JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1799-01-01
Forslag til Havnekommissionen. Betragter man, hvor tykt Skibene undertiden ligge i vor Havn saavel ved Børsen og Gammelstrand, som ved Nyhavn og Kanalkompaniet, erfarer man selv personligen, hvor besværligt og fortrædeligt det er, naar det Skib, hvoraf man skal hente sig Føde eller Brændsel eller deslige, ligger endnu en, to eller flere Dage efter at det er kommet, bag ved de andre, saa at Løsningen gaaer senere eller siet ikke for sig; - saa vil man nok 1298 finde det ønske passende at der var Lejlighed, for flere Skibe at lægge til Bolværk, og uden Ophold at losse, saasnart de havde overstaaet enes Sesvild ved Bommen. Tetie kunde ogsaa lade sig gjøre, naar 1) Højbro blev gjort til en Vindebro, saa at Skibene kunde derigjennem hale op til Volværket, forbi Assistentshuset, langs op til Frederitsholms Kanal, saavel paa Byens som Slotsholmens Side. 2) Naar Slotsholms Bolv rk ligeover mod gl. Strand blev gjort brugbart. 3) Naar den hele Havn for Enden af Garnisonspladsen, som nu ligger saa godt som ganske til Unytte, blev opmudret, og gjort bekvem til 8, 10 Fod dybt gaaende Fartøjer. Paa den første af disse Forbedringer, har man forsikret mig, er alvorligen tænkt af Kommissionen. Jeg anseer Fiskersælgerindernes Forflyttelse op paa Højbropladsen som en Forberedelse hertil. Foruden hvad jeg forhen i disse Blade har skrevet, om den Bygningsmaade man ved at gjøre Højbro til en Vindebro burde pælge, en Bygningsmaade som vilde spare alt for mange nyttige Dyrs Liv, til at man uden de vigtigste Modgrunde burde forkaste den, - har jeg endnu to Ting at foreslaae: først at man vilde forkaste disse høje og spektakuløse Galger, som man ved Knippelsbro saavelsom ved Fortifika;ions broerne *) ækles over, en Ting som man, ved at lægge Brofløjene i en fuldkommen Ligevægt, let kan undgaae; og dernæst, at hele Broen blev gjort bredere, som gjerne kan mages, da Broens Pillere ere mere end stærke nok. Den anden Forbedring er endog Fordring, fra Sundhedens Side, da Uterligheden langs med Belværket paa Slotspladsen er saa stor, som den vel kan være. Nogle Skippere have vel lagt til der i Sommer *) En Fortifika;ionsbroburde endnu mere, end nogen anden, undvige at lade sit Redskab fare i en høj og ligesom til Skydeskive opstillet Gaige. Kjøbenhavn der saa tit har været belejret, og herefter vist nok kan blive det, burde ikke heri staae tilbage for en saa ukrigersk Rigsstad som Hamborg. men at Svinskheden og Stanken jo har jaget mange derfra kan vel ingen nægte. Hvad den tredie Forbedring angaaer, da vilde det sikkert ikke allene være til Fordel for det nye Kjøbenhavn, om den nærværende Havn for Enden af Garnisonspladsen gjordes skibbar, men det var endog at ønske at den maatte forlænges, da den brede Plads dog ikke bruges til noget, og en Kanal fuld af Skibe dog er langt at foretrække en ufrekventeret Plads fuld af Møddinger o. dl. Man bør saa meget mere gjøre alt hvad man kan til at spare Sømændenes saa kostbare Tid, som denne baade ved Indseglingen og Udseglingen beklippes dem kun alt for meget, ved vor Toldbods forvirrede Lokal og uforholdsmæssigen lille Personal. K. H. Seidelin.
