JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Winckelmann beregner Længden af de hessiske Lande fra Rheinfels til Schmalkalden for 33, og Breden fra Sønden, til Norden for 27 tydske Mile, hvorved han dog synes at have glemt Grevskabet Schaumburg; thi naar man tager dette og de dertil føiede Districter, Ucht og Freudenberg i Grevskabet Hoya, saa giør det fra de Nederhessiske Grændser til Carlshavn vel endnu en Strækning af 16 Mile i Breden. Altsaa skulde Breden fra Rheinfels til derhen udgiøre over 40 Mile. Hessen bliver fornemmelig inddeelt i Over og Neder-Hessen. Det sidste tilhører ganske det fyrstelige Huus Cassel; derimod eier det af Oberfyrstendømmet kunden Deel, som er tilfalden det ved den Marpurgiske Arvefølge. De Lande, som ere indlemmede i Huset Cassels Andeel, ere: Fyrstendommet Hersfeld, Grevskaberne NederKazenellenbogen, Ziegenhain, Schaumburg og Hanau, Herskaberne Schmalkalden og Plesse tilligemed Klosteret Høkelheim, Amterne Neuengleichen, Schwarzenfelts, Brandenstein og Altengronau, Kelleriet Namburg, Amterne Landeck og Frauensee, Gebetet Volckershausen og Provstiet Gellingen i Thuringen. Jordens Beskaffenhed af denne i saa mange Deele adskilte Stat er, som man vel forud kan slutte, meget forskiellig. Det egentlige Landgrevskab for sig selv er meget berg og sandagtigt, men har adskillige frugtbare og behagelige Dale, godt Ager- og Engeland, og tildeels ogsaa beqvemme Egne til Viinvæxt, Agerdyrkningen er i nogle Districter ikke tilstrækkelig til egne Fornødenheder, men derimod synes Qvæg avlingen at være meere betragtelig. J Aaret 1750 talte man i hele Landet 30501 Heste, 25967 Oxer, 31460 Køer, 263394 Faar, og 76010 Sviin. Mineralriget er anseeligt, og man har noget Sølv, Kobber, Blye og i Særdeleshed meget Jern; ligeledes Allun, Victriol, Steenkul, Svovel, Bobus o. s. v. Man finder og i Ederen Guldkorn, og i Frankenberg var fordum et vigtigt Guldbergverk. Hist og her gives rige Saltkilder, hvoriblant den i Allendorph er den betydeligste. Bekostningerne, som anvendes allene paa Machinvæsenet ved disse Saltkilder, beløbe sig aarlig til henimod 6000 Rdlr. Den rene Gevinst af det fra det ene Aar til det andet afsatte Salt beløber sig til 30000 Rdlr. Den manglende og indskrænkte Afsætning gjør Hinder i at disse rige Saltgruber ikke benyttes og drives ret; thi dersom Handelen dermed i det Hannoverske og andre Provindser stod aaben, skulle man aarlig kunde levere 100000 Ottinger Salt.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Fabrik= og Manufacturvæsenet er i Hessencassel meget fordeelagtigt og blomstrende, særdeles siden Carlshavner=Handelsselskabets Oprettelse 1771, hvilket har skaffet de indenlandske Fabrik= og Bergværks=Produkter en lettere, fordeelagtigere og stærkere Afsætning. De fornemste af disse Manufacturer ere: Guldarbeidere, Klæde, Lærred, Strømper, Hatte, Handsker, og Papiir. J Cassel findes og en god Porcellain, og Speil=Fabrike. For disse Fabrikers og Manufacturers lykkelige Anlæg har man fornemmelig at takke de fra Frankrig flygtede Hugenotter, som i det Hessiske bleve imodtagne med megen Omhyggelighed og Begunstigelse, og deels befolkede Landet, deels ogsaa derpaa berigede det.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
J Neder-Hessen opholde sig 10 saadanne Franske Colonier, i Over=Hessen 7, og foruden disse gives der endun i andre Hessiske Stæder og Landsbyer betydelige Franske Menigheder. Nogle af disse Colonier og Menigheder have deres eget Forum og staae under egne Commissairs, og de ordentlige Betientere ere ogsaa tildeels besynderlig paalagte at føre Jurisdictionen derover.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1784-09-01
