JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Den 1ste d. M. høitideligholdtes det Kgl. Artillerie-Corps's Chef, Generalmajor og Ridder v. Becks halvtredsindstyve Aars Tjenestejubilæum paa Skydebanen udenfor Vesterport. Hans Majestæt havde benaadet Generalmajoren med Commandeurkorset af Dannebrog. Festen var foranstaltet af Artilleriecorpset, og dertil vare indbudne Hs. Hr. Prinds Ferdinand, H. D. Prinds Wilhelm af Hessen-Cassel, H. D. Prinds Ludvig af HessenPhilipsthal, alle Regimenters og Corpsers Chefer og Commandeurer o. s. v. Ved Skaalerne saluteredes fra et sexpundigt Batterie, og fem i Anledning af Høitiden forfattede Sange, hvoraf de to vare af Prof. og Ridder F. Høegh Guldberg, og de andre af Officerer ved Artilleriecorpset, bleve afsjungne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
J Kjøbenhavn døde d. 28 f. M. Marie Kirstine Volrath i den høie Alder 105 Aar, 6 Maaneder og 4 Dage. Der lever endnu Adskillige her i Staden, blandt andre en Kone i een af Fattigstiftelserne, og en Mand i Frederiksberg Byes Fattighospital, som ere over 100 Aar gamle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Den 26de f. M. afgik ved Døden, i Skive i Jylland, den som Menneske og Embedsmand lige agtværdige Olding, Cancellieraad Ole Selmer, i en Alder af 77 Aar og næsten 9 Maaneder. Han tjente Fædrelandet først i 6 Aar og 6 Maaneder som Kongel. Proviantskriver og Fuldmægtig paa Proviantgaarden i Kjøbenhavn, og derefter, indtil sin Død, i 43 Aar som Byfoged i Skive og Herredsfoged i Sallings fire Herreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
J hans næsten 49 Aars Ægteskab med hans efterlevende Enkefrue velsignedes han med 16 Børn, og efterlader 10 Børn og 42 Børnebørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Med det Kongel. danske Cancellies Tilladelse er i afvigte Maaned oprettet en Bombebøsse i Aalborg paa Søeindroullerings=Contoiret, under Bestyrelse af de Herrer J. Bluhme, Niels Wigelsen og Søren Winkel, som ved hvert Aars Udgang aflægge offentlig Regnskab for de indkomne Bidrag og sammes Anvendelse. Jndenbyes kunne directe nedlægge deres Gaver i Bombebøssen, men Udenbyes maa indsende deres Bidrag med Udskrivt: Til Commissionen for Bestyrelsen af Bombebøssen i Aalborg. Bombebøssen aabnes to Gange aarlig. Hs. Maj. Kongens Fødselsdag og Michaeli Flyttedag. Den ene halve Deel af de Gaver, som ved Aabningen findes i samme, anvendes til Understøttelse og til at lindre Næringssorger for Aalborgs trængende Søfolk, eller de Søemænds Familier, som maatte, ved at miste deres Forsørger paa Søen, efterlades i nødlidende eller kummerfuld Forfatning; den anden halve Deel opbevares paa et sikkert Sted, under Bestyrernes Forvaring og Ansvar, indtil en saa stor Capital er samlet, som kunde behøves til at opbygge en Søemandsbolig, hvor gamle, svage og fattige Søefolk kunne, ved passende Underholdning, nyde Frugterne af deres Medmenneskers ædle Godmodighed, og en Løn, hvortil deres ved saa mangehaande Leiligheder udstandne Farer og Møisommeligheder maaskee giver dem en ikke ganske ubillig Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Odense, d. 2 Juli. Endelig ere vore Ønsker om Regn bønhørt. J Søndags Formiddag begyndte det allerede her saa smaat at regne, og om Aftenen Kl. 7 trak en Torden op i Sydvest, som en kort Tid var lige over Byen, og medbragte atter nogen Væde, men drog snart Nord og Øst efter. I Gaar faldt ogsaa her paa Formiddagen en jevn og mild Regn. Er det end ikke af Betydenhed, trøster man sig dog ved, at mere kan være ivente, og at det tørre Græs er blevet afstøvet, ligesom man og paa andre Steder har faaet overflødigere Regn. - J Gaar Eftermiddags er 1/2 Miil her fra Byen, i Nærheden af Christiansdahl, skeet et Overfald paa en aldrende Mand af et Par Bønderkarle fra Bellinge, som havde taget ham op at age paa deres Vogn, og imidlertid skal være kommet i Klammerie og Slagsmaal. Han fandtes derefter ved Veien, hvor de havde ladet ham ligge, og skal blandt andet have faaet et farligt Stød for Brystet. Af vedkommende Øvrighed blev strax foranstaltet en Undersøgelsesforretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Aalborg, d. 1ste Juli. Den 28de Juni afbrændte Vaaningshuset og en Part af et Udhuus af en Gaard i Vestbjerg (Sulsted Sogn, Kiær Herred) under Vangs Gods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