Politivennen, 1799-01-01
Politiangivelse fra Jylland. En Skam er det for Politiet, naar arbejdsføre Folk overhænge Rejsende med deres Betlen, som undertiden skeer af Høstfolk, dem der reparere Veje, og andre; men naar virkelige Krøblinger leire sig ved Kroerne, og vise deres Skade frem, før at opvække Medlidenhed, til Skræk for Frugtsommelige og Væmmelse for enhver, hvem tilhører da Skammen, Politiet eller Hospitalernes Bestyrere? Maaskee begge? Ved Borum Kroe gaaer bestandig en gammel Dverg, hun er foruden sin Lidenhed ogsaa vanskabt, og vist nok tillige tosset. Ved Hammershøj Kroe er to Betlere: 1. En buxeløs Dreng med et væmmeligt Ansigt, Skade i Beenene, saa han neppe kan gaae, og Mangel paa Forstanden. 2. en gammel Kone som mangler en Haand; denne siges ellers at være Ejer af nogle hundrede Daler. Ved at dette undes en Plads i Politivennen, kunde der maaskee vækkes af Uvidenhed eller Dvale; og gives Anledning til, at der blev sørget for disse Ulykkelige.
Politivennen, 1799-01-01
Nogle Betragtninger den forestaaende Vinter betræffende. Da Vinteren nu atter er for Døren, og Erindringen af den sidste endnu er i saa ubehagelig Erindring, saa var det vel godt itide at berede sig paa denne ubarmhjertige Gæst. Overrumplet gjør man fjælden det klogeste. Det foreslaaes derfor til Magistrats Polities og øvrige Vedkommendes Overlæg, om følgende Foranstaltninger vilde gjøre vor næste sermaanedlige Tilværelse lykkeligere, sikrere og behageligere eller ej. Hovedvagter af Vægtere eller maaskee helst af Borgere ved Knippelsbro, Langebro, Tugthusbro, paa Garnisonspladsen, for Enden af St. Kongensgade og flere passende Steder. For at sikre Borgerne deres Liv og Ejendom. Trykt Bekjendtgjørelse, omdelt til alle Husejere, indeholdende Underretning om, i hvad Orden frosne Render i hver Gade skal ophugges, hvor Gaardenes Iis og Sne skal henføres m. m. samt Befaling strax ved stærk falden Snee at sammenseje samme paa Gaderne, førend den blandes med Skarn, for at samme, som reen, uden at gjøre Skade, kan henkastes i Kanalerne. Undersøgelse om Kjøbenhavn er forsynet med Brændsel og med alle slags FøDevare, i den Grad, at man ej, hvis man atter belejres indtil anden Pintsedag, skal nødes til at købe disse Nødvendigheder for en saa skrækkelig og isandhed skammelig høj Pris, som sidste Gang.
Politivennen, 1799-01-01
Om Politimesterembedet i Kjøbenhavn. Ved et saa vigtigt Embedes Vakan;, som en Politimesters i Kjøbenhavn, maae med Forundring see, at Enhver blot beskæftiger sig med at gjætte derpaa hvo der skal beklæde det, medens ingen agter det Umagen værd, at overveje, om dette Embede, som hele Verden er enig i at kalde vanskeligt, byrdefuldt og utaknemmeligt, som man i de senere Tider har seet flere agtede Mænd beklæde en kort Tid for strax at frabede sig det, eller for at ønske sig et bedre - om dette Embede er saaledes afgrændset, om det er givet saa tilstrækkelig og strax virkende Kraft, om dets Forretninger ere saa eenstemmende med hinanden, at Øjemedet kan ventes opnaaet. Mange ere enige i at troe det Modsatte, og ønskede at disse Spørgsmaal derfor nøje toges i Betragtning af vedkommende Kollegium.
