JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Blandede Efterretninger. Thomas a Kempis, en af de meest berømte Ascetiker, blev fød 1380 i Kempen eller Kampen, en liden Stad i Erkebispedømmet Cöln. Efter andre Opgivelser var Kampen i Overyssel hans Fødested. Hans Slægtsnavn var Haamerken eller Hammerlein (Malleolus). Hans Forældre vare ringe fattige Folk og bestemte ham tidligen til Kirkens Tjeneste; og saaledes kom han, da han var 12 Aar gammel, til De venter, en Stad i Overyssel, hvor en berømt gudfrygtig Mand, Dr. Florentinus, Klosterprior, tog sig af ham med Underviisning, Understyttelser og got Exempel, og den for Fromhed modtagelige Yngling ofrede sig saaledes det klosterlige Livs og dets Øvelsers hele Strænghed. Da han var 19 Aar gammel begav han sig til Augustiner Chorherrernes Kloster paa St. Agnes nær ved Staden 3mol, som nyligen var opført og hvor en ældre Broder Johannes a Kempisvar Prior. Her blev han (1399) kierligen modtagen, og efterat han her havde udholdt fem Prøve Aar, traadte han ind i Brødrenes Orden, der kaldte sig Clerici vite communis (Klerkerne af det gudelige Samliv, og holdt ud i denne indtil sin Død i fulde 70 Aar. Han blev en Olding paa 92 Aar. Døde 24 Juli 1471, som bemelte Klosters Superior. Hans mange trykte Skrifter ere alle i det latinske Sprog, og bestaae i Prækener, Formanninger og andre ascetiske Afhandlinger, ogsaa i Sange, og Bønner, og adskilligt der nærmest angaaer Kloster-Livet og Kloster-Disciplinen. Blandt hans Skrifter, bleve de om det eensomme Liv, om Tausheden, Rosenhaven (hortulus rosarum), Liliedale, Siælens Samtaler med sig selv (soliloquis animæ) meest bekjendte, dog intet saa meget som Skriftet om Christi Efterfølgelse (de imitatione Christi (libri IV.) som blev oversat i alle Sprog, og hvoraf flere end 1000 Udgaver haves. (En stor Mængde Udgaver efterlod Luxdorff sig, og denne Samling kom til det kongel. Bibliothek. Luther tillagte dette Skrift høi Værd, og Mænd som Leibnitz og Haller erkiendte dets Godhed. En gammel dansk Oversættelse udgav Jonas Jacobsen Venusinus, hvoraf første Udgave udkom 1559. Sidste 1737. En nye Oversættelse er nylig udkommen under Titel. Thomas a Kempis om Christi Efterfølgelse, fire Bøger. Udgiven paa dansk med en Jndledning til Læsning af denne Bog og Forfatterens Levnetsløb af Dr. A. G. Rudelbach. Paa den Wahlske Boghandlings Forlag. (Ulfeldsplads No. 118 for 1 1/2 Rbdlr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
En Sag i Preussen af højeste Jnteresse er det preussiske Hypothek-Forsikrings Societet, for hvilket Grundtrækkene ere af de ressorterende Ministerier bifaldte, og som man ikke tvivler om jo vil af Statsministeriet blive indstillet til kongeligt Privilegs Erholdelse. Formaalet, som ved saadant Jnstitut tilsigtes, bestaaer i, at sikre virkeligen gode Hypotheker Værdien og Omsætteligheden i rede Penge, forderved igjen at tilbagegive Omløbet en stor nu lidet virkende Capital. J den Henseende skal ved et Selskab af Actionærer med 8000 Str. Actier, hver til 500 Thl. tilveiebringes en Fond af fire Millioner. (Vi henvise til Grundtrækkene for saadan Stiftelse i Allg. Zeit. Bil. 226.) Anecdoter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
(Meddeelt. 7.) I. En berømt italiensk Dandserinde besluttede sig til i en vis Hovedstad at lade sin Kunst beundre, hvorfor hun bad sin Korrespondent der paa Stedet at leie hende et Logie i Forhold til den Figur, som hun var vant til at gjøre. Da hun ved Ankomsten faaes intet at have med sig uden 2de Opvarterinder, spurgte hendes Ven hende, naar hun da ventede sine Sager. Hun svarede leende: "Naar De Morgen tidlig vil komme til mig og nyde Frokosten, saa skal De, tilligemed Alle, som De finder forgodt at medbringe, faae samme at see, og jeg tør i Forveien forsikkre, at de ere smagfulde og efter nyeste Mode." Af Nysgierrighed besøgte han hende Morgenen derpaa med et anseeligt Selskab, for hvilket hun, efter fuldendt elegant Frokost, dandsede