JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Forordning. Hans Kongelige Majestæt har under 30te Mai 1794 allernaadigst behaget at udgive en Forordning af følgende Jndhold: Da Vi ere blevne underrettede om, at uægte Børns Fædre ikke sielden søge, ved Udflugter, at unddrage sig fra den Pligt, som Forordningen af 14 Octob. 1763 paalægger dem, i Hensigt til de res Børns Underholdning, og at de især benytte sig af det Paaskud, at de selv, uagtet de ere Tienestetyende, og ei have Huusholdning, ville imodtage Børnene og drage Omsorg for disses Pleie, ved hvilket forstilte Tilbud de tænke at kunne snige sig fra at efterkomme fornævnte Vor Lovs retfærdige Bud, naar de blot ere følesløse nok, til at stoppe Øret for Naturens Røst; Saa befale Vi herved, at der ei skal agtes paa deslige Udflugter; men at Moderen maa være berettiget til at beholde og opfostre Barnet, og at Øvrigheden, i Overeensstemmelse med ovenanførte Vor Anordning, skal forhielpe hende til at erholde af Faderens Formue, Løn, eller anden Jndkomst, det Bidrag, han er pligtig at udreede. Som en Følge heraf bør disse Opfostrings=Penge, naar Barne, faderen er Landsoldat eller Landrecrut i Vort Rige Danmark, indeholdes af den Belønning, som, ved Forordningen under 20de Junii 1788. C. 37, er tillagt dem af Landlægdernes Mand. skab, der ere udskrevne til Krigstienesten, forsaavidt bemeldte Løn dertil kan strække.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Beretning angaaende den Franske Republik politiske Forfatning, aflagt af Robespierre den 17de Novemb. 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Vi opfordre i Dag National-Konventens Opmærksomhed i Henseende til Fædrenelandets vigtigste Jnteresse. Vi ville forelægge dem Republikens Stilling i Henseende til de forskiellige Magter paa Jorden, og især i Henseende til de Folk, som Naturen og Fornuften forbinder med vor Sag, men som Rænker og Troe løshed søge at giøre til vore Fiender. Ved at komme ud af det Chaos, hvori et strafværdigt Hoffs Forræderie og oprøriske Hobes Magt havde styrtet Regieringen, maae det Franske Folks Lovgivere fastsætte Grundsætningerne af deres Statskunst imod Republikens Venner og Fiender; de maae udvikle for heele Verdens Øine den Nations sande Karakteer, som de have den Ære at forestille. Det er Tiid at vise de Svage, der ikke vide det, eller de Forkeerte, der anstille sig, som om de tvivle derom, at den Franske Republik existerer, at derer intet uvissere i Verden, end Forbrydelsens Triumph og Despotismens Varighed; det er Tiid, at vore Allierte betroe sig lige saameget til vor Viisdom og vor Lykke, som de imod os bevæbnede Tyranner frygte for vort Mod og vor Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Den Franske Revolution har givet Verden, en Rystelse. Et stort Folks Stræben efter Frihed maatte mishage de Konger, der omgave det. Men dette hemmelige Sindelav var dog endnu langt fra den farlige Beslutning at erklære det Franske Folk Krig, og især fra den uhyre Forbindelse af saa mange Magter, der have en væsentlig forskiellig Jnteresse. Til deres Forening behøvedes de to Hoffers Statskunst, hvis Jndflydelse, beherskede alle de øvrige; til at giøre dem dristige, behøvedes den Franske Konges Alliance selv, samt alle de Partiers Forræderier, der vexelviis smigrede og truede ham, for at regiere underhans Navn, eller opreise en anden Tyran paa Ruinerne af hans Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
