JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Ved Proclama af Dags Dato, som vorder læst i Byetingsretten, ligesonBog i den Kongelige Lands Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Handelsbetient Lorent; Christian Bernsteen indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer paa Boet for den competente Skifteret, De Afdødes Arvinger ere indkaldte med lovlig Varsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Aarhuus Skifteret, den 26de August 1823. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Ved Proclama af Dags Dato, som vorder læst i Byetingsretten og i den B Kongelige Lands Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Muursvend, Peder Erichsen Koldt indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer paa Boet for den competente Skifteret. Hvilket herved bekiendtgiøres. Aarhuus Skifteret, den 26de August 1823. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende Retter Bere Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardfæsterenke Lisbeth Mogensdatter af Gyrsting, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede som Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 24de August 1828. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afdøde forhenværende Rygter paa Benzonsdal, Peder Larsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Kiøge, den 29de August 1823. M. Friderichsen.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Dagleier Thomas Rasmussen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for os at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 28de August 1818. Poutoppidan. Schwensen. Udskrivt: Christiansteds Jurisdictions Byetings Pante=Bog Litra C. C., Folie 130. Anno 1127, den 13de November, blev inden Christiansteds Byetingsret publiceret følgende Document No. 5. J i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de VenBders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lanenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Executorerne i afgangne Elizabeth Creaghs Boe, Cornelius Creagh og Mathias Rahlsen, af Vort Elland St. Croix i America, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui slentii, maae indkalde alle bemeldte afrøde Elisabeth Creages og efterlevende Mand Cornelius Ereages fallets Boes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indførte i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings-Avis, indkalde alle benævnte Boes paaforanførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte Executorer at anmelde og beviisliggiøre og skal fornævnte Executorer være pligtige tif at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og den vestindiske Gields=Leqvidations-Commissions Bogholder=Contoirer paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attent, da Proclama i andet Fald ei skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.). Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 16de October 1827. P. v. Scholten. Rosenern. Mauritzen. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Bevilling for Executorerne i afgangne Elisabeth Creaghs Boe, Cornelius Creagh og Mathias Rohlsen, til ved Proclama at indkalde alle bemeldte afdøde C. Creaghs og efterlevende Mands Cornelius Creaghs fælleds Boes Creditorer, Jfølge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling, indkaldes herved, med det i samme bestemte Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle afgangne Elizabeth Ereaghs og efterlevende Mands CorneliusCreaghs fælleds Boes, saavel de i Hs. Majestæts Rige og Lande, som udenlands boende, saa og de paa Hs. Majestæts vestindiske Eilande boende eller sig opholdende Creditorer inden de i Bevillingen foreskrevne Tiders Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Executorer i de i Boet holdende Sessioner. St. Croix. Christiansted, den 9de November 1827. Cornelins Creagh. M. Rohlsen. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 25de August 1823. Petersen.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Ved Proclama af 30te f. M., som i Dag er læst ved Kiøge Byetingsret 2 og vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere de, som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter heri Byen, afdøde Kleinsmed Friderik Hansen og forhen afdøde Hustrue Else Marie Jensen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøge, den 1ste September 1823. M. Frederichsen.
