JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
J samme Blad Nr. 22 erindrede jeg, at den første bemærkning ikke var grundet, fordi 1) Prof. Raskes Regler ikke omfatte alle tvivlsomme Puncter, saasom Brugen af 9 og i Mynt, af og i vække m.m. 2) fordi disse Regler netop maa forvolde Vaklen, i det Nogle ville rette sig efter dem, medens Andre følge den gamle Skrivebrug. 3) fordi de tildeels grunde sig paa Udtalen, og det i Tilfælde, hvor den er ubestemt. Sammesteds bemærkede jeg, at det gamle danske Skrifttegn ikke var 3 men 2, samt at Hr. G. ikke har fulgt Prof. R. Skrivesystem i dets Hovedpuncter, men blot skrevet i, et Forkortningstegn for an, dannet i Analogie med n og m., til at betegne Lyden aa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Jndenlandske Efterretninger. Louisenlund, den 23 Juli. Formedelst det urolige Veir er Deres Majestæters Afreise, som var berammet til i Dag, udsat nogle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Jfølge den, mellem Staden Kjøbenhavn og det forenede almindelige Gas-Compagnie i London, under 6te d. M. oprettede Contract, er det tilladt bemeldte Gas-Compagnie at oprette et Gasbelysnings Establissement her i Staden, imod at det paatager sig paa 21 Aar, nemlig fra 1ste August 1826 til 31te Juli 1847, at belyse alle offentlige Gader, Stræder, Veie, Pladser og Torve i Kjøbenhavns Bye, Christianshavn og *) Baggesen og Pram rime det paa før(Adverbium, C. A. Lund derimod paa døer. Vesterbroe deri beregnet, med Gas af Steenkul, Olie eller andet, paa de Vilkaar, som Contracten nærmere bestemmer. - Compagniet skal, efter sit Tilbud, skaffe en Belysning, som i det mindste er 3 Gange saa stærk, som den, der nu haves af de hidtil brugte 2000 Tranlygter, og formener at tilveiebringe samme ved 800 Gaslamper med store saakaldte Flagermuusvinge-Brændmundinger. For denne Belysning er foreløbigen med ovenmeldte Gas-Compagnie accorderet en aarlig Betaling, fra 1ste August i det ene Aar til 1ste August i det næste Aar at regne, af danske Rigsbankdalere 12,500 rede Sølv, saalænge Prisen paa hvid Havkalvstran her i Staden ikke er over 20 Rbdlr. r. S.; men naar Middelprisen, paa denne Slags Tran i September og October, Maaneder skulde være over 20 Rbdlr. r. S., da skal for hver 1 Rbdlr. r. S. denne Middelpriis overstiger 20 Rbdlr. r. S., for det iværende Aar, fra 1ste August til næste Aars første August, endvidere tillægges 400 Rbdlr. til den til Compagniet erlæggende Betaling, dog kun indtil denne skulde stige til en Sum af 16,500 Rbdlr. r. S., som er Maximum af den Sum, Compagniet kan fordre, i hvor høit end Prisen paa Tran maatte stige; dog, skulde Vedkommende, paa Stadens Vegne, efter en Tids Forløb, i Stedet for en saadan varierende Betaling, foretrække den af Compagniets Agent foreslaaede faste aarlige Sum 14,500 Rbdlr. r. S., uden Hensyn til Tranpriserne, saa skal det være Staden tilladt at vælge saadan Betalingsmaade, imod at vedtage denne for den hele tilbageværende Tid, og at godtgiøre Compagniet det, der har været erlagt mindre end 14,500 Rbdlr. for de tilbagelagte Aar. For denne Betaling, og uden Tillæg i samme, lader Compagniet ogsaa de nødvendige Gasværker opføre og indrette, anskaffer alle dertil hørende Apparater, samt antager og lønner de fornødne Folk til at reenholde Lamperne, tænde og slukke dem paa de bestemte Tider, samt sørge for, at de i den hele Tid, de skulle være tændte, brænde med den bestemte Flamme. - Compagniet skal, efter dets Løvte, til dets Gasfabrication være forbundet, saa meget som muligt eller passende, at anvende Bornholmske Kul. Ligeledes skal det lade Lamperne og de andre Inventariestykker, det kan behøve, forfærdige her i Landet, naar de her kunne erholdes af passende Godhed og til en passende Priis, og naar Compagniet finder, at Danske kunne levere dem af samme Godhed og til samme Priis som Fremmede, skal dem altid gives Fortrin. - Ved Contractens Udløb om 21 Aar er Compagniet pligtigt til, naar det fra Stadens Side ønskes, at fornye den paa de samme Vilkaar, eller for en ringere Betaling, hvis Tran priserne paa den Tid ere lavere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Kjøbenhavns Børs, den 26de Juli 1825. Hamburg 2 M.a vista 211 Species 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 103 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 194 1/2 195 Rbd. Sedl. 52 153 Rbs. Tegn. 195 1/4 Rbd. Sedl. 90 3/4 i Banco. i Sedler. 