Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-01-05
Over vore Hoveder drog den bebuddede Halleyske Komet med sit lysende Riis, der, takket være Oplysningens Fremskridt, nu ei indjager Rædsel hos Mængden, der forud kjender dens Komme, men vækker dyb Beundring for den Storhed og Viisdom, som bestemte dens Bane. - Blandt Mærkelighederne fra det svundne Aar fortjener endnu at anføres, foruden Dampskibsfartens betydelige Udvidelse, den tiltagende Anlæggelse af Jernbaner, af hvilke een alt er paatænkt indenfor Grændserne af de Stater, der adlyde sjette Frederiks Scepter. Dog - vi nævne Sjette Frederik, lader os standse taknemmelige ved dette Navn, i vort Minde tilbagekalde, hvorledes denne Jubel=Regent, høitagtet af Fyrster, elsket af et trofast Folk, vedbliver at virke med kjærligt Fadersind, for dette, og med Aarets Begyndelse nedbede Held over Konge og Fædreland. Ja, glad hver dannis Mand fra Hjertets Jndre Jstemmer Ønsket for vor Fredriks Held! Den Drot, som lige holder Retfærds Skaal, Som stedse laaner villigt, kjærligt Øre Til Klagen fra den Ringe, fra den Store, Som huldt beskytter Videnskab og Kunst, Og tænder Lyset selv for Armods Søn; Den Drot, som hørte sorte Brødres Nød, Og først bød Slavelænken sønderbrydes, Der saae den danske Bonde vaande sig, Som Stavnsbaands-Træl dybt under Stormands Vælde; Men Baandet sprængte, gjorde Bonden fri Saa Frihed synger lydt i "deligst Vænget; Den Konge, der af egen Drift bortgiver Den Magt, som Folket lagde i hans Haand, Fordi hans Hjerte siger ham, den kan misbruges, Fordi hans Børns Vel er al hans Hu; Han er vel værd, at elskes, at høitagtes, Som Retfærds, Friheds, Lysets bedste Ven! Den mærkeligste blandt Foranstaltningerne i vort Fædreland i det henrundne Aar var Provindsialstændernes rede. el Jndkaldelse og Sammentrædelse. Vidner Noget om en sjelden Harmonie imellem Danmark Konge og Folk, da er det vel især den Omstændighed, at den Mand, hvem Kongen kaarede til at være sine Ords Tolk, Anders Sandøe Ørsted, netop var den Samme, hvem – man kunde vel sige – det hele Folk ønskede at see paa denne vigtige og hæderlige Post, og at den, hvem Kongen kaldte til at representere Universitetet, var Trykkefrihedens varme Ven og Forsvarer, Jochum Frederik Schouw, hvem Folkets Udsendte derpaa valgte til at føre Forsædet i deres Midte, Herlige Auspicier for de begyndende Stænders Virksomhed, En sjelden Borgen for, at Humanitetens og Liberalitetens Aand vilde besjæle Forsamlingen, Gud bevare denne Aand til Held for det elskede Fædreland. - Et vigtigt Actstykke fremlagde Kongen for Folkets Blik: Udsigt over Finantsernes Tilstand, et aabent Skridt, der gjorde det muligt for Folkets trofaste Mænd at give gavnligt Raad i dette for Landets Vee og Vel saa vigtige Anliggende, hvortil Gud give sin Velsignelse, Trykkefrihedens Grændser ere blevne nærmere bestemte ved Høiesterets Kiendelse i Davids Sag. Ogsaa her erkjende vi med Tak det Maadehold, hvormed Regjeringen selv underkaster sig Domstolenes Kiendelse, og paany afgav Danmarks høieste Tribunal et hæderligt Exempel paa, at det strængt følger Rettens Vei, uden at see til Høire eller til Venstre. - Med Glæde bemærkes, at Kongens Øiemed: Almeenaandens Oplivelse meer og meer opnaaes, og at Sands for offentlige Anliggender meer og meer udbredes blandt Borgerne, ligesom ogsaa at mange Autoriteter lade sig det være magtpaaliggende, at medvirke til denne Aands Oplivelse. - De mange Forbedringer, der ere foretagne med Befordringsvæsenet bør ikke være uomtalte. - Frygtelige Uveir have hjemsøgt Landet, og Høstens Udfald malede Bekymring i Manges Træk; men alle gode Gavers Giver afvendte den befrygtede Nød. - Jblandt udmærkede Afdøde i det svundne Aar vare de trende Søkrigere: Admiral Otto Lütken, Viceadmiral Risbrick og Contreadmiral P. J. Wleugel, samt Generalmajor v. Bytphen, Statsmanden Grev Joachim Fr. v. Bernstorff, og Digterinden, Geheime-Conferentsraadinde Friedericke Bruun, fød Münter.