JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-07-11
Licitation. Torsdagen den 21de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ifølge Vedkommendes Begjæring, afholdt i Thinghuset paa Amager Licitation over Opførelsen af en Skolebygning imellem Castrup og Maglebolille. Tegningen til Bygningen, Overslaget og Conditionerne ere, forinden Licitationen, til Eftersyn paa Birkecontoiret paa Christianshavn, store Kongensgade Nr. 72. Amager Birk, den 8de Juli 1836. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
Skifte=Jndkaldelser. Enhver, der har Jnteresse i Stervboet efter Gjestgiver Johan Peter Landman, indvarsles at møde ved en Skiftesamling, som afholdes paa Nyborg Raadstue Løverdagen den 23de førstkommende, Formiddag Kl. 11 Slet, for at af ivederes Bestemmelse angaaende de Punkter, der vil blive forhandlet, in Specie hvorvidt det ved 3die Auction over Boets faste Eiendele skedte Bud maatte blive at approvere, eller en 4de Auction finde Sted. De Udeblivende antages at samtykke i, hvad Fleerheden af de Mødende antage Nyborg, den 6te Juli 1836. Bierfreund.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
At en Skiftesamling i Lars Criksons og Hustrues Repartitionsboe fra Winding, er berammet til Afholdelse paa Thingstedet i Brædstrup Tirsdagen den 29de denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, og at en Sag af Vigtighed, saavel for Lars Erikson og Hustrue, som Boets Creditorer, vil komme under Ventilation, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824. Thyrsting Wrads Herredscontoir, den 2den Juli 1836. Wittusen.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
At Ekifterne efter 1) Muur- og Bygmester Jens Svane Qvist, 2) Farrer Thomas Rasmussen Fischer, 3) Dyrlæge Ernst Havemann og 4) Skrædermester Søren Jensen Lyngbye, alle i Skanderborg, blive foretagne paa mit Contoir samme stets Onsdagen den 27de d. M., Kl. 9-12, og at Boerne samme Dag agtes optagne til Slutning, kundgjøres herved overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 4de Juli 1836. Blichfeldt. Det er til undertegnede Skiftecommission, som behandler Stervboet efter afgangne Johanne Christine Fonnesbech, fød Ellermann, og forhen afdøde Mand, Hosekræmmer Mads Andersen Fonnesbech senier, indberettet, at Førstnævnte mundtlig har disponeret over en Capital af 1000 Rbd. Sølv, som hun, ifølge Obligation af 20de Marts 1819. havde tilgode hos en Mand heri Staden, navnligen i Faveur af hendes Broder Wilhelm Ellermann, hendes Brodersøn Hans Ellermann, hendes Mands Brodersønner Jens Fonnesbech og Mads Peter Fonnesbech, samt endeligen hendes Mands Broderdatter Johanne Fonnesbech Da der nu er gjort Jndsigelse imod Gyldigheden af denne Disposition, saa indkaldes herved, i Henhold til Placaten af 13de April 134, overnævnte Personer til at møde her i Skiftecommissionen Mandaden den 25de dennes, om Eftermiddagen Kl. 1. for under en Session, som da bliver afholdt i Boet, at iagttage deres Tarv med Hensyn til den ommeldte Disposition. Den kongelige Landsoverrets, samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 7de Juli 1836. Damer.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de f. M., som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel. Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogetsomhelst at fordre i afg. Skrædermester Carl Christian Thomsens Dødsboe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre. Ligeledes indkaldes den Afgangnes Arvinger med lovlig Varsel til at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 5te Juli 1836. Buchwald. Mollerup. Creditorerne i Dødsboet efter Ane Hansdatter, forrige Fæstegaardmand Mathias Pedersens Hustrue af Haurløvs Bye og Sogn, under Hovstrups Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. for undertegnede committerede Skifteforvalter. Wemmetofte pr. Ringsted, den 5te Juli 1836. Howitz.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Aftægtsenke, Mariane Steffensdatter af Gjøttrup, Enke efter forhen afdøde Gaardmand Jens Nielsen sammesteds, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Skjervinggaard, den 2den Juli 1836. C. W. Qvistgaard.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
Ved Proclama, som bliver læst i den Konge 1836 & 37, lige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Guldsmedmester Ole Wilhelm Zeuthens Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling: hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 6te Juli 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordrinpaa afdøde Uhrmagermester Johan Nicolav Baht, der under 29de Marts sidstleden ved Døden er afgaaet paa Christiansfeldt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for os, der som Fxecutores, testament behandle bemeldte Afdødes Boe; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 2den Juli 1836. A. V. B. Hagen. C. M. Winther, Fuldmægtig. Archivarius. Nørregade Nr. 26 & 27. Nytorv Nr. 115.
