Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Fremdeles har det undret mig, at høre Paastand om, at Embedsmænd ikke burde vælges (som dog nu mange Steder er skeet, fordi disse ikke kunne eller ikke ville yttre dem med behørig Frimodighed, som og Forsamlingen skulde være et Oppositionsparti imod Regieringen, der ønsker dens Raad og Betænkninger. Mig forekommer denne Paastand ikke blot urigtig, men tillige noget fornærmelig mod Embedsmændene, som om Retskaffenhed var mindre at vente af denne Stand; thi for det Første, har Kongen ved sin Forordning tilkiendegivet, at Vedkommendes Pligter som Embedsmænd og som Deputerede kunne forenes, for det Andet, maae vælgerne kiende dem, de stemme for, fra en god Side, og hvem kunne de lettere kiende af deres Handlinger (ej blot af en meget lovende Snaksomhed) end Embedsmændene, og hvem kiender bedre de nu bestaaende Forhold, der skulle debatteres om, end de? Derimod vil jeg ganske inddrømme, at Fleertallet ikke bør, være Embedsmænd, som ei heller let vil kunne skee, om end Hans Majestæt tillod det, thi Man maa antage, at en Handelsmand f. Ex. dømmer best om Handelsinteresse, en Godseier og Jordegods og Landvæsen, en Fabrikant om Producters Forædling og Jndustri, &c. Af samme Aarsag vil jeg en heller dadle, at en og anden Bonde af udmærket Retskaffenhed og Forstand vælges; thi saadanne Mænd kjender jeg ogsaa i denne Stand, men disse ville vist selv erkiende den Mangel af behørige Kundskaber, som deres Opdragelse og Levevei ikke har givet dem Leilighed til at erhverve, og som jeg, der er født i denne Stand, selv ofte har følt, og ingen kunde vil nægte. Vel tvivler jeg ikke om, at jo mine Velynderes Stemmer ere tildeelte mig med fuld Alvor, og, om ikke velgrundede, saa dog anledigede ved min lange Praxis i Landvæsens sager og Contoirforretninger af forskjellig Slags, ligesom jeg, et heller vil paatvivle de Landmænds særdeles beføielse, 24der have bevirket en Andens Valg for det 11te District, men for Øvrigt vil dog den Formodning være bleven bestyr sket, at personlige Forhold, og ikke blot Dygtighed til den 3 Post, der skulde besættes, er kommet i Betragtning, saa at gjen Deel af Stemmerne efter mit Skiønnende, maa ansees mere som Agtelses= og Venskabsbeviser, end som Hylding af e fortrinlig Duelighed og Patriotisme. Om det er gaaet anderledes til andre Steder, er mig et ubekjendt, skiøndt Man dog har seet Exempler, som synes at tyde hen paa lignende Bevæggrunde. 1 Men saalænge Vælgerne selv ikke ere oplyste og patriotiske nok til at bortfjerne alle Bihensigter for Fædrelandets Tarv, vil et heldigt Resultat være temmelig tilfældigt, jeg mener : et Resultat, hvorved den retsindigste og indsigtsfulde ste Mand, efter bedste Skjønnende, vælges i den Classe, hvortil han hører, uden Hensyn til om han er Embedsmand, Borger eller Bonde, blot at hans Vandel og Rygte er uplettet. Dersom Valgene allevegne ere udfaldne saaledes, hvorom der best efter aflagt Prøve i Stænderforsamlingen vil kunne dømmes, vil denne Indretning saameget mere svare til Hensigten, hvilket er mit oprigtige Ønske. Hammel, den 30te December 1834. Tommesen. Reisende med Daqvognen. Den 8de Januar, Krigsraad Wesenberg til Randers. Den 9de Styrmand Holm og Consul Kall fra Randers.