Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Den 9de D. kom det efter Lord Russells Andragende til Discussion over Lordens Amendements til den irske Municipalreform Bill, og det lader til, at Torverne i Underhuset, ville til det Yderste forsvare de Beslutninger, deres College i Overhuset have taget; thi, skjøndt Hovederne for de forenede Torver og conservative Whigs, Robert Peel og Lord Stanley, endnu ikke havde talt, saa bleve Amendementerne dog ganske afgjort og ubetinget tagne i Beskyttelse af 2 andre Toryer. Blandt de Foredrag, der holdtes, fortjener Indenrigs Ministerens, Lord Russels, en udmærket Plads. Han erklærede, ikke at ville sætte Gemytterne i Bevægelse for en Gienstands Skyld, der i og for sig havde saamegen Jnteresse, men sagde tillige, at han vilde holde det for en Krænkelse af sin Pligt, naar han, kun for at bevidne sin Agtelse for Overhuset, i mindste Maade vilde bidrage til at gjøre Indgreb i nogen Classe af Medborgeres Rettigheder eller angribe de velbekjendte Principer i Forfatningen. Huset befandt sig ved denne Leilighed i en ganske defensiv Stilling, Det havde sendt Forslag til en Reform af Municipaliteterne i England og Skotland til Overhuset og, skjøndt især det førsten var bleven betydeligt forandret, syntes dog begge Huse at være enige om, at Municipal=Indretninger bidrage til en god Forvaltning og i det Hele gavne Landets Velfærd. Underhuset havde derfor foreslaaet en lignende Bill for Jrland, og sendt den til Overhuset, hvorfra den var kommen tilbage med forandret Titel og Jndledning. Af 140 Artikler var det væsentlige Jndhold af 106 ganske strøget og 18 nye vare indskudte, saa at der var bibeholdt Lidet eller Jntet af Billen i dens oprindelige Skikkelse. J Overeensstemmelse med Lovens Forskrifter og den Fremgangsmaade, der før var brugt, kunde man kun gaae 3 Veie i nærværende Tilfælde, nemlig enten indbringe en ganske ny Bill, indeholdende de af Lorderne gjorte Forandringer, eller beholde Bestemmelserne i den oprindelige Bill og forkaste alle Amendementerne, eller lendelig stryge Størstedelen af disse sidste, give Billen dens oprindelige Form og lade dens Princip være uforandret, men tillade nogle Modificationer i Henseende til dens Redaction Han viste, at flere af Lordernes Amendements kun havde til Hensigt, deels at sikkre Medlemmerne af de gamle Municipal-Corporationer deres Embeder paa Livstid og med langt mindre Ansvarlighed end før, deels at give Lordlieutenanten af Jrland og de Commissairer, som af ham bleve at udnævne, Ret til at bestyre Communens Eiendom og til at besætte de de øvrige Municipalembeder. Han erklærede, at han aldrig vilde eller kunde give sit Samtykke til saadanne Anordninger, som inddrømmede Lord=Lieutenanten en Magt, der kun tilkom Local=Autoriteterne, og sagde, at dog idet mindste de Personer, der ellers altid bevidnede deres Ærefrygt for Eiendomsretten, skulde betænke sig paa, saaledes at overgive Municipaliteternes uomtvistelige Eiendom i Lordlieutenantens og Commissairernes Hænder. Efter derpaa at have angivet de Forandringer, han vilde foretage med Billen og som vi have omtalt i Nr. 96, udviklede han de Fordeele, som det Princip at opretholde Municipalforfatningerne overhovedet førte med sig. Det var en Kjendsgierning, at gode Communalforfatninger have i alle Lande kraftigt befordret Civilisation, Velstand og Orden og især næret Sandsen for borgerlig Frihed. Dette var i den nyere Tid bleven anerkjendt, ei blot i England, men ogsaa i andre Lande, endog i Preussen, hvis Exempel det jorde ham ondt at maatte beraabe sig paa ved denne Leilighed. Burke havde i sin herlige Tale og Forsoning med Amerika sagt: Slaveriet kunne Eders Colonister faae overlalt, det er Ukrudt, som voxer i enhver Jordbund. De kunne saae det fra Spanien, de kunne faae det fra Preussen. Men hvis J ikke lukke Øinene for Eders sande Interesse, for Eders sande Værdighed, kunne de ikke erholde Friheden af Andre end Eder; det er en Vare, hvorpaa I have et udelukkende Monopol. "Skulde jeg nu, vedblev John Russell, see, mig nødsaget til at vende Sætningen om og sige: Frie Communalforfatninger kunne I faae overalt, de ere en Blomst, der trives i enhver Jordbund, den være nok saa despotisk. J kunne faae den fra Spanien, J kunne faae den fra Preussen, men, under Englands frie Forfatning, gjælder den i for Jrland en Blomst, der ikke tør blomstre der, for en Vare, der ikke tør indføres, Have de ærede Herrer af Oppositionen stænkt alvorligt over det Forslag, de ere beredte til at understøtte Lord Russell omtalte derpaa i en meget dadlende Tone de Yttringer, som Ophavsmanden til Lordernes Amendements, Lord Lyndhurst, havde ladet falde, at nemlig 3 Fjerdedele af det irske Folk vare fremmede for det engelske i Henseende til Herkomst, forskjellige fra det i Sprog og Religion og kun søgte en Leilighed til at befrie sig fra den engelske, Regiering, som fra en Tyrans Aag. Disse Ord, sagde Lorden, kom over den Mands Læber, der for faa Maaneder siden beklædte en Lordkantslers høie og ansvarsfulde Embede, og kunde ikke Andet end vække den høieste Uvillie i Jrland. Man sige mig Intet, vedblev han, om Taler paa Kornbørsen i Dublin, man tale ikke til mig om Agitation, jeg sig ger Dem, at hine Ord og de Bestemmelser, der ere grundede derpaa, ville bidrage meere til at ophidse Gemytterne og vedligeholde Tvedragt, end tusinde Taler paa Kornbørsen."