JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Fra den 29de October til 26de November ere her i Staden copulerte 132 Par, fødte Drenge 124, Piger 104 tilsammen 228, døde Mænd 84, Qvinder 54, Drenge 40, Piger 53, tilsammen 231, ere altsaa 3 flere døde end fødte De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 14, Apoplexier, Barselseng 2, Brok 1, Brystsyge 29, Bylder 2. Durchløb 1, Dødfødt 2, Falden til Døde 1, Feber 1, Flet feber 1, Forkiølelse 1, Forraadnelsesfeber 12, Galdefeber 4, Gicht 7, Halsyge 1, Hastig Død 3, Hidsig Feber 5, Hoste 2. Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 4, Kighoste 2, Kopper 6, Krampe 7, Langvarig Svaghed 1, Melancolie 1. Meslinger 2, Skarlagensfeber 2, Slag 28, Sprinkler 1. Sting 1, Svindsot 4, Tandpine 1, Trødske 1, Tænder 9. Tærend Syge 16, Uangivne Svagheder 27, Ulykkelig Hændelse 3, Vattersot 14.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Kiøbh. Maanedl. Stats=Tidender &c.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
udi d. ngelige Frederichs Hospital ere fra den 30te October til 26de November af Patienter indkomne 168. udgaaet 139, døde 2. Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Stolemagersvend nedfaldet af en Trappe og brækket Kravebenet; en Snedkersvend nedfaldet og forslaaet Hovedet; en Muursvend nedfaldet fra et Stellage og meget forslaaet sig ; en dito nedfaldet fra en Bygning, brækket et Been og forslaaet sig; en Kone nedfaldet af en Trappeog brækket en Arm, en Saugskiærer brækket det ene Been; et Pigebarn nedfaldet af en Trappe og betydeliforslaaet Hovedet; en Muurhaandlangerske nedfaldet fra et Stellage og meget forslaaet sig; en Soldat brækket det en Been; en Dreng skaallet det ene Been; en Arbeidskarl fadet og brækket en Arm; en Dreng nedfaldet paa et Skib og betydelig forstaaet sig; en Mand nedfaldet af en Trappe og brækket et Been; en Dreng ligeledes nedfaldet og brækket en Arm; en Arbeidsmand styrtet med en Sæk Korn og brække en Arm: en Arbeidsmand nedfaldet af en Trappe og meget forslaaet sig; en Sangskiærer nedfaldet og brækket en Arm.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. - s. . Dansk, Td. 2 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 3 Mk. Hvede, Holstensk, Td. 4 Rd. 5 Mk. 8 s. Lollandsk, Td. 4 Rd. 1 Mk. - s. Siellandsk Td. 4 Rd. 3 Mk. 4 Rd. 5 Mk. Byg Td... 2 Rd. - Mk. 12 s. Byg=Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk. a 6 Rd. - Mk.. s. Malt Td.. 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Havre Td. 1 Rd. 3 Mk. a 1 Rd. 3 Mk. 8 s. Havre=Gryn Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. - Mk. Boghvede=Gryn Td. 6 Rd. 2 a 3 Mk. : sk. Erter Td. 3 Rd. 1 Mk. a 4 Rd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Fede=Vahre. Jal. salted Lammekjød Td. 13 a 14 Rd. Flesk, røget, Lp., 2 Rd. - Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 3 Mk. 86. Oste, Fyenske, Skpd. 9 a 10 Rd. - Mk. - s. . Holsteenske 15 a 16 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 36 a 42 Rd. - Mk. 2 s. i Siellandsk, Td. 32 a 36 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 40 a 46 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. 13. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. = 14 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 4 Rd. - Mk. - s. . . tor, Skpd. 11 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. . . 19 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 7 Rd. - Mk. - s. Jslandsk dito, Td. . 