JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Frankrige f. Ex. er Silkehandelen passende paa Landets Natur, ligesom Uldhandelen i Engeland, fordi de ere disse Landes naturlige Producter, og give rigelig Grundstoffet, Vilde Engeland befatte sig saavel med Silke, som Uldmanufacturer, og Frankrige igien baade med Uld= og Silkemanufacturer, saa maatte de søge at understøtte deres unaturlig Foretagender ved vexelsidige Forbud og udelukkende Love, eller i det mindste ved Told=Forhøielser. Derved bliver Ar CaArbeibeideren sat i Stand til at betynge Publikum med en høiere Priis paa hans Vahre, og saaledes at forhøie sin Arbeids løn, at han kan arbeide mindre og bortsvire meere, uden dog derfore at blive rigere eller lykkeligere. Paa Grund af den ne Betragtning vil den Amerikanske Regiering ikke let beqvemme sig til at understøtte saadanne Anlæg og Projecter. Formedelst denne Forsigtighed bliver Folket hverken bedraget af Arbeideren eller Kiøbmanden. Vil denne f. Ex. holde sine udenlands fra indførte og til Markedet bragte Skoe i for høi Priis, saa kiøber man dem af Skoemageren, og vil den ne lade sig for dyrt betale, saa tager man dem af Kræmmeren. - Paa denne Maade holdes begge Professioner i Ligevægt, og sætte hinandens Vindesyge Grændser. Dog faaet Skoemageren i Amerika sit Arbeide langt bedre betalt end i Europa. Til den Betaling han fik i Europa kan han endnu lægge alle de Omkostninger, som Kiøbmanden nødvendig maae taale for Fragt, Forsikring, (Asseurance) Fare, Commission, Magazin eller Oplagsstæd &c. Ligesaa forholder det sig med Arbeiderne i alle andre Næringsgrene og Kunster. Deraf kommer det, at Haandverkere og Kunstnere leve Almindelighed bedre og beqvemmeligere i Amerika end i Europa. Ere de gode Huusholdere, saa lægge de sig noget klækkeligt til Beste for deres Børn og Alderdom.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
J de allerede længe beboede Egne i Europa gives der en saadan Mængde af alle Kunster, Haandteringer, Handelsgrene, Professioner og Landforpagtninger, at det falder en fattig Mand vanskeligt, at sætte sine Børn i den Stand, at de kunne erhverve noget, samt lære at fortiene et anstændigt Udkomme. Kunstnere ere bange for tilkommende Medbeilere i deres Fag, og vægre sig ved at antage Lærlinge paa anden Maade, end for Penge eller Kost, hvilket Forældrene ere ofte uformuende til at indgaae. Derover opdrages Ungdommen i Uvidenhed, og gaaer hen i en uvirksom Lediggang uden at lære noget, hvorved den kan fortiene Brødet. Vi han leve, saa maae han blive en Soldat, en Tiener eller en Skielm. I Amerika falder denne Frygt ganske bort formedelst den hastige Befolkning, fordi man der ingen Medbeilere har at befrygte af Læredrengene. En Amerikansk Kunstner er tvertimod glad over at antage en Lærling. Han har det grundede Haab, i den øvrige fastsatte Tid af hans Lære, naa han har udlært sin Kunst, at drage Fordeel af hans Arbeide. Det falder altsaa en ubemidlet Familie meget let, at lade deres Børn undervise; thi de Amerikanske Professionister ere saa begierlige efter Lærredrenge, at mange Mestere give Forældrene en Sum Penge, naar de ville overlade dem deres Børn som Læredrenge fra deres Alders 10 eller 15 Aar til deres 21, som det sidste af deres Mindreaarighed. Mang fattige Forældre have ved deres Ankomst til Amerika betient sig af dette Middel, og ved at give deres Børn i Lære faaet saa mange Penge, at de derved paa eengang ere blevne satte Stand til at kunne ernære sig og sin øvrige Familie ved Jord bruget. - Lærecontracterne