JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Det Kongelige norske Videnskabers Selskab bekjendtgjør, at ved dets Medlem Hs. Excell. Hr. Geh Konferentsraad Greve D. G. Moltke, Ridder af Elefanten Storkors af Danneb., Ordens Kantsler, er udsat 200 Rd. som Præmie for en Afhandling over følgende Opgave: "Hvorledes yttrer sig den skadelig Virkning, som man paastaaer, at umodent Korn Nydelse har paa Menneskers Helbred, Kan den forebygges ved nogen Behandling af det umodne Korn eller ved nogen Tilsætning til samme? Det Selskab, som har oprettet et Jnstitut for Blinde i Kyhn., har nu kjøbt sig en egen Gaard, hvori det fra 1 Nov. d. A. haaber at kunne modtage 24 istedet for hidtil 12 Blinde; disse 12 nye Tilkomne skulle nyde al Underviisning frie, men, betale Kost, Klæder og øvrige Fornødenheder, som Tidernes Dyrhed ei tillader for det første at ansætte ringere end 400 Rd. d. K. eller 55 Rd. Spec. aarlig. Den 18 f. M. om Aftenen Kl. 7 opsteeg Hr. Colding ved fuldkommen Vindstille under Tilskuernes Bravoraab fra Rosenborg Exerceerplads med sin Lufthallon, og dalede i Nærhederaf Solitude. Efterat Hr. Colding var udsteget, hævede Ballonen sig atter, og faldt saa siden længere bort ned paa en Kornmark ved Falkoneerveien. Utallige vare de ikkebetalende Tilskuere uden for Pladsen, paa Tagene, Møllerne, RundsTaarn, Farimagsveien o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
I Handelen med Kaffe og Sukker er det nu igjen stille i Kjøbenhavn, og Priserne ere endog dalet noget. Kaffe er solgt til 26 a 28 Mk. og Kandis til 21 Mk. 8 s. Ved sidste Landemøde i Maribo bleve 836 Rd. 3 Mk. 10 s. uddeelte til Stiftets trængende Præste=Enker, hvilken Sum var, i Følge Biskoppens Jndbydelse saaledes indkommen: 40 Præster havde tegnet sig: de fleste for 1 Td. Hvede og 1 Td. Byg, eller for 1 Td. Rug og 1 Td. Byg, nogle for noget mindre Korn, og betalte samme efter sidste Aars Kapitelstaxt, nogle faa for Penge, hver for 10 Rd. De trængende Enker bleve inddeelte i 3 Klasser, hvoraf 3 Enker udgjorde den første, 5 den anden og 8 den tredie Klasse. Enkerne af første Klasse fik hver 100 Rd., i anden Klasse 60 Rd. og i tredie Klasse 30 Rd., undtagen een, som fik 26 Rd. 3 Mk. 10 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
J Statstidenden opfordrer en Unævnt alle militaire og civile Embedsmænd til, at nedlægge paa Fædrelandets Alter de nu afskaffede Epaulets, der sammendyngede paa eet Sted, vilde indeholde en Masse af Sølv, af en betydelig Værdie, hvilken ellers paa tusende Steder enten henslænges i en Krog, eller for en ubetydelig Gevinst overlades til Jøden, til intet Gavn hverken for privat Mand eller Staten Handelstidenden anfører af nogle utrykte Reisebemærkninger fra Norge i Aaret 1805 blant andet, at paa Fjeldøen i Norge, hvor det bekjendte Udsteens Kloster fordum laae, samt flere Steder brydes en Art af tailladel Vegsteen, der er høist let at bearbeide, og har udholdt næsten 700 Aars Prøvet frie Luft. Desuden har man paa Storøen i Sund horn Lehn fortræffeligt Marmor til Bygningsbrug. - Uagtet dette og uagtet man mange Steder paa Bornholm har god Sandsteen, bragte man dog ei allene disse hid fra Saxen til Christiansborg Bygning 1738, men endog 1806 forskreev man endnu Sandsteen til bemeldte Kongeborgs Fornyelse fra Saxen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Bladet Dagen giør atter opmærksom paa Vigtigheden af offentlige Liigstuer saavel til at forhindre den skrækkelige Tildragelse: et Menneskes Opvaagnen i Graven, som og de Ubehageligheder og for Sundheden skadelige Følger, der for den Fattige, som oftest kun har eet Værelse, ere forbundne med at have et Liig længe liggende hjemme. Inderlig maatte enhver Menneskeven ønske, at der dog engang maatte vorde gjor Noget til Opfyldelse af dette og flere Menneskehedens høie Krav. Men besynderligt er det, hvilken Ligegyldighed saa mange Mennesker vise ved Ting, som dog angaae baade deres eget og deres Medmenneskers Sikkerhed og Vel. Det er ikke saa meget længe siden, vi i de offentlige Tidender læste om Mennesker, som i Berlin havde sat Livet til ved en Jldebrand, af Mangel paa Redningsanstalter. Lynafledernes vigtige Opfindelse er i hele Europa endnu saagotsom ubenyttet, uagtet vi idelig læse om Jldebrande, som skylde Tordenveir deres Oprindelse. Ja - hvad næsten endnu er det besynderligste uagtet Kokoppeindpodningen, denne Dr. Jenners uskatteerlige Velgierning mod Menneskeslægten, sætter os istand til reent at udrydde hiin frygtelige Sygdom Kopperne (hvis Ødelæggelse har været saa skrækkelig) af det menneskelige Selskab, saa er den danske Regjering dog endnu næsten den eneste, som ret med Kraft har taget sig af denne for Menneskeslægten saa vigtige Sag; og man hører idelt, fra andre Lande, endog fra Engelland selv, hvor Opfindelsen er skeet, at Mennesker døe af Børnekopper!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
En Kaper fra Nakskov har nylig taget et Skib, der er lastet med 3000 Tdr. Hvede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Den danske Skueplads i Kjøbenhavn har i Aar atter faaet sin gamle Jndskrivt: ei blot til Lyst tilbage. Maatte nu denne dens Jndskrivt for Fremtiden af alle Vedkommende ansees ikke blot som dens Valgsprog, men som dens ubrødeligste Lov. Maatte den især være et Ord, sagt i rette Tid til dem, som, langt fra at erkjende hiin dens høie Bestemmelse, at medvirke kraftigen til Smagens og Sædernes Dannelse, til Menneskehedens og Borgersamfandets Forædling, ville gjøre det til dens ufravigelige Formaal, at skjænke Mennesker, der mangle Sands og Smag for al ædlere Forlystelse, den Fjællebodslyst, som er det høieste, deres sløvede Sandser kunne hæve sig til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
pr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen har nu aflagt Regnskab i Statstidenden for Jndtægterne ved fine seneste Forestillinger i Provindserne, hvis Anledning meldes i følgende skjønne Jndledning : Ædle Aalborgere: I ere Aarsag til min Reise i Jydland, jeg kom for at takke Eden for den betydelige Gave J sendte mig til min Beneficeforestilling for 25 Aars Tjeneste, jeg bestemte den til at fortsætte min Reise, hvis Formaal var at gavne mine Medmennesker, seer her Frugten deraft. Derpaa takker han sin Landsmænd og Landsmændinder, som saa virksomt understøttede ham med deres Talenter i alle dramatiske Selskaber. Videre sees af denne Bekjendtgjørelse, at Forestillingen i Nyborg, indbragte 2 halve Guineer, et Guldstytte paa 40 og et dito paa 20 Frank, en Species og 1100 Rd.; i Korsøer 787 Rd., og Salget paa Hr. Knudsens Reise af Kobberstykket Orlogsskibet Phoenix 3295 Rd., samt at den hele Indtægt beløber sig i Alt til 14898 No. 64 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Dr. Byefoged Rommedahl i Hobroe aflægger sin Taksigelse i Aviserne for 2de ved sidste ulykkelige Jldebrand fra Mariager og Mariager Kloster tilsendte Sprøiter, der, som han siger, tilsidst virkede mere til at dæmpe Jlden, end Byens egne Brandfolk, der for en Deel tabte Mod og Kræfter, da deres egne Huse var lagt i Aske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Anmelderen om Kornmagasiners Oprettelse i ethvert af Jydlands Amter opfordres nu i Aarhuus Avis til at opgive, hvor et saadant Magasin findes for Landboerne i Veile Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Paa den saakaldte Maribo=Skov er i Aar avlet saa megen Rug som man i Mands Minde ei kan erindre sig. En Kjøbmand har paa 15 Skpr. Landgl. Maal avlet 61 Traver Rug og en anden paa 2 Tdr. Land 54 Traver. Af hver Trave forventes omtrent 1 Td. Rug. Saadant et Land er Lolland paa sine Steder, naar Vind og Veir vil føie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Den 10 Aug. bleve fra Veiarbeidet ved Vaabensted indbragte til Hovedvagten i Maribo 11 Arrestantere fra det Slesvigske Infanterie=Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Den 23 August fandtes et nyeført Barn henslængt i Grøvter, ved Toldbodveien ved Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
En Tjener paa Chistiansholm ved Nysted har nylig druknet sig selv, uden at man veed Aarsagen dertil. Stiftsphusikus: Lolland, Dr. Bræstrup, har, ved at advare for Brugen af dette Aars Rug til Brød førend den er fuldkommen moden, erklæret det for bedre, i Tilfælde af at man var nødsaget strax at betjene sig af Rug til Brød, for en kort Tid at betjene sig af ethvert andet sundt Næringsmiddel end af Brød. Da nu en Anden i Maribo Aviser havde fordristet sig at spørge Hr. Dortoren, hvad Surrogader da kunde bruges istedetfor Brød, helst da de nye Kartofler ogsaa udgives for usunde, og hvad Kiendetegn man havde paa Brød af umoden Rug, saa opgiver nu Hr. Doctoren ikke for Spørgeren, men for Publikum og sin egen Ære disse Surrogater at været Brød af Hvede, Byg, Havre og Ærter, eller veltørrede og udluftede Kartofler, eller Grød, eller hvis alt dette endnu skulde mangle, da fersk Fisk, Kjød, var det endog saltet, og Flæsk uden Brod, indtil Brødet kan blive saaledes, at mankan nyde det, uden at paadrage sig langvarige Sygdomme og en langsom og piinlig Død. Hvorhos han bemærker, at Rug brødets Nødvendighed og Sundhed desuden længe har været omtvivlet, hvilket Straffen at sidde paa Vand og Brød skal kunne got gjøre. Kiendetegnene paa Brød, bagt af umoden Rug, anfører Hr. Doctoren, ville formodentligen være disse, at Melet under Æltningen vil vise en Opbrusen og Gjæren, og, naar det er bagt ligesaa længe, som Brød af sundt og tørret Meel, vedligeholde denne Gjæren, ikke hænge sammen ningen hænge paa Tænderne, med mindre det under Bagningen naar det overskjæres, have en ubehagelig Smag, og ved Tygvide, at denne ei kan vente Svar (det var jo et heller for ham 1) næsten er brændt til Kul. Til Slutning lader han Spørgeren, i Avisen, med mindre han skulde faae i Sinde at angribe hans Ære. - Vist nok har man ikke altid Lov til at spørger men gielder det ogsaa i slige Tilfælde, da God Nat Menings frihed! sees i Sommer at have taget Plads ved Siden af Landbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Odense Slagtere, som ellers udsolgte fra Slagterboden i slagterne paa Tørvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Regnen vedvarede her ved Odense endnu i Løverdags og i Søndags, og først i de sidste to Dage har det igjen været Tørreveir. - Beltet har nogle Dage været opfyldt med fiendtlige Skibe, som have gjort Overfarten meget vanskelig, af hvilken Aarsag Pakkeposten fra Kbhvn, for i Søndags endnu ikke er ankommen. J Søndags Aftes hørtes her endeel Kanonskud, som formodes at have været Signaler mellem de fjendtlige Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: D. 26 Aug. er Krigs Underretter i Danmark og Norge, Høiesteret og Landsoverretten assessor J. H. Berner udnævnt til Prokurator ved alle Over= og samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn undtagen. Den 28de, Sognepræst for Nidløse Menighed i Sielland, J Baggesen, til Konsistorialraad. - Under det schlesvig holsteenske Kancellie: Den 8 Aug. er Sekretair hos Landfogden i Meldorf, H. F. C. Colditz, til Borgmester og Byeskriver, J. H. Vinter, til Raadmand der paa Stedet. - Under Ge i Krempe. D. 17de, Kjøbmand og deputeret Borger i Schlesvig, neral Toldkammeret: D. 6 Aug. er Sekretair P. de Fortenay beskikket til Told- og Konsumtions=Jnspekteur i Rødbye, Kapt. C. Mønster til Toldkontrolleur i Foldingbroe; Underbetjent O. N. Boy til Told= og Krydsbetjent paa Merdøe; Toldbetjent E. Hagerup til Toldindspekteur i Molde. Den 19de, Houtboist D. Scharff og forrige Landkadet J. B. Løwenhielm til Toldbetjenter i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Odense Bye=Nyt. Fra 26 til 29 August. Beneditte Kirstine; Fadd. Mad. Frederiksen (Slagter C. Fre Døbt: Skoemagermester Vinterligs Datter, Magdalene mester Raum, Marchandiser Brochmann og Handelsbetjent Levideriksens Kone, Mad. Raum, Blikkenslager Hyltoft, Spinde Christian, 15 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Begravet: Smaaehandler Hans Rasmussens Søn, Hans Vær velkommen, Søster, sagde Englen, sendt Sophia Lovisa v. Sandt født v. Bløn. at indføre hendes, under mangehaande Lidelser, provede, og ægte befandne. Sjel. i Skabelsens, de lyse, de fredsalige Egne Glad besvarede den Hulde Tiltaler, med Kunzens Opstandelse. - Sommeren 1806. itonede Hun ofte i mit Huus denne Yndlingssang. med himmelske Følelser. omslynget. af hendes Karl og Lina. Legemet faaes kraftigs, opstaaer kraftfuld. 1 Kor. 15, 43. Storehedinge den 24 Aug 1812. Andreas Waldiks Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Extract, af General Regnskabet for det Fyenske Livrente-Societet for det Aar fra 1 Juli 1812 til Aarsdagen 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Jndtægt: 1. Juli Qvartal 1811 355 Rd. 4 Mk. 8 s. 2. October dito - . = = 466 - 2 - 8 - 3. Januar dito 1812 = 4. April dito - . = = 179 - 5 - 8 - Summa 1701 Rd. 5 Mk. - s. 30 Juni 1811 var Kassens Formue 5287 - 2 - 10 - Tilsammen 6989 Rd. 1 Mk. 10 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Udgivt: 30 Præmier for Aaret 1811 (SeeJnteressentlisten No. 5) = = 510 - . - . - Bliver igjen Kassens Formue, 6479 Rd. 1 Mk. 10 s. Heraf paa Rente 5533 Rd. 2 Mk. - s. i Kontant og Restancer = = = 945 - 5 - 10 - 6479 Rd. 1 Mk. 10 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Ved den i Generalforsamlingen den 12 Aug. 1812 foretagne fjerde Præmietrækning udkom følgende Løbe=Nummere (see Interessentlisten No. 5) med hosføiede Præmier, nemlig: No. 2, 22, 32, 58, 61, 63, 64, 71, hver med 30 Rd., er 240 R. No. 101, 105, 107, 125, 142, 148, 153, 158, hver med 22 ½ R., er 180 No. 248,265,271, 275,276, 288, 291,295, hver med 15 Rd., er 120 No. 309,312,316, 322, 343,344,392, 394, hver med 10 Rd., er 80 No. 401,414, 433,473,485, 486, 490, 495, hver med 7 Rd., er 60 No. 502, 509, 513, hver med 5 Rd., er = = = 15 Summa 695 R. Odense den 12 Aug. 1812. Larsen, Bogholder og Kasserer. Forestaaende Regnskab for det Fyenske Livkente=Societet for det Aar fra 1 Juli 1811 til Aarsdagen 1812 er af Undertegnede, som valgte Revisorer, blevet gjennemgaaet og revideret, samt i alle Maader befundet rigtigt. De originale Obligationefor de udsatte Kapitaler ere os tillige foreviste; hvilket Alt herved attesteres. Odense den 28 Aug. 1812. B. Nees. J. C. Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Løverdagen den 5 September agter Skipper Jens Andersen i Stige at lade den af ham nybyggede Slup rulle i Søen. De, der ville fornøie sig ved Synet af denne Handling, bedes at mede Kl. 9 Formiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
tarundertegnede er at bekomme Kirsebær J. C. C. viin, sat paa extra god Rødviin. J. Ch. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
I Fattiggaarden udsælges underhaanden Hør= og Blaargarn til forskjellige Fiinhed i lispund- og pundeviis. Priser for Hørgarnet er fra 2 Rd. 2 Mk. til 4 Rd. 3 Mk., og for Blaargarnet fra 1 Rd. 1 Mk. 8 s. til 2 Rd. 8 s. Odense den 1 Sentbr. 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Jeg kan ikke undlade at tilkjendegive det ærede Publikum at jeg som Guld-og Sølvarbeider haver nedsat mig i Faaborg, og vil have den Ære, at anbefale mig til Enhver da mit Formaal altid skal blive en redelig Behandling og probert Arbeide. R. R. Kramer. Anden Bestemmelse af Boepæl beræger mig til at sælge en mig tilhørende og i Frørup Bye beliggende Gaard. Denne Gaard er got bygget, i Særdeleshed Stuehuset, der foruden dette er smukt og beqvemt indrettet. Til samme er en meget fordeelagtig Frugthaule med adskillige Sorter Frugter, tillige en god humlehauge og en Steenbrønd i Gaarden, som aldrig mangler paa got Vand. Gaardens Hartkorn er Agen og Eng, 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb., dens Jordstrækning udgjør omtrent 40 Tdr. Lane af beste Bonitet. Til Gaarden er et got Skovmaal og Tørvemaal, der indeholder et Forraad af mere end det nødvendige til Gaardens Brug. Den kan bekommes med dette Aars Grøde, og kan tiltrædes til dette Aars 1 Novbr. eller til 1 Mai 1813, ja om forlanges strax, alt ligesom man best kan akkordere med Eieren. Frorup i Vinding Herred ved Nyborg den 16 Aug. 1812. Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Ved min Fæstegaard paa Fønskov ved Middelfart staaer 20 Stkr. store og fede Stude samt 2 Stkr. vel tilkjørte Boller i Tøiet paa god Græsning, disse ere at faae tilkjøbs og kunne forevises af Underbefalingsmand ved Kystmilicen Peder Jørgensen Gaardmand paa Fønskov, som veed Prisen. Ved Skrivelse kan derom sluttes Akkord med undertegnede Eier. F. Christensen, Fryllenberg pr. Aarhuus d. 25 Aug. 1812. Forpagter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Efter Anmeldelsen fra vedkommende Lægdsforstander, er Relerven Hans Hansen Sønderbye af Odense Amts 73 Lægd No. 126, 16 Aar gammel, uden befalet Rigtighed bortgaaet af Lægdet, og hans Opholdsted ei siden været at opdage; thi bliver bemeldte Reserve herved offentlig efterlyst med Anmodning til alle respective Forekommende, at lade ham, hvor han antræffes, anholde og hertil indbringe, da de medgaaende Omkostninger skulle vorde erstattede. Odense den 27 August 1812. G. Moltke Fra nu af og indtil i November kan bekommes Daadhjorte tilkjøbs paa Thorseng og fra den Tid indtil videre Daaddyr, naar Vedkommende derom i portofrie Breve henvende den til Undertegnede, som efter Ordre besørger det Fornødne. Waldemar Slot den 23 August 1812. J. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
Et Værelse med Søvekammer er at faae til Leie førstkommende Mikkelsdag Fløttetid i Adelgaden Nr. 621. Odense den 17 August 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-01
2 a 3 eqvemme Værelset for en honet Logerende, Mandfolk eller Fruentimmer, med eller uden Møbler og Seng, er at bekomme til Fløttetiden, ogsaa forinden, eller til i Novbr., naar man melder sig til Bogholder Larsen i Vesteraade Torhinske Ballestene, 7 Qvarteert og 11 Tommer tykke, anvises tilkjøbs hos P. Rasmussen Møller paa Middelfart Veirmølle i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-03
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-03
Jblant de nyere Skrivter, som giøre den Danske Litteratur Ære, bør upaatvivlelig henregnes det nu udkomne: "Hvad er Edda, eller raisonneret kritisk Undersøgelse over de tvende ved Gallehuus fundne (men nu ved skjændig Tyvebaand tilintetgjorte) Guldhorn a. af Hr. Knud Henneberg, residerende Kapellan til Budolphi Kirke i Aalborg. Man kan ikke nok beundre den Skarpsindighed, herkuliske Flid og Nøiagtighed, hvormed den lærde Forfatter i dette høist interessante Værk har søgt at udtyde Figurerne paa disse betydningsfuldeste af alle Oldtidens efterladte Mindemærker i Fædrelandet, og ei allene at gjendrive alle foregaaende Fortolkninger, men af deres rigtige Betydning udlede Resultater, der ere af saa megen Vigtighed for de nordiske Oldsager og foruden det at de gjøre os bekjendte med et i de sildigere Tider ubekjendt Runealfabet, give mange fortræffelige Oplysninger i den nordiske Gudelære, Chronologie, Historie og Astronomie. Forfatteren har saaledes reddet disse Oldsager fra den Hypothese: at de ikke skulde være af nordisk Oprindelse, i det han ved de dybsindigste Granskninger udbringer at deres fornemste Hensigt har været, ved lutter Observationer af Stjernernes, Planternes og Kometernes Gang og Bevægelse at underrette Efterkommerne om Balders Drømme og Død, Lokes Bestraffelse og Odins Død, samt bestemme Tiden, naar vore hedenske Forfædres aarlige Fester skulde holdes, ligesom han endydermere med temmelig Grund formoder, at i det mindste det ene af disse Horn kan være forfærdiget med Odins egen Haand eller dog under hans Øine i hans høie Alderdom imellem Aaret 413 indtil Begyndelsen af Aaret 417, før han lod sig dræbe og at de siden i det 9de Aarhundrede af Jndskrivten paa det ene at slutte) maae være ofrede af den blodtørstige Gudrune til det hidenske Timpel i Møgiltønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-03
Mærkeligt er det endnu, at alle de Menneskers Fodspor, som i fordum Tid have været i Besiddelse af disse Guld forn, have, saavidt man er istand til at efterspore, dryppet af Menneskeblod. For disse Rigdommes Skyld slog Fosner sin egen Fader ihiel; for sammes Skyld lod Kong Atle en af sine Slaver rive Hjertet levende af Livet, udøvede, samme Grusomhed mod sin ene Svogen og lod den anden vansmægte i en Ormegaard, hvilke Grusomheder Gudrune endnu forøgede med langt større, for hvilke Naturen selv gyser, og myrdede sin Mand og egne Børn. J et Anhang har Forfatteren endnu tilføiet endeel historiske Grunde for, at vore nyere danske Historieskrivere uden Grund have antaget flere end een Odin, som skulde have levet her i Norden. Dog Rummet nødsager Udgiveren for denne Gang at afbryde Anmeldelsen af et Nationalværk, hvis behagelige Jndklædning og hyppig indstrøede Fortællinger af vor Nordiske Historie og Gudelære desuden gjør det selv for den i hiint Oldstudium mindre Jndviede heel læseværdigt. (Nogle faa Exemplarer af Skrivtet ere at faae tilkjøbs her paa Adressekomtoiret).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-03
