JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Der er endnu ikke nogen, som har kundet udfinde en vis Aarsag, hvorfor en Hane galer om Natten, besynderlig imod Dagningen. Der findes adskillige Meeninger derom. Tyrkernes Meening er den, som af alle er mindst grundet, at der, nemlig, staaer en stor Hans øverst i Himmelen, langt over Solen og alle Stierner, og saa snart den begynder, at gale, saa galer alle de andre Haner, med her nede paa Jorden. At Hanerne ellers om Natten, og gemeenligen imod Solens Opgang og Tilkomst stemmer i at gale, skeer uden Tvivl af den Aarsag, efterdi Solen formedelst sit Løb og Bevægelse under Jorden foraarsager en Forandring i Luften hos os, og deres Tanker ere ufeylbarlig rigtigst, som holder Luftens Forandring for den nærmeste Aarsag til Hanegalet. Det er vitterligt nok, at Luften er anderledes beskaffen, naar Solen gaaer ned end om Midnat, og atter anderledes imod Morgenen. Denne Luftens Forandring, fornemmer Hanerne, og mestendeels alle Fugle, Fugle, langt bedre og snarere, end Mennesket, da deres Blod og Legemets Fugtighed bliver sat i saadan Bevægelse, at Hanerne derover efter deres Natur begynder at gale.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Det, som foregives, at de ved visse Klokkeslet skulde gale og tilkiendegive Nattens Timer, saa de vare lige saa gode som Uhrværker i et Huus, har hverken Grund i Naturen eller daglig Erfarenhed, og befindes ey saaledes i Sandhed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Bekiendtgiørelse. Paa det Publicum kan erfare, at, og hvorledes den Gave er anvendt, til hvilken nogle af Byens Respective Jndvaanere, i Anledning af Kongens Høye Salvings-Fæst, hos mig har subscriberet, til Undsætning for de mest Nødlidende i Søe=Bøygderne, saa meddeeles her, ved følgende Underretning: Paa Kronnings=Dagen. blev samlet, indberegnet. det Tilskud af Rumme dahls Fattigbørse = 296 Rdr. 2 sort - s. Foruden 4 Tdr. Havre, som Velærværd. Hr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Provst Thode in natura leverede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Nogle Dage efter blev tegnet = Summa Hvilket saaledes blev uddeelet, nemlig: Til Fladangers Fierding i Numedahlen d. 4 Maji. betalt til Sr. Jepsen Den 5 dito til Sr. Otto Beyer - foruden 4 Tdr. Havre fra Provsten Thode. Til Biørnørs Præstegield d. 30 Jun. betalt til Hr. Raadmand Friedlieb - 153 - 2-12- Til Wigtens Fierding den 11te Julii betalt til Sr. Otto Beyer. 63 Rdr. - ort - s. Til Aafiords Præstegield d. 19 Maji betalt til S. Jepsen Summa = 417 Rdr. 2 ort 4 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Efter Hr. Bredahl Wessels Forlangende og skiønsomme Deeling, reserveres de resterende 68 Rdr. 3 ort 20 sk. til Aafiordens Fornødenhed imod Vinteren. J Aafiorden og Fladangers Fierdinger, er Gaven meest anvendt til Sædekorn. For de andre Bøygder er kiøbt Madkorn. Paa alle Stæder har jeg foranstaltet, at Kornet af Stedets Sogne-Præst og Foged, til de meest Nødtrængende efter beste Skiøn og Samvittighed maatte uddeeles, og den gjorde Repartition mig tilstilles.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Almuerne, som ved denne uventelige Undsætning, igien er bragt til Live, og tildeels er frelst fra Død og Undergang, belønner Velgiørernes Gavmildhed med inderlig Velsignelser, og oprigtig Taknemmelighed. Tronhiem den 28 Augusti 1767. D. O. von Grambow.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
