Berlingske Tidende, 1799-08-05
Paris, den 23de Julii. Den 9de Julii er den franske spanske Flaade afseilet fra Egenen ved Cadir igien. Det hedder, at denne Flaade torde vel paa sin Tilbagerelse til Occaner aflægge et Besøg hos Portugal. Fra Drest meldes under 16de Julii, at man sammesteds udruster alle fra Nantes komne Transportskibe, som om kort Tid skulle vende tilbage til Nantes. Man taler paa nye om en Expedition mod Jrland eller Engeland, naar vor Flaade kommer tilbage i Oceanet. Den 16de løb det nye Linieskib Jnvineble paa 96 Kanoner af Stabelen, og Linieskibet le Patriote var lagt ud paa Rheden. - Den franske og derling. spanske Flaade siges at skulle begive sig til Bres. - Redacteuren for i Gaar indeholder Directoriets Beslutning af 20de Junii, hvorved Borgeren Reinhardt, vor forrige Gesandt i Hamborg, som tilsidst var bestemt til befuldmægtiget Minister ved den helvetiske Republik, er bleven udnævnt til Minister, for de udenlandske Sager, i Stedet for Borgeren Talleyrand som har taget sin Afskeed. - Tillige har Directoriet under 20de Julii udstædt en Skrivelse til Børgeren Talleyrand hvoridet erklærer, at det bestandig havde været meget fornolet med den Patriotisme og de Jndsigter, som han, saavel i sit Ministeriums Bestyrelse, som i Marine Ministeriet, der paa nogen Tid har været ham anfortroet, har viist. Directoriet indbyder ogsaa Borgeren Tallevrand til ivrigen at besørge Forretningerne, som Minister for de udenlandske Sager, indtil hans Efterfølger Borgeren Reinhardt ankommer. - Borgeren Cambaceres er bleven udnævnt til Justitsminister og Borgeren Robert Lindet til Finantsminister. - Fra Livernemeldes under 5te Julii, at den franske Garnison i Liver ne vilde paa det eftertrykkeligste forsvare sig, og at alle Jndvaanerne skulde forsyne sig med Levnetsmidler for 5 Maaneder. Mange af de Franskes Tilhængere have taget Flugten, og der var sendt en Deputation til den i Lucea commanderende saanske General, for at udvirte, at de Franske skulde forlade Livorno, og ikke udsætte denne Stad, for hvilken ogsaa Engelænderne krydsede, for et Bombardement. - Den franske Garnison fra Ferrara, der er bleven gjort til Krigsfange, er ankommen i Savona i det Gennesiske. - Vore Blade sige, at en stor Magt som hidtil har været neutral, nu ogsaa vil tage Deel i Krigen mod Frankrig, og torde, i Følge en allerede den 6te Marts undertegnet Tiltrædelseset begunstige de Alliertes Planer Ogsaa Chursachsen torde efter vore Journaler giøre fælleds Sag med de Allierte. Directoriet har faaet en Coureer fra General Massena. Han melder, at hans Armee var i den beste Disposition, men manglede Levnetsmidler. - Fra Genua, meldes under 8de Julii, at Moreaus Hovedqvarteer var Cornegliano, tæt ved Genua. Moreau vil forsøge, at komme Citadeller i Alessandrig til Hielp, for ogsaa derved at afholde Fienden fra, at sende flere Tropper mod Coni og afskiære den franske Armee Communicationen med Frankrig, 15000 Mand af Macdonalds Armee vare rykte frem over Sarzana, og 5000 Mand befandt sig i Spezzia. Jnsurgenterne fra Oneglia true det genuesiske Gebeet; men er blevne slagne tilbage af de Franske og Genueserne. To genuesiske Præster, som udmærkede sig derved; bleve udnævnte til Bataillons-Chefer, og bekom en Sabel til Foræring i den genuesiske Fædrenelands Navn. - Antallet paa de Tropper som ere afgaaede fra det Jndre af Frankrige til den italienske Armees Forstærkning, beløber sig til 40,000 Mand. General Joubert er afreist til denne Armee. Vor Rhin=Arme skal i dette Felttog blive stærkere end den nogensinde har vær ret. - Royalisterne deele sig paa nærværende Tid fornemmelig i 2 Klasser. Nogle af samme ville have en Prinds af Or lean, og andre en af Bourbon til Konge. Til den første Klasse hører mange Jacobinsksindede, og til den sidste de Moderate. - Journal de Paris udtrykte sig i Gaar paa følgende Maade : "Lovgivere og Directorer, den borgerlige Krig er for Døren. J kiende Elementerne og Aarsagerne til samme Jile J ikke at forekomme denne Ulykke, blive J ansvarlig derfor og for alt det Blod, som vil blive udgadet, og der vi komme en forskrækkelig, men uundgaaelig Dag, paa hvilken man vil fordre Regnskab af Eder derfor Decretet til Nationalgardens Organisering, som de nærværende Omstændigheder have gjort, nødvendig bestaaer fornemmelig deri, at alle Borgere, som ere i Stand til at fore Vaaben og ere 16 til 60 Aar gamle, skulde indskrives ved Nationalgaden. Nogle saa Klasser af Personer, Deputerte, Directorer, Ministre ac., som nyttigere kunde tiene Fædrenelandet ere derfra undtagne. Enhver Bataillon Nationalgaardere skal bestaae af 600 Mand. Nationalgardernes Faner skulle have paa den ene Side den Jnscrift : "Det franske Folk, og paa den anden: Friehed eller Død. - Man vil her hav nye Breve, som forsikre, at Buonaparte ganske har oprette den Skade, som han har lidt ved sine Nederlag, og er paa Veyen til Constantinopel.