JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
No. 56. Aar 1823. den 22de April. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse : privilegerede Kongelig allernaadigst. Stiftstidendr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Nyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Franske Beretninger og Krigen i Spanien. Fra den franske Grændse, den 6te April. Halvfjerds til fiirfindtyve franske, neapolitanske og piemontesiske Overløbere lode sig imorges see for vore Tropper, som passerede over Floden ved Behobia. De marscherede fremad i een Række, lode to uhyre, trefarvede Faner vale, og opstillede sig i Slagorden, foran det spaa Toldenne. Deres Vaaben og Monderinger vare liig den forrige Keisergardes. Tillige havde hele Regimentet Union, forhen Keiser Alexander kaldet, 600 Mand stærk omtrent, besat Høiderne, som dække Staden Jrun. Overløberne sang Oprørs sange til Ære for Napoleon II., Republiken, Konstitutionen og Friheden. General Valin, som kommanderer det 9de lette Jnf. Regiment, lod fremkjøre en Kanon. Men Factionisterne gave sig til at raabe: Artilleriet og alle brave Franskmænd leve! Da lod Generalen, under Raabet: Kongen leve, fyre trende Skud iblandt dem, hvilke tilligemed en levende Geværild bragte hele Hoben i Uorden. Sex af Rebellerne faldt døde til Jorden, og adskillige bleve saarede. En som faldt i vore Hænder, sagde, at deres Chefer havde forsikkret dem om, at der slet ikke vilde blive skudt paa dem, men at man sttex vilde forene sig, med dem. Hos ham, saavelsom hos den Dræbte, fandtes Proklamationer og trefarvede Rokarder. En af Cheferne er falden, dog veed man ikke hvad han bedder. Regimentet Union stod rolig og saae til, men trak sig tilbage saasnart som Overløberne greb Flugten. - den 7de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
J Nat et Resten af Autichamps Division gaaet over Floden. Jgaar Aftes kom der en Deputation med Nøglerne til Staden Jrun. Endnu før Midnat var den besat af vore Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Bayonne, den 8de April. Jgaar Morges passerede Hertugen af Angouleme, e i Spidset, for sin Hær, over Bidssaofloden. Hovedqvarteret er i Jrun, hvis Jndvaanere modtoge Hs. K. H. med Raabet: Kongen leve, Hertugen af Angouleme leve! den 9de April. Det første Armerkorps, som nu gaaer frem i Spanien, er 25000 Mand stærk under Hertugen af Regio. Det tager Veien af Tolosa, Sevastian og Pampelona. Det andet Korps skal passere Bidossaden 12te April, og det tredie den 18de. Med dette, under Marskalk Moncey, skal den spanske General Stoles være kombineret. Begges Styrke er omtrent 40,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Paris, den 10de April. Kongen har bemyndiget Hertugen af Angouleme, til at besætte alle ledigblivende Poster i Armeen, samt uddeele Ludvigs-, Fortjenst- og Æreslegiens Ordener. - Den portugisiske Gesandt, der havde faaet sin Regjerings Ordre til at reise fra Paris, saasnart som Krigen blev erklæret Spanien, er reisefærdig. Jforgaars fik han sine Passer paa Forlangende. Spanske Beretninger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Madrid, den 3die April. Af alle Foranstaltninger at slutte, synes det som Chroflodens Bredder ere bestemte til at vorde Stue pladsen for vigtige Begivenheder. Paa denne Side bereder man sig til Kamp paa Liv og Død. Jndbyggerne fra den anden Side flygte hid i tusindviis. Der vrimler af Guerillas, Fjeldene befæstes, og Ballasteros har posteret sig saalunde, at han kan hindre Fjenden fra at trænge frem igjennem SalingsSnevringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Jtun, den 4de April. Det herværende Unions-Regiment (forhen Alexander, har faaet Ordre til, imorgen at trække sig tilbage, og kun lade nogle Observationsposter blive staaende ved Bidassag, som ved de Franskes Fremrykning ogsaa skulle trække sig tilbage. Alle Omegnens Levnetsmidler ere bragte hen til Fæstningen Sebastian, som har et talrigt Troppekorps til Forsvar, og hvis Kommandant har svoret paa, at lade sig begrave under dens Ruiner. Pampelonas Jndvaanere drage bort