De Tider, der skulde frembringe Fornuftens største Undergierninger, skulde og besmittes med de største Udsvævelser af den menneskelige Fordervelse. Tyranniets Forbrydelser befordrede Frihedens Fremskridt, og Frihedens Fremskridt forøgede Tyranniets Forbrydelser, i det de fordobblede sammes Frygt og Grumhed. Jmellem Folket og dets Fiender var en bestandig Modvirkning, hvis fremskridende Voldsomhed har i faa Aar bragt et Verk af mange Aarhundrede i Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Enhver veed nu, at det Londonske Kabinets Politik bidrog meget til at give vor Revolution den første Bevægelse. Sammes Udkast vare meget vidtløftige, det vilde midt under de politiske Storme skaffe det udmattede og deelte Frankerige en Forandring i Henseende til Beherskere, og sætte Hertugen af Pork paa Ludvig ÆVI Trone. Dette Udkast skulde understyttes ved det Orleanske Huses Rænker og Magt, hvis Hoved, en Fiende af det Franske Hof, havde i lang Tiid staaet i nøie Forbindelse med det Engelske Hof. Tilfreds med den Ære at hevne sig, og med Titel af Kongens Svigerfader, vilde den ligegyldige Philip let været villig til at ende sin Løbebane i Rolighed og Vellyst. Dette Udkasts Udførelse skulde sikkre Engelland de tre store Gienstande for dets Ærgierighed eller Misundelse, Toulon, Dan kirken, og vore Kolonier. Naar det var Herre af disse vigtige Eiendomme, og tillige Herre, over Søen og Frankerige, skulde den Engelske Regiering snart have tvunget Amerika til igien at underkaste sig Georgs Herredømme. Det er at merke, at dette Kabinet spillede paa een Tiid to parallel med hinanden løbende Jntriguer i Frankerige og i de forenede Stater. J det at det søgte at skille det sydlige Frankerige fra det Nordlige, gjorde det sig og Umaa ge for at afrive de nordlige Provintser i Amerika fra de sydlige, og som man endnu giør sig Umage for at indføre en Konfoederation i vor Republik, saa arbeider man i Philladelphia paa at sønderrive denne Konfoederations Baand, der forener de forskiellige Deele af den Amerikanske Republik. Udkastet var dristigt; men Geniet bestaaer ikke saameget i at giøre dristige Udkast, som at beregne de Midler man har til at udføre dem. Den, der er allermindst skikket til at udforske et stort Folks Karakter og Hielpemidler, er maaeskee den, der best forstaaer at bestikke et Parlament. Hvo kan mindre bestemme de Undergierningers Værd, som Kierlighed, til Frihed frembringer, end det slette Menneske, hvis Handverk det er at sætte alle Slavernes Laster i Bevægelse, Liig et Barn, hvis svage Haand er blevet saaret af et Gevær, som det var uforsigtigt nok til at røre ved, vilde Pitt lege med det Franske Folk, og er blevet nedslaaet af samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Om den bekiendte Polske Anfører KoscinskolsLevnersløb har man følgende Efterretning. Han er omtrent 42 Aar gammel, af Adel, men var fattig, og blev derfor opdraget i Kadethuset i Warschau, der havde et saa stort Fond, at Kongen aarlig kunde udsøge 4 Kadetter, og lade dem reise udenlands. Kosciusko var een af dem. Han gik til Frankerige, kom efter 4 Aars Forløb hiem igien som en duelig Ingenieur, og fik af Kongen et Kompagnie ved Kron=Artilleriet. Han har stor Forstand og Talent, men kun liden udvortes Anseelse; dog lykkedes det ham som Kapitain at sætte sig i Gunst hos en Polsk Frøken af første Rang, som han bortførte af hendes Forældres Huus, da han ikke kunde vente, at Faderen vilde give sit Minde til deres Egteskab. Hendes Fader forfulgte dem til Hest med nogle Paarørende, indhentede dem, tog sin Datter tilbage, og gav Koscinsko en god Portion Stokprygl. Saaledes beskæmmet forlod han Polen og forsvandt, men blev snart Adjutant hos Washington i Amerika, kom efter Freden tilbage til Frankerige, og alle de Franske Officerer, der havde tient med ham, endog Dr. Franklin selv, berømmede ham meget, og forsikkrede, at Amerikanerne vare ham megen Tak skyldige. Koscius Lo reiste derpaa strax til Polen, og bivaanede 1793 de 3 Affairer imellem Prints Poniatows Ey og Russerne. Han forsvandt derpaa atter, var i sidstafvigte December i Pisa, foregav en Reise til Genf, men gik til Paris, og fik der sin Forskrivt, samt 10 Millioner, som han med fulde Hænder uddeelte i Polen, og nogle Maaneder derefter stod han i Spidsen for Insurgenterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
