JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Efterretninger fra Ragusaa af 1ste f. M. melde følgende : Uagtet Grneral Brody ved et Corps paa 500 Mand aldeles har dæmpet de Uroligheder, som Montenegrinerne havde opvakt i Byen Credia, der hører til Districtet Cattaro, have dog omtrent 3000 Urolige sat sig i Bevægelse i den montenegrinske Bye Celting; men da de mærkede det kelserl. Millitairt Bevægelser, blev alt roligt. General Broky huimidlertidsendt Chefen for sin Generalstab til Zara, for at hente Forstærkning. Vort Senat er blevet meget beroliget der General Brodys sidste Depescher. Man siger, GeneralBrody bør forlangt at besætte Forterne ved vor Havn formedelst de Uroligheder, som paa nærværende Tid ere i det adriguske Hav Skrivelse fra Paris. den 12te Decbr.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Iblant de talrige Præsentationer, som i disse Dage have været ved Hoffet lægger man især Mærke til de 6 Medlemmer af den italienske Consulta, en Deputation fra Aaccio, bestaaende af 9 Deputerede, hvoriblant Biskoppen i Ajactio- og Greven af Løwenstein Werthheim.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Saasnart Festiviteterne i Anledning af Kronningsfesten ere forbi, begive Overofficiererne ved Land og Sømagten sig igien til deres Poster. Nationalgardernes Deputationer, have, efter Krigsministerens Ordre, allerede i Forgaars tiltraadt Hiemreisen til deres Departements.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Efter Forlydende skal Statsraad General Dessolles gar til Wien som Ambassadeur. - General Nansouty er bleven udnævnt til første Kammerherre hos Keiseren. Mairen i Coln, Hr. Wittgenstein, er bleven udnævnt til Generaldirecteur for Rhinoctroven. Mairen i Barfleur er bleven udnævnt til Medlem af Æreslegionen formedelst udviist Tienstiver ved et Angreb paa Flottillen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Blandede Efterretninger. Frankerig Nylig besøgte Hs. Majestæt Keiseren ledsaget af Rigsmarschallerne og endeel Hofbetiente Skuespillet, hvor man gav den prægtige Opera: Barderne af Lesueur. Huset var saa fuldproppet, at en stor Deel maatte gaae bort derfra. Saavel ved Ankomsten som ved Bortgangen blev Hs. Majestæt hilset med larmende Bifaldsraab. Da Præsidenterne for de protestantiske Consistorier havde Audience hos Keiseren, blev Præsten Gachou fra Nimes, en ærværdig Olding, saa rørt over Keiserens Svar, at hen udraabte med Glædestaarer: Nei, det er ikke vort, men Guds Værk, Ham være Ære derfor, Denne Gachou har for 36 Aar siden under de haardeste Forfølgelser prædiket Evangelium i Huler og Skove. Han er Eftermand efter den berømte Geistlige Raband St. Eienne, den bekiendte ulykkelige Deputeredes Fader Som Kiendsgierning fortæller man, at benævnte Fader ofte skal have sagt sine Børn med et prophetisk Blik: Snart vil Protestantismen blive befriet fra sine Lænker ved en Første, der kommer fra Sardinien eller Corfica. - Samme Dag Audiencen var, beværtede den reformerte Præsident Hr. Marron alle Præsidenterne, fine Colleger og de to lydske Gesandtskabspræster med et venskebeligt Maaltid, hvor Kierlighed og Enighed herskede. Degen efter var samme Selskab atter forsamlet hos en Restaure teur, og Forfatteren af Priisskriftet og Luthers Reformation, Hr. Villars, var indbuden dertil. Man anfører et nyt Træk af Keiserens Naade under hans Ophold i Fontainebleau. Han kom tilbage fra Jagten og vilde begive sig til Slottet, da Madame Lourent fra Lyon kastede sig for hans Fødder og bad om Naade for sin Mand, som Selnedepartementets Specieltribunal havde dømt til Døden.