JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-06
En Huusholderske og en Stuepige kan til førstkommende 1ste Nover-ber faae Condition paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse. Avisexpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-06
Godt Kloverhoe i Stakke eller Læsseviis, anvises tilkiøbs af Feldbereder Crone i Slagelse. Skrivebøger i Folio Format, og at forskjellige Tykkelser, sælges til billigste Priis hos Bogbinder Hattings Enke i Slagelse, boende paa Slottensgade No. 92. Øverste Vinter=Mølle, med dertil hørende Jordlod paa 6 Tdr. Hartkorn, fortrinlig Engbund og Tørvemose, beliggende imellem Roeskilde og Holbek under TrusholmsGods, agter Forpagteren, formedelst anden Bestemmelse at afstaae den øvrige Forpagtningstid, som er udløbet den 1ste Mai 1864, efter nærmere Overeenskomst Møllen har 3 Qværne, Sigte- og Grubbeværk, samt et Stampeværk, den drives ved Overfalds Vand, som den aldrig mangler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-06
En qvand, som forstaaer Avlsvæsenet og har lært Hiulmandsprofessionen og selv har det fornødne Værktøi, ønsker sig anbragt paa en Herregaard. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-06
Ved den Auction, som Kammerraad og Amtsforvalter Krebs lader afholde i Ringsted, Mandagen den 12te August 1833, over endeel Løsøre, vil tillige blive bortsolgt 100 Tdr. god Saaern, af anden Høst efter Provstierug.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Den Vest-Siællandske Avis eller. Ugeblad. Slagelse. for uden og indenlandske Historie. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aarg. No. 64 Løverdagen den 10. August 1833. Landagen den 10 August 1833, Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
(Jndsendt.)¬ J Journalen "des Connoissances utiles for Marts 1833 findes følgende Afhandling, hvis Bekiendtgiørelse mueligen torde bidrage til at henlede Landmandens Opmærksomhed paa konstige Giødninger, og i Særdeleshed paa den Patent Giødning, jeg har begyndt at fabrikere, hvilken er den samme, som det i Afhandlingen benævnte "Noir animalise" og ved Sammenligning af Priserne her og i Paris paa denne Gjødning, vil man erfare at den koster hos mig : Rbd. pr. Tønde, derimod 3 Rbd. for samme Vægt i Paris. Joseph Omen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Om Godninger og Stimulanter for Jordbunden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Et ganske nyt Fabrik Anlæg, som forde komme til at udøve den lykkeligste Jndflydelse paa Jordernes Frugtbarhed, er blevet oprettet ved Paris; Dag for Dag bliver det mere og meere udviklet. Dets første Hensigt et at tilveiebringe en stærk Giødning, som optager lidet Rum, som er let at inddeele og anvende enten med Haanden eller med Saaemaskinen, og hvis vedvarende Virkninger vil give en større Afgrøde, i det den gradeviis forbedrer Jordbunden og giør dens Brakning unødvendig. Saadanne Fordeele stadfæstede ved en Mængde praktiske Prøver, have imellem Landmænd allerede erhvervet denne Giødning (le noir animalise – Patent-Giødning) et saadant Navn, at den Mængde som dagligen bliver fabrikeret (circa 300 Hectolitres, 27,000 Pd. Dansk, langt fra er tilstrækkeligt for Efterspørgsmaalet, saaledes at man er betænkt paa at oprette i de agerdyrkende Distrikter flere Fabriker af samme Slags.