10 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. = 17 Rd. - Mk. - s. Klipsisk, Skpd. 20 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. = 19 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. . 3 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Norsk Vaar-Sild Td. 2 Rd. - Mk. - s. . Host-Sild Td. 2 Rd. - Mk. - s. Tran Td. 24 a 26 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . . 4 Rd. mk.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Lyneborsk Td. . . . 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Spansk Td. . . . 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Engelsk Td. . 3 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Fransk Td. - Rd. - Mk. vine. En Adme Rhinsk Viin udenrigs 50 a 70 Rd. Et Oxehoved rød Viin 60 a 900 Rd.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
udenrigs = 50 a 80 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin. 40 a 600 Rd.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
udenrigs = 30 a 50 Rd. Et Oxch. Fransk Brændev. 30 a 50 Rbd. udenrigs . 60 a 700 Rd. Humle. Brunsviger) . 100 Rd. - Mk. - . Garleber ) Skpd. 30 a 85 Rd. Mk. - s. Brabandsk ) . . 80 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = = 16 Rd. - Mk. Tiære Td. . . . 5 Rd. 3 Mk. . Hør Skpd. 42, 45 a 32 Rd.) efter dens J. Reen Hamp Skpd. 36 a 400 Rd.) Bonitet, Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 30te tober til 26de November af Patienter indkomne 168. gaaet 139, døde 2. - Jblant de Jndkomne vare fordelst ulykkelig Hændelse : En Stolemagersvend nedfaldet en Trappe og brækket Kravebenet; en Snedkersvend ned det og forslaaet Hovedet; en Muursvend nedfaldet fra et ellaae og meget forslaaet sig; en dito nedfaldet fra en Byg 4, brækket et Been og forslaaet sig; en Kone nedfaldet en Trappeog brækket en Arm, en Saugskiærer brækket det Been; et Pigebarn nedfaldet af en Trappe og betydelislaaet Hovedet; en Muurhaandlangerske nedfaldet fra en ellage og meget forslaaet sig; en Soldat brækket det en en, en Dreng skaallet det ene Been; en Arbeidstaxt fa og brækket en Arm; en Dreng nedfaldet paa et Skib og adelig forslaaet sig; en Mand nedfaldet af en Trappe og erkeet et Been; en Dreng ligeledes nedfaldet og brækket en en, en Arbeidsviand styrtet med en Sæk Korn og brække Arm; en Arbeidsmand nedfaldet af en Trappe og meget slaaet sig; en Saugskiærer nedfaldet og brækket en Arm. urant. Brænde. Favnen. 9 Rd. - Mk. - s. Pommersk Fyr. 6 Rd. 3 Mk. t. 3 Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell. - Rd. - Mk. 6.3 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg, 7 Rd. 3 Mk. - s. Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg = 8 Rd. 2 Mk. - s. 9 Rd. - Mk. - s. Jydskenkel.". . 3 Rd. - Mk., 6 Rd. - Mk. - s. Fyen. . . . 3 Rd. 2 Mk. B. S. M... æde 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1796-11-01
Kiøbenhavns 3 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. 3 Rd. 3 Mk. Brænde. Rd. - Mk. Et Bonde=Læs Rd. 3 Mk. a 2 Rd. 4 Mk. 6 Et Læs Tørv 1 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 4 Mk. t. 60 a 80 No. Kul T.... Rd. 4 Mk. t. 50 a 20 Rd., Foering. 60 a 900 Rd. Høe et stort Læs, 4 Rd. 1 a 3 Mk. - s. 50 a 50 Rd. et mindre dito 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. 40 a 80 Rd. Halm et Læs ". 2 Rd. 1 a 5 Mk. t. 30 a 30 Rd. Høns og Fiederværk. 30 a 90 Rb. Kalkunske gamle Parret 3 Rd. 2 Mk. 38 a 70 Rd. "ange Parret" 2 Rb. 2 Mk. a Capuner sede et Par 1 Rd. 2 Mk. . madre et Par Rd. 5 Mk. Høns gamle Parret = 3 a 4 Mk. - s. 185 Rd. Mk. - s. unge Parret = 3 a 4 Mk. 300 Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par . . 