JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og B. Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom inden Slagelse Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboe efter afgangne forhenværende Sognepræst for Vemmeløv og Hommeshøi Manigheder, samt Provst i Slagelse Herred, Amtsprovst Lemvigts og efterlevende Enkefrues fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere indkaldte med lovligt Varsel, benævnte Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 8de Septbr. 1831. Birch. Splow. Medhold af dertil forundt Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de August d. A., som er læst ved Ribe Byetingsret den 30te f. M. og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, bliver alle de, som formene at have noget at fordre i afdøde Biskop over Ribe Stift, Doctor theol Conrad Daniel Koefoed, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, samt efterlevende Hustrue Maria Koefoed, født Meinech, deres fælleds Boe, herved indkaldte, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres for meentlige Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Det bekiendtgiøres derhos, at en Skiftesamling i dette Boe vil blive afholdt paa Ribe Raadstue, Torsdagen den 27de October næstkommende, Formiddag Kl. 11, hvorved det vil komme under Ventillation, om de paa Boets faste Eiendele gjorde Auctionsbud kunne være at approbere eller ikke. Ribe, den 2den September 1831. Tranberg.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Ved Proclama, som deels er, og deels vil blive læst ved vedkommende 2 Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Parcellist Hans Madsen og dennes ligeledes afgangne Hustrue Mette Henrichsdatter af Staglille Sogn og Bye, under Sorøe Academis søndre Godsdistrict, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poen præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste September 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
ved Proclama, som deels er, og deels vil blive læst ved vedkommende B Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Parcellist og Huusfæster Lars Jensen og dennes ligeledes afgangne Hustrue Dorthe Nielsdatter af Ørslovvester Bye, i Gyrstinge Sogn, under Moerup Gods, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne, er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe den 1ste September 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende 2 Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusfæster Anders Andersen, af Slaglille Sogn og Bye, under Sorøe Academies søndre Gods District, indkaldet til, inden 12 Uger, Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste Septbr. 1831. Povelsen. Noeskilde Marked. At det til den 16de denne Maaned berammed A Marked i Roeskilde, i Følge allerhøieste Resolution, indtil videre er udsat, det bliver herved bekiendtgjort. Siællands Stiftamtmandskab, den 3de September 1831. Knuth.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
London, den 2den Septbr. Det ministerielle Blad, the Courier, indeholder en Gysen opvækkende Liste paa de Fanger, som virkeligen den 31te Juli de A. have været indspærrede i Portugals Fængsler for politiske Meninger. De udgjorde den uhyre Sum af Sex og Tyve Tu finde, To hundrede og Halvfjerdssindstyve Jndividuer. Desuden vare 1600 transporterede til Angola, de Capverdiske Øer og Mozambiqve; 18,700 vare udvandrede; 22 henrettede i Lissabon, 1 i Porto; 4 963 flygtede og vandrede omkring i Landet, uden at man havde nogen Kundskab om dem; i Alt 46,607. Og Portugals hele Befolkning udgjør kun 2 Millioner, 600,000 Mennesker!! Fra Buenos=Ayres meldes under 3die Juli, at Paraguays berygtede Dictator, Jesuiten, Doctor juris canonici, Francia er død.