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Overhovedet har det været de syv Departementer hvilke faae deres Tilførsler ved Loren, der have vidst meest at skatte Fordelen af PatentGiødningen. Det Exempel, som i disse Districter gradeviis har indført Brugen deraf hos alle Landmænd, bliver nu fulgt ogsaa hos de meest oplyste Agerdyrkere i adskillige andre Departementer. For at medvirke til at oplyse alle Aarsagerne til Forøgelsen af Jordbundens Rigdom, ville vi her fremsætte Maaden hvorpaa Patent Giødningen bruges, dens Priis i Forhold til adskillige andre Slags Giødsler, og enkelte Oplysninger om dens overordentlige Virkninger, som ere blevne bekræftede af vore første agronomiske Chemiker. Man bruger circa 12 Hectolitrer paa en Hectore eller 3 Arpens de Paris, for Hvede, Rug, Boghvede Byg og andre lignende Korn-Sorter. ) Den bliver udstrøet, enten med Haanden eller med Saaemaskinen, førend Harven bruges. Man bruger sædvanligen 15 Hectolitres af denne Giødning pr. Hectore (circa 5 1/2 Tønde pr. Tønde Land) for Hør, Hamp, Rødbeder, Kartofler, og 18 Hectolitres (circa 7 Tønder pr. Tønde Land) paa den samme Mængde Jord, for kunstige Enge, Kaalarter, Raps, Aveel, og for at oplive Frugtbarheden, af de naturlige Enge Ved Værter som plantes i Fure, lægges en Haandfuld ved hver Plante.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Ved de Værter som i de vestlige Departementer og i Bretagne, blive omplantede, følges Ud planteren af et Barn, og i ethvert Hul kastes en meget lille Haandfuld af denne Giødning, og Hullerne tildækkes strax.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
J adskillige Egne for Raps, bliver PatentGiødningen strøet i Furer ved Planternes Rødder. Plougen dækker alt, ved atter at danne en Fure. Man maae udstrøe den paa Engene i December eller Januar, (det vil sige i Frankerige) førend de ere komne dem af Sneen. I Almindelighed er det godt, at blande denne Giødning med Halvdelen af dens Volumenaf fiint sigtet Jord; men det er ingen Nødvendighed at følge denne Methode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Giennemsnitsprisen af adskillige Giødsler, hvori c) Naar man regner 3 Arpens at være lig circa 1 3/2 Tønde Land, og antager at en Tønde af denne Gjødning veier circa 17 1/2 Lpd., saa vil udkomme circa 4 3/4 Tønde paa hver Tde. Land, som vilde være meget mindre end jeg tilforn foreslog at bruge, nemlig 8 Tønder pr. Tønde Land. J Mangel af nøiagtig Underretning fra Paris, som det først har lykkedes mig at faae nu, baserte jeg mit Qvantum, paa hvad som udfordres af Beenstøv til en Tønde Land, idet jeg havde en 3 Aars Virkning af Patent Godningen, idet mindste i Sigte, ved at opgive 8 Tønder; men ved det ubetydelige Qvantum, man bruger i Frankerige, i Særdeleshed ved Kornsorterne, er det klart at de anvende aarligen circa 4 Tønder ved disse Sidste, thi ellers er Qvantummet altfor ubetydeligt, til at man kunde vente Varighed af sammes Verkning. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Som ukyndig i Landvæsenet vil jeg ikke paatage mig at bestemme hvilket er det rigtigste, dog gaaer man oftest sikkrest ved at vælge Mid Joseph Owen. veien. indbefattet, Transport og Omkostninger til at udstrøe dem paa Jorden, beregnet for en Her tore eller 3 Arpens de Paris. Patent Giødning (Noir animalise) 1200 Killogrammer, a 10 Fr. de 100 Kill., 110 Francs. (1 Kill. - 2 Pd. Dansk. - 1 Franc - 2 Mk. 4 s. N. V.) Sukkerhuus-Skum - 2000 Kill., a 8 Fr. 100 Kill., 160 Francs. Poudrette - 2250 Kill., a 8 Fr. 50 C. 100 Kill., 191 Franes 25 C. Pulveriserede Been - 2200 Kill., a 9 Fr. 100 Kill., 198 Francs. Tørret Kiød – 700 Kill., a 30 Fr. 100 Kill., 210 Francs. Stald-Giødning - 54,000 Kill., a 40 C. 100 Kill., 216 