JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Naar Napoleon var i Paris, pløiede han ofte af gaae ud med Marschall Duroc, begge iførte simple blaae Overkjortler uden Derotationer, for ukjendt hist og her at skaffe sig Efterretninger. Ved slig Leilighed lod han mangen Gang Durøe, neppe Tid til at klæde sig paa og stikke Penge til sig; saa meget ilede han, Napoleon har selv aldrig Penge hos sig. En Dag, da han med Duroc gjorde en slig Spadseretour, fik han Lyst til at spise, og de giibegge ind til en Restaurateus, og forlangte Karbonade og en Æggevandekage. Efterat Man havde fraLosteret, skulde Man til at betale. Dutoe søgte i alle sine Lommet, men fandt at han hovde glemt sin Børs. Forlegen saae den Ene paa den Anden. Marqueuren, som mærkede deres Forlegenhed, beroeligede dem, og sagde, at det var det samme, om de ingen Penge havde hos sig; de kunde, naar de en anden Gang kom igien, betale. Vortinden derimod var ikke saa sindet, hun skjændte paa Marqveuren, at han vilde creditere ubekiendte Folk med det Tilføjende, der har jeg nu atter tabt 8 Franker. Nei, Madame svarede Marqveuren, thi jeg vil betale dem; disse Herrer see ud til at være de skafne Folk, og ville vist igjen betale mig mit Udlæg. Betinden tog de 8 Franker, brummede i et Væs: "Man komme her i min Restauration uden at vide, hvorfra Man skal tage Penge til at betale sin Forræring med." Nu tog Duror sit Uhr op og rakte Marqveuren det, sigende: her har du Pant for dit Udlæg, og jeg takker dig i mit eget og min Kammerats Navn for de gode Tanker, du har om og Morqveuren vilde ei imodtage Uhret; og begge gik nu deres Vei. Da de havde Hovedet fuldt at andre Ting, glemte de deres Frokostenenter. Endelig 5 Dage efter erindrede Napoleon sig det. Han sendte strax en Lakai derhen der skulde spørge, om ei for 5 Dage siden tvende Personer vare for en Frokost blevne skyldige 8 Franker; og at han var sendt for at betale dem. Marqveuren blev indkaldet, og Tjeneren henvendte sig til ham med de Ord: her er 25 Napoleons, som Keiseren sender dig, og lader Dig takke for Dito Udlæg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
J Aaret 1760 studere i Jena en Ostfrieslænder, hvilken borde lige over for een af de første Academiets Professorer. Denne Professor gav ugentlig paa en fastsat Dag en Concert, hvor de dertil indbudne Studenter havde Adgang. Ostfrieslænderen blev imod hans Formodning ikke indbuden. Han betragtede dette, som en Tilsidesættelse, og søgte derfor Leilighed til at lade Professoren mærke sin Fortryde se. Neppe hørte han altsaa paa en saadan Concert dog Jnstrumenterne lyde, før han sendte sin Opvarter, over og lod sige, at han faae sig nødsaget til at anmode Hr. Professoren om for Fremtiden ei at taale slig larmende Fornøielse i sit Huus; hans Fader havde sendt ham til Jena, for at studere, men, just naar han vilde til at repetere Collegierne, forstyrrede ham den lormende Concert. Professoren, der strax øinede hans Plan, lod ham svare, dersom det ikke var Hr. Ostfrieslænderen mueligt at studere, stod det ham frit for midlertid at spadsere. Men dette stødende Svar gjod kun Olie i Jlden. Nogle Dage efter bestilte Studenten et Fuglebuer, saa stort, som det var muligt, Snedkeren kunde giøre det. Heri satte han ikke Fugle, men to unge Gjødebukke, og hængte derpaa med sin Værts Tilladelse Buret udenfor sine Vinduer. Man kan let tænke, at dette Syn foerkomGadens Beboere heel underligt, dog trøstede Man sig med, at denne Spas ikke vilde vare længe; men Man bedrog sig. Professoren, der just havde sit Studerekammer lige over for, følte snart det ubehagelige Naboeskab. Han sad just med et vigtige Arbeide, og vilde concentrere sine Jdrer, men det uophørlige Bæl Bæl gjorde enhver Anstrængelse for glædes. Uvillig kastede han Pennen, kaldte paa sin Tjener og sendte ham strax over til Ostfrieslænderen, der, røgende i al Mag