derfra med deres bedste Gods. Navarra og de baskiske Provindser ere heel udtømte for Levnetsmidler. Alt sendes bort hiinsides Cbro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Engelske Beretninger: London, den 5te April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Den kgl. spanske Regjering har bevilget alle engelske Soldater, som blive saarede i Spaniens Frihedskamp, saavelsom ogsaa deres Enker, de samme Pensioner og Fordele som de spanske. Sir R. Wilson har som Følge deraf kundgjort, at der nu var ingen Hindring meere for ham, til at indskibe sig med det Korps Frivillige, han har hvervet til at stride for den gode Sag. - den 8de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Vor Regiering har i den sidste Uge havt en meget levende Korrespondents med Spanien, faaet adskillige Kourerer, et Skib sendtes igaae til Cadix, og et andet Krigskib skal om nogle Dage følge efter. Fra Lissabon, haves Efterretning om, at Ministeriet har ladet Citadellet befæste og proviantere for sammesteds at bringe Kongen i Sikkerhed, hvis Uroligheder bryde ud i Hovedstaden som der altsaa maa være Tegn til. - Bladet Koureren har den Efterretning, at der afsendes Kommissarier fra Rusland, Østerrig og Preussen til den franske Armees Hovedqvarteer i Spanien, samt at der i Polen sammentrække 150,000 russiske Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Blandinger. Den genuesiske Flaade ligger parat til at øbe ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Paa Toulons Rhed laae den 26de Marts 15 Krigskibe frilfærdige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Det engelske Admiralitet har gjort en heel Deel Forfremmelser i Marinen, deriblandt udnævnt fire Admiraler af det blaa Flag. Der følge 150 Bagere med den franske Hær. Ogsaa følger der en Biskop med som Almose nier hos Generallissimus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Ved Telegraserne har man i Paris Efterretninger fra Grændsen i 2 1/2 Time. At det tager saa lang Tid kommer af, at man har maattet gjøre en Krumning af 100 Mile. Efterretningen om Hertuginden af Angoulemes Jndtog i Bordeaux havde man i Paris 35 Minuter (Afstanden er 82 Mile).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Handelshuset Rothschild har forbundet sig til at levere i Bayonne 18 Millioner i spanske Penge. To Fartøier med Piastre vare alt komne, dertil fra London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Fra Frankfurt skrives den 12te April: "En Koureer som kom igaar hertil fra Paris har voldt stor Bevægelse paa Børsen. De besynderligste Ryg tit kom i Omløb, og da et bekjendt mosaisk Huus, som fik Koureren, strax gjorde betydelige Opkjøb, saa stege alle Statspapirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Den spanske Grev Torene var kommet til Frankfurt, hvor hans Ankomst vakte megen Sensation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Et Dampskib skal gaae mellem Brighton og Corunna, og, som man beregnet, ende Reisen i 95 Timer. (Man kan saaledes regne: at naar En reiste fra Kiøbenhavn til Hamborg over Kiel, med Dampskibet, som kan skee i 40 Timer, derfra til Curhaven i 7 Timer, til Harwich i 36 Timer, gjennem Engelland med den ypperlige Postbefordring i 48 Timer, til Søes med dette Dampskib i 95, kunde han være temmelig vis paa at naae Spaniens Kyst, i 9 Døg- og 10 Timer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
I Luzern maatte nylig en Studiosus Theetogiæ, som var dømt til Kirkebod, under hele Gudstienesten i Jesuiterkirken ligge paa sine Knæe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Blandt de Spaniere, som maatte forlade den franske Stad Bayønne fordi de ikke hørte med til Jnsurgenternes Partie, vare Nogle som havde været bosat der en heel Snees Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
En lille Stad ved Navn Nato, i Nærheden af Palermo, er gandske bleven ødelagt ved det sidste Jordskjælv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Den 21de Marts faldt der i Neapel saa megen Snee, at fem Kirkers Tage styrtede ind af dens Vægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