Francs. Horn=Affald – 1125 Kill., a 30 Fr. 100 Kill., 336 Francs 50 C. Slam - 80,000 Kill., a 50 C. 100 Kill., 400 Francs. Qvantiteten og Prisen paa disse Gjødninger er forskiellige paa flere Steder. Med Hensyn til Patentgiødningen, bruger man en Hectolitre mindre, paa lette og varme Jorder, derimod en Hectolitre meere paa leerag tige og kolde Jordbunde. Det er overladt til Landmandens Skarpsindighed at giøre Brug af ovenstaaende Data ifølge logle Omstændigheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Extract af de bemærkninger som ere blevne samlede over de forholdsmæssige Virkninger af Patent Giødning i Jordbruget. Det som i Særdeleshed betegner denne nye Giødning, er en Virkning, saa sagte og jevn at den, uden Skade, kan anvendes umiddelba paa Sæden, og paa Planternes Rødder. Den er forskiellig fra en Mængde andre Giødninger, mindre rige, men mere hede (Poudrette, FlamiskGiødsel, Urinen, Due=Excrementer &c.) Patent Giødningen befordrer undertiden Planternes første Skud, eller Blade mindre hurtiger end hine Giødninger, men dens Virkning igiennem Denne Giødning faaes hos Dhrr. SalmonPayen & Lupe a Grenelle ved Paris, leveret Baade eller paa Vogne, til 5 Franes Heetlitren a 90 Killogrammers Vægt, og hos Joseph Omen i Kiøbenhavn a 2 Rbd. Tønden paa Fabriken paa Amager Broe. den hele Vegetation begunstiger meget bedre Væxternes Modenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Dhrr. Bella & Brianne i Grignon, have ogsaa bemærket, at i Forhold til Poudrette, har den samme Overflade giødet med Patentgiødningen, afgivet idetmindste en femtedeel større Produkt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Alle Jagttagere have heri været enige, som ogsaa har stadfæstet sig i Hoved Driften, nemlig ved alle Kornsorter, Rapsæd, Hamp, Linn, Kløver, Rødbeder, Roer &c. Alle Slags Foder ved Afhugning have afgivet lignende rigere Udbytte, omendskiøndt undertiden deres første Væxt, har været mindre hurtig. Udstrøet paa kunstige, eller naturlige Enge, paa Græssmarker, paa Korn-Sorter, tre eller fire Tommer langs ad Jorden, frembringer strax denne Giødning et mørkere Grønt, og vedligeholder en mere livlig Vegetation. Have Planter til Kiøkkenbrug giødet med 4 A. 5 Gange mere af denne Giødning end bruges i det Store, opnaae en umaadelig Størrelse, forudsat at alle andre Omstændigheder ere gunstige Det Kul, som denne Giødning indeholder, forbindrer Sædens Ødelæggelse af Jnsecter og Rotter, som er saa ofte skadelig, naar man benytter sig af ublandede anmalske Substantser; den besidder ikke som de almindelige Giødninger den store Feil, at udbrede Frøet af Ukrudtet med sig, eller ofte at indeholde som disse Spiren til Sædens Sygdomme. Endelig udvikler den ikke den stærke Lugt, som ved Brugen af flydende anmalske Substantser, Poudrette eller Slam m. m. opstaaer, derved en al for stor Udvikling af Gasarter, er skadelig for Plantelivet, og yderst ubehagelig for Mennesker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Brugen af Patent=Giødningen tilbyder ikke allene Agerdyrkningen en uhyre Jnteresse, men dens Fabrikation sikkrer tillige de allerbedste Midler til at giøre de organiske Substantser uskadelige, som i store Byer foraarsage at Luften bliver usund og svær at indaande. Disse Facta have i den senere Tid erholdt megen Omtale, Dhrr. Salmon, Payen & Lupe a Grenelle, have i Nærværelse af de Mænd, som ere meest berømte i Videnskaberne og deres Anvendelse, gientaget Prøver i det Store, som sætter Sagen uden for al