99 1/4 100 Banco. 99 1/2 100 Banco. 106 106 1/2 i Banco. 98 1/299 i Banco. 89 90 i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte, 70 1/4 a 70 3/4 L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Til Min for 46 Aar siden hensovede Moder! i Anledning af min 66de Fødselsdag. Blandt Livets kosteligste Goder. En skjønsom Yngling Jntet har Meer dyrebart end huldrig Moder, Saaledes just som min Du var: Hvem troer vel Moder god og skjøn Som Hendes førstefødte Søn, Saa moderlig en Ømhed fatter Hun for den lille Talisman, At ømmere af første Datter. Ei Fader gjennemtrylles kan Han Hende, som jeg Ketty Dig, End ynde nok saa faderlig. Her, under sildig Alders Rynker, Skjønt meer og meer saa uformærkt Erindringsevnen i os synker; Dog levende og lige stærkt Hvert tidligt Ungdoms-Jndtryk vist Ledsager Os til allersidst. Naturen, Alles Moder, gyder Os troeligt hver den Sandhed ind; Men Du især mig dermed fryder, Naar hos Dig er min Sands, mit Sind; Ej firogtyve Timer gaae, At op til Dig jo disse naae. Hvor frit jeg end med Andre tænker, Kun sagte Stemmen lyde tør; Knap taales nu blot Klang af Lænker, Og Dine bærer jeg som før, Dem løser ej, til hist min Aand Sig faaer et evigt Silkebaand. Sku vennesalig fra Dit Høie Hvorledes i en søvnløs Nat Jeg rørt, med taarevædet Øje, Af Længsel, Grublen, Syner mat Hendisses ved den Trøst saa sød: Endnu at vaagne i Dit Skjød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Min uforglemmelige Moder, Jndtil det lysner saa for mig, J allerhjerteligste Oder Jeg vil, jeg skal lovsynge Dig: Jmidlertid kom stedse Du Din egen første Søn ihu P. Blicherolsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Doogtyvende Aargang. No. 61. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Juli 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Post scriptum. til Prof. Nyerup fra A. Gamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Ved at læse Prof. Molbechs Stiklerier paa det halvdanske Sprog, den nysvenske Skrive made og de latinske Bogstaver o. s. v. (Skild. Nr. 58 S. 921.) faldt det mig ind at jeg i mine bemærkninger om Ortografien havde glemt en Materie, hvorom jeg endnu vil tilføje et Par Ord. Jeg ønskede nemlig meget, vi kunde fae indført latinsk Skrift istæden for den gotiske. Jeg vilde endog ladet Jesu Moral, som jeg udgav pa Subscription, trykke dermed, men Agent Gyldendal radte mig derfra, sigende den savilde blive mindre almindelig læst. Det er besynderligt at man endnu i de lærde Skoler, ligesom i Borger= og Landsbyskoler ikke allene nøder Børnene til at lære at skrive hine Kragetæer, men ikke engang vil tillade dem at skrive deres danske Stile eller Udarbeidelser, med latinske Bogstaver. Ingen af mine Børn have lært at skrive andre end de latinske Bogstaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
J Fortalen til min Læsebog af 1797 har jeg ogsa anbefalet deres udelukkende Brug i alle Skoler, og understøttet min Anbefaling med flere betydelige Grunde, som jeg ikke her vil gjentage. Skrivelse til Prof. A. Gamborg fra R. Rask. om Retskrivningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