Politivennen, 1799-01-01
En Erindring ved den nu omgaaende Kollekt for Fattige. Til Hæder for Hovedstadens menneskjærlige Indvaanere falder den nu foranstaltede Indsamling, saa vidt det allerede tegner, sikkert meget fordelagtig ud for Fattigvæsenet; men skulde dette ikke endnu være blevet i højere Grad Tilfældet, hvis man ikke strax havde villet tage et Qvartal udbetalt? Det er nu nødvendigt at enhver ikke tegner sig for mere, end han netop har Penge hos sig til, og i denne Henseende kan Gaven ikke engang kaldes frivillig. Man vil indvende at det ved næste Betaling staaer enhver frit for at tegne sig for meer, - meget vel - men Exemplet er i det ringeste for denne gang tabt. Er andet Spørgsmaal er: om det ikke ligeledes vilde have indbragt meget mere aarlig, naar det til ugentlig Gave Tegnede ogsaa virkelig er lagdes og modtoges hver Uge? Rimeligen kan herpaa svares Ja, da almindelig Mand snarere tegner sig for en Mark om Ugen end for en Rixdaler Fjerdingaaret. Indvender man, at man umlig kunde forlange, at Forsanderne hver Uge skulde gjøre Indsamling, kunde da ikke en Betjent i en laaset Bøsse indsamle dem? Nok naar de Fattige vandt. Endelig spørges for det tredie: Hvi hver Distrikts Direktør ikke følger med ved Indsamlingen? at nogle af dem gjør det veed man, men, at det ogsaa er efterladt, og Indsamlingens Hæld overladt til en enkelt Forstander, det er ogsaa vist. K. H. Seidelin.
Politivennen, 1798-01-01
Spørgsmaal. 1) Har Amtsforpalteren i Hirschholm Anthoritet, som Politiemester, hvorfor udøver han den da ikke? Har han ingen Authoritet, hvorfor erholder han da ikke samme? Slagterne og Bagerne i denne lille Bye handle ganske og aldeles efter eget Tykke; og kan man meget ofte ikke faae mindste Smule Brød, hverken grovt eller fint, og det man undertiden faaer er yderlig slet. 2) Hvor let kunde ikke den i Grev Schimmelmans Gaard fra Gitterpillen nedfaldne svære Steenvase være falden uden for paa Fortoget og have gjort Fodgængere Skade? At Ejeren vil lade de andre Steensirater eftersee, for at istandsætte hvad deraf muligen kunde true med lige Nedfald tør man sikkert vente sig. 3) Mon Ejeren af det andet Huus fra Tømmerkroen i Adelgaden veed at hans Rendesteensbret er saa slet og farligt at det højligen trænger til Forbedring. 4) Hvorfor bliver den uden for Spendrups Huus i Vingaardsstræde fra Rendestensbrættet løsnede og opad farligen krumme Jernskinne ikke fastslagen? 5) Er det nødvendigt at Eieren af det venstre Hjørne af Vimmelskaftet og Klosterstræde ved sine fere aabne Pakkælderluger næsten spærrer Fortoget, og var det ikke nok at Lugerne blot aabnedes naar Vare udtoges, og derimod en anden Maade anvendedes til at bringe frisk Luft derned? 6) I No. 10 af Politievennen fandte et Forslag til Vejens Udvidelse ved Nybørs med en Tilsætning af Udgiveren; Begge Deele vil jeg lade staae ved sit Værd, men kan ikke andet end spørge Dem; Hvorfor De ikke til Fodgængernes Trøst have ivret mod de fra 83 - 88 umaadelig fremspringende Steentrapper, der saa ofte nøder til enten at bestige Trappernes slibrige Trin, eller træde ud i Skarnet? Naar disse Trapper kun løben halv Alen ud paa Fortoget, og de øvrige Trin førtes op i Forstuerne selv, saa vilde Færdselen for Fodgængere vinde meget. 7) Kunde den Afviser, som staaer lige ud for det nordøstlige Hjørne af Børsen ikke enten borttages eller afløses af en højere? Det er sikkert at mange Mennesker har stødt sig paa den, og dette kan deslettere skee da Lygten paa Hjørnet af Børsen kaster Skygge paa den, istedet for Lys. 8) Hvis Pligt er det at sørge for Ordrupveiens Jstandholdelse? J Søndags saae Spørgeren omtrent midt imellem Lundehuset og Ordrup et stort Hul af meer end en og 1/2 Alens Brede fra Grøvten af ind imod Ryggen af Vejen og over 3 Korter dybt; han saae tillige Sporene af en Vogn, som var væltet deri. 9) Veed Eieren af 173 i Gottersgaden at der paa hans Rendesteensbret er et Hul hvor en Fod magelig kan slippe ned?