paa høist fortryllende Maade "Dette, sagde hun, pegende paa Fødderne – er nu alt mit Eie; hvad jeg ellers endnu havde har Alperne opslugt." Man havde virkelig reent udplyndret hende paa Reisen, og ej levnet hende mere end Evnen i Dandsekunsten. Hun bedrog sig ei heller, thi hendes uforlignelige Kunst og det Frosind, hvormed hun har sin Ulykke i den gamle Philosophs Aand, som roste sig af at have hos sig alt hvad han eiede, hvad ingen kunde fratage ham, tilvejebragde hende mange Venner, hvis Gavmildhed snart gjorde hende det muligt at vise sig i sin forrige Glands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Kjøbenhavns Børs, den 29 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 1703, 171 Rbd. S. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 52753 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80 1/2 81 Rbd. Sedl. Dito Dito. ...... 20 1/2 71 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. 115 116 1/2 Sedler, Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9091 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 103 i Banco. ved Hambro & Søn. 89 1/2 90 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler. Asiatiske Actier ...... 3 pC. nye danske Oblig. 55 - L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Nyeste Skilderie af K. jøbenhavn. nommoTreogtyvende Aargang. No. 70. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 September 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Hvor det Miraculøse i den Grad frembyder sig som hos R. H., der er det vel ikke alene tilladt, men endogsaa Pligt, til det alleryderste at nære Mistro, ellers staaer man jo let Fare for, at tilsidesætte den Ærbødighed, som stedse skyldes Sandheden. Desuden har Hr. Professoren jo, efter hvad han ogsaa lægger for Dagen i sit Skrift, faaet saa mange Vink af andre Lærde, at han burde været mere mistroisk imod sine egne Opdagelser end han har været, inden han skaffede dem en saa udstrakt Offentlighed. Til Oplysning om denne Paastand behøver man alene at lægge Mærke til Prof. Betzelings Ded S. 66: "Si Mademoiselle R. H. rend une urin comme celleci une fors par jour, sans prendre aucune nourriture animale, cest un parfait mirale de moine, c. d. d. ane veritable imposture, J det anførte Sted af The Globe & Traveller, sigtes ligeledes til det Miraculøse i Tildragelserne, naar det hedder, "hed nor the history of the case, as we now publich it, emansted from such respectable authority af Dr. Otto (the mention of whose name is sufficient to eensure for at attention and authenticity) we should no have given it a place in our pages", Men dette er imidlertid ingenlunde her fremsat for at hæve Vildfarelsen; da det forekommer Anm., at Enhvers Agtelse maa forøges for den Mands Characteer, der, under disse Omstændigheder, har viist sig frisindet nok til, selv at publicere de anførte bemærkninger, og den Billigdømmende vil føle sig tilbøielig til, ved at agte paa Hr. Professorens sande Fortjeneste, ogsaa i det opgivne Tilfælde, at indskrænke sig til den ydmygende Tilstaaelse, der er anvendelig paa ethver Menneske uden Undtagelse: errare humanum en B. H. Knap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Nogle Ord om Coursnoteringen paa den
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
At her kun omtales de Børsdage, paa hvilCoursnotering finder Sted, vil saavel kunne seet af det Foregaaende, som være indlysende af sig selv, da Omsætningerne, de andre Børsdage, ingen Indflydelse have paa Coursnoteringen. Placaten af 2den Mai, 1811 indeholder, for det Tredie, nærmere Bestemmelse om, hvorledes der skal forholdes ved Coursnoteringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Domkirken i Lübeck hører og til dens ældste Bygninger. Da Biskop Gerold havde foranlediget, at det af Keiser Otto den anden i Aaret 948 stiftede Bispedømme i Oldenburg i Holsteen blev forlagt 1163 til Lübeck, erholdt Kapitlet strax en Kirke eller et Bedehuus, som blev