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Aviserne indeholde nu Programmet til det Ceremoniel, der skal iagttages ved Kronningen. Omkostningerne anslaaes til 50,000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Ogsaa paa Otaheiti ere saa alvorlige Uroligheder udbrudte, at man frygtede for en Revolution, som her ikke vilde have nogen aristokratisk, demagogisk, eller republikansk, men - hvo skulde troe det. - en reen moralsk Tendents. Den unge Dronning Pomarre har nemlig, ved sin standalløse Opførsel og Tilsidesættelse af al Velanstændighed, gjort sig saa forhadt af fine Undersaatter, at disse, overbeviste om, at hun ved sin Jmmoralitet vilde tilintetgjøre ethvert Fremskridt i Civilisationen, som hidtil skeete, hellere ville støde hende fra Thronen, end taale en saadan vedvarende Krænkelse af alle religiøse og moralske Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Paris, den 3die September. General Bandrand, der fra Kong Leopold var sendt til Conferencen i London, er nys ankommen hertil med Svar paa den Belgiske Konges Memoire, hvori han forestiller Nødvendigheden, af at beholde en Deel af vore Tropper i sit Land indtil videre.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Til den Londonske Conference har den Hollandske Befuldmægtigede Adgang, men den Belgiske ikke, fordi Rusland, Østerrige og Preussen endnu ikke have erkjendt en Konge i Belgien. I Nantes ere tre Chouaner dømte til Døden, fordi de have ført Vaaben imod deres Fæderneland.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Fæstningen Valenciennes sættes med stor Anstrængelse ufortøvet i Stand.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Ved en Kongl. Forordning af 17de Oct. f. A. bevilgede Regjeringen 30 Mill. Fr. til Forskud for Kjøbmænd og Fabrikanter, der vare i Pengeforlegenhed. Af denne Sum have 249 Kjøbmænd og Fabriker i Seine=Departementet erholdet Forskud af 14 Mill. 490, 432 Fr., og 196 i de øvrige Departement 15 Mill. 604,568 Fr. i Forskud. Disse Summer forrentes med fire pCt. og tilbagebetales i resp. tolv, atten og fire og tyve Maaneder. J det hele have 450 Handelshuse og Fabriker, der holde over 80,000 Arbeidere, nydt denne velgjørende Understyttelse.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Vore offentlige Blade indeholde et Brev fra Exministeren Peyronnet, hvori han ligefrem modsiger de offentlige Yttringer af en Officeer og Statsfangernes behagelige Liv i Fæstningen Ham Peyronnet siger, at Pladsen er meget usund; de kunne med Nød og Neppe gjøre sig Bevægelse, og i Stedet for det forroeste vel besatte Taffel bestod hans Maaltid ofte af et Stykke tørt Brød.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Wien, den 31te August. De Uordener, som nyelig have fundet Sted i nogle Comitater, i Ungarn, ere nu dæmpede.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Cholera er betydeligen aftagen i de af Ungarns Commitater, hvor den allerede i nogen Tid grasserede, men derimod udbreder den sig meer og meer i andre af dette Kongeriges Egne; dog døe i de Districter, der nyelig ere blevne angrebne af denne Sygdom forholdsmæssig færre end forhen. Jfølge de nyeste Bulletins ere, siden Cholera først yttrede sig i Ungarn, indtil den 26de Aug. 82, 740 Personer blevne angrebne deraf, af disse døde 41,682 og 23,593 ere endnu under KurEn Præst i Ungarn, Janos Morvai i Bobola, har ved de samme Midler, som det Preussiske Sundhedscollegium siden tilraadte, for at bringe de Syge i Sveed, frelst næsten alle de Cholerapatienter, der betroedes til hans Hjelp. Denne ærværdige Geistlige, som lever i et Comitat, hvor han i Henseende til Choleras Helbredelse havde at kjæmpe med utrolige Vanskeligheder, har saaledes beviisligen frelst otte og halvfemsindstyve Menneskers Liv; ham selv har denne Smitteesot aldeles ikke anfægtet.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Riga, den 20de August. I Dag holdtes i alle Stadens lutherske Kirker, ligesom ogsaa i den Engelske og i den Græsk=Russiske Kirke, en høitidelig Takkefest, fordi Riga nu er aldeles befriet fra Cholera.