AVERTISSEMENTS. F. Gellert Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlieb Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papir for 1 Rdlr. 2 Mk. De til Forsendelse med Posten allene pr. Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden No. 230, er endnu at bekomme: Hellige Opmuntringer, i modige og tankefulde Stunder. Af Friderich Lütken. Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammesteds paa fiint Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 4 Mk. Ligeledes haves af samme Author: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 sk. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s., og En fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s. gr. Etatsraad og Laugmand Fieldsteds Afhandling: Om en nye Handels Indretning udi Island, i Anledning af det Kongelige Landhuusholdings=Selskabs Priis=Spørsmaal. om den beste Handels=Plan for dette Land, er nylig trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds tilkiøbs, saa vel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund. i store Færgestræde, paa fiint Papiir for 20 sk. og Trykpapiir 16 s. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B. Aaskow, Doctor i Lægekonsten, rivil. Kiøbh. Maanedl. Stats-Tider &c.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Kongel. Liv= og Admiralitets Medicus, Directeur ved Søe=Qva huset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske i dicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nr. laus Møller i Frederichsberg Gaden Nr. 230, paa alle BørseBoglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk. Jis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, i 5 Acter, Mi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk Papiir og Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Salmesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af fatteren til de Philosophiske Dromme, oversat af P. T. W., pe Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
hos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 93 er trykt og Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur He berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med at tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiratet, Admiralerne, Sorvæsenet, og de tolv Dommere i En geland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes : Hr. BeskoRamus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe=Emb det i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s. Korn. Rug, Holsteensk, Td. =Rd. - Mk. - s. Dansk Td. 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. - s. Hvede, Holsteensk Td. - 5 Rd. - Mk. - s. Lollansk, Td. = 4 Rd. 1 Mk. - s. Siellandsk, Td. - Rd. - Mk. - s. Byg Td. = = 2 Rd. Mk. 8 a 12 s. Byg=Gryn Td. . . 7 Rd. - Mk. - s. Malt Td. = = 4 Rd. - Mk. - s. Havre Td. = = 1 Rd. 4 Mk. 4 a 8 s. Havre=Gryn Td. = 8 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 8 Rd. Mk. - s. Erter Td. . - 5 Rd. 3 a 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lamekiød Td. Rd. Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Øste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. Holsteenske, 13 a 14 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 24 a 28 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 32 a 34 Rd. Mk. - s. Holsteensk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. . . 1 Rd. 5 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. Mk. - s. Graasen, salted, Td. . - Rd. - Mk. - s. ter, Skpd. - - Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. Rd. Mk. - s. Jslandsk dito, Td. . - Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 18 a 22 Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. - Rd. Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. - - Rd. Mk. - s. Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. s. Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. Mk. - s. Tran Td. = = 16 a 18 Rd. Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td., 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. . . - Rd. - Mk. Fransk Td. = = =Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin - 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin - 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Udenrigs- 35 a 38 Rd. Humle. Brunsviger) 64 a 65 Rd. Mk. - s. Garleber) Skpd. 56 a 60 Rd. Mk. - s. Brabandsk.). - 60 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd., Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. = 40 a 48 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 28 a 30 Rd., Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr = 3 Rd. 3 a 4 Mk. - Pommersk Ell = 3 Rd. 1 a 2 Mk. - Pommersk Bøg - 5 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Holsteensk Bøg, 5 Rd. 1 Mk. - jydsk enkelt 4 Rd. 5 Mk. a 5 Rd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Fyensk = = Slagtede Stk. = 5 Rd. Mk. - s. Birk = = = =Rd. - Mk. -
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 2 a 3 Mk. -Et Læs Tørv - 1 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. - Kul Td. . - - Rd. 2 Mk. - s. Foering. Høe et stort Læs = 3 Rd. Mk. -et mindre dito 2 Rd. Mk. - s. Halm et Læs 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 3 Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret Rd. Mk. - s. unge Parret = 1 Rd. 2 Mk. - Capuner fede et Par Rd. Mk. - mayre et Par Rd. Mk. - s. Høns gamle Parret = 4 Mk. - s. unge Parret = = 3 Mk. - s. Kyllinger et Par 2 Mk. - s. Giæs levende Stk. = Ænder et Par = Duer et Par = Æg en Snees = = 3 Mk. - s. 2 Mk. 8 s. 3 Mk. 4 s. Mk. - s. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Af disse Tidendet udgives ugentlig Constantinopel, den 1ste Augusti.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Prindsen af Nassau=Siegen er den 23de Julii igien afreist. herfra med et anseeligt Følge, og harve begivet sig til Troja, Brusa, Nicomedia, Cizico og mange andre Stæder og Eg m, men kommer dog igien tilbage her til Hovedstaden. Den siges, at denne Reise har til Gienstand Handelsanliggender paa det sorte Hav, og det Franske Establissement, som med Portens Bevilling skal oprettes i Mare di Marmora. A.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
de nye Consuler, som den Russiske Monarkinde sætter i adskillige Pladser eller Stæder ved det sorte Hav, kom for nyelig den hertil, som skal residere i Sinope, og det er vist, at der i Sinope og andre Stæder ved det sorte Hav ogsaa skal residere Franske Consuler. – Den nye Franske Ambassadeuventes daglig hertil; men hvad der tales om, at en Fransk Flode af 10 Linieskibe med det første skal ankomme, er endnu ikke saa vist. – J forrige Uge giorde de 200 nye Kanonerer i Storvizirens Nærværelse en General-Prøve, hvormed han blev saa vel tilfreds, at han strax formerede deres Sold.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Madrit, den 9de Augusti. Don Antonio Barcelo, som er kommen tilbage fra sit Tog imod Algier, ventes daglig hertil. Omendskiønt Hensigten af samme ikke er opnaaet, saa har dog denne tapre Commandent en almindelig Berømmelse her. Han har udkastet de beste Planer, og hans Maneuvres have været fortreffelige. Vat han bleven tilstrækkelig understøttet, torde der kun have blevet ganske lidet tilbage af Algier. Jmidlertid er det en Sandhed, at Fienderne gjorde en Modstand, som man ikke havde ventet. De havde en Mængde Batterier, som bleve meget got brugte, deres Forskandsninger vare faste, og deres Værker i Almindelighed meget stærkere end i forrige Aar. Antallet paa deres Kanoneerskalupper var anseeligt, omende skiønt det ikke egentlig er bekiendt. For Resten maae Algieternes Forliis have været meget betydeligt, da de fra vor Side maatte udstaae den heftigste Jld. Man veed ikke egentlig, ved Brødrene Berling. hvor mange Kanoneerskalupper de mistede; men vister det, at Staden var nogle Gange sat i Brand, og at man af de Ruiner, som lode sig sne, maae slutte, at den derved foraarsagede Skade har været meget betydelig. Det er ugrundet, at nogle af vore Bombardeerbaade vare blevne afskaarne af Fienden og komne dens Vold.