sin Pibe, havde bag ved Vinduegardinet med inderlig Fornøielse beopagtet Professoren. Tjeneren kom og overbragte de ham i Munden lagte Ord: "det undrede Professoren høilig, hvorledes han som Student kunde tiltage sig den Frihed ved sine Gjedebukkes Skrig at forurolige hele Nabolaget; Professoren sad just med et for Facultetet høist vigtigt Arbeide, og det var ham derfor umueligt at taale et saa underlige Naboeskab; han vilde derfor raade ham to før jo hellere at bortskaffe Fugleburet?" Sig han sin Herre, svarede Studenten, at mig er ingen academisk Lov bekjendt, som forbyder en Student at holde sig Giedebukke; kan Hs. Professoren altsaa ikke deur sit Arbeide, medens mine Fugle glæde sig ved deres Tilværelse, staaer das ham frit for, imidlertid at gaae ud og spadsere. Professorer forffod Binket, og, menende at det, under slige Omstændigheder, var raadeligere at spille den Eftergivende, end tiltrodse sig hvad der kunde være forbunden med mange Besværligheder, sendte han den følgende Dag Bud til Studenten, og lod ham indbyde til sine Concerter, og, neppe var Betjenten, efter at have rygtet sit Ærinde, borte, før Buret tilligemed dets larmende Beborer var forsvunden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Jder med Hensyn til Himmellegemerne og deres Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Klager Man over Vinterens Længde her paa vor Klode, da behage Man at spadsere til Mercur, der finder Man en Vinter, bestaaende kun af 22 Dage; men rigtignok er Foraaret saa igjen ei heller længere end 22 Dage. – Er Foraaret og for kort her, da gjøre Man en lille Reise til Uranus, og Man vil der i et Foraar af 21 Aar 134 Dage og 12 Timer lang, kunne beundre Nattergalens Slag og Blomsternes Pragt – at sige om der findes Nattergale og Blomster. - Gjælder paa Uranus med Hensyn, til de der maaske levende Skabninger samme Naturlove, som hernede; da vil en 1674aarig Person der svare til vore Ynglinge, og en Olding være der en 11724aarig Mand; derimod vilde en Beboer paa Mercur 5 Aar efter sin Fødsel, være i Ynglings Alderen, og, sammenlignet med den høieste Alder hos os 140 Aar endog - være Olding, naar han havde levet 30 Aar og 137 Dage; thi paa 60 Aar der gaae 15 af vores, Forholder en Merkurindvaaners Høide sig til hiin Klodes Gjennemsnit, som en Jordborgers Høide til dennes, da er den sædvanlige Mandshøide der 2 Fod og 8 Tommer, og 3 Fod Kjæmpeholde; paa Uranus derimod vil, under hiin Forudsætning, den almindelige Høide være 22 Fod, paa Jupiter 57 Fod, og Maanen var kun istand til at levere Soldater, 1 Fod og 3 Tommer høie. Det Underligste er, at en Dag paa Jupiter ei engang udgjør 10 af vore Timer, da derimod en merkuriansk Overg har en Dag, der bestaar af 24 Timer og 5 1/2 Minut, og Maaneindvaanerne en Dag af 656 Timer. De saa kaldede Lømmelaar vil for Ynglingen paa Merkur falde imellem 3/4 og 1 1/4 paa Jupiter derimod mellem det 4 og 5te hundrede Aar. – En skjønne lang Tid at være Lømmel i –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Jndenlandsk (Af Udgiveren.) Mariboe, 1 Marti. Natten imellem den 28de Febr. og 1ste Marti, omtrent Kl. 1, vaktes vi atter her i Byen ved det frygtelige Brandraab, da Hr. Møller Appels saa kaldte stode Mølle uden for Vesterport stod, lig en Jldstøtte, i lys Lue. Da Spiøiterne o. s. v. ilede til Hjelp, hvode Jlden allerede grebet saavidt om sig, at al menneskelig Hielp var forgiæves. Møllen er assureret i Brandcassen for 6000 Rbd. Sølv. Midt under Branden rasede en gruelig Storm fra Østen; men dersom Vinden i det lamme havde vendt sig, saa havde fandsynligviis hele Mariboe bleven forvandlet til en Askehob.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