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Keiseren erindrede sig, at Privatconseilet allerede havde afslaaet hendes Ansøgning og svarede, at han ikke kunde forandre Conseilets Bestuining. Dommen fornyede sin Bøn, kyssede Keiserens Knæ, væddede dem med sine Taarer og sagde: Sire, glem Deres Privatconseils Beslutning; jeg anraaber, blot Deres Naade; ikkun denne kan give mig min Lykke igien Keiseren blev rørt over denne unge Dames Taarer, som en Moder til 4 Børn, svarede, at han vilde formilde Straffen, og befalede Statssecretalten, at forelægge ham denne Sag. Tilberedelserne til den Festivitet, som Hovedstaden giver Keiseren, er overordentlig stor. Det store Taffel paa Raadhuset skal bestaae af 750 Couverts. Over 50 af de bedste Kokke i Ports skulle besørge Anretninge. Nan at indkjøbt oven. Præ er: 10000 Stykker Fledirekeature. Omtrent 3000 Stykker, Flederereature skulle uddeles imellem Folket. Vandspringer paa Raadhuset og Løverne, som ligge derved, ere saaledes indrettede, at de give Viin istedet for Vand. Fest viteten skal begynde med en Frokost, hvortil 300 Damer ere indbudne. Deres Majestæter finde dette Selskab ved deres Ankomst. Gardegrenaderernes nye Faner ere af Autorafarve, brederede med Guldgranter; Gardejægernes ere af grøn Farve, broderede med Guldgranater og Guld Jagthørn. Alle Fanerne have en Guldørn i Midten.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
J en af vore Journaler leveres nogle Levnetstræk af Negergeneralen Dessalines I Grusomhed siges denne skrækkelige Afrikaner at ligne, om ikke at overgaae Tigeren. De han først blev bragt fra Kysten af Guinea til St. Domingo var hans Navn Jean Jaqves; men ved Revolutionens Udbrud myrdede han sin Herre og antog hans Navn. Siden har han ikke gjort andet end myrdet, ikke sparet Barnet i Vuggen og eengang ladet Politibetienten Blen levende nagle til sin Huusdør og derpaa med en Øxe afhugge den Ulykkelige det en Lem efter det andet.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Engelland. Fra St. John i Newfoundland har man den Efterretning, at der sammesteds i 3 Uger har været en Skovbrand, som havde grebet om sig lige til Ankerpladsen, hvor det engelske Krigsskib Jsis laae, som derved var bleven nødt til at seile bort fra sin Ankerplads.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Tydskland. Churførsten af Würtemberg har udelukket Prælaten Ciet og Assessor Kolle fra Landdagen. De Herrer Sterb, Schweidler og Stockmager have taget deres Dimission; den sidste faaer en Pension af 2200 Gylden.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Førsten af Ysenburg har offentlig modsagt den Efterretning, at han havde faaet et Regiment i fransk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
En fransk Coureer, som gik igiennem Wesel, har mister en forseglet Pakke, der er stiaalet af hans Vogn.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Indenlandsk. Et almindeligt Rygte har været i Omløb, at en Kuffert Gangklæder, der havde tilhørt Personer, som vare døde i Mallaga af den gule Feber, skulde være bragt i Land og afleveret til Skifteretten i Apenrade. - Den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne har i den Anledning ladet anstille Undersøgelse og derved bragt i Erfaring, at en Skipper Hinrich Frees, førende Skibet. Henry fra Apenrade, er i Aaret 1803 død af den gule Feber i Mallaga, men at alle de Sengklæder, hvori nogen af de paa Skibet værende Syge havde lagt, tilligemed de Gangklæder, som nogen ombord havde baaret under Sygdommen, ere kastede overbord