Berlingske Tidende, 1829-08-21
Jnspecteuren ved Grevskabet Samsøe, Hr. Knudsen i Ørnslund har meddeelt Selskabet en Beretning angaaende den af adskillige Huusmænd paa Samsøe i de seneste Aar begyndte Torskefangst og den, ved hans Medvirkning besørgede Forædling og Forhandling af Fiskene. Jfølge denne Beretning og en samme vedlagt Attest, udstedt af Pastor Hansteen og Birkedommer Bay, have hine Huusmænd i Foraaret 1823 fanget et Antal at 15,420 Stkr. Torsk, som de have solgt til Jnspecteur Kundsen, der har ladet Torsken tørre og behandle som Stokfisk. Af det hele Parti forædes Torsk, nemlig 353 Lpd., blev omtrent 250 Lpd. sendt til Forhandling Kjøbenhavn, og Resten solgt paa Stedet. Da de Huusmænd, som havde taget virksomst Deel i dette Fiskeri og paa Grund derat have meldt sig i Medhold af Selskabets Opgave, vare 8 i Tallet, besluttede Selskabet at forøge de for i Aar udlovede 7 Præmier for Torskerangst med en ottende, og saaledes at anvende til Opmuntring for disse Folk en Sum af 130 Rbd. Sedler, som deles imellem dem i Forhold til det Antal Fisk, enhver især har fanget, hvilket er imellem 2350 og 300. Heretter er Delingen skeet paa følgende Maade: 36. Jens Skolemester af Sildeballe og 37. Morten Strandrider af Besser, udbetaltes hver 25 Rbd. 33, Peder Panny af Besser og 39. Søren Stjerne af Thorup, hver 20 Rbd. 40. Jens Skipper af Langemark, 41. Niels Alstrup af Besser, 42. Jens Ptil at Traneberg, og 43. Christen Jensen, eller, som han sædvanlig kaldes, Nøgel Christen af Brundbye, hver 10 Rbd. Jnspecteur Knudsen bevidnes derhos Selskabets Agtelse for fine Fortjeneste at denne Sag, hvilke det har forbeholdt sig at paaskjønne, naar mar erfarer Udfaldet af hans fortsatte Bestrædelser for at opretholde og om muligt at udvide dette Fiskerie, til Savn for de mange paa Samsøe, boesatte Huusmænd, som tilforn have forsømt denne Erhversgreen. Huusmændene Rasmus Jørgen Jensen, Christen Jensen Thund og Søren Olesen Den af Nordbye paa Samsøe have ogsaa meldt sig til de for Torskefangst udlovede Præmier, men det af dem i Forening udførte Fiskerie er for ubetydeligt til at give dem Adgang dertil. Fiskeren Hans Mørk og Peder Guldberg af Bogense, som i samme Anledning have meldt sig, kunne ei heller komme i Betragtning, da de af dem sannede Fisk næsten udelukkende ere solgte i frisk Tilstand, og de saaledes ikke have udrettet mere, end hvad deres egentilge Næringsvei som Fiskere medføre ; hvorimod Selskabets Hersigt med at udlove Præmier for Torske angst ved Siden af dem for Torskenes Saltning og Tørring, har været at befordre Anlæg til Fiskens Forædling, ved at lette dem, der maatte de atte sig med slige Anlæg, Anskaffelsen af den fornødne Mængde Torsk til Tilderedning som Handelsvare. B. Udenfor Selskabets Jndbydelse. Planmæssig Drift, Jordforbedring og anden Flid i Agerbruget. 44. Gartner G. H. Koch blev i Aaret 1821 af Kammerherre, Grev Fryss til Grevskabet Frysenborg overladt en Hedelod paa 150 Tønder Land under Frysenberg Hovedgaardstart, uden Bygninger og siden Befatning, tilfor Afgift i 18 Aar. Jordbunden paa denne, ved Modtagelsen med Lyng og Enebærhuske begroede, og med store Steen opfyldte Hede, er magert, skjørt Leer, blandet med Sand, og i Underlaget Ahl; skadelige Vandlødgjennemskaare Lodden, hvorpaa desuden fandtes mange sure og side, med Sto bevorede Steder. Denne raa Hede havde han foresat sig at opdyrke, og opførte strax af stampet Leer en Bygning til Arbeidekreaturene, at hvilke i det første Aar anskaffedes 2 Heste og 3 Stude. Hedens Opfyrkning, hvormed begyndtes i Sommeren 1821, har han siden fortsat Aar for Aar indtil 1827, da hele Lodden, hvis Inddegning med, tildeels beplantet, Dige allerede fuldførtes i 1822, var kommen under Dyrkning, dog endnu ikke efter nogen fast Plan Lyngsskorvens Brænding, Paakjørsel af Tørvejord, Vandafledning, Meraling og Gjødning vare Midlerne, hvoraf han betjente sig for at naae sit Maal. Den egentlige Mark skal herefter drives med et haarigt Vexelbrug, paa hvis Jndførelse begyndtes 1 1328 ; og en Tofte paa 12 Tdr. Land med et baarigt Vexelbrug. Sommerstaldfordring har han anvendt siden 1824, da han kunde begynde at avle