J Gaar fik vi, efter flere Maaneders vedvarende Tørke, stundom med Blæst, stundom med 22 til 23 Graders Varme, omsider en velsignet Regn, som opliver Korn, Græs og Træer, forsaavidt samme ikke allerede ganske var gaaet ud. Det regnede meget stærkt, og man hørte nogle Tordenskrald; imidlertid har denne Regn dog strækket sig meget langt omkring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Den navnkundige Chymist Ripamunti, som i nogen Tid har opholdt sig her, er nu afreist herfra til Fredericia, for der at bosætte sig. Til næste Pindsemarked agter Konstneren igjen at besøge Aalborg. - Viborgs Snapsting var i Aar over al Beskrivelse miserabelt. Paa de Borde, som for faa Aar siden vare besatte med Louisdorer og Hundrededalerssedler, saaes nu blot Tre- og Fireskillinger. Udtællinger funde ikke Sted. Viborg, d. 1 Juli. Snapstinget, eller rettere, Jkke=Snapstinget, i Aar, er forbi. - Gjæsterne, som denne By pleier at regne til Næringsvei, vare faa, – faa Handlende, og i deres Boutiker faa Vare, naar undtages Galanteriboderne; en underkuet, pengeløs Aand, en sørgelig Mismod o. s. v., vare dets Mærker. - Regnen, som den 24de ved Aarhuus og nærmere hid paa nogle Miles Frastand, nød vi første Gang her i Gaar med et Tordenveir fra 12 til 1 Middag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Blandede Efterretninger. (Slutning af Efterretningen om Asien, see forrige No.) Ogsaa de persiske Kongers Gravmæler, som Diodor fra Sicilien omtaler (XVII. 71.), fandt Hr. J. igjen. Men der blev ham ikke tilstedt Adgang til de indere Gemakker. J Shaspurder ligger i nogen Afstand fra Kauzeret, fandt denne Reisende en Colossal-Statue, og i Ruinerne af Reshira, nær ved Bushira, en Søhavn ved den persiske Havbugt, ydede Eftergravningerne et meget rigt Udbytte. Paa en her beliggende Høi, der er omgiven af en rivende Strøm og af dybe Moradser – saa at hidtil endnu ingen Reisende kunde naae did – skal der findes en sand Skataf Billedstøtter og Konstværker. - Der bliver i Persien endnu meget at opdage for Oldgrandskerne. Men intet Land synes at love Archæologernes Grandskninger et større Udbytte end Lilleasien. Nøiere Kundskab om dette Lands sydlige Kyster skylde vi den engelske Søcapitain Beaufort. Dette imellem Havet og Taurus liggende Kystland, som de Gamle deelte i Provindserne Lycien, Pamphylien og Cilicien, som i Middelalderen synes at have udgjort et eget Kongerige, under Navn af Karamanien, og efter lange med Tyrkerne førte Krige blev erobret af Bajazet II., regjeres nu af adskillige, næsten uafhængige Paschaer, der ligge i uophørlige Feider med hverandre. Disse ulykkelige Provindser ere uafladeligen udsatte for Krigens Ødelæggelser og alle Anarchiets Rædsler. Stæderne ere blottede for Folk og Havnene forladte. Under vildt Krat hæve de imposante Ruiner af græske Monumenter sig, og vidne om Tyrkernes Seire og Culturens Forfald. – J nogen Afstand fra Syv=Cap, de Gamles Bjerget Oragus, ligger Staden Patara, hvor Apoll meddeelte sine Drakelsprog. Efter Strabos og Titus Livius's Vidnesbyrd havde denne Stad fordum en Søhavn, men den er nu ved et Morads skilt fra Havet. Et stort, i sine fleste Deele vel vedligeholdt Amphitheater, omgivet af adskillige usle Skjæferhytter, er alt hvad der endnu er tilovers af denne forhen saa blomstrende Stad. Capit. Beaufort erfarede her af Jndbyggerne, at man i nogen Frastand fra Søen træffer betydelige Ruiner. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