førend Skibets Afselling fra Mallaga. De øvrige Klæder bleve derimod med Skibet bragte til Christiansand og tilligemed Ladningen behandlede efter Qvarantaine Reglerne. Skibet blev dereftet af Qvarantaine-Commissionen i Christiansand meddeelt Practica, afseilede til Kiel og lossede sin Ladning sammesteds, hvorfra de omtalte Klæder bleve bragte til Apenrade og overleverede til Vedkommende. J Nachskev indtraf den 5te Decbr. den sørgelige Hendelse, at en Dreng af den jødiske Nation, 10 Aar gammel, som løb paa Skølter paa Stranden, faldt igjennem Jsen, og hans Broder, som var et Aar ældre, havde samme Skjebne. da han vilde redde ham. Lodsen Michael Kroyer ilede strax til med en Stang og en Stige, men Jsen brast under ham, og de vare upaatvivlelig alle omkomne, dersom ikke en Søn af Procurator Fugl, 16 Aar gammel og Discipel i den latinske Skole, havde havt Mod og Styrke nok til at holde Lodsens Hoved over Vandet, indtil Jsen blev brudt med Baade. Lodsen blev saaledes reddet tilligemed den yngste Jødedreng. men hans ældre Broder omkom.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Stockholm den 10de Decbr. Siden en Qvarantaine=Indretning ved Kanse Havn i Gothenborg Skiær er bleven ivæksat, har den kongel. svenske Regiering under 27de Novbr. sidstafvigte anordnet, at samme Havn forbliver under Qvarantairetiden tillukket for alle fra udesmittede Steder kommende Skibe.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Kiøbenhavn den 31te December. Under 24de d. M. ere samtlige Stiftamtmænd, Amtmænd, Grever, Baroner og Biskopper i begge Riger fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes :P. M. Det kongelige Sundheds=Collegium har tilmeldet Cancelliet, at, da smitsomme Sygdomme af en usædvanlig Art i denne Tid have begyndt at udbrede sig i Europa, vil det være af særdeles Vigtighed, at blive underrettet, om nogen Sygdom skulde paa et eller andet Sted i Danmark eller Norge vise sig med saadanne Symptomer, at den kunde ansees at være Lægerne mindre bekiendt, og fornemmeligen, om nogen Sygdom maatte vise sig med hastig Kraftesløshed, guul Farve, store Brængstelser, sort Brækning og hastig Dødelighed. Cancelliet skulde derfor tienstlig anmode Dem, at ville paalægge de Dem underordnede Embedsmænd, at de, saafremt noget Tilfælde, som de ovenmeldte, skulde forekomme i de dem anfortroede Virkekreds, strax derom have at indgive Beretning til Sundheds=Collegiet.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Ved kongelig Resolution af 19de d. M. er det allernaadigst bevilget, at Branddirecteurerne paa Landet i Danmark og Hertugdommene herefter maae bære to Epauletter paa den for dem reglementerede Uniform, ligesom Politiemesterne i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Befordringer og Afgang. Under Admiralitetet: Den 21de Decbr. er Prem Lieut. L. A. Staal avanceret til Capitain=Lieutenant, og Sec. Lieut. C. Grove til Premier=Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Under Generalitetet: Den 7de Decbr. Fra LandeadetKorpset her i Staden afgaae til 1ste Januari næstkommende følgende Officerer, Underofficerer og Kadetter, og ansættes i virkeligt No., ved efterfølgende Regimenter, saaledes : 1) Adjutant ved Korpset, Second=Lieurenant C. F. Deyer, ved den 2den siællandske Batallion let Infanterie; 2) Korporal J. L. v. Hagemann ved det danske Liv=Regiment, som Second=Lieut.; 3) Korporal A. E. v. Wilster ved Kronprindsens Reg til Fods som Fændrik; 4) Kadet J. C. M. v. Frobøbse som Fændrik ved Prinds Frederiks Regiment; 5)
