JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. No. 38. Den 22 Februarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Om Comoediebilletters Salg ved Beneficer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
J denne Tid er det ikke nogen Sjeldenhed, at høre om Aftenen og om Natten adskillige Canonskud, der følge paa hinanden, som der staaer i Visen, - Skud paa Skud. "Hvad betyder det, vil maaskee den, der ikke er bekjendt i Kjøbenhavn, spørge. Har Søen pludselig aabnet sig og Lykken ført en rigbeladt Chinafarer, ind paa vor Reed, Høitideligholdes der nogen Fest, Øver man sig i at affyre Canoner?" - Nei, ingen af Delene. Ethvert af disse Canonskud betyder intet mere og intet mindre, end at een af Landets Forsvarere har smurt Haserne, for at faae Haandpenge i Sverrig, hvor han kun lader sig hværve, for atter der at smøre Haserne og atter at faae Haandpenge i et andet Land. Haandpenge er en saadan Landsforsvarers Symbolum. Det er ham lidegyldigt, enten han tjener Senatet i Hamborg eller Keiseren af China. Hans Fædrenelandskjerlighed og Tapperhed følge ham overalt. Kommer han til Frankrige, saa udgjør han der een af de tappre Soldater, som Geneneralen siger til "J, som, betyngede af Laurbær, have aflagt saa mange Prøver paa, hvad formaae at gjøre for Eders Fædrenelands Held, tappre Franske!" - Kommer han til Engelland, saa er han een af the glorious and valiant warriers, som gaae i Jlden for det Brittiske Navns Hæder. Kommer han til China, saa er Tilfældet det samme. Han er en Cosmopolit i Ordets egentlige Forstand. - Mon den Tid ikke snart vil komme, at Europas Førster kunde blive enige om, aldrig at antage en saadan Rømningsmand i deres Tjeneste, men ganske at udelukke ham af Krigernes Tal, Hvad kan man vel vente sig af et Menneske, der, for at faae nogle usle Haandpenge, bryder sin Eed, udsætter sig paa den ene Side for at drukne og paa den anden for at komme til at udstaae een af de haardeste legemlige Straffe, Spidsrodløben, Hvad for Gavn kan man vel vente af en saadan Nedrig i et Øieblik, hvor det er endnu lettere for ham at undløbe, og hvor man stoler paa hans Troskab og Tapperhed? Den, der for en saadan ubetydelig Fordeel, kan rømme sin Vei midt i Fredens Dage, han kan beqvemme sig til alt i Ufreden, naar Frygten for at falde i Krigen, maaskee bliver en ny Bevæggrund for ham til at flygte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Anecdoter fra den Anden April(Sluttet.) Paa Cavallerieprammen Rendsborg, som førtes af Lieutenant Egede, udmærkede en frivillig Snedkersvend, ved Navn Stub, sig meget fordeelagtigen. Han blev under Slaget saaret i Skulderen, men, efterat han var bleven forbunden, kom han igjen paa sin Post. Han fik derpaa Commandoen over en Canon, og viste sig rask og virksom, saalænge Slaget stod paa Som et Beviis paa almindeligt Mod paa Fregatten Elven, som commanderedes af Capitain Holsteen, fortjener her følgende at erindres. Under Slaget faldt en fiendtlig Granat i en Ammunitionskiste, hvori der fandtes 24 Stykker to pundige Jerngranater, hvilke der tildeels kom Jld i Opmuntret ved Officeernes Exempel kastede Mandskabet dem over Bord, uden at en eneste af den sprang i Fregatten. Samme Fregat fik et Grundskud, hvorved den blev meget læk. Uagtet et Engelske Skib paa 74 Canoner laae i samme Øieblik meget nær derved og fyrede paa den, gav Overtømmermanden, Knud Jacobsen, sig dog strax til at stoppe den saaledes udenfra, at der kun trængte meget lidet Vand indEn halv Time efter denne kjekke