blive sluttede i Overværelse af en Magistratsperson, som indretter Betingelserne efter Fornuft og billighed. Da hans fornemste Øiemerke er henvendt paa at danne en fornuftig og nyttig Borger, saa forbinder han Mesteren ved et formeligt skriftligt Lærebrev til at indgaae den Forpligtelse, at han ei allene i hans Lærredrengs bestemte Læreaar skal daglig forsyne ham med Spise, Drikke, Klæder, Vask og Huus; men at han og skal blive underviist i Læsning, Skrivning og Regning, saavelsom i hans Mesters eller en anden duelig Professionistes Haandtering, hvorved han siden kan fortiene sin Underholdning, samt og saa med Tiden fra sin Side opdrage en Familie. Dette Lære brev faaer Lærredrengen eller hans Paarørende dobbelt, og Magistraten protocollerer samme, paa det man stedse kan beraabe sig derpaa, i Fald Mesteren ikke i alle Maader vilde opfylde sine Forbindelser. Denne Attraae hos de Amerikanske Mestere til at formere sine Haandarbeidere, bevæger dem til at betale Omkostningerne for unge Menneskers Overreise af begge Kiøn, naar de derfor ved deres Ankomst ville træde i Tieneste hos dem paa 1, 2, 3 eller 4 Aar. Saadanne, som allerede have lært deres Kunst, tiene paa en kortere Tid i Forhold til deres Duelighed og deres Arbeids umiddelbare Værdie. Men de, som slet intet have lært, maae forbinde sig paa flere Aar, i Betragtning af den Underviisning, som de skulle faae i en Næringshaandtering, som deres Fattigdom ikke tillod dem at lære i deres Fædreneland, Europa.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Min kiere Diaphan Jaa er De da nu reist fra Danzig, og er maaskee allerede paa hin Side Kønigsberg, paa afskyelige Veie, i et Veir, der er endnu slettere end vores, og, hvad som meest foruroliger mig, udsat for alle de ulykkelige Tilfælder, som kunne møde paa en saa lang og møisommelig Reise. De giver mig tilstrækkelige Beviser paa, at De ihukommer mig og jeg er vis paa, at De er een af mine sande Venner, derfor erkiender jeg Dem; og dersom De endog reiste til det koldeste Clima af Nova Semla, eller til hine brændende Himmelegne, saa vilde jeg dog ikke frygte for, at Fraværelsen eller Climatets Afstand skulde komme Dem til at forglemme Deres Ven. Det kunde ikke feile, at jo Fyrst Cartorinski Huus, der er saa venskabelig findet imod mig, maatte overvælde Dem med Artigheder. Deres gode Caracter forskaffer Dem samme hos enhver, og Hvem der kiender Dem, vil aldrig nægte Dem sin Høiagtelse. Jeg beundrer Uligheden i vor Skjebne. Jmedens at jeg var beskieftiget med Reiser og Feldttoge, levede De rolig i Deres Eensomhed, og nu, da Statskonsten behøver Deres Jndsigter til sin Oplysning, nu, da De reiser over hundrede Mile omkring, befinder jeg mig i den største Rolighed at Verden. De kiender mine Beskieftigelser, det er altsaa unødvendigt, at beskrive Dem samme endnu engang; thi alle Jgientagelser ere jo kiedsommelige; Men nær havde et lystigt Tilfælde, over hvilket jeg selv maatte lee, og som gav vort Selskab Anledning til megen Skierts, forstyrret samme. Den gode Mimi, min troe Ledsager i min Eensomhed, saae en Dag, at jeg med stor Jver studerte Wolffs Metaphu. fik, hvis ypperlige Oversætter De er, og blev fortrydelig over, at jeg foretrak en i det Hele god og fornuftig Bog for dens forfængelige Narrerier og indbildte Behageligheder.