J Finland har man den 18de Januar havt to stærke Jordskjælv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
De katholske Bønder i Jrland begynde at forstyrre Protestanternes Gudstieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
En Deputation af 16 Laplændere, hvoriblandt en norsk Dannebrogsmand, er kommen til Stockholm, for at ansøge om Tilladelse at bygge nogle Kirker paa deres egen Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Mellem Stockholm og St. Petersborg har der paa nogen Tid været en levende Koureervexling. Afdøde Grosserer Pløens Gaard i Christiani er bleven kjøbt for Statskassen. Regning til Storthingshuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Fædrelandet. J Slutningen af Mai, siger man, vil den kongelige Familie tiltræde Sin Reise til Holsteen, og være tilbage igjen i Hovedstaden i August. Ryge, Frydendahl, Lindgreen og flere af de kgl. Skuespillere og Stuespillerinder ville i Aar give Sommerforestillinger paa Khans Theater. (Vi faaer nok altsaa neppe den Fornøielse at see vort gamle Selskab her i Sommer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Den 10de April begraves Madame Zinck. Hendes Liigfølge bestod af 41 Vogne, hun kjørtes ud til Asst. stentskirkegaarden udenfor Nørreport. Hr. Confessionarius, Ridder Liebenberg holdt en smuk og rørende Tale, og Theaterperfoualet fang en Plalme, i som var skjøn og høitidelig. I Løverdags var paa Theatret Sørgeminde over hende, der var atrangeret som følger: Duverturen til Cendrillon, derefter Begyndelsen af 1ste Att, hvor begge Søstrene spende i paa Pynt synge en Duet. Ames (Mad. ZincksPlads ved Askekrogen staaer naturligviis vacant, men hvor hun ellers pleier at falde ind i Musikken, tier den, og opvækker altsaa Sensation; derpaa kommer den vise Alidor ind, sigende: Hun er ei mere. fremsiger nogle kraftige og skjønne Vers, der dobbelt gjorde Jndtryk ved hans Nielsen, ligesaa rigtige som fortrinlige Declamation, forenet med Natur, Kons og Hjertelighed; han siger ogsaa, at som Beviis for den Hedenfarnes Savn m.m., vil kan lidet han slaaet med Tryllestaven med Baggrunden give Beviis, hvorledes hun hædres i sin Grav. Decorationen forandres derved til Pragtsalen i Slutningen af Stykket, hvor hun sad paa Thionen, som nu derimod stod ledig, men paa den en Asketrukke, hvor 18 Personer af Theatrets Personale hver for sig og i Costume af Stykker, hvori hun har spillet, enkeltviis fremtræder, offter paa Thronens Tomted, og fremsiger hver nogle Stropher, passende paa hende og Stedet, i Forening med Enhvers Følelser. Det hele er udarbeidet, af Dhlenschlæger, og blev udført fortræffeligt; det vakte almindelig Jnteresse, og visselig gik Faa uden Taarer fra dette hjerterørende Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Paa Aalborg Exerceerplads har i disse Dage et ungt Menneske skudt sig. En Skytte i samme Egn er om Morgenen fundet omkommen i en Tørvegrav tilligemed Hesten, hvorpaa han havde redet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Dødsfald. Geheimekonferentsraad og Overforstmester C. H. von Linstow, Storkors af Dannebrogen, i Hirsch, holm; Fru Blan Madam Brogger, S. Wedege, Assistens i Nationalbanken B. Møller, alle i hvn Fru Kammerraadinde Aschlund fød Brøndsted i Nyekiøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Khans Kours, den 18de April. - 249. Specier 14 Rbmk. 15 s. Obligationer 76 a 76 1/2 Norske Sedler 16.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Befordringer og Afgang. Justitsraad, Borgemester, Byfoged og Byskriver i Com ført, L. A. Bernth, beskikket til Herredsfoged i Woer og Nim Herreder under Aarhuus Amt, afsked. Capitain og Cand. juris A. P. Høst, til Birkedommer paa Fanøe; Capitain J. Smed til Vaterskout i Helsing og hidtilv. resid Capellan ved Bremerholms Kirke i Khvn. A. K. Holm, R. af D til Sognepræst ved bemeldte Kirke og Menighed samt til Provst ved Søe-Etaten og Garnisonen; hidtilv. anden resid. Capellan, H. C. Michelsen, til første resid Capellan ved bemeldte Kirke og Menighed; Cand. theol. B. Münter til anden resid. Capellan