efter al Sandsynlighed er det Ruinerne af Staden Tanthus, berømt ved sine Jndbyggeres Mod og Frihedssind, der, beleirede af Cyrus, brændte deres Qvinder og Børn, og søgte Døden i de fiendtlige Rækker, for at undgaae Seiervinderens Lænker. Efterat Capit. Beaufort i nogle Dage havde fortsat sin Fart i Retningen mod Østen, langs med Kysten, landede han ved Øen Castelorizo, som af de italienske Søfarende, formedelst den rødagtige Farve, kaldes castello 10000. Efter Abbed Vertots Paastand skulle i fordums Tider Maltheserridderne have besiddet denne Øe. To gamle Borge, der findes her, og paa hvilke Middelalderens Bygningsmaade tydeligen kjendes, synes at bekræfte denne Paastand. At dømme efter Castelorizzos Beskaffenhed og Beliggenhed er denne Øe den samme, som adskillige gamle Skribenter nævne under Navn af Megista. Efterat
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Mine Herrer, Selskabsaanden har ingen Kraft, naar den ikke styres af Methodens Aand. Det er ved at miskjende denne Grundsætning, at Academierne, Opmuntringsselskaberne, Foreninger af Mennesker i Almindelighed ofte have været mindre gavnlige i deres følger end disse Jnstituters brammende Indretninger syntes at love. Snart bestemte Selskaberne ilde det Maal, de foresatte sig, det være nu ved at indbefatte for mange Gjenstande, eller ved at udelukke Gjenstande, der vare uadskillelige derfra, snart ved, efter noksom at have bestemt Maalet, at forsømme den ikke mindre vigtige Omsorg, at ordne methodisk deres Udførsels Forholdsregler, at kaste et almindeligt Blik paa de virkelige Fornødenheder af den Videnskab, de vilde dyrke eller opmuntre, og at betegne, overenstemmende med disse Fornødenheder, den regelrette Plan i de Arbeider, der skulle foretages: af Mangel paa denne Forsigtighed overlode Selskaberne sig til Øjeblikkets Tilskyndelser, stundom uforsigtige, forfængelige og falske, eller, laante, i det heldigste Tilfælde, Øre til enkelte Jndskydelser, der kunde frembringe et særligt Gode, men hvis meest glimrende Virkninger aldrig ydede et heelt, baade indtrykgjørende og grundigt. - Vi have at befrygte denne sidste Fare, og paa det vi kunne undgaae den, har jeg havt den Ære at forelægge dem følgende Forslag. Centralcommissionen lader udgive og offentliggjøre en almindelig Underretning om de nuværende Huller i Geographien og Midlerne til at udfylde dem, ved fortrinligen at udmærke dem, der deels kunne udfyldes ved lidet bekostelige Reiser og deels ved siddende Arbeider, og lade følge med denne Underretning en Række saavel af almindelige som særdeles Spørgsmaale, angaaende alle Grene af Geographien, og til hvilke Commissionen vil henlede Opmærksomheden af dem, der ville overlade den utrykte Værker, og dem, som ville opgive Æmner for Prisspørgsmaale. Udgivelsen af denne Underretning er betroet til en særlig Committee, bestaaende af fem Medlemmer. - Alle Selskabets Medlemmer indbydes tilat indsende til denne Committee de bemærkninger og Spørgsmaale, som de ansee for passende til dette Arbeide; de, som blive antagne, ville føre deres Forfatteres Navne. - Denne Forholdsregel vil blive drøftet, og dersom den finder Sted, organiseret i den Generalforsamling, som Central commissionen holder umiddelbar i Marts Maaned d. 4. April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Mine Herrer, Jeg udbeder mig Deres skaansomste Opmærksomhed for Udviklingen af dette Forslag, der, som jeg troer, angaaer Selskabets meest levende Jnteresse. - Vi have et tilstrækkelig bestemt Formaal, vi ville forøge Massen af positive Kundskaber om den Klode, vi beboe, og de Folkeslag, som deele dens Herredømme; vi ville fremskynde den Dag, da Mennesket er færdigt med at kjende sin Bopæl og sig selv. - To Midler bør lede os til dette ædle Maal, det ene, de Reisendes Mod, som vi agte at vække, styre og understøtte; det andet er de Forfatteres Jndsigt, hvis Afhandlinger vi krone, eller hvis utrykte Værker og Beretninger, vi offentliggjøre. - Vi kunne ikke bedre indrette det ene eller det andet Slags Arbeide, uden ved at udkaste en almindelig Underretning om Videnskabens nuværende Behov. - Reiserne i ubekiendte Lande udgjøre den første Gjenstand, for vore Ønsker, for vore Forhaabninger, for vore Bestræbelser. Der er ingen Tvivl om, at vi ville kunne opnaae dem, ja, Commissionen behøver kun at opgive et vel sammensat Forslag og Reisende, der er istand til at udføre det mægtige Understøttelser, høimodige Opoffrelser mangle os ei, hele den indsigtsfulde Classe af Selskabet vil interessere sig for de Opdagelser, der ere at gjøre; Egen kjerligheden vil smille der, og enhver vil give et Bjerg, en Bugt, paa hvilkensomhelst Punkt af Jorden, sit Navn. - Men denne Enthusiasme vilde snart bortdunste, naar den ikke styres af viden skabelige Øiemed, af Forsigtighed, af methodisk Aand; dersom vi ei sørge for at vælge blandt saa mange Foretagender, som mueligt, dem, der ere meest passende til vore Ævner, dem, som love med meest Vished en virkelig Udvidelse af Geographien, og dem, der ere mindst udsatte for hine vovelige Tilfælde, der saa ofte ere skadelige for opstaaende Selskaber. Nogle Exempler ville oplyse vor Tanke. - Verdens Øine ere heftede paa Capitain Parrys store Expedition til Nordpolen; dens Udfald vorde som det vil, saa fortjener den Geographernes Beundring og Erkjendtlighed. Men kan vort utaknemmelige Aarhundrede glemme den uforfærdede Mackenzies mindre glimrende, skjøndt ikke mindre nyttige Reise, Næsten ene i en skrøbelig Canot gjennemstreifede denne Jæger to Gange det nordlige Americas umaalelige Udstrækning, han naaede det store Occans Bredder, han naaede et Polarhavs, han afgjorde at hvert Forsøg paa at finde en nordvestlig Gjennemgang maatte styres mod en Brede høiere end den 69 Parallel. Hvor svage have hans Midler været i Sammenligning med hans Opdagelser, Kunne ikke ogsaa vi finde nogle dristige canadiske Jægere, der trænge frem paa hiin Side Mackenziefloden, og frarive forud Capit. Parry nogle af de Laurbær, han søger at høste midt iblandt den evige Jis, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-06
Kjøbenhavns Børs, d. 5 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 75 1/2 a 76. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 100 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 126 Rbdl. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 117. - Svenske Sedler 61 s. -- Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 80000 Ra Nittende Aargang. No. 55. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Juli 1822. Om den faderlige Myndighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Indenlandske Efterretninger. Mariboe, d. 2 Juli. J Gaar Nat blev Mark og Haugeværterne i og ved Mariboe velsignede med en høist velgjørende Regn, som de saa høiligen trængte til. Samme Nat, omtrent Kl. 12 1/2 begyndte det at lyne og tordne temmelig stærkt. Den ene Siksak fulgte paa den anden. Lynilden slog ned og afbrændte en Bondegaards Udhuse i Øllebølle, under Kjerstrup Gods. – J Gaar regnede det af og til med en kjølig Luft, og man hørte enkelte Tordenskrald i Øster Kl. 3 om Eftermiddagen. Men henimod Aften reiste der sig et skrækkeligt Uveir med Plastregn, Torden, Lynild, og Hagel, af hvilke de fleste vare saa store, ja vel større end Rendekugler. Adskillige Vinduesruder her i Byen bleve ituslagne og paa Marken endeel Rug- og Hvedeax knækkede. - Hvad særdeles Forbedringer Nysteds Havn de forrige Aar har modtaget, har forhen været omtalt i disse Aviser, og derfor vil det vist interessere, især de Søefarende, at vide, hvad der til dens videre Fremme nu senere er skeet. 