JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Meceur og Hamborg Correspondent.) Norden. Denne Gang har man intet af Vigtighed fra hiin Nordens store Kompplads, undtagen nogle omstændeligere Bekræftelser paa de forrige Gang med deelte private Efterretninger, at Keiser Alexander og hans Broder Storfyrst Constantin virkeligen skulle have forladt Armeen og taget Veien til Moskau, efter at det iforveien endeligen skulle være lykkedes Fyrst Begration, med et betydeligt Tab at have forenet sig med den Russiske Hovedarmee, og at han medens Keiserens Fraværelse skulle være bleven udnævnt til Generalissimus af den hele Russiske Armee. - Dernæst at Fæstningen Dünabneg efter en tregange gientagen Storm var bleven indtaget den 30te Julii af Hertugen af Tarent, og at den faanske Keisers Hovedqvarteer paa samme Tid var i Wittepsk. - J Egnen af Riga have Russerne ved flere Landingsforløg, forgieves udrettet noget til deres Fordeel; der eeneste de hidtil havde gjort var, at de havde taget et paa de yderste Forposter ved Sloop sig befindende lidet Preusisk Dataschement, men vare ogsaa derimod : en paa et andet Sted, hvor de trængte frem, og hvor de kom i et alvorlig Haandemæng med de Preusiske Tropper under Kleist og Grawert, saaledes blevne modtagne, at de i største Jil maatte trække sig tilbage paa deres Skibe, ladende 14 Kanoner i Stikken efter sig. - Jfølge engelske Bretninger meldes under Artiklen Riga, at den dermeende Russiske General Esse havde anholdt om den engelske Admiral Martins Bistan- og at denne allerede d. 6 Julii var ankommet der paa Rheden med Linieskibe Abukir, Sluppen Ariel og Brigen Renard. Efter samme Beretning var det Russisk Hovedqvarteer dengang i Widze, 60 russiske Mile for Dansburg; men skude forlægges derfra til Drujeder skal have en meget stærk Stilling, og hvor Russer haabede at see et Hovedslag imøde. - Stettin bleven erklæret i beleiringstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
England. Kongens sidste Paropysmus vedvarede 50 Timer. Medens hele denne Tid hørte han ikke Pat tale, og efter denne Tid syntes han næsten alde uden Liv, og hans Puls havde endog i nogle Miuter ophørt at slaae. Herpaa henfaldt han i en Timers dys Søvn, og da han igien opvaagnede straf, spiste han som sædvanligt med ønskelig Appetit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 26de August holdes extra dinair General-Forsamling i Kronprindsens lub, Kl. 5 1/2 slet, og da det angaaer Selskabets sekonomiske Forfatning, saa önskes Forsam singen saa talrig som mueligt. Aarhuus, den 21de August 1812. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Ved Hr. Asmussen er indleveret 3 Rd., som 2de mænd har betalt for deres Giæs, der vare optagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Ved Hr. Sørensen er leveret 5 Rd., som er betalt at Mand, formedelst mislig holdelse af en, om et Huus, luttet Handel. Ligeledes er ved Hr. Faurschou indleveret Rd. til de Fattige. Aarhuus den 25de Aug. 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Fattigvæsenscommission. At Examen, paa Institutet for Brengebørn, tager sin Begyndelse Onsdagen d. 9de Septbr. og fortsættes de derpaa fölgende 8te Dage, fra Kl 912 om Formiddagen, og fra Kl. 35 om Eftermiddagen, anmeldes herved til behagelig Efterretning for Elevernes höistærede Forældre- og Værger, samt andre Underviisningsyndere, der ville beære os med deres Nærværelse. Til den 1ste Octbr. proves de, til Indlemmelse i Institutet, allerede anmeldte Börn, os de, som maatte attraae de ved Examens Slutning ledig vordende Pladser, naar Vedkommonde ville behage, forinden denne Tid, desangaaende at henvende sig til Kaabell, boende i Klosterbygningen. Aarhuus den 24de August 1812. Da en Deel Drenge, og ofte smaae Børn, ved den sædvanlige Ringning, løbe op og ned i Domkirkens Taarn, og staae i Fare for, paa sammes vanskelige og mørke Op gange, at falde, og tage Skade paa Sundhed eller Lommer, saa finder jeg mig i saadan Anledning forpligtet til at advare de Forældre eller Husbønder, som disse Børn eller Drenge maatte tilhøre, omhyggelig at afholde disse fra Domkirke Taarnet, da det ikke staaer i min Magt, under Ringningen, at vaage over den Sag. J. P. Enstrøm, Fra Weilbye Mark er bortkommen en liden sort Hest, graartigret paa Brystet, de som kunde give Oplysning om samme, behager at melde dem paa Adresse-Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Hvis nogen forstaaer at sye, vadske, og oppibe Præste kraver, da vilde den, der kan og vil paatage sig dette Arbeide, melde sig i hvis Expeditionen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Ved Rerkiergaard i Vensyssel, er 100 Stkr. meget store og gode Stude tilkiøbs, som sidste Vinter er stallet, og i Sommer græsses paa gode Baarer. Lysthavende behager at melde dem hos Kammerraad Rasmussen til Bundgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Lynsk Humle kan faaes for billig Priis hos Thomsen & Schoubne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Gode Caffebønner ere i lispundeviis at bekomme til 4 Rdlr. pr. Pund, og hundredepundeviis endnu til billigere Priis, hos M. Koppels Sönne Auction. Mandagen den 7de Sept. førstkommende og følgende Dage, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, ved offentlig Auction, i Stervboegaarden paa det store Torv i Aarhuus, bor solgt afdøde Frue Kammerherinde, Baronesse Rosenkrantz i efterladte Indboe og Effecter, bestaaende af : Endeel gode Mahogni og andre Meubler, Speile, Lysekroner, Porcellain, Glas, Sengeklæder, Linned, Jern- og Træefang m. m. Trykte Cataloger kunde forinden erholdes paa Byefogdens Contoir i Aarhuus, og hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff i Randers. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus den 27de August 1812. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Den af Premierlieutenant Soetmann til i Dag bestemte Auction over nogle Meubler, Jern a., er udsat til næste Onsdag den 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, og vorder ved samme, foruden det forhen Navngivne, bortsolgt adskilligt, hvortil Lysthavende inviteres. Aarhuus, den 22de August 1812. Auctions-Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Underskrevne at bortsælge min iboende Gaard, beliggende paa denne Byes østre Cade, syndre Side, ved en eeneste Auction, som holdes udi samme, förstkommende Mandag d. 31 August. om Formiddagen Kl. 10 slet. Stedet, som bestaaer af 16 Fag Huus til Gaden af svær Bygning, kan forinden Auctionen tages i Oiesyn. hvorved tillige med Stedet fölger Gaard- og Haugeplads, samt godt Bröndvand uden nogen Fælledskab, og er Stedet især tienlig for en Bager, da deri er en god Bagerovn, eller og i andet Tilfælde for en Kiøbmand eller Værts huusmand, da det ligger paa et nærsomt Sted, formedelst Farten af Folk til og fra Havnen. De Lysthavende ville behage, forinden Auctionen at tage det, som ovenmeldt, i Öiesyn, da Conditionerne nærmere vil erfares. Grenaae, den 17de August 1812. Peter Hansen Møller, Tirsdagen den 1ste September d. A., agt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Enkefrue Commandeurinde Wulff i sin iboen Gaard paa Hiörnet af Rosensgaden og Bis gyden, ved offentlig Auction at bortsælBorde, Canapeer, Stole med Krölhaars HyndSpeile, Sengesteder med Omhænge, Vindugardiner, Gulvtæpper, et complet Dæk service af Porcellain, en Lysekrone, en 6 makslampe, en Kakkelovn med Kobbern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
en Grukiedel, noget Kiøkkentøi, nogle Ko- og et Par gode Köer m. m. En Hønse Hanhund med et bruunt Hoved og O- og tillige af usædvanlig Størrelle, er den 13de Au om Eftermiddagen, paa Veien imellem Borum og 6 byevad, bortkommet fra sin Eier; samme vorder her efterlyst, med Anmodning at Opdageren behagelig i enten lade den aflevere paa Granballegaard i Silkeborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
En ugift Person ønsker sig antaget i et Huus, paa Landet, hos en Møller eller Bonde, for at un visse Børn i Regning og Skrivning, han er villig til hielpe til ved Høsten. Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Et ungt Fruentimmer af god Opdragelse, som sye Skrædersyning efter Maal, ønsker sig en Condisom Huusjomfrue eller Fruepige. Anviisningen gives Frøken Schulz paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
En liden honet Familie ønsker sig et Par Værelser, Kiøkken tilleie, som enten kunne tiltrædes strax eller Michaeli, hvo som skulle have en saadan Leilighed at bortleie, ville behage at henvende sig til Adresse-Contoider giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-25
Paa Klostergade hos Meyer Phillip Heckesælges godt fiint Hvedemeel a 8 Rd. Lpd. og 3 Pundet. Tredive Favne Bøgebrænde og 20 Favne Birkebraanvises til Kiøbs fra Adresse Contoiret. Det saa meget appeiste vigtige lidet Skrift: Vækkeren, eller: den vigtige Opfindelse, medelst ethvert Lommeuhr, at paagnes Erkert og bestemt Tid, endog paa mindre end et Minut i Ligeledes: Vink, at benytte denne Vækker til at dage Tyve ved Jndbrud og at jage dem paa Fi som og strax at kunne bemærke, naar Skip komme til sig selv eller opvaagne igien, uagtet ligge uden Opsyn. Af Dr. Poppe. A. K. faaes for 56 s. hos A. 3. August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Merkur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Frankrig. Joumal de Empire leverer følgende El Frankrig nyelig ankomne tvende Breve: 1) Skrivelse fra en Franskmand, Varnier, til hans Paarørende i Auroi, dateret fra Hoffet i Cochinchina. Det er u 21 Aar jeg med adskillige Franskmænd staaer i Kongen af Cochinchinas Tieneste. Jeg har bestandig kommanderet hans Søemagt; vi have gjort ham Tienester hed at erobre hans Stater og Kongeriget Tunkin til bage. Paa 10 Aar føre vi ingen Krig mere, vi lev bolig og nyde Kongens Naade; jeg har forlangt Tilladelse at relse hiem og besøge min Familie; herpaa lo bede Kongen mig, han vilde overdrage mig at ledsag, hans Gesandter til Frankrig saasnart der blev Fred. 2)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Skrivelse fra Generalvikaren ved den apostol. Mission, Kongeriget Tunkin til hans Fader, Hattemager i Van mes. Efter Tunkins Erobring nyder vor Religion Fred, vi øve vore Functioner uforstyrret. Jeg har været til Hove; Kongen har ved Statsraadet ladet mig udstæde et Pas, hvormed jeg kan begive mig overalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Europæerne ere her i ringe Tal, vi ere kun sex, og samtlige gamle, vi behøvede vel Forstærkning. Missionen Cochinchina trænger endnu mere dertil. Men det er lidisse kritiske Tider alt for vanskeligt at komme til os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
England. Jfølge Beretninger fra Spanien skulde den Franske General Leval være ankommen for Gibeltar med 6000 Mand Infanterie og 600 Mand Cavallerie, for der at fange Jnsurgentschesen Balley, steros, paa sin Tilbagereise fra Mallaga, hvor han nogen Tid har været. De Algierske Krydsere anholde alle Spanske Skibe og giøre deres Folk til Slaver. Ligeledes fra Portugal, at Prindsregenten skal have taget Veien til Lissabon, da Jnsurrectionen i Brasilien havde taget saa stærk Overhaand at han ikke fandt det raadeligt længere at blive der. - J Arm eberetningerne sammesteds fra, hedder det, at Lord Wellington ikke skal troe sig stærk nok at tykke frem; saa man befrygter at Feldttaget der vil blive uden store Begivenheder, saa gunstig endog den Leilighed kunde synes, som den nordiske Krig frembydes til at rive Spanien ud af de Franskes Hænder. Hvilket Begreb mede man ikke fatte om Frankrigs Magt, naar men seer, at det underholder Armeer i Spanien, der er istand til at byde, ikke blot en stor Deel af Nationen, men ogsaa en Hielvearmes paa 40,000 Engelskmænd, Spidsen, medens det har sin Hovedmagt i det nordlige Europa. - Den engelske Brig the Cucæunter er i det Øieblik den vilde borttaget et fiendtlige Skib i en af de middellandske Havne, saaledes stødt paa Grund, at Mandskabe, maatte sætte Jld paa den og forlade den. - Portauprinces Belering fortsættes endnu af Christop med megen Kraft, og han gjorde store Tilberedelser til et afgiørende Angreb. Petions Sømagt er større end Christophe, og dog undgaaer han at komme i Træfning med den, da hines Skibe maneuvrere langt bedre end dennes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Blandede Efterretninger. (af ovennævnte Blade)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Den store franske Armee bestaaer af 10 Korps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Det 10de Korps kommanderes af Marschal Hertugen af Tarent (Macdonal) og udgiør venstre Fløi. Endeel deraf udgiør det preusiske Corps under General Grawerts Commando. Armeens Contrum bestaaer af første Corps, Prindsen af Eckmühl (Davoust); det andet (Ondinot) Hertugen af Regio; tredie, (Ny).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Hertug af Eschingen, det fierde og slette, (Vicekongen af Jtolin. Det 5te, 7de og 8de Corps Kongen af Vestphalen, der nu seenere har forladt Armeen) udgiør Armeens høire Fløi. Det tiende, (Vittor, Hertug af Bellund) staaer som Reserve. H. M. Kongen af Neapel, (Murat) kommanderes hele Cavalleriet; Würtenbergerne commanderes at deres Arveprinds; Sachserne af General Funk, og Balrerne af General Baron Wrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Kongen af Preusen er reist incognito, under Navn af Grev Ruppin, til Badet i Toplitz. Riga, denne, det forhenværende Lieflands, nu Gouvernementet Rigas Hovedstad, blev anlagt i det 13de Aarhundrede i en lav, paa Landsiden med Sandbanker omgiven Egn, kom snart ved Handelen i Tiltagelse, blev erobret 1621 af Gustav Adolph og 1710 af Peter I. Den har for nærværende Tid over 30,000 Jndvaanere, for største Deelen af tydske Herkomst. De gamle Festningsværker ere opførte langs Dunafloden af Steen, og Citadellet er forsynet med 6 Bastioner og 3 Raveliner. Ved Dünaflødens Udløb ligger, gandske omgiven af Vand, den liden Fæstning Dunamande, og beskytter Havnens Jndløb Natten imellem d. 19de og 20de Julii havde man i Egnen af Ortelsberg i Østpreusen, saa heftig en Natte trost, at Kartofler og alle Havevexter aldeles forfrøs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Hertugen af Castiglione, der er Kommandant over alle de fra Oderen indtil Rhindredderne stationerede Tropper, ankom d. 13de August til Stralsund. Efter Forlydende skal Hensigten af denne hans Reise være, at fordeele et 6000 Mand stærkt Armeekorps paa de forskellige Deele af Sørkysten, som ere beliggende inden hans Gouvernements District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Den 15de August høitideligholdt Staden Hamborg, anden Gang siden sin Forening med Frankrig dens ophøiede Souperains Fødselsdag. Alt var saaledes indrettet, at der til denne nationale og religiøse Festes Glands ikke manglede noget. Paa denne Dag blev ogsaa en i Paris paa Stadens Bekostning forfærdiget skiøn Statue af Keiseren i fuld Legemstørrelse opstillet i Mairens Hovedsal, ved hvilken Leilighed tillige holdtes en fortræffelig Tale. Følgende er et nyt Tryk, som mellem andre kan tage Sted i de engelske Barbariers Historie: Den 3de Juni seglede to ucapolitanske Barker ladede med Salt. trent 20 italienske Mile fra Havnen bleve de an fra Cotronos Havn, for at gaae til Sopreta. Omsorg var at udplyndre de stokkels Søefolk der vare grebne af engelske Scoridors. Fiendens første Om paa Barkerne; derpaa kastede de dem gandske nogne, 14 i Tallet, i en liden Baad, og overlod dem til deres Skjæbne. Disse Ulyksalige vare over 10 Mile, fra Land; Baaden kunde ikke rumme 14ten Mennesker, Havets Urolighed og den frembrydende Nat udsete dem for en næsten nu udgaaelig Død. J denne beklagelige Stilling besluttede de at giøre deres Rissehalv svømmende og halv i Baaden. De halve hol sig i Baaden, medens de andre halve svømmede, og nu toge vexelviis Svømmerne igien deres Kammerater, Pladse. Endelig vare de saa lykkelige, efter uhørste Strabadser at naae Havn. En Forbrydelse af ualmindelig Grusomhed svære just nu for den Schweizer Criminairet i AppenziAuffeerhoden. En hidsig ung Mand af det derverende Sogn Tnusen mishandlede sin Kone, og bil skildt fra hende. Han vilde nu drage sig tilbage fra det menneskelige Samqvem, røddede Buske og Træer bort paa et ensomt Sted imellem Afgrundsk og Fielde, og byggede sig der en Hytte og en lidet Giedestald. Der kom en nye Strid imellem ham of hans fraskildte Kone og Børnenes Underholdning efter Rettens Kiendelse skulde han betale hende i vis Sum Penge. Rolig syntes han at høre Dou men, og overtalte nu smigrende Konen at følge af med bom til hans Enebo for strax at tage imod Pengene. Da han kom der, greb han en Ste og trak en Dolk frem. Stenen undveeg hun, og bad paa Knæ om sit Liv. Jeg vil vel ikke dras dig, var Svaret, men stikke Øinene ud paa dig Han kastede hende til Jorden, stok hende efter Øfnene, og saarede hende trods hendes fortvivlede Modværge mange Steder paa Øine, Arme og Hænde Derpaa spærrede han hende inde i et Sideværelse og tog Flugten. Der er lyst efter Morderen, man har ber at kunne redde den mishandlede Kones Syn J China taales nu ikke længere den Christelig Religion. Missionairerne ere forviiste derfra, og i nye Kristne ere under Dødsstraf blevne tvungne at afsværge deres Religion. Denne Forfølgelse sk hidrøre fra en Jndiscretion som en italiensk Missunair har begaaet. Allave Myseost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
(Af Hempels Avis.) Naar man har gjort en Sødmels=Ost tages de tilbageblevne Valde og sættes strax paa Jlden. De Ost, som da kommer op paa Vandet, afskummes ved og Valden koges vedholdende, indtil omtrent det haler henkogt, derpaa sles det Overblevne igiennem i Haarse og Kiedlen eftersees vel om intet skulde have sa sig fast paa Bunden, da den i saa Fald maae vel re giøres. Valden heldes derpaa atter i Kiedlen og koge saa stærk som mueligt under meget sagte og jævnlig Omrøren for at forebygge at den ei skal anbrænde, hvilke ved mindste forsømmelse heraf let vil hændes naar Masse begynder at tyknes. Naar denne har en Tykkelse som Meelgrød, er den færdig og man kan da efter Behag give den en liden Tilsætning af Sukker; et Lod heraf er til strækkeligt til en Ost af 2 Spande Valde. Saa taget Massen fra Jlden og omrøres flittig in til den blive sold, hvorefter den lægges og i et fiint linnet Klæde, de ler vaadgjort og vel afvreden; man kan da enten trykke den sammen i dette Klæde eller lægge den i en Ostform, hvilket man synes, og belægge den med Vægt. Naar en saaledes har staaet i Presse i 12 Timer, vindes den som og presses atter i 12 Timer og saa henlægges paa en ført og lukket Sted. Den kan spises strax saasnart den ter. - Jndsenderen har ofte spiist af denne saaledes tillavede Ost og fundet den meget deeliket. Opskriften kommer fra en af Landets agtværdigste Huusmødret Haand, hvis Beskedenhed ei tillader ham, at navngive Ende. - Han troer imidlertid at bevise sine Landsændinder en sand Tieneste ved at meddeele dem en saa delder bekostelig og probat Fremgangsmaade til denne besøgelige Rets Tillavning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Telegraph-Efterretninger. Den 21de August, Kl. 6 1/2, er signaleret fra Skille gien, at 3 Rangskibe have ankret ved Seierøe, 1 Fre alt og 3 Brigger gaaer syd efter af store Belt. Kl. at Formidd., fra Samsøe: 3 Rangsskibe have lettet, faaer syd efter af store Belt, 1 Fregat og 4 Brigger, nive ankret ved Seierøe, sees østlig. Kl. 3 1/2 Eftermod., Skagen: en fiendtlig Flaade er passeret Skagen mende ind af Kottegattet. Den 22de, kl. 10 Formidd., en Refsnæs : 4 fiendtlige Rangskibe og 4 Brigger have tet ved Selerøe, krydser imellem Byenshoved, Refs Es og den sydlige Ende af Samsøe, sees østlig. Kl. 1/2, fra Skagen: 2 fiendtlige Brigger, krydser imelm Fladstrand og Skagens Pynt. Kl. 3 1/2 Eftermod., Refsnæs: fiendtlige Seilere gaaer syd efter af store helt. Kl. 4, fra Skagen: et fiendtlig Rangsskib er seret Skagen, gaaende ind af Kattegattet. Kl. 4 1/4 4 Skagen: en Brig sees nortlig. Kl. 5 3/4, fra Hav ind: en fiendtlig Fregat og en Brig, sees fra Havkunen, styrende sydlig, sees østlig. Den 23de, Kl. 7 1/2 brmidd., fra Anakken: 1 Fregat og 1 Brig have ankret, ler besat Bugten imellem Hasseiøre og Anakken. Kl. fra Anakken: den signalerede Seiler har lettet, gaaer hefter, af store Belt. Kl. 11 3/4, fra Samsøe : et ngskib og 3 Brigger, har lettet ved Refsnæs, gaaer befter af store Belt, den signalerede Seiler har igienstret 2 1/4 Miil fra Landet, sees sydlig. Kl. 1 1/2 Eftermod., Samsøe : En fiendtlig Fregat og 1 Brig sees østlig Seierøe, gaaer syd efter af store Belt. Kl. 2 1/2, Skagen: en fiendtlig Flaade er passeret Skagen ind Kattegattet. Kl. 4 1/2, fra Samsøe, et Rengskib og Brigger sees syelig at have lettet, gaaer syd efter ad ste Belt. Kl. 6 3/4, fra Samsøe: En Fregat og en lig have ankret, sees østlig. Et Rangskib og 3 Brig. sees sydlig. Den 24de, Kl. 2 Eftermidd., fra skaben, en fiendtlig Flaade er passeret Skagen, gaaende at af Kattegattet, bestaaende af 4 Fregatter og 5 Brig, et imellem 160 og 180 Coffardieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 19de August sidst, Kl. imellem 10 og 11 Formiddag, opkom her en ulykkelig Jldebrand, som i 2 til 3 Timer lagde næsten den halve Deel af Byen i Aske. Det blæste stærkt, og Husene vare for størstedelen straatakte, saa menneskelig Magt lidet kunde udrette hvor Vinden har paa. Elendigheden er større, end den her kan beskrives: 26 større og mindre Gaarde og Huse ere bleven et Ro for Luerne; imellem 30 og 40 Familier ere blevne huusvilde, og de fleste af dem have ikke faaet mere reddet end de saa Klæder de vare iførte. Huusfædrene, som vare i god Næringsvei, tildeels formuende, have tabt alt indtil Livets første Nødvendigheder og med jamrende Kone og Børn see den sørgeligste Fremtid imøde, dersom Gud ikke vækker gode Menneskers Hierter til Medlidenhed. Ædle Medborgere! Danske Mænd, som viste mangengang eders Lyst til at hielpe i Nødens Stund, og med Velvillie kvægede de Hungrige, klædte de Nøgne, kast eders medlidende Øine paa denne skrækkelige Stene, tænk eder den Nød og Elendighed, hvorunder denne liden Byes Jndvaanere sukke, og ræk en hielpsom Haard til vore ulykkelige brandlidte Brødre, som ere huusvilde, brødløse, nogne. - Saalænge til en Commission muelig bliver nedsat, de Brandlidte betræffende, modtager vi med taknemmelig Erkiendtlighed de ædelmodige Bidrag til Nødens Formindskelse, som velgiørende Medmennesker maatte behage at tilstille os, for hvis Jmodtagelse og Anvendelse offentlig Regnskab i Aviserne skal vorde aflagt. Hobroe, den 24de August 1812. N. C. Spur. J. P. Rommedahl. Sognepræst. Venner, Bekiendte og Ubekiendte, Vi Undertegnede, modtage med Velvillighed, i Følge Anmodning af ovenmeldte brave Anbefalere, den Gave, saavel af Byen, som Omegnen, de vil nedlægge hos os til Trøst og Husvalelse for disse vore ulykkelige Medmennesker, til videre Forsendelse. Aarhuus den 26de August 1812. R. Malling. P. L. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-26
Efterat Skolelærer i Nødager Skole District, ud Sønderherred, Aarhuus Stift, Peder Rasmussen Spendrup, er den 19de Junii sidst, ved Døden afgaaet, er Stervboet, af den Geistlige Skifte=Ret, taget under lovbefalet Skiftebehandling. Thi indkaldes herved, i Følge Plakaten af 26de Octbr. 1791, med 12 Ugers Varsel, Boets Credi= og Debitorer; de første behørigen at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betale deres Skyld, til undertegnede Skifteforvalter. Aalsøe Præstegaard ved Grenaar, den 21de Aug. 1812. P. Worsøe, Herredsprovst.