J min Skolegang hørte jeg rigtig nok, at to Punkter udgjøre ikke en Linie, to Linier ikke en Flade, to Far ikke en Ko, ja ikke engang tre, fire eller fem Far udgjøre en dygtig Ko eller Hest. Ligeledes udgjøre ikke heller to og et o eller to rety, ei heller to, tre eller fem aaaaa et skikkeligt a. Dog Brugen forandrer sig, kan jeg tænke - nei, hvad siger jeg, den lader nok være at forandre sig, siden Prof. Molbech har sat den fast i sin Ordbog. Det er dog ellers ubegribeligt hvorledes en Mand som han, der træder al Brug under Fødder, ikke undser sig ved at berabe sig paa Brugen. Han skriver Bierge for Bjerge, Stierne for Stjerne, Gierne for Gjerne, Hielpe for Hjælpe, Hierte for Hjærte o. s. v. og mærker ikke at Brugen løber løbsk imedens han skriger og korrekser, gjendriver og komplimenterer, beviser klarligen at to og to er fem, og raber pa sin Ordbog, som Brugens Repræsentant, ja vel at mærke den sletteste Brug i Dannemarkes Rige, Vilde han blot en Gang se i en Almanak, sa kunde han finde pa Januar bladet: Jesus gik ned af Bjerget (ikke Bierget) samt Anmærkninger LandAlmuen til Tieneste (ikke Tieneste. Jai Dr. Ursins Lærebog, som dog vist ikke er skreven for at kuldkaste Brugen, kunde han finde: Hjælpelinier ikke Hielpelinier) og meget andet, som kunde hjælpe ham til at rette utallige af de Feil, hvoraf hans Ordbog vrimler, og som for et halvt Hundredasiden ere forkastede bade af det danske og norske Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Det er naturligt at den nærværende Skrivebrug grunder sig pa den ældre og denne paa den ældste, da nu Prof. Molbech hverken kjender gammel Dansk eller Islandsk, eller ogsa foragter alt Hensyn dertil, sa kan han umulig bedømme Brugen eller rette noget Misgreb, eller vælge i noget tvivlsomt Tilfælde, f. C. om man bør skrive Hjærte eller Hjerte kunde synes tvivlsomt, hvis nu Prof. Molbech vidste at man i gammel Dansk skrev Hiarte f. E. i Povel Eliæ Svar til Hans Mikkelsen (1527), og i Jsl. siger Hjarta, sa vilde han indse at Hjærte er det retteste; men se han skriver Hierte! En Bonde altsa, som endnu siger Hjarte, vil ledes af sin Almueudtale til at skrive rettere end Professor Molbech, der ledes af sin egen Skygge. At jeg deeler Hierte, mener jeg er billigt; ti H. i siger Hi, ligesom B. i siger Vi, D, i siger Di, o. s. v. i Bien, bier, Bierne, Diren, diner, Gien, Giverene, Hieen, Hirer, Hierne, Liven, Liter, Stien, Stier, Stierne o. des. Det er virkelig morsomt at høre Prof. M. definere en Orthograph og se ham fremstille en liden Prøve, hvorledes sadan en bør udvikle en Materie til Gavns, ul. Læren om i (Skild. S. 901.) samt korrekse Hr. Dahl fordi han lærer: "Foran en Selvlyd i samme Stavelse bliver J lyden altid betegnet ved ; f. C. Tjære." Er det ikke ogsa en Skam at Hr. Dahl skriver Tjære, da man af Prof. M. Ordbog kan se det hedder: Tirere, eller Tiære. Det aller morsomste er dog unægtelig hvor Prof. M. understøtter sin Lære med Islandsk, i Aftenbladet f. C. fortæller han os at Jslænderne intet have, og i Skilderiet (S. 902) "at de aldrig betegne denne J lyd, hvor den smelter sammen med Vokalene, ved et j, men ved en Aksent over dette e". Det ene er ligesa klogt som det andet; ti i er ganske almindeligt, havde han blot læst den første Side af Varnsdæla, som Hr. Justits rad Werlauf har udgivet med dansk Oversættelse, sa vilde han have fundet et stort J pa tredie Linie, og i Flertallet af Ord som fjandiskrives fjendt ikke sendt, hvilket han kunde se i min isl. Sprl. Nr. 41. Han ved altsa hverken hvad Bogstaver der findes i Islandsk, ei heller hvorledes de anvendes, Gid han dog vilde spare sig Umagen at anføre noget af dette Sprog!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Prof. M. beviser ogsa med Lignelser, f. E. (Skild. S. 900) Ligesom Forfatteren af en Lærebog i den danske Lovkyndighed ikke er Lovgiver, i Danmark og ikke bør blande et nyt Lovforslag, imellem Lovgivningens positive Forskrifter - Jkke anderledes bør man i en dansk Retskrivningslære vel vogte sig for at indføre en Artikel om at bruge al Altsa indser Prof. M. ikke at der i Retskrivningen ingen Lov er og ingen positive Forskrifter at skrive Lærebog over, uden maskje- hans Ordbog; ja der er Bylden uden Tvivl. Den burde være lagt til