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Holland. Haag, den 26de August. - Vor Statstidende indeholder Følgende: "Da begge vore Prindser, i Følge med Marskalk Gerard, rede ud fra Tirlemont, traf de paa en Belgier i en blaa Blouse, som - rigtig nok i en sikker Afstand - truede Prindsen med Sabelen. Fire Franske Dragoner styrtede strax over denne Niding og gave ham nogle Slag med den flade Klinge. Vi vide ikke med Vished, om Marskalken, saaledes som nogle Blads, have fortalt, har ladet ham ihielskydes næste Dag. Overalt have Franskmændene beundret vore Tropper og især vort Artillerie, som de holde for det ypperligste i Europa. Communalgarderne fra det flade Land ansaae de i Begyndelsen for Preussere, og vare ikke lidet forundrede, da de erfarede at det kun var Hollandske, Geldriske og Frieslandske Bønder. Marskalk Gerard selv tildeelte Prindsen de meest smigrende Lovtaler. I Særdeleshed, er en Yttring af Marskalken ved Gjæstebudet i Tirlemont mærkværdig: "Mine Herrer, sagde han, "De føre i Sandhed Krigen, som Damer; thi jeg er kommen over tre af Deres Valpladse og intetsteds har jeg seet et eneste afbrændt, plyndret eller ødelagt Huus. Alt var i den fuldkomneste Orden, ret som om De blot havde gjort en Militairspadseretour eller en Manoeuvre i Jlden. Disse Ord ere den bedste Gjendrivelse af de løgnagtige Beskyldninger for Plyndring og Mord, som de Belgiske Blade uafladeligen udspye mod den hollandske Armee. Velgien.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Brussel, den 4de Septbr. - Den 1ste Sept. ankom den Franske Krigskasse hertil. Nogle Millioner Fr. bleve deponerede i Banken.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Hollændernes Søemagt paa Schelden bestaaer af ikke mindre end 44 Krigskibe af alle Størrelser, blandt hvilke det største er paa 90 Kanoner med en Besætning af 750 Mand.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Vore offentlige Blades Uforskammenhed fordres til at ville besmykke Landets sande Tilstand. Der hersker kun en Overbeviisning i hele Landet, den, at de sidste Begivenheder have afsløre, hele Jammerligheden; den Ene kaster Skylden paa den Anden og Elændigheden spores paa alle Hjørner og Kanter. Ministeriet, foragtes ; Kongen beklages; han skal være meget mismodig og tillige syggelig. Hvor sørgeligt seer det ud i Brüssel! En Hær af Tiggere beleire Gaderne, thi vore ophøiede Genier have et andet Begreb om Velstand, og Saunages hensovede Ministerium havde intet Vigtigere at gjøre, end ligesom at organisere Barbariet. Nu begynde Valgene. Biskopper og Generalvicarer kappes om at anbefale deres Folk med aabne Hyrdebreve. Hvilken Contrast, Leopold erklærede ved sin Ankomst til Belgien dets catholske Clerisie, at han intet havde at byde over det, men det beviser i Gjerningen, at det baade vil og kan befale over ham. Vi ere i samme Tilstand som Portugal. De Liberale ere kastede til Jorden; Middelstanden, Nationens industrielle Kraft, er tyranniseret; den kan ikke redde sig ud af Tertorismen og Slaveriet, fordi den endnu har Noget at tabe og tillige er fryg som. Alles Øine ere henvendte paa Frankrige; vi ere afhængige af dettes Skjæbne; den truende Stilling, som England synes at antage, har allerede nu i Bund og Grund rystet vor Existents.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Kongen af Holland ønsker, at Franskmændene blive staaende i Belgien indtil den den desinitive Overeenskomst. Dette vilde ikke være den ringeste Frugt af hans Sejer, og berettiger desværre til den almindelige Frygt, at Krigen er for Døren og at Belgien vil vorde dens Offer. Hvor længe end den nuværende Vaaben, hvile vedvarer, ere vi dog ikke i Stand til, i den Tid at bringe en Hær paa Benene, som man med nogenlunde Sikkerhed turde stille imod Hollænderne. Den almindelige Misfornøielse skaffen sig Luft i bidende Carricaturer. Paa et saadant flyer Borger, garden med sine Blouser bort som en Flok Fugle, og den forundrede Prinds af Oranien siger dertil: "Jeg vidste ikke, at Vel gjerne havde Vinger! Brügge, den 1ste September. - Englænderne, der ere ankomne hertil i Dag, forsikkre, at med det første skulle fire Dampskibe med 4,000 Englændere løbe ind paa Schelden, for at besætte Antverpen. Disse Reisende udsige fremdeles, at Skiben ved deres Afreise allerede havde lettet Anker. pol en Krakau, den 30te August. - Her, men især i Omegnen blandt Landboerne, hersker virkelig Hungersnød; Noget, som er uhørt i Polen, dette egentlige Kornland, men som dog lader sig forklare deraf, at Korn. Kartofler og Grønt, hvilke tvende sidste Produkter udgjøre Bondens Hovedføde, mislykkedes i Fjor, og derfor