JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
En 82 Aars Forpagter, navnlig Mr. Jameson, i Engelland, har nylig giftet sig for femte Gang, og taget en 60 Aars Enke til Ægte. Den nygifte Mand, tæller allerede en Efterslægt af 92 Børn, Børnebørn og Børnebørns Børn, og hans Kone, Mr. Murry, 33 Efterkommere. Som en Natursieldenhed anførtes for noget siden i Moniteuren, at der i en Hauge i Thunstetten, 7 Mile, fra Bern, findes et Adams=Figentræe (Musa eller Pomaparadisii), som i Aar bærer Frugter. Dete Træe har de største Blade man kiender. Hvert Blad, der seer ud som grønt Atlask, er 6 til 7 Fod langt og næsten to Fod bredt. Træet blomstrer meget sielden i Eu opa. Det findes beskreven i Bomares Naturhistorie, og vonAphelen tilfører i den danske Oversættelse, at det findes i Fredensborg Hauge, hvor han selv havde seet det hos Slotsgartneren. To saadanne Blade skulle være tilstrækkelige til at emballere et Menneske. Heraf er det altsaa klart, at Adam og Eva meget let kunde sye sig Kiortler al Figenblade. - Den Tid kan endnu komme, hvor vore Kavallierer ville bære Beenklæder og vore Damer Frakker af saadanne Blade. Keiserstaden Paris har flere Akademier, der ere stiftede i gandske modstridende Hensigter, f. Ex. et Akademie for Musik, for at vække Lidenskaberne; et Akademie for Philophie, for at stille dem ; et Akademi for Veltalenhed og Materie, som lærer at forevige Menneskene; Akademier for Krigskunsten, som lærer at udrydde dem; og endelig et Akademie for Chirurgien, som lærer at slikke dem sammen igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
J den italienske Journal: Cortiere delle Dame, findes følgende besynderlige Beviis paa Opstandelsen fra de Døde. "Hvor mange Mennesker boe paa Jorden, 150 Millioner i Europa, 400 Millioner i Asien, 100 Mill. i Afrika, 250 Mill. i Amerika, i alt 900 Mill. - Hvor megen Plads behøver man til at stille disse Mennesker sammen, Jkke mere end 6 italienske eller 2 franske Qvadratmile, naar man regner en Qvadratfod til hvert Menneske, thi hine Mile indbefatte 900 Mill. Denne Beregning viser, at 30 franske eller 90 italienske Qvadratmile kunne rumme alle de Mennesker, der ere døde fra Verdens Skabelse til nu. Dette kan aabne Øinenpaa dem, der daarligen ville paastaae, at der i JosaphatsDal ikke var Plads nok for saa mange Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
J Engellænderen Tuckeys udkomne Reise fortælles følgende: Kort for hans Ankomst til Brasilien i Ma 1811 var der en indfødt Neger, som i en Tid af syn Aar kummerligen havde sammensvaret saa meget, at han kunde løskiøbe sig selv, sin Zelida, som han inderligen elskede, og de Børn, han havde avlet med hende. Loven berettigede ham dertil. Da hans Herre, som havde været paa Reise, kom hiem, fortstillede han ham Sagen. Denne imodtog Pengene, men var grusom og nedrig nok til at lade den stakkels Slave skrækkelig hudflette, under det Paaskud, at han havde frastiaale han dem. Den forbittrede og mishandlede Neger gik nu hen til sin Zelida, forestillede hende, hvorledes deres barbariske Herre havde behandlet ham, og hvor kummerligen han havde sammensparet de Penge, der vare bestemte til deres fælleds Frelse, og nu var bleven en Aarsag til den grusomste Mishandling. Han erklærede hende, at han ansaae det for sin Pligt, at befrie hende og sine Børn fra Barbarens Vold, og tog derpaa en Dolk frem, hvormed han giennemborede hende og Børnene. Siden stak han i sin Fortvivlelse et stort Søn giennem sin høire Arm. Den brasiliske