12. Giæs levende Stk., 1 Rd. Mk. 16 Rd. - Mk. Slagtede Stk. - Rd. 4 Mk. 3 5 Rd. 3 Mk. Ænder et Par Rd. 4 a 5 Mk. St. 3. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr. 6 Rd. 3 Mk. - . Pommersk Ell. Rd. - Mk. 6. Pommersk Bøg, 7 Rd. 3 Mk. Holsteensk Bøg, 8 Rd. 2 Mk. - s. Jydskenkel.". . 3 Rd. - Mk. Fyen. . . 8 Rd. 2 Mk. t. B. d. M... saa T. Aaa a. Torve-Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 4 Mk. 6 Et Læs Tørv 1 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 4 Mk. t. Kul Td. . . . . - Mk. t. Foering. Høe et stort Læs, 4 Rd. 1 a 3 Mk. - s. et mindre dito 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Halm et Læd. 2 Rd. 1 a 5 Mk. - s. . Jøns og Fiederværk. i Kalkunske gamle Parret 3 Rd. 2 Mk. saltering varret " 3/4 Al. 2 Mk. Capuner sede et Par 1 Rd. 2 Mk. . madre et Par Rd. 5 Mk. Høns gamle Parret = 3 a 4 Mk. - s. unge Parret = 3 a 4 Mk. Kyllinger et Par . . 12. Giæs levende Stk., 1 Rd. M. Slagtede Stk. - Rd. 4 Mk. 3 Ænder et Par Rd. 4 a 5 Mk. Duer et Par . 1 Mk. Æg en Snees. 1 Mk. 145.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Aft disse Tidender ud
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Spanien, den 8de October. Fra vore Havne skulle nu ingen Convoier mere afgaae til Vestindien a., uden Geleide af Krigskibe. Det spanske Krigsdepartement er nu overordentlig beskjæftiget. Alle spanske Tropper ere i Bevægelse. Foruden de mange Trop hver, som befinde sig i Leiren af St. Roch for Gibraltar, staaer, nu ogsaa en stærk Leir ved Badajoz paa Grændserne af Portugal. - Med den franske Republik handles der nu ogsaa om en Commercetractat. - Fra Cadir ere 2de Linieskibe med 4000 Mand Landtropper afseilede til Carthagena i Syd=America En spansk Flaade af 4 Linieskibe og 5 Fregatter, som havde 1000 Mand Landtropper ombord, og skal agere i Forening med den franske Flaade under Admiral Richery, er ogsaa afseillet til de americanske Vande.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Jtalien, den 12te October. J Mayland paastod man, at den franske Coureers Sendelse til Wien blandt andet ogsaa maatte fra Buonapartes Side have Hensigt til en Capitulation af Fæstningen Mantua, som man allerede stod i Underhandling om. Dette er dog ikke andsynligt; thi der siges endog, at der den 7de er forefaldet gjen en heftig Fegtning ved Mantua, i hvilken de Franske fare fra Siden af St. George blevne drevne tilbage med For J Mantua skal Antallet paa de Syge meget tiltage. -J Tyrol, hvor de K. K. Tropper ere blevne forstærkede med udnu 7000 Mand af General Frøhlichs Corps, ere hidtil ad tillige Skiærmydsler forefaldne til Skade for de Franske. Af 1000 Fanger, som de Franske angive at have gjort af Øster gerne i Jtalien, ere først 5000 passerede igjennem May and. - Genueserne have, til Forsvar for deres Stadsbatteler, opplantet de sværeste Kanoner fra deres Tøihuus, de an kaldte Apostler, og afskediget alle fremmede Soldater fra res Tieneste. - Ved Capraja ere ogsaa 5 franske Kapere udne i Engelændernes Hænder. Paa alle genuesiske Skibe de Corficanske Havne have de lagt Beslag. - Ved Civita ene Berling. verchia have de pavelige Artillerister boret en fransk Kaper i Grund fra Kystbatterierne.