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelse. Den i No. 81 ommeldte farlige Grund i Kattesundet er nu ved to paa hinanden uden om Tomten lagte Bjælker paa nogen Maade gjort mindre truende. Lidet højere kunde denne Indhegning vel have blevet.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) Uden for Hyrekudskens i Skidenstræde laae den 9de en betydelig Banke Sand, som afskar Fodgængerne Fortoget. 2) Rendebrættet for No. 1Z i Skindergaden er farligt, da det kun ligger fast med den ene Ende. 3) Ved gl. Strand langs med Bolværket ved Sandkisten ligger en stor Mængde Grus og Skarn henkjørt, for at bortprammes, men er blevet liggende, til stor Hinder for de Skippere som der tillægge, og for den som have at bestille med Fartøjernc. 4) Brættet uden for Palais ropal ved gl. Strand er itu. *) Foruden det ved Bolværket lige for Løbels Gaard saa ubekvemt liggende Grus sætte ogsaa nogle Amagere der deres Vogne og Heste; dette er vel dog en stor Uret mod de der liggende Skippere, da vist mangt et Fruentimmer af Frygt for Hestene gaae til et andet mere tilgængeligt Sted af Havnen. 6) Brolægningskommissionen bedes at kaste et Øje til det saa slibrige og farlige Fortog for No. 91 i Pilestræde. Ved Trappen mangler endog en heel Steen i Fliserækken.
Politivennen, 1799-01-01
Et slemt Fenomen. Et Fruentimmer, hvis Næse er bortædt, gaaer offentlig omkring og sælger Fisk. Da det holdes for skadeligt for Frugtsommelige, at see noget, som er saa tilbagestødende, og det i det virkelige er ækkelt for enhver, saa var det at ønske, at der kunde udfindes en uskadende Maade til at unddrage saavel denne, som enhver anden paa lignende Maade ulykkelig Person, fra at være til Ækel, Frygt eller virkelig Skade for deres Medmennesker.
Politivennen, 1799-01-01
Om Heste der bindes paa Fortogene. Da der ikke kan være nogen Tvivl om, at Fortogene ere bestemte for de Gaaende, sas flyder det nødvendig heraf, at de hverken bør belæmres med saadanne Vahre der kunde hindre fri og magelig Passage for Gaaende, hvad enten disse Vahre tilhøre Husejere, eller Andre, der drive nogen Slags Handel paa flige Stæder, ej heller bør Fortogene være for Kørende og Ridende, thi i dette Tilfælde forfejles deres nyttige Hensigt. Paa Grund heraf synes det at være en aldeles utilladelig Skik, at Ridende binde deres Heste ved Husene paa Fortogene, thi dels nødes de Gaaende derved til at forlade Fortogene og gaae ud paa Gaden, dels kunde de ogsaa staae Fare for at vorde slagne, i det de vilde passere forbi saadan en Hest. Da det nu er en ganskeaalmindelig Sag, som man kan træffe i enhver Gade, at Bønder og Drenge, som komme med Melk og Fløde, binde deres Heste paa Fortogene, og denne Uskik synes hidtil at have undgaaet Politiets Opmærksomhed, saa troede man at burde anmelde den, som den, der formedelst sine skadelige Følger gvalificerede sig til Afskaffelse.