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Under General-Postamtet: Den 21de Septbr. er Justitsraad P. Terchelsen, efter Ansøgning, i Naade og med Vartpenge entlediget fra Kasserer-Emb det ved GeneralPostkassen. Den 21de Decbr. Contoirbetient i det schlesvig holsteenske Secretariat og Revisiors=Contoir under Generalpostamtet. D. Magnussen, udnævnt til 2den Fuldmægtig i fornævnte Contoir,
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Ledigt Embede. Under Generalitetet: Regimentsqvarteermester og Auditeur=Emorder ved det smaalehnske Dragon Regiment, 288 Rdlr. Gage og Omkostningspenge.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Barom. Agerm. Vinder. 23 Decbr. 18. 1, 4.3, 2 Kulde. os. 2 o 15 -N. N. O. os. N. O. 29 - - 18. 1. 5 7 og R No.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Til Efterretning for alle Vedkommende gientages herved Generalpostamtets i de offentlige Tidender indrykkede Bekiendtgjørelser af 22de Januar 1802 og 11te Februar 1803. at efter Kongel. Resolution af 15de Januar 1802, staaer den enhver frit for, at betiene sig af Telegraserne ved Beltet, imod for saadanne Efterretningers Meddelelse igiennem Telegraserne, som ellers skulde befordres over Beltet pr. Estafette, at betale til Telegrasernes Fond 7 Rd. om Sommeren og 8 Rd. om Vinteren, med mindre det som forlanges besørget ved Telegraserne overstiger 10 Linier efter almindelig Still, hver Linie til 26 Bogstaver beregnet, da der for hver Linie mere skal betales 43 s.; at for denne Betaling, som en lægges til Bestyreren af den Telegraf, hvorfra Efterretningen gives, Bestyreren af den Telegraf, til hvilken Efterretningen fremsendes, tillige besørger denne i et forseglet Brev med behørig Udskrivt til Vedkommende afleveret til Stedets Postcontoir til videre Befordring paa den Maade, som at Vedkommende maatte være forlangt; at Tilegraftestyrerne have ved en skrive lig il Generalpost meet aflagt Eld forpligtet sig til at holde for enhver, uden Undtagelse, hemmelig, hvad dem i foranførte Henseende anbetroes, og end lig, at naar Reisende, som ankomme til Beltet, forlange igiennem en af Telagraferne bestilt paa den anden Side af Beltet Befordring, Nitteqvarteer, Spise eller andre Beqvemmeligheder, for dett Slags Efterretninger, siden de til ikke vilde blive brugt anden Befordring over Biltet, allene betales 48 s., hvilke ligeledes erlægges til den Bestyrer, som commanicerer Efterretningen til den anden Side af Beltet. Generalpostamtet den 31te Decbr. 1804.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Under 27de Januarii 1798 har S neral=Postamtet i de offentlige Tidender bekiendtgjort følgende: Efter forslag af vedkommende Belt=Postførere og PostEippere, har General=Postamtet ladet forfærdige, deels svammende nylinderiske Lædermaschiner, deels undersyn kende Lader, for derudi i Jlsvintre at transportere over det store Belt Breve med Bancosedler, og saadanne Sager af Værdie, som til Lands føres i de med Pakkeposten følgende større Lader.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
General Postamtet har herved havt til Formaal, at Transporten af Breve med Bancosedler og forommeldte Sager af Værdie over Beltet i Jlsvinere, naar Vedkommende er udtrykkeligen forlange dem, imedens Jistransporten vedvarer, oplagte, de som komme fra denne Side Corsøer, og de som komme fra hiin Side af Beltet i Nyeborg, kunde skee med at den Sikkerhed, som forommeldte ved denne Transport ansatte Betiente ansee efter Omstændighederne at være mulig men General=Postamtet renuncerer er derved paa den ved Anordningerne bestemte Fritagelse for Ansvar i mueligen indtræffende ulykkelige Tilfælde, hvilket herved udtrykkelige tilkiendegives, ved i øvrigt at underrette Publicum om, at for Pertiden lagttages efterskrevne Forholds=Regler i Hen seen til Transporten af Breve med Bancosedler og andre Sager af Værdie over det store Belt i Ilsvintre. 