Grund, skont den ikke selv grunder sig paa noget, men gar tværtimod Udtale og Brug, Oprindelse og Overensstemmelse! Jeg troede at vise Prof. M. en Artighed, i det jeg aldrig med det fjærneste Vink angreb hans Bog eller hans Retskrivning; men da han absolut ikke kan tie selv, sama han have Skaden, for Hiemgield, hvis jeg med disse Linier, skulde betage hans Ordbog noget af dens vist nok sare ufortjente Anseelse. Dette refererer sig egentlig til Nr. 57 af Skild.; i Nr. 58 er han endnu fattigere paa Grunde, skant rigere pa Ord, og slar fortvivlet om sig med forhadte Udtryk, som patrænge, pabyrde, patrue, Efterabere, servile Tilhængere, Aberi, Beskyldning, ocs.v. Men jeg haver at Prof. M.s Disputeremade forlængst er Publikum bekjendt, ligesavel som de lærde Mænds Arbeider, som han falskelig beraber sig pa at stemme overeens med: Badens, Blochs, Bøghs, Dahls. Nar nu Prof. M. ikke har bedre Grunde at sætte imod en Højsgard, Pram, Moth, der ogsa skrev a med et Mærke over for an, Galskjøt, Gamborg, Nyerup, for ikke at tale om de yngre, der allerede have erklæret sig just i Anledning af Prof. M. Angreb, sa mener jeg vi kunne have det bedste Hab om at det samme Publikum, som i mindre end et halvt Hundredaaldeles forkastede, fu forv, ogsa trods Prof. M. Skrigen snart vil ombytte aa, aae med a. Deres ærbødig hengivne R. Rask.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Frimodige Yttringer om Skolelærernes Lønninger, og indbyrdes Underviisning. (Slutning; see No. 59.) Gives Steder, hvor det er ganske almindeligt, at Børnene lære hjemme at læse og stave, da følger det af sig selv, at indb. Underv. der er unødvendig; men uden at tale om, at de Forældre, som selv give deres Børn Elementar underviisning, stundom lære dem saa slet, at Læreren først maa lade dem glemme det Lærte, for de kunne lære noget rigtigt, er det dog næppe alle, der have Tid til at sysle med deres Børns Underviisning. Om Sommeren søge, især i den fattige Classe, Fader, Moder og de større Børn Marken, og de mindre søge rimeligviis Skolen. Ere nu en Deel af disse Begyndere, og Læreren, tillige har en ældre Afdeling for sig, saa maa han, hvis han ikke bruger indb. Underv., benytte den Tid til de Yngre, som han behøver til de Ældre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Den Tid, da Skoleunderviisningen kan indskrænkes til 1 a 2 Aar, er nøinelig langt borte for Kjøbstæderne, den er vist længere borte for Landet. Ja fordrer man kun af Lærerne, at Børn skulle læse, uden at kunne læse sig til noget, skrive, uden at kunne indklæde funde Tanker i Ordene; regne, uden at kunne opløse forefaldende Opgaver; er det kun dette Maal, Staten vil opnaae ved sine Opoffrelser for Skolevæsenet; saa har jeg udtømt mit Emne; men skal Ungdommen lære disse Ting saaledes, at de kunne gavne den, skal den ei alene kunne opplappre sin Lærebog, men deri finde sand Leveviisdom, skal den lære af een eller anden for den nyttig Videnskab saameget som den behøver, skal den øves i at tænke, slutte og dømme; skulle Landvæsensselskaber, Bibelselskaber og Præstens Taler, i Tiden være den til Nytte; saa bliver af de 6 til 7 Skolegangsaar, ingensinde et eneste overflødigt. Haardere Beskyldninger mod Methoden ligge deri, at den fremstilles som skadelig, i det man vil bringe os til at troe, at ikke een af 100 Skolelærere, især af de ældre kan udføre den med Nytte; at den giver Anledning til Feil og Unoder; at Tabellerne &c. ere kostbare og kunne næppe vare eet Aar. Det er Held for Methoden, at Erfaring herom siger ganske det Modsatte. Har Sielland, og Møen i Hundredeviis saa usle Skolelærere, da er dette Stift at beklage. Jeg haaber, at ikke een af Hundrede skulle være saa tungnem; thi da kunde han umuligen være Lærer. Den før omtalte Skole har en Tid været anseet som Nørrejyllands Normalskole, og deri ere over 200 jydske Skolelærere underviste i Methoden. Jeg har seet dem alle (de fleste efter 2 Dages Øvelse, den tredie Dag) med 140 til 162 Børn, aflægge deres Prøve, og ikke een af de 200 Lærere har bragt denne, næsten uoverseelige Skole i Uorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