London, den 10de Junii. Endelig skal Lord Howe, der kommanderer den Engelske Flaade, have truffet den Franske, været i Slag med den 3 Dage i Rad, og tilsidst erholdt en fuldkommen Seier over samt me. Syv Linieskibe skal være faldne i Engellændernes Hænder, to ere skudte i Grund, og eet opbrændt. Desuden skulle adskillige Fregatter være gaaet til Grunde, og den øvrige Flaade være meget ilde tilredt. Admiral Ho wes Skib har havt 100 Døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Kiøbenhavn, den 20de Junii. J Gaar kom den Svenske Eskadre herpaa Rheden fra Østersøen, den bestaaer af 7 Linieskibe og 1 Brig, under Vice=Admiral Wacht meisters Commando Det i forrige Uge udgivne Nummer af den Danske Tilskuer er blevet konfiskeret, fordi deri fandtes en Sang af Translateur Heiberg, der indeholdt nogle for Kongen i Engelland fornærmelige Udtryk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Efter Forlydende agter Hans Durchlautighed Prints Carl af Hessen-Cassel at reise her fra om 8 Dage. Ulykkelige Tilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Den 23de opkom en ulykkelig Jldebrand i Jelling, hvorved 4 ypperlige Gaarde, 5 Huse. og Degneboligen paa en Tid af 2 Timer blev ganske lagt i Aske, uden at de bedrøvede Menneskeer fik noget reddet, og hvad som tillige var ynkværdigt, at en fuldvoxen Pige blev indebrændt; Jlden siges at være kommet fra en Bagerovn. Kirken stod i Fare, men ved Guds Beskiermelse blev redet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Subskriptionsplan, en Oversættelse af Gentuernes Love. De Fortrin, vor Tid unægteligen haver for de forbigangne, skyldes den Opmærksomhed og Flid, man har anvendt paa at kiende de Ting, der nærmest angaae os, Natur= og Menneskekundskab. For at erhverve disse Kundskaber, have Europæerne ikke indskrænket sig til den Deel af Kloden de beboe, ikke til den Tids Lærdom og Videnskaber, hvori de leve, de fierneste Lande ere blevne giennemreiste og undersøgte i forskiellige Hensigter; nu have Naturens, nu Menneskeforstandens Produkter været Gienstanden for Undersøgelserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
For endeel Aar siden have Engellænderne, ei uden Vanskelighed og Omkostninger, formaaet adskillige af de lærdeste Braminer til at oversætte Gentuernes Love af Sanscrit Sproget, som allene forstaaes af dem, paa Persisk, af hvilket Hr. Halhed har oversat det paa Engelsk, og forudskikket en oplysende Fortale. Denne Samling af Gentuernes Love, skrevne førend Europæerne stode i Forbindelse med Ostindien, hvorefter Hinduerne dømmes, der lærer os dette ældgamle Folks Sæder og Skikke, der oplyser mange Steder i den Hellige Skrivt; der altsaa er lærerig for Theologen, Politikeren, Juristen og Philosophen, nyttig for dem, som handle paa Ostindien, og uundværlig forde sig i Landet opholdende Embedsmænd, tilbydes herved Publikum oversat paa Dansk, til ligemed Hr. Halheds Fortale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Den Engelske Udgave er 50 Ark, den Danske Oversættelse, trykt som nærværende, vil omtrent udgiøre halvandet Alphabet, og Arket overlades de Subscriberende, der tegne sig inden Julii Maaneds Udgang, for 3 Skl. Arket paa Trykpapiir og 4 Skill. Arket paa Skrivpapiir. Seer man sig til den Tid skadesløs, begyndes strax med Oversættelsens Trykning, som besørget af en Mand, der af Erfaring har lært at sætte Priis paa Bogen, allerede ligger færdig til Pressen, og Verket leveres Subscribenterne til Efteraaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Subscription modtages paa alle Stadens Boglader, og af Undertegnede paa hvis Forlag Verket trykkes. Kiøbenhavn den 16de April N. Møller og Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Hofbogtrykkere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Bekiendtgiørelser. Den 26de Maji d. A. døde her i Byen, Madame Maren Michelsdotter Harbye, Enke efter afgangne Sognepræst til Horbye paa Fanøe under Ribe Stift Hr. Jørgen Taulov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-06-27