opført af Træ, men efter 7 Aar, nemlig 1170, blev i sammes Sted grundlagt af Henrik Lowe den nuværende Kirke. Et Sagn fortæller, at et prægtigt Halsbaand, som en Hjort har, har forskaffet Omkostningerne. Carl den Store skal nemlig paa dette Sted have fanget en Hjort, prydet den med saadant Halsbaand, og ladet den løbe. Henrik Lowe nedlagte nu denne Hjort, imellem hvis Takker et dobbelt Kors var udvoxet. Dens kostbare Halsbaand maatte tilvejebringe Omkostningerne til Bygningen, det biskoppelige Stift fik Korset til Vaaben; Kirken har to Vægmalerier paa Kalk, med latinske Jnd skrifter, som hentyde paa Sagnet, og Afbildningen af en Løve paa Hvelvingen over Choret betegner Henriks Minde. Men denne Bygning strakte sig kun til den vestlige Halvdeel af den nuværende Kirke, nemlig fra Taarnet til Choret. Det øvrige er sildigere tilbygget. Kirken er meget lavere end Mariekirken, men meget længere; Længden 445 Fod, Breden 130 Fod. Den har, ligesom hin, to Taarne og i Midten et lidet Uhrtaarn. Hvert Taarns Høide er 416 Fod, deraf til Pyramidens Begyndelse 226 F. Kirken. har mange Kapeller, blandt hvilke er Greve rade-Kapellet, som bevarer Kirkens berømteste Kunstmærkværdighed, nemlig en Altertavle med 4 Døre med Figurer. Naar den er aldeles opslaaet, forestiller det Jndre Christi Lidelses Historie, i en historisk Følge, i 23 enkelte Grupper. Correkt Tegning, Udtrykket i Minerne, en herlig velvedligeholdt Kolorit, med mere, opvækker Beundring. Hr. Carl v. Rumohr, antager (i Morgenblatt 1822, Kunstblatt No. 95) Konstneren at have været Hemmeling, og Konstværket for et af hans meest fuldendte og skjønneste. En detailleret Beskrivelse over det er givet i Lübeckische politische Anzeiger 1818 No. 5760. - Kirken har flere gode Malerier, har ogsaa en Deel pragtfulde Sarkophager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Blandt Begravelseskapellerne ere, foruden det Greveradske, at mærke, den fyrstbiskoppelige af Lübeck, den Wedderkopske, og flere, hvorom man kan læse den liden Beskrivelse over Kirken trykke; Lübeck 1823) som faaes hos Klokkeren ved Kirken. Hin Biskop Gerolds Billede, støbt i Metal, næsten af Legemsstørrelse, haves og ved Kirken. Det er et Mesterstykke i sit Slags. St. Jacobi Kirken ligger i den nordlige Deel af Staden, ved "Kubberg, var allerede 1227 i Brug. Dens Bygningsmaade er simpel. Blandt Malerierne mærkes: Frelseren paa Oliebjerget, af Schluter, Børnenes Henbringelse til Christus, Korsfæstelsen under Formørkelsens Dunkelhed, malet 1818 af Førster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
St. Peters Kirke, en af de ældste i Staden. - Ægidiekirken, den mindste af alle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Foruden de nævnte fem Hoved-Sognekirker har Staden nogle flere. Den har fra de ældre Tider af havt 4 Klostere, som hver havde sin Kirke, nemlig: St. Johannis, St. Marie-Magdalene (ogsaa kaldet der Burg*), St. Catharine og St. Anne=Klostere. Den Helligaands Hospital havde og sin Kirke. Af disse Kirker er kunSt. Annæ i Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Udenfor Holsteensporten ligge endnu St. Lorentskirken, med en Menighed og reformeert Kirke. Uden for "Muhlenthor ligger St. Jürgens Kirke, en Filial til Domkirken, og i Staden selv er endnu det katolske Kapel at erindre. Raadhuset er en ved sin udstrakte On fang og ved Fortidens Betydning mærkelig Bygning. Her var den Sal, hvor 85 tildeels rig og mægtige Stæders Bundsforvandte raadslog over fælles Anliggender, og ofte bøde baade Rabe magter og fjernere Regjeringer Trods. Det første Raadhuus, sandsynligen opført i Henrik Løves Tid, blev 1358 eller 1360 et Rov for Flammerne, men snart opstod det af sin Aske. Det nuværende bestaaer af en Hovedbygning og to lange Sidebygninger. De høje Mure af Hovedbygningen ud mod Torvet ere mærkelige fornemligen i de øvre Dele ved dristige runde Buer paa den ene, og ved Aabninger paa den anden Halvdeel. Som mærkværdigt i det Indre bemærkes