Berlingske Tidende, 1836-07-11
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtravreste Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 5 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
til forsendelse. ngelig oposter ri. leger. de. (St. Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-07-12
vertissement. dende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. No 163. Tirsdagen den 12 Juli.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
London, den 5te Juli. – J Underhusets Gaars møde hørte Committeens Beraadslaaning over den irske Kirke-Bill til Dagens Orden; den førte til en meget levende Discussion over den bekjendte Appropriations-Clausul. Lord Mahon aabnede denne Debatte ved at foreslaae det Amendement, at Clausulen skulde udslettes. Efter en lang Discussion, i hvilken blandt Andre Lord Morpeth, Hr. Sheil, Hr. O'Connell og Lord John Russell talte mod Amendementet, og de Herrer Tennent, Jacksom og Lord Stanley for samme, blev det forkastet med 290 Stemmer mod 264, og derved stadfæstedes, for femte Gang, Husets Beslutning, om at anvende Kirkegodsets Overskud til andre end reent kirkelige Øjemeed. Debatten førte til en Ordkamp, mellem O'Connell og Lord Stanley, i hvilken den første blev nødt til Tilbagekaldelsen af en anstødelig Paastand; Lord Stanley blev skarp dadlet af Lord John Russell i Anledning af den atter fremførte Paastand, at Ministrene bleve af det irske Folkeparti tvungne til at forfægte AppropriationsClausulen. – J Underhusets Møde den 1ste d. M., i hvilket Raadslagningen over den irske Kirke-Bill ligeledes hørte til Dagens Orden, foreslog Hr. Sharman Crawford Tiendens aldeles Ophævelse; men dette Forslag fandt ingen Jndgang og blev endog levende bestridt af O'Connell og Grattan. Ved Afstemningen var Hr. Crawford i Minoriteten; 51 Stemmer erklærede sig mod hans Forslag, og kun 18 for samme.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Contre-Admiral, Sir Charles Paget, har faaet Commanden over de til et særdeles Ærinde nye udrustede Linieskibe, og var i denne Egenskab tilstede ved Kongens sidste Lever. Allerede i Gaar skulde han heise sit Flag om Bord paa det i Portsmouth liggende Skib "Bellerophon". Om Escadrens egentlige Bestemmelse veed man endnu Jntet. To Linieskibe ere imidlertid afgaaede til Spaniens Nordkyst, med Forstærkninger til Marine-Bataillonen.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
J Følge Couriers Beretning, skal Parlamentets Prorogation finde Sted i den første Uge af August.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
J Gaar var det Rygte atter i Omløb, at Pesten var brudt ud i London.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
General-Steam-Navigation-Compan har ladet et nyt pragtfuldt Dampskib, kaldet "Ocean", løbe afStaplen; Skibet er 178 Fod langt og 48 Fod bredt, er af 600 Læsters Størrelse og har en Maskine paa 180 Hestes Kraft.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Paris, den 3die Juli. - Det franske Skib "La Pauline", Capt. Vagnon, sejlende fra Maranham til Havre, er den 16de Januar om Aftenen, ikke langt fra den brasilianske Kyst geraadet paa et Steenrev, og som en Følge deraf sønderslaaet, endskjøndt det holdt sin Cours fem og tyve Mile fjernet fra Landet.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Paa de nyeste og bedste franske Kaart er intet saadant farligt Punkt betegnet. Den følgende Morgen saae man fra Strandingspladsen et Land, der strakte sig temmelig vidt mod Vesten og som man med Grund havde kunne antage for Kysten; det er dog en Ø. Jndvaanerne bekjendt under Navnet "Dos Qvos",men paa en uforklarlig Maade ikke angivet paa noget Kaart. Den findes ved Indgangen til Cumas Bugt, i 20 4 S. Br. og 46. 