Handling, som frelste Fregatten, blev denne fortjente Mand saaret i Hovedet ved en fiendtlig Canonkugle- og døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Paa Canoneerbaaden Cristiansund, som commanderedes af Lieutenant Grove, var deren Chirurgus, ved Navn Bentzen, som udbad sig at faae Commandoen over en Canon, saalænge hans Pligt som Chirurgus ikke nødte ham til at forlade den. Efterat han havde beviist, at han forstod at behandle en Canon, fik han Commanden over den, Hans Exempel var en stor Opmuntring for Mandskabet. Da under Slaget det første Engelske Skib kom for Skud, brugte Bentzen sin Canon med en Hurtighed og Koldsindighed, som fortjente at beundres hos en Mand, der ikke var opdragen til Kriger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Efter Capitain Rodes Beretning udmærkede Marineren, Andreas Wessel, paa Skibet. Jndfødsretten, sig paa følgende Maade. Han affyrede med største Koldsindighed den første Kugle og beviste, ved at skyde en Engelsk Bar casse i Grund, at han havde rettet sin Canon rigtigen. Axelen paa denne blev skudt itu og han saaret derved Han lod sig forbinde, medens Canonen blev gjort istand igjen, paatog sig derpaa atter at bestyre den, og fyrede saa længe med den, indtil den var ganske demonteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Capitain Rothe, som commanderede Cavallerieprammen Nyborg, udmærkede sig ved følgende Handling. Da han ikke saae sig istand til at fortsætte Fægtningen mod den Engelske Overmagt, søgte han ikke allene at bringe sit af Fienden forskudte Skib i Sikkerhed, men tog tillige Cavallerieprammen Aggershuus, som commanderedes af Pr. Lieutn. Fasting, og hverken formaaede at fægte længere, eller at redde sig, paa Slæbetouget, og bragte begge Vrag saa langt bort fra Fienden som mueligt. Age gershuus sank paa Stubbegrund, og Nyborg ved Toldboden. Kjøbenhavns Indbyggere saae her paa dette aldeles sønderskudte Vrag, i hvilken Tilstand Danske Sømænd forlade deres Skib. En anden Handling bør, skjønt den ikke hører til den Anden Aprils Hædersdaad, ei heller forbigaaes her. J Fægtningen den 3 Maji 1801 imellem to Engelske Fregatter og den Danske Brig Lougen under Capitain Jessens Commando i de Vestindiske Farvande, hvor de Engelske maatte forlade Kamppladsen, havde Tougværket paa det Danske Fartøi liidt saa meget, at man maatte under Fægtningen reparere det, forved Skibets Bevægelighed at afholde Fienden fra at entre. Overstyrmand Peter Hee, anden Styrmand Niels Esper Tømmer og Matrosen Kilberg Svendsen udmærkede sig især under dette Arbeide ved Mod og Utrættelighed. Da det Tougværk, hvorpaa de hang, blev skudt itu, styrtede de fra en betydelig Høide ned paa Fordækket. Men de tabte ikke Modet og gik strax igien til deres Arbeide. Styrmanden var saa ulykkelig, saaledes at styrte tre Gange ned paa Dækket, og blev meget forslagen. Men han lod sig ikke afskrække, svingede sig fjerde Gang i Veiret, og bragte det saa vidt, at Skibet blev sat istand til at mandeuvrere igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Blandede Nyheder. Hundrede Landmaalere ere bestemte til, i næste Sommer at opmaale Norge. En Snedkermester her i Hovedstaden forfærdiger til dette Brug ligesaa mange Maalestøtter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
