Berlingske Tidende, 1753-01-26
Fortsættelse paa forrige Aars Merkværdigheder. Junius. Den 1ste foretog Hans Kongel. Majestet af Preussen en Reyse til Magdeborg, for at tage de sammesteds liggende Cavallerie og Jnfanterie-Regimenter udi Øyesyn. Den 3die besøgte Hans Majestet, vores Allernaadigste Konge, det Ridderlige Academie i Sorøe, og gav samme besynderlige Kiendetegn paa Sin Kongel. Naade og Mildhed Samme Dag nedlagde den ny udvalte Doge eller Hertug i Genua frivilligen sin nye Dignitet, til Beviis, hvilken Byrde verdslig Høyhed medfører. Ellers paakom samme Dag Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. udi Staden Moskov en forskrækkelig Jldebrand, hvorved over 13000 Bygninger udi samme Hovedstad bleve lagte udi Aske. Den 4de reyste Kongen af Polen til Franstad, for der at udstæde Universalierne til en Rigsdags Holdelse. Samme Dag døde Hertugen af Meklenborg-Strelitz Mirow, Carl Ludevig Frederich. Den 5te blev den unge Nederlandske Arve Statholder udi Haag med mange Solenniteter installeret til Ridder af Hosebaandet. Den 6te kom der atter Jldløs udi Moskov, som huuserede ikke mindre end den forrige, og adskillige Personer, som vare mistænkte for at have stiftet denne almindelige Jammer, bleve arresterede. Den 7de retournerede Kongen af Preussen til Potsdam, fra den Reyse, Hans Majestet havde gjort til Magdeborg. Den 8de kom Kongen af Polen hiem igien fra Fraustad til Dresden. Den 9de løb i Embden paa det sammesteds nanlagte Skibsbygger Verf det første Skib af Stabelen. Den 12te blev af Keyserinde-Dronningen en Duel Mandat underskreven, i Følge hvilken i Fremtiden udi Hendes Keyserl. Kongel. Majestets Lande all Tvekamp uden Forskiel skulde straffes med Sværdet. Samme Dag gav Hans Maj., Kongen af Preussen, sig paa Reyse til Stettin, for der at holde Revie over en Deel Regimenter, som sammesteds vare samlede. Den 15de endtes den Svenske Rigs-Dag. Den 18de retournerede Hans Kongel. Majestet af Preussen fra Stettin. Samme Dag, saa vel som den 28, 29 og nogle følgende Dage var i Constantinopel ideligen Jld løs, som var anlagt, hvorved da over 4000 Huuse afbrændte, og ellers en usigelig Skade blev foraarsaget. Den 23de foretog Kongen af Sverrig en Reyse til Finland. Den 25de blev Mariagen imellim Prinz Henrich af Preussen og Princesse Wilhelming af Hessen i Berlin med megen Pragt fuldbyrdet. Dagen derefter, den 26de, skeede til Saltzdahl Procurations=Formælingen imellem Deres Majesteter, vores Allernaadigste Konge og vores nu værende Allernaadigste Dronning JULIANA MARIA. J Placenza døde samme Dag den navnkundige Cardinal Julius Alberoni, som efterlod sig usigelig Riigdom Og af de Hollandske Sild=Buyser gik 294 Seyl paa eengang. Den 28de arriverede Allerhøystbemeldte Hendes Majestet, Dronningen, til Indbyggernes usigelige Gæ de, udi Altona. Samme Dag blev største Parten af den Slesiske Kreds=Stad Løvenborg ved Jlds=Vaade lagt udi Aske. Den 30te fortsatte Hendes Majestet, Dronningen, under mange tusinde Velsignelses Ønsker, sin Reyse fra Altona til Danmark. J Berlin begyndte man i denne Maaned at udvide Staden paa den Kant, hvor den saa kaldede Hamborgske Port er. J Hannover talede man om en forestaaende Churfyrste Dag, til at fremme det Romerske Konge Val Fra Tunis indløb Beretning om det Oprør, den gamle Beys Søn havde gjørt imod sin Fader. J Polen klagede man over Græshopperne og over Haydamackerne. Saasom de Engelske bleve ved at føre Klage hos Kongen af Spanien over Spaniernes Caperier i America, saa lovede Hans Catholske Majestet, at Engellænderne skulde gives en i Liste paa alle Spanske Vagt-Skibe i America, paa det man kunde kiende dem fra Søe Røverne. Kongen af Sardinien traadde til Tractaten af Aranjuez. Keyserinden af Rusland lod seende en Naades-Hielp til de afbrændte Jndbyggere udi Staden Moskov. Samme Monarchindes Tropper, der ligge ved de Persiske Grændser, satte sig, formedelst de Persiske Uroligheder, udi god Forfatning. Den Ottomanniske Port begyndte ogsaa at spille Øyne over Prinz Heraclii Progresser i Persien. Det Ukrainiske District, der ligger imellem Gard- og Nieper-Floderne, fik Navn af Nye Servien, fordi Hendes Russisk Keyserlige Majestet havde indrummet samme til en Deel fra Servienemigrerede Græker, hvilke bygte paa Peters=Ørn en Stad og Fæstning, som blev kaldet Elisabeths=Stad. Ellers var i Constantinopel en stor Tumult, hvor ogsaa den fredsommelige Store Ve zier blev afsat, og forviist i Landflygtighed til Den Rhodus. Omkring Staden Moskov gjorde Bønderne og Arbeyds Folkene sig til Knud, hvilke ved nogle Regimenter Soldater bleve bragte til Lydighed igien.