Tvivl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Jblandt de mange videnskabelige Landmænd og Lærde, som have overværet disse vigtige Arbeider, nævne vi følgende: Dhrr. Baron Silvestre, Grev de Hambuteau, Thenard, Arago, d'Arcet, Chevreul, Begneril, Grev Montlozier, Herrerne de Pommeuse, Dubois Augers, Baron Seg nier, General Sparre, Vicomte de Tracy, Alexis de Noailles Villeruce, Parent de Chatolet, Chevalier, Pellerier, Labartaque Husard Søn, Gau thier de Claubry, F. Montgolfier, Emil de Girardin, Grev de Henneville, de la Clauviniere, Casimir Deelavigne, Emery Jngenieur en Chef, Caunes, Bella de Grignon, Eugene d'Harcourt, Camille Beqvois, Brissot Thivars, Bourgeris, Lahure, Sanson Davilliers, Benard, Briaunne, Polonceau, Dutsay, Piscatory, Duvergier Coste, Michelin, Chair d'Estange, Oberst Burgraff, Sou lange Boden, Deby, Bussy m. m.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Den 28de om Morgenen Kl. 6 blev Generalmarschen slaget i Paris Fra alle Sider strømmede Nationalgardisterne til, Kl. 9 vare alle Legionerne opstillede paa Boulevards, og ligeover for dem Linieregimenterne. Gaderne vare opfyldte med Mennesker, og selv Tagene og Skorstenene vare bedækkede med dem, for at see Militairen passere forbi. - Kongen forlod Tuillerierne Kl. 9, han var til Hest, Kl. 1 ankom han til Pladsen, Vendome; han var ledsaget af sine Sønner, Hertugerne af Orleans og Nemours, Ministerne, Marskaller og Generaler. Kongen blev i det Hele vel modtaget af Nationalgarderne, og Raabet: Leve Kongen, lød saa lydeligt afgiørende, at de republikanske Blade kunne ikke skiule deres Nederlag. Dog hørte man paa flere Punkter, det Raab: ned med Castellerne, ned med Bastillen. - Nogle Personer arresteredes; men dog snart løsladte. Nationalgarden og Linietropperne raabte til hinanden: Leve Linien, Leve Nationalgarden, Kongen spiste Froekost i Justitsconseilset Palads, hvor Dronningen, Prinsesserne, de yngre Prinser og Ministerne havde indfundet sig, og Seglbevareren giorde Honneurs. Efter 2 Qvarteers Forløb lod Kongen sig see paa Hiørnet af Vendomepladsen og Gaden Castiglione ligeover for Napoleons Statue, som endnu var bedækket med sit grønne Slør, der var besaaet med gyldne Stierner. Paa et Vink af Kongen blev Sløret taget bort; og nu lød det Raab: Leve Keiseren, fra 100,000des Munde. Kongen, Prinserne og hans Følge toge Hatten af, trak Sablerne og bøiede Spidserne mod Statuen, Synet af Napoleonsgaden (som rue de la Pair herefter skal kaldes) og af Vendomepladsen i dette Øieblik, lader sig ikke beskrive; alt var behængt med Tepper og trefarvede Flag varede ud af mange Vinduer. Næsten alle Damer vare hvidt klædte og alle klappede paa engang i Hænderne. Søilen var behængt med Guirlander og Jmorteller. Paa enhver af dens frie Hiørner havde man oprettet tre smaae Søiler, hvis Spidser vare prydede med gyldne Kugler, og hvorpaa de Generalers Navne, som havde commanderet i Slaget ved Austerlitz, vare indskrevne. Ved Foden af Monumentet stod dets nye Opsynsmand, en Soldat fra Austerlitz i sin gamle Uniform, af det 13de lette Jnfanterieregiment og prydet med det gamle Æreslegionens Kors, Ørnen paa den ene og Napoleons Hoved paa den anden Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Man faae ogsaa nogle Officere og Soldater af den gamle Garde og en Deputation af de Juli Decorerede. Herpaa defilerede de enkelte Legioner og hele Garnisonen forbi Kongen, hvilket varede til Kl. 3 om Eftermiddagen. Kongen og Prinserne hilsede meget hyppigt, og Legionerne raabte af og til: Leve