2) Fra den Tid Fistransporten begynder og indtil den igien ophører, om hvilke begge Deele Post-Contoirerne ved Beltet skulk underrette de andre Post-Contoirer, blive alle til Forsendelse med Pakkeposten paa Post=Contoiret. indleverende Breve med Banco=Sedler og med Obligationer, Actier eller andre Forskrivninger, der lyde paa Ihændehavere, og følgelig ere gieldende i hver Mands Haand, samt Prætiosa, der ere af liden Vægt, transporterede over det store Belt ual forommelde svømmende cylindriske Lædermaschiner, med mindre Afsenderen ved Jndleveringen paa Post-Contoiret skriveligen forlanger, at det indleverede skal oplægges, det som kommer fra denne Side i Corsøer, og det som kommer fra hiin Side af Beltet i Nyeborg indtil Jistransporten ophører, hvilket i saa Fald skeer og hvorom Post=Contoiret skal, i Fald det forlanges, meddeele Afsenderen Tilstaaelse i det sædvanlige for Modtagelsen udstedende Beviis.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
De Breve eller Pakker som skal overføres udi forommeldte Maschiner, maa dog et, i Forhold til Størrelsen, af de Poser, hvorudi de i Maschinerne skulle nedlægges, indbesatte i Længde og Bredde eller Høide og Bredde mere end 4 1/2 Tomme, og i første Fald et være høiere, eller i sidste længere end 6 1/2 Tomme dansk Maal. b) Paa lige Maade bliver og i forommeldte under ynkende Lader, Guld, Sølv eller klingende Myndt i Punge samt Prætiosa eller kostbare Sager, der ere af mere betydelig Vært, naar Afsenderen ei paaden i Litr. A. ommeldte Maade har begjært samme oplagt, førte over Beltet, dog anmærk, at imedens Iistransporten vedvarer, modtages ingen Punge med Guld, Sølv eller klingende Myndt til høiere end 16 Punds Vært, og har negen paa engang større Summer at forsende maa de afleveres iet Foustagie c) J Tilfælde at en eller anden Afsender helle skulle ønske, at faae det som efter Litr. a. skal transporteres i de svømmende cylinderiske Læderme schiner, overført i de under Litr. br. benævnte undersynkende Lader, da kan og saadant skee naar derom ved Jndleveringen paa vedkommende Pest Contoir medfølger skrivtlig Begjæring, og Afsenderen kan ligeledes derom paa Forlangende, erholde Tilstaaelse i det Beviis som for Modtagelsen udstedes. d) I Henseende til Foustagier med Guldstænger eller Guld myndt, Sølvbarrer eller Sølvmyndt, skal laattages er aldeles modsat Forhold af det som under Litr. a & b. er benævnt, da disse imedens Jistransporten vedvarer oplægges, de som komme fra denne Side i Corsøer, og de som komme fra hiin Side af Beltet i Nyeborg, med mindre Afsenderen skrivtlig forlanger, at de skulle overføres Grunden til denne forskellige Bestemmelse for PengeFoustagiers Transborter, at Vedkommende have erklæret, at Transporten af samme i Itsvinte er forenet med mere end almindelig Usikkerhed.