Grønloder, og dermed agter han at vedblive. Om hans Fremgangsmaade ved denne Opdyrkning har han meddeelt Selskabet en udførlig, af Kammerherre, Grev Frys og Provst Basse, attesteret Beretning, ledsaget med Regnskab for Tidsløbet fra 1ste Mai 1821 til 1ste November 1827 over Bekostningerne ved at bringe Heden under Dyrkning, med Bygningers Opførelse derpaa, Anskaffelsen af Besætning og Føder, af Jnventarium m.m. Heraf erfares, at den hele Udgift i disse 7 1/2 Aar har Renten af Pengene tillagt, udgjort 7,564 Rbdr. Naar derfra drages hvad dette Avlsbrug i samme Tidsrum har indbragt, nemlig 1547 Rbdr., samt Bygningernes, Besætningens og Jnventariets Værdie, der anslaaes til 2475 Rbdr., har saaledes den egentlige Opdyrkning kostet 3542 Rbdr. Ved endnu i endeel Aar at kunne besidde Eiendommen afgiftsfrit, haaber Hr. Koch at skulle nyde Frugterne af den paa dette Foretagende anvendte Flid og Bekostning. For at paaskjønne hans roesværdige Bestrædelser, som, da de i det hele kronedes med Held, have opmuntret Andre i Omegnen til at følge det givne Exempel, tilkjendte Selskabet ham, som Agtelsestegn, sit 1ste Sølvbæger, med Paaskrivt: "For udmærket Flid ved Hede=Opdarkning : 15. Skovrider Bodelsen paa Lisehøi i Dronninglund Sogn, Hjørring Amt, dyrker en skarplandet Jordlod paa 17 Tdr. Land, hvorpaa, førend han tiltraadte den, ikkun holdtes 2 Kreaturer, tildeels ved Hielp af tilkjøbs Hs. Paa denne Lod har han indført følgende Drift: 1, Havre, 2 Boghvede, 3 Rug, gjødet, 4 Kartofler, 5 1/3 Rug, 1/3 Byg, 6, 3 Svergel, 1 Boghrede, 7, Rug, gjødsket, 3 og 9 Kløver. Han er nu i Stand til at holde paa denne ringe Lod 2 Heste som hele Sommeren forres paa Stald, og 4 Køer, som halvstaldtodres om Sommeren, og om Vinteren forres med Kartofler. Af sin sede har han opdyrket omtrent 6 Tdr. Land. Rigtigheden heraf er bekræftet af Amtsprovst Obel, Proprietair Møller paa Bollegaard, Møller Petersen, m. fl., som tillige bevidne, at Skovrider Bodelsen er den første, der i den Egn har ved eget Exempel viist Veien til et forbedret Agerbrug. Ham tilkjendtes i denne Anledning som Agtelsestegn, Selskabets 3die Sølvbæger, med Paaskrift : For skjønsomt Agerbrug, 16. Gaardbruger Jens Jensen beboede indtil 1ste Mai 1822 en ham tilhørende Bondegaard paa 2 Tdr. Hartkorn i Uttrup Bye, hvorup Sogn, Kjær Herred, Aalborg Amt. Ved denne Gaard, som han nu har bortforpagtet for at tiltræde en af ham kjøbt Parcel, af Hovedgaarden Aars i Børglum Herred, Hjørring Amt, havde han indført følgende Driftsmaade : 1, Vikker, gjødskede, 2, Provstierug, grønt afslaaet mellem 12 og 16 Junii (naar Exet var godt udskredet af Holken) og gjort til Høe; Jorden pløiedes faa Dage efter og deri laades strax Kartofler: 3 Ang med Klever, 4, 5, 6, Klever til Slæt og Græsning. Forkaavidt Vikker ikke iforveien var saaet, har han anvendt Gjødningen til første Rugafgrøde. Denne Driftsmaade lønnede sig saavel, at har blandt andet i det tørre Aar 1826 avlede paa 1 Td. Land middelmaadig Sandjord, først 7 Læs Høe af Provstierug, og derefter i samme Aar 100 Tdr. Kartofler. Den anden Rugafgrøde har han ogsaa, paa lidet nær, gjort til Høe, hvorimod han paa en opdyrket Kjærlod avlede fuldmoden Vinter, og Vaarsæd. Qvæg og Heste fordrede han indtil Slutningen af Juni Maaned paa Stald med Rug og Klever. Den Gjødning, som derves vandtes, saavelsom den betydelige Foderfrembringelse og Affald fra Slagteriet, hvormed han til visse Tiver befattede sig med i det Store, maatte snart, i Forbindelse med en saa lidet tørende Drift, bringe Jorderne i Kraft og sætte Eieren i Stand til at forøge Besætningen til mere end det dobbelte. Han holdt derfor og 4 Køer og 2 Heste, medens de andre Byemænd paa Gaarde af lige Størrelse ikke kunde føde flere end 3 Køer og 2 Heste. En Tofte paa 3 Tdr. Land har han omgivet med et velvedligeholdt levende Hegn, og Markjorden begyndte han i sin Tid at indfrede, men opgav det efterat Forordn. af 9de Juli 1817 skaffede ham Midler til, uden Hegn, at sittre sig Markfred. Det Anmeldte er bevidnet af Overkrigscommissair Christensen til Clarupgaard, Gaardmændens Anders Larsen Bundgaard af Vedum Sogn og Jens Nicolai Pedersen i Uttrup, m. fl.