allerede vare fortærede i Foraaret, dernæst deraf, at næsten Alt fortæres af den Menneskemasse der nu færdes i Polen, og endelig fordi det skammeligste Kornpugerie hersker i Krakau. - J dette Øieblik modtage vi følgende Udtog af et Brev fra GeneralRozyck, dateret Ostrowieck den 25de August. "Fra Warschau, vides Jntet med Vished, da Byen er beleiret. Paa den venstre Fløi have Vore vundet en betydelig Stir. Uden Tvivl vil Sagen snart være afgjort til vor Fordeel. General Rüdiger har tilstillet mig den russiske Opfordring; men jeg har sendt han den ulæst tilbage, vedføjet den vort Manifest og adskillige patriotiske Opfordringer. I dette Øjeblik drager jeg imod Radom. Jfølge en Beregning, der findes i en Afhandling, med Overskrift Nil desperandum, udgjør den volske Armee, Landstormen indbefattet 178,000. Leiren ved Warschau tæller 80 og Mand regulære Tropper og 50,000 Mand Landstorm. Heri er General Kaninskes Corps i Egnen af Kouskie og General Rozuckisi Ostrowieck ikke indberegnet. Det første udgjør 7000, det andet 10,000 Mand; Landstormen i Woiwodskabet Klakau tæller 30,000 1 og Reservermen, induste de voldyniske Kofakker, 15,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Fra den Polske Grændse, den 31te August. - De Østerrigske Jagttager Nr. 231 indeholder Efterretning fra Privatcorrespondence med Krakau, at en stor Deel af Studenterne og Fændrikerne, der begyndte Revolutionen; Medlemmerne af Committeen, som havde foreslaaet Thronafsættelsen, og endeligen Høvdingerne for Klubberne og Redacteurerne af de revolutionære Blade allerede vare flygtede fra Warschau, af Frygt for at de vilde udelukkes fra et almindeligt Amnestie, og at omtrent 120 a dem med væbnet Haand, søgte at bane sig Vei til Staden Kra kaus Gebeet. - For at bevise, hvor liden Sandsynlighed dette foregivende har, ville vi blot her bringe nogle Kjendsgjerninger i Erindring. 1) Alle Underofficererne af Fændrikskolen, som begyndte Revolutionen, befordredes til Officerer ved en Parolbefaling af Dictatoren Chlopick og fordeeltes blandt Linieregimenterne. Adskillige af disse have allerede betalt deres Gield til Fødelandet med deres Liv; Resten kæmper endnu i de Tappres Rækker. 2) Alle Studenterne ved Universitet traadte, efterat den Skare, der kaldtes Æresgarden, og som i Revolutionens første Dage dannedes til Eiendommens Beskyttelse og Rolighedens Gjenoprettelse, var opløst, ind i Liniearmeen som Fændriker og Lieutenanter. De staae for størst Delen ved de nye organiserede Regimenter og udmærke sig ved deres Krigermod. 3) Der var aldrig nogen Committe, som foreslog Thronafsættelsen. Denne besluttedes eenstemmigen af begge de daværende Rigsdags=Kamre, paa et eneste Medlems Andragende, under Tribunernes bifaldsraad. 4) Der har aldrig været meer end een Klub, under Navn af det patriotiske Samfund. Denne Klub handlede omtrent i samme Aand, som de, der besjælede Kamrene og hele Nationen; dens Formand var Prof. Lelewel, et af de fem Medlemmer af Nationalregjeringen, hvis Flugt dog endnu berettes. 6) Alle Warschauske Blade ere revolutionære, fordi Revolutionen lever i alle Polakkers Hjerter. Da de kun ere Organer for den offentlige Mening, saa troe deres Redacteurer ikke med større Ret at kunne udelukkes fra Amnestiet, end Medlemmerne af den revolutionære Regjering, Medlemmerne af de revolutionære Kamre, eller Medlemmerne af hele den volske Nation. - Hvad Bladet Nowa Polska angaaer, som meest udmærkede sig ved overspændte Meninger, saa tjene to af dens Redacteurer, Brødrene Mochnazki, allerede for lang Tid siden i Armeen, den tredie lever allerede sex Maaneder i Paris. Men fra den Tid af er Bladet kun en Samling af anonyme Artikler, som allerede bære Præget af en større Moderation. Alt, hvad vi her have bemærket, er Kjendsgjerninger, hvis Sandhed er let at bevise. Lader os da spørge, hvorfra komme hine fortvivlede 120 Patrioter, som ville bane sig Vei Krakau? Skulde der end gives Polakker, der vare altfor gjerrige med deres Liv, vilde de de ikke gjøre bedre i, at blive under Hovedarmeens Beskyttelse, end foretage en Reise, paa hvilken de ere udsatte for den Fare, at opsnappes af en Kosakpiket?