Berlingske Tidende, 1828-09-05
Ved Proclama af 30te f. M., som i Dag er læst ved Kiøge Byetingsret * og vil blive læst ved den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, er Enhver, som maatte have nogen Fordring i heri Byen afdøde Elisabeth Emmeckes og efterlevende Mands, Skoemager Peder Madsens Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, og da afgangne Elisabeth Emmecke, særskildt fra det fælleds Boe, har eiet en Capit som er tilfalden hende efter i Kiøbenhavn afdøde Blytækker Recks Enke Ane Hedevig Sophie Becks Testamente, og endeel af samme under visse Betingelser ifølge Testamentet, efter Elisabeth Emmeckes Dødskulde tilfalde Margrethe Cecilie, født Platho, givt med Tømmersvend Jens Rasmussen Halling, og Birgithe Caroline, fød Platho givt med Muursvend Christian Blom, saa ere, skiøndt Ellisabeth Emmecke har efterladt sig en Livsarving, tillige ommeldte Personer, forsaavidt de maatte ansee sig arveberettigede, indkaldte til at lagt i tage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøge, den 1ste September 1828. M. Friderichsen. Creditorerne i Stervboet efter Capitain Jens Frederik Schjern paa . . Linderumgaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde deres Fordringer. Hiørring, den 25de August 1818. S. Poulsen. niel Gunst, er ved Døden afgaaet, og hans Creditorer indkaldes altsaa Tognepræsten for Schallerup og Wenneberg Menigheder, Hr. Peder De herved med 12 Ugers Varsel, for mig at anmelde deres Fordringer. Hiørring, den 28de August 1828. S. Poulsen. Jerved indkaldes Creditorerne i Stervboet efter Karen Pedersdatte af Søbye, paa Thorseng, med 12 Ugers Varsel, til for Skifteforvteren i Sunds og Gudre Herreder, at anmelde og legitimere deres Fordringer Sunds Gudme Herredscontoir, Svendborg, den 26de August 1823. Moltke, const. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 10 - fra 229, gangne Stormand Johan Adlyd Horns Stervbeindkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn at anmelde i der beviisliggiøre saadant deres havende Krav.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Udenlandske Efterretninger. London, den 26de August. Alle Keiseren af Brasiliens Ministre, med Undtagelse af Hr. Aracaty, Minister for de udenlandske Anliggender, have taget deres Afskeed i Anledning af de i Rio forefaldne urolige Optrin Keiseren dannede derpaa et nyt Ministerium, bestaaende af Hr. Clemente Percira for det Jndenlandske og tillige midlertidig for Justitsvæsenet, Hr. B. B. Percira for Finantsvæsenet, Brigadeer Cordeira for Krigsvæsenet og Divisions-Chef Alvim for Marinen. - De afgaaede Ministre vare popuiære, gik den constitutionelle Vei, og havde gjort meget godt. - Den unge Dronning af Portugal, Dona Maria da Goria, gaaer ikke, som man i Begyndelsen havde troet, til Macira, men tilligemed sin Søster, Dona Paula, til Wien over Genua, hvorhen de ledsages af Hr. Barbacena.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Lissabon, den 8de August. Idag ere de Brittiske Krigskibe Pyramus, Galaten og Har rier endelig afseilede; kuns en Paketbaad og tre Kjøbmandskibe befinde sig endnu her i Havnen. Samtlige Landtropper ombord paa den imod Madeira bestemte Expedition ere ikkuns 1424 Mand stærke. Der skal være lovet dem, at de i to Dage maae plyndre den rige O.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Det hedder, at D. Michael har forlangt en Balersk Prindsesses Haand.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
J Oporto ere flere end 200 Familiers Huse og Eiendomme confiscerede, og iblandt disse Familier ere adskillige Engelske Madeira, den 24de Juli. Paa vor Ø hersker den dybeste Roe, naar man undtager, at Gen. Valde; vedbliver at træffe Forholdsregler imod en Fiendes Besøg. De mykkenge Begivenheder ved og i Porto ere bekjendt her.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