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Paris, den 20de October. Om Moreaus ærerige Tilbagetog med Rhin= og Mosklarmeen ere atter 2 officielle Depecher blevne bekiendtgjorte. Regieringscommissair Haustmann melder fra Strasburg under 14de October følgende: General Moreau er i Nat ankommen hertil fra Freyburg. Han er marcheret med de Divisioner, som under General St. Cyr forcerte Høllendalen, ved at slaae Fienden og tilfægte sig vigtige Seiervindinger over ham. - J dette Øieblik er General Moreau i Kehl, udforsker Erkehertug Carls Position, og vil i denne Aften vende tilbage til Freyburg. Man forsikrer mig, at General Desaiholder Rygsiden af Biergene besat, og at General Ferino var i Egnen af Waldstæderne, og har sit Hovedqvarteer i Lørrach.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Armeen er ved frisk Mod og i en frygtelig Forfatning. Morcaus egen Depeche til Directeurerne er dateret fra Freyburg den 15de October, og af følgende væsentlige Jndhold: "Armeens Mod har paa en beundringsværdig Maade trukket den ud af dens kritiske Forfatning. Omringet i den sorte Skovs Bierge af Fienderne, som vilde forhindre den Tilbagetoget igiennem Defileerne, og af Erkehertug Carle March, som truede at ødelægge Broerne over Rhinen, maatte den ved modige Foretagender søge at skaffe sig Luft Seiervindingen ved Biberach af 2den var ikke tilstrækkelig til at udfrie os. Omtrent 25000 Fiender under Petrasch og Nauendorf havde bemægtiget sig Positionerne ved Rothweil, Villingen, Donaueschingen og Neustadt. Waldhut og Waldstæderne vare besatte af Fienden og bevæbnede Bønder. Al Communication var os afskaaret. Jeg begyndte med at aabne Passagen til Waldstæderne. En Halvbrigade, som tillige escorterte Munitionerne, de Saarede og Syge, for certe denne Passage, uden at finde stor Vanskelighed. Den Deel af vor Armee, som var uundværlig til at holde General Latour, som endnu efter Nederlaget ved Biberach fulgte efter os tilbage, marcherte mod Rothweil og Villingen, hvor den efter nogle temmelig hidsige Fegtninger fordrev Fienden med Forliis af hans Artillerie og 500 Fanger. Nu maatte Sortskovens Passer foreeres. Vort Contrum forlod derfor Linien, og marcherte mod det Corps, som befandt sig i Høllenthalen, en forstrækkelig Desilee for en Armees Giennemmarch, som er over i Miil lang imellem 2 steenige Klipper, der neppe staaer 8 til 10 Tøiser fra hinanden. De franske Troppers Mod seirede over alle hindringer. Fienden blev slagen tilbage med et Forliis af i Kanon og 100 Fanger, og den 12te tog Armeens Centrum sin Position for Freyburg. Den høire og venstre Fløi, som uafbrudt tilbageholdte Generalerne Petrasch, Latour og Nauendorf, destlerte den 13de, 14de og 15de ufor hindrede med Bagage og Convojer igiennem Waldstædderne: og saaledes truer nu denne Armee, som Fienden havde i Sinde ganske at tage fangen, fra sin Side med et hastigt Angreb og kommer efter en March af 50 Mile uden Forliis tilbage til at bedække Grændserne, efterat den blot paa denne March har frataget Fienden 18 Kanoner, 2 Faner og næsten 7000 Fanger med 80 Officerer.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Fra General Buonaparte er en nye Depeche af 11te October bleven bekiendtgjort, hvilken blot melder om et mislykket Udfald af Wurmser fra Mantua den 8de October. Han vilde forskaffe sig Brænde og Fourage, kom fra Citadellet af, og angreb Slottet Prada; men blev drevet tilbage indtil Glacier, af Citadellet i Mantua, og mistede 110 Fanger. Admiral Villaret Jøyense skal commandere vor Flaade i Brest, der synes at være bestemt til en meget vigtig Expedition, men som holdes meget hemmelig. Skibene have Levnetsmidler inde for 6 Maaneder. Efter Beretninger fra Bayonne af 10de er et Fredsbrud imellem Engeland og Spanien vist, og den 27de Sept. er en spansk Flaade af 14 Linieskibe og 17 Fregatten udløben fra Cadix, hvilken skal forene sig med 12 andre spanske Linieskibe og 8 Fregatter i Carthagena, for at fordrive Enge tænderne fra Egnen af Toulon, og giøre dem Herredømmet, som de i saa lang Tid har udøvet i Middelhavet, stridigt.