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Stokholm, den 5te September. Den 3die d. M. skeete den nyfødte Hertug af Dalarnes, Ludvig Augusts, høitidelige Daab i Slotscapellet, ved Sveriges Erkebiskop.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Vi have her faaet den glædelige Efterretning, at der i de Nordamerikanske Fristater kan ventes en betydelig Nedsættelse i Jndførselstolden paa Svensk Jern.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
J vore sydlige Provindser grassere Sygdomme, især Nervefeber. Blot i Sölve Pastorat have været omtrent 300 Syge.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Sverige erhverver sig, ved sine ypperlige Anstalter til Choleras Afværgelse, en stor og umiskjendelig Fortjeneste af det nordlige Europa. Men disse koste os ligesaa meget som en lille Armee.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Her er den 2den September udkommen en Kongelig Forordning, at, da Cholera har yttret sig paa denne Side af Kymenefloden i Finland, maa blot følgende fem Artikler, nemlig : Brændeveed, Humle, Talg, Smør og saltet Fisk indføres fra Finland til Sverige, efter udholdt Quantaine, og ikke uden i Dakfartøier, af i det mindste 35 Læsters Drægtighed, der ikke maa medtage andet Gods, ei heller Passagerer. Alle Svenske Fartøj 1, fra Egnen nordlig for Stokholm, indtil Haptranda, er det strængt forbudt, at besøge den Bothiske Havdug ligeoverfs liggende Kyst.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Kjøbenhavn, den 18de September. I Løverdags Eftem. Kl. 4 1/2 ankom fra London et Russisk Linieskib, som ankrede i Renden og i Søndags Efterm. Kl. 3, seilede bort til Cronstadt. Ligeledes ankom i Løverdags Aften Kl. 7 en Amerikansk Orlogs=Corvet, og ankrede i Renden Ogsaa den er bestemt til Kronstadt.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Fra den 3die indtil den 20de Septbr. ere i Kjøbenhavn følgende anmeldte, at være ægteviede: 18 Par, fødte 3, Drenge og 22 Piger, tilsammen 56, døde: 31 Voxne og 25 Børn, tilsammen 55. Altsaa overstiger de Fødtes Antal de Døden med 1. - J hiin Uge døde 10 af Alderdoms=Svaghed; 4 a Brystsyge; 3 af Forraadnelsesfeber; 10 af Krampe; 2 af Slagflod; 1 af Svindsot; 2 af Vattersot. - Dødfødte 3. Det Kongelige Danske Cancellie har den 6te September til skrevet Amtmændene i Sjælland og Stiftamtmanden over Lollandsstalsters Stift saaledes: "Da det paa de fleste Steder, hvor den for Tiden i Sjælland (samt Lollands og Falster Stift) grasserende Sygdom har grebet om sig, har viist sig, at det er uoverkommeligt for Lægerne ene at yde de Syge den fornødne Lægebielp saa skulde man tjenligst anmode (Tit.) om, hvor det skulde gjøres fornødent, i deres District at overdrage Sognepræsterne og andre oplyste eller dannede Mænd, fornemmelig Medsemmer af Sundheds-Commissionerne, at komme til Hjælp ved Uddeeling af Medicamenter til de Syge, med Anviisning om sammes Brug efter Aftale med vedkommende Læge. Derhos blive samtlige af den nu grasserende epidemiske Sygdom Angrebne at tage under Cuur og Pleie for offentlig Regning, ligesom der i denne Henseende vil være at iagttage alt hvad med Hensyn til smitsomme Syg ved Forordningen af 17de April 1782 m. fl. Anordninger er foreskrevet, dog med Undtagelse af hvad der i bemeldte Anordninger paabydes om hurtig Begravelse, hvilket først da bør komme til Anvendelse, naar Sygdommen udarter til at være virkelig smitsom