J Hr. Jnspecteur Schioldagers Huus bliver for Eftertiden hver Formiddag fra Klokken 8te til Klokken 12, og Eftermiddagen fra Klokken 2 til Klokken 4re informeret i Dant sen og Figten; for en enkelt Person i hvilken af disse Sciencer han haver Lyst at lade sig informere udi, betales for hver 12 Skilling, men naar de ere tvende, 10 Skilling for hver, og naar de ere trende Personer eller meere, betales for hver Time 8 Skilling pro Persona.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Adskilligt Nyt. J Mandags bivaanede Hans Høyvelbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow. Strindens Ting med sin Nærværelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Af de fire for kort Tiid siden af Hr. Capitain Bloms Compagnie deserterede Tydske Soldatere er en blevet anholdt og i Onsdags Aften Aften hidbragt til Forvaring i Stadens Hoved Vagt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Paa Tirsdag førstkommende begynder Gade Vægterne, som ere 19 i Tallet, at forrette sine sædvanlige Raab, hvormed continueres til ultimum Aprilis.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Fra Medelplana Sogn i Skara Stift i Sverrige den 11te Augusti sidstleden meldes, at der i Landet er en stor Velsignelse paa Jorden, saa at man der næst Guds Hielp venter sig at faae en rig og overflødig Høst.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
11 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Schavland. Hr. Schnitler. Hospit.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Dødsfald. Studios. Mr. Ancher død i Kiøbenhavn den 11te Augusti.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Døde og Fødde. forrige Uge ere her i Byen 7 døde og 6 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Ankomne Skibe. Skipper P. Falch fra Christiania med Jern etc. E. Læslef fra Engeland med Steenkul. Ole Larssen fra Horssens med Kornvahre. H. Klausson fra Kiøbenhavn med Støkgods. P. A. Dreyer fra Memmel med Kornvahre. H. U. Storck fra Lisabon med Salt. D. Mortensen fra Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Skipper R. Harlessen og R. Bowes, begge til Jrland med Bord. T. Knegt. J Douwes. L. Longreen, alle baglastede til Christiansund.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Til Kiøbs. Hvor en dobbelt Dæk-Cariol kan faaes til Kiøbs for 30 Rigsdaler, kan her fra Contoiret anvises. Fl. Josephi Opera, 2 Rigsdaler 2 Ort. J. Sleid. Keyser=Historie, 1 Rigsdaler 2 Ort. Plinii Historia Natur. 1 Rigsdaler 2 Ort. J. Gerherdi Comment, in 1 & 2 Ep. Petri, 2 Ort. Metanæologi P. Rosenst. Goisce, 2 Ort. C. Rein. Janua Ling. Hebr. 3 Ort. 5 Tømer af Baron Holbergs Danske Comoedier, 6 Ort. Niels Klims Underjordiske Reyse, 2 Ort 12 Skilling. De Kongelige Laugs-Artikler til 1730, 6 Ort 8 Skilling, ere til Forhandling paa Adresse-Contoiret. indlagt. Sammestæds faaes og Tractatus Philosophico Juridicus de Juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danico Norvagici considerato, forfattet af M. Nissen og til Deres Excellencer Thott og Reventlou dediceret, uindbunden for 16 Skilling Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
Opfindelser, Anlæg og Anordningers Alderdom. No. 1739. blev Bogtrykkeriet i Tronhiem. anlagt. 536, lærde man i Europa at giøre Silke, hvilket skeede af tvende Munke, som havde seet sligt i Jndien. 1661. blev Nye=Holland funden. 1630, opfandt man at skrive Aviser i Frankrige. 1495. udkom i Dannemark den første Danske Bog, som var den Danske RiimKrønike, trøkt i Kiøbenhavn hos Gotfried af Gemer i Qvarto, 23 og et halv Ark. 1495. udgik en Kongel. Mandat at Skiøger skulde have en Hue paa deres Hoved, halv rød og halv sort, at de kunde kiendes. 1529. bleve de første Danske Psalmer prentede i Malmøe og Messen afskaffet. 1623, blev Kongsberg Sølv-Verk først opfundet i Sandsver i Helvad. 1659. blev Præste Enke=Cassen oprettet. 1682, fik Fridericia Jusasyli for alle Banqverotterer. 1537. bleve de syv første Evangeliske Biskopper ordinerede i Frue-Kirke i Kiøbenhavn. (Mere skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Bekiendtgiørelse. Alle og enhver, som maatte have noget at fordre hos den Engelske Skipper John Walker, som her har opholdt sig den heele Vinter over for at reparere sit Skib, advares herved: at indsende deres Fordringer, til Velædle og Velvise Hr. Raadmand Archdall inden næst anstundende 9de hujus, thi efter den Tiid antager Velbemelte Hr. Raadmand Archdall ingen Fordringer til Betaling, som til enhvers Underretning meddeeles.