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Da det imidlertid kunde indtreffe, at Transporten over Beltet kunde, endog i en Jirvinter, paa nogle Dage blive god, f. Ex. om Beltet laade sig saaledes til, at man kunde trække Jisbaade paa fast Jis imellem Sielland og Fyen, saa har Eneral=Postamtet foranstaltet, at i saadant Tilfælde overføres de Penge=Forstaaler og andre Sager, som til den Tid ved den ene eller anden Side af Beltet maatte være oplagte, med mindre Afsenderen skrivtligen har forlangt, at hans Penge-Foustagie i aldeles intet Tilfælde skal føres over Beltet. Saavel med Hensyn til denne Transport, som overhovedet for at kunne beqvemmere dehandles underveis, maa alle Penge=Foustagier, som leveres paa Posten, være forsynede med Haandgreb af Strikker i begge Enderne. Endeligen igientages og herved den i foregaaende Ilsvintre skeete Bekiendtgiørelse, at Post=Contoirerne ere tillagte Ordre, el, saalænge Jittransporten over det store Belt ved bart, at modtage Pakker eller Kasser, som skulle passere Beltet, der ere over 1 1/2 Alen lange eller veie meere end 200 Pund, da Jisbaadene ei kunne indtage dem. Forestaaende Bekiendtgjørelse vorder, da Transport med Jisbaade over Beltet nu for indeværende Vinter er begyndt, herved paa ny kundgjort fra General=Postamtet den 31te December 1804. Creditkassen for Huuseierne i Kiøbenhavn udbetalet og modtager Renter m.v. for 11te December Termin ved dens Administrator Justitsraad Holm i No. 13, 14 og 15 paa Vestergade i 3die Etage, hver Formiddag fra Kl. 9 til 12, indtil Maanedens Ende, og begynder Mandagen den 3die December. De som have Renter at erlægge, anmodes om at medbringe den sidste Qvittering, saavelsom Qvittering for Afgivten til Stadens Brandkasse. Udbetalingen af opsagte Capitaler begynder Tirsdagen den 11te December. Saavel de der ville tiltræde denne Kasse, som indskydende eller garanterende Jnteressenter, som de der eller have noget ved Kassen, at forrette, ville og behage samme Tid og Sted derom at melde dem. For de Capitaler, som indskydes til Kassens Fond, gives sædvanlige Obligationer med Kongl Garantie, lydende, paa 4 Procent Rente og et Aars Opsigelse. Nærmere Underretning om dette Jnstitut findes i Fundatsen, som sælges hos Hr. Directeur Schulz paa Hiørnet af Høibroplads og Læderstræde for 6 s.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Tanker ved Hr. Joachim Altenburgs Dødsfald i Bergen den 9de Decbr. 1804. O Altenburg du er ei meer, Dit Tab vi her beklage. Retskaffen var din Vandel her, Men saa var dine Dage. Kun huuslig Fryd dig Glæde gav, Din Bortgang mange saarer. Nu Viv og Venner ved din Grav, Forladte fælder Taarer. Olædle Ven, hvil født i Fred, Du gik fra Livets Møie, I Himlens lyse Evighed, Dig skuer Almagts Øie. - C. H.....
Berlingske Tidende, 1804-12-31
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 25de d. M. om Morgenen Kl. 6, behagede det & Gud ved Døden at bortkalde vores gode Moder Wibiche Buck, Enke efter forrige Sognepræst i Kundbye Hr. Jacob Bagger i hendes 75 Aar, hvilket sørgeligst tilkiendegives for Slægt og Venner af hendes efterladte Børn. Holbeck den 25 December 1804. Alt vores inderlig elskte Moder Marie Cathrine Falch ved - Døden er afgaaet, bekiendtgiøres Slægt og Venner sørgeligst af undertegnede hendes 3de Døttre. Condolener frabedes. C. K. Plum. H. M. Bruun. E. M. Falch.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Paa Undertegnedes Forlag er udkommet: 1) Schillers Mesterværk, Vilhelm Tell, Nytaarsgave for 1805, paa dansk af Professer K. L. Rabbek, smukt indbunden fra 1 Rdlr. til 7 Mk. Andre af mine Forlagsbøger, jeg vil anbefale som Nytaarsgave, er: 2) F. Høegh Guldbergs Digte, 2 Dele, paa engelsk Velit 5 Rdlr., fin Postpapir 3 Rdlr., indbunden til forskellige Priser. 3) En i disse Dage udkommet Samling, deels af ganske nye, saavelsom af andre bekiendt smukke Arier, alle paa muntre, skiønne og yndede Melonier Samlingen er over 150, hvoriblandt er nogle muntre tydske og svenske, Skrivpapiir indbunden 1 Rdlr., Trykpapiir indbunden 4 Mk. 4) Overmod giør fieldent god, en lærerig og underholdende Fortælling, af Professor F. Høegh Guldbergs, indbunden, 3 Mk. 8 s. og 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
