lolland; Ribe Hr. Fløche. Nakskan Hr. M. Ropstorff. Fridericia Hr. Consul Geelmuyden. Falster. Hadersleben Hr. Andersen. Nyekiøbing Hr. J. Seligmann. Flensborg Hr. Sommer. Langeland. Slesvig Hr. Andersen. Rudkiøbing Hr. C. Boye. Husum Hr. Otto. Møen: Sønderborg Hr. A. Bune. Stege Hr. L. T. Malling. Rendsburg Hr. Nissen.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Fyen. Nyeborg Hr. Apotheker Stutzer. Kiel Hr. Magen, samt i Kiøbenhavn hos Undertegnede. Med hvert Gias bliver de meddirinske Bøger, hvorefter denne Tobak er præpareret, citerede, og anbefaler jeg mig mod sædvanlig Rabat og Credit, til Dhrr. Kiøbmænd i de Kiøbstæder, hvorjeg endnu ei haver Udsalg deraf. Joh. Wilh. Schiøn. Tobaksfabriqveur i Kiøbenhavn.i en ualmindelig kiøn Bondegaard, i Sorøe smukke Egn, hvor Konen er J vant til at omgaaes Cultiverte, kan en Enke eller Pensionist, mod billig Betaling, erholde Alt, hvorom man i vortofrie Breve eller personlig kan denvende sig til Skolelærer Høyer i Holstrup ved Sorøe. Trondh. nye Flommesild, ere i disse Dage ankomne med Capt. Ladegaard og anvises bag Børsen No. 77, hos Søren Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Torsdagen den 16de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holder Committeen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling paa Svinninge Giestgiver-Sted, hvor Indskud modtages og Renter udbetales Windekilde, den 20de Januar 1832. Løschau.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
alle Breve til Undertegnede bedes fra 1ste Februar d. A. adresserede A over Restved. Kiøng Præstegaard. J. H. Lautrup. Hylstrup Skole ved Sorøe, i 2de sædelige Drengebørn H. S. J atter modtages til Underviisning og Opdragelse hos Land philos og Skolelærer Høyer.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Bekiendtgiørelse. Her til Stiftamtet er indkommet allerunderdanigst Ansøgning fra Anne Ebbesdatter i Hanborg, kindskum Sogn, Ride Amt, om Ægteskabets aldeles Ophævelse imellem hende og hendes ihenseende til Bord og Seng fraskildte Mand, Jens Hermansen, Smed Da bemeldte Jens Hermansen Smed er fraværende, og hans Opholdsted ei vides, saa indkaldes han herved med 6 Ugers Varsel, at regne fra dettes sidste Jndrykkelse i Statstidenden og Ribe Stiftsavis, til Møde der paa Stiftamts-Contoiret, for at erklære sig over hans fraskildte Koner, forbemeldte Ansøgning. Ribe Stiftamthuus, den 20de Januar 1832. Sponneck.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
Ved indtrufne Omstændigheder ønsker en gift Gartner Condition, og det er ham tilladt at tiltræde den hvad Tid de selv ville ønske der, enten strax eller i Februar eller Marts eller til 1ste Mai. Han har lært og et ung og forrig i at Arbeide og kan forevise særdeles gode Anbefalinger for flere Aars Troskab og Duelighed, og modtager det saavel langt Fraværende, som Nær. De ville behage at indlægge en Billet, mærket M. H. Nr. 4, paa Statstidendens Contoir. Fiint Biekabepapiir 6 Rbd. Riset, 2 Mk. Bogen, dito Propatria 3 1/2 Rbd. e) Riset, 20 sk. Bogen, godt Trykpapiir 18 Rbd. Ballen, 11 Mk. Riset, lyst St. Croix Sukker 13 a 14 Mk. Lpd., fin Perlegryn 10 Mk. Lpd. fiint, hvidt Kartoffelmeel 10 Mk. Lpd., førrede Kirsebær 10 Mk. Lpd., gode H. Svedsker 6 Mk. Lpd., 5 Rbd. 100 Pd., god tydsk Peberrod i store Bundter, 7 Mk. 8 s. Bundter, syltede Tamarinter 1 Mk. Pd., hvid ty Honning 20 sk. Pd., god smaae Congo 4 Mk. Pd., stor dito 6 Mk. Pd., Lpdviis billigere, extra gode Schweizeroste, i hele Oste 18 s. Pd., simplere dito 16 s., smaae grønne Schweizeroste, samt god, stærk St. Croix Rom, hvid holl. Genever, god, stærk Punsch-Extract, god Miød, fiin aff. Lampeolie og klar Rorolie, Ankerviis og mindre Dele, med flere Vare, faaes saavel til Forhandling som til Forbrug, til de billigste Priser, hos A. V. Adrian, Urtekræmmer, Hiørnet af Vimmelskaftet og Klosterstræde No. 14. Redlag, Extra gode, faste spanske Rødløg, 15 Mk. pr. Skieppe, samt udmærket, fortrinlig god Spegepølse 28 sk. pr. Pd., grøn Sveitzeros26 sk. pr. Pd., bekommes hos F. H. Find, paa Hiørnet af Snaregaden og Nabolos Nr. 14. Feltieandraldelse. i der Mandagen den 13de Februar førstkommende, Eftermiddag Kl. 3. A. bliver paa Slagelse Raadstue afgivet Skiftesamling og Repartition Stervboet efter afgangne Præste Enke, Madame Jnger Margrethe Braem Hvistendahl, født Galskiet, det bekiendtgiøres herved til Efterretning for enhver Vedkommende. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 19de Januar 1832. Birch. Solow.
Berlingske Tidende, 1832-01-27
auctioner. Sirsdagen den 31te Januar førstkommende, om Eftermidddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbudet til absolut Bortsalg : Huset No. 183 i lille Regnegade, assureret i Brandkassen for 1000 Rbdlr. Sølv, tilhørende afgangne Snedkermester Jacob Willing og forhen afdøde Hustrue, Christiane Willing, født Linds, fælleds Boe. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstbrevene, bemeldte Eiendom vedkommende, ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade Nr. 26 a 27, og bemærkes det, at der ved den afholdte 3die Auction er budet 5500 Rbd. Sølv. følge Bestemmelse under Skiftebehandlingen af Stervboet efter afgangne Boelsmand Jens Jensen af Lille Valdbye, vorder det bemeldte Stervboe tilhørende Boelsted, med tilliggende Jordlod af Hartkorn 1 Td., paa Lille Valdbye Mark i St. Mikkels Sogn ved Slagelse, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagen den 1ste, 8de og 15de Februar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, og agtes ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De to første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue og den 3die Auction paa Boelstedet selv paa Lille Valdbye Mark, Conditionerne for Salget ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir i Slagelse, og Eiendommen forevises paa Forlangende af Stervboeenken, som boer derpaa. Slagelse, den 19de Januar 1832. Birch.