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Jens Juul Mester Kandestøber, lader herved bekiendtgiøre: at han forfærdiger ey allene alt Slags Kandestøber, men og Bly tækker-Arbeyde, hvorfore den Respective Publicum ombedes, at adressere sig til ham, som logerer hos Hemming Ryg, da De kan vente sig saavel et forsvarligt Arbeyde, som al muelig Promtitude.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
De Herrer Prænumerantere, som paa Adresse-Contoiret lader imodtage Deres Efterretninger, ville behage at afhendte samme om Løverdagen, da ingen Efterretninger for Eftertiden bliver udleveret Søndagene, ligesom ikke eller nogen Anviisning da gives.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
12 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Høymesse. Hr. Angel. Dom-K. Hr. Thode. Frue-K. Hr. Schavland, Mr. Lind. Hospit.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Jndpasserede. Hr. Stiftamtmand Hagerup fra Nordland og Hr. Stads-Chirurgus Fischer med Kiæreste og Søn fra Drammen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3 døde og 4 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Ankomne Skibe. Skipper M. Poppen fra Kønigsberg med Rug.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Skipper A. Kattencamp til Amsterdam med Kaaber og Fisk. J. Pettersen. R. Græve. P. Wohlle. W. Robbersen, alle til Christiansund med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Til Kiøbs. Hvor en dobbelt Dæk-Cariol kan faaes til Kiøbs for 30 Rigsdaler, kan her fra Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Sammestæds faaes og Tractatus Philosophico Juridicus de Juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danico Norvagici considerato, forfattet af M. Nissen og til Deres Excellencer Thott og Reventlou dediceret, uindbunden for 16 Skilling Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-04
Opfindelser, Anlæg og Anordningers Alderdom. No. 1706, blev Missionen i Tranqvebar anlagt. 1537. blev den Danske Kirke-Ordinantz publiceret, hvilken var sammendraget først paa Latin og siden paa Dansk 1539. 1686. blev den Danske Lutherske Kirke funderet i Engeland. 1684, fik Jøderne af den Portugisiske Nation Frihed og Privilegium, at de ligesom andre Fremmede maae reyse og handle i Hans Majestets Riger og Lande. 1663. blev den Danske Lutherske Kirke funderet i Amsterdam. 1444. udgav Kong Christopher af Beyeren sin almindelige Kiøbstæds=Ret for alle Kiøbstæder i Dannemark og Norge. 1086. blev Fyhns Stift skilt fra Siellands Stift. 1178, begyndtes den Titel af Erke=Bisp i Dannemark, da Biskop Absalon var den første, som dertil blev udvalgt. 1550, udkom Bibelen paa Dansk efter Luthers Version. 1541. udkom Bibelen første gang paa Svensk. (Mere skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Fortsættelsen af No. 10. Jeg maae behielpe mig med de allersletteste Ting, paa det de smukkere, Stykker af Boeskabet maae blive ube sudlede og kan altid vises frem til Stats- og Pragt. Jeg faaer aldrig Lov til at spise paa noget bedre end Hollandsk Steentøy, paa det Fadeburets Orden, der er udstafferet med allehaande Chinesisk Porcelain, skal ikke bringes af lave, og sandeligen min Hustrue giør sig en særdeles Ære af hendes kløgtige Indretning i denne Post, da hun iblant det øvrige Porcelain har noget gammelt og ubrugeligt, men stillet det oppaa saadan en Maade, at man ikke kan see Strægerne af det hvide Cement, som holder de brækkede Stykker tilsammen. Jeg maae drikke mit Øl af et Leerkruus, endskiønt en stor Mængde Sølvtøy bliver ideligen viist frem i Skænken; da