Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-27
J et No. af Kjøbenhavns Skilderie har man læst om de Forbedringer, der ere foretagne i Ribe i de tvende sidste Overøvrigheders Tid, og i et seenere No. af samme Blad er givet nærmere Oplysning om de seneste Forbedringer sammesteds, som om den ny Raadstue-Sal m.m. Denne nærmere Oplysning, der allene vedkommer den sidste af disse tvende Overøvrigheder, synes at give hans tvende Formænd Krav paa en lignende, hvisformedelst da ogsaa Jndfenderen, som bekjendt med den Virksomhed hvormed Hs. Exc. Geheimeconferentsraad og Overpræsident Moltke, i hans Embedstid i Ribe gik frem, finder sig foranlediget til at fremsætte følgende. 1. Hospitalet, som nu har faaet nye Bygninger med forbedrede Indretninger, erholdt under hans Bestyrelse en total Forandring. Kirken som befandtes deri og hvori Hospitals-Lemmerne havde deres Natteleie og Kjøkken, blev nedlagt og Hospitals-Beboerne henlagte til St. Cathrine Menighed, hvis Kirke grændsede tæt op til Hospitalets Bygninger; disse Bygninger bleve indrettede saaledes, at hvert Kjøn til sine Værelser til Beboelse for sig selv og at den saa kaldte Omgang blev, efter daværende værdige Stifts-Physikus Justitsraad Fridsch's meddeelte Plan, givet en hensigtsmæssig Jnddeeling af Daarekister efter de Syges forskjellige physiske Beskaffenhed. Hospitalspræste-Residentser, beliggende paa Domkirkegaarden, blev indrette til Skolebygning for Domkirkens Sogn. 2. Fortjener at bemærkes, at den nye Vei hvorom man har læst i Bladet Kjøbenhavns Skilderie, udfordrede, med Hensyn til sin Høide over Engfladen af 1/2 indtil 1 1/2 Alen, til sin Brede af 18 til 22 Alen, og til sin Længde af 1065 Alen, en uhyre Mængde Opfylding, som Jndsenderen har authentisk Kundskab om at have bestaaet af omtrent 52000 Læs Jord og Sand, samt Gruus og Sadder eller Græstørv, hvis Kjørsel frivillig tilveiebragtes af Landbeboere og Ribes Jndvaanere, foruden over 2000 Læs store og smaae Kampestene, med hvilke sidste Veien i Midten er brolagt, og hvoraf ingen fandtes omkring ved Ribe, men som ligeledes ved frivillig Kjørsel bleve tilførte Langveis fra, endog af Beboere i Haderslev Amt, Alt efter personlig Opfordring af Stiftamtmanden selv, med Opofrelse af sit eget til Opmuntring for Kjøresvendene, og uden Udgivt herfor af Stadens Kasse, som alene afholdte Haand-Arbeidets Udgivter, samt Bekostningerne for en ny Broe, der blev opført over Strømmen ved Veiens søndre Ende og da bestod af 48 Alens Længde og 6 Alens Brede; hvilke Udgivter med Kjøbesummen for det indkjøbte Engskifte, hvorpaa Veien er anlagt, i det hele skal have kostet fra først til sidst noget over 5000 Rbd. 3. Stadens indskrænkede Torv blev udvidet; først ved venlig Overeenskomst med den resp. Eier af den saakaldte Blaagaard om at renoncere paa en liden Have, som laae paa Torvet, langs med denne Gaard, for at blive Torvet tillagt; dernæst ved at nedbryde Ringmuren omkring Domkirken, da Torvet derved udvidedes lige indtil den nu fristaaende og sig i sin Skjønhed visende Kirkebygning, og endeligen ved at bortflytte det paa Torvet staaende Vagthuus. 4. Kirkegaarden omkring Domkirken blev aldeles nedlagt, og forsaavidt den ikke kunde anvendes til Torvets Udvidelse, indrettedes den til Haver, der udleies til Fordeel for Kirken, dog erholdt Latinskolen deraf, ligge for Facaden af sin Bygning, en fornøden Legeplads for Disciplerne. Ligeledes blev Cathrine-Kirkegaard nedlagt, hvorimod en ny Kirkegaard sønden for Byen ved Aaen anlagdes og saaledes inddeeltes, at ethvert af de 2de Sogne erholdt sin Part deraf. Denne Kirkegaard blev beplantet med adskillige Slags Buskværk og Træer, saa at dens brede Gange og Avenyerne dertil, tjene til offentlige Promenader. 5. Hovedgaderne igjennem Byen fra Nørre til Synderport bleve oplyste ved Lamper i dertil anbragte Lanterner, hvis Antal vel indsaaes at være for ringe, men Sparsomhed var Formaalet i alt, og det formeentes, at naar en nyttig Indretning først var paabegyndt, vilde sammes Forbedring og Udvidelse nok paafølge af sig selv. Omendskjøndt de herved, og isærdeleshed de ved den i foranførte 2den Post ommelte ny Veis Anlæg, for Stadens Kasse havde betydelige Udgivter, er det Jndsenderen bekjendt, at den ikke allene har afholdt samme uden Laan, men at dens i Obligationer paa Rente staaende, Capitaler vare ved Aarets Udgang 1808 over 1000 Rbd. mere end som ved Slutningen af Aaret 1796, uagtet endog i dette Tidsrum, 3 ny Broer i Staden bleve opførte og skal have kostet dens publique Kasse ialt over 2500 Rbd.