Samme Dag blev hendes Boe af den geistlige Skifteret taget under Forsegling. Ved dets Aabning fandtes et Brev, dateret den 12te Februarii 1784, fra hendes Søn Studiosus JensTaulou, da Jnformator ved Valløe Hospital i Sielland. Men om han endnu er i Live og hvor han opholder sig, vides ikke. Denne fraværende Arving, saavelsom De, der maatte have noget at gielde til eller fordre i dette Stervboe, blive hermed 3de Gange indkaldede at melde sig hos Skifteretten inden den i Loven bestemte Tids Forløb. Stervboets Formue er saa ringe, at den ikke bliver klækkelig til Begravelsens Bekostning. Hvilket meldes de Vedkommende til Efterretning. Ribe den 27de Junii 1794. L. Grundahl. Stiftsprovst. N. Kraft af Kongel. allernaadigst Bevilling J de dato 22de April a. c. indkaldes herved alle de, som formeene sig at have nogen Fordring til forrige Raadmand i Colding afgangne Hans Peter Bahnsens Stervboe, lubpæna præclusi & perpetui silentii, inden Aar. og Dags Forløb at melde sig, og deres Fordring beviisliggiøre. Colding den 31te Maji 1794. C. G. Grundahl. Hospitals=Forstander.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Fortsættelse af den i sidste Nummer indførte Beretning om den Franske Republiks politiske Forfatning. Jmidlertid stridede det Franske Folk aller ne i Verden uden andres Hielp for den almindelige Sag. J med Frankerige forbundne Folk, hvad er der blevet af Edder, Vare J allerne Kongens og ikke Nationens Allierede, I Amerikanere, var det vel den kronede kunstige Maskine, Ludvig VI kaldet, der hialp Eder tilat afkaste Eders Undertrykkeres Aag, eller var det vor Arm og vore Krigshære? Var det vel et foragteligt Hofs Arvegods, der underholdt Eder, eller var det det Franske Folks Tribut, og vor lykkelige Jordbunds Produkter, Nei Borgere, vore Allierte have ikke fornegtet det Sindelav, de skylde os; men at de ikke have revet sig løs fra vor Sag, at de ikke ganske have slaaet sig til vore Fiendes Tal, det er ikke at takke den Hob for, der tyranniserede over os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Den 18de October afhandlede man i Ud skudet for det almindelige Vel Spørgsmaalet om et Jndfald i Neuschatel. Ved Undersøgel, sen af samme, der varede indtil to Timer efter Midnat, gik det meget hidsig til. Et Medlem af Minoritæten har allene sat sig derimod. Sagen er blot af den Aarsag blevet suspenderet, fordi St. Just, Referenten i samme, er reist til Elsaft; men man veed nu fra en sikker Haand, at et Jndfald i Neu chatel er besluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Her maae man merke, at der i Udskudet for det almindelige Vel aldrig har været talt om Neuschatel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Jmidlertid synes det dog, at man i Neufchatel har befrygtet dette grove Bedragerie af vore Fiender, hvilket et Brev af 6te November. gammel Stiil beviser, som Borgemesteren i Zurch har skrevet i denne Stats Navn til vor i Sveits residerende Gesandt. Dette Brev, der tilkiendegiver Republikens Agent den Frygt, man har havt i Fyrstendommet Neuschatel, indeholder de eftertrykkeligste Vidnesbyrd om Kanton Zurchs Venskab mod den Franske Nation, og dens Tillid i Henseende til Regieringens Hensigt. Skulde J vel troe, at Eders Fiender have fundet Leilighed til at drive deres Uforskammenhed eller Dumhed endnu videre. Jo, jeg maae sige Eder; at de Tydske Tidender have i det Øieblik, jeg taler til Eder, udbredet overalt den Efterretning, at Udskudet for det Almindelige Vel har besluttet at erklære Sveitser, ne Krig, og at jeg har i Kommission at underrette Eder derom for at faae det fuldført. Men paa det at J endnu bedre kunde kiende den Engelske og Østerrigske Troeskabs Værd, ville vi tilkendegive Eder, at der for meere end een Maaned siden er gjort Udskudet for det almindelige Vel et Forslag, der under de Omstændigheder, hvori vi befandt os, tilbød Franke, rige en meget herlig Fordeel. Til at erholde den udfordredes allene at giøre et Jndfald i en liden, af vor Gebeet omringet og med