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Schweitz, den 21de October. I dette Øieblik indløb den Efterretning, at den MoreauskeArmees Arriergarde, omtrent 6000 Mand stærk, som forlænge havde opholdt sig, er i det sydlige Schwaben bleven tournert af de Keiserlige, og befinder sig i en saadan Forfatning, at den enten maae slaae sig igiennem, eller overgive sig til Krigsfanger. Skulde de ville retirere paa selmissen Grund, blive de afvæbnede og udleverede til Østerrigerne. Et anden lidet Corps Franske, som af de Keiserlige blev drevet over Rhinen, og vilde retirere til Frickthal, er af de Bernerske Forposter blevne viiste tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Cartsrube, den 22de October. Den blødige Fegtning ved Kinzingen den 18de blev, som man forsikkrer, i Besunderlighed afgjort ved Erkehertug Carls Ankomst. Saasnart han havde stillet sig i Spidsen af Tropperne, bleve de Franske under Udraad : Erkehertugen leve angrebne med en utrolig Forbittrelse, og drevne tilbage over Bierge og Dale. Efter Fegtningen, som endnu den 19de paafulgte ved Riegels, kom Erkehertugen den 20de om Aftenen Kl. 10 saa udmattet tilbage til Herbolsheim, at han maatte spise det sædvanlige meget tarvelige Aftensmaaltid, Sengen. Ved Thiengen er en fransk General bleven nedhugget. - General Nauendorf har fordrevet de Franske fra Waldkirch, og forfulgt dem indtil den saa kaldte Enge. Prind Conde har angrebet dem fra den saa kaldte Hollenthal, frataget dem 3 Kanoner, og gjort 800 til Fanger.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Paris, den 22de October. J Moniteuren for i Gaar indeholdes den Efterretning: at vor Admiral Richern har taget en stor engelsk Convoy, som var ladet med Pelsværk, og kom fra Canada. - Ven Regiering har faaet den Efterretning, at den hollandske AdmiraBraack er død i Suriname. J en Skrivelse af 6te fra vor Generalconsul i Madrid meldes følgende: "Endelig er i Forgaars en Coureer ankommen hertil, som har overbragt Ratficationen paa Of og Defensivtractaten mellem den franske Republie og Spanien. J Morges er herpaa SpanienKrigerklæring mod Engeland officialiter bleven bekiendtgjordet høie Raad af Castilien og Krigsconseilet, og i Morgen bliver samme med de sædvanlige Holtideligheder offentlig betiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Fiendtlighederne imellem den spanske og engelske Flaade have maaskee allerede i dette Øieblik taget deres Begyndelse i Middelhavet. Det officielle Blad, Redacteuren, indeholde, en Skrivelse fra Cadit af 3de October, hvor meldes følgende "Det spanske Hof har nu ladet den engelske Gesandt Lord But vide, at han skal forlade Spanien. Jmellem en engelsk og spansk Fregatte er det allerede kammet til en hidsig Fegtning: Middelhavet, i hvilken den første har mister sine Master Tropperne i Leiren ved St. Roch ere blevne forstærkede, og skulle snart begynde at agere. Man vil søge at giøre Engelæderne Herredømmet over Havet stridigt, og bevæge dem til at tilbagegive de Colonier, som de have