Ret, som ellers just ikke er den humaneste, frikiendte Negeren og dømt hans barbariske Herre til at betale en betydelig Pengestraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Den nærværende Behersker af Sandvicherne i Sydhavet, Thamahama kaldet, har i høi Grad befordret sine Landes Cultur. Hans Magt er nu temmelig t befæstet. Han er lige saa stor Kriger og Statsmand som Handelsmand. Han besidder nu over 25 til 3. Skibe fra 25 til 50 Commercelæsters Størrelse. Heni har en Livgard som overalt omgiver ham, hvis Un form er en blaae Kasseking med gule Opslag. Jkke tilde dent giør han et stort Brændeviinsgilde, hvortil han indbyder sine egne saavelsom de Stores Qvinder, der da altid ender sig med moersomme Grupper omkring paa Jorden. - Ovechi, den Øe hvorpaa han residerer. kan i klart Veir sees i en Afstand af 40 Mile, formedelst to høie Bierge, hvoraf det ene skal være 16,200 Fod høi, altsaa 3680 Fod høiere end Pico paa Tenetiffa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Berberisstriden. føres nu allerede lange i disse Blade med megen Jver af begge Partier, men uden endnu at have bragt det til noget afgiørende Resultat. For endeel Aar siden førtes den med samme Heftighed, den hørte op, og Alt gik igien sin egen Gang som, før, det samme bliver ved ogsaa Tilfældet med den nærværende. Opløsningen af denne almenvigtige Gienstand fortiener grundig Undersøgelse, og underligt er det at en Oluffen, Beatrup o. a. fl. hvis Domme ville ansees som Rettesnor, tie i saa vigtig en Sag for Fædrelandet. - Følgende i Dagen No. 28. indførte Stykke, hvis Forfatter er bekiendt som indsigtsfuld Landmand, meddeles som Billag af Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Naar den Mand, som, ved en næsten mageløs Jnhumanitit giennem hele Berberisseiden, saa særdeles har udmærket sig, nu i No. 142, ved en Stymper som sin Skygge, for et heelt agtværdigt Publikum, uden mindste Skye, tør understaae sig i, at giøre ugrundede, vanærende, ja ret enfoldige og ondskabsfulde beskyldninger imod mig, og meer end kiendelig nok søger at drage Opmærksomheden bort fra den egentlige Gienstand, da finder jeg det saare upassende og hensigtsløst længere at fortsætte Striden med ham: mod hver ærererig, dumdristig Begegnelse skal jeg til sin Tid paa behørigt Sted, nok forstaae at giøre min Ret gieldende. Hvis det er mueligt, at vores overalt bekiendte bekouomiske Tidsskrifter kunne meddele Urigtigheder, som knune læses af Vedkommende uden at vorde rettede, da tilstaaer jeg, at have fellet, naar jeg i No. 133 opregnede de flere, som have ført Anke mod Berberisserne, som skadelige for Kornsæden. Schøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Aarhuus. Døbte. Den 16de November lod Styrmand Lars Christian Kierbye døbe en Søn Carl Christian; Fadderne var: Mad. P. Raae og Jfr. Creutzbera, Kiøbmand Chr. Hansen, Skibskapitainerne H. Chr. Sørensen, Ped. Pallesen, N. Chr. Johansen og Joh. Chr. Mathiesen. Den 28de: Garversvend N. Svendsen en Søn Henrich Petersen; Fadd. Mad Berggrein og Jfr. Mouritzen, Guldsmed Stubæus, Sadelmagermester Løvenareen og Garversvend J. Malmsteen. Den 3die December Slagter Carl Christian Hybner en Datter Aar Marie; Fadd.: M. M. Sigler og J. M. Har løs, Garversvind C. Haste, Anders Hansen og F. Weis,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Copulerede. Den 22de November: Skipper Corth Jensen og Pigen Bodil Ane Jensdatter. Den 3die December: Hattemagermester Niels Larsen og Pigen, Jngeborg Andie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Begravne. Den 26de November: Møllersvend Lars Kristensens Søn Hans Christian, 3/4 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Bekiendtgiørelser. Enhver, som i Aarhuus Stift og Randers Amt, Randers Bye undtagen, vil lade assurere sine Vare og Effekker, kan desangaaende henvende sig til undertegnede Kompagniets Kommissionair, Hr. Kiøbmand, Jens Røgind i Aarhuus, som derved modtager Angivelser og udsteder Policer. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige BrandAssurance-Kompagnie paa Vare og Effecter, den 6te Novbr. 1813. Falbe. Hammerich. Haagen. Møller. Rasmus Pedersen Skouby, der skulde møde for Sessionen i Aarhuus den 13de Decbr., er 3die Gang bortgaaet af sin Tieneste. Ved hans Bortgang var han iklædt en graa kort Trøie og hvide lærreds Buxer, og taler han meget lidet. For hans Anholdelse og Overleverelse til mig, hans Hosbond, betaler jeg en god Douceur. Ander. Pedersen. i Sønder Galten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Bal. Søndagen den 5te Decbr. bliver Bal i Kronprindsens Klub. Saavel Medlemmerne i Klub den, der ikke have subskriberet, som Fremmede, der efter Selskabets Love kan deeltage i Ballet, ville behageligen forinden afhente billetter hos en af Undertegnede. Ballet aabnes Kl. 7 slet og vedvarer til Kl. 4 om Morgenen. Jensen. Søegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Hos Undertegnede er optagen en hvid roget Ko med mange sorte Pletter paa begge Sider, hun er omtrent 11 Aar med ringe Tænder i Munden. Eieren kan bekomme den imod dette Avertissements Bekostning og Foderlønnens Betaling. Jens Thomesen i Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
En fortstiernet Stud med en hvid Plet paa den venstre Side af Hoften, 2 til 3 Aar gammel, er indtaget paa Foder i Rumholdt hos Peder Rasmussen, hvor Eieren kan afhente samme imod dette Avertissements og øvrige Bekostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Tvende Stude, mærket R paa venstre Side, 2 a 3 Aar gamle, ere i dette Efteraar bortkomne fra Marken, for hvis Opdagelse eller Tilveiebringelse loves en Douceur og alle Omkostningers Erstatning af Laurs Røygaard i Grumstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Paa en Gaard i Nærheden ved Horsens ønskes til 1ste Maj antaget en duelig Gartner, som tilligemed forstaaer noget af Jagten, paa fordeelagtige Conditioner, naar man derom med paalidelige Vidnesbyrd foreviisning henvender sig til Adressekontoiret i Aarhuus, som opgiver Gaarden. Ufrankerte Breve antages ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Et nyt Sortement af alle Sorter moderne Hatte til de billigste Priser, haves for Tiden hos undertegnede, hvor Uld og Hareskind bestandig kiøbes efter deres høieste Værd. J. Hirsch, Kongl. priv. Hattefabrikeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Auktion. Fredagen den 17de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver ved offentlig Auktion, Skagen i Kiøbmand Hr. R. Bergens Gaard, bortsolde ved Kaperførerne H. J. Berg og N. H. Ber opbragte og priisdømte Sloup Minervar her udlossede Vare, nemlig: 25 Stkr. Kurve med hvid Steents, 1 liden dito med couleurte dito, 20 Ottinger engelsk malet Sennep, 9 Stkr. forskellige lakette Præsenteerbakker, 1 pletteret Platmenage3 Par pletterede Lysestaaer, 3 Stkr. brogede Sietser, circa 100 Al., 1 Stk. grovt blaat Klæde, circa 19 Al., 1 Stk. virket Gulvteppe, hvoraf det halve bortsælges i reen Sølv eller Sølv Valut 1, hvorover Conditionerne paa Auktionsstedet nærmere bekiendtgiøres, og Varene Dagen førend forevise, her fra Toldstedet. Skagens Toldkammer, den 29de Novbr. 