To Personer havde i forleden Aften faaet Lyst til at gjøre en lille Tour i Kane. De gik hen paa Kongens Nytorv, og traf just her en forspændt Kane, hvis Eier sad i en vis Kielder, der er dette Slags Kaneudleieres almindelige Recreationsklub. De satte sig i Kanen og joge afsted som en Piil. Da Eieren kom for at see til sin Kane, fandt han til sin største Forundring, at den var forsvunden. Der blev strax udsendt Patrouiller, som skulde opsøge den. Endelig traf man den i Farvegaden, hvor man anholdt de Personer, som sadde deri. Man gjorde dem Fredsforslag, men de foragtede dem haanligen. Nu bleve de begge transporterede op paa Raadstuen; den ene blev siddende i Kanen, medens Eieren stod bag paa og holdt ham ganske trygt om Halsen; den anden blev ført af to Vægtere. Man erfarede nu, at begge Personer vare civilklædte Militaire. Efterat de vare bragte i Arrest, skulde Kanens Eier føres af en Vægter hen til Politiemesteren tilligemed Kanen. Vægteren satte sig ind i den, og kjørte saaledes med sin Morgenstierne i Haanden ganske gravitetisk igjennem Gaderne, under Escorte af en heel Deel Smaadrenge. Denne Kancarrestation var virkelig meget morsom. Directe Breve fra St. Thomas melde, at Jldebranden der opkom i det saakaldte Compagnie huus, en Bygning, som det forhenværende Compagnie havde ladet opføre, og som i den senere Tid tilhørte en Kjøbmand. Mærkeligt er det, at man paa vore Vestindiske Øer aldrig har havt noget Brand= eller Slukningsredskab, fordi man bestandig stod i den Tanke, at Træet i Bygningerne var saa udtørret, at det ikke kunde fænge Jld, og man hidtil, endog ved Negrenes uforsigtigste Omgang dermed, ikke har havt der noget Exempel paa Jldsvaade. Hamborgerne og Bremerne, som have store Vareoplag paa St. Thomas, have tabt betydeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Jmellem Hr. Regimentschirurgus Steffens og Hr. Bogtrykker Stephanson i Trondhjem er der nu opstaaet en heftig Feide. Steffens siger, at Stephanson af dum, barnagtig Higen efter, som activ Borger, at udmærke sig, foruroliger Almuen med at udsprede i sin Avis Rygter, som kun grunde sig paa Krorelationer eller Kjellingesnak. Man har ofte advaret ham om at være forsigtig, men alligevel har han, uden i Forveien at raadføre sig med nogen Læge, nylig bekjendtgjort, at Krygden (Meslinger) grasserede, fordi hans Søn havde et Huud udslæt (exanthema), og dernæst tilmeldt Stiftet, at der i Trondhjem grasserede en smitsom Syge, som en Kjøbmand Rohde havde bragt did, hvilken Smitte ikke har været andet end almindelig Halssyge, som er en Følge af det ustadige Veirlig. Regimentschirurgen raader ham truende, at vogte sig for at udsprede saadanne Rygter, der maae betragtes som Angreb paa Embedsmænds Ære. Stephanson har i sit Svar ladet aftrykke det paaankede Avertissement tilligemed hans Brev til Stiftsbefalingsmanden. J Brevet fortæller han, at han den 30 Jan. om Aftenen kom i et Værtshuus, hvor der fortaldes, at en Maler Møller. var død samme Dag af en Halssyge. Værten fortalte tillige, at Skrædermester Lindholm havde været i Forveien hos den Afdøde, og at han, da nogle Gjester gjorde Remarquer over, at hans Klæder lugtede stærkt af Æddike, havde svaret, at Doctoren havde raadet ham at stænke sine Klæder med Æddike, naar han gik ud, at adskillige af hans Børn vare syge, og at et deraf var død nogle Dage i Forveien. Rygtet sagde, at dette Menneske havde opvartet Kjøbmand Rohde i hans Sygdom. Stephanson ansaae det altsaa for Pligt, at giøre Vedkommende opmærksomme derpaa. Af Stephansons Apologie erfarer man: at han 1798 har ladet trykke og uddele 300 Exemplarer af Hens lers Bog om Redningsmidler i ulykkelige Tilfælde: at han ligeledes har uddeelt 500 Exemplarer af Mangors Anviisning til at redde Druknede og ligesaa mange af en Underretning om Kokoppernes Jndpodning, og endelig at han har lært Ungdommen at svømme. Regimentschirurgens, Proclamation, som i Hovedsagen nok ikke er ugrundet, er i øvrigt forfattet i en temmelig militairisk Tone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