ved bemeldte Kirke- og Menighed; Cand. theol. J. P. Schou til Sognepræst for Gjøbrad og Balle M. 1 Aarhuus Stift; Cand theol. høvring til Sognepræst for Colind, Eddrup og Skarresøe, 1 Aarhuus Stift; Sognepræst for Timmering i Ribe, Stift. A. F. Linde, til Sognepræst for Sneberg og Tiørring M. i samme Stift; Sognepræst for Jelstrup og Lyngby. M. i Aalborg St., J. Rostrup, til Sognepræst for Tornbye, og Udstrup M. i samme St.; Student og første Lærer ved Frue Fattigskole i Khvn. S. Hansen, til første Lærer ved Borgerskolen i Sorøe, samt til Klokker og Chordegn sammesteds; Bogholder Thune til Undergraver ved Garnisonskirken i Chvn. Maanedslieutnant Sønderup til Toldbetient i Nakskou; Maanedslieutn. Haas til Toldbetjent i Odense; C. P. Randel til Toldbetient i Fredericia; Kommandeersergeant Hartnack af fyenske J. R. samt Livjæger, J. Jacobsen, til Toldbetiente i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Bekiendtgiørelser. Vores ægteskabelige Forbindelse den 11te April A., bekiendtgiøres herved for Familie og Venner. Chr. T. Guldager. Kirstine Dahl. Ligningen til Vægler, Sprøite og Lygte Skat, ten, samt Byens Bekostning for 1823, ligger til Eftersyn paa Borgmesterens Contoir i 14 Dage fra Dato, efter hvilken Tid den indsendes til Approbation. Aarhuus, den 22de April 1823. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
At jeg, i Overeensstemmelse med det Kongelige Danske Cancellies Resolution under 12te April d. A., af Stiftamtmandskabet den 17de f. M. er constitueret, til at forestaae Brier, Maaler og Vrager-Tienesten, ber i Staden og at jeg den 1ste Mai næstkommende overtager Bestyrelsen af dette Embede, skulle jeg ikke undlade herved at bekiendtgiøre. Jeg logerer hos min Fader, Bidemand og Graver, Bøggild boende paa Vestergade, men er at træffe om Dagen paa Borgermesterens Contoir. Aarhuus den 22de April 1823. Jns Bøggild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Stedet No. 69 paa Middelgade, beliggende millemJørgen Dyhrs Gaard og Havgyden, vorder paa Forlangende af Eieren stillet til Auction i selve Stedet Tirsdagen den 29de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og om nogenlunde antagelig Bud, skeer, absolut bortsolgt, efter de da bekiendtgiørende Aarhuus, den 19de April 1823. Conditioner. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Da ingen antagelig Bud erholdtes ved 3die Auction over det Dagleier eller Tømmermand Anders Sørensen Herskind tilhørende Sted i den søndre Ende af Møllestien, saa vorder bemeldte Sted efter Vedkommendes Reqvisition stillet til 4de Auction til absolut Bortsalg, Onsdagen den 30te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Aarhuus, den 19de April 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur. Den Christopher Jensen i Tulstrup tilhørende Annergaard, beliggende i bemeldte Tulstrup Bye, og Sogn, Gern Herred, staaende for Hartkorn Jordskyld 1 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyl1 Fdkr. 2 3/4 Alb., bliver ifølge Forliigshaverens R. qvisition opraabt til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, som holdes i selve Gaarden Fredagen den 2den Mai næstk., Kl. 9 Formiddag. Conditionerne vil blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 16de April 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Trælast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Et Partie fortrinlige Drammens Brædder, Trælast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Et Partie fortrinlige Drammens Brædder, Tömmer og Lægter af forskiellig Længde, er disse Dage ankommen hertil og ved Mindets söndre Side opsat til Liebhaveres Eftersyn. I Mangel af Salg underhaanden, vorder bemeldte velsorterede Trælast stillet til offentlig Auction. L. F. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