18 Stykker blinde eller under Vandskorpen staaende Pæle, der vare meget farlige for Skibsfarten, ere i Sommer optagne. Disse Pæle, der har en Længde af 8 til 9 Alen, har været nedrammet en 7 Alen i Bunden og formenes at have staaet der urort i over 200 Aar. At faae disse op har længe været paatænkt, men Vanskeligheden heraf, samt Bekostningen dermed, har hindret dette. Endelig har Hr. Havnefoged Gede opfunden en egen Maade, hvorpaa dette lykkelig er skeet, nemlig ved et Slags imellem 2de Baade anbragt Krane. - Snart kan man, til Ære for Havnecommissionens og Hr. Gedes Bestræbelser, vente en god Havn ved Nysted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
J Nysted gives et Jnstitut, hvor Hunde dresseres for en Betaling af 5 til 10 Rbd.; dog modtages ei andre end ægte Puddelhunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Skive, den 2den Juli. Ved Stutteriebesigtelsen i Dag erholdt Selveiergaardmand Jens Møller i Kobberup Bye og Sogn, Fiends Herred, den 1ste Præmie 100 Rbd. rede Sølv for den bedste Hingst, og Selveiergaardmand Jens Nielsen i Saustrup Bye, Oddense Sogn, Sal lingland, den 2den Præmie 40 Rbd. rede Sølv. – J Gaar Middags, omtrent Kl. 12. slog Lynilden ned i Øxenvad Bye, Dølbye Sogn, 2/3 Miil her fra Skive, og afbrændte et Stuehuus hos en Gaardmand, ved den hurtige tililende Hjelp, blev størstedelen af Mandens Jndboe samt øvrige Huse reddede fra Luernes videre Ødelæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Viborg, d. 3 Juli. Den velgjørende Regn, som begyndte her i Søndags, har af og til, især i Nat, qvæget den fortørrede Jord. Luften er derved kjendelig afkjølet, og man tør haabe, at dens veldædige Virkninger vil kiendes paa Markerne. Gud give det. – (Jndsendt.) Ved at læse den Viborger Samler No. 41. Skilderiet No. 30.), saae jeg en anmeldt Klage af Hr. Pastor Bierregaard over Forsømmelse af Skovenes Opelskning, ja endog deres Undergang, som vist er at beklage. Dog gives der ogsaa Mænd her i Egnen ved Holstebroe, som virke for denne vigtige Sag. Hr. Pastor Krarup, i Veirum Præstegaard, har ikke allene opelsket Træer i 100de Tal, og i hans Have er vel omtrent 100de plantede, men har og plantet endeel Skovtræer, som vil komme Efterslægten til megen Nytte, samt Piil i tusinde Tal af mange gode Sorter, ja saaet baade Fyr og Gran hos sig selv, og givet Frøet bort af samme Slags til Andre, ikke at tale om hans skjønne Humlehave, som er en Raritet i disse skovløse Egne, hvor intet Læ gives, og altsammen ved hans egen Flid, thi før var intet. Hr. Nyssum, til Qvistrup, har solgt mangfoldige Skov-Træplanter for 4 Rbs. Stykket, og desuden givet endeel bort for at opmuntre til Plantning. Eierne af Volstrup, Etatsraadinder og Hr. Consistorialraad Schov, have i Foraaret 1821 plantet omtrent 3000 Træer af Eeg, Bøg og andre gode Træsorter. Hr. Krigsraad Fjelstrup, til Sindinggaard, har ikke allene opelsket mangfoldige Frugttræer, men og paa en næsten øde Grund plantet en smuk Skov af sine egne fra Frøe opelskede Træer. Skolelærer Dahl i Holstebroe har en lille kjøn Bomskole af Frugttræer og Skovtræer, som han gratis uddeler til Lysthavende. Og i den vestligere Egn har Hr. Justitsraad Skønau, Bye- og Herredsfoged i Lemvig, og Hr. Justitsraad Tranberg til Bekmark, udmærket sig saare meget. Slige gode Folks ædle Gavnelyst bør ikke være uanmeldt, allerhelst da det udøves i den koldeste og skarpeste Luft i Landet, hvor de nordvestlige Vinde trætte endog den som har tredobbelt Lyst. Fred være med disse Ædle, som saaledes gavne vort trængende Fædreneland. – T..... H.....