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Fra Aaret 1732 opførte han sig som en meget lydig Søn, og vandt alles Fortrolighed og sin Faders Venskab lige til hans Død, som indfaldt den 31te Maji 1740. Nubestees Friederich Il. Thronen, og arvede en ualmindelig vel indrettet Stat med en Krigshær af 70000 Mand, og en betydelig Skat. Da den mandlige Linie af Huset Østerrig uddøde næsten paa samme Tid, ved Keiser Carl Vl. Død, og Churfyrsterne af Bayern og Saxen, begunstigede af det Franske Hof fordrede en Deel eller det Hele af Arven, til Skade for hans Datter, Maria Theresia, og den pragmatiske Sanction, saa troede Friederich Il, at burde giøre Huset Brandenborgs Rettigheder til Schlesiens 4 Hertugdømmer gieldende. Disse vare blevne hans Forfædre fratagne, Kong Friedrich 1. havde frasagt sig dem, imod Aftrædelsen af den lille Schwihussiske Kreds, som det Wienske Hoffes slette Politik ikke engang lod ham beholde, og derved satte hans Fordringer paa nye i deres Kraft. Friedrich forlangte af Dronningen af Ungern intet andet, end Hertugdommene Glogau og Sagan; bød hende 2 Millioner derfor, tilligemed Garantien for den pragmatiske Sauction, og sin Stemme ved Keiservalget for hendes Gemahl, Storhertugen af Toscana. Adskillige Gange fik han et vægrende Svar, og forbandt sig derfor med Kongen af Frankrige, samt Churfyrsterne af Saxen og Bayern. Han forhialp den sidste til Keiserværdigheden, og erobrede i Aarene 1741 og 1742 hele Schlesien ved de 2de Seiervindinger ved Molwitz og Chetusitz; men da han saae sig kun svagt understøttet af sine Bundsforvandtere, saa antog han det Londonske og Wienske Hoffes Forslag, og sluttede under Kongen af Engelands Garantie Freden i Breslau den 11te Januarii 1742, hvorved Dronningen af Ungern afstod ham det vigtige Hertugdømme Over= og Neder schlesien lige til Floden Oppa, og beholdt kun Hertugdømmenne Jngerndorf, Troppau og Teschen. Friedrich benyttede sig af Aarene 1742, 1743, og en Deel af 1744, til at nyde Rolighed og Fredens Behageligheder, og det fornemmelig for at sætte sit nye erobrede Land i samme Stand, som hans gamle Stater. J denne Tid, nemlig i Aaret 1743, fornyede han Videnskabernes Academie, hvortil Friedrich l. allerede havde lagt Grundvold, men som under Wilhelm l. Regiering var bleven ganske forladt, og allene havde bestaaet ved sine egne tydske Medlemmers Bestræbelse.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Da Kongen i Aaret 1744 saae, at Dronningen af Ungerne havde drevet Keiser Carl VII. ud af heele Bayern lige til Frankfurt am Man, og at hendes Hær var gaaet over Rhinstrømmen og trængte ind i Frankrige, hvoraf han med moralsk Vished kunde giøre den Slutning, at hun ved sine Seiervindingers Fremgang vist nok engang vilde fordre Schlesten. tilbage, saa sluttede han i Aaret 1744 et nyt Forbund med Frankrige, med Keiser Carl Vll. og Landgreven af Hessen, Cassel, hvorpaa han med 80000 Mand trængte ind i Bøhmen og borttog Staden Prag med dens Besætning. Dette befriede Frankrige, eftersom den Østerrigske Armee blev derved tvunget til at trække sig tilbage over Rhinstrømmen til Bøhmen. Nu blev Kongen paa eengang angrebet af den hele Østerrigske Armee; men da han ikke fandt, at Frankrige gjorde den aftalte Diversion, og forfulgte Prinds Carl af Lothringens Armee, maatte han med Forliis igien forlade Bøl men. Den Østerrigske Armee, forstærket af den Saxiske trængte endog, i Begyndelsen af Aaret 1745, ind i Slesien, og troede at have erobret den, da Kongen slog den ved Hohenfriedberg, trang ind i Bøhmen, og ved den uventede Seier ved Sohr forsvarede sig sammesteds indtil Enden af Feldttoget, hvorpaa han førte sin Krigshær tilbage til Schlesien, og reiste til Berlin. (Fortsættelsen følger).