Politivennen, 1799-01-01
Om Fiskerkonerne. I forrige Nummer af Politivennen yttredes det ønske, at Fiskehandlerinderne herefter maatte have deres Stade paa Højbrotorvet, og ikke atter henflyttes paa den trange Gade der hidtil meget uegentligen har været tituleret for Torv. Dette vil sikkert ikke skee, da Bekvemmeligheden vel vil gjøre, at de selv ønske og ansøge om at beholde den nuhavende Plads; men derimod maatte man ønske at Magistraten vilde sørge for Borgernes bekvemmere Fiskekøb ved følgende to Indretninger. Først ved ( ndele den Del af Højbrotorv, som kunde hengives til et Fiskertorv, i et vist Antal Stader ligesom Ulfeldtsplads. Disse Stader kunde istedet for at være i een lang Rad, fordeles i to eller tre kortere Rader. Et over hver Rad fortløbende Tag kunde beskytte Sælgerinderne, thi det er ubehageligt at see sine Medmennesker hensidde i Blæst, Regn og Rusk uden Ly, ligesom Qvæg; under Taget maatte et Bord løbe hele Raden igjennem, paa dette skulde Sælgerinderne være forbundne til at have deres Fisk, for at disse desmageligere og uden at man behøvede at bukke sig kunde sees af de kjøbende Fruentimmer. I Amsterdam have Fiskehandlerindere deres Fiske levende i Ballier med Vand staaende for sig, og røre stedse deri for at holde dem friske. Ledige og for Passiar henstaaende Mandfolk taales der ikke under Fisketeltene, og dette bidrager ikke lidet til den sædeligere Adfærd man der bemærker imellen en Klasse af Folk, der i London og flere Steder, er anseet for nom pluis ultra af Grovhed. Den anden Indretning var denne, at Fiskerbaadene, istedet for at lægge til ved Gl. Strand, indskrænkedes til det lige over for værende og til ingen Ting brugte Bolværk paa Slotspladsen. Derved blev Gl. Strand mere passabel, og Kjøberne kunde uden Frygt for de forbjjagende Vogne komme til Baadene.
Politivennen, 1799-01-01
Bedre Fortoge. For de Gaaendes desto større Bekvemmelighed skulde Fortogene være belagde med Fliser man finder dette langt fra ikke i alle Gader, uagtet det ikke synes at være synderlig bekosteligt; men med Føye troer man at kunne paaanke, at Flisebelægningen ikke engang vedligeholdes paa Fortogene i de Gader, hvor der allerede ere Fliser. Dette er Tilfældet i store Kongensgade strax paa høyre Haand fra Kongens Nytorv, hvor en Del Fliser ere borte og i disses Sted er lagt Muursten, ikke paa Fladen, men paa Kanten, og at dette aldeles ikke er eller kan være varigt, indsees let. I denne Anledning troer man, ogsaa at kunne give et Vink til Fortogenes Forbedring, der ikke vilde medføre ubetydelig Nytte, de burde nemlig belægges med brede hugne Fliser; men disse burde ikke være aldeles glatte! thi saavel naar det er Regnvejr og Jaskeføre, som ogsaa naar der om Vinteren fryser Vand paa Fortogene, ere disse Fliser saa slibrige at gaae paa, at man hvert Øyeblik staaer Fare for at falde, de burde derimod være riflede, dog hverken paa langs eller tvers, men skraas mod Rendestenen, og man ville med langt større Sikkerhed kunne gaae paa dem.
Politivennen, 1799-01-01
Et nyt Levebrød. Da Gulvtepper begynder mere end forhen at komme i Brug, og disses ugentlige Udbankning er altid til Besvær, naar den skeer i Gaarde eller i Porte, og Udbankningen selv er et Arbejd, der ofte overstiger en Piges Kræfter; kunde da ikke her, ligesom j andre store Stæder, et par Mennesker leve af at banke Tepper ud for Betaling? Disse kunde have deres Hytte paa et Torv eller en stor Plads, hvor man bragte dem Tepperne og afhentede dem afbankede og børstede. Det var godt, om en saadan Udbanker Hytte stod paa Ruller, for altid at kunne flyttes hen paa den Side af Pladsen, hvor Vinden kom fra.
Politivennen, 1799-01-01
Om Husnummere af ophøjet Arbeide. Da det under Kjøbenhavns nærværende Belysning er umligt at skjælne Husenes Nummere, der desuden ere næsten for smaae til at sees ved højlys Dag; og da man dog ofte selv, eller ved Bud kan have Ærinder i Gader, hvor man ikke er bekjendt, og hvor Nummeret altsaa skal være den eneste Vejleder; var det da ikke at ønske, at det engang i Borgervennen gjorte Forslag, om Nummere af ophøjet Arbejde, som man i Mørke kunde læse med Fingrene, blev iverksat. Og det er ikke at tvivle paa, at jo den Blikkenslager, der forsærdigede smaae Nummerplader med ophøjede Tal, vilde finde Afsætning derpaa, især naar man først saae dem i Brug paa en halv Snees Huse. Det forstaaer sig at de ikke maatte paaslaaes højere, end at en halvvexen Dreng jo kunde naae at føle paa dem. Et andet Forslag, hvorved en bedre Nattevejledning i Gaderne vilde blive mulig, er dette: at der paa Glasset i hver offentlig Gadelygte blev malet det Huses Nummer, som bærer Lygten. Dette vilde da, saaledes illumineret, falde prægtig i Øjnene, og var det end ikke lige det Nummer man søgte, blev dette dog derved meget let at finde.