De herværende Englændere have i en offentlig Forsamling erklæret, at de, som Undersaatter af en neutral Stat, ikke kunde gribe til Vaaben for Dens Forsvar. De udstedte i denne Anledning under 18de dennes en Forestilling til Gouverneuren, hvorpaa de dog endnu ikke have taaet Svar. hidtil har man ikke seet flere end eet fiendtligt Skib. Dette viste sig blot i Nærheden af Funchal, og da Gen. Valde; lod Kanonerne gjøre i Stand til at modtage det alvorligt, seilede det igaar bort igjen.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
det Brittiske Stib Meding er - paa Consulens Begjæring - blevet her, for at beskytte Britternes Liv og Eiendom. Ogsaa hedder det, at Consulen skal have betydet den (som bekjendt bort viiste) Miguellistiske Gouverneur, at Jnsulanerne i fornødent Fald vilde heise Brittisk Flag.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Rom, den 12te August. Den her udkommende Avis, Diario, indeholder følgende private Efterretning fra Corfu af 16de Juli, Jbrahim Pascha har offentlig bekjendtgjort sin Afreise, og opfordret Grækerne til at komme i Leiren, for at afkjøbe ham Heste og andre Gienstande, som ere vanskelige at indskibe. Han skal have tilkjendegivet de forbundne Magters Admiraler, at trykkende Mangel paa Levnetsmidler, tvinger ham til, med Magt at hente Forraad fra Moreas Marker, hvorfor man ikke maatte mistyde denne Fremgangsmaade, som Nøden tvinger ham til. Admiralerne skulle derpaa have tilbudet ham Jndførselen af en Qvantitet Meel og Tvebakker, men under den Betingelse, at han vilde rømme Morea.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Bucharest, den 9de August. Alle hertil indløbende Efterretninger fra det store Hovedqvarteer lyde gunstig med Hensyn til de Russiske Armeers Operationer. Silistria er bragt i Knive, og de Russiske Tropper staae for Schumlas Porte.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Odessa, den 10de August. Den 2den August passerede den første Afdeling af Garderne Donau ved Jsaktschi. Keiseren mønstrede paa sin Hidreise en Deel af dem. Jfølge alle Efterretninger skulle Tyrkernes Stridskræfter ved Schuma bestaae af 120 til 140000 Mand, hvortil der endnu daglig kommer Forstærkninger. Schumla og de derværende Forskandsninger skulle være besatte med 1400 Kanoner, rigtignok for det Meste kun af Jern, og Tyrkerne, hvis Mod syntes at være meget faldet ved Overgangen over Donau, skulle i de sidste Fægtninger have beviist stor Tapperhed og Udholdenhed. Det er lykkedes Hussein Bei at bringe deres religiøse Fanatisme til det Høieste.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Journalen for igaar indeholder en Krigsberetning fra Leiren for Schumla af 1ste August, hvori det hedder: Efterat Keiseren har truffet alle fornødne Anordninger, for at Operationerne for Schumla kraftig kunde blive fortsatte, i den Hensigt, stedse snævrere at indslutte Husein=Paschas Armee, afbryde hans Communicationer, og efterhaanden besætte de Posttioner, der kunde bringe Tyrkernes forskandsede Leir i Fare, begiver han sig i Morgen til Varna, og derfra paa et Fartøi af vor Flaade til Odessa. Efter at have tilbragt nogen Tid i denne Stad, vil Hs. Majestæt, i Spidsen for Garde-Corpset, hvis Colonner allerede have naaet Donau, og samle sig i Bafardschik, igjen afgaae til sin Armee. General=Lieutenant Rudingers Marsch imod Eski=Stambul har foraarsaget Fienden en synlig Uco. Da han saae sig paa det Punkt at tabe sin Hoved Communication med Hovedstaden og det Jndre af det Ottomanske Rige, har han igaar afsendt den største Deel af sit Cavallerie og sit