Berlingske Tidende, 1787-03-01
AVERTISSEMENTS. Nis Sara Sampson, et borgerligt Sorgespil, 15 Acter, at Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. paa Tryk=Papiir og 2 Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Dromme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wen dall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk. Afgangne. Afgangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Told Øl kammer Frederich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter et original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Salliges udgivne Skrifter, nemlig Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn a., andet forvedrede Oplag, fiin Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiin Papiir 8 s. og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber; saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig sel Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Nogle Anmerkninger over Hr. Professor Hvids udforlige Revii sion af Historie Maler Hr. Professor Avildgaards Dom overArgen Forsvar for G. Haas's Kobber for Grækernes Malerier, a. a. Til Vedkommendes Oplysning af N. Abildgaard, er at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, Hr. Boghandler Hegelund i Færgestrædet og Hr. Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden, paa fiin Papii20 sk. og Trykpapiir 16 s.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Fra Pressen er udkommet: Physisk og Skonomisk, samt Topoi graphisk Beskrivelse over Guldbrandsdalens Provstie i Aggershuus Stift i Norge, med Kobbere. Af H. F. HjorthøyProvst og Sognepræst for Nye=Kirkens Menighed i Bergen. Forste og Anden Deel; og sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, saa og paa Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund i store Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Rdr. 4 Mk. og Trykpapir 1 Rdlr. 2 Mk. Korn. Rug, Holsteensk Td. - -Rd. - Mk. - s. i Dansk, Td. . . 3 Rd. 5 Mk. 8 s. Hvede, Holsteensk, Td. . - Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. . = 4 Rd. 2 Mk. - s. Siellandsk, Td. . Rd. - Mk. - s. Byg Td. 2 Rd. 3 Mk. 8 s. Byg=Gryn Td. . 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . 3 Rd. 5 Mk. - s. Havre Td... 1 Rd. 4 Mk. - s. Havre=Gryn Td. . 8 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 8 Rd. - Mk. - s. Erter Td... 6 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. 1 Rd. 3 a 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. 8 s. . Holsteenske, 13 a 14 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 28 a 32 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 30 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 34 a 38 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. . tor, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 16 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - -Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. - 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. -Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. . - Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 17 a 18 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Engelsk Td. .. - Rd. - Mk. Fransk Td., Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Oste, Fyenske, Skpd. =Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger = = 900 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - Rd. - Mk. - s. Brabandsk. = 90 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Slagtede Stk., Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. dito tor Fisk Skpd. = 22 Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Klipsisk, Skpd. = 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees, 1 Mk. 4. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr, 4 Rd. 1 Mk. - s. Pommersk Ell = 4 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg, 5 Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg = = 4 Rd. 5 Mk. - s. Jydskenkelt 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. - Mk. - s. Fyensk. - Rd. - Mk. - s. Birk, Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-03-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Et Læs Tørv = 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. - s. Kul Td. . Rd. 1 Mk. 12 s. Forring. Høe et stort Læs = 4 a 5 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = 2 Rd. 3 Mk. - s. Halm et Læs 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret, 3 Rd. 2 Mk. . = unge Parret 2 Rd. 4 Mk. - s. Capuner fede et Par = 2 Rd. - Mk. - s. = = mavre et Par =Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret . 4 Mk. 81. - unge Parret = = 3 Mk. 8 s. Kyllinger et Par == 2 Mk. 8 Giæs levende Stk., Rd. - Mk. - s. Ænder et Par 1 Rd. 1 Mk. - Duer et Par Mk. -