(Meddeelt af Frederik Møller.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Jndenlandske Efterretninger. Den 15 Julii d. A. underkastede Studiosus, Philologi Rudolph Henrichsen sig den ved Forordningen af 24de October 1818 befalede Embedsexamen for Lærere ved de lærde Skoler og erholdt Characteren Laudabilis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Spørgsmaalene ved denne Examens skriftlige Prøve vare: I. Succincte introducantur lectores in nekum dis logi inter chorum Eumenidum aschylei dramatis v. 228 et Orestem, qui ex jussu Apollinis ad aram numinis Athenarum tutelaris confugerat, illustrato paucis ipsius dramatis orgumento, dataque ex antiquissimis Graecorum mythis aliqua saltem de Eumenidum significati notione, spargantur usque ad finem choriv. 386, ubicumque interpretationis et critices arte opus fuerit, lumina, sed breviter et acte, commentatoribus hand consultis. 2. At fremsætte de vigtigste Regler for den historiske Critik eller for Bedømmelsen af historiske Beretningers Troeværdighed, og oplyse disse Regler med passende Exempler deels af den gamle, deels af Middelalderens Historie. 3. Exponatur, quinam fint potissimi antiquitatum Romanarum fontes, quasque rationes in illig ad usum convertendis sequi oportet; et Græcos quidem earum fortes quod attinet, monstretur gravius aliquod antiquitatum caput illustrando, quænam illi, cum de rebus Romanis agatur, habeant commode, et quibus rursus incommodis idem premantur. 4. Proposito Qvidii Nasonis consilio in Fastorum opere componendo, detur brevis conspectus et dijudicatio loci de Jano agentis Lib. 1, 63294, versus: 115-144 diligentius, quatenus opus est, explicentur; tumque paucis ostendatur, partim, qvænam, jorta scriptores et prisca monumenta, mythi de Jono sit origo, vis et natura, partim, quamnam Qvidio, resmythologicas tractanti, auctoritatem tribuere debeamus. 5. At give en almindelig Udsigt over det osmaniske Riges politiske Forholde til det christelige Europa i det Tidsrum fra Constantinopels Erobring indtil Midten af det 16de Aarhundrede, med Angivelse af de vigtigste Forhandlinger i samme Tidsrum, sigtende til at afvende den Christenheden truende Fare. 6. Explicetur var. Habacuci caput tertium a commate 3 ad 11 (incl.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
7. Inde af renatis litteris et typographiae inventione primi cultiorum litterarum propagatores omni studuerunt opera, ut classicos auctores ex codicibus m. ederent. Quaritur hine, quatenus hos per aliquet horarum otium fieri potterit, quanam fortuna in litteris graccis usi sunt primi editores, quaenam ipsis fuerunt consilia, quibus rerum humenarum vicissitudinibus accelerabantur har studis, quibusve retardabantur, steteruntne editores semper intrajustos commentandi et emendandi textus terminos, qualiqve damna ex juvenili illa recentiorum criticorum emendandi textus prurigine in graccas redundarunt litteras, Odense, den 26 Juli. Naar offentlige Blade fortælle, at der ved Engelland er fanget en Helleflynder paa 83 Pd., fortjener det vel ogsaa at anføres: at i Onsdags bragte nogle Fiskere fra Nordenhuse en Helleflynder til Torv i Nyborg, der veiede 93 Pund. Den blev solgt. for 8 s. Pdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Aalborg, d. 20 Juli. Natten imellem den 14de og 15de Juli er paa den Kongelige Forstrand ved Lønstrup indstrandet i stærk taaget Veir Galeasen Anna Maria af Odense, drægtig 23 Læster, ført af Skipper J. C. Anderschou, tilhørende Kjøbmændene Andrup og Bang i Odense, samt Skipperen. Skibet kom fra Newcastle, bestemt til Odense med en Ladning Steenkul, Slibestene, Steentøi og Sæbe. Af Skibet, som er sønderslaget, er Jnventariet, Seilene og Tougene, men af Ladningen kun ubetydeligt bjerget. Resten