Skyts, for at angribe det af General Rüdiger commanderede Detaschement, og nøde det til at trække sig tilbage; men denne Sidstes Bevægelse var bleven understøttet af en Deel af det syvende Corps, og som følge af nogle Angreb og en Kanonade bleve Tyrkerne tvungne til at vende tilbage til Schuma, og det ikke uden at lide et meget føleligt Tad. General Rüdiger har gjort Holdt i Egnen af Eski=Stambul, og saaledes gjennemskaaret den store Vei til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Danzig, den 23de August. Som Følge af de i de sidste Uger fra Nabolandene, og især fra England og Frankrig, indløbne, meget foruroligende, Efterretninger om det Udfald, man kan vente sig af Høsten, har Korn handlen her faaet en usædvanlig Livlighed. Der er i en Tid af flere Postdage indløbet betydelige Commissioner, saavel fra England som fra Frankrig; og ved det vedholdende Regnveir og den Skade, som Hvedehøsten i hele Landet derved lider, har der ogsaa viist sig nogle indenlandske Speculanter, hvorved en stor Deel af det herværnede Forraad er bleven opkjøbt, og kommen ud at Handelen. Da Regnveiret endnu stedse vedvarer, og Beretningerne lyde ugunstigt om Qvaliteten af det hidtil i Egnen indbragte Korn, saa ere Priserne, navnlig paa Hvede og Rug, stegne omtrent 30 pCt., og det er udenfor al Tvivl, at saafremt der indløber nogen Commissioner af Betydenhed, vil der indtræde en endnu betydeligere Dyrhed, end man for kort siden kunde vente, da det herværende Forraad af Høide allerede er reduceret til 8000 Læster, og af Rug til nogle hundrede, ja af Byg, Havre, og Ærter gives her endog slet ingen Forraade mere.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Rio Janeiro, den 19de Junii. Den her udkommende Brasilianske Curreer, indeholder følgen de omstændelige Fortælling om det for nogle Dage siden sted, fundne Oprør af de Tydske og Jrske Tropper: Allerede den 9de Juni yttrede sig de første Uroligheder i den anden Bataillons Qvarteer af de i St. Christoph casernerede Tydske Tropper. Soldaterne havde alt i nogen Tid knurret over Mandstugtens Strænghed og over den nedværdigende Straffe maade ved Stokkeprygl. Nogle fordrede ogsaa deres Afsked, de de havde tjent deres 4 Aar ud; den største Deel forlangte en daglig Sold af 40 Reis, som man havde tilstaaet Jrlænderne, og atter andre forlangte at faae Chefer af deres egen Nation i deres Spidse. Ved en saadan Stemning var derfor allerede de ringeste Paaskud tilstrækkeligt til at foraarsage oprørske Bevægelser. Ved Paraden den 9de Juni, om Morgenen, paastod en Soldat, som var dømt til Stokkeprygl, fordi han om Natten havde viist sig opsætsig imod en Underlieutenant af den anden Bataillon, i at der skulde sammenkaldes en Krigsret, førend man skred til at fuldbyrde Straffen. Da dette formelig blev nægtet, modsatte i Soldaten sig med Hæftighed, og det var kun med stor Møie, at man fik ham fat. Ved det 210de Slag bad en Capitain af den anden Bataillon Majoren indstændig om at holde op med Executionen, hvilket ogsaa strax skeete, men selve dette Skuespil havde allerede fremkaldt Oprøret. Mere end 100 Soldater begave sig til Slottet, for at forebringe deres Klager umiddelbart for Keiseren. Men denne befalede dem, strax at begive sig til deres Qvarterer, med den Forsikring, at deres Klager skulde vederfares Retfærdighed, naar de vare grundede, men ogsaa med den bemærkning, at en saa talrig Deputation havde Udseende af et Oprør. Plads-Commandanten begav sig nu til Bataillonens Qvarteer, for at dæmpe Oprøret. Hans Nærværesse gjenoprettede vel for Øieblikket Roligheden; men den var kun af kort Varighed. Ophidsede ved Nydelsen af Brændeviin, overlode Soldaterne sig om Eftermiddagen til de største Excesser; Majorens