St. Peders kolde Steen yttrer endnu sine Virkningen. Jgaar havde vi 8 og idag 4 Graders Kulde med vedholdende Storm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kecaturer, i afvigte Februarii Maaned, følgende: En Tde. Hvede 4 Rbd. a 4 Rbd. 3 Mk. En Tde. Rog 2 Rbd. 4 Mk. a 3 Rbd. En Tdr. Byg 2 Rbd. a 2 Rbd. 2 Mk. En 4de, Havre 1 Rbd. 2 Mk. En Tde. graae Ærter 3 Rbd. 3 Mk. a 3 Rbd. Mk. En 3de, hvide Ærter 3 Rbd. 3 Mk. a 3 Rbd. 4 Mk. En Tde. Bonner 3 Rbd. En 4de. Vikker 4 Rbd. En Tdr. Kartofler 1 Rbd. 3 Mk. E. Pd. røget Flesk 20 a 24 s. Et Pd. fersk Flesk 18 s. at Pd. Kjød 6 a 8 s. Et Pd. Smør 24 a 28 s. Et Pd. Ost 6 a 8 s. Et Pd. Talg 24 a 26 s. Et Slagternød 25 a 30 Rbd. Et Sviin 10 a 20 Rbd. Et Faar 3 a 4 Rbd. Alt i Rigsbankp. N. V. Den i Mariboe Aviis for nogen Tid siden omtalte store kede Stud, som blev slagtet paa Vesterbroe i Kjøbenhavn, var ikke solgt fra Knuheenborg, men solgt til Slagtermesteren af en Alkymist i Ribe i Jylland. Derimod staaer den paa Mariboe Marked, solgte Stud fra Knuhlenborg endnu i Aerskovs Mølle, i Sielland, for at blive mere fred, førend dens nu værende Eier vil expedere den til Bouillon eller anden Brug af dens Krop.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Nakskov, 1 Morti. J forrige Uge skal i Næs lys Lollands Sønderherred, være fød et Barn, som havde ingen Overmund og kun et Næseboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Ved offentlig Auction den 28de f. M. blev Mad. sal. Kiersgaards Stervboe tilhørende Sted, ved denne Byre Søndergade Port, bortsolgt til Hr. Komd. J. Lyngbye i Nakskov for 4 Rbd. Sølv, Anecdot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
J London døde nylig en ung Skuespiller og en ung Violon. Den Første var meget drikfældig og nød kun Rum og Kogniak. Den Sidste derimod meget sober og sparsommelig, drak aldrig andet end Vand. Da Begges Død indtraf paa een Gang, gjorde en Spottefugl det Forslag, at man skulde lægge dem begge i een Grav og under een Steen med den lavniske Paaskrivt: Grock, Et Spørgsmaal a priori, som ønskes besvaret a posteriori Dictum de omni & de nullo, Kan eller bør en Præst i en Kjøbsted, hvor derer et Antal af omtrent 350 Jndbyggere, indskrænke eller sætte Grændser for Altergang Den 27 Februari solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 11 1/2 s. a 15 Mk. 12 s. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1820) 71. Nationalbank Oblig. (af Laanet d 4 Febr. f. A.) 86 Rbdlr. r. S. eller 114 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Ved Avisens Slutning var Posten endnu ikke ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Auction. Ved 3de Auctioner, som afholdes den 20de Marti. 3die og 17de April dette Aar, ermeldte Dages Formiddage Kl. 11, opraabes til Bortsalg den Krigsraad Rummelhoffs Stervboe tilhørende Hauge i Nakskov med dertil liggende Lysthuus, som grændser udtil bemeldte Byes Kattesundsgade. Bemeldte Hauge et godt indrettet, beplantet med gode Frugttræer og indfredet med et næsten nyt Plankeværk, Auctionerne afholdes paa denne Byes Raadstue, efter de ved 1ste Auction fremlæggende Conditioner; hvilket herved, saavel til Liebhavernes som til Pantecreditorernes Efterretning, bekjendtgjøres. Nakskov, den 21de Februari 1821. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
J Følge passeret Udlæg og efter Begjæring af Overformynderiet her i Byen, bortsælges det Hjulmand Hans Pedersen tilhørende Sted paa 4 Fag, under No. 194, med tilhørende Gaardsplads og et lidet Baghuus, i denne Byes Hollændergade, ved 3de Auctioner, som afholdes den 20de Marti, 3die og 17de April dette Aar, ermeldte Dages Formiddag Kl. 10. De 2de førstmeldte Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og 3die Auction i Stedet; hvilket herved, saavel til Liebhavernes som til Pantecredito gernes Efterretning, bekjendtgjøres. Conditionerne vil nærmere erfares ved 1ste Auction. Nakskov, den 21de Februari 1821. Schwensen, Auctions Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
J Følge passeret Udlæg og efter Begjæring af Udlægshaveren, bortsælges det Arbeidsmand Jen Madsen i denne Byes Klostergade tilhørende Sted paa 4 Fag, under No. 129, med tilhørende Baghuus, Grund, Gaard, og Haugeplads, ved 3de Auctioner, som afholdes den 24de Marti, 7de og 21de April dette Aar, ermeldte Dages Formiddag Kl. 10. De 2de forstmeldte Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og 3die Auction i Stedet; hvilket herved, saavel til Liebhavernes som til Pantereditorernes Efterretning, bekjendtgjøres. Conditionerne vil nærmere erfares ved 1ste Auction. Nakskov, den 1ste Marti 1821. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Over det Gjortler Johannes Løchtes Stervboetilhørende Huus i denne Byes Østergades Rode No. 3 og 4, bliver foretaget følgende Auctioner: 1ste Auction den 14de Marti førstkommende, 2den Auction den 28de Martii, og 3die og sidste Auction den 11te April. Auctionerne holdes i Huset selv om Formiddagen Klokken 11. Huset bestaaer af 8 Fag, 2 Etager høi, og et Baghuus paa 4 Fag, Halvtag, og dertil hører en god Gaardsplads og en stor og god Hauge. Conditionerne faaes til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekjøbing paa Falster, den 19de Februari 1821. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Torsdagen den 8de d. M., i Middagsstunden Klokken 12, bliver offentlig Auction afholdt i Østofte Præstegaards Skovlod over en Deel paa Roden staaende Egetræer. Samlingstedet er i Satofte Præstegaard; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Rodbye, den 1ste Marti 1821. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand, Søren Nielsen Lærke af Killerup Bye, under Baroniet Guldborgland, indkaldes herved med lovbefalet Varsel at melde sig for undertegnede Skifte fuldmægtig. Ourebyegaard, den 21de Februari 1821. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand, Christopher Jensen i Taagerup, under Baronies Sønderkarle, indkaldes herved, med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde paa Høibyegaards Skriverstue, hvor Skiftet foretages Torsdagen den 12te April og 24de Maji førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, for med Beviser for deres Fordringers Rigtighed at legitimere samme for undertegnede committerede Skifteforvalter. Høibyegaard, den 1ste Marti 1821. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Paa Rudberggaard er at faae tilkjøbs store og smaae graar Ærter til Sæd, hvorom handles med Forvalter Møller der paa Gaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Hos Gartner Mortensen paa Christianssæde kan nu bekommes alle Sorter Klokkenhauge, Blomster, og Levkoi-Frøe, samt forskjellige Sorter Ærter, og Bønner. - Hos Hr. Kjøbmand Pohler i Nød bye kan ogsaa bekommes af mit Froe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Paa Addresse-Contoiret kan bekommes tilkjøbs : fiin hollandsk Conceptpapiir, 1 Mk. 8 s. Bogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
Efterlysning. Reserven Mads Hansen Sjelstofte af Mariboe Amts 64de Lægd No. 35, som den 19de Januari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-02
sidst er løsladt af Kjøbenhavns Forbedringshuus, har ved Transporten derfra til sin Hjemstavn – fundet Leilighed til at undvige fra det Oplyn, som skulde ledsage ham fra Valdbye til Glostrup. Hans Signalement ved Løsladelsen af Forbedringshuset var saaledes: 29 Aar gammel, 67 1/2 Tomme høi, brune Dine, mørke Haar, bleg og mager af Ansigt, rundrygget, fører Hovedet bøiet dybt fremad, har skiæve Knæer og i det Hele af Middelbygning, var klædt i mørkegraae Trøie, lange Beenklæder, med Skoe paa Fødderne og Hat paa Hovedet. – Enhver, som maatte antræffe denne Reserve, bedes tjenstligst at anholde ham og foranstalte ham afleveret til nærmeste Øvrighed, hvem lige tienstligst anmodes om Anholdelsen behage at underrette Undertegnede, Bremmersvold pr. Mariboe, den 28de Febr. 1821. Paa Lægde forstanderens S. T. Hr. Kammerjunker Raben Huitfelds. Levetzauls Vegne Howitz, Forvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