taget, samt tvinge den til en passende Fred. Den herfra under Don Langara udløb ne Flaade, som foruden 12 Fregatter de, bestaaer af 15 Lin skibe, er vel udrustet. Blandt Linteskibene befinde sig i Fire dætter, 4 Tredærkere, og de øvrige føre 20 til 90 Kanoner, Naar Søemagten i Carthagena under Admiral Mazareder stødt til denne Flaade, og det lyttes den at forene sig med den franske Toulonerslaade, saa ville disse Eskadrer udgiøre en Søemagt som er den engelske i Middelhavet langt overlegen Vort Hof har nu giver Tilladelse til at de franske Vare, son blive indførte til Lands, ikke behøve at betale mere den fastsatte Grændsetold. Over Strasburg støde nu 1800 Man friske Troppper til General Moreans Armee. General Kl. ber commanderer nu i Jourdans Sted Sambre= og Maarar meen, og Beurnonville har igien paataget sig Commander, over Nykdarmeen.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Wlen, den 22de October. Det bekræftes, at det franske Directorium har funder fo godt at gjøre vort Hof nogle Fredsforslag, i Haab om der at give det londonske Kabinettes Politik er Sted, og ved en nye Fredsslutning at isolere Engeland; men man er overdesviist om, at vort Hof aldrig vil opofre sine Alliertes Jnteresse for sinægen, men hellere søge, at forene sin Jnteresse til De ste for alle monarkiske Regieringer. Der er ogsaa andrede bleen giver de allierte Hoffer Underretning om der hertil ankomne Statsbuds Depecher for at erfare deres Tanter om samme. Under disse fredelige Udsigter bliver imidlertid Krigsanstalter ne fortsatte med største Jver. Allene paa 8 Dage ere endnu god Mand saa kaldte Grændsetropper marcherte igiennem vor Stad til Rhinarmeen. - Folket i Rom og Kirkesteren, forlanger nu almindelig Krig, endskiønt den franske Minister Cacault har forestillet Paven, at han var beredt til at la de Fredsartikler tilbage, som han havde foreslaaet Din end Paven vilde indgaae en Fred under mindre trukkende Betingelser, saa kan han ikke gjøre det formedelst der imod de Franske. opbragte Folk. Sammes Mød er i Besynderlighed blevenplivet derved, at Kongen af Neapel har lovet Paven Hielp, allerede sat en Deel af sine Tropper i Bevægelse til Kirkestaten.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
At Kongen af Neapel allerede var ankommen til Rom, er udnu ikke bleven betræftet; og den Angivelse synes overdre, den, at han rykker frem med 60,000 Mand af sine Tropper, Jmidlertid er man nysgierrig efter at vide, om Kongen i Al vil ratificere sin Fred med Frankrige, og om han vil forandre sine hidtil brugte Forholdsregler, og trække sig gandske tilbage fra Colitionen. Smaa Stæder i Egnen af Rom have tilbudet sig at levere 1000 Frivillige, af hvilke Paven kun, for itte at berøve Landet de arbeidende Folketlasser, har antaget: Deele. J Rom var bleven forfærdiget 14000 Uniformer forde franske Tropper; men disse blive nu igien forandrede, og uddeelte blandt Voluntairerne. De Penge, som skulde betaet de Franske, komme nu tilbage under Folkets Glæderaab til Rom, og skal nu blive brugte mod de Franske selv.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Rastadt, den 23de October. Courerer paa Courerer gaae her igiennem. Erkehertuen har den nyde angrebet de Franske med den hele Armee fra og ings Elzacherdalen over Simonswald Waldkirch, EmmedingEnding indtil Rhinen og gandske slaget den. Nauendorf Petrasch og Conde tagerte fra Høllenpositionen, og angrebe da Siden af, medens Erkehertugen slog dem fra Kinzingen Den franske Armer blev gandske bragt i Uorden, og den Seier hører blandt de meest afgiørende. Fegtningen varede 3 Dage uafbrudt. De Franske have mistet mange Kanoner, Krudtvogne, 4000 Fanger og 4000 Døde og Saarede, De retirere til Breisach og Neuburg i største Jil, og blive forligte af Cavalleriet. Erkehertug Carl er i Freyburg.