Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-08
Jedderen er allerede af P. Clausen og andre gamle Beskrivere kaldt et kornrigt Land, der bragte i de ældste Tider saa meget Korn til Markedspladsen, at denne deraf skal have faaet Navnet Stodvanger, fordi den ved Jedderens Korn stod de andre til denne Nødvendigheds Vare trængende Egne bi; en Etymologie, som sagtens forekommer lidt kneben. Naar man faaer gjort Reisen langs ned gjennem Jedderens fem Præstegielde, med egne Øine har seet dette Land, og af stedkyndige Folk, som kan vide Beskeed derom, lader sig forsikkre, at dette Land har aarligen over sin egen Forbrug ning en 30 til 40,000 Tønder Korn at udføre, saa falder det ikke vanskeligt at troe, at alle de andre Egne, maa i det mindste avle det, de behøve. J Vigedal, og saaledes, siges der, i Gjennemsnit, med nogen Forandring i det hele Ryfylke, ere Bøndergaardene overhoved paa 1 1/2 Løb, paa hvilke saaes 6 Tdr. Korn og 1 1/2 Td. Kartofler Naar man regner paa en saadan Gaard 2 Heste, 12 Stkr. voxent Qvæg, 30 a 40 Faar, 20 Gjeder og 1 Sviin, saa har man Begreb om en Ryfylkebondes hele Status. Havboen har sin Jord mere udstykket, faaer f. Ex. paa Karmøen, blot nogle Skjepper, men lægger da forholdsviis flere Kartofler, holder langt fra saa mange Creature og slet ingen Heste. - Fieldbønderne, eller de, som boe saa høit oppe mellem Klipperne, at Kornavlen er uvis (hvilket kun er Tilfældet i det indre af de øvrige Fastlands Præstegielde) saae mindre, men holde derimod saa meget mere Qvæg og andre Creaturer, saa dette formenes at kunne ansees for en nogenledes rigtig Angivelse af samtlige Amtets Gaardes hele Besætning i Gjennemsnit. - Man saaer her fornemmeligen Havre, dog ogsaa Bland korn og Byg, af begge maaskee en tredie Deel af det Hele, for Resten ingen anden Sædart end Kartofler. Enkelte saae noget lidet Vinterrug, vel og i Fieldbygderne lidt Vaarrug, men saa lidt, at det neppe er at bringe i Regning. Hist og her saaer man vel og et lidet Stykke med Næver, skjøndt Braatebrændingen, som naturligviis i skovløse Egne slet ikke har Sted, er endog hvor der er Skov, saa godt som ubekiendt. Havren har Fortrinnet, fordi den voxer nogenledes til endog i maadelig behandlet og i alle Slags Jord; Bygger, især uden anden Sædvexling, kun efter stærk Gjødning, Rugen saaer man ikke, fordi den ofte i disse Egne er mislig; og Hveden ikke, fordi man kjender den ikke, veed ikke at anskaffe sig Sæbkornet, der desuden er for dyrt, man bruger den ikke i Huusholdninger og veed ikke at afsætte den. Alt vel regnet, er maaskee det Fortrin, man giver Havresæden, ei endda saa uklogt. Man saaer i det mindste 3 Tdr. Havre i een Tde. Land, og avler med nogenledes Vished 5 Fold, altsaa af 1 Tde. Land, 15 Tdr. Havre, a 3 Rdlr. - 45 Rdlr.; i samme laaer man neppe 1 1/2 Td. Byg, man avler meget godt, naar man faaer 8 Fold, altsaa 12 Tdr. a 2 Rdlr. - 48 Rd., men da har Jorden kostet mere Bearbeidning, og vilde ogsaa let givet 8 Fold Havre, altsaa 24 Rdlr. - 72 Rdlr.; man havde da paa de 8 Fold Byg tabt 24 Rdlr.; men giver ogsaa Bygget kun 5 Fold eller kun 7 1/2 Td. Byg, a 4 Rdlr. - 30 Rdlr., saa havde man af maadelig Bygavl mod af maadelig Havreavl, havt et Tab af 16 Rdlr. paa samte Areal. - Bøndergaardene, som i Vigedal ere som anført almindelig paa 1 1/2 Løb, ere andre Steder saa meget ringere skyldsatte, at Nyfylkes 1292 Gaardnummere ere besatte med 2660 Opsiddere, der skylde tilsammen 21861 1/2 Løb, det er noget mindre end 1 Løb pr. Gaard; men Jedderens og Dalenes 891 Gaard nummere have paa 1338 Løb 32 1/2 Mk. Skyld, 2257 Opsiddere, altsaa ikke 2/2 Løb pr. Gaard. Dog troer man, at i Gjennemsnit, det der regnes pr. Gaardmand eller Opsidder i Vigedal, kan antages som Medium for det hele Amt, da der virkeligen avles mere paa Jedderen end i Fieldbygderne. (Fortsættes.)