15de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 19. Kongelig privilegerede. de Addresse-Contoirs Efterretninger, med Ride-Posten. som forsendes. Tirsdagen. den 6te Marti 1821. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Udenlandsk. (Af Børsen, og Hamb. Cortesp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Spanien. Madrid, 8 Febr. Her er forefaldet et meget uroligt Optrin, Kongen blev i den sidste Tid, naar han kjørte ud, ofte hilset med Raabet: "Kongen ene leve!" men da Hs. Majestæt den 4de dennes igien kjørte ud, raabte en Klynge af 30 til 40 Personer, som havde stillet dem ligefor Slottet: "Den constitutionelle Konge leve!" De tjenstgjørende Livgardere, raadte derimod allene Kongen leve!" Dette gav Anledning til alvorligere Optrin mellem Folket og Garden, som tilsidst blev nødt til at trække tilbagetil dens Kasserne, hvor den opstillede 3 Kanoner. Nationalgarden og Garnisonen trader under Vaaben; men Ordenen blev dog kuns med megen Møie veiebragt, og man kunde ikke hindre Folket i, at holde Gardecasernen ligesom beleiret indtil igaarAftes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Den 6te forsamledes Statsraadet under Hs. Maj. Præsidium i denne Anledning, og der blev da fattet den Beslutning, at Livgarden, for at stille Urolighederne i Hovedstaden, og i Overeensstemmelse med Corpsets eget Ønske, skulde gaar ind, og skjønt Hs. tajestæt ikke havde Magt til fuldkommen at opløse Corpser, uden at høre Stændernes Mening derom, saa skulde det dog strax ophøre at gjøre Kjeneste forlade Casernen uden Heste eller andre Vaaben end Kaarden, og begive sig til de Steder, som nærmere vilde blive dem anviste. Denne Kongel. Befaling bekjendtgjorte Politiechelen, igaar Aftes; den blev strax udføre, og Tropperne droge derefter igien til deres Qvarterer. Gardisterne ere nu uden videre Uroligheder sendte til deres Hjem, og Hellebardiererne, den spanske og wallonske Garde, tilligemed de Kongel. Carabinierer, forrette nu Tjenesten i Slottet. Abuelo, hvis bevæbnede Bande har gjort saa megen Skade, er nu fangen, og bragt til Tolede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Lord A. Hamilton gjorde den 12te en Motion - Anledning af at den schotiske Kirkes Privilegier, skulde være overtraadte ved Raadsbefalingen om at udelade Dronningens Navn af Kirkebønnen, og ved en Skrivelse fra Lord Sidmouth, hvorefter en schotisk Geistlig var bleven fængslet – og forlangte, at Raadsbefalingen og Lord Sidmouth's Skrivelse skulde forelægges Huset. – Lordavocaten paastod derimod, at Regjeringen havde handlet aner mende med Forfatningen. Motionen blev tilsidst biraftemed 110 Stemmer mod 34.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Fire Baronier i det ielandske Brevskal Westments ere satte under færdeles Politicopsigt paa Grund af de Uroligheder, som finde Sted der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Jtalien. Prindsregenten vinder hver Dag meer og meer Folkets Tiltroe og Kjerlighed. Den udenfra truende Fare var en Lykke for Neapel, da de forskjellige Partier derved lætte at indsee, at kuns Enighed og en maadeholdende Opførsel kunde redde os, og opretholde den nye Bygning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Ved den østerrigske Armees Overgang over Po har den commanderende General, Friherren af Frimont, udstædt en Parolbefaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Adskilligt. J Paris forevises i denne Tid et lille Phænomen, som opvækker megen Beundring. Det er nemlig et Barn paa 9 Maanede, som formedelst sin Størrelse, og stærke Legemebygning synes at være 8 til 9 Aar, gammel; selv dets Stemme er saa stærk som en Ynglings paa 1718 Aar. Denne lille Herkules's Forældre ere Folk af almindelig Størrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