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Blandede Efterretninger. J Handelstidenden No. 54 for d. A. læses, Strøetanker, foranledigede af Hr. Candidat H. P. Frenchens Skrift om Papiirpenge", hvoraf vi meddele følgende: Medens alle Theoretikere eenstemmigen have antagen som eneste Grundprincip for et velordnet Statspengevæsen, at den Vare, eller det, som skal tjene til almindelig Omtuskningsmiddel eller som Betalingsmiddel for alle andre Varer, maa have en paa Tingens Natur grundet sand og fast indvortes Værdie - have Routinisterne, hele Europa over, søgt at støtte Pengevæsen paa Credit ved paabudet Tvang, eller paa et tvunget Creditsystem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Følgerne af Routinisternes paa falske Speculationer byggede Creditsystem have i alle de Stater, hvor det er fulgt, været saa sørgelige som ødelæggende for dem, at de ere nedsjunkne fra god Tilstand til Armod, at de ere belastede med en saa uhyre rentebærende Gieldmasse, at dens Hovedstol aldrig kan betales, og at Staterne ikke kan reddes fra Undergang førend at den Tid kommer, at Gjeldmassen bliver til Nul, ved at Renten af den aldeles ophører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Da Routinisterne mærkede, at kun en liden Deel af Seddelmassen blev forlangt omvexlet med Sølv, troede de at kunne forøge Seddelmassen, og da de faae, at Tilliden endnu ikke var svækket, bleve de ved at forøge Massen af Sedlerne, indtil at Coursen viste Sedlernes faldende Credit, og man hyppigere fordrede Omvexlen for forholdsmæssige større Summer, end man forhen havde gjort. J denne Forlegenhed gjorde man Jndlaanaf Bankosedler mod rentebærende Obligationer, og ved deels at henlægge noget af den indkomne Seddelmasse og tildeels at opbrænde det øvrige, søgde man at styrke den svækkede Credit. Men Stats finantserne, der vare svækkede ved at have faaet mindre Jndtægter ind i Værdie, ved Bankosedlernes forringede Priis, ved at alt, hvad Regjeringen consumerede, var blevet dyrere, ved Forøgelsen af Renter, der maatte svares af den nye Obligationsgield, ja vel mere Forøgelse i Udgifterne, fordi man var saa mageligen kommet til Penge ved at Bankosedlerne vare blevne indførte, fremvirkede, at man udsendte flere og flere Bankosedler i Omløb, og for at Banken ikke skulde komme i Forlegenhed, foranledigede Routinisterne, at Sedlerne, uden at omvexles med Sølv, skulde gaae ubehindret imellem Mand og Mand som god Betalingsmiddel. Nu troede Routinisterne i deres Blindhed, at Maschinen ved denne svære Lap maatte kunne gaae til Verdens Ende, som et solid Værk, især naar man ved mødende Omstændigheder satte Lap til Lap, ligesom et eller andet Hul viiste sig, uagtet Theoretikerne ikke forsømte at ville giøre dem seende, ved at vise dem, at Lapperne hindrede Maschinens ordentlige Gang, og at dens Hjultoppe bleve forslidte og Drivfjedrene svækkedes. Ved dette Tvangskridt sank Sedlernes Priis mere og mere, og Regjeringen, der er den største Forbruger, fik vel lige mange Sedler ind i Skatter, men hvad den maatte kjøbe maatte betales dyrere.