Berlingske Tidende, 1791-04-18
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1791. (See Tillægget No. 28. 60. Da det er bekjendt, at Holland for Handelens Skyld, aa Ostindien aarligen gjør anseelige Leveranceer til Dannemark og Norge af Jenever Brændeviin; men det dog ikke kan seile, at Dannemark jo ligesaavel som Fremmede maae kunne estillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebæskene i Mængde; saa udsætter Selskabet: For den beste Pro de af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Colleur liig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste December i Aaret 1791 fremsendes til Selskabet, sin tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næst beste Sort, te mindre end 3 Tønder, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Med Prøverne maae følge troværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brænbevinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret der i Rigerne og af danske eller norske Produkter. 61. For beste Sødmelk=Oste gjorte i Dannemark efter Bekjendtgjøtilsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets Fredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilfor hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og Attester gotgjøre, at Resten svarer til Prøven. Med Tyboe=Oste kan man dog ikke samaske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhører til de saa kaldede søde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være gandske enkelte og ukonstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af fød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løve, og Melken end ikke være nogen (af anden Mel skummet) Fløde tilsat; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skjønhed fra Græsset, hvori Kreaturene haver gaaet, og Konsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan gjøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man giør den med bare Hænder, uden Hielp af Perse, hører herhen. Mangler Løven noget, kan Melken ikke rinde sammen. Et Osten under Arbeidet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det hele standse m.v. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og spare Kræfter, en god Ost=Perse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skee skal, med stærke Arme allene. Holland bruger ikke andet Middel til de mange Tusinde Oste det giør, skjønt Engeland giør neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved=Omstændighederne, som ikke vil glemmes: at anvende Melken til samme Øieblik den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af sin Ost imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skjære den i Stykker, ælte den derpaa til mere Melk end Valle løber fra den og forme den paa nye; men derhos ved hele Arbeidet at iagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til 7 Qvarteer i det Høieste, da Melken ikke holdes sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkomnere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i denne Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanakken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost=Persen, som bruges i Engeland, forevises ved Selskabets Sekretariat. 62. J de Havne i Rigerne, hvor Slagterier og Kjødsaltning foretages, kunde Seener, Been, Knogler m.v. paa en fordeelagtig Maade nyttes til Suppe= eller de saa kaldede Bouillon=Kager, og en Deel Kjød dertil anvendes endog med Fordeel. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den største Mængde af Suppekager, ei mindre end 50 Pund, den første Sølv=Medaille, og for den neste Mængde, ei mindre end 25 Pund, den anden Sølv=Medaille. Med Attester maae det bevises, at Kagerne ere tilberedte i en Havn, eller Kjøbstæd, hvor store Slagterier foretages, og Prøver inden 31 December 1791 indsendes til Selskabet, som underrettes om Prisen for hvert Pund. 63. For den Bonde=Familie, som beviser at have ved deres Drengebørn spundet i største Mængde Linned eller Ulden, udsætter Selskabet for hver geistligt Stift i Dannemark følgende Premier: For den største Mængde, 12 Rdlr. For den næst største, 10 Rdlr. For den dernæst, 8 Rdlr., og For den derefter, 6 Rdlr. En Prøve af hvert Spind, ei mindre end 1/2 Pund, følger med Anmeldelsen. Disse Premier kan ikke æskes af nogen, med mindre det bevises ved paalidelige Attester, at Drengene haver spundet i 2de Aar; hvorfore der maae anføres Drengenes Alder, i hvad Maaned og Aar de har begyndt at lære at spinde, da de, som tidligst have lært det, vil, naar Omstændighederne for Resten ere lige, have Fortrin til Premie. Ved Bedømmelsen af Spindet vil det blive paaseet, om det er for Fabriker eller andre uden for Huset, som forfærdiger uldene og linnede Tøier. Ulden Spind i lige Mængde, spundet paa Skotterokke, gives Fortrin frem for det paa de sædvanlige Rokke. Skulde Forældre, som have mange Drengebørn, vise en eller anden besynderlig Flid for deres Børn til Befordring af Hensigten med disse Premier, vil Premierne vorde forhøiede, eller des uden tillagt Medailler. Disse Premier askes inden hvert Aars Udgang. 64. Da man har merket, at Spinderier, tjenlige for Manufacturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere at samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spinder sker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde komme ret i Gang: saa udsættes følgende Premier for alle smaa Kjøbstæder, for den Kjøbmand, eller anden, i Kjøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger de største Spinderier, og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1792. (Fortsættelsen følger.)