og Qvarteermesterens Huse bleve ødelagte, og de deri værende Meubler sønderslagne og opbrændte, og kun ved en hurtig Flugt undgik begge disse Officerer personlige Voldsomheder. Bataillonens øvrige Officerer, hvis Stemmer man ikke meere hørte, bleve Ofre for deres Tjenesteiver, og to Capitainer bleve haardt saarede. Paa denne Eftermiddag strakte disse Uordens Scener sig dog ikke udenfor Kasernen, med Undtagelse af de ovennævnte to Huse. Ved Tappenstregs=Tiden syntes Alt igjen at vende tilbage til Orden; men Ankomsten af et lidet Antal Jrlændere af den 3die Bacaillon, i som var cantonneret i Nærheden, frembragte nye Uordener, som vedvarede nogle Timer ud paa Natten.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Den følgende Morgen tidlig landede Jrlænderne, over 260 Mand stærke, foran Qvarterret St. Christoph, og fra dette Øieblik udbredte der sig Skræk i hele Omegnen. Røveri, Plyndring og Mord fulgte med frygtelig Hurtighed paa hinanden. Alle Huse i Nærheden af Qvarteret bleve ødelagte. J Qvarteermesterens Vaaningskammer havde de Tydske Soldater af den anden Bataillon ladet Sække med Penge blive tilbage, fordi de ikke vilde gjøre sig skyldige i noget Ran; Jægerne derimod stredes, med Sablen i Haanden, derom, myrdede hinanden indbyrdes, og dræbte Soldaterne af den anden Bataillon, som søgte at modsætte sig deres Rovbegjærlighed. Om Eftermiddagen var hele Qvarteret St. Christoph, med Undtagelse af Slottet og det lette Artilleries Kaserne, ligesom ødelagt. Skrækken udbredte sig rundt omkring ved Synet af flygtende Familier. Enhver bevæbnede sig, for at vise Oprøret, Modstand, og fra det Øieblik blev Mord og den frygteligste Forvirring almindelige. Soldaterne af den anden Bataillon opbrøde det 4de Compagnies Magazin, opbrændte Capitainens Effecter, antændte Glædesild under de vildeste Udraab, og deelte med Jrlænderne de Forraad, der fandtes af Munition og Patroner. Negre og andre Forbigaaende bleve dræbte. Kort, Kamppladsen, blev overladt denne tøilesløse Soldateske, som deels myrdede hinanden indbyrdes, deels faldt for de imod dem væbnede Negres Knive.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
J den følgende Nat vedvarede disse Oprørs=Scener, som hidtil dog havde indskrænket sig til Qvarteret St. Christoph, næsten uafbrudt. Men næste Dag blev hele Staden Skuepladsen derfor. Denne Morgen (den 11te nemlig) begyndte Jrlænderne, midt i de Gader, som grændse til St. Anna-Plads, at begaae alle Slags Excesser, som satte Beboerne i disse Gader i stor Forbittrelse, og nødte dem til, at væbne sig imod Oprørerne. Nu flød Blodet i Strømme, og man kan sige, at der ved Drukkenskab og Hævngierrighed er omkommet et lige Antal Slagtofre.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Allerede fra Begyndelsen af Oprøret havde Keiseren opbudt Alt, for at bringe Oprørerne tilbage til Orden; General-Commandanten anvendte ogsaa alle de Midler, som han troede skikkede til at gjenoprette Mandstugten, men Alt uden Virkning; ja han var endog to Gange i Fare for at miste Livet midt iblandt den oprørske Soldateske. Kl. 11 om Aftenen satte endelig den bevæbnede Nationalmagt sig i Bevægelse, og Synet af den beroligede igjen pludseligt Be erne i Kjøbmandsgaderne, som allerede havde lukket deres Comptoirer og Magaziner, og satte sig i Beredskab til, at gribe til Vaaben, for at forsvare deres Liv og Eiendom. De under General-Commandanten forenede Tropper rykkede frem imod den 3die Bataillons Kaserne. En irregulær Jld, hvormed Angrebet aabnedes fra to Brasilianske Batailloners Side, blev uden Virkning, og disse bleve endog drevne tilbage under Murene af deres Kaserne. Lige saa liden Virkning havde de forskjellige Opfordringer, der bleve gjorte til Oprørerne. Herpaa fik Artilleriet, som i Begyndelsen kun havde ladet med løst Krudt, Ordre til at fore med Kartætscher. Natten gjorde Ende paa Kampen. Paa begge Sider er de Faldnes Antal ikke ubetydeligt Jblandt Jrlænderne talte man over 130 Døde, men Undersøgelsen af de lemlæstede Liig beviser, at Mange ere blevne dræbte ved Stiletter eller Knivstik.