En forhenværende Selveier, nu Aftægts-Bondemand i Borup Sogn ved Randers, navnlig Knud Jensen, har den 25. Maji 1804 ved Gavebrev bestemt 1000 Rdlr. D. C. til Bedste for Skolen og Enker i samme Sogn saaledes, at Capitalen stedse forrentes med 4 pro C., hvoraf 1/4, nemlig 10 Rdlr. aarlig anvendes til Skolebøger og anden Understøttelse for fattige Skolebørn saavelsom til Præmier for de skikkeligste og flittigste; 1/2, nemlig 20 Rdlr., skulde Præsteenkerne af Borup Sognekald nyde, og naar der ingen Enker er, skulle de tilfalde Skolen efter foranførte Bestemmelse; 2 nemlig 10 Rdlr., skulle Kirkesanger= og Skolelærer Enkerne have, og saalænge der ingen Enke er, skulle Skolelærerne selv nyde denne Jndkomst. Dette Gavebrev er gratis Kgl. confirmeret den 22 Junii 1804. - Vigtige ere i hver Mands Øine de store Dispositioner for Kjøbstæder, som Brocks for Randers og Lahns for Odensee, men fra Hjertets og den umiskjendelige gode Villies Side er Knud Jensens for Borups Sogn i ingen Henseende mindre vigtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
J Kjøbenhavn har Virtuosen Fürstenau i denne Tid givet os Leilighed til at beundre Faderen i Sønnen og Sønnen i Faderen. Hr. Farstenan har allerede for omtrent 6 Aar siden ladet sig høre her i Staden som Fløitespiller med stort bifald. Hans Søn, som, uagtet han ikke er ældre end ni Aar, tracterer Fløiten som en sand Virtuos, er, som musicalsk Genie betragtet, et af vor Tidsalders sande Vidundere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Kort for Juul kom den som Lærd og Oldgrandsker berømte Svenske Hofintendent Tham i Værneland til Trondhjem, og reiste derfra til Romsdals Amt, hvorfra han med sit betydelige Forraad af sjeldne Bøger, Haandskrivter og Rune inscriptioner &c., som han længe har samlet paa i Trondhjems Stift, agtede at reise tilbage til den rige og ædelmodige Tham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Zeitung für die elegante Welt fortælles følgende: Gouverneuren i Nordkjøping havde nylig Fremmede hos sig. Man begyndte et Pantomimespil, som kaldes Priamus og Thisbe; disse to Hovedroller bleve spillede af en Ritmester og et deligt Fruentimmer paa 16 Aar. Spillet blev saa naturligt og de kyssede hinanden saa hjerteligen, at Ritmesterens skinsyge Kone, som og var tilstede, rev een af de Medspillende Kaarden fra Siden, saarede det unge Fruentimmer saa stærkt, at hun faldt omkuld, og havde nær gjennemboret sin Mand, dersom ikke en øvet Kriger havde afbødet Stikket. Dagen derpaa blev der føiet Anstalt til Skilsmisse. Den saarede Thisbe er imidlertid dog bleven helbredet igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Man har i disse Dage arresteret en Mand, som sigtes for at have havt Deel i de nylig indtrufne Virkninger af Rørægs Kogning i Kobberkar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-22