1813. J. Lemmig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Avisernes politiske Nyheder fra Tydskland ere atter meget indskrænkede. Det Væsentligste af hvad Dagsposten har medbragt er følgende i Altonaer Merkuemeddeelte officielle Efterretning, uddraget af Pariser Moniteuren af 9de November: Hs. Maj. Keiserinde-Regentinden har erholdt følgende Efterretninger fra Armeen af 7de f. M.: Hertugen af Tarent var i Colln, hvor han har organiseret en Armee til Nederthinens Forsvar. Hertugen af Ragusaa var i Maynz, og Hertugen af Bellund i Strasborg. Hertugen af Valmy var gaaet til Mitz for at overtage Kommanden af alle Reserverne. General Bertrand holder den høire Bredde foran Cassel besat med det 4de Corps, bestaaende af henved 40,000 Mand. Hele Resten af Armeen var passeret Rhinen. Den 7de havde Keiseren undertegnet Armeens nye Jstandbringelse og de ledige Pladsers Udnævnelser. Avantgarden, der kommanderedes ved General Bertrand, havde endnu ikke seet noget fiendtlig Infanterie, men blot nogle Hobe af det lette Kavallerie. Alle Rhin=Fæstningerne bevæbnede og provianterede sig med største Virksomhed. De nyeligen oprettede Nationalgardere begave sig fra alle Kanter til Festningerne, for at udgiøre deres Garnison, og lade Armeen være disponible. General Dulauloy havde igien tilveiebragt Garden 200 Jldsvælg. General Sorbier var beskieftiget med igien at istandbringe 1000 Batterier til Hest og til Fods, og erstatte det Tab af Heste som Armeens Artillerie havde indt. Man troede, at Keiseren ikke ville tøve med at begive sig til Paris. - Og virkeligen var Hs. Maj. Keiser Napoleon den 9de Novbr. om Aftenen Kl. 5 indtruffen i St. Claud. Stades 1000 Mand stærk Garnison, bestaaende Mand Ryttere til Fod, nogle Douaniers og Søefolk, blev den 27de f. M. angreben af en Kolonne af 7 til 8 Batailloner svensk Jnfanterie, 12 Jldsvælg og adskillige Tusinde Ryttere. Adskillige Gange forsøgte Fienden at tage nogle uden for Byen paa Bremervordeveien anlagte Forskandsninger med Storm, men blev hver Gang slaget tilbage. Hans Tab bestaaer af omtrent 300 Døde og Saarede. Det Franske var for en saa heftig Fægtning høist ubetydelig, da de bestandig stode dækkede bag Forskandsningerne. J Jndberetningen derom gives Tropperne de største Berømmelser, Ethver af Fiendens Angreb slog de tilbage under Udraabet: Leve Kriseren. - Da Besætningen af Stade ikke længere fandres nødvendig, og da denne ubefæstede Stad kun ved de franske Troppers Uforfærdethed har modstaaet disse Angreb, saa har Hs. Ex. Prindsen af Echmühl befalet Pladskommandanten at rømme samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Garnisonen har desaarsag forladt den, uden at blive foruroliget af Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Hamborgs Jndvaanere opfordres nu atter til at indbetale deres Kontributionsrestancer ved følgende Bekiendtgiørelse fra Mairen: "Jeg har søgt ved Trudslev og Advarsler, ligesaavel som med det Gode, at erindre enhver om sin Pligt, og dog staa endnu mange tilbage med Betaling. Pengemangelen stiger med hver Dag, og meget skal anskaffes. Jeg har desaarsag erholdet høiere befaling til at anvende alle de i min Magt værende Forholdsregler paa det strængeste for at tilveiebringe disse Penge. Thi tilkiendegives hver den, som ikke endnu vil modtage denne sidste Advar sil, og inden 24 Timer at giøre deres Jndbetalinger,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