5) Pastor M. F. Liebenbergs Samling af christelige Religions taler, de to første Hefter til en complet Aargang, som han agter at udgive, 4 Mk. 3 s. heftet for Subskribenterne, andre Kiøber 1 Mk. mere, dem som tager de to første Hefter, taaer Arket 1 s. ringere paa de følgende Hefter.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
6) Juridisk Arkiv, som udgives ved de Herrer Professor Krob- og Assessor Ørsted, No. 1, 2, 3, heftet i smukt Omslag, 3 Rdlr. 7) Folkeretten af Professor C. Krohn, 4 Mk. 8 s. indbunden, 5 Mk. 12 s. hos Bogtrykker, Andreas Seideling, i store Kannikestræde No. 45. Jytaarsgave for Skuespilyndere, udgivet af Skuespil I ler Foersom, med Portrait af Mad. Heger, som Dyveke stukket af Hoskobberstikker Lahde, faaes hos Undertegnede. Den indehvider: Jsland som begyndende Skuespiller, oversat af Udgiveren; Vor Fritz, dramatisk Spil af Kotzebue, ved N. T. Bruun; Træk af Kembles, Chatharina Jaguets og Molels Biographie ved Udgiveren; Prolog af Hr. Prof. Sander; Prolog af Hr. L. Kruse, til Jomfrue Astrup af Hr. Prof. Bruun, til Hr. Schwartz, af Hr. Etatsraad Falsen; Sonnet af Freyas Altar af Hr. Øhlenschæger, til Jomfrue Astrup som Emilie Gallotti af Hr. P. A. Heiberg; Sang til Hr. Knudsen af Hr. Procurator Rohde; til Hr. Schwartz af Hr. Alxinger; Erilog, af Hr. Bruun; J. Schrøders Stambog af Leting, ved Vive ren; Knudsen dem patriotischen Sanger v. A. P. A.; Epilog af Hr. Etatsraad Falsen; Til Jomfr. Astrup efter hendes Sygdom af Hr. Prof. Sander: Smaadigte af Shakspeare ved Udgiveren; Til Jomfr. E. M. Schmidt som Dyveke, af Hr. Prof. Rahbek; Shakspeares Skygge af Schiller, ved Udgiveren; Til Hr. Lindgreen af Hr. Bruun; Til Mad. Rosing af Hr. Prof. Rabbek; Fragmenter af den franske Theaterhistorie under Revolutionen, ved Hr. Bruun; Anecdoter ved Udgiveren; den danske Skueplads af samme. den faaes indb. i Futteral for 1 Rd. 32 s., i Maroquinpapiir med forgyldt Smit 1 Rd. 56 s., i Safian, 2 Rd. 16 s. Arnzen & Hartier, Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestrædet 159. Nytaarsgaver: Schillers Nytaarsgave for 1805, Vilhelm Vi Tell, er udkommet paa dansk ved Hr. Professor K. L. Rahbek, som Nytaarsgave, paa Undertegnedes Forlag, hvor den faaes i smukt Bind for 1 Rdlr. og ringere 5 Mk. 4 s., andre af mine Forlagsbøger, jeg vil anbefale som Nytaarsgave, ere F. Høegh Guldbergs Digte, 2 Dele, paa engelsk Velin 5 Rdlr., og fiin Postpapiir 3 Rdlr., indbunden til forskellige Priser; en i disse Dage udkommet Samling, deels af ganske nye, saavelsom af andre bekiendte smukke Arier, alle paa skiønne og yndede Melodier, Samlingen er over 150, hvoriblandt er nogle muntre tydske og svenske, Skrivp. indbunden 1 Rdlr., Trykp. indbunden 4 Mk. Overmod gjør sieldent god, en lærerig Fortælling af Hr. Professor F. Høegh Guldberg til 3 Mk. 8 s. og 3 Mk. hos Bogtrykker Andreas Seidelin, i store Kannikestræde No. 45. Fra Pressen er i disse Dage bleven færdig: Polschorde, i Nyaarsgave for 185, af L. Sagen. Den koster indbunden 4 Mk. 8 s. paa Trykp., 5 Mk. 8 s. paa Skrivp. hos Thoring & Colding.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Børsen No. 3, Litr. A. og Løvstrædet Nr. 104.
Berlingske Tidende, 1804-12-31
Fra Pressen er i disse Dage bleven færdig: Digte efter det 4 Græske og Latinske, af L. Sagen. Prisen er 3 Mk. Trykp., 4 Mk. Skrivp., indbunden 1 Mk. 8 s. mere. Thoring & Colding.