J Følge Vedtægt under Skiftet efter afgangne Søren Nielsen af Briinholmaard, bliver, de dennes Stervboe tilhørende Eiendomme stillet til og fentlig Auction til absolut Bortsalg, Mandagen den 28de April næst Kl. 10 Formiddag. 1) Breinholmgaard i Aale Sogn, hvis tilliggende Eiendomme har Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. med tilhørende Konge- og Kirketiende samt den nedlagte Sæd. 2) En Gaard i Sønder Gludsted i Eistrup Sogn, som for Tiden beboes af Anders Christensen, Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. med Sæt og Avl. 3) 1/2 Part af et i Aale Bye beliggende Smedehuus 4) Ind- Udboe og Besætning af alle Slags. Auctionen afholdes paa Breinholmgaard og erfares Conditionerne der Tørsting Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, Frich. den 15de April 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Hos undertegnede kan bekommes godt Kløverfrøe, til billigste Priis. Veile, den 24de Marts 1823. J. Ballin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Skibscapitain P. R. Møller er bestemt at afgaae fra Enden til Bordeaux med Galleasen, Lucise Magdalene Charlotte for at afhente en Ladning Viin. Da han endnu har en liden Deel af Rummet udisponeret, saa vilde Vedkommende som ønske Gods med dette Fartøi, enten henvende dem til Skipperen, Adresse voullemert freres d'Egmont & Comp. i Bordeaux eller til undertegnede Eiere. Aarhuus, den 22de April 1823. H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
Skipper Jens Nyerup agter saa hastig muligt at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. At jeg undertegnede er flyttet fra Tangen og bort nu paa Middelgade i Smedemester Liisbergs Gaard har jeg herved den Ære at tilkiendegive mine ærede Kunder, saavelsom Enhver der for Fremtiden vil beære mig med deres Søgning. M. Larsen, Smedemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
At jeg er flyttet fra min forrige Bopæl paa Svine torvet til Hr. Schucanys Gaard tæt ved Siden af, har jeg den Ære at bekiendtgiøre. Anbefalende mig lige med alleslags Possementmager- og Knapmager arbeide til de billigste Priser. H. Henius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
At jeg er flyttet fra Middelgade til Svintorvet i de Værelser som før beboedes af Possementmageren, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre. P. Meyer, Blikkenslager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-22
At undertegnede er flyttet fra Nørregade til Gaarden No. 124 paa Søndergade, Kiøbmand Davia, Davidsen tilhørende, og som forden handler med al Slags Damepynt, Straahatte mom og at gamle Straahatte hos mig kan blive omsyrde ligesom Pigebørn kan erholde Underviisning i Syening. Brodering, og alle andre Slags Fruentimmer=Netheder, og om forlanges erholde Kost og Logis i Huset, alt for billig Betaling, undlader jeg ikke herved at kundgiøre, i det jeg forsikkrer Enhver om reel og god Behandling. Horsens, den 21de April 1823. M. S. Levn. Logis for to Dragoner, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Aar 1823. No. 57. Fredagen den 25de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Den til Forsendelse :med Brevposterne. privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Nyheder fra Udlandet. Alles Forventning er nu spændt paa Udfaldet at de Franskes Jnvasion i Spanien, da Meningerne ere meget deelte om hvorvidt de ville finde alvorlig Modstand eller ikke, til Nøgle mene at Geistligheden, som indseer, at den vil mere vinde en tabe naar Franske mændene seire, vil befordre disses Frimstridt, og ikke, som i Napoleons Tid, opvidse Almuen imedem; Andre mene, at det konstitutionelle Partie Spanien er stærkt nok til at staae sig, og at den egentlige Krig først vil begynde, naar den franske Hær fordyber sig i Landet. Desuagtet synes det for Di blikket dog at være den almindelige Tro i Europas Hovedstæder, at det nu herskende Partie i Spanien vil komme til at bukke under, og at den nysbegyndtrig vil faae en hastig Ende. Denne Mening har ikke allene udbredt sig paa Varsen i Paris og Amsterdan, men, som det Mærkeligste, selv i London, hvor Statspapirerne heel pludseligen stege ved de sidste Efterretninger man erholdt fra Krigens Skueplads, J Paris ere Mange af den Mening, at den franske Armee skal for det første ikke gjøre andet, end med den venstre Fløi besætte Navarra og blokere Pampelona, medens Contrummet eller