alt Boeskabet, undtagen naar vi have Selskab, er svøbt indi Papiir, ret ligesom Familien, hvilken det tilhører, var reyst ud paa Landet. Med et Ord, min Herre, enhver Tina, som er anstændig og reenlig, er for god at bruges, at det skal ikke blive skident; og jeg lever med alle Beqvemmeligheder ved Haanden, uden at have Magt til at benytte mig af nogen af dem. Jeg har smukke Værelser, men er nesten bange for at komme ind i dem, jeg har Sølvtøy, Porcelain og det allervakreste Boeskab, men maae ikke bruge det; hvilket er ligesaa latterlig en Urimelighed, og nesten ligesaa stor en Plage, som om jeg havde Hænder uden Magt. til at røre dem, Syn, Lugt, Smag, uden at tillades at benytte mig af dem, og Fødder uden at have Lov til at gaae. Saaledes, min Herre, giør denne umaadelige Lyst til Reenlighed, der har saaledes taget Overhaand hos min Hustrue, at vor Familie lever i en bestandig Ureenhed; og omendskiønt vi ere forsynede med alle fornødne Ting, ere vi dog underkastede alle Uleyligheder. Men hvad som giør det endnu mere besværligt, er at det har været en latterlig Aarsag til mange andre Fortrædeligheder. Hun er undertiden blevet vred fordi jeg har gjort urøddeligt i Stuen, ved at kaste mine Strømpebaand paa en Stoel eller henge min Per ryk paa en af de forgyldte Lyse-Arme. Da Da jeg engang havde været saa ulykkelig at spilde en Flaske Blæk paa et af de bæste Gulv-Tepper, kunde jeg ikke stille hende tilfreds i en heel Maaned; og jeg havde neppe faaet hende god igien, førend jeg atter var saa uheldig at løbe imod Tieneren, da han kom ind med Middags-Maden, og kastede en Skinke og Ærte-Pudding paa Stue-Golvet. Denne overmaade store Reenlighed havde og engang nær kostet mit Liv; thi da jeg laae syg af en Feber, meente min pene Hustrue, at det vilde forfriske mig og befalede derfor at mit Senge-Kammer skulde toes og skures; og den samme alt for store Reenlighed var ligemaade Aarsag til, at vi mistede en meget anseelig Arv. En riig gammel Morbroder, som vi kunde vente store Midler efter, kom i forrige Sommer her til Staden for at besøge os; men omendskiønt han havde redet over tredsindstyve Engelske Mille den Dag, maatte han dog staae udenfor i Gangen, indtil hans Støvler vare dragen af, paa det han skulde ikke skidne det Tyrkiske Gulvteppe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Da vi havde faaet Aftens Mad vilde den gamle Herre, som han stedse pleyede, røge sin Pibe Tobak; men dette kunde ingenlunde tillades, saasom den hæslige Tobaks-Stank kunde aldrig faaes udaf Værelset og Boeskabet igien; og det var med stor Nød at min Hustrue vilde endog taale at han gik ned og røgte sin Pibe i Kiøkkenet. Vi havde intet Værelse at lægge ham i, undtagen et Loft-Kammer med bare Vægge; efterdi de Sirtses SengeKammer var i Sandhed for peent for en skidden Lands-Bye Herremand. Saadan foragtelig Medfart gik min gode Morbroder meget nær; men han havde ikke været hos os en Dag eller to, førend min Hustrue og han kom i aabenbart Klammerie ved følgende Leylighed. Det hendte sig, at han havde bragt med sig en Støver, som han holdt meget af; hvilken, saasnart han kom blev strax indsluttet i Kul=Kammeret; men da Hunden havde fundet Leylighed til at slippe ud, sneeg han sig hemmeligen op af Trappen, og foruden andre Tegn paa hans Uhøviskhed, havde ganske roligen strakt sig ud paa en carmosin Damaskes Canope. Min Hustrue dømte ham ikke alleneste til at pidskes, men paastod og at Misdæderen derefter skulde hænges op; men da hans Herre lagde sig derimellem og bad for ham, kom de saa stærk i Ord sammen, at min Morbroder lod sin Hest sadle og soer paa, at han aldrig vilde meere mørkne deres Dørre saalænge han levede. Han reiste hiem og døde to Maaneder derefter; men saasom han kunde ikke tilgive den slette Modtagelse, som baade han og hans Hund havde, fundet i vort