46. L. fra Paris. Skibets Mandskab reddede sig med Baaden.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Spanien. Efterat "Moniteuren" af 2den d. M. havde meddeelt, at Cordova var den 28de f. M. ankommet til Pamplona, og at Villareal, Carlisternes Over-General, havde opslaaet sit Hovedquarteer i Durana, i Nærheden af Vittoria, samt at Carlisterne atter vare rykkede ind i Ulzama-Dalen, melder Journalen Dagen efter Følgende: Efter sin Ankomst til Pamplona den 28de udstedte Cordova den Befaling, at alle i Omegnen af hiin Fæstning værende Tropper skulde indtil den 30te f. M. concentrere sig sammesteds. – Den 27de Juni rykkede 1500 Carlister ind i det spanske Cerdagne, men rømmede det dog Dagen efter igjen. – J et Brev af 29de f. M. meldes, at en carlistisk Division, som havde forsøgt at trænge ind i Asturien, var blevet slaaet tilbage, og havde lidt et stort Tab ved Desertion.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Efterretningerne fra Spaniens Nordkyst, i Breve fra San Sebastian og Passages af 27de f. M., lyde endnu meget utilfredsstillende. Den 25de skulde en lille Expedition under General Evans's egen Command, afgaae fra San Sebastian til en ubetydelig Kyst-Stad der i Nærheden; men det Hele maatte udsættes paa Grund af Generalens Sygdom. Legionens Utilfredshed med det spanske Ministerium, og især med Cordova tager til. Svaret paa General Evans's Forestillinger skal hidindtil ikke have havt noget tilfredsstillende Udfald, og en Mængde af Legionens Officerer har derfor besluttet at tage deres Afskeed, naar det første Tjenesteaar er udløbet, den 1ste Juli. 60,000 Dollarer vare rigtignok blevne udbetalte; men denne Sum var langt fra ikke tilstrækkelig til at dække Restancerne, og man erfarer desuden, at Betalingen ikke er skeet af den spanske Regjering, men ved et spanske Huus i London (Carbonell paa eet Ansvar, siden Jsturiz staaer i Spidsen for Forretningerne, er der endnu ikke indløbet nogen Anviisning fra Madrid. Foruden Uenigheden mellem Cordova og Evans, hersker der desuden en Strid mellem den spanske Admiral Ribeira og den engelske Commodore Lord John Hay, hvilken Strid synes fremkaldt ved den Førstes Misundelse, og som derhos skader Operationernes Fremme. Grunden til at General Evans har sendt det ham tiltænkte Storkors af St. Ferdinands-Ordenen tilbage, er iøvrigt Maaden, hvorpaa det sendtes ham, nemlig ved den i Rang under ham, staaende General Espartero, da det ellers er brugeligt, at en saadan Udmærkelse ledsages med en Skrivelse fra Dronningen, hvilket dog hverken er skeet ved denne Lejlighed eller efter Sejren den 5te Maj, skjøndt en Skrivelse fra Dronningen bestandig er indløbet til andre Generaler, saasnart de vandt nogen betydelig Fordeel over Fjenden. Ogsaa denne Tilsidesættelse tilskriver man Cordovas Machinationer. – De omtalte Breve fra nogle af Legionens Officerer besvære sig fremfor Alt over den Dadel, der af ukaldte franske og engelske Critikkere er blevet gjort General Evans, paa Grund af dennes tilsyneladende Uvirksomhed. Han har nu kun 5000 Mand af Legionen, 3,500 spanske Tropper og 500 engelske Marine-Soldater – deri indbefattet Garnisonerne i San Sebastian og Passages - under sin Commando, en Magt, der er altfor svag til at retfærdiggjøre nogen isoleret Operation, saa at der kun da kan være Tale om Legionens Fremrykken, naar der skeer en afgjort Diversion fra Vittoria, hvor Cordova nu staaer ørkesløs med 70,000 Mand, uden at benytte den Modløshed, der ifølge mangfoldige overeenstemmende Efterretninger meer og meer udbreder sig i den carlistiske Hær.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Tydskland. J en Skrivelse fra Vien, af 6te Juli, hedder det, at Cholern i en foruroligende Grad herskede der.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