Hovedkorpset marsche. rer over Tolosa og Vittoria, og den høire Fløi udstrække sig indtil Biscara, besætter Bilbao og blokerer St. Sebastian, hvorved Afdelinger af den franske Flaade skal i Bugten ved Biscapa understøtte Land. operationen; og man haaber, at imens Armeen kun en Tidlang er i denne Stilling, vil der udvikle sig Begivenheder, som ville tvinge de nærværende Magt havere til at indgaae de forlangte Concessioner og tilveiebringe en Udsning ved engelsk Mægling. Saalunde i synes i det mindste Planen lagt og Aftalen gjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Det vil nu gielde, hvorvidt Udførelsen vil stemme overeens dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Begivenhederne i Spanien. En overlagt Plan giver sig overalt tilkjende i de Spanskes Foretagender. Fra alle Kanter trække de sig bagved Chrofloden, og rømme, paa Fæstningerne nær, alle de nordlige Provindser. Selv Mina trækket sig tilbage, efterladende sig kun nogle Guerillashove mellem Fieldene. Alle befæstede Stæder og Byen har han forinden ladet brænde af. Ballasteros har posteret sig foran Vittoria, paa hvis Høider trindtomkring det vrimle skal af Tropper. Der skrives fra Saragossa, at Arragoniens Jndbyggere væbne sig en Masse for at begive sig til Ebrofloden. Den berømte General Morillo staaer med en stærk Reserve hær ved Valladolid. Alle Tropperne som vare i Bil bad, ere dragne bort derfra. Men Fæstningerne ere velforsynede og stærkt besatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Franske Armeeberetninger: Hovedqvarteret i Frun, den 7de April Idag Morges Kl. 6 rykkede Hs. K. H. HærensGenerallissimus, ind i denne Stad, hvis Jndvaanere, modtoge ham med Jubelraab. Hertugen af Reggiøtager Posto i Opatzun; hans Avantaarde, under General Vallin, trænger fremad til Ernani; St. Sebastian blokeres; de vigtige Havne los Passages og Fontarabia ere tagne i Besidddelse. Overalt modtages de franske Tropper med Raabet: Kongen leve. Den royalistiske spanske Armee voxer daglig. General Espagne har alt bemestret sig Tilgangen til Pampelona. General Couchprykker over Roncevaur fremad til ham med sin Division. General Qvesada dækker med tre Batailloner Hertugen af Reggiøs Flanker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Hovedqvarteret Oparuun, den 9de April. Avantgardens Brigade under General Vallin befinder sig en halv Dagmarsch hiinsides Tolssa, som Hertugen af Regio har besat med sit Armerkorps. Divisionen Bourke har tæt indsluttet St. Sebastian. Denne Generals Parlementair blev modtagen med Geværskud, hvorpaa vore Tropper bemestrede sig Høiderne, som beherske Pladsen, og dreve Garnisonen rask tilbage. Men efter en Timestid forsøgte Fjenden atter et Udfald med 3 Batailloner og 15 Kanoner, men ogsaa dennegang sloges de tilbage af vore Tropper, under Generalerne Albignae og Marguerge. Jntet var at sammenligne med vore Troppers brave holdning: Under Raabet: Kongen leve, styrtede de mod Fjenden. Vi have kun 20 Døde og Saarede at beklage, men Fjendens Tab er meget større. Imorgen vil Hs. K. H. uddele Belønninger til de Officerer og Soldater, som have gjort sig værdige dertil. Armeens Hovedqvarteer bliver imorgen, den 10de, i Ernani, og den 11te i Tolosa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Hovedqvarteret i Tolosa, den 12te April. Jgaaraftes rykkede Hertugen af Angouleme indi denne Stad. Hertugen af Reggio staaer i Villa franca, og Avantgaarden i Villareal, to Dagmarscher, fra Vittoria. Det andet Korps staaer en echelon, imellem Tolssa og Oparzun. Den kgl. Garde under, støtter Hærens Operationer. Hs. K. H. befinder i sig vel. Den af Hertugen installeerte Regjeringsjuntavar Dagen iforveien kommen hertil. Ved Troppernes Jndmarsch hørtes Jndvaanerne raabe: vive Ferdinand vive la Religion vive le Roi de France! Paris, den 16de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-04-25
Ved en Telegrafdepesche har man Efterretning om, at Armeens Hovedqvarteer var den 14de i Villafranta. Den 17de skulde det være i Vittoria. Begge Armeekorps haabede endnu samme Dag at staae ved Chroflodens Bredde.