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Rom, den 3die Februarii. Fra Tydskland indløbe meget betænkelige Efterretninger for vort Hof, og man frygter for, at den Pavelige Anseelse og dens geistlige Jurisdictioner torde fornemmelig i Bispedømmene ved Rhinstrømmen blive meget indskrænkte. Er kebiskopperne, Churfyrsterne og Erkebiskoppen af Salsburg, have, som man paastaaer, skrevet meget skarpe Breve til Hs. Hellighed, hvori de beklage sig over den Colluske Nun tius's Forvovenhed, i at torde fornærme deres Rettigheder. De skulle tillige, ihenseende til den nye Nuntiatur i Bayern, have truet med, at ville med Keiserens Samtykke reformere de Tydske Concordater med den hell. Stoel, og herefter kun at ansee de Pavel. Nuntier som blotte Ministre, fra deres Souverain, der ikke kunne udøve nogen geistlig Jurisdiction.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Fra det Florentinske, den 9de Februarii. J vort fredelige Jtalien bryder, ligesom i Tydskland, Krigen paa engang saa heftig ud imod Rom, at det synes, at alle Provindser have givet hverandre Signal til at sætte Grændser for Pavens Magt. J de trykte Skrifter, som offentlig udkomme imod Hierachiet, forglemmer man den Jtalienske Cortesia selv saavidt, at man ikke undseer sig for, at angribe de helligste Personer. - Man skulde (siger den Florentinske Tidende) betænke i Rom, at Uvidenheds=Tiderne ere forbi, at de fineste Kunster til at trække Penge ind fra andre Stater ere frugtesløse, og at allene Hellighed i Sæder, Reenhed i Lærdom og Ophævelse af al Pragt kunne forskaffe de verdslige Hoffers Agtelse og Folkets Kierlighed. Mærk værdigt er det, hvad benævnte Blad ved Ommeldelsen af den Keiserlige og Hertugelige Toscaniske Forordning, hvorved Knæebøielsen er bleven afskaffet, siger, ved den almindelige Beundring, heder det, som disse 2de Philosopher erhverve sig paa Thronen, og ved saa høie Exempler tør Publicum med Grund haabe, at den geistlige Magt skulde aflægge sin gamle Stolthed, og begiægne sine Medmennesker med samme Mildhed og Nedladelse.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Versailles, den 14de Februarii. Charles Gravier, Greve af Vergennes, Commandeur af Helliggeistordenen, ordentlig Statsraad, Chef for det Kongelige Finansraad, Minister og Statssecretair i Departementet for de udenlandske Anliggender, er Natten imellem den 12te og 13de hujus ved Døden afgaaet her, i sit Alders 68 Aar. Hans Fortienester og Talenter havde forskaffet ham Kongens Fortroelighed, Nationens Kierlighed, og fremmede Hoffers Høiagtelse.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Wien, den 15de Februarii. Efter Privatbreve fra Constantinopel af 25de Januarii er den gamle Storadmirals Skjebne allerede afgjort, og Paskaen af Seide skal have afløst ham fra Commanden i Egypten. Man frygter for, at hans naturlige Søn, Storviziren, ligeledes skal falde i Unaade. - Paa det Keiserl. Slot giøres i Hast saadanne Foranstaltninger, som med nogen Vished lade formode et Besøg, imod Høsten, at meget høie Giester. De 2de Keiserl. Redout-Sahle skulle og strax efter Carnevalen ganske nye forgyldes og males, hvortil der for det første er bleven anviist 10000 Gylden. -
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Den Pavel. Bulle imod det her udkomne Skrift: Hvad er Paven, er under haard Straf bleven forbudet i de Keiserl. Nederlande, fordi den uden Censurens Tilladelse er kommet frem for Lyset.