Politivennen, 1798-01-01
Et Vink til Bygherrer ogTømmerfolk. Da jeg ved at gaae om Aftenen fra Vimmelskaftet igjennem Knabrostræde til Assistentshuset, stødte mig føleligen paa et af disse Underlagstykker hvorpaa Tømmerfolk pleje at lægge deres Tømmer, saa troer jeg mig berettiget til at give en Advarsel som kan spare andre lige Smerte med den jeg leed selv. Det er ikke blot i Knabrostrædet ved det første venstre Hjørnehuus af Kompagniestræde at disse Underlag paa en utilbørlig Maade slaae Krog, saa at sige, for Fodgængerne, da de ligge langt ud i Gaden, men paa mange andre Steder ere de i disse byggesalige Tider, til Forargelse. Saaledes seer man 4 Stykker ligge tvers over Fortogsfliserne uden for Ankers og Bortons Gaard paa Hallandsaas, hvor dog Torvet tilbyder Plads nok. Rigtig nok lægges ikke Underlager fra Førstningen af saaledes, men efterhaanden som Tømmeret tages bort blive de langt fremragende Underlag farlige; mit Raad er derfor, at disse Underlag ikke bestod af et heelt Stykke, men af flere korte Tømmer-Ender, disse kunde da efterhaanden som det paaliggende Tømmer forsvandt, skaffes af Vejen.
Politivennen, 1799-01-01
Bøn til Theaterdirektionen. Var det ikke muligt den Anstalt kunde føjes, at Dørene fra Theatrets Fremgulv (for at oversætte Vestibul) op til Trapperne og ind til Parterlogerne kunde holdes lukkede under Spillet. Dette Spørgsmaal fremsættes af en Person, der hvergang maae betale sin Theaterfornøielse med en drøj Tandpine, eller med et Anfald af Gigt.
Politivennen, 1799-01-01
Theaterpoliti. Det er en Erfaring at Pudder, især hvis det er blandet med Fidt, Talg eller Pomade, er en Ruin for Klæder; dette skulde man imidlertid ikke troe de Pudderhelte vare overbeviste om, der med deres indsmurte Hatte indfinde sig paa Parterret, og ved at vende Pullen mod dem selv ødelægge deres Formænds eller Sidemænds Klæder. Da disse Folk have to Midler til; at undgaae at fornærme deres Medskuere, det ene at holde Tørklædet imellem Hatten og deres egne Klæder, det andet at aflevere Hatten uden for, førend de gaae ind, og de desuagtet vedblive deres Unode, burde det da ikke paabydes dem, som bruge Pudder at gaae ind uden Hat, og var det ikke godt at dette tryktes med paa hver Komedieplakat, til fornøden Advarsel?