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Breve fra den nye Stad St. Roch, ved Gibraltar, melde, at der sammestæds kom Jld løs i Hospitalet, hvorved en Deel af samme blev lagt i Aske. En Soldat, der sammestæds laae syg, og som man holdt for uhelbredelig, blev af Skræk saa munter, at han stod op, løb derfra, og har siden den Tiid befundet sig ganske vel.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Fra de Tyrkiske Grændser, den 9de Aug. Pesten har igien ophørt i Constantinopel, dog ere endnu Gesandternes Huse tillukte. – Det heder, at talrige Hobe af Spahis marchere fra de indre Egne af de Tyrkiske Lande til Sophia, hvor en Armee af 100000 Mand skal forsamle sig. der formodentlig er bestemt imod de urolige Albanier. – Den nye Kongel. Preussiske Resident, Hr. Dirtz, er allerede ankommen til Constantinopel, og har strax derpaa havt en lang Conference med Riis Effendi. – Da Porten synes at have forglemt sit nyelig gjorte Løfte, om at bringe Grændserne i Rigtighed, saa har den K. K. Jnternuntius høilig besværet sig derover, og erklæret, at da denne Opførsel stred tvertimod den fra begge Sider oprettede gode Forstaaelse, kunde han ingenlunde indestaae for de Følger, som af en længere Vægring vare at befrygte.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
London, den 17de Augusti. J Fredags Morgen kom Prindsen af Wallis fra Vindsor til London, og reiste strax efter Middag til Portsmouth, for at være nærværende ved Forsøget paa at bringe det siunkne Skib, Royal Storge, op igien fra Havets Bund. Man synes næsten at være viis paa, at dette Forsøg skal gaae lykkelig for sig, da man allerede har bragt Skibet saavidt, at dets øverste Dak begynder at blive synligt paa Vandets Overflade. Man har forhalet med dets fuldkomne Opbringelse allene derfor, at man vil giøre Forsøget i Prindsens Nærværelse. - Det har sin fuldkomne Rigtighed, at et udsprudende Bjerg er kommen for Dagen paa Øen St. Vincent. Det har raset meget heftig i 7 Uger, og de hosliggende Sukker= og Caffe=Plantager, ere i en Omkreds af 1/2 engelsk Miil ganske ødelagte. - Afvig re Tirsdag var det nærved, at Hr. Pitt var bleven ihielskudt. Denne Statsminister havde spiist til Middag hos Jenkinson, paa hans Landgods, og da han om Aftenen vilde reise tilbagetil Staden i en Post-Chaise, tog Postillonen fril af Veien og ansøgte Hr. Pitt, for ikke at gaae fra sine Heste, om at erkyndige sig i et nær hosliggende Bondehuus om den rette Vei. Bonden, som troede, at Hr. Pitt var en Røver, bad ham at gaae bort, og truedt at skyde ham, dersom han kom et Skridt nærmere. Ministeren talede en god Tiid med Bonden, for at overtyde ham om, hvem han var, og for at faae ham til at vise sig Veien; men Bonden blev herved kun mer bestyrket i sin Formodning, og skiød virkelig løs paa ham; dog gik Kuglen lykkeligviis allene igiennem Ministerens Kiole, uden at saare hans Legeme. Da Postillonen hørte Skudet, løb han til, og ved hans Ankomst og ved Hr. Pittes Tale blev endelig Bonden bevæget til ikke at holde Statsministeren længere for en Røver, og at vise ham den rette Vei til Staden.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
