Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-10-19
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Paris den 2den October. (Ved overordentlig Leilighed.) Hs. Maj. K. D. R. har faaet følgende Efderretninger fra Armeen indtil 26de Septbr. Kriseren, tilbragte den 19de og 20de i Pienn. Hs. Maj. har der ladet slaae en Broe og anlægge en Broeskandse, saa høire Bred. Den 21de holdt Keiseren sit Natte sei i Dresden, begav sig den 22de til Horton, og det 12 serps under Hertugen af Tærene, be me under General Lauriston, og det tredie under General Souham strax rykke frem paa hiin Side Bischosewerdaskoven. Den siendtlige Schlesiensarmee, hvis høire Fløi under Sacken havde trukket sig til somenz, den venstre under Langern ad Neustadt ved Bøhmens snædre Passer, og Centrum under York Bischofswerda, tiltraadte paa Stedet sit Tilbage og til alle Sider. General Girard, der commanderer vor Avantgarde, trængte levende frem tillige hed den, og gjorde nogle Fanger. Fienden blev under bestandige Fægtninger drevet tilbage indtil Spreefloden, General Laurision rykkede ind i Neu ladt. Da Fienden saaledes undveeg et Slag, kom Leiseren den 24de tilbage til Dresden og befalede hertugen af Tarent at stille sig paa Avenschys Høi ser. Det ottende Corps under Fyrst Poniatowski bendte tilbage paa venstre Eibbred. Grev Lobau older med første Corpo bestandig Gieshübel besat. Marschal St. Cor er i Pirna og i Bornastillingen. hertugen af Bellund holder Freibergstillingen besat. dertugen af Ragusa var med sjette Corps og Gener, tour Maubourgs Cavallerie paa hiin Side Grossen dyn. Han havde drevet Fienden tilbage paa høire Abbred paa hiin Side Torgan, for at lette Passagen en Convoy af 20,000 Centner Meel, der til Skibs kom op af Elven og er ankommen til Dres sen. (Fortsættes.) Ratzeborg den 8de October. Den 6te ville Fienden ficere Passagen ved Büchen. Han angreb denne Post og oprettede i Byen et Batterie paa 12 Kanoner for at tage Skandsen, som forsvarede Broen. Tillige stillede han adskillige Batailloner Jnfanterie i Byens Huse. Uagtet en to Timers Kanonade, hvorved skedte over 1000 Kanonskud og uagtet den udsbrudte Jld af de i Byen i Baghold opstillede Batailloner, kunde dog Fienden ikke bringe det saavidt, at faae a Boltigeurcompagnier af 30te Livregiment, som forsvarede Broen til at vige. Han trak sig tilbage efter et stort Forliis af Døde og Saarede. Paa vor S. 4 Voltigeurer dræbte og 12 saarede. – Gener. ombres, der commanderede i denne Egn, roser her Voltigercompagniet for Uforsagthed og omtalte i Særdeleshed Capitainerne Gubert og Hay de Sauree og Sergeanten Sicile, der, skjøndt saaret, ikke vilde forlade sin Post, førend Fienden blev nødt til at vige tilbage. Paa samme Tid gjorde Fienden Forsøg mod Tropperne i Ratzeborg. General Loison lod General Rome fremrykke med nogle Batailloner for at recognoscere Fiendens Hensigter. Ovenmeldte General stødte paa de Meklenborgske Jægere tilfods og til Hest og paa General Vegesacks Corps. General Rome angreb Avantgarden, som han kastede, gjorde 120 Fanger og dræbte eller saarede nok en gang saa mange Folk. Den 7de angreb Fienden med 1800 Mand Jnfanterie, nogle Eskadroner og 6 Artilleriestykker vor høire Fløi i Kogel. Det kom til en temmelig levende Geværild, hvorpaa Fienden trak sig tilbage. Han efterlod ikke faa Døde paa Balpladsen. Vi have aldeles ikke lidt noget Tab. Det var de Danske, der havde denne liden Affaire med Fienden, hvori de holdt sig med hiin Kjækhed, hvorpaa de stedse afgive Beviser. J Særdeleshed er det skjønne Forhold at lægge Mærke til af 2 danske Husareskadroner, hvoraf 32 Mand angreb en Bataillon ved Lützow og fratog den 60 Fanger. Ved den store Bestemthed, som de danske Husarer udviste have vi paa vor Side næsten ingen Tab lidt. De adskillige smaa Angreb, som Fienden gjorde ved Steknitz, kostede ham efter eget Udsigende 700 Mand af Døde, Fangne eller Saarede. Vort Lab beløber sig ikke til 400 Mand.