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 5te September 1828. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 215. Disconto; Procent. - Specier solgtes til 12 Mk. 14 1/2 s. Kongelige Obligai tioner uden Renter i Bemk. 82. Dito uden Renter i Sedler 86, a 87. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820, 1, uden Renter i rede Sølv 102 Rbd. Dito i Sedler 109 3 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 99 1/2 100. Norske Laan til 6 pC. 106 1/2. Dito dito til 4 pC. 98 a 981. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 96. 3 pC. Engelsk Laan, ved Wilson & Comp. 60 1/4 a 61. Norske Speciessedler 154 ½ a 154, Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 4 s. a 3 Mk. 4 1/2 s. pr. 1 Rdlr. i Rigsgeld.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Kjøbenhavn, den 6te September.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Præmie=Plaining betreffende. Formedelst flere indtrufne, aldeles uventede Tilfælde, bliver den, paa Gaarden Aggeløvs Jorder til den 6te October berammede og i denne Avis, No. 81, bebudede Præmie=Pløining herved gjen kaldt og indtil videre udsat; Hvilket til alle Vedkommendes Underretning bekjendtgjøres.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Kiøbenhavns Torvepriser, den 5te September 1828. Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede, Td. 7 Rbd. - Mk. - s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 1s. Havre, Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 1s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 10 s. Siellands Smør Td. 48 a 52 Rbd.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
at min kjære og uforglemmelige Sön, Hans August Schultz, A Kiøbmand i Nakskov, døde den 1ste September, 26 Aar. gammel, tilkiendegives Slægt og deeltagende Venner, paa hans eneste Hroders og Sösters Vegne, af hans dybtsörgende Moder. Roeskilde, den 5te September 1828. A. M. Schultz, föd Hass. ler eratur.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Andet hefte af Professor Rahbeks nye Maanedsskrift Tritogenia er udkommet og indeholder Stykker af Pram, Verlauf, Bhlenslæger, Abrahamson og Kahbek. Prisen er 9 Mk. for 3 Heftet hos Hofboghandler Becken.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
udkommen er : Nordlyset. Et Maanedsskrivt af S. S. Blicher og J. M. Elmemhoff. August Hæftet 1823. Jndhold. Ossianske Elegier. - Herrenhutherfamilien. (Sluttet.) - Fiore og Fioretta. (Orig. Fortælling.) - Slottet Kaltenbach, eller Brodertvisten. Fortælling af Dr. Blumenhagen. - Det lignende Portrait. - Frederik den 11. og Recrutten. - Den indspærrede Sidsken. Af Schaldemose. - Engelen i Gethsemane.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Paa Undertegnedes Forlag er udkommen: En liden Bibel=Kronike for Børn og Menig=Mand ved N. F. S. Grundvig, Præst, anden omarbeidede Udgave, i Mat. 2 Mk. 12 s., i Bind 3 Mk. 4 s. J. H. Schubothe's Boghandling.
Berlingske Tidende, 1828-09-06
Nra Pressen er udkommen: Tanker og Embeds=Studier, af H. v. Buchwald, sælges særskilfor 16 s., men gives som Tilgivt til de tvende udkomne Nre af Appendix til Erindringer. Enhver, der har betalt eller betaler disse med 32 s., erholder Tanker og Embeds=Studier gratis, i Bogtrykkeriet paa Østergade No. 53. a VEnrisen. Bekjendtgjørese fra det Keiserlig Russiske Gesandtskab.