i Forsalen ved Indgangen to Mesterstykker af Metal, nemlig to Lænebænke, støbte 1352, og af over 7 1/2 Skpds. Vægt. J Senatets Forsamlingssal er den høihvelvede Dør i sin gamle Skikkelse af 1578. Salens Vægges Forziringer fra Aar 1754 ved den italienske Kunstner Stefano Torelli, forestiller i ti udmalede Fag Allegorier i italiensk Smag, af Handelen, Taushed, Styrke og Standhaftighed, Forsigtighed, Aarvaagenhed, Flid og Overflod, Retfærdighed og Fred, Religion og Kierlighed, Frihed, Kunserne. Børsen i den nedre Deel af Hovedbygningen, er rummelig og lys, og blev 1817. sivet en ny Maling. Ved og under Børsen lager den i Aaret 1442 anlagte Stadsvinkielder, hvis Hvælvinger var indtil 1812 en stor Rigdom af ældgamle tydske Vine, som man her falholdt paa Stadens Bekostning, og som stedse vedligeholdtes; men ved et Magtsprog befaledes disse kostelige Vines Salg, og nu staae Hvælvingerne næsten tomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Blandt private Bygningers Mærkværdig der nævner Becken i sin Reise et kosteligt Product af Træsnitskonsten, bevaret i et Værelse i Huset No. 194 i Schlusselbuden". – "Jndlangsdørrene til dette Værelse ere indrettede saa kunstigen, at de lade sig uden Hængsler lukke op til begge Sider, og Værelset selv overrasker ved den uendelig Mængde Gjenstande, det indeholder, og som hver, enkelt for sig, er udarbeidet med mageløs Flid. Det er lige til Gulvet inddeelt i mangfoldige Partier, alle stærkt forgyldte, og ikke en Plet bar. Væggene af bruunt Egetræe, ordnede i sex Hovedrader, alle atter med mindre Afdelinger, prunke med de fineste Udskjæringer, tildeels afvexlende med Tavler af Alabaster. Maaskee vel højt i Veiret er der anbragt endeel Oliemalerier, de fleste af bibelsk Jndhold, og ikke uden Værd. Derpaa kommer en Gesims med mange Afdelinger og fremspringende Hoveder mellem indlagt Arbeide. Under denne er der en Række af elleve Basreliefs i Alabaster, ogsaa med bibelske Forestillinger." i er er anbragt en altfor rigelig Forgyldning, og ligeledes finder man heren Mængde besynderlige Fostere af Fortidens urene Smag. Saaledes er f. Ex. Stalden i Bethlehem prydet med Søiler, ogsaa lader Pilatus Christus pidske med en forgyldt Svøbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Det under Basrelieferne løbende Partie viser paa lange smalle Tavler en heel Deel græske og romerske mythologiske Forestillinger. Mellem hver to af disse Tavler findes der næsten ligedanne udskaarne Billeder af Reformatorerne, og adskillige af de Tiders Fyrster og Fyrstinder Alle Figurerne ere, uagtet meget smaa, ret udtryksfulde, men Forestillingerne have derhos dog mange latterlige og besynderlige Træk. Saaledes er f. Ex. Stammen paa Kundskabens Træe, dannet som en Beenrad; Abraham, i Begreb med at ofte saak, forsynet dertil med et Sværd, der er saa langt, at det rækker op i Skyerne; ved Bebudelsen sidder Maria paa en Thronseng. Digna staaer med sine Nympher ved en Vandpost med en Pompestang. Jmidlertid er alt dette dog kun smaa Pletter, der ikke forringe Kunstværkets sande Værd. Herforuden ere endnu Mellemrummene mellem Tavlerne fyldte med Cariatyder, ypperligen udarbeidede Figurer af Alavaster, Englehoveder, Vaaben og mangfoldige andre i Træe udskaarne Figurer." – "Det er bekostet forfærdiget af een af Lemmerne af Familien Friedenhagen. Konstneren, der har forfærdiget det, er af Navn ubekjendt; kun har han afbildet sig selv, og betegnet, formodentligen, sit Navn med Bogstaverne F. T. Han skal have arbeidet derpaa fra 1572 til 1583. Skade at Frugten af saa megen Tids Anvendelse muligen engang vil blive et Rov for Luerne."Et Værelse i et andet Huus, nemlig No. 133. der Braunstrase" er ogsaa udsmykket i samme Smag, dog sandsynligviis ikke af denne Kunstner selv, men af hans Svende eller Medhielpere. Dette vidner om de samme Jdeer og den samme Aand som det første, men staaer dog langt tilbage for det i Udførelsen, skjønt ei heller det er uden Værd og Fortjeneste. Det har Aarstallene 1575 og 1677."