Keiseren, Leve Kongen, Ned med Castellerne. Man forsikkrer: at Kongen svarede nogle Enkelte, som raabte: Jngen Bastiller. - Nei, mine Venner, ingen Bastiller, det forstaaer sig, det er en aftalt Sag. Han saae meget tilfreds ud. Kl. 7 om Aftenen lod han sig igien see med sin Familie paa Altanen foran Tuillerierne; paa et givet Tegn bleve 300 Trommer satte i Bevægelse, hvorpaa en Concert blev aabnet med Afsyngelsen af Marseiller-Kymmen og hvori 50,000 Mennesker istemmede. Ved Nattens Frembrud blev alle offentlige Bygninger og saare mange private paa det meest glimrende illuminerede. Pont Neus, Broen Arcolle, Kirken Notre Dame og især Pantheon straalede med et trefarvet Lys. Klokken 9 ankom en Flotille af 20 illuminerede Joller paa Seinen og nu begyndte, i Forbindelse med et Batterie, som var oprettet paa Kaien (Flodbredden) en forstilt Fægtning med Orlogsskibet Ville de Paris. Dette var oplyst med Bengalsk Jld, og besvarede Kanonaden med meget Kraft. Efterat Kanonaden havde varet i halvanden Time blev Flotillen pludselig fordunklet; men Orlogskibet viiste sig omgivet med røde Flammer, virkeligen et pragtfuldt Syn!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Paa samme Tid bleve Fyrværkerier afbrændte paa mange andre Steder. Saaledes endte denne Dag, paa hvilken Factionerne havde gjort Regning paa at udføre deres Planer. Alt forblev fuldkomment roeligt, om endog den største Deel af Nationalgarden paa ingen Maade vilde taale Oprettelsen af Castellerne omkring Paris, saa indsaae den dog fuldkomment, at enhver uanstændig Yttring var der ikke paa sit rette Sted (Marskal Soult, Ophavsmanden til denne Plan saaledes at befæste Paris kiendte saa godt Folkestemningen, at han havde begivet sig ud paa Landet.) Den 29de Juli eller den tredie Juli Dag, som egentlig var bestemt til Folkeforlystelser gik ogsaa meget roelig hen. Kl. 10 forlod Kongen Tuillerierne for at lægge Grundsteenen til et Entrepot paa Pladsen Marais og i den Botaniske Have til et stort Gallerie for Mineralogien; han blev modtaget med stærke Vivatsraab, og har ladet tilkiendegive Nationalgarden ved Marskal Lobau og Linietropperne ved General Pajol sin Tilfredshed. Republikanerne havde lagt den Plan, at betiene sig af Folkestemningen, dersom Raabet: ned med Castel lerne var blevet almindeligt, til at begynde et Oprør for at styrte Thronen; men Jndvaanerne i Paris morede sig altfor godt til at revolutionere. Omtrent 250 Personer bleve arresterede; men alle løsladte paa 12 nær. Den Dag da Napoleons Statue blev afdækket vare mange udenlandske Officiere i Kongens Følge, hvoriblandt en Engelsk General i Dragon Uniform; men ingen Medlemmer af det diplomatiske Corps vare tilstæde paa den Belgiske Gesandt Hr. Lebon nær En Engelsk Familie havde betalt 1200 Franker for eet eneste Værelse paa Vendome Pladsen; enkelte Stole bleve betalte med 25 Franker. Og saa andre Stæder i Riget ere Julidagene blevne meget glimrende celebrerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Der meldes fra Neapel under 10de Juli. Den 8de omtrent Kl. 8 om Morgenen faaes ved For bierget Pausilippo, en Skiepumpe, der i uregelmæssige Linier bevægede sig langs med Kysten, og endelig med tiltagende Hurtighed nærmede sig Landet, hvor den brast. Medens den svævede over Vandet, antog den forskiellige Skikkelser; først havde den Dannelsen af en omvendt Kegle, derpaa adskilte den sig i to ulige Deele, og antog tilsidst en cylindrisk Form. Rundt omkring var Havet i et Oprør, som om det kogte, og Skummet stod