at den sørgelige Nødvendighed og min Pligt da byder mig at lade saadanne føle den største Strenghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
J Schweitz er udstædt et Omgangsbrev saa lydende: "Ved den med Frankrig sluttede Overeenskomst har Schweiz paadraget sig den Forpligtelse, at levere Frankrig aarlig i Fredstid 2000 og i Krigtid 3000 Mand Soldater. Ved den nuværende Krig i Tydskland, er den sidste Forpligtelse indtraadt. Men alt ere henved 10 Maaneder af indeværende Aar forløbne ; og end øiner Vor høie Mægler og Bundsforvandt blandt sine nyskabte talrige Helteskarer kun et lidet Antal af de Schweizere, der vare bestemte at følge hans seierrige Faner, hvis tapre Forsædets Heltearm saa ofte hialp at tilkiempe Freden, og den endnu i sidstafvigte Aar ved Polozk og Beresina paa nye have grundfæstet Nationens Hæder. Paa nye og alvorlig har han derfor opfordret Schweiz til, med mueligste Hurtighed at stille de for 1813 betingede 3000 Mand; han fordrer kundet, som Schweiz høitidelig har lovet at yde, og ikke den hele Komplettering af de ved Dødsfald og Afskeder stærk svækkede Regimenter. Medens vi stille Kiørnen af vort unge Mandskab under Napoleons Faner, segne mange Land under den Trængsel og Elendighed, enhver Krigens Skueplads er udsat for. Under den største Mester i vore og de forbigangne Dage lære vore Sønner Krigskonsten, for efter fire korte Tienesteaar ogsaa i Nødsfald at kunne laane Fædrelandet deres Arm til dets Forsvar og Ære. Paa det indstændigste maa vi derfor opfordre alle Vedkommende, at den bestemte Rekruttering nu gaaer for sig o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Engelske Blade berette at Traktatbetingelserne med Preusin nu skal være fastsat. De vare med General Stewarts sidste Depescher sendte til Engelland. Denne General har undertegnet Tractaten, som nu er bleven indsendt til Ratifikation. Traktaten med Østerrige er endnu ikke bragt saavidt, men vi haabe, sige bemeldte Blade, at den yderste Pengenød i hvilken Østerrige befinder sig, meget vil paaskynde sammes Afslutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Fra Canada melder et Brev følgende Detailsk Efter Generalerne Chandlers og Winders Nederlag trak den amerikanske Armee under Generalerne Lewis og Bryds befaling sig tilbage til Fortet Georges. Da Fienden komperede ved Forty-Miles-Creck, 10 Mile, fra Kamppladsen, saa blev han beskudt af Sir James Yros Eskadre. Amerikanerne svarede med gloende Kugler. Herpaa afsendte Sir James Yen en Parlamen, tair for at opfordre General Lewis til at overgive sig, i det Jndianerne angrebe ham i Ryggen, medens Flaaden truede ham i Fronien og en betydelig Armee i Flankerne. General Liwis tog denne Opfordring meget ilde op. Man angreb strax de amerikanske Fartøier. Ni deraf bleve tagne. Da Amerikanerne igien vilde tage disse Fartøier, opstod en nye Fegtning. General Lewis drog sig tilbage til St. Georges, og tilstod selv, at Amerikanerne have lidt stort Tab. - Amerikanerne forstærke deres regulaire Armee, for i Fortet Georges at forsvare Canados Grændser, og igien at begynde det Offensive. Deres Hovedarmes bestaaer af omtr. 15000 Mand. Den engelske Armee under General Privosts, Befaling er 8000 Mand stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Blandede Efterretninger. (ulovennævnte Blade.