Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Siden Buonapartes Usurpation, existerede i Frankrig neppe noget offentligt Embede af Betydenhed, til hvilket Udnævnelsen jo var afhængig af Ministeriet eller dets Agenter. En Ministerial-Forandring er derfor, saa at sige, liig med en total Forandring af alle de offentlige Embedsmænd, og naar hertil lægges den Mængde Klostre baade for Munke og Nonner, som under det forrige Ministerium, tvertimod Lovenes Bestemmelser og Oppositionens lydelige Fordringer, havde reist sig, saa kunde man ved det liberale Parties Seier, ansee de catholske Præsters Herredømme for styrtet, Jesuiternes Udjagelse for afgjort og Majoriteten af diplomatiske Agenter forandrede. - Følgerne, som Valget af et liberalt Kammer maatte lede til, med Hensyn til den udenrigs Politik maatte ei blive mindre mærkelige. De Liberale havde, uden Undtagelse, betragtet Krigen mod Spanien, for at indføre den absolute Magt og Præsteherredømmet, for en reen politisk Forbrydelse. Hvad der i Spanien var hændet siden Begyndelsen af denne Krig, havde alt for vel retfærdiggjort de Liberales Frygt og derpaa grundede Opposition. - Seirede dette Partie i Valgene, vilde det ikke allene foranledige Troppernes Tilbagekaldelse fra Spanien, men det var sandsynligt at man da aldeles vilde overlade Spanien til sig selv. - Ogsaa af Grækenland vilde man da tage sig paa en mere bestemt Maade og neppe, som de forrige Ministre, ængstes over de Seire, man vandt over Tyrkerne. Havde de Liberale ingen andre Hindringer at overvinde end Valgenes, var der vistnok intet at befrygte, hverken med Hensyn til den indvortes eller udvortes Rolighed. Aldrig, kunde man sige, har Nationen været mindre opsat paa Krig. Den Virksomhed, som i senere Tider viiste sig i dette Land, gik ud paa at fremme Jndustrie, Kunster og Videnskaber. Jmod ingen Nation sporedes enten Had eller Fordom. Selv England var saa langtfra at indgyde enten Frygt hos nogensomhelst Deel af Populationen eller vække, hvilkesomhelst fjendtlige Følelser; man syntes blot at nære det Ønske at tilegne sig hvad Godt hiint Land i sine Indretninger og Kunster er i Besiddelse af. Jmidlertid var der Formodning om, at det Partie, som havde Magten, ei roligt vilde vige fra Roret. For at sikkre sig et Tilhold, bragte det, endnu førend Valgene begyndte, en Samling af Mænd ind i Pairernes Kammer, som ganske var deres Sag hengiven. Der syntes ikke at være Grund til at antage, at Hoffet vilde bifalde eller samtykke i Oprettelsen af en Administration, hvis Jdeer og Meninger vare saameget i Harmonie med Folkets. - Selve om Kongen nærede man ikke det Haab, som han siden, da Administrationen var forandret, paa en for Nationen saa tilfredsstillende Maade har viist, at man burde have havt til ham. Saare heldig har denne totale Forandring været for Frankrigs og Europas Rolighed; thi vil end den nye Administration faae en Kamp at bestaae med det gamle Partie, saa har den dog nu Nationalstemningen for sig, medens man under den gamle Administrations Vedblivelse kunde have befrygtet Alt; thi Frankrig er for vidt i Oplysning til, uden Rystelse, at bøie sig under en Regjering som den i Spanien. En almindelig Jllumination hos det liberale Partie i Paris tilkjendegav dets Glæde over Valgene; da Gend'armenet i St. Denisgaden vilde adsprede de Folkehobe, som i denne Anledning havde samlet sig den 19de November, gav dette Anledning til tumultuariske Optrin. Folket baricaderede sig i Gaderne bag alleningsmaterialier a. og Politiet maatte, understøttet af Militairet, skaffe sig Lydighed, hvilket dog ikke gik af uden Blodsudgydelse paa begge Sider. - Af de Efterretninger, vi nu i Aar have fra denne vigtige Stat, have vi seet, at Liberalismen aldeles er gaaet af med Seieren, at Kongens Viisdom har ladet ham tage det Partie, at forene sine Anskuelser med dette stærkere Parties og vi ville nu gaae over til at give en Udsigt over de materielle Kræfter, som en Administration med denne Aand for Tiden har at byde over.