Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Efter Kong Hanses Død i Aaret 1513 forlod hans Dronning Kirstine Hoffet og opholdt sig paa hendes Livgeding Næsbyehoved, indtil St. Claræ Kloster i Odense blev færdig, hvilket hun da lod bygge, ligesom hun og tilforn havde stiftet St. Claræ Kloster i Kiøbenhavn til Taknemmelighed for hendes Befrielse af det Svenske Fængsel. Aar 1514 blev bemeldte Dronnings Hovmester Otto Porsfeld, som tillige var Lænsmand paa Næsbyehoved ihielslagen. Dette Mord fortælles saaledes: Dronningen boede ikke langt fra Bispe=Gaarden (nu Frøkken=Klosteret) saa at St. Knuds Kloster var ikkun imellem dem. Men Dronningen og Bispen Jens Andersen Bellenak levede, i bestandig Uenighed, og da de begge holdte en talrig HofStat, kom deres Betientere, naar de bleve samlede i Verts huusene, ofte i Ord=Krig, ja ogsaa i Slagsmaal. Dette gik saa vidt, at Otto Porsfeld endelig blev dræbt af Biskopens Tienere, hvilket nogle foregive at være skeet i Odense, men andre sige paa det biskopelige Slot Ørkel ikke langt fra Svendborg. Dronningen klagede derover for sin Søn Kong Christ. 2, og forlangede Satisfaction. Bispen undskyldte sig dermed, at han ikke altid kunde være ansvarlig for sine Folks Forbrydelser; men der meentes, at dette Mord var skeet efter bispens udtrykkelige befaling, og Bellenakmaatte i Fængsel, endskiøndt Kongen brugte allene denne Sag som en Neden beskyldning, efterdi man havde meget mere imod ham. Man seer heraf, at Dronningen opholdt sig ikke længe paa Næsbyehoved, men flyttede snart ind i Odense formodentlig i St. Claræ Kloster, hvor hun dog ikke maa have været som en anden ordinair Nonne; thi Svaningius siger in vita Christ. 2. Illustrissima D. Christina relicta vidua Johannis Regis, Mater vero Christierni, in adversa oppidi (Orhoniæ) parte, saa dignitatii convenientes ædisicaverat ædes. Dronning Kirstine døde Aar 1521 i St. Claræ Kloster og blev begraven i en Franciskaner Munke=Kappe, hvilket hun for sin Død havde befalet, Hvitfeld p. 1099. Men nu siger Atlas D. i Supplem. p. 545, at de Catholske Bisper boede siden paa Næsbyehoved, hvilket blev ruineret i Grevens Feide. Man skulle altsaa tænke, at dette Slot har tilhørt Bisperne fra Dronning Kirstines Død indtil Reformationen, men det er urigtigt. Man finder meget meere det, som beviser at Næsbyehoved bestandig har været Kronens Slot; thi 1529 døde Eiler Bryske, som var Kongens Lænsmand derpaa, 1531 var Niels Jepsen Lænsmand, 1536 Claus Daae, en anden end den, som nævnes tilforn 1500, og Anders Emmichsen ogsaa en Adelmand 1537 og 1540. Maaskee biskop Jens Andersen Bellenaks Vice=Biskop Vincentius boede paa Næsbyehoved; thi han kom ved Dronningens Recommendation til at forrette biskops Embedet, men maatte efter hendes Død og Bellenaks Tilbagekomst igien forlade samme. Odense Gaard nævnes og iblandt de Catholske Bispers Gods, som ved Reformationen faldt til Kronen, men derved forstaaes Bispe=Residentzen (nu Frøken=Klosteret) og ikke Næsbyehoved. Om dog sligt har givet Anledning til den Meening, at Bisperne eiede Næsbye hoved efter Dronning Kirstines Død, kan ikke siges. Mærkeligt er det, at da K. Christ. 2 engang besøgte sin Moder Dronning Kirstine, tog han ikke ind paa Slottet, men til Borgemester Micheel Pedersen, dog maaskee det skedte, fordi han ville være sin Moder nærmere.