JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Som bekjendt blev Udkastet til en Lov, sigtende til, at sikkre geistlige Embedsmænd mod Tab ved Høitidsoffrets ubillige Forringelse, som blev forelagt de 1842 afholdte Stænderforsamlinger, indtil videre stillet i Bero, fordi en betydelig Minoritet havde yttret Frygt for, at en saadan Anordning kunde virke skadeligt paa det velvillige Forhold mellem Menighed og Præst, og fordi man vilde oppebie, om Erkjendelsen, af den Offerberettigedes billige Krav vilde gjøre sig gjældende i den Grad, at det ikke blev uomgængelig fornødent, at udgive en saadan Lov. Da imidlertid det kongelige danske Cancelli sildigere har modtaget en Mængde Klager fra Offerberettigede over, at der enten er ydet dem et upassende Offer eller at der Jntet er dem offret, og det ved de desangaaende anstillede Undersøgelser har viist sig, at Saadant ofte hidrører fra Lyst hos den Offerpligtige til at fortrædige den Offer berettigede, som oftest endog for hvad denne i Embeds Medfør har maattet foretage mod Hiin, saa har Cancelliet været betænkt paa, at optage denne Sag, og har nu i den Anledning forlangt Biskoppernes Betænkning. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Den for nogle Aar siden nedsatte Commission til at overveie, hvorvidt der, istedetfor den hidtil her i Landet brugelige Maade at exeqvere Dødsstraffe paa, bør indføres Henrettelse ved en Guillotine, er kommen til det Resultat, at Halshugning ved Guillotine maa ansees bedst at forene de Egenskaber, som fordres til at udføre Hensigten paa den skaansomste, hurtigste og sikkreste Maade. Hvis denne indføres, har man tænkt sig, at der burde være een Guillotine i Sjælland, een i Fyen og een i Jylland, samt at to Skarprettere kunne besørge alle Henrettelserne i Kongeriget, medens de øvrige Executioner af Legemsstraffe maaskee kunde overlades til locale Profosser. Jfølge indhentede Oplysninger vil en Guillotine med Tilbehør kunne koste c. 600 8, samt kunne skilles ad og transporteres paa tvende Vogne. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Af tvende paa Frederiks Hospital indlagte Patienter, der førte samme Navn, men havde forskjellig Næringsvei, døde nylig den Ene, medens den Anden befandt sig i Bedring, hvorom hans Kone og Børn vare underrettede. En Dag i forrige Uge sysselsatte Konen sig med nogen Huusgierning, da Døren gik op og Skiftecommissionens Betiente traadte ind. J høieste Grad overrasket over dette Besøg spurgte Konen, hvad dette havde at betyde, og hvo er vel istand til at skildre Konens og Børnenes Skræk og Fortvivlelse, da de erfare, at deres Forsørger, hvem de troede i Bedring og nylig havde talt med, var afgaaet ved Døden. Jsær greb den uventede Efterretning den svagelige, aldrende Kone saa dybt, at hun, en Besvimelse nær, maatte bringes til Sengs. Anende en Misforstaaelse tilte imidlertid Børnene ud paa Hospitalet, og her erfarede de til deres store Glæde, at deres Fader befandt sig vel, men at derimod en Person af samme Navn virkelig var afgaaet ved Døden. Hvad man især ved denne Begivenhed maa bebreide Skifte væsenets Betiente for, er, at de ikke havde erkyndiget sig om den Afdødes Næringsvei, hvorved Feiltagelsen, vilde være bleven forebygget. (S. Bl.)- Efter at "Ude og Hjemme med eenstemmigt Bifald har gaaet 5 a 6 Gange over Scenen, opstod efter Opførelsen i Søndags Aftes en Meningskamp, der ikke hørte op førend en Mand bevidstløs blev baaren bort fra Kamppladsen. Om Meningskampen var Skyld heri, vides ikke; - Klapperne beholdt naturligviis Overhaanden. (Flyvep.)- Passagererne paa Dampskibet "Iris", paa dettes sidste Tour, i Mandags, fra Aarhuus til Kjøbenhavn, have ved deres lykkelige Ankomst til Hovedstaden, ladet indrykke følgende Annonce i den Berlingske Avis: Efter lykkeligen at have overstaaet Reisen med Tris fra Aarhuus hertil i den underveis opkomne Orkan og under det vedvarende stormfulde Beir, som aabenbart stillede Passagerer og Skib i største Fare, føle vi Trangen til offentlig at bevidne Dampskibets vakkre Fører, Hr. Capt. Sletting, vor Taksigelse for den af ham under Farten og dens Vanskeligheder udviste priisværdige Conduite, som vi udentvivl væsentlig have at takke for den heldige Ankomst hertil."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