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Beltrassage. Fra den 5te til den 8de September. Til Fyens Forpagter Hildebrandt med 2 Døttre; Pastor Tolderlund med Kone og Datter. Til Sjælland; Frue Kellinghusen og Saxtorph; Comtesse Moltke, Kiøbmand Mülerz med Kone og Broderdatter; Frue Kornerne; Frøken Goldz; Hesteh. Formann, Præsident i det tydske Cancellie Grev Moltke med Grevinde; Fuldm. Exam. "juris Bøving; Handels=Bogh. Jantzen; Fuldm. ved Amtstuen Høst med Kone og 2 Børn; Forpagter Macheprang; Avlsforvalter, Frontin; Cand. Pharm. Stocken; Kniplingshandler Hansen og Jørgensen; Dyrlægge Kiersgaard og Handelsbogholder Jørgensen. Endnu et Par Spørgsmaale til J. C. Lange. U undviger de fleste ham gjorte Spørgsmaale, vil man dog endnu foretagtet J. C. Lange, i sit matte "Svar til Vedkommende, aldeles sættelse i Altona. lægge ham et Par nye, uden imidlertid deri at berøre hans første Bo 1) Nedlagde J. C. Lange ikke Paastande om Mulct og formeente Jnjurier, - 2) Hvorfor kunde J. C. Lange ikke sende Efterretning med Posten, Tøren har indgaaet Forlig om "Afgjørelse af alt Mellemværende, hvorleblivelse, hvorfor nævner han da aldrig den Skyldige. - 4, Jfald Blod- 3) Jfald J. C. Lange ikke selv var Skyld i "Hamborgpostens" Ude des kunde da J. C. Lange være berettiget til, siden at anlægge Søgsmaaom Noget af bemældte Mellemværende: – 5) Hvor har Blok Tøren piret, at han har opdaget Feilgreb i sin Adfærd imod J. C. Lange, der iøvrigt virkeligen, i den af ham tilsendte og høist moderat benævnte Handlemaade for retskafne? - 6) Hvad mener J. C. Lange med de Ord. Erklæring, blot fordrede, at Blok Tøren skulde erklære ham og hans Hvorfor han udeblev fra Retten, er vel let at indseen: 1) Kan han mene Andet, end: fordi Blek Tøren ei vidste, at Sagfereren udeblev - 3) Tor bemældte Lange negte, at hans Sagfører, ligesom adskillige Andre, fraraadede Ansøgning om Sagens Foretagelse paany, fordi denne aldrig vilde bevilges, uden meerbemældte Langes Samtykke i En Ven af Sandhed og Ret.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Baron. Therm. Vinden. 4 Septbr. 28, o. 7, 14, 9 Varme. O. 8 - - 28, 9, 1, 15, 8 - S. O.S. V. a VEnrissen. en Conchilie, (Mineralier, Samling, vurderet til 300 Rbd.,er tilkjøbs i Springgaden No. 34, første Sal, til Gaden.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Flitieandkaldelse. Tirsdagen den 27de September førstkommende om Middagen Kl. 12, fremlægges den forfattede Repartition i afg. Jernhandler Peter Pedersens, og senere afdøde Enkes Boe, hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 10de September 1831, J Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824 bekiendtgiøres her J ved: at der Torsdagen den 29de September førstkommende, om Middagen Kl. 1, holdes Skiftesamling i afgangne Barbeersvend Christian Girsch eller Georg Lütaus Boe, hvorved det forventes optages til Slutning. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 12te Septbr. 1831. Hansen, Scheel. Torsdagen den 29de September førstkommende, Middag Kl. 12, fremlægge den forfattede Repartition i afg. forhenværende Portner ved Vaisenhuset, Naalemagerfrimester Jørgen Gregarius Malms Stervboe, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 12te September 1831. Auctioner.
Berlingske Tidende, 1831-09-13
Sorsdagen den 15de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. med lem 3 og 5, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution, ved offentlig Auction 2den Gang opraabt til Bortsalg : Huset No. 27 paa Østergade, der ligeledes vender ud til lille Kongensgade, tilhørende Skrædermester J. V. Hutzelsieder. 3die Auction, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, afholdes Tirsdagen den 4de October næstefter, om Eftermiddagen Kl. mellem 3 og 5. Auctionerne afholdes i selve Huset. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Panthavernes Efterretning, ifølge Plac. af 22de April 1817. Conditionerne, Vurderingsforretningen og øvrige Salget vedkommende Decumenter, ere forinden til Eftersyn paa Landsoverrets Procurator Abrahamsons Contoir, Boldhuusgaden No. 157.