Dagsposten (d. 23 Febr.) har medbragt følgende Nyheder: Det Petersborgske Videnskabers academie har kjøbt det berømte Chemniziske Konchyliecabinet i Kjøbenhavn for 5000 Rubler. - Den i Sverrig mod D. Mundt v. Rosenskjold i Anledning af Skrivtet: "Reise uber den Sund anlagte Proces, har ved alle Jnstancer havt et heldigt Udfald for Forfatteren. Den 7 d. M. er Kongen af Sverrig ankommen til Stokholm. Alle de Stæder, han passerede, lige fra Helsingborg af, vare ved hans Ankomst illuminerede. - Den Danske Minister i Berlin, Grev v. Baudissin, er bleven forsynet med den fornødne Fuldmagt til at slutte Ægteskabspagten imellem Prinds Heinrich og Prindsesse Louise Charlotte. J Junii Maaned d. A. tiltræder Prindsen sin Reise til Kjøbenhavn. - J den nye Franske Almanach imperial findes Keiserens Moder og Lucian Bonaparte ikke anførte i Fortegnelsen over den Keiserlige Familie, imidlertid udhugger dog den berømte Canova i Rom den - Francois de Neuf førstes billede i Marmor. chatenu endte nylig sin Tale med: at 500,000 seiervante Franske vente med Længsel paa at begynde St. Thomas d. 28. Kampen (med Engelland). og 29 Nov. Jlden opkom om Aftenen Kl. 7 ved en Negerdrengs Overgivenhed eller Uforsigtighed, og den stærke Blæst var Aarsag i, at den greb saa hastig om sig. Hele Staden med alle Bygninger, og Magaziner er lagt i Aske. Jlden rasede i 7 Timer og der blev kun lidet reddet. Der gives Huse, som tabe 100,000, ja 300,000 Rdlr. Spec. Man vurderer Skaden for 10 Mill. Rdlr. Spec. Det værste er, at Øen aldrig har havt større Forraad af Varer, end netop da denne ulykkelige Begivenhed indtraf. Utallige Mennesker ere blevne ruinerede og huusvilde. En Mand, som vilde redde 300,000 Pagoder, fandt man død ved hans Pengepose Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
Jldebranden paa St. Thomas. J Morgen er det netop elleve Aar siden, at Luerne fortærede et af Landets største Prydelser: det stolte Christiansborg, hiin Salamander, som man saalænge troede om, at den kunde leve i Jld, indtil man blev overbeviist om det Modsatte. Men skulde da saa dyrt kjøbte Erfaringer altid lære os at være aarvaagne og at forandre vor Tro paa overnaturlige Ting? Saaledes blev Christiansborg tildeels et Offer for den Fordom, at det ikke kunde brænde af; saaledes blev en Trediedeel af Hovedstaden lagt i Aske, fordi man havde alt for store Tanker om vore daværende Brandanstalters Fortræffelighed, og saaledes blev endelig det for Dannemark saa indbringende St. Thomas forvandlet til en Steenhob, fordi man ansaae Jlden for et Element, som man i denne Verdensdeel ikke behøvede at væbne sig imod, og fordi hidtil ingen sørgelig Erfaring havde opfordret Indbyggerne dertil. Beklageligt er det, at Erfaringen næsten maa gaae foran for alle menneskelige Handlinger, og at de fleste gode Jndretninger i Verden ere Virkninger af foregaaende ulykkelige Tilfælde. Mennesket ligner heri for en stor Deel Barnet, som aldrig frygter for Jlden, førend det har brændt sig. At man efter saa betydelige Jldebrande i Moderlandet ikke har søgt at forsyne sig med Brandredskaber i St. Thomas, er saa meget forunderligere, som denne Stad kun bestaaer af en eneste lang og smal Gade, hvor Faren, i Tilfælde af en Jldsvaade, aabenbar maatte være saa meget desstørre, St. Thomas's Brandlidte ere imidlertid for det meste formuende Folk, som kunne forvinde denne Skade; men hvilke sørgelige Følger vilde ikke en saadan Begivenhed drage efter sig, dersom den, hvilket Himmelen forbyde, skulde ulykkeligviis indtræffe paa een af vore uformuende Enropæiske Øer, f. Ex., paa Island, hvor Brandanstalterne neppe ere i bedre Stand end paa vore Vestindiske Besiddelser, Hvorfor ikke væbne os mod ethvert saadant Onde, medens det endnu er Tid? Hvorfor skulle Erfaringer, kjøbte med Menneskers Liv og Velfærd, lede os paa Jdeer, som vor egen Fornuft ved at slutte fra det, der er skeet, til det, der kan skee, saa let kunde lede os paa Man bør haabe, at denne Gjenstand sikkerlig vil i Fremtiden blive tagen i nøiere og alvorligere Overveielse. Ordsproget det er for sildigt at kaste Brønden til, naar Barnet er druknet lader sig vel neppe bedre anvende end netop ved denne Leilighed. Oprindelsen til det Asiatiske Compagnie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