J et eneste Hospital var Antallet paa de Syge pludselig steget fra 200 til 3000, af hvilke 72 døde paa een Dag. Den bekjendte Dandse-Componist, Strauss var den 29de f. M. ogsaa død af Cholera.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Den engelske Gesandt ved det persiske Hof. MacReil, saavelsom den berømte Uraubart, engelsk Legations-Secretair i Constantinopel, ere ankomne til Vien og blevne forestillede Fyrst Metternich. De gjøre Reisen paa et Dampskib, over Gallacz og Varna til Orienten.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Kongen af begge Sicilierne vedbliver at tage Viens Mærkværdigheder i Øiesyn; men i Østerrigs Hovedstad er han ingenlunde i den Grad som de franske Prindser Gjenstanden for den almindelige Deeltagelse og Nysgierrighed. Han indfandt sig nylig i Kärntnerthor-Theater med Hertuginde Marie Louise af Parma; men selv den høje Adels Loger vare næsten alle tomme. Kongen skal imidlertid more sig godt sin Jncognito i Vien, da han hjemme maa paalægge sig megen Tvang, paa Grund af hans Hofs spanske Etiquette, skjøndt han selv er saare ligefrem.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Jtalien. Jfølge Efterretninger fra Rom, har Lucian Buonapartes ældste Søn faaet et Pas til Udlandet og er blevet løsladt fra Castel St. Angelo, Hans Broder, som undkom, skal i Livorno have indskibet sig til America. – J Corte paa Corsica blev Paolo Vignale, Keiser Napoleons Skriftefader paa St. Helen, om Aftenen den 11te Juni skudt, da han netop lukkede sit Vindue. Man kjender ikke Gierningsmanden.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Fra Florenz meddeles Følgende: "Det glæder os at kunne melde, at ved Monteroso, paa de Herrer, Arevolos og Buccellatos, mellem Sterzas og Salvolavos Dale beliggende Landgods, over hvilket den første Strækning af den emiliske Vei gaaer, er en Kobbermine blevet opdaget, der, ifølge den med samme foretagne Undersøgelse, i Sammenligning med alle andre, i Europa bekjendte Miner af denne Slags, selv Jrlands (i Wicklow) ikke undtagen, lover det riigholdigste Bytte.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Tyrkiet. Constantinopel, den 15de Junii. – J Forgaars er en ægyptisk Fregat løbet ind i Bosporus, der har 25,000 Punge (12,500,000 Piastre om Bord, som Tribut fra Mehemed Ali til Porten, foruden de, fra denne Statholder bestemte Foræringer til den nylig formælede Prindsesse Mihrimah.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Jfølge indløbne Beretninger fra Smyrna, var Pesten udbrudt der den 3die Juni, og havde i Løbet af den Uge foranlediget en Mængde Sygdomstilfælde og Dødsfald. De sidste Efterretninger, af 10de Juni, melde dog, at Smitten atter var i Aftagende.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
J Constantinopel er Sundhedstilstanden saa tilfredsstillende, at der allerede i flere Uger ej er blevet bragt nogen Pestsyg til det græske Hospital ved de syv Taarne.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Jndenlandske Efterretninger. Thisted, den 5te Juli. - Ved Stutteri-Besigtelsen her i Thisted i Gaar, blev ingen første Præmie uddeelt; men Niels Westergaards Hingst fra Alsted paa Mors tildeeltes 2den Præmie, og Anders Nielsen fra Refsgaard i Refs Herred erholdt 3die Præmie.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Som bekjendt, blev i forrige October udstedt en Bekjendtgjørelse om at oprette er anatomiske Museum i Aarhuus, der efter en senere udvidet Plan tillige er bestemt til at optage naturhistoriske Gjenstande. Jnspections-Commissionen, der bestaaer af Dhrr. Dr. Willemoes, Koster og Hubertz, indbyder, nu alle Naturhistoriens og Lægevidenskabens Yndere til, ved et mindre eller større Pengebidrag at medvirke til at realisere denne Plan.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Kjøbenhavn, den 12te Juli. J Morgen, den 13de Juli, forsvarer Hr. Rector J. M. Flemmer sin for den philosophiske Doctor værdighed skrevne Disputats : De itineribus et rebuspestis Madriani Imperatoris secundam ummorum et inscriptionum testimonia. S. VIII og 143 st. 8. Respondents er Hr. S. L. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