Huus, saa havde han forandret sit Testament, i hvilket han tilforn havde gjort mig til sin eneste Arving. Jeg er, min Herre eders ydmyge. Tiener. P. P. Om Haar og Peryker. De Gamle har holdet Haaret i stor Ære, ligesom deres Livegne bleve berøvede deres Haar, til Tegn at de vare i en ævigvarende Trældom. Naar Konger i Frankrig fordum skulde udvælges, saae man i sær paa langt Haar; og man udvalgte ingen til Konge, som ikke havde langt Skieg og Haar. Lusitanierne, Perserne og andre efterfulgte de Franske herudi. Men saa høyt, som langt. langt Haar i de ældste Tider var agtet, saa foragteligt blev det siden; saa at Keyser Cajus endog ikke gad see nogen, som havde langt Haar, men ifald nogen saaledes mødte ham, befalede han strax, at Haaret skulde skiæres af ham. Og man meener, at den Burgundiske Hertug Philippus, med Tilnavn Bonus, har først indført denne Skik, at afskiære Haaret, da han var falden i en stor Sygdom og man til hans Helbredelse havde raadet, at hans Haar skulde afskiæres. Paa det at han nu af sine egne ikke skulde blive foragtet, befalede han strax, at enhver skulde giøre det samme, hvilket ogsaa alle andre Nationer efter nogle Aars Tiid efterfulgte. Sligt har vel ogsaa været første Aarsag til Haarhuer eller Perykker, som ere blevne opfundne enten til Sundhede. Bevarelse, eller til deres Tieneste, som Alderdommen har gjort skaldede; men nu omstunder bæres saadanne fremmede Haar af de fleste mestendeels enten til Prydelse eller for Magelighed, mere end af nogen sand Nødvendighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Den her til Staden ankomne Mad. Scaglig fra Corsica, som producerer en Mands Styrke, viser følgende Kunster, Hun lader saa mange Personer staae paa sig, som hendes Størrelse kan importere. Derefter lader hun sætte en Amboldt paa sit Bryst, og lader smede derpaa, til enhvers Forundring; derefter løfter hun Amboldten, op med hendes egne Haar, og med denne Amboldt gaaer Mad. omkring paa Theatret og spadserer, til enhvers Forundring. Fremdeles lader hun et opfyldt Fad, af 3 og en halv Ahme, sætte paa sit Bryst, som 8te Mand. nok har at løfte paa. Naar Mad. har dette svære Fad paa sit Bryst, saa forlanger hun en Mand at springe og giøre Caprioler derpaa, og til enhvers Forundring forlanger, hun under Fadet et Glas Viin, og drikker de høye Herrer og Dames deres Sundhed, og tillige det ganske Compagnie; under dette Fad løfter hun sig i veyrret og skyder tvende Pistoler løs; derefter kaster hun med tvende Fingre dette svære Fad af hendes Liv. De Herrer Tilskuere, vilde meget forundre sig over denne Mad.; thi hun er svag og mager af Statur. Herpaa følger den saa kaldede Tyrkiske Kunst-Hest med 6 Fødder, hvis Færdighed, og Kunst for mange er at forundre. Først giør den en Compliment for de Herrer og Damer. For det andet udsøger den adskillige Couleurer af Klæder, saavel af de Herrer som Damers, derefter marqverer han det heele A. B. C., forstaaer og perfect Regne Kunsten, spiller med Kortet, viser paa Lomme-Uhr Time, Qvarteer og Minuter; tillige springer den igiennem et Tøndebaand, som er kun halv saa stor som Hesten, foruden mange andre Kunst-Stykker, som den præsenterer. Derefter kommer der et Academie af smaae Jtalienske Hunde. Den første forestiller en Postillion. For det andet kommer Mademois. Columbine og dandser en Menuet med sin Herre. Derefter kommer den Charmante Grenadier, som giør alle Slags Krigs-Kunster efter Trompeter og Trommer; herefter bliver han skikket i Arrest, og kommer derud med forbundne Øyne, som en Deserteur; han bekommer et Skud, med det Skud bliver stærk blesseret paa den ene Fod, dermed gaaer han i Hospitalet og lader sig courere; Og saa kommer Monsr. Frans Montagne med sit heele Compagnie, som alle bærer Sække og Kurve paa Ryggen, og dandser en Contre-Dands, som alle ere forklædte i Mands og Fruentimmer=Klæder. Beslutningen giør Mademois. Fan con, som springer over en Palisaade med lige Bagbeen, og saa giør hun en smuk Compliment for de Herrer og Dames og saa for det heele Compagnie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Tronhiem. J forrige Uge blev her i Byen, støbt en Klokke, som veyede omtrent 18 Vog. Paa Paa den ene Side stod Kong Christian den 7des Ciffre, og paa den anden Side følgende Opskrift: Denne Klokke er bekostet af Sr. Wittrup at støbes til Saxen Kirke paa Jnderøen, af Arent Hedemark og Tosten Øen. 1767.