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Paris, den 16de Februarii. Vor store og værdige Statsministers, Grev Vergennes, Død har her gjort et overordentligt Jndtryk, og hans Tal begrædes af alle. J Mandags, da han allerede stridde med Døden, vilde Kongen besøge ham, men da Hs. Majestæt var alt for meget rørt, overtalede man ham derfra. General-Controlleuren Hr. von Calonne, var Aftenen for han døde, hos ham, og Tirsdag Morgen mellem 3 og 4 hensov han. Da man aabnede hans Legeme, fandt man i Blæren en Steen af et Due=Egs Størrelse. Kongen græde da han hørte sin Ministers Død. J Anledning af samme har man gjort følgende Vers: Droit dans sapolitique, & simple dans ses moeurs II soumit lesesprits & captiva les coeurs. (Ved Oprigtighed i sin Statskunst og Simpelhed i Sæder indtog han alles Forstand og Hierter).J Onsdags blev han begravet paa Kirkegaarden i Vesailles. - Til hans Eftermand i Departementet for de udenlandske Anliggender har Kongen udnævnt Grev von Montmerin, som for 2de Aar siden blev kaldet tilbage fra Ambassaden i Madrit, og har allerede i Gaar aflagt Eed for Kongen. Hans Charge som Chef for Finansraadet er endnu ikke bortgivet.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
J Marseille har man faaet den Efterretning fra Caro at den Tyrkiske Storadmiral er sammestæds bleven myrdet.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Stokholm, den 16de Februarii. Den indfaldne Frøst havde vel fordrevet Silden fra vore Kyster, men efterat Veiret er blevet mildere, har Fangsten igien varet meget velsignet. Overhovedet har det milde Veir været meget fordeelagtigt for vor Skibsfart, og i Besynder, lighed for Ostindiefarerne fra Gothenborg, men Slædefører, til Transporten for Landmanden har derved lidt meget. -J Begyndelsen af Junii Maaned skal en Lystleir af 7000 Mand trækkes tilsammen i Finland, hvortil allerede er givet Ordre.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Af en Skrivelse fra Preussisk Minden, den 18de Februarii.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
For nogle Dage siden er Greven af Lippe=Bückeburg ved Døden afgaaet, og efterladt sig en 3 Aars gammel Arveherre, og 2de Grevinde Døttre efter at han forhen havde udnævnt sin unge Gemahlinde til Formynderske og Regentinde. Ganske uventet har Landgreven af Hessen-Cassel, af hvem derLippiske Andeel af Grevskabet Schaumburg haves i Lehn, taget dette lille Land i Besiddelse, ladet 2de Cavallerie= og Jnfanterie-Regimenter rykke ind, og taget Troeskabs=Eet af de Grevelige Betientere. Den unge Arveherre og Archivet bleve ræddede om Natten, og befinde sig tilligemed en Bückeburgisk Geheimeraad i Minden. Men Enkefrue Grevinden er arresteret paa Slottet. Til Grund for dette Forhold anføres der fra Hessisk Side, at den Afdøde Greve har ikke engang været en successionmessig Arving, eftersom han var født af en &c. von Friesenhausen, omendskiønt hans Successions Ret er efter den Bückeburgske Paastand bleven afgjort til hans Fordeel ved 2de Rigsrettes Domme. J nærværende Tiid ligge 3 Infanterie=Regimenter i Bückeburg. hvoraf Regimentet von Bose i Morgen marcherer til Stadthagen, hvorimod dette Corps bliver forstærket ved et Train Artillerie og 3 Cavallerie-Regimenter, som i Morgen skulle rykke ind.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Paris, den 19de Februarii. Grev Vergennes blev den 14de hujus, om Aftenen, begravet i St. Ludvigs=Sogns Kirkegaard i Versailles. Da han den 31te Januarii fik Efterretning om Commercetractatens Undertegnelse med Rusland, sagde han til sin Læge: De jeg nyelig har faaet at vide, er mig langt bedre, end alle Deres Medicamenter. Grev Vergennes havde den bedste Hukommelse og en beundringsværdig Vittighed. Man siger, at Frederich den Il. havde i Begyndelsen intet stort Begreb om denne Ministers Gennie, men i Aaret 1783 tilstod han: at Freden med det seierrige Engeland var et Mesterstykke af Politik, fordi den var sluttet til Frankriges Fordeel. Førend den afdøde Greve gik til Constantinopel, stod han som Ambassadeur ved det Svenske Hof. J Constantinopel havde han mange Vanskeligheder at overstige, hvilke han dog til sin største Ære og alle deri interesserte Magters Fornøielse overvandt. En alt for stræng Diet, hvorved han vilde have sin sidste Sygdom, og en fortsat ivrig og nøiagtig Opfyldelse af hans Embeds Pligter have formodentlig forkortet hans Levedage.
Berlingske Tidende, 1787-03-02
Brüssel, den 19de Februarii. Den 16de hujus om Morgenen er den her residerende Pavelige Nuntius afreist herfra. Man siger, at han har faaet Ordre, inden 3 Dage at forlade de Keiserlige Stater, og Aarsagen til denne Ordre skal være Jndførelsen af en Bulle imod Skriftet: Hvad er Paven?