JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Ved allern. Resolution af 14de Septbr. har Hs. M. Kongen bevilget nogen Forbedring i en Deel af de Lønninger og Underholdningspenge, som ere fastsatte for de indrollerede Søfolk, som udskrives eller udcommanderes til den kongl. Tjeneste, og derimod ophævet den saakaldte Consumtions=Douceur, som hidtil er udbetalt dem af de Jndrollerede, der boe og opholde sig i Kjøbstæderne. De nærmere Bestemmelser indeholdes i en Admiralitets- og CommissariatsCollegiums=Placat af 2den Decbr. For at dække deels den til Anskaffelse af Fourage for Landmilitair=Etaten i Danmark for Aaret fra 26de Octbr. 1834 til 26de October 1835 fornødne Udgift, deels af Marschhpenge for Landsoldaterne i Danmark for 1835, skal i Aaret 1835 under Et udredes 27 Rbs. Tegn pr. Tde. uprivilegeret Ager= og Engs=Hartkorn, og 2 Rbs. Tegn pr. Td. upriv. Skov= og Mølle=Skyld, saaledes, at Beløbet opkræves i samme Termmer og efter samme indbyrdes Forhold som Landskatten. Det fornøier os at kunne melde, at den for nogen Tid siden haardt anklagede Somand, Skipper Gad, har kunnet gjendrive de beskyldninger for haardhjertet Negtelse af Bistand, som en anden Skipper, P. Fir, havde fremført imod ham i Sandhedsfaklen. J samme Blad har hiin nu be negtet at have fordret 100 Rbd. for sin Hjelp; han har kun sagt. Om De saa gav mig 100 Rbd. torde jeg ikke Desuden synes han, saavidt Lægmand i Søvæsenet kan bedømme, ogsaa at have oplyst andre Omstændigheder, der tale langt meere for ham, end for hans offentlige Anklager.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
J Sandhedsfaklen" paatales bl. A. at Regn=Vandet drypper undertiden ned igjennem Loftet paa Hovedstadens siirlige og smagfulde, men rigtignok ikke solide Fruekirke. At saadant kan finde Sted ved dens af blot Forskalling og Gibsning sammensatte Hvelvinger, er baade begribeligt og undskyldeligt, naar man engang har valgt denne Sammensætning; men just med Hensyn til Svagheden heri burde det løverste Tagværk, som er dækket med Kobber, være saameget desto stærkere og jevnligen eftersees.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
J ovennævnte Blad fremsættes ogsaa det Spørgsmaal Hvilken Fremtid lyser for en gammel Student, og vises, at de fleste offentlige Veie ere spærrede for den, som, stundom uden egen Skyld, er bleven staaende paa Halvveien af Videnskabernes Bane, men ikke har havt Mod til at fravige den itide.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Maribo Avis melder nu, at den paatænkte Forsamling i Kbhvn, af de Deputerede for de større Godsbesiddere skal være bleven udsat."
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
I Kjøbenhavnsposten læses følgende Spørgsmaale til Jurister: 1) Er det tilladt efter vore Love, i et offentligt Avertissement, hvorved en Landeiendom opbydes til Bortforpagtning eller Fæste, at lade indrykke Eiendommens Hoved beskaffenhed som afgjort vis, naar det lovligen kan godtgiøres, at Eiendommen aldeles manglede denne Beskaffenhed, 2) Er det nødvendigt i et saadant Tilfælde, at Avertissementet indføres i Auctions=Conditionerne for at begrunde Ret til Skadeserstatning: 3) Gaae ikke Auctions=Conditionerