JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Adskilligt. Uagtet at mange Emigrantere, siden Krigen er endt, har forladt Wien, voxer dog Folkemængden saa stærk der, at sammes Antal, med de Militaireliberegnet, beløber sig til 330,000 Siele. Fra Cabinetter, er desaarsag udstædt den befaling, at ingen Fremmede maae forblive der, som ei har nødvendige Forretninger at udføre. Alle Pensionister, som har fra 100 til 600 Gylden i Pension, skal forlade Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Arveprindsen af Oranien er med sin Gemahlinde og Børn afreist fra Berlin til Brunsvig, for at besøge hans Fader, som er ankommen dertil fra Engeland. Menoniterne i de Churfyrstelige Pfalz af Rheinske Lande, som henhører til de flittigste og dueligste Landmænd, ere nu og tilstaaede lige Rettigheder som de øvrige af Landets Jndvaanere. Selv Jøderne kan haabe en gunstigere Skiebne der i Landet. Som Handelsmænd har flere at disse i nærværende Krig erhvervet betydelige Rigdomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Regeringen har alt over et halv Aar beskieftiget sig med deres Forfatning. Der er desaarsag omsendt til alle Øvrgheder følgende Spørgsmaale: 1) Hvormange dervareboesiddende i hver Bye, 2) Hvoraf de ernærede sig, 3) Hvorledes denne Menneske=Klasse kunne blive forælet? Paa disse Spørgsmaale skal der blant andre være indkommen nogle meget løierlige Svar. Saaledes har f. Ex. en Sognefoged ved Heydelberg svaret: Paa første Spørgsmaal: En har kun Rettighed til at boe her. Paa andet Spørgsmaal. Han ernærer sig af Samus (det er : han mægler ved Kiøbslutninger.) Paa tredie Spørgsmaal: Hvad man kan foretage sig med de andre, kan man og foretage sig med denne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Blant de fornemme Emigrantsamilier Choiseuls, Montinereneys m. fl. som fornyelig ere udstrøgne af Emigrant listen, og have faaet Tilladelse at komme hiem til Frankrig, har ilær Hertugen af Cholseul ilet med at benytte denne Tilladelse, for endnu engang at kunne faae hans meget gamle Moder at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Paven har oversendt den første Consuls Gemahlinde en Rosenkrands af Lazursteen til Foræring, hvilken Slags, det romerske Hof ellers allene sendte til Souveralner. De med Tabet af deres Rang, under den afdøde Keiser i Rusland, til Arbeide i Siberien forviiste Licutnanter Weis 2 og Strohlmann, ere nu igien benaadede, og indsatte i deres forrige Poster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Af en Jndberetning fra Directeuren over den botaniske Hauge paa Jsle de France, Borger Cere, dateret 5te Floreal Republikens 9de Aar, erfares, at af de der befindtlige unge Stammer af Brødfrugttræer, 2 have baaret de første Frugter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
J Ostindien have Engelænderne saaet en farlig Fiende i en Sværmer, ved Navn Sultan Shah. Tallet paa hans Tilhængere voxer daglig, da de ansee ham for et overmenneskeligt Væsen. Saaledes har han forklaret et Jordskjælv som Svar paa sine Bønner, og lykkeligt Forvarsel om hans Seire &c.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
J Skotland er nyelig død en Tigger, i hvis Pialter man fandt indsyet 3000 Rdr. T. C. Spørgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Naar en Tiendeyder boer i en fiern Ende af Sognet, hvorfra haves omtrent en halv Miil til Kirken og Præstegaarden, kan han da tvinges til, at kjøre med Præstekorntienden, igiennem hele det iboende Sogn, forbi Præstegaarden, ud atter igiennem Naboe=Sognet hen imod Enden af det 3die Sogn, til visse en Miil, om ei derover, fra hans Sognekirke? Man forbigaaer denne Gang Moraliteten i hiin Paastand og indskrænker sig til, blot at udbede en lovkyndig Mands Oplysning, om den strænge Retsi egentlige Medfør i det omspurgte Tilfælde, paa det man ikke skal censureres at vilde sætte Stridighed imod Chrane. Hvorhos man et kan lade uanmærket: at Forordningen af 9de August 1708, statuerer at Tienden skal hiem føres til Tiendetageren, og at de Rescripter som bestemme Milen at regnes fra Kirken, slet ikke angaaer Præstetienden; ei at melde om det tydelige Vink Lovens 2 Bogs 23 Capitels 12 Art. fører i Munde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Bekiendtgiørelser. Fra mig Undertegnede er bortstiaalet d. 21de Novbr. en brun Capay, et par grønne Manskiæstes Busen med Skindfoer, en mørkeblaae Overkiole med Stal knapper; Personen havde en Arm, den høire afskudt i fransk Tieneste efter Foregivende, og havde et Pas fra Hr. Obrist Brachel i Aarhuus. Skulde samme Person antræffes, ombedes at mælde det til Grenaae PostContoir. Grenaae den 29de November 1801. J. Engstrøm Dersom Hr. Musikhandler Schytte i Aarhuus har nogle engelske Dandse med Tempani og Tromba, da ønskes det gjerne bekiendtgjort saasnart som mueligt. S. Mollerup,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
En sortbroget Koe, hvis venstre Horn er afstødt, og imellem 12 a 13 Aar gl, er, da ingen Eiermand dertil har været at opspørge, af Gaardmand Jens Pedersen i Søebye, paa Clausholm Gods, indtaget paa Foeder. Den kan faaes tilbage, mod lovlig Ligitimation, dette Avertissements, og øvrige Omkostningers Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
At jeg nu er flyttet udi min tilkiøbte Gaard paa Vestergade her i Byen, No. 68. Bør jeg ikke undlade at tilkiendegive mine Venner, saavel uden som inden Byen, der hidtil har forundt mig deres Handel, som og de der for Eftertiden ville unde mig samme. Og at jeg der holder Udsalg af alle Partier Specerier, og Urtekram, Farve- og Mahler Vare. Gode feede Tronhiemske Sild i Fierdinger og mindre Partier, samt adskillige Sorter grove Vare, m.m. Enhver (som vil beære mig med deres Handel;) maae være forvisset om reel og billig Behandling. Da jeg skal, for at opfylde denne min Pligt, af alle muelige Kræfter bestræbe mig. Aarhuus, den 21de November 1801. J. Kierulf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Fra Søren Johnsen i Egens, Calve Gods, er for 4 Uger siden bortkommet: 1) Et brun Øg, 4 Aar, kroget i Ryggen, med et klipper E. paa venstre Forbov. a) Et aarings Folk, fortvlakket, brun om Runder og har et klipper C., saavel paa venstre Forborsom venstre Baglaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Hvem som maatte have optaget disse Bester, eller om deres Opholdsted kan give nogen Oplysning, bedes at henvende dem til Ladefoged Niels Pedersen paa Caløe, hvorefter de skal blive afhentet og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Fra Eieren i Sqvæt Mølle ved Skanderborg, er for 3 Uger siden bortgaaet en sortgrimet Stud, 3 til 4 Aar gl., med Mærke Mmidt paa venstre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Hvem som maatte antreffe denne Stud, forventet at give Oplysning derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Fra Jens Rasmusen Ego er paa Markedsdag bortløben en sorthielmet Koe, 5 a 6 Aar, med Eierens Navn, J. R. C., paa venstre Side og Reeb om Halsen; hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Den 13de Novbr. sidstleden, døde paa Constantinsborg her ved Aarhuus, Frue Consistorialraadinde E.M. sal. Holstes, fod Falkenschiold, Enke efter afg. Consistorialraad Holst, Sognepræst for Winding og Beyrup Aarhuus Stift. Hendes Boe, der strax af Ring Herreds geistlige Skifteret blev forseglet og taget under lovlig Behandling, aabnes igjen 30te Dagen den 17de Decbr. førstkommende Kl. 10 Formiddag. Thi anmodes den Afdødes Arvinger, hvis Navne og Boepæl endnu ikke tilfulde vides, til bemeldte Tid at møde eller møde lade for at paasee deres Tarv. Aarhuus, den 21de Novbr. 1801. N. K. Bechmann, Provst i Ring Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
En lyserød Studkalv er optaget hos Niels Sørensen i Weilbye, Eieren til samme kan bekomme den, imod alle paagaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Fra Undertegnede er sidste Eftersommer bortkommen 5 Faar og 4 Lam, alle hvide, uudtagen at det ene af Faarene er noget rødagtigt paa Hovedet. Hvo som kunne give nogen tilforladelig Oplysning om hvor disse bortkomne Faar og Lam maatte være henkomne, anmodes at melde det til mig, imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Den af De Herrer Præster, eller andre, som holde Avisen og maatte have Kundskab om hvor saadan en Flok fremmede Faar opholder sig, kunne ved denne Leilighed vise en sand Velgierning mod en fattig Mand, ved at giøre Vedkommende opmærksomme paa dette Avertissement. Schaaninghuset ved Wosnesgaard den 23de Novbr. 1801. Søren Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs Markedspasser, a Bog . . 3 Rd. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Til Landkiending og Sikkerhed for de Søefarende, som beseile de vestlige holsteenske Kyster, eller som tilfældig formedelst haart Veir eller paa anden Maade forfalde Norden for Helgoland ind imod samme, er der opreist en Varde eller Søemærke paa den 5fierbedeel Miil Sønden for Øen Amrum og Vesten for Pellworm beliggende Sandbanke, hvilken med alminbelig Flod er omtrent 5 Fod over Vandet. Vardens Høide er 60 Fod, man seer samme meet kiendelig paa en Afstand af 3 Mile, tildeels og længere efter Omstændighederne, naar man i Begyn elsen bliver den vaer, synes den at være en Jagt der seiler med Topseil, men saasnart man nærmer soget eller seer den igiennem en Kikkert, vil man let sende dens Figur, som er af Pyramidal=Form, med n Kugle nedsadt over dens Spids.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Dette Søemærke ligger efter Kompasset fra 21 Grad Nordvestrings Misviisning i N. O. t. O. enstendeel O., 6 en fierdedeel Miil fra Fyrtaarnet paa Helgolland. Nytten, som de Søefarende have af denne Landlendingspunkt, bestaaer i: ) At den er til Advarsel for de der værende Sandbanker og Grunde, saasnart man kan see det tydelig fra Dækket, bør man i Almindelighed ikke komme det nærmere, det er at sige, naar man er omtrent paa 2 Mile derfra; thi da har man ikke mere end 6 til 5 Favnes Dybde. 1) Naar et Skib ved Misgisning, haard Kuling, eller Strøm forfalder ind imod Kysten, da er dette Mærke en fortreffelig Kiending, og derefter at rette Coursen efter Omstændighederne. Naar man peiler Varden paa en Afstand af 2 Mile i Øster fra sig, har man følgende Cour ser og Distancer: ) Til Den Helgolland, Cours S. V., Distance 4, en halv Miil. 4) Til den yderste røde Tønde paa Elven, Cours S. en halv V., Distance 7 en halv Miil. Til den yderste sorte Tønde paa Eideren, Cours S. S. O., Distance 5 Miil Til den yderste røde Tønde paa Heverstrømmen, Cours S. O. t. O., Distance 3 Mill. Til den yderste sorte Tønde paa Smaldybet, Cours 6) Til Listerdybet, Cours N. en halv O., Distance, 4 en halv Miil. Vel at bemærke, at de Søefarende alletider maae være opmærksomme paa Strømmens Sætning i Hensyn til Ebbe og Flod. c) Fremdeles tiener dette Mærke som en Hovedanviisning for at kunne anduve de forskiellige Jndløb her paa Kysten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
For at indseile det saakaldede Schmaltiefe bringer man Varden i N. O. 2trediedeel O. fra sig og holder denne Cours indtil man nærmer sig den paa omtrent 1 Miil, og naar man da tillige faaer Pellorm gamle Taarn i O. t. S. vil man treffe Smaldybets yderste sorte Tønde paa 4 en halv Favns Vand. Naar Veiret er sigtbar, kan man tage Mærke af at bringe Varden omtrent en ottendeel Kompasstreg østligere end den yderste Landhuk af Amrum og Pellworms gamle Taarn, imellem Nord= og Sydoog, dog nærmere i Forhold som 1 til 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
For at anduve Heverstrømmen, bringer man Nær ket i Øster paa 2 Miles Afstand, og da seiller man den ovenanførte Cours S. O. t. S., og holder denne saalænge indtil Nordhoft (der er den Nordvestpynt af Eiderstædlandet) i O. S. O. eller til Westerheves Kirke og Taarn sees netop frie af Sanddynerne, naar da Mærket, som endnu tydelig kan sees, kommer i Nord paa Kompasset, treffer man til Heverstrømmens yderste røde Tønde. Naar man ville seile Eideren ind, og har bragt Varden (Baaken) i Ost 2 Mile fra sig, maae man holde S. S. O. Cours, indtil at man taber Sigtet af Varden Nord fra sig, saa vil man faae Sandsynerne af Eiderstædlandet at see, og blive gaaende sydlig hen med Lodskud paa 4 til 3 en halv Favns Dybde, til at begge Varderne paa Sudhoft eller vedSt. Peter kommer overeet, hvilket skeer naar man har dem i O. N. O., og saaledes maae man treffe paa Eiderflødens yderste sorte Tønde. Paa samme Maade tiener Søemærket ogsaa til anseile Listerdybet; thi naar dette taber sig i Syden ud af Sigte, maae man strax faae Kiending af Øen Silt, og naar man da bringer Midten af denne, kaldet Rothelis, i Øster fra sig, holder man ganske ner hen under Kysten, som er reen, seilende derefter nordlig lange samme, og naar man er kommen Nord hvor man da inden Rebd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Bekiendtgiørelser. Hovedgaardene Lychesholm og Fæveile, under Baroniet Hogholm i Sønderherred, Randers Amt, lader Eieren S. T. Frue Generallieutenantinde de Sehestedt, ved offentlig Auction som holdes paa Hosholm den 30te Martii førstkommende Aar 1802, opbyde til Bortsælgelse, med sammes tilliggende Bøndergodser, Kirker og Tiender, nemlig: d) Lychesholm har frie Hovedgaards Taxt: Agger og Eng 19 Tdr. 2 Skpr. 2 Fk. 1 Alb., og Skovskyld, 1 Td. 2 Fk.; Bøndergods Agger og Eng 212 Tdr. 6 Skpr. 2 en ottendeel Alb., Skovskyld 3 Skpr. 2 Fkr. tretten firetyvendedeel Alb., hvoraf 10 Tdr. 5 Skp. 2 Fk. 1 Alb. Agger og Eng er tillagt Hovedgaardsmarken, som alt drives ved Hoverie af 19 Heelgaarde eller Plouge. Med Gaarden følger Kongetienderne i Lyngbye, Hved og Homoe Sogner, samt Homoe Sogns Kirketiende, og Kalds Rettighed alternative med Veilbye Kirkes Eier; det Tiendeydende Hartkorn, enkelt beregnet, er circa 720 Tønder Hovedgaardens Mark indeholder noget over 200 Tdr. Sædeland, inddeelt i 8te Vange, hvoraf 4 aarlig har været besaaed med Korn, kan græsses 8 a 10 Bester, 80 Fæehøveder, 60 til 70 Faar, og fordres over 100 Fæehøveder, tilligemed de anførte Heste og Faar. b) Fæveile frie Hovedgaardstaxt: Agger og Eng 39. Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. og Skovskyld 3 Skp. 2 Alb., hvortil ligesaa er complet Hoverie og drives af 17 Plouge; Bøndergodset bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 200 Tdr. 5 Skpr. 2 Fkr. en entrediedeel Alb., og Skovskyld 7 Skpr. 2 Alb. Med denne Gaard følger Kongetienden i Albøge Sogn, samt Lyngbye og Albøge Kirker med Tiende, og jus patronatus et vocandi; det Tiendeydende Hartkorn, enkelt beregnet, er circa 662 Tønder. Gaardens Mark indeholder omtrent 210 Tdr. Sædeland, inddeelt i 7 Vange, hvoraf 4 bruges til Sæd og 3 til Græsning; sædvanlig græsses 10 Bester, 40 Fæehøveder og 50 Faar, men fordres 100 Fæehøveder tilligemed de anførte Heste og Faar. Ved begge Hovedgaarde er beqvem Boepæl for Eieren, fornøden Jldebrændsel, overflødig Vildt af smaat og stort, godt Fiskerie i Collind Sund som grændser tæt til Fæeveile. Eiendommene, som ere fortrinlig gode og frugtbringende, kan endnu meget udvides og forbedres. Godserne er af alt Fælledskab udskiftet og i godt de, og saavel Bøndergodsets som Hovedgaardenes Kongelig Bevilling haves paa at udparcellere Eie dommene, med Forbeholdenhed af frie Hovedgaardstaters Rettigheder. Jordebøggerne er, fra medto December førstkommende, til behagelig Eftersyn paa Pe huset i Aarhuus, hos S. T. Hr. Peder Abell i Ra ders, hos S. T. Hr. Jnspecteur Asmusen i Hader, lev: som ogsaa kan give fraværende Liebhavere Kun skab om Eiendommene, saa og paa Hogholms Sk. verstue hos Forvalter Stub, hvor Conditionerne tille kan erfares. Skulle Salg skee underhaanden, sk. saadant betimmelig, forinden Auctionen, vorde pubceret. Hogholm den 27de November 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Tvende her i Byen beliggende Gaarde, tilhørenafgangne Kiøbmand Myginds Stervboe, kaldede Strax og Rhode=Gaardene, den første tildeels beqvem til Pa huus, og den anden en anseelig Handels Gaard, m. Kakkelovne samt meget mere Jnventarium, begge m. Haugeplads og andet Jordsmond, saaledes ialt, som disse samme Gaarde, ved første Auction den 24de hujus bleve opraabte, vorder atter indstillede til 2den Auctioudi sal. Myginds forhen der iboede Gaard, den 21 Januarii førstkommende Klokken 11 Formiddag, og 3die Auction samme Dags Eftermiddag Klokken 2 sig da hine attermeldte 2de Gaarde, uden flere AuctioneHoldelse, endelig bortsælges. Ebeltoft, den 29de November 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
For omtrent 7 Uger siden er fra Laurs Pedersen, Taarop paa Bidstrup Gods i Schiød Sogn, bortkomen 3 Mærklode, den ene lyserød med Blæs og hvi agtig Hale og Mann i 3die Aar, har en Klokke og Halsen, den anden sort med noget hvidt paa den ved stre Bagfod, ligeledes i 3die Aar, og den 3die mekebrun og studsmanket, i 2det Aar. Hvo som i give Eiersmanden Oplysning om disse 3de Bester, ka derfore vente en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
De Jordegodseiere og Præster som holde Avise bedes ærbødigst at vise den Godhed mod Eieren, i giøre dette Avertissement bekiendt for Lægsmændene, giennem hvem det da lettelig kunne blive bekiendtgiøtil flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
For en 6 Uger siden er mig frakommen en sortstiærnet og fledernæset næsten blesset Hæst. Hvor i kunde give mig Oplysning, eller tilbringe mig samt lover jeg sin Umage rimmelig betalt. Aarslev Kl. ved Klausholm den 1ste December 1801. Søren R. Borup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-02
Fra Christen Fisker, boende paa Nyegaard i Lan berg Sogn og Galthen Herred, er for 3 Uger sid bortgaaet en muusblakket 3 Aars Stud, med Mær A. Ki Træk klippet paa den venstre Hofte. Opgeren af samme loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Indenlandsk. Efter Kgl. Befaling af 13de d. M. skulle Lodserne i de Danske og Schlesvigs Distrikter henlægges under de respective Enrollerings-Chefer, og disse tillige være Overlodser hver i sit District; men Kommandeurkapitain Løvenørn vedbliver at være Overlods for de ham speciel underlagte Lodserier, dog ikkun i Siellands District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Biskoppen i Siellands Stift er bleven beordret at foreslaae en passende Text til den Taksigelsesfest, som skal holdes næstkommende Nytaarsdag i Anledning af den almindelige Fredsslutning. Man siger, at vor almindelig yndede Digter Thaarup ligeledes vil forfatte en Kantate til denne Høitid, som til sidste Jubelfest. Ogsaa skal man kunne vente et Stykke af ham til Hs. Majestæts forestaaende Fødselsdag, hvortil Sujettet er tagen af 2den Aprils uforglemmelige Optrin. Dette Stykke skal efter Forlydende ledsages af en stor Ballet i 5 Acter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
I Hadersleb Amt har man for nogen Tid siden antruffen et Fruentimmer i Skoven, som taler et ubekiendt Sprog, og om hvis Herkomst eller Fædreneland man derfor paa ingen Maade har kundet forvisse sig. Hun er indtil videre bleven sat i Forvaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Paa en Tid da Priserne paa alle Fødevahre ere saa dyre, at et Pund Smør her i Aarhuus endnu koster 14 s., 1 Td. Rug 7 Rdr., Kiødet 5 sk. Pd., en Snees Æg 16 a 20 sk. o. s. v., er det sikkert interressant at giøre en Sammenligning med Priserne paa endeel Fødevare i Oldtiden. Saaledes kiøbte man i Aaret 1381 3 Beder for 1 s., en Koe for 6 s., 1 Td. Øl for 4 s., en Skieppe Gryn for en slettedeel s., 1 Td. Smør for 2 Daler og 10 Snese Æg for 1 s. J Aaret 1467. kostede 1 Td. Byg 8 s., Rug 6 s., 1 Td. Smør 6 Mk. og Honning 7 Mk. Td., en fierdedeel af en feed Oxe 3 Mk., og i Aarene 1475 og 1478 kiøbte man endnu 1 Td. Rostoker Øl for 18 sk. dansk. Men saa var Pengene og langt sieldnere i hine Tider end nu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Under 17de Novbr. skrives fra Danzig: Hertil indløbe endnu daglig Beretninger om Søeskader, som Stormen den 3die Novbr. har foraarsaget. Et dansk Galeaseskib, Herkules, tilhørende K. Hammerich i Kbhvn, og ført af Skipper Mads Petersen Høg, var under 29de Octbr. afgaaet fra Kbhvns Rhed med en Ladning Sild og Tran, indtagen i Bergen, og bestemt at udlosses i Stettin. Dette Skib forliste Aftenen den 3die November ved Riserhoft, i Nærheden af Byen Grosendorff. Capitainen havde ved Hielp af et Toug reddet sig i Land, men døde snart derefter, samme Skjebne havde Drengen Ole Madsen, som ogsaa var kommet 6 Land. Matrosen Bent Bentsen, en indfød Svensk, druknede. De 3 øvrige af Mandskabet, navnlig Johan Jacob Bore fra Flensborg, og Matroserne Ole Amændsen fra Stavanger og Andreas Hendrichsen fra Svendborg, kom lykkelig i Land til Grosendorff, hvor en brav Soemand, ved Ravn Michael Zinover tog dem til sig i sit Huus og forsynede dem med de fornødne Klæder, hvorefter han bragte dem, tilligemed det lidet dervar bierget af Skibet, til det danske Consulathuus heri Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Befordring. Personel Capellan Hr. Stephen Hansen, er af Hs. Majest. allernaadigst beskikket til Sognepræst for Dollerup, Finnerup og Ravnstrup Menigheder i Wiborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Fra den 28de Novbr. til den 1ste Decbr. ere 35.