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Indenlandske Efterretninger. Af et Brev fra Thye. De fattige Aggerbeboere ere Medlidenhed værd i høi Grad. Havfiskeriet var i denne Sommer Jntet. Aalefiskeriet i Liimfjorden er falden høist maadeligt ud. Ved den Gang Kanalen har taget, er der ingen rimelig Udsigt til, at der vil være noget Klækkeligt for dem at tjene til Livsophold. Denne Kanal mene erfarne Fiskere aldrig mere vil stoppes. - Ved Gaardhuus-Mølle, hvor der forhen var saa overflødigt Fiskerie af Aal og Graafisk, fanges nu Intet. (Sørgeligt for slige Landets Egne, at de nu for Fremtiden tabe deres eneste Erhvervskilde!)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Kjøbenhavns Børs, den 1 September 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-02
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 a 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 1798121 Rbd. S. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 525153 Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. 205,71 i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101. - Rbd. r. S. 116 116 1/2 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90,000 Rbd. 6.6 pC. norsk Laan, 103 i Banco ved Hambro & Søn. 89 1/2 90 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier.... 55 55 1/2 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Da intet uden sand Fædrenelandskjerlighed, kan have givet Anledning til Stykket i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 67, under Titel Jndsendt, hvis Forfatter ikke kan tillade, at er af hans Landsmænd fremtræder som Charletan, Madame la Comtesse de Genlis Memoires; saa beder jeg Hr. Forfatteren af bemeldte Stykke uleilige sig til mig, for øiensynlig at overbeviis sig om Sandheden af det, som denne Forfatte inde beretter. H. v. Plots, Hof-Mechanicus, St. Anne Plads No. 60. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Nyeste rie af Kjøbenhavn. Skild. paa Com Treogtyvende Aargang. No. 71. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 5 September 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Optegnelser paa en Reise. Sommeren 1825. (Fortsættelse; see forr. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Lübeck har talrige Veldædighedsstiftelser, for største Deel fra den katholske Tid. Da ved Reformationen Klosterne tilfaldt Staden, benyttede man dem ikke, som ellers saa mange Steder, til at formere Finantserne, men i en ægte Religiøsitets Aand bestemte dem til Lindring af Trang. En Central-Kommission af fem Raadsherrer og 8 Borgere føre Overopsigten, saavel over disse Stiftelser som over Kirkernes Økonomie. Jblandt bemelte Stiftelser bemærke vi Jomfrue-Stiftet til St. Johannis, hvis Formaal er at yde anseelige Familiers ugivte Døtre en anstændig og hæderlig Forsørgelse for Livstid. Antallet af dem som nyde Got heraf er 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Fra 1803 har Staten overtaget Forvaltningen af Stiftelsen og besørger saadant ved to Borgemestere og 4 Forstandere af Borgerstanden. Antallet af Stiftets Byer er 24, hvoraf største Deelen indtager Travemlinder Vinkelen, andre ligge paa Stadens Grund og nogle i Holsteen og i det Wagriske Oldenburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Den Hellig Lands Hospital er en Forsørgelsesanstalt for Gamle af begge Kjøn Deres Tal stiger op til 150.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