- J Dublin vedvare endnu de urolige Optrin iblandt Folket, og ingen Dag gaaer forbi, at jo en Kiøbmand eller anden Person, som omgaaes med Engelske Vahre, bliver overtiæret og bestrøde med Fiær. Processen, som sammestæds var bleven anlagt imod adskillige Officerer og Adjutantere, som i Drukkenskab havde fornærmet en Borgerkone, er dog bleven ophævet, imod at hendes Mand har bekommet 1000 Pund til Erstatning.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Paris, den 20de Augusti. J Onsdags, den 16de hujus, kom Hs. Kongelige Høihed Prinds Hendrich under Navn af en Greve af Oels hertil fra Fontainebleau, hvor han havde havt det sidste Natteherberge, Han steeg af i Rechelieu-Gaden i det Chinesiske Pallats, og vil, som man hører, opholde sig her i 6 Uger. Af Kongen og den Kongelige Familie er han allerede bleven imodtaget med den meest udmærkede Høiagtelse, og næsten de samme Høitideligheder skulle blive anrettede, som bleve givne Kongen af Sverrig. Det er endnu en Hemmelighed, om og denne Prinds, ligesom forommelte Monark, vil holde Conferencer med det Kongelige Ministerium. Det Kongelige Cabinettes fornemste Beskjæftigelse har hidindtil været Tractaten med Holland, som næsten skal være bragt i Stand. -
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Dauphin er nu ganske frisk igien. Dronningen betiener sig nu ikke mere af Kareth formedelst Hendes tiltagende Frugt sommelighed.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Paris, den 23de August. De nyeste Breve fra Carthagena melde den hidintil ubekiendte Omstændighed, at adskillige Spanske Bombarderskalluper ere blevne afskaarne og opbragte til Algier. De Spanske Soldater og Matroser, som betiente disse Skalupers Artillerie, ere af Berbarerne gjorte til Slaver. Efter disse Beretninger har dette Aars Expedition været endne ulykkeligere, end det i Aaret 1775 under O-Reilly.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Prag, den 24de Augusti. Den 29 og 30 rykte de sidste Tropper ind i Leiren, som vi komme til at bestaae af 40000 Mand, og hvorhen man allerede siden i forrige Uge har vedholdet at føre Brænde for Regimenterne. Hs. Majestæt Keiserens Hovedqvarteer er igien i Hlaupetin, hvor der opbygges mange Butiker og giøres større Tilberedelser end nogensinde forhen, da endog Jld stederne i Kiøkkenet, hvor der koges for Keiseren, ere blevne nedrevne og gjorte større. Man siger, at Keiseren vil lad bekiendtgiøre ved ethvert Regiment, at alle de, som giør deres Ting godt, skulle have en otte Dages Sold mere til Mands.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Haag, den 28de Augusti. J Forgaars Formiddag Kl. 11 blev Skildvagten, der hidindtil har staaet for Hertugen af Brunsvigs Hotel, som Chafor den Hollandske Garde, borttaget derfra, og bemeldte Gardes Fahner bragt til General Kretschmars Boelig, som Commandeur over bemeldte Regiment.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Nestved, den 21de Augusti. Ved det Nestvedske Patriotiske Selskabs Sommerforsamling den 28de Julii sidst, blev til Medlemmer antagen Hans Excellence Hr. Geheimeraad Carstens, Hr. Major von Backe, Hr. Justitsraad Vesterman og Hr. Forvalter Agerup, alle som overordentlige. Saa blev og besluttet, at sælge ved offentlig Auction Selskabets i beholdhavende Garn, nemlig omtrent 45000 Pd. i Nestved den 14de September førstkommende, og 1800 Pd. i Wordingborg den 17de hujus fra 1 1/2 til 8 Strænge, som er spunden i Selskabets Skoler fra 1ste Julii 1783 til 1ste Julii 1784. C. Wulf, Selskabets Sekretair.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Helsingøer, den 3die September. Den 31te Augusti var Vinden S. S. V. med tyk Luft og Regnveir, og ankom her paa Rehden 111 Skibe. Den 1ste September var Vinden S. O. med stille Veir. Den 2den hujus var Vinden N. O. og meget godt Veir. J Dag en Vinden N. V. og meget stille, og ere i disse 3 Dage ankomne 71 Skibe, hvoriblant en Russisk Fregat.