J Bergen og dens Omegn sporedes et ikke ubetydeligt Jordskjælv Natten til den 3 Febr., Kl. imellem 1 og 2, hvorpaa fulgte Uveir fra Vest med Haalbyger hele Dagen. Den 4de var Veiret stille og smukt for Middag, men Kl. 12 1/2 skeete en af de heftigste Jordenstelser, Anmelderen har falt; den varede sikkert 1 Minut, og Kl. 8 om Aftenen skeete atter 2 Sted omtrent 6 til 8 Minuter mellem hvert, hvoraf det Første var det stærkeste, dog er som hiint ved Middagstid. De syntre alle at tække sig fra Roed til Syd. Natten gav en stærk Nordvest Kuling med svære Jlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
J J A. Gourbillons critiske Reise til Eina, Paris 1819 læses følgende om Neapel: "Neapel vilde være den skjønneste Stad i Verden, dersom de, som vise derigjennem, vare døve eller de, som beboe den, vare stumme. Jeg tvivler intet Øieblik paa, at det var her hvor Dante kunde tage Mønster til Spekaklerne i hans Helved! Thi naar den store Trompet lyder, vil Neapel være den sidste, der hører den, og Engelen vil forgiæves støde deri, Paris er unægtelig ikke stum, men i den Henseende, og sammenlignede med Neapel, ere London og Paris sande Heder og Orkener. - Hvad Videnskaberne angaaer da faanes de fleste gode Bøger, og Boghandlerne vove ikke at sælge dem, uden til Folk, der forskaffe sig Tilladelse fra det hellige Officium. Listen over de forbudne Bøger udgjør allene et Værk. De sære Jndskrænkninger angaar ikke allene Kjøbet af Skrifter, men Forbudet læses endog paa Ryggen af de fleste Bøger i alle bibliotheker. Det er ikke uden .... adeste Forskelighed, og efter langt Bekjendtskab, at Bibliotheraren betroer Nogen, i sin Overværelse, nogen Bog, som den hellige Jnqvisition ikke har tilladt at læse. Efter det her Anførte, vilde det være overflødigt at spørge, hvorledes det er bevendt med Pressefriheden, og jeg troer, Navnet selv er ubekiendt her. Med fornøden Tilladelse trykker man her uden Vanskelighed afretiske Afhandlinger etc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Censurens Jndskrænkninger og Formaliteter ramme uden Forskiel alle Slags Skrifter, lige fra Be boger af. Jeg har i dette Øieblik er Catalog for mig, paa hvis Titelblad læses følgende: De Bøger, som indbefattes i den romerske Censues Fortegnelse, maa ikke sælges uden til dem, der kunne forelægge Boghandlerne en pavelig Tilladelse. Dette Catalog er ikke fra det 15de Aarhundrede. Der findes i samme Rubriken Neapel og Aarstallet 1819. Men det er endnu ikke Alt, førend den stakkels Boghandler kan faae Tilladelse at bekjendtgjøre sit Catalog, og sælge sine Bøger til Læsere, som selv have erholdt Tilladelse at læse, har han endnu at banke paa mange Døre. Han maa henvende sig til alle høie geistlige og vordslige Autoriteter, og endog forføre sig til den pavelige Censor, for at overlevere Enhver et i tilbøilig Form forfattet Bønskrift, om at bevirke det ønskede Permis. Et Bogen nu trykt, saa finder den egentlige Revisions- og Censurfremfærd Sted, ganske under de ansorte Formaliteter. Bogen og Manuskriptet collationeres Ord for Ord af enhver af disse Autoriteter, og nu først giver man Boghandleren Permistil Bogens egentlige Salg, vel at mærke til Kjøbere, det i Forveien have udvirket hos Hs. pavelige Hellighed et Permis til at læse Bogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
J Berlin forevises i Directeur Shadows Konst værksted Dr. M. Luthers Brystbilled af Malm, mod en Godtgjørelse af 4 Groschen til det store Weisenhuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
Den svenske Major A. J. Grauner har paa en Reise fra Valparaiso til Bengolen opdaget i Sydhavet en Gruppe af Det, hvoraf han har kaldt den største Ocar-Øen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-03-06
J Madrid Avisen læses under Theaterbekjendtgjørelser anmeldt: Jnqvisitionen, en National ballet.