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Kriminialretten Paris har for Tiden følgende Sa for. En Tyv klattede ind af Vinduet hos en riig P. bersvend i Forstade St. Germain. Da han traae ind i Værelset, høre han naaet ruske og holtre sig saa men paa Kanopeen. Han dreier sin Tyvelygte derhe- og - seer sin Kone der var kommet for giøre Hørrei Huset et Nattebise, og ventede her hans HiemkomDen giensidige Bestittelse var ikke liden. Jmidlert, endte Manden med, at han snart under Trudsler i dræbe hende hvis hun ikke holdt reen Mund, sna under Forestillinger i hendes Fremtids Vilstand, hvi han kom vel derfra, skrabede alt det Guld og Sølv ha kunde finde tilsammer og gik samme Vei tilbage som han var kommen fra. Herren kommer hiem, finde Savnet og hører en lunstig Fortælling af Damen ik uden Formodninger at hun maatte have været i Ledt med Tyven. Han lader hende arrestere - men in bevæger hende til at forraade sin Mand, hun bliver det ved, ikke at kiende Tyven. Allerede beredtes hen en haard Dom, da Mandens Samvittighed vaagnede og han selv angav sig som Gierningsmanden. Kon blev løsladt, og Manden tør vel, i Betragtning hans ædelmodige Selvangivelse, erholde en mildere Dom Man var aldrig falden paa ham, da han ellers før et meget agtbart Levnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
En Mekanikus i Würsburg har opfundet et nyt m. sikalsk Jnstrument, som han kalder Mundtromme, lyder omtrent som Fagot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
J Bayern har man bragt det saa vidt at manKartoffelmeel har fremvirket krystallitiske Topsukkere. Den engelske Marine er bleven forstærket indtil 20 Kompagnier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Hs. Kongel. Majestæts til Danmark og Norge &c. Præsident, Directeur, Deputerede og TilforordnedeRentekammercollegio have, under 20de Novbr. d.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
ved Placat for Kongerigerne Danmark og Norge kiendtgjort Følgende: "Hs. Kongelige Majestæt hi ved Resolution af 15de d. M. som Tillæg til den v. allerhøieste Resolution af 23de Juli d. A. anordnede ved Kammerplacat af 31te næstefter bekiendtgjort S. stemmelse, angaaende det stemplede Papir for næstkenmende Aar 1814 og den følgende Tid, allernaadig fastsat for Kongerigerne Danmark og Norge: at den Rbpenge N. V. Daler for Daler omsatte Tarif for de ved Forordningen af 25de Mai 1804 onordnede stem lede Papir, skal stige i første Klasse med 28 Rbdl. N. V. for hver 10,000 Rbdlr. N. V. som Documenternes Jndhold overstiger 500600 Rbdlr. N. V., og i anden Klasse med 100 Rbdlr. N. V. samt Tarisen for det stemplede Papir, der er anordnet for de i Forordning af 15de Juni og Plakat af 2den Nybr. 1812 nævnte, for længere Tid end 24 Timer gieldende Slutsedler, og for de i Kammerplacat af 14de næstefter ommeldte Transporter af Udleveringsseder og Varenssignationer, med 5 Rbdlr. N. V. for hver 10,000 Rbdlr. N. V. som bemeldte Slutsedlers og Transporters Jndhold overstiger 200000 Rbdlr. N. V., alt med Tillæg af den ved Forordning af 9de December 1809 indtil videre paabudne forhøiels. af 50 Procent, da Vedkomminde, iøvrigt, naar slige Documenter skulle udstædes, hvis Jndhold overstiger i første Klasse 500000, i anden Klasse 100,000, og, naar de henhøre til meerbemeldte Slutsedler og Transporter, 200000 Rbdlr. N. V., have, ligesom skeer i Henseende til Documenter, der lyde paa Rbd. Sølvmynt, i ethvert Tilfælde om det fornødne Papir at henvende sig til Stempletpapiirsforvaltningen i Kiøbenhavn eller Christiania, hvorfra dets Stempling, der maa skee uden Nummer, derefter teqvireres, og Papiret, efterat Stemplingen et skeet, til Vedkommende imod behørig befaling udleveres. Og har Hs. Kongel. Majestæt derhos tillige allernaadigst resolveret, at ovenanførte Bestemmelser, hvorefter altsaa for Fremtiden intet Maximum finder Sted for det stemplede Papiles Stigen, ogsaa skulle gielde for dem tilbageværende Deel af d. A., endskiønt de ved Kammerplacat af 25de Januar 1813 kundgjorte Bestemmelser for Resten blive gieldende i Henseende til det stemplede Papiir Kongerigerne for indeværende Aar."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-07