St. Anne Klokker er for ganske foran mede Mennesker af den ringere Folkeklasse. Herer en Forbindelse af et Fattighuus, et Arbeidshuus og en Opfostrings Stiftelse for fattige Børn (200). J de særskilte Lokaler forsørges her 500 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Et særskilt Waisenhuus opdrager over 150 Børn. Sex Borgere af de høiere Stænder, med deres Hustruer, varetage denne Stiftelses Tarv, og det beste Vidnesbyrd om en god Bestyrelse er at mange brave Mænd ere i denne Stiftelse dannede for alle Klasser, og at selv anseelige Kjøbmænd skylde den deres første Opdragelse. En Mand der fra denne Stiftelse udgik, nemlig en Borgermester Stende, i Libau, erindrede ædelmodigen Stiftelsen i Begyndelsen, af dette Aarhundrede, ved et Testament til sammes Udvidelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Staden har fremdeles over 25 Forsørgelseshuse, som, under Navn af "Höfe", Gange, Conventer og Kalender, tjene ej blot den simple Folkeklasse, men ogsaa Enker og Døtre af gode Familier, som Tilflugtsteder, naar de behøve Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Det nye Galehuus, opført 1787 imellem Mølle og Hürterportene, fortjener ogsaa Benævnelse som udmærket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Fremdeles har Staden et Assistents huus, og andre, Understøttelser ydende, Stiftelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Et vigtigt patriotisk Selskab blev i Aaret 1789 stiftet til Befordring af almeennyttig Virksomhed i Lübeck. Den for længe siden afdøde Dr. Suhl, en klassisk dannet Mand. der var Præst ved St. Petri Kirke i Staden, var Stifter. Oprindeligen havde det et literarisk selskabeligt Formaal; men efterhaanden har det uddannet sig til mere udbredt velgjørende Jndvirkning paa det almindelige Vel. J Aaret 1795 fik det ved et Raadsdekret offentlig Bekræftelse. Medlemmernes aarlige Bidrag er 4 Thl. Jblandt de nyttige Stiftelser det har tilvejebragt er: 1. Redningsanstalt for de i Vandet Forulykkede 11790). 2. Søndagsskole (1795). 3. Fri Tegneskole for Haandværkere (1795). Ved samme ere Curtius, Koppen, Grøger dannede. 4. Jndustrieskole for evneløse Forældres Døtre, som her fra 10de Aar til Confirmationen gives Undervisning i Haandarbeider. 5. Svømmeskole 1798. 6. En Spiseanstalt for Trængende, organiseret ved Bremer. 7. Skolelærerseminarium 1807, hvortil en Unævnt skjenkede 10000 Mk., og Enken Fargen 2000 Mark. 8. Navigationsskole 1808. Over 300 unge Søemænd have her lagt Grunden til deres Dannelse. 9. En Spare- og Laanekasse. 1801. 10. En techisk Anstalt stiftet 1820 med det Formaal, at bidrage ved ethvert Middel, som en fordrer Tvang eller uforholdsmæssig Indtægt, til techniske Syslers Beste, og til Indførelse af nye nyttige. 11. Samling og Bevarelse af Minder og Efterretninger til Lübeks Historie. Denne Anstalt er fra Aar 1821, og i Forbindelse dermed en historisk Præmieopgave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Selskabet har ved de mange frivillige Gaver, der ere skienkede dets gavnlige Bestræbelser, været istand til, foruden de anvendte betydelige Summer, at samle en Fond af 50000 Mk., hvorved dets Varighed er sikret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Selskabet har en Bogsamling, en Model samling, en Naturaliesamling. Det holder omVinteren en Dag ugentligen, om Sommeren en Dag maanedligen, Forsamlinger. I dets Forsamlingssal sees Dr. Walbaums ( 1795) Portrait, en af de af Selskabet fortjente Mænd. Mere om dette hæderlige Selskab see: Geschichte der Gesellschaft zur Beforderung gemeinnutziger Thatigket in Lübeck, seit ihrer Stiftung im Jahre 1789 bis zum Jahr 1824. Lübec1825, in Commission bei J. J. v. Roden. 146 S. gr. 8. Anmeldt i Schl. Holst. Lauenb. Prov Ber. 1825. 4 H. 695700. C. Ziets kun Beschr. &c. 1814. S. 1219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-05
Stadsbibliotheket, som er ved St. Catharine Kirken, staaer aabent Onsdag og Løverdag fra 2-4. Det bestaaer af omtrent 40000 Bind. Til dets Mærkværdigheder høre mange Palædtyper (henimod 1000 Bind, hvorover haves trykte Kataloger. Paa Bibliotheket hænge endeel Portraiter, og to Malerier af Gotfr. Kneller, med Bibliotheket er forbundet et Mynt kabinet, skjenket 1788 af Kjøbmand L. H. Müller. Derover haves et trykt Katalog. 1790. 8. Prof. Grautoft, Bibliothekar, er meget beredvillig mod Reisende, der ønske at blive bekjendt med Bibliotheket. At det patriotiske Selskab ogsaa har en Bogsamling, er ovenfor nævnt.