En tydsk Journal gjør opmærksom paa den store Velsignelse det er for et Land, at det forsynes med gode Landeveie - en Lykke som vort Fædreland ogsaa takker sin gode Regjering for - og giør følgende Bemærkninger med Hensyn til Kongeriget Bayern, der kunne passe sig for ethvert andet Land. Naar Landet har 1000 Miles god Landevei, og man antager at paa hver halve Miil trække daglig 30 Heste eller Øxne Vogne og Byrder frem, saa der da spares en Trediedeel af Hestene ved Veienes Godhed, bliver dette 10 Heste daglig paa hver halve Miil, altsaa aarlig paa den hele Strækning 7,300,000, hvorved Landet kan holde 20,000 Heste mindre, Dyrenes Lidelser tillige formindskes, og der svares derhos aarlig disse Dyrs Underholdning, der kan beregnes til over 12 Tønder Guld, samt 10000 Menneskers Arbeide, som skulde kjøre dem, og nu kunne bruges til andet. Lignende Beregninger lode sig anstille om Kanalers Fordeelagtighed. Foruden den Nytte, disse Anlæg føre med sig, bidrage de og til at forøge en Nations Ære og Anseelse. Efter Aartusinders Forløb vidne endnu i denne Dag Romernes prægtige Landeveie i Jtalien om denne Nations Storhed og Kraft, Stiftamtmanden og Biskoppen i Lolland opfordre samtlige Kirkeeiere til at drage Omsorg for, at deres Kirkegaarde vorde planerede, og derefter for hele Sognet inddeelte i Familiegravsteder samt paa en passende Maade beplantede, da saadant allerede er skeet paa flere Steder der i Stiftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-03
Bager=Enken Madam Keilow i Stege anmelder i Aviserne sin redelige og retskafne Bagersvend A. Ribers Dødsfald i en Alder af 61 Aar, og tilføier det, som vist nok en mærkelig, at han i 45 Aar med ufortrøden Anstrængelse og Jver arbeidede for hendes afdøde Mands og hendes Beste, og skaffede dem ved sin gode Opførsel megen Søgning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-03
Frue Grotschilling i Helsingøer og Mad. Lybecker i Nysted have i Aviserne anmeldt hver et for sig høist sørgeligt Dødsfald, nemlig den Første sin lille Datter Lovises, det eneste Kjærpant efter sin i Kamp mod Fædrelandets Fjender faldne Mand, og den Anden sin Mands, Adolf Siegf. Lybeckers, som ved et voldsomt SygdomsTilfælde, der efter Anmeldelsen) ikke kunde hielpes paa et Sted som Nysted, hvor al Haab om øieblikkelig Redning eller Hielp for den Lidende mangler og skuffende forventes, efter en Dags Sengeleie pludselig blev bortrevet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-09-03
J Kbhvn. har en Mand, uden at nævne sig, bekjendtgjort, at han vil overlade 1000 Brød af reen østersøisk Rug, helst til Embedsmænd og Familier, der ei hav Leilighed paa nogen beqvem Maade at forskaffe sig got Brød for 1 Rd. Stk., Brødet beregnet til 6 Pd. - Brøder, faaes Tid efter anden til Septbr. Maaneds Udgang ikke ringere end 10 og ikke høiere end 40 Brød, naar man melder sig i en forseglet Billet paa Adressekomtoiret med Udskrivt: got Brød.