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Aarhuus. Onsdagen den 2den Decbr. blev holdet Præstevielse i Aarhuus Domkirke, hvorved følgende Candidat blevordineret til det offentlige Lære-Embede: Hr. Thomas Schatt Rørdam til Sognepræst for Seerup og Lemming Menigheder i Hids Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppens Ordinationstext, var Colos. 4. v. 17. Giv Agt paa din Tieneste, som du haver annammet i Herren, at du kan fuldkomme den. J Talen blev forestillet: en christelig Lærers Omsorg for at fyldestgiøre det af ham modtagne Embede: 1. At fyldestgiøre sit Embede, er mere end nogenledes at forrette det uden Paaanke- det vil sige, at man ganske lever for sit Embede og stræber efter beste Evner at opfylde sammes Fordringer og Hensigter. Af enhver retskaffen Mand, især en christelig ReligionsLærer, ventes dette. H. Dertil udfordres, rigtig Tænkemaade i Henseende til Embedets Natur og Vigtighed; ligesaa og rigtige Forsætter ved Embedets Tiltrædelse; endelig sammes Udførelse ved bestandig Agtpaagivenhed og Flid. III. Grunde der forpligte og bør bevæge en christelig Lærer til dette - han haver annammet det i Herren; d. c. i Jesu Christi Tieneste, til at befordre de høie Hensigter, som Gud ved Christus og hans Lære vil have opnaaet hos Menneskene. Ham, Menighedens Herre, staaer da enhver Lærer til Ansvar og Regnskab; af ham kan han vente bifald og kraftig Bistand, og engang den høie Belønning som forsikres enhver af hans troe og retskafne Tienere. Ordinatus Hr. Rørdam prædikede over 1 Korinth. 1, v. 18. Korsets Ord er vel dem en Daarlighed som blive fortabte; men os, som vilde salige, er det en Guds Kraft. Hvoraf han forestillede: de forskiellige Virkninger af Læren om Jesu Død; dem, som foragte samme, til Elendighed; og dem, der tillidsfuld antage den, en Guds Kraft til Salighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
At min elskelige Søster Kierstine Marie Brøchner, son i endeel Aar har været hos mig, er efter en Tid langs Svaghed død den 28de Novbr., i ugift Stand, i sit Alders 70 Aar, og haver forud, lovlig testamenteret mig hendes lidet Efterladende, imod at jeg bekoster hendes Begravelse, dette bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venne af M. M. Brøchner, Mygind, den 30te Nov. 1801. sal. Mohrs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Udenlandsk. Frankrig. Man forsikrer her, at Statsraad Por talis skal bievaane Kongressen i Amiens som Chef for det geistlige Departement, og der, i den første Consuls og den hellige Faders Navn tale til de Jrlandske Katholikers Bedste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Den 11te Novbr. ankom den amerikanske Fregat Boston paa 24 Kanoner til Orient, og medbragte den amerikanske Gesandt ved den franske Republik, Hr. Robert Levingston med Familie og Legationssecretair Sompton. Til Gouverneur over Regieringspallaiet, (Thuillerieslottet) bestemmer man General Duroc. Han modtager sine befalinger directe fra den første Consul og han faaer 6 Overadjutanter og 6 Adjunctcapitainer under sig, ligesom han overalt, hvor den første Consul befinder sig, fører Commanden.