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelse. Det i No. 8 1 paaklagede Vejstykke ved Lundehuset er taget under Forbedring. Den i No. 8 1 paaankede forrykkede Flise i Pilestræde, lige for Silkegaden, er lagt til rette. Det i No. 81 paaklagede Bræt over Gaardrenden uden for den høje Hjørnegaard af Østergade og Kristenbernikovstræde er fuldkommen forbedret.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) Ved gl. Strand anfaldes og skræmmes de Forbigaaende, især Børn, af en stor sort, fra Porten af forrige Stenbukkens Gaard idelig udfarende Hund. 2) Endnu er der slet intet gjort til at ; forhindre at Børn, Syge eller Beskjænkede skulde finde deres Grav i Slamkisten ved at falde i Rendestenen i Knabrostræde tæt ved Nybrogaden, der hvor man, især efter en Skylregn, seer en rivende Strøm skylle ned under Brættet i Slamkisten. 3) I disse Blade har før været talt om Farligheden af Slæbestedet ved Nyhavns Hoved for Beskjænkede eller Fremmede i en mørk Nat, og der raadedes til en Bom for saadanne. Da der atter fortælles om en Mand, som beruset gik sit Hus forbi og for sildig mærkede det, da han alt var paa Skrenten af Slæbestedet, saa gjentager Politivennen sin Anmodning til Vedkommende, om at henvende sin Opmærksomhed til dette Sted. 4) Uden for det forenede Selskabs Gaard i Lærstræde er Fortoget belæmret med alleslags, som vel altid er en slem Uorden, men dobbelt i denne afskyelige Gade. *) I et halvt Aar har Fortoget langs Charlottenborg været opfyldt med Grus, som er blevet til adskillige høje Banker, hvorover man om Aftenen er udsat for at falde og slaae sig til Skamme. 6) Paa Hjørnet af Integaden og lilie Kongensgade ligge to store Trækasser, sog afspærre Passagen, og truer dem, der i Mørke kunde løbe paa dem. 7) Paa Østergade er der intet Bræt over den Rendesteen der kommer ud fra Per Madsens Gang og med en dyb Kisterende overskærer Fortoget. Da ellers alle Rendestene, der løbe over en Passage, ere forsynede med offentlige Brætter, saa maa man ogsaa vente et der. 8) I Pilestræde er Fortoget for No. 111 ganske spærret, og virkelig paa en farlig Maade, ved en fra under Trappen fremragende Trærende, som det er Politiets Sag at bortskaffe, hvis Ejeren ikke vil. Det sidste maae formodes da denne ulovlige Rende alt et par Gange forhen er paaanket i Bladet.
Politivennen, 1799-01-01
Forslag til Bedste for Beskænkede. At man, uagtet det strænge Forbud imod galloperende Ryttere og jagende Kudske, og uagtet de deri fastfatte Straffe virkelig ikke sjælden udføres, endnu idelig seer jagende Kudske og Ryttere, men især de første, paa vore Gader, og at derved ofte forvoldes stor Skade, er noksom bekjendt. Indsenderen saae for et par Dage siden en beruset Matros i den øjensynligste Fare for at overkøres af en galoperende Kudsk, og kun et vældigt Greb i ham, for at drage ham til Siden var istand til at redde ham. Flere, som han kjender, have seet og bivaanet lignende Tildragelser. Han seer vel et godt Middel, til at forekomme mangfoldige Ulykkes Tilfælde af den Natur, deri at alle Gaderne forsyntes med et tilstrækkesg bredt, jævnt og ryddeligt Fortog, men dette synes vare et af de mange ønsker, som evigen blive ønsker. I det ringeste tvivle Pilestrædets, Østergadens, Myntergadens, Antonistrædets, Gammelmynts keres Beboere om nogentid, ved tilstrækkeog nii. lige Fortoge, at befries for at vandre paa Kørebroen, udsatte for Anfald af Dragere, Vogne, lybske Heste, lapsede Ryttere og af hele Hjorder af Svin, Stude o. s. v. Han troer derfor, at følgende Forslag indeholder det bedste og eneste Middel til at befrie en Mængde beskænkede Fodgængere fra Overlast: at nemlig ved en Politiplakat paalægge enhver Vert, hvor der skænkes stærke Drikke, fra Vinhandleren til Brændevinsmanden, at lade enhver Gæst, der gik beskænket fra dem, ledsage hjem ved et Bud. For desto vissere at overholde denne Anordning, skulde enhver af Vægterne paa Gaden antruffen beskænket Peeson, der ikke var ledsaget ifølge Anordningen, bpgive den Vert, hvorfra han sidst kom, og denne belægges med en Mulkt, der tredobbelt skulde udredes, hois den Beskænkede overlørtes.
Politivennen, 1799-01-01
Vejpoliti. I Frankerig er den Indretning priselig, at der ved hverst Skifte paa Landevejene skal boe en Smed. Da vore Skifter ere meget længere end de Franskes, saa maatte det være saa meget desønskeligere, om vi hos os optog denne udenlandske Indretning.