Sveits allieret Stat; men dette Forslag var uretfærdigt, og stridende mod Traktaterne, følgelig forkastede vi det med Foragt. Disse Sveitsere have ellers vidst at undgaae de Snarer, vore fælles Fiender lagde for dem, de have lettelig indseet, at de Ting, de kunde besvære sig over, vare tildeels en Virkning af de stormende Bevægelser, der ere uadskillige fra en stor Revolution, og tildeels af et fiendtligt Sindelav, saavel imod Frankerige, som imod de Sveitserske Kantons. Sveitsernes Viisdom har tillige modstaaet de undflyede Franzosers Ansøgninger, Østerriges troløse Smigrerier og alle konfordererte Hoffers ænker. Nogle Kantons have indskrænket sig dertil at lade deres Forestillinger venskabelig indgaae til den Franske Regiering; Udskudet for det almindelige Vil havde allerede i Forveien sysselsat sig dermed. Det har besluttet ikke allene at giøre Ende paa de Aarsager, dette agtværdige Folk kan have til retfærdige Besværinger, men og saa paa alle de Maader, der kunne bestaae med vor Friheds Forsvar, at bevise det den Velvillighed og det broderlige Sindelav, den Franske Nation viser mod alle Folk, og især mod dem, hvis Karakter giør dem værdige til Alliance med denne Nation. Den vil lagttage de samme Grundsætninger mod alle venskabelige Nationer. Den vil og foreslaae Forholdsregler, der grunde sig derpaa. J øvrigt vil den blotte Fremsætning af Eders Grundsætninger, der ere Borgen for de de billige Regler, der lede vor Regiering, let bringe den i Mørket begyndte Væv i Forvirring. Dette er en mægtig Republiks Fordeel; man kan troe dens Diplomatik, og ligesom en ærlig Mand kan ustraffet aabne sit Hierte og sit Huus for sin Medborger, saa kan og et frit Folk aabenlyst fremlegge for alle Nationer Grundene for sin Politik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Hvorledes og Resultater af denne Forholdsplan maae være beskaffen, kan det dog ikke andet end falde gunstigt ud for vor Sag, og naar det hendte sig, at et imod det menneske lige Kiøn fiendtligt Genie hendrog nogle nedtrale Nationers Regiering til vore fælles Fienders Partie, saa vilde den forraade det Folk, den regierer over, uden at tiene Tyrannen; i det mindste bleve vi stærkere mod samme ved de res Nedrighed og ved vor Redelighed, thi Retfærdighed giver stor Magt. Men nu er det vigtigt med et Øiekast at oversee Afbildingen af Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Fra det Øieblik af, da man gjorde Udkaastet til en Forbindelse imod Frankerige, var man betænkt paa at interessere de forskiellige Magter med et Udkast til dette herlige Lands Deeling. Dette Udkast er nu beviist ikke alle ne ved Begivenhederne, men og ved anthentike Documenter. Paa den Tiid, da Udskudet fordet almindelige Vel blev oprettet, blev et Udkast til Angreb og Deeling, som var gjort i det brittiske Kabinet, meddeelt dets Medlemmer. Man værdigede samme den Gang ikke stor Opmerksomhed, siden man holdt den for aldeles usandsynlig, og fordi Mistilliden til det Slags Konsidentzer er temmelig naturlig. Men fra denne Tid af beviiste virkelige Gierninger dem daglig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Engelland havde ikke glemt sig selv i denne Deelingstraktat; Dunkirken, Toulon og Kolonierne skulde falde i dets Lod, uden at regne Kronen til Hertugen af Pork, hvilken man ikke gav Slip paa, men kun opofrede Stykker, det skulde tilfalde de andre Magter. Det var ikke vanskeligt at bevæge Statholderen til at træde i denne Forbindelse, da han, som man veed, er ikke saa meget Batavernes Regent, som en Undersaat af sin Gemalinde, og følgelig af det Berlinske Hof.