Dette Compagnie, som i vore Dage har naaet saa høi en Pynt, og venter næstkommende Sommer ni rigbeladte Skibe hjem fra Ostindien, har i Begyndelsen været et meget ubetydeligt Handelsselskab. Den store Kong Christian den Fjerde var dets egentlige Stifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
Opdagelsen af det gode Haabs Forbjerg, som aabnede store Rigdomskilder for Hollænderne, opvakte hos andre søfarende Nationer, følgelig ogsaa hos os det Ønske, at drive Handel paa Ostindien. En Hollænder ved Navn Boshouer, der som simpel Factor havde vidst at komme i største Yndest hos Keiseren af Candy paa Øen Ceylon, gjorde Christian Forslag til en saadan Handels Oprettelse, og Kongen, som kjendte sit Folks Tarv, antog dem med største Redebonhed. J Aaret 1618 sendte han tre Krigskibe, under Ove Gjeddes Commando, og tre andre, som det nyoprettede Compagnie havde anskaffet, og førtes af Rolland Crape, til Ostindien. Gjeddes Underhandling med Keiseren af Candy lyktes ikke. Boshouwer døde just, og derved tabtes en meget vigtig Talsmand. Men Crape fik af Naiquen i Tanjour paa Kysten Coromandel omtrent halvanden Miil fra Carrikal et Stykke Land, hvorpaa nu Byen Tranquebar med Fæstningen Dansborg, er bygt. Da Compagniet nu havde faaet fast Fod i Indien, fortsatte det sin begyndte Handel. Men det gik frem med meget langsomme Skridt; thi dets Fond var i Aaret 1624 ikke større end 189614 Rdlr. Christian den Fjerde havde den Græmmelse, at see den Pode, han selv havde plantet, at visne. Compagniets Handel ophørte, og Jnteressenterne gave Kongen det i Betaling for de Penge, han havde for strakt dem. Strax i Begyndelsen af Kong Christian den Femte Regjering fik et nyt Compagnie, nemlig d. 28 November 1670, sin Octroi. Dets Fond bestod i endeel Skibe og Effecter, som bleve vurderede for 79073 Rdlr., hvilke Kongen skienkede dertil. Jnteressenterne forøgede den med 162800 Rdlr. Denne store Understøttelse uagtet faae Compagniet sig dog formedelst adskillige indtrufne ulykkelige Tilfælde nødt til at ophæve Handelen, og i Aaret 1730 at give Kongen sin Octro tilbage. - Frederik den Fjerde, som nødigen vilde see en saa nyttig Handel gaae aldeles under, opmuntrede dem, der havde tabt Modet, og bragte det derved saa vidt, at der blev oprettet et nyt Compagnie, som den daværende Kronprinds Christian, der fulgte ham paa Tronen, blev Præsident for Efterat have arbeidet nogen Tid med Held, blev dette Selskab et formeligt Compagnie, som af Kong Christian den Sjette fik en Oc troi, dat. d. 12te April 1732. Fra denne Tidspunct af kan man egentlig regne det nuværende Compagnies Oprettelse. Det er bekjendt, at Regjeringen har forundt dette Selskab ualmindelig store Friheder, for saa meget som mueligt at bringe det i en blomstrende Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