En Duel skal i disse Dage, saa fortælles der, have fundet Sted her i Staden imellem tvende Officierer, af hvilke den Ene er bleven haardt saaret. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Af Corfaren. Under 1ste Oct. d. A. har det allernaadigst behaget Under=Kok i Parnassets Hof Kjøkken, Hr. Volkmar Busch, ved sit allerhøieste Patent i Theaterbladet at udnævne Demoiselle Jenne Lind til "Sol, samt tillagt hende Rang med virke I Anledning af den herskende Kartoflig Sol." felepidem ville vi have Capt. Eskildsen beordret til at indtræde i Sundhedscollegiet som kartoffelkyndigt Medlem med een Sæk Kartoflers Stemme. - Dampskibet Frederik den Sjette, der mistede sin Credit ved Reisen fra Kjøbenhavn til Aarhuus, har i sin Fortvivlelse druknet sig ved Grønsund. - Kartoffelsygen kan formodentlig nu ansees for at være forbi; Sundhedscollegiet har erklæret sig om den. - Prindsen, af Svidskenstein-Perlegryn er bleven Commandant i en Fæstning – - Nei, det er ikke sandt, Det er Cand. pharm. L. Ørnstrup (Søn af Kbm. Andr. Ørnstrup i Odense), der har kjøbt Hof apotheket her i Staden. Det har kostet 58,000 P. Nogle Damer i Ringsted ville foranstalte en Bazar, hvis Øiemed skal være, at hjælpe trængende Familier i Vinterens Løb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Khvnste Blade meddele nu ogsaa følgende om den paagrebne Kammerpige, der agerede fornem Dame(see Av. No 194). Politiet har i disse Dage paagredet en lille Jomfru, der som en Frøken Haxthausen, fra Lolland havde indlogeret sig i et af Hovedstadens første Hoteller, slaaet alvorlige Plader, forlovet sig indi en agtværdig Familie, som derved compromitteredes osv. Hun er nu bleven indlogeret i Hotel de Raadstuekjælder og Forlovelsen foreløbig ophævet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Strandinger. Det preussiske Skib "Lülf.", Capt. Henschel, bestemt til Amsterdam med en Ladning Kartofler, er strandet i Eideren. Et andet preussisk Skiv, ligeledes bestemt til Amsterdam med Byg, er kastet høit op paa Landet i Nærheden af Tønning, og maa udgraves for at komme af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Dødsfald. Frederik v. Scholten, Christiane Gleerup. Skibscapt. Tronier, Politibetjent Brygge; Alle i Khvn. Forstjunker Joh. Sigismund v. Lewetzau i Hamborg (pludseligt død af et Nerveslag). Practiserende, Læge Emanuel Weil (af Khvn.) i Mecklenborg. Farver og Trykker Joh. Cheny Hoffory i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Copulerede. I Elsted Kirke den 26de October: Hr. Forvalter Berthel Nissen af Rathlousdahl og Jfr. Anna Catharina Holst. J Aarhuus den 28de: Hr. Kjøbmand Kock af Grenaae og Jfr. Sine Bloch. - S. D. i Aale Kirke. Jens R. Alrøe til Breinholm Mølle og Jfr. Sophie Uhrschou. Aarhuus, den 31te October 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Det vil nu beroe paa Publicum selv, om det herværende Skuespillerselskab, der unægteligt besidder flere dygtige Medlemmer, og i det Hele taget giver sine Forestillinger med en roesværdig Flid og Præcision, skal forlade os i næste Ugge, som Directeuren har bestemt, eller forblive her endnu i nogen Tid, der unægtelig vilde være meget behageligt. Sidste Onsdagsforestilling: "Herren seer Dine Veie, blev udført ganske fortrinligt. Md. Lewini, der havde Hovedrollen, blev atter fremkaldt. Jaften opføres Hr. Pallesens nye Originalstykke: Kampen i Hertugdømmerne." Resende. Med Dampsk. Christian VIII fra Kallundborg: Hr. v. Banner, Cand. pharmaci Eiben, Mr. Bang, m. Datter, Jfr. Reddelien, Landvæsenselev Baden. Til Samse: Frøken Bang. Med Dampsk. Christian VIII til Kallundborg: Cancelliraad Herredsfoged Hunderup, Cand. theol. Ussing, Kjøbmand Gerdes, Consul P. Herskind, Jomfru Dragsted, Cadet Honnens, Aspirant No. up, A. Reimers. Til Samsø Kbm. Kierkegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Amtmandinde v. Lindholm, föd Kleist. Det er forbi Det Blomsterliv, som her var Alles Glæde, Sin Moders Fryd, og idel Kjærlighed Mod Mand og Börn, og sine Venners Ven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