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Det politiske Phænomen af Kongens af Preussen Forbindelse med det Østerrigske Huses Overhoved have vi allerede forklaret; Monaar kerne i Wien og Bexlin tilsidesatte deres gamle Tvistigheder for en Tiid, for at overfalde Frankerige, og opsluge den nyelig begyndte Republik. Jmidlertid skiuler den tilsyneladende Enighed imellem begge disse Magter en virke lig Uenighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Østerrige kunde her vel blive ført bag Lyset af det Preussiske Kabinet og sine andre Allierte. Udmattet ved Joseph og Leopolds Udsvævelser, afdraget for lang Tiid siden fra Carls V. Philips II, og Maria Theresias gamle Ministeres Statskunsts Regler, og nu regieret efter et barnagtigt Hofs Egensindighed og Uvidenhed, uddøer Huset Østerrige nu i det Franske Hennegau og i Belgien. Hvis vi ikke understytte det ved vor Ubesindighed, saa kunne dets sidste Anspendelser imod Frankerige betragtes som Krampetrækninger i Dødens Kamp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Keiserinden af Rusland og Kongen af Preussen, have allerede deelt Polen uden dets Deeltagelse, og tilbudet det til Skadesløsholdelse de Erobringer det med deres Hielp kunde giøre i Frankerige, det er at sige, Lothringen, Elsas og det Franske Flandern. Engelland opmuntrer det til sit Foretagende, i det at den ødelegger det. Den søger at skaane sine Kræfter paa sine Alliertes Bekostning, og nærmer sig sit egentlige Øiemerke, i det at den, saavidt det er mueligt, velter heele Krigens Byrde paa dem. Paa den anden Side ere Roussillon, det Franske Navarra, og de til Spanien grændsende Departementer lovede Hans Catholske Majestæt. Endog den lille Konge i Sardinien har man smigret med det Haab, at han engang skulde blive Konge over Delphinatet, Provence, og de til hans gamle Stater grændsende Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Hvad kunde man tilbyde de Jtalienske Magter, der ikke kunne overleve Frankeriges Undergang, Jntet. De have længe modstaaet Forbundets Anmodninger, men tilsidst givet efter for det Engelske Ministerium Rænker, eller rettere dets befalinger, da det truede dem med Engellands Flaader. Det Gennesiske Gebeet er blevet Skuepladsen for en Forbrydelse, som allene den Engelske Historie kan give Exempel paa. Skibe af denne Nation ere indløbne i Havnen ved Genua i Forening med Franske Skibe, som Toulons Forrædere havde overgivet dem, og de slette Menneskeer, hvormed de vare bemandede, Engellændere og rebelske Frantsoser, bemægtigede sig Republikens Skibe, der under beskyttelse af Folkeretten befandt sig i denne Havn, og alle paa samme sig befindende Frantsoser bleve myrdede. Hvor nedrigt er dog ikke Senatet i Genua, at det ikke ganske har opofret sig for at forebygge denne Fornærmelse, eller hevne den, men har tillige forraadt Æren, det Gennesiske Folk, og det heele menneskelige Kiøn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Venedig, der er baade mægtigere og tillige statsklogere, har vedligeholdt en for sin Jnteresse gavnlig Neutralitet. Florentz, den af alle Jtalienske Stater, som vore Fienders Triumph vilde skade allermeest, er endelig blevet undertvunget af dem og henrevet til sin Undergang. Saaledes trykker Despotismen endog sine egne Medbrødre, og de imod Republiken bevæbnede Tyranner ere Fiender af deres egne Bundsforvandte. Overhovedet fortiene de Jtalienske Magter maaskee snarere Frankeriges Medlidenhed, end dets Had; Engelland har gjort dem til Rekruter, som sine Matroser; det har betient sig af Presningen imod Folkene i Jtalien. Den strafværdigste af Fyrsterne i dette Land er han af Neapolis, der har viist sig som et værdigt Lem af den Bourbonske Familie, i det at han har antaget sig dens Sag. Vi ere i Stand til engang at forelægge Eder et Brev, som han med egen Haand har skrevet til sin Fætter, den Katholske, hvilket i det mindste kan tiene til at overbevise Eder om, at Frygt er ikke noget usædvanligt i de mod Eder forbundne Kongers Hierter. Paven fortiener ikke den Ære at nævnes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Engelland har og fordristet sig til at true Danmark med sine Eskadrer, for at tvinge det til at træde i Forbundet med; men Danmark, der er forsynet med en duelig Minister, har med Værdighed afviist dets stolte Fordringer.