J Ugen fra den 2den Juli til den 9de ere her i Staden ægteviede 12 Par, fødte ere 63, hvoraf 32 Drenge og 31 Piger; døde ere 57, hvoraf 12 Mænd, 13 Qvinder, 11 Drenge og 21 Piger. Under ovennævnte 57 Døde ere indbefattede sex, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen og een, som døde i Helliggeistes Hospital. Saaledes ere 6 flere fødte end døde. – De angivne 57 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 3, Betændelsesfeber 1, Brystsyge 8, druknet 1, dødfødt 2, hidsig Feber 1, Guulsot 1, hastigt død 2, indvortes Svaghed 1, Kighoste, 2, Kirkelsvaghed 2, Koldbrand 1, Krampe 12, Kræft 2, Nervefeber 1, nyefødt 1, Slagflod 4, Steen 1, Svindsot 4, Typhusfeber 1, ulykkelig Hændelse 1. Vand i Hovedet 2, Vattersot, 2, uangivne Syg dømme 1.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Kjøbenhavn, den 12te Juli. Posten ankom i Morges Kl. 6 1/2. De medbragte Tidender indeholde følgende Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
England. – Grev Clarendon har i Overhuset ladet notere en paa sex, særdeles forstandigt affattede Grunde motiveret Protest mod Forkastelsen, af de sidste Amendementer af Underhuset til den irske Municipal Bill.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Engelske Blade yttre Følgende: "OrangistUvæsenet er, som man hører, endnu i fuld Blomstren i Canada. Den 25de Maj var bestemt til en Forsamling for det brittiske Nord-Americas store Orange Loge." Montreal-Vindicator udtaler det Haab, at Regjeringen vil vide at standse dette Uvæsens Udbredelse i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Tyrkiet - Lord Ponsonby har endelig faaet den forlangte Opreisning. ReisEffendis Afsættelse er afgjort. J otte Dage har der i Constantinopel ikke været Tale om Andet. Strax efter hiin ulykkelige Historie befalede Sultanen, Kadis og Kiaji-Bejs (af Scutari) Afsættelse; men den ædle Lord vilde ikke nøjes med denne Opreisning, og indlod sig ikke i nogensomhelst Underhandling med Reis-Effendi. Med Seraskieren fortsattes derimod Forhandlingerne, og det synes, at Achmed Pascha endelig ogsaa er traadt op mod Reis-Effendi. Saameget er vist, at man allerede betegner hans Eftermand, og at hans Afsættelse er blevet bekjendtgjort for Ministrene (siden den 11te f. M.). Ved sin Energi er Lord Ponsonby altsaa gaaet af med en fuldstændig Sejr. Om Hoveri.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Da man i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende Nr. 91 atter finder en Jndrykkese, der anbefaler Hoveriets tvungne Frigivelse mod en Erstatning, som Godsejerne skulle tage for god, enten de derved blive skadesløse eller ikke, saa synes det passende, at slige Jnsinuationer dog gjen en Gang mødes og vises i deres sande Lys. Vel skjønnes det ikke, at de ved Gjentagelsen ere byggede paa Grunde af meere holdbar Natur end forhen, men det er heller ikke af deres Grunde man behøver at frygte nogen skadelig Virkning, der maatte forebygges.