En ædel Qvinde i englelig Gestalt, Du gik til dine Söstre hist i Himlen; Der Du i Englechor nu færdes alt. Det er forbi Det faare Liv, – den barske Nordenvind Jo hastig knækker först de fine Siv, og siden kommer Touren til os Andre; Men skal den Godes Aften være blid og god, Saa sidder Du nu höit iblandt de Andre Ved Faders Side, ved Alfaders Thrones Fod. W. D.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Prædikanter paa 24de Søndag efter Trinitatis. Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen. Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix. Hospitalskirken Kl. 9 Hr. Pastor Topsøe. Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Næstkommende Fredag er Maanedscommunion i begge Byens Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Bekjendtgjørelser. At vor kjære Moder og Svigermoder Cidsel Jensen, Wichmann, Enke efter afdøde Slagtermester F. T. Wichmann, blev os berøvet ved Døden den 23de dennes, i hendes Alders 68 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, d. 25de October 1845. J. D. Lindhard. M. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Førstkommende Søndag den 2den November begynder Gudstjenesten til Høimesse i begge Byens Kirker Kl. 10, og vedvarer saaledes afbrudt alle Søn- og Helligdag indtil 1ste Mai 1846. Brix. lespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Theatret i Aarhuus. Søndagen d. 2den Novbr. (næstsidste Forestilling). Clermont eller Kunstnerens Kone, Skuespil i 2 Acter af Scribe og Wanderburch; derefter: Efter Solens Nedgang, Lystspil i 1 Act, efter det Franske; til Slutning: Under Laas og Lukke, Vaudeville i 1 Act, ligeledes efter det Franske. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Onsdagen den 5te November 1845, om Aftenen Kl. 6, afholdes i Selskabet Polyhymnia" en ordinair Generalforsamling, der önskes talrig besøgt, da en Sag af Vigtighed vil blive Selskabet forelagt. Aarhus, den 28de October 1845. Directionen. Generalforsamling i Harmonien, Mandagen den 10de November, Aften Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Loverdagen 15de November, Formid, Kl. 10, afholdes paa Aarhuus Raadhuus Generalforsamling i Amtets landoeconomiske Selskab, hvorved vil blive taget Beslutning om Selskabets Virksomhed i det kommende Aar. Medlemmerne opfordres til at give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Førstkommende Mandag den 3die November, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes offentlig Auction paa Raadstuen over Leiemaalet af Lodden Nr. 78 i Skovvangen, af Areal 41 380 Tdr. Land, der hidtil har været benyttet, af afgangne Mad. Geertsen. Leieren indtræder strax i de ved Auction den 25de og 26de Juli 1842 over Byens Jorder bekjendtgjorte Conditioner, hvisaarsag Leiemaalet ophører Mikkelsdag 1852. Aarhuus, den 27de October 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Mandagen d. 17de November bliver afholdt Auction i Sophiendahls søndre Skov over en Deel paa Roden, staaende Bøge, tjenlige til Gavnings-, Træskoe- og Brænde=Træe. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Tirsdagen den 4de November næstk., om Formiddagen Kl. 8, afholdes offentlig Auction i Haraldslunds Skov over 140 Egetræer paa Roden - hvoraf eet tjenligt til en Mølle=Axel, og de øvrige til Gavningstømmer af alle Slags - nogle Bøge=, Eske- og Elmetræer, samt en betydelig Deel Udluftning. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herreders Contoir, d. 22de October 1845. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Onsdagen den 5te November næstk. bliver, efter Begjæring af Auctionsholder Hertz, afholdt Auction i Gaarden Nr 42 paa Skolegade heri Byen, over forskjelligt Løsøre, hvoriblandt: to Egeskatoller, Speile, Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Kakkelovne, en holsteensk Vogn med Kalesche, med mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. - Aarhuus Byfogedcontoir, d. 22de Octbr. 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Skov-Auction. Tirsdagen den 4de November førstkommende lader Hr. Proprietair v. Halle, i den ham tilhørende Skov ved Lillerup, afholde Auction over omtrent 200 Rumere af Ege, Bøge, Alme og Aske paa Roden, tjenlige til Tømmer og andet Gavntræe, samt Jldebrændsel. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Samlingstedet er ved Skovfogedhuset ved Skoven. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, d. 20de Bernth. October 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Skov-Auction. Fredagen den 7de November førstkommende lader Eieren af den Deel af Winthen Overskov i Tamdrup Sogn, som forhen har hørt under Bygholm, ved Auction bortsælge omtrent 200 Numere af Ege og især Boge paa Roden, af hvilke sidste en Deel er skikket til Gavntræe, og forøvrigt til Brændetræe. Auctionen begynder Kl. 10, Formiddag i Overskoven og fortsættes paa Holmene. Mødestedet er ved Indkjørselen til Skoven, ved Rasmus Jensens Huus. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Bernth. October 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Skov-Auction. Mandagen den 10de November førstkommende lader Hr. Proprietair Strange til Julianelyst, i den ham tilhørende Kollerup Skov, ved Auction bortsælge omtrent 200 Numere af Bøge paa Roden, tildeels tjenlige til Gavntræe. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til December Maaneds Udgang førstkommende. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Man samles ved Holedet, som fører ind i Skoven. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Berneh. October 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Skov-Auction. Onsdagen den 12te November førstkommende, Kl. 10, Formiddag, lader Hr. Proprietair Nielsen i den ham tilhørende Skov ved Rask, ved Auction bortsælge omtr. 150 Rummere, for største Deel af Bøge paa Roden, fordet meeste tjenlige til Gavntræe, forøvrigt Elm, Ask og Elle. Mødestedet er paa Hovedgaarden Rask. hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Bernth. October 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Jørgen, Jensen paa Grættrup Mark i Nørresnede Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Thyrsting og Brads Herreders Contoir, den 10de underup. October 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Alle og Enhver, som maatte formene, at have noget tilgode i Dødsboet efter Maren Frederichsen, Enke efter forhen afdøde Kirkesanger M. Madsen, i Wrigsted Sogn, og Bye, Bjerre Herred, Veile Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordring, for undertegnede Executor testamenti. Barritschou pr. Horsens, d. 13de October 1845. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Hos en her i Arresten anholdt afskediget Dragon, navnlig Hans Therkildsen Ravning, er forefunden et stort 2-kasset Sølv Lommeuhr, med vedhængende Lidse og 3 Uhrnøgler, hvilket Uhr han foregiver at have fundet. Vedkommende Eier anmodes desaarsag saa hastigt som muligt at melde sig her, for nærmere at opgive hvorledes Uhret er ham frakommet, og for at erholde samme udleveret, efterat have godtgjort sin Eiendomsret dertil. Aarhuus Politikammer, den 29de Octbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
J Politimesterens Forfald Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