Under 23de November d. A. er udkommen følgende Forordning, angaaende nærmere Bestemmelser med Hensyn til Vexler, lydende paa Hamborger Banko. Vi Frederik den Giette a., giøre vitterligt: at Vi, i Betragtning af de nærværende overordentlige Conjunkturer og i Anledning af en, fra Grosserer-Societetet i Kiøbenhavn desangaaende indkommen allerunderdanigst forestilling, have fundet det fornødent at bestemme, hvorledes der skal forholdes med de paa Hamborger Banko lydende Vexler, som med Protest maatte komme tilbage paa Kiøbenhavn. Thi byde Vi allernaadigst, som følger: 1) Enhver, han være Trøssant eller Endssent; paa hvem Vexler lydende paa Hamborger Banko, som ere trukne førend Efterretningen omden Hamborger Banks Seqvestration var bleven bekiendt paa Kiøbenhavns Børs, ere retournerede eller maatte retournere med Protest, skal fra den Tid af at Cerdito, for ham anmelder den protesterede Vexel, have en Frist at 8te Dage, for de at formes med Vexelhændehaveres, om, hvorledes denne kan være at tilfredsstille. 2) Naa mindelig Forening herom ikke finder Sted, kan Vexeldebtor, i Tilfælde af, at han stiller antagelig Sikkerhed for den Sum Vexlen lyder paa, igiennem Vort danske Cancellie, erholde Bevilling, som dette Collegium skal være bemyndiget til af mandatum at meddele, hvorved Vexel gieldens Jnddrivelse suspenderes i 6 Maaneder fra den Dag af, da Vexlen med Protest blev ham foreviist, imod at i han udlæder en Forskrivelse, hvori den Mede Sikkerhed, benævnes, hvilken Forskrivelse der, uagtet den kan lyde paa 6 Maaneder, skal være tillad, at udstæde paa det for Vexelobligationer bestemte templede Papiir. 3) Til at bedømme den Sikkerhed; der af saadanne Vexeldebitorer, tilbydes, anordnes en Committee, der skal bestaae af een Deputeret i Vort danske Cancellie, een Deputeret i Vore Finants Collegium, eet Medlem af Vort General LandsOckonomie= og Commerce=Collegium, og tvende Grosserere, der af Grosserer Societetet vælges til denne Forretning. 4) Som Sikkerhed kan antages Varer, Prioritetsforskrivelser og offentlige Papirer i et saadant Forhold, som af Committeen ansees betryggende for Vexelibændehaveren. De Varer, som bruges til Sikkerhed, skulle, naar de af Creditor tages under Laas og Lukke, ansees som haandfaaet Pant, hvoraf følger, at den før skrivning, som udstædes, ei behøver Tinglysning. 5) Committeens Attest, at den anbudne Sikkerhed ansees tilstrækkelig, bør vedlægges Ansøgningen om den, i 5, 2, ommeldte Bevilling, hvilken Attest kan meddeles paa ustemplet Papiir. 6) Efter 6 Maaneders Forløb kan den protesterede Vexels Beløb, med Revter, 1/2 Procent for hver Maaned fra den Dag af, da den er forfaldet til Betaling, inddrives efter Vexelet ; dog at der tilkommes Debitor samme Løbedage, som efter Vexelbreve. 7. Betaling af Capital og Renter bør skee enten i Hamborger Banko eller i rede Sølv, hver Mark fiin Colnsk Vægt beregnet til 27 Mark 12 Skilling Banko. Hvorefter Ved, kommende sig allerunderdanigst have at rette.