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Det er netop selve den ufortrødne Gjentagelse af Paastande, der ere gjendrevne, der bør modvirkes. Thi den kunde ellers øve en skadelig Jndflydelse i dobbelt Retning. Deels kunde let de Mange, der alene af Avisskriverierne kjende Landboforhold, ledes til at troe, at Hoveriets Afskaffelse virkeligt var et almindeligt Ønske hos alle Landboer, deels kunde (hvilket desværre mange Steder ogsaa er skeet) Bønderne forledes til urimelige Fordringer og Forventninger. At alle Hoveripligtige ønske Hoveriets Ophævelse, er kun forsaavidt sandt, at de jo vistnok gjerne ville befries for denne Byrde, saavelsom for andre Præstationer, der paahvile dem. Men spørges Bønderne, om de ønske Hoveriet forandret til Pengevederlag, som Huusbonden, kan være tjent med at bortgive sit Hoveri for, saa svare de eenstemmigen Nei; thi det vide Hovbønderne meget vel, at Hoveriet kunde de præstere, men at det vilde være meget tungt om ikke umuligt for dem at udrede den nye Pengeafgivt. Man lade sig dog ikke blænde af de pralende Annoncer angaaende de mange Andragender til Stænderforsamlingen om Hoverifrihed eller om een eller anden enkelt Godsejer, der bortaccorderer sit Hoveri for ringe Priis. Thi for at vurdere disse Phænomener, maa man erindre, hvorledes mangfoldige Ophidsere have indvirket paa Bønderne, deels gjennem Bladene deels ved umiddelbar Paavirkning. En Mængde af de Petitionerende ere indbildte, at de skulle fritages for Hoveri imod intet eller saa godt som intet Vederlag; en anden Mængde gjøre med, hvad hine gjøre, fordi de kunne jo sagtens skrive under, naar de anmodes derom, eller fordi adskillige Skraalere lade haant om dem, der ikke forlange Reformationer, men ville nøjes med deres Kaar. Det er en sørgelig Erfaring, at Bønderne ere meget modtagelige for de nævnte Paavirkninger, hvis Følge er bleven, at Bønderne ofte vise sig saa stridige og chicaneuse i Anledning af Hoveriet, at mangen en Godsejer foretrækker at afstaae dette med Tab. Saaledes hænger det sammen med den almindelig følte Trang til Hoveri frihed og med de Godseiere, der indsee det nyttige deri.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Reformatorerne paastaae, at Hoveriet er skadeligt for Hovedgaardens Drivt, i det denne ikke kan forandres eller forbedres; men ved denne Paastand fejle de i flere Henseender. Dersom det er sandt, at Hovbønderne virkelig kunne nægte deres Arbejde, naar Godsejeren vil rette og forbedre Noget i sit Agerbrug, uagtet Arbeidet bliver af samme Art som før og aldeles ikke forøges, saa kan Jngen nægte, at Bønderne heri vise et Forhold, der højligen bør misbilliges, og at det er en Feil, hvis den giver dem Medhold. Der er da Anledning til at rette Feilen, men ikke Grund til at afskaffe Hoveri. Desuden kan ingen Jurist vedkjende sig den Fortolkning af Hoverilovene, hvorefter Huusbonden skulde være uberettiget til at bruge Hoveriet ved en forbedret Drivt af sine Jorder, naar han hverken fordrer mere Arbejde eller besværligere Arbejde af Bønderne end før. At i alFald det Kongelige Rentekammer ikke hylder en saa borneret Anskuelse, har Højsamme beviist ved sin i Aaret 1833 afgivne Resolution angaaende Hovedgaarden Carls feldt, tilhørende det Classenske Fideicommis; thi her billigede Collegiet, at Hoveriet imod Bøndernes af slette Raadgivere fremkaldte Protest forandredes overensstemmende med et forbedret Agerbrugs Tarv. Overalt ere Godsejerne selv de competenteste Dommere over det Spørgsmaal, om Hoveriet er dem til Skade, og Reformatorernes Paastand derom gjendrives vistnok bedst ved den Omstændighed, at Godsejerne ikke ønske det afskaffet. Man paaberaaber fremdeles imod Hoveriet, at Bonden ved det hindres fra at drive sin Gaard saa fordeelagtigt som han ellers kunde; det kan naturligviis ikke nægtes, at det vilde være fordeelagtigt for Fæstebonden, om han kunde fritages for at præstere Hoveri af den ham overladte Gaard, ligesom det vilde være endnu profitablere for ham, om han endvidere tillige fritoges for Landgilde, Kongelige Skatter og andre slige Byrder. Men