I Henhold til Magistratens Bekjendtgjørelse af 20de April 1841, indført i denne Tidende N 67, 69 og 71 for f. A., advares herved samtlige Tjenestetiende, som enten ankomme hertil eller fraflytte Byen, ligesom og de, der flytte fra een Tjeneste til en anden her i Staden, om strax, og i det seneste inden 4 Dage efter Flytningen, at melde sig hos mig med deres Skudsmaale, for at det Fornødne kan vorde noteret i Fæsteprotocollerne, da de ellers kunne vente at vorde mulcterede, overeensstemmende med den citerede Bekjendtgjørelse og Skudsmaalslovgivningen, og bemærkes det, at vedkommende Huus bonder have at paasee, at saadant iagttages. Aarhuus Fæstecontoir, den 30te October 1845. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Undertegnede tillader sig herved at bekjendtgjøre, at jeg i disse Dage har etableret en Colonialhandel paa denne Byes Smedegade Nr. 322, og derfor er saa fri at anbefale mig til alle saavel Jnden, som Udenbyesboende, der ville forunde mig deres Søgning, med nye og friske Urtekramvarer og med hvad Andet som hører til Colonial handelen, til Nutidens billigste Priser. Tillige undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, at jeg op kjøber Landmandens Producter til de gangbare Priser. Horsens, den 30te October 1845. P. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Skrædersyening modtages af Undertegnede, og syes Kjoler møderne og propert fra 4 1 og til høiere Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Silketøier og Shawler modtages til Vadsk af Undertegnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Underviisning i Ridning og Maaltagning gives af Undertegnede for 1 Sp., og kunne Eleverne bekomme en Bog som sikkre dem ei at forglemme det engang lærte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Haandbog for Damer, med 3 Mønster-Tabeller, hvoraf Enhver paa en let og fattelig Maade kan lære sig at ridse og tage Maal, faaes for den billige Priis 3 ½ hos Madame Elisa Birch, boende paa Guldsmedgade N 878, ligefor Tangen. S. Møller, Skrædermester i Aarhuus, Skolegade No 19, anbefaler sig med et stort Udvalg af færdigsyede Mandsklæder til Vinterbrug, saasom: vatterede Tuluper, Palentots og Mandarinfrakker; endvidere, Klædes Frakker og Kjoler, saavelsom et stort Parti Beenklæder og Veste i alle Fiinheder og Couleurer, efter nyeste Moder og til Nutidens billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Christiania Anchiovis, i smaae Dunke, faaes meget billig hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Fiint poleret Jagtkrudt, Hagel i alle Numere, samt Percussionshætter, faaes hos C. A. Rodtwitt. Med nye og gamle ægte Meerskums Pibehoveder. er jeg blevet forsynet med et betydeligt Parti, som jeg herved anbefaler og udsælger til muligst billige Priser. N. Wendelboe, Store Torv Nr. 9. Steenkalk. Steenkalk kan faaes paa Bygholms Teglværk paa førstkommende Løverdag og Mandag, den 1ste og 3die November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Steenkalk. udleveres fra Aarhuus Teglværk sidste Gang for dette Aar Mandagen den 10de November. C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-31
Fra 1ste Novbr. kan en reenlig Kone eller Pige komme til at gaae i et Huus 1 a 2 Timer daglig. AdresseContoiret anviser. Aarhuus Stiftstidende for October Qvartal kunne endnu erholdes nogle complette Exemplarer, naar man desangaaende henvender sig til det nærmeste kongel. Postcontoir, saavel i Danmark som i Hertugdømmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