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Bekiendtgiørelse. Den her paa Stædet residerende Franske Consul Hr. James Brown, bekiendtgiør hermed: at Ham fra det Franske Hof er tilmeldet, at der imellem Hans Majestæt Kongen af Frankrig og Keyseren af Marocco er sluttet en ævigvarende Fred, i Kraft af samme ere de anholdte Skibe og Folk tilbage leverede og Hans Christelige Majestæts Skibe for Eftertiden frie for al Røverie og Opbringelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Efter høy Øvrigheds Ordre er det forestaaende Høst=Market udsat og berammet at begyndes Tirsdagen den 6te October, og fremholdes de tvende paafølgende Dage, som sædvanligt her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Jndpasserede. Hr. Etatz-Raad G. Hornemann med Frue Kiæreste fra Christiansund. Hr. C. Hviding fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Ankomne Skibe. Skipper Petter Raae fra Aarhuus med Kornvahre. J Niessen fra Sælland med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Udgaaende Skibe. Skipper E. Læslee til Skotland med Bord. D. Morten. S. Buschmand. N. Thomsen, alle til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
13 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Schavland. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Dødsfald. Hr. J. A. Kollerup Succederende Pastor til Bodøens Præstegield, død i Nordland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3 døde og 4 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøre: at førstkommende 18de September Klokken 9 Formiddag bliver Skiftet efter afdøde Bager Søren Kelberlade, foretaget udi Stervboe-Huuset paa Baklandet. bemelte 18de September Klokken 1 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Kirsten Rasmusdatter, Matthias Dahlstrøms afdøde Hustrue, foretaget i Stervboe=Huuset i Høvringen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Samme Dag den 18de September Klokken 5 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Karen Siversdatter, Ole Larsen Tougens afdøde Hustrue, foretaget i Stervboe=Huuset i Hersvendveiten. Den 21 September Klokken 2 Eftermiddag, bliver paa Byetings-Cammeret til Slutning foretaget Skiftet efter afdøde Mouritz Nilsen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Til Kiøbs. Hos Mester Uhrmager Sr. Belling er tilkiøbs at bekomme, saavel gamle, som nye Uhr-Værker, Uhr Nøgler og Uhr=Kiæder, alt for billige Priiser; Ligesom og alle hos ham kan vente med forsvarligt Arbeyde at blive opvartet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Paa den nye anlagde Sæbe=Fabriqve Skoemager-Strædet hos Monsr. Even Valsøe, er at faae tilkiøbs: Beste hvid SæbeSkaalpundet for 12 Skilling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-11
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Den Bergenske Borger-Ven, 2 Ort 16 s. Curcellæi Novum Testamentum Græcum, 2 Ort 12 s. Den dydige Frøken Clarisses Tildragelser, 1 Ort 4 s. Fruentimmer=Haderen, 1 Ort. Efterretning om den verdslige Stand i Dannemark, som indeholder adskillige Curiosa, 2 Ort. Pamela eller den belønnede Dyd, 2 Ort 16 s. Saa og En Kaarde med forgyldt Fæste og Sølv Greb, samt udgraveret og forgyldt Klinge med Gehæng til.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-09-18
De ilde parrede Ægtefolk.