J Førstningen havde man kun udstædt 400 Actier, hver paa 250 Rdlr., men i Aaret 1744 blev hver af dem igjen deelt i fire Actier og altsaa Antallet forøget til 1600. Ved det idelige Tillæg af 10 pro C. af de Varer, som solgtes ved Auction, og 5 pro C. af alt, hvad der udførtes fra Tranquebar, var den faste Fond for hver gammel Actie i Aaret 1739 stegen til 750. Saaledes er dette Compagnie voxet op fra et ubetydeligt Selskab til et af de anseeligste Handelssocieteter i Europa. Dets Fond bestaaer nu af 4800 Actier, hvoraf hver er af 500 Rdlr. Værdie og betales nuomstunder med 700 Rdlr. og derover. Og under den Americanske Krig bleve de endog betalte med over 1900 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
Blandede Nyheder. En Soldat, som nylig vilde desertere over Jsen, blev, da han, efter foregaaende Varsel, ikke vilde blive staaende, skudt med Hagel i Foden af nogle Fisposter. Hans Saar var saa betydeligt, at man skal have seet sig nødt til at afsætte hans Fod. Commandantens Kone paa St. Thomas havde just været fire Dage syg af den sædvanlige Vestindiske Feber, da den ulykkelige Jldebrand brød Ud. Hun var allerede i Bedring, da Commandant boligen blev truet med at angribes af Luerne og hun om Natten maatte bæres bort. Hendes Sygdom tiltog derved saa meget, at hun døde Dagen efter Branden. Hun efterlader sig 7 Børn, hvoraf det yngste kun er 8 Maaneder. Solgt ved Auction: Svensk Hofsecretair Bohmann en Gaard i Amaliegaden; kjøbt af De Herrer Mægler Bærent og Kjøbmand v. Halle for 20300 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
J Oliviers Reise skildres den i Fjor afdøde Djezzar Pascha, som det grusomste Uhyre, der udmærkede sig sit hele Liv igjennem ved at myrde og pine Mennesker, men dog med sin vilde Caracteer forenede udmærket Snildhed, Overlæg og Kjekhed, der under en rigtig Dannelse havde kunnet gjort ham til een af Verdens store Mænd. Det var ham, der ved sin tappre Modstand tvang den eller allevegne seirende Bonaparte til at ophæve Beleiringen for Acre. Jøvrigt overgik hans Troløshed og Tigergrumhed al Forestilling og tusinde Uskyldige ere blevne Offere for denne Barbars Myrdelyst. Enhver menneskelig Følelse oprøres ved at læse enkelte Træk af de udtænkte Døds maader, hvormed han saa ofte kjølede sin Hevn for de mindste Forseelser. Sine Krigsfanger lod han levende nedmure i Jorden, saaledes, at Hovederne og Hænderne bleve ovenfor. Da hans Drabanter nølede med, paa hans befaling at myrde en ung Slave, som han ellers holdt meget af, stødte han ham selv Dolken i Brystet. Alle Qvinderne i sit Harem lod han engang myrde, og tilføiede enhver især de græsseligste Martrer. Efter en Pilegrimsreise, hvorved han gjorde det Løvte, at slagte et vist Antal Christne, lod han Folk af enhver Stand og Alder sammendrive i sin Slotsgaard, udsøgte derpaa selv af disse 57 Slagtoffere, og sagde derhos, med et bittert Smiil, at han kunde læse paa deres Pande, at deres sidste Dag var kommen. Alle disse Ulykkelige bleve bagbundne udførte og slagtede som Umælende. - Denne Dievel i menneskelig Skikkelse opnaaede imidlertid dog en meget høi Alder. Hans Mundheld var: "Djezzar er stræng men retfærdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
Nylig saae man i Kjøbenhavn en Lufthallon, svæve i Luften. Den kom fra Sønden og syntes at styre Coursen henad Norden. Endnu veed man hverken hvor den er kommen fra eller hvor den endte sin Reise. - For nogle Dage siden ankom et Menneske fra Sverrig med en Dame paa Ryggen, som var bleven træt paa Jsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-24
Dagsposten (d. 24 Febr.) har medbragt følgende Nyheder: Borgerskabet i Stokholm har i Anledning af Kongens Tilbagekomst ladet præge en Medaille og skienket de Fattige en Sum af 25,000 Rdlr. - Prinds Eugme Beauharndis skal givtes med en Tydsk Prindsesse af Birkenfeld.