den 1ste Novbr. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Blandinger. J de sidste 25 Aar har den europæiske Diplomati opbudt at sin Kunst, for at frelse det ottomanniske Riges brøstfældige Bygning fra Fald og for at befæste dets vaklende Grund. Virkelig er det ogsaa lykkedes at opretholde Padischabens Throne under mange Storme, et Øieblik troede man endogsaa (det var i den kraftige Mahmud den Andens Tid), at Tyrkiet kunde modtage en Gjenfødelse; men denne aabenbarede sig kun som et dødt Legems Galvanisering. Landets moslemitiske Befolkning synes nedsunken i en tung Lethargie, tause, drømmerske, ligegyldige, kun hengivne Nydelsen af Opium og Tobak, er det vanskeligt at gjenkjende Efterkommerne af hine vældige Seiervindere, der engang erobrede Ægypten og Lilleasien, kastede Perserne tilbage over Euphrat, styrtede det bysantinske Rige og i Aarhundreder bragte Skræk over hele Europa. Paa en saadan Charakteer vexel hos et Folk, som har beholdt sit Land, sin Tro- og sit Sprog, leverer Historien ikke nok et Exempel. Koranen holdes endnu i Ære, som da Prophetens Banner første Gang udfoldedes til Seier; Klimaet er endnu ligesaa herligt, som i Soliman den Stores Dage, men Folket har aldeles tabt den Energie, der engang dannede Grundtrækket i dets Charakteer. J et eneste Punkt have Osmannerne ikke forandret sig, den Haardhed, den asiatiske Vildhed, som driver Spil med Menneskeliv, fremtræder endnu stedse hos dem, hos Regjeringen saavelsom hos Nationen. Til de umenneskelige Skikke, som staae i saa grel Contrast med vor Tidsalders Civilisation, og gjøre det tyrkiske Rige til en Anachronisme i det oplyste Europa, hører det Mord, som forøves paa alle af kongeligt Blod oprundne Drengebørn, der fødes udenfor Sultanens egen Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
En spansk Dandserinde, Mata Florida, bragte for ikke længe siden ikke blot hele Madrid, men næsten hele Landet, i en Henrykkelsesfeber, som endogsaa smittede Munken i St. Just. Disse fromme Brødre havde mindre Forlængsel efter Himmerige, end efter at see den skjønne Mata Florida dandse. En Dag bragte de i Erfaring, at hun vilde komme forbi Klostret, for at reise til Lissabon, og To af de Modigste besluttede strax, at opsnappe Dandserinden. Formummede lagde de sig i Baghold ved Veien. Saasnart Vognen viste sig, styrtede de frem som Røvere med deres Geværer. Postillonen, Dandserinden og hendes Terne tænkte ikke paa Modstand, og bragtes ind i Klostret. De troede, man førte dem ind i en Røverkule, og saae sig pludseligt omringede af Munke. Een af disse traadte frem og sagde til Dandserinden, "Munkene i St. Just tør ikke see Dem dandse i Madrid; de have derfor udtænkt en List, for at faae Leilighed til at see Dem og beundre Dem. Man angreb Dem paa Landeveien, for at skjæle nogle Timer af Deres Tid, nogle Pas af Deres smaae Fødder og nogle Blikke af Deres skjønne Øine. Dandserinden, lo og svarede: "Nu vel, jeg vil dandse for Eder! - kunne bede for mig, saa gaaer det lige op. Superiorens Celle blev hende anviist, for at hun kunde hvile sig og forberede sig til Dandsen. Næste Dag skulde Dandsen gaae for sig i Refectoriet. Samtlige Munke sadde tause, i spændt Forventning, rundtom i Salen. Omsider løde Castagnetterne; Fløidørene aabnede sig, og Mata Florida viste sig i den meest fortryllende Dragt, smukkere og kolettere, end nogensinde paa Scenen. Hun lod de funklende Øine glide henover Munkenes Rader, og begyndte at dandse Fandangen og andre lidenskabelige spanske Dandse, saa Til skarerne henryktes i den syvende Himmel. Da Mata Florida igjen steg ind i sin Vogn, fandt hun i den endeel kostbare Stoffer og rige Juveler, som uden Tvivl havde havt en helligere Bestemmelse. Gal. Mess, fortæller følgende tragicomiske Scene, som skal have tildraget sig paa den russiske Grændse, da den berømte Actrice, Demoiselle Plessy, der hemmeligt havde forladt Paris med sin Mand, Digteren Arnauld, stod i Begreb med at reise til Petersborg, for her at tiltræde et af hende indgaaet Engagement. Hvor ere Deres Passer," spurgte dem den ved Grændsen ansatte russiske Embedsmand. Demoiselle Plesseforeviste strax sin Engagementscontract. Godt - Dekan passere!" svarede Embedsmanden, men vendte sig nu til Hr. Arnauld med det Spørgsmaal: "Hvad reiser De efter?" – Denne Dame er min Kone, og her er mit Pas, som den russiske Gesandt har viseret.