adskillige Alen højt. Skjepumpen beskadigede adskillige Baade, og borttog Taget af en ganske ny Bygning; den rev alle Møbler, der vare i Værelserne, bort med sig, og Vinduesskodderne paa de omkringliggende Huse førtes meget langt bort. En Muurmester dræbtes, og to af hans Folk lemlæstedes ved Tagets Fald, imidlertid har man dog ikke hørt flere Ulykkestilfælde. Ved denne Leilighed fandt iøvrigt en mærkværdig Blanding af det Alvorlige og det Comiske Sted. Nogle Orangehandlersker, som sadde paa Torvet, forbausedes høiligen ved at see to af deres største med Frugter fyldte Kurve løftes op i Skyerne, men deres Forbauselse var neppe større, end den, der betog en ung Dame som stod paa en meget høi Terrasse; hun saae sig pludselig midt i en Regn af gyldne Frugter, og dersom hun har været romantisk stemt, kunde hun fristes til at tro, at Jupiter havde antaget hende for sin elskede Dange. Der berettes fra Christiansand, under 23de Juli.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Udsigterne for indeværende Aars Korn-, Høe- og Poteres Avling ere i Listers og Mandals Amt bøist lovende. Vel indtraf i Foraaret en langvarig Tørke, forbunden paa nogle Steder med Nattefrost men fra medio forrige Maaned har Regn og Varme saa jevnligen afvexlet, at de bedste Forhaabninger nu igien næres. (Fortsættelsen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 5te August. J Løverdags Eftermiddag Kl. 4 1/2 ankom vor elskede, med Længsel ventede Monarch, efter gienvundet Helbred, til Hovedstaden. Hs. Majestæt Dronningen tilligemed de herværende Medlemmer af den Kongelige Familie, vare gaaede ombord paa den Kgl. Chaluppe for at modtage Kongen paa Dampskibet. En utallig Skare af alle Folkeclasser var ilet Landsfaderen imøde og hilsede ham med trofaste Hierters uforstilte Glædesytringer; Glæden blev end større da Kongens livlige Udseende bekræfte de de sidste Bulletiners Sandhed. Hs. Majestæt tillod Allernaadigst at Hestene spændtes fra Høistsammes Vogn, som under idelige Fryderaab blev trukken til det Kongelige Palais paa Amalienborg. Efter Afstigelsen traadte Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, frem paa Palaiets Altan, og hilsede den forsamlede, jublende Skare. - Om Aftenen var Byen illumineret. Hs. Majestæt og de Kongelige Herskaber behagede at kjøre giennem Hovedgaderne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
– J Gaar Aftes droge omtrent 300 Studenter, med et Musikchor foran, til det Kongelige Palais paa Amalienborg, hvor Deres Majestæter Kongen og Dronningen, staaende paa Altanen, behagede at høre paa en Velkomstfang, som Studenterne, med blotte Hoveder afsang. – J Formiddags samledes de her garnisonerende Tropper og øvrige militaire Corps paa deres resp. Allarmpladser, begave sig derefter til Exerceerpladsen, hvor de i følgende Orden: 1) Husareskadronen, 2) Hele det Kongl. Artillerie, 3) Livgarden til Fods, 4) Hs. Majestæts Livcorps, 5) Det Kongl. Livjægercorps, 6 Begge Jægercorps, 7) Det borgerlige Jnfanterie og Artillerie, 8) samtlige sex Linieregimenter, under Commandanten, Hr. Generalmajor og Stk. af D., von Gruners Anførsel defilerede forbi Hs. Majestæt, der, til Hest, var omgivet af Prindserne, hele Generalstaben, Officere af Livgarden til Hest, Jngenieur-Corpset og Brand-Corpset. - Hvert Regiment og hvert Corps bragte Hs. Majestæt et tredobbelt Hurra. Som et let og sikkert Middel imod den farlige Huussvamp anbefales i Jtzeboer Ugeblad Svovlyre. Man tager 3 Dele Vand og en Deel konentreret Svovlsyre og bestryger med en PenselSvampstederne, i fornødent Fald to Gange; tredie Gang vil det ikke behøves. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Ved Kiøbenhavns 1385 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommen: Mar jeg forseet mig imod Mr. Pastor Fengers Prædiken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Et Spørgsmaal, Bibel og Sandhed helliget, J. Chr. Qvistgaard, Rector. 71 Sider i 80, og faaes heftet for 2 Mk. 4 s. hos Dhrr. Universitetsboghandler Reitzel i Kiøbenhavn, Bogtrykker Hanson i Roeskilde, Boghandler Holm i Sorøe, Kiøbmand Franck i Skielskiør, Cancellieraad Hempel i Odense, Boghandler Jessen i Aarhuus, Bogtrykker Elmenhoff i Randers og hos Forlæggeren Bogtrykker Magnus i Slagelse. Przebrati, den russiske Politie-Spion i Polen i Aarene 183132, en Tidsskildring af August Levald, oversat af Ph. Wallich, har i disse Dage forladt Pressen og er at faae hos Boghandler Holm i Sorø for 1 Rbd. 1 Mk. Exempl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Jfølge passeret Dom og Execution, samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Boelsmand, Søren Pedersen tilhørende Boelsted, paa Hyllested Byes Mark med tilliggende Jorder af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. Ager og Eng, med et Areal af circa 22 Tdr. Land, opbuden til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Fredagene den 16de, 23de og 30te d. M., hver Dags Formiddag Kl. 10, og agtes ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue, og den sidste Auction paa Boelstedet selv paa Hyllested Mark, som skal sælges. Conditionerne for Salget ville fra den 12te d. M. være til Eftersyn saavel paa Holsteinborg Grevskabs Skriverstue, som paa Undertegnedes Contoir her i Byen, og Eiendommen forevises paa Forlangende af Gaardmand Christen Thorsen i Hyllested. Slagelse den 5te August 1833. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Hvor en duelig Væversvend strax kan faae Arbeide, anvises af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Et meubleret Værelse for 2de Skoledisciple anvises tilleie af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Mandagen den 19de August førstkommende, Formiddag Kl. 11 enhalv, bliver paa Nestved Byes Raadstue holdet offentlig Licitation over en Reparation af Store-Broe ved Nestved, hvortil vil behøves 100 Stkr. 4 Alens EgePlanker af 3 Tommers Tykkelse. Nestved den 3die August 1833. M. S. Schønheyder. Saavel de af Slagelse Kiøbstads Jndvaanere, som endnu ikke i Byens Kæmnerkasse have indbetalt Bye skatter og Skolebidrag for første Halvaar 1833, som de, der endnu ikke i samme Kasse have erlagt Auctions beløbet for den dem ved Auctionen den 18de Mai sidstleden for indeværende Sommer solgte Græsning paa den Slagelse Kiøbstad, som Commune, tilhørende Exerceerplads med flere Steder, advares herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 8 Dage fra Dato at betale bemeldte Restancer, da disse ellers ved Udpantning ville blive inddrevne. Slagelse den 9de August 1833. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-10
Papiir-Udsalg. Undertegnede er blevet forsynet med følgende Sorter Skrivpapiir, Biekube, Propatria No. 1, dito valset No. 1, 2, 3, Concept No. 1, dito val set No. 1, beskaaret Brev=Papiir af forskiellige Fiinheder, marmoreret Omslags=Papiir, CarduusPapiir, som alt sælges, saavel i hele Riis, Bøger og mindre Deele til de billigste Priser. Ligeledes faaes Skrivebøger som ere indbundne i brillante Omslag, samt Contrabøger. Slagelse den 9de August 1835. P. Magnus.