Københavns Adresseavis, 1777-06-18
Ligesom det Jndersiske Landhuusholdnings Selskab blev nestleden Aar paa Hs. Kongelige Majestæts allerhøystglædelige Fødselsfest stiftet, og fandt den lykkeligste Tilvext af dette Fogderies samtlige Embedsmænd og Proprietærer, behagede det atter Selskabet paa vor allermildeste. Konges og Selskabets fælles Fødselsdag, nestafvigte 28 Januarii, at forsamle sig hos dets Præsident Hr. Foged og Konduktør Gunnerus, hvor denne Selskabets aarlige Glædes= og Æresdag blev høytidelig erindret, og først af Hr. Præsidenten i en talrig Forsamling holdet en kort og til Selskabets Handlinger opmuntrende Tale, hvorudi han forenede de trohiertigste Ønsker med Selskabet over Monarkens dyrebare Liv, Dronningens vor overalt velsignede Julianes, med Rigernes skinnende Sole, de Kongelige Printsers og Printsessers ævigvarende Lyksalighed. Derefter blev Selskabet forøget med flere værdige Medlemmer, ligesom det vovede at indbyde en Deel høye Herrer af Norges ægte Patrioter inden og udenfor Stiftet til dets Æres Medlemmer, hvilke herefter blive bekiendtgjorte. Det stadfæstede sine nye Love, og endelig tilkiendte efterfølgende de udsatte Belønninger for 1776, saaledes: Af Bedstadens Præstegield. 1. Lensmanden Anders Haugset for et anseeligt Stykke Jord opryddet af vild og uduelig Mark, hvorudi ere anbragte en Mængde store forsvarlige Grøfter, og en stor Deck opbrudt til Ager; endnu et større Stykke indengierdes, sigeledes med megen Umage grøftet og oppløyet, tilsammen udgjørende 1500 Alen Grøfter, og brugbar Jord for 16 Tdr. Korns Udsæd, hvoraf det betydeligste Arbeide er skeet 1776; desuden i samme Aar avlet 5 Voger 6 Mark tilbereedt Liin, for hvilket alt han i Stedet for rede Penge, efter eget Valg, blev tilfunden et smukt udarbeidet Sølvbæger til Værdie 8 Rdlr. med Jnscription: Til Belønning for en udmærket Flittighed foræret Lænsmanden, Anders Hougset den 29 Januarii 1777 af det Jnderøiske Landhuusholdnings Selskab. Selskabet, der saa ofte dets Leylighed tillader det, ønsker at kunde belønne den dydige Medborger, som stiltiende og i en roesværdig Vindskibeligheds egen Belønning udøver priisværdige Handlinger, sandt i dette Præstegield god Anledning dertil ved tvende Gaardmænd, hvis Exempel ellers længe har lyset iblant dette Steds Jordbrugere, og hvis Flittighed uden egen Præmie Æskning var Selskabet nøye bekiendt, nemlig: 2 Peder Brechen, som paa følgende Maade har blant andet forbedret sin Gaard Udvig, fra Aaret 1771 inden Gierdes afrydret, graftet og med al muelig Fliid forbedret Ager og Eng; 1773 optaget af blot Nyeland 20 Tdrs. Udsæd, og forsynet samme med 1200 Alen tillukte Grøfter; i Adret 1774 af vild og unyttig Mark opryddet 150 Mæ linger ninragtig Jord, og derudi opkastet 2000 Alen forsvarlige og for det meste allerede igienlagte Grøfter, samt afvigte Aar 176 allerede deraf optaget til Ager 5 Tdrs. Udlæd, og erholdet en meget skiøn Høst; 1775 og 76 paa nye afryddet 200 Mælinger Skovmark, og indtaget samme til god og brugelig Agerjord; som alt er gjort med maadelig Evne, og hvis Fortieneste Selskabet ikke saa fuldkommen, som det ønskede, formaaede at belønne; men til et Beviis paa dets særdeles Fornøyelse og Agtelse tilkiendte en forgyldt Sølv=Pokal af 24 Lods Vægt med forommeldte Jnscription. 