er total forliist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Det Bjergede, som bortsælges ved Auction den 28 Juli, bestaaer af følgende: 6 Casser hvid eller guul Sæbe, 49 Stkr. Slibestene, noget Steentøi, samt 3 Ankere, 2 Ankertouge, i nyt Kabbeltoug, 2 nye Trosser, nogle ældre dito, endeel Seil, saaog Vandter, Stage, Master, Rundholdter og øvrigt staaende og løbende Redskab, og endelig en Deel Vrag af Egeplanker, Bjælker m.v. Aalborg, den 23 Juli. Ved den over Kjærs Mølle den 5te Juli afholdte 5te Auction, blev det høieste Bud 10, 150 Rbdlr. Sølv, som senere er forhøiet af Frue Justitsraadinde Hillerup til den ved 3die Auction budne Sum 12, 100 Rbdlr. Sølv, hvorpaa er meddeelt Approbation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
J Aaret 1815 solgtes Møllen til den forrige Eier for 120,000 Rbdlr. - J Gaar havde vien ikke stærk Torden, ledsaget af en velgiørende Regn, hvortil Jorden meget trængte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Viborg, den 25 Juli. J Dag jordedes med fulde militære Honneur og Borgerbevæbningens Musik, afdøde Borgercapitain O. C. Bendix. Ved Graven fremsagde S. T. Hr. Pastor Friis nogle Christendommens og Trøstens Ord, til Minde om den bortkaldte hædrede Medborger og til Beroligelse for hans trøstesløse efterladte Enke og 5 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Blandede Efterretninger. Ny Opfindelse. Den 12te Januar dette Aar om Aftenen Kl. 9 opvakte en Rytter i Strandgaden i London den mest levende Rysgierrighed hos alle, som saae ham. Fra hans Fødder nemlig fremskinnede et stærkt Lys, som opklarede Brostenene adskillige Favne langt foran ham, og hvorved der næsten blev frembragt et Dagslys omkring Hestens Hoved. Dette Hexerie bestaaer i en meget nyttig Opfindelse. Rytteren, en Herr Peat, der var kommen fra Fomford i Esser til London, havde nemlig under Stigbøilerne anbragt 2 Lamper af egen Opfindelse, paa hvilke de 3 Sider vare bedækkede, saa Lyset kun kastedes forud, og det uden at blende ham. Jkke den mindste Hindring i Nattens dybeste Mulm kan under dette klare Lys blive overseet. Lamperne ere fyldte med sædvanlig Olie, og saaledes stillede, at Hestens Gang ikke gjør Lysflammerne nogen Hindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Koppe-Jndpodningen er i umindelige Tider i Brug i Østerlandene, men dens Indførelse i Europa har man fra Aar 1717 Lady Montaque at takke. Hun var, som bekiendt, Gemalinde af den engelske Gesandt i Constantinopel, fik Adgang til Storherrens Harem, saae her KoppeJndpodningen, og tog ikke i Betænkning at anstille et Forsøg med sin Søn, som fuldkommen lykkedes. Juli, du Glædens og Blomsternes Tid Ofte du hyldtes saa delig og blid Helst vi dig signe naar Tidernes Tolk Atter forkynder det lyttende Folk, Nu skrive vi Ni over tyve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Blandt Oldinge herlig i ypperste Kreds, Yndet af Danmark, med Skjæbnen tilfreds, Lever den Ædle, som os nu blev fød, Ofte saa Dagen fra Tidernes Skjød Velsignet og venlig ham smile! Sædvanligt. Camilla, dybt af Sandhed rørt, har, da hun gik til Præsten, hørt Konen tidt er Den, der bedst indgyder sin Mand de sande Christendyder. Jmellem dem – som vel Du veed, min Læser. - øverst staaer paa Listen Taalmodighed. Camilla, sjeldnest kjærlig, oftest kold, jo meer han venlig er, des meer en Trold, o, hvor Camilla gjør sin Mand til Christen!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Kjøbenhavns Børs, den 29de Juli 1826. Hamburg 2 M.a vista 211 Species 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 103. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . Just Justesen. 195 Rbd. Sedk. 55 Rbs. Tegn. 95 Rbd. Sedl. 90 i Banco. 1082 Rbd. r. S. 110 1/2 i Sedler. 100 Banco. 99 3/4 100 Banco. 106 106 1/2 i Banco. 98 1/4 98 3/4 i Banco. i Sedler 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte, 70 L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.