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Kiøbenhavn, den 3die September. Den 6te Julii d. A. er Capellan Hr. Job Disingthon Vahl beskikket at være Sognepræst for Omblie Præstegield i Christiansands Stift; den 7de ejusdem Peder Kiellerup til Landmaaler. Den 6te August er Cancellie-Assessor og Birkedommer Nicolai Mathias Høst, forundt Bevilling at være Procurator i Jylland; den 20de ejusd. er Studiosus Dionstus Windekilde beskikket at være Capellan pro Persona for Kiøng Menighed i Sielland; Capellan Hr. Peder Overgaard confirmeret at være Sognepræst for Huurup Menighed i Aalborg Stift; Studiosus Anders Wulf Meiner beskikket at være residerende Capellan i Mariager og til Hem og Sem Sogner; adjungeret og succederende Byefoged Søren Borch i Ringkiøbing forundt Bevilling at være Procurator i Jylland Den 1ste September er Justitsraad og committeret von Essenelernaadigst udnævnt til Amtsforvalter i Segeberg.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Onsdagen den 1ste September gav Hr. Conferenceraad Joh Frid. Heinries in Skive og Sølv=Premier til Broderskabet udi det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde-Selskab, som for beste Skud tilfaldt: Hr. Justitsraad Wivet den første Premie, en Sauce=Skaal; Hr. Juveleer Triie den anden, en Ponce=Skee; og Hr. Beenfeldt den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Den 30te Aug. og 1ste hujus ere følgende Skibe hiemkomne fra Hvalfangsten under Grønland, nemlig: Skibet Ba ton Juel Wind, som føres af Commandeur Jacob Rollofs, med 80 Cordeler Spæk og endeel Barder; Skibet Prinds Friderichs Haab, som føres af Command. Jens Kraght, med 147 Cordeler Spæk og endeel Barder; Skibet Conferen. Raad Prætorius, som føres af Command. Boye Jørg med 30 Cordeler Spæk og endeel Barder; Skibet Geh. me Raad Schack Rathlou, som føres af Command. Boye Bohn, med 27 Cordeler Spæk og endeel Barder; Skibet Gothaab, som føres af Command. Jan Baltzer Grodt, General Eichfed af Command. Anke Johannes, Rittenbenck af Jan Rivirts, og Disco af Dreves Jansen, alle 4 med Ballast; Carit. Matth. Carstensen, samt Hukkerterne Westmanøe, som seres af Chr. Petersen, og Kieblevig af Jørg. P. Berg, ere alle 3 komne fra Jsland, de 2 første med Fisk, Tran og Uldengods, og den 3die med Ballast; Skibet Fortuna, som føres af Søren Nielsen Mariager, fra Færøe med Uldengods.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Den 2den hujus kom Skibet Elisabeth, som føres af Capit. Klein, med en Ladning Sukker, Rom og Tobak; Skibet Juliane Marie, som føres af Capit. Davidson, fra Ben calen med en Ladning Ostindiske Vahre, og gik til Seils til Østersøen den sidst hertil komne Russisk Keiserlige Fregat.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
J Dag kom Capit. Duse fra Vestindien med Sukker, og Capit. Østle fra Engeland med Steenkul.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Vacancer: Sognekaldet til Schanderborg, Schanderup og Stillinge i Aarhuus Stift, 500 Rdlr., hvoraf svares 125 Rdlr. til den residerende Capellan; Sognekaldet til Tranderup paa Ærøe, 2 a 300 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Fra den 21de til 28de Augusti d. A. ere her i Staden copulerte 20 Par, fødte Drenge 20, Piger 35, tilsammen 55 døde Mænd 11, Qvinder 10, Drenge 21, Piger 4, tilsammen 46; ere altsaa 9 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Barselseng 2, Brystsyge 4, Druknet 1, Durchløb 2, Falden til døde 2, Feber 1, Forraadnelses=Feber 1 Hastigdød 2, Mavepine 1, Ormefeber 1, Slag 13, Svindsot 1, Tænder 1, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 3, Ulykkelig Hændelse 2, Vattersot 3.
Berlingske Tidende, 1784-09-03
Død. Kiøbenhavn den 1ste September Hr. Etatsraad Friderich Christian de Frankenau, Told- og Consumtions-Jnspecteur ved Kiøbenhavns Toldkammer, 60 Aar.