3. Den anden var Ole Wadda, som vel i en meget længere Tid har begyndt med Jordbrugets Forbedring paa hans Gaard Vada, men fortiener Navn af at være den første blant Bondestanden i bemelte Præstegield, der har lagt Haand paa en forbedret Agerdyrkning, bestaaende derudi, at den største Deel af hans Gaard, formedelst stenig, paa sine Steder ganske biergigt Land, samt en ligesaa hinderlig Tilfælde af Vas=Ørl eller Opkomst=Vand, var ved hans Tiltrædelse til Gaarden anseet for en af de ufleste og ubrugbareste Gaarder, har han ved at opbryde Steenland, og med en utrolig Flittighed og megen Omkostning udmineret hele Biergklumper, og saaledes afføre nogle 1000 Læs Steen, samt optaget i det mindste 6000 Alen for en Deel tillagte Grøfter, afryddet meere end 200 Mælinger vild og unyttig Skov, optaget meere end 40 Mæling Nyeland af den udyrkede Jord til Ager, saaledes i Almindelighed forbedret denne Gaard, at den er blevet taalelig for sin Skyld, og i Stedet for 50 Læs Høe, 3 Tdr. Havre, 7 otttendeder Td Byg blev høstet ved hans Ankomst til Gaarden, giver den nu gemeenlig 150 Læs Høe, 70 Tdr. Havre og 20 Tdr. Byg; hvilken fande Vindskibelighed fortiener Selskabets Berømmelse, hvorpaa ham til et velfortient Kiendetegn blev givet et Sølv=Bæger, smukt udarbeyddet, vægtig 12 Lod. 4. Jomfrue Maren Muus, som i Aaret 1776 har til eget Brug, med egne Hænder, vævet og farvet et Stykke, uldent Staf, som i Godhed og Anseelse ikke giver noget Udenlands efter, foruden flere Beviser paa hendes Flittighed i Spinden og Væven af Linnet og Uldent, 6 Rdlr. 5. Huusmands=Kone Jngebrigt Trøens Hustrue, foret Stykke af 50 Alen vel virket, men ei saa fuldkommen farvet Kirkegangs Klæde, foruden hendes øvrige beviislig gjorde Flittighed i Væverie, 3 Rdlr. 6. Henning Henningsen, Huusmand paa Sneaasen, har i Aaret 1776 der allerførst anlagt en Stampe Mølle, som allerede var befunden forsvarlig, og havde endnu bleven bragt til større Fuldkommenhed, hvis er en overordentlig Høst=Flom havde gandske borttaget Bygningen, hvorfor den fortiente Belønning til dens videre Jstandsettelse blev til næste Aar hensadt, og denne fattige Mand i dets Sted udi Selskabets Samling givet et Sammenskud til Hielp ved den lidte Skade. 7. Jens Qvælien, af Nordre Findlie og Sneaasens Anner, tilkiendt 4 Kroner for den første Begyndelse med Vinter=Rung paa hans Gaard Qvælien, hvis anvendte Umage i Aaret 1776 har givet en god Frugt, og er det bekræftet, at denne Sæd meget vel vil arte sig i denne saaledes 12 Miile til Fields henliggende Bøygd; ligesom Selskabet forbeholt Opsidderen Mogens Totaas for begyndte Fliid i lige Tilfælde for Fremtiden og ved større Prøver at nyde Belønning. Af Stoeds Præstegield. 8. Berent Sellie, som med ringe Kræfter har opryddet, grøftet og for en stor Deel allerede til god Ager brugbar gjort 12 Mælinger vild, myragtig og uduelig Jord, hvilket for det meeste er udrettet i Aaret 1776, tilfunden, 10 Rdlr. Jngebrigt Baardsen Westerdalen og Ole Andersen Lie, som begge have i afvigte Aar udmærket sig med at indlegge unyttig og skovgroet Mark, under deres smaa Fieldgaarde, Vesterdahl og Lie, og derfor æsket Præmie, kunde denne Gang, formedelst ikke nok tilstrekkelige Beviiser, førend saadan Røiagtighed ei tilfindes den udsatte Præmie. Af Sparboe Præstegield. 9. Anne Mortensdatter Raade, for vel virket og farvet Stof af 71 Alen til Kirkegangs=Klæder, 4 Rdlr. 10. Ole Andersen Svedstad, der foruden forhen anvendt Forbedring udi Ager og Eng paa hans Gaard Sved stad, har i Aaret 1776 af øde og udyrket Mark indlagt, afryddet, og for en Deel oppløyet 5 Mælinger Ager, 3 Rdlr. 11. Peder Tuff, for Opfindelse og Anviisning til et Grødsteen=Bierg i Sparboe Præstegield, hvoraf fine og gode Prøver ere fremlagde, blev under visse Betingelser herfor tilkiendt 6 Rdlr. Af Indergens Præstegield. Huusmand Hans Jacobsen Qvidstadbakkens Hustrue, for et Stykke selv spundet, virket og farvet KirkegangsStof over 500 Alen, 4 Rdlr.