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Heidelberg, den 24de October. En Stafette, som reiste her igiennem, medbragte i dette Lieblil den Efterretning, at den franske Armee under Gene i Morean er den 21de og 22de paa nye bleven angreben i Ege gen af Freyburg, og gandske slaaet. Mange 1000 Franske bleve deels paa Pladsen, deels druknede ved Overgangen overhinen. 4506 Mand bleve gjorte til Fanger, og over 30 Kanoner erobrede. Resten har med Møle naaet den hinsidige Rhinstrandbred. Under Overgangen blev Broen afskudt for dem.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Frankfurt, den 23de October. Den Keiserlige General Kray er om Natten til den 21de med omtrent 2000 Mand, medens han havde ladet giøre et blindt Angreb paa Broeskandsen ved Neumed, gaaet over Rhinen i Egnen af Hohenstein, Mollen og Neuwied, ved Hiels af den Willianske Florille, har besat adskillige Stæder, paa hiin Side, og har virkelig været trængt frem indtil den Coblenziske Moselbroe. Allarmen var her almindelig. General Krav sagdes at have virkelig erobret Coblenz, og havde fordrevet de Franske fra Neuwiederbroeskandsen; men givere og storere Beretninger melde: at de oversatte Tropper blot have bestormet Forskandsningerne ved Moselbroen, og paa Petersbierget, stuttet Biokhusene i Brand, og den 21de om Eftermiddagen Kl. 3 ere vendte tilbage igien over Rhinen med mange giort Fanger. J Dalen Chrenbreitstein bleve 114 Fanger tilligemed mange Officerer, 40 Heste, i Kanon og Fane indbragte. Den heele Expedition synes kun at have havt til Hensigt, at sætte Fienden i Allarm.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Offenburg, den 21de October. J Egnene af Vunzingen vilde General Morean den 18de med al Magt brærke igiennem, for at befrie Fæstningen Kehl, fra Blokade, og tilkæmpe sig en frie Overgang over Rhinen. Fegtningen var høist haardnakken, og blev længe afgiørende: men, saasnart de ungaarske Grenaderer saae Erkehertug Carl midt iblandt sig, styrtede de med Løvemod ind iblandt Fienderne og trængte dem tilbage. J Forgaars den 19de angrebe de Keiserlige atter de Franske i Egnen ved Riegels. Ogsaa denne Fegtning var meget hidsig. En Karteskugle slog den venstre Arm itu paa Grev v. Wartensleben. De Franskes Forliis skal være overordentlig betydelig, de maatte forlade Elzach og Emmendingen. Erkehertug Carls Hovedqvarteer kom derpaa den 20de fra Herholsheim til Emmendingen; de Keiserlige Tropper rytte paa nye seierrige ind i Freyburg, og General Moreau er allerede afskaaret fra det til Huningen, trukne franske Corps.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Helsingøer, den 4de November. Fra den 31te October til i Dag ere 67 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1796-11-04
Kiøbenhavn, den 4de November. Førstkommende Tirsdag den 8de November, bliver Hendes Majestæt den Høisalig Dronning Juliane Maries Liig hensat paa det i Fredensborg Capel oprettede Castrum Dolo rie, fra hvilken Dag af, og indtil Begravelsesdagen, som er bestemt til Løverdagen den 12te hujus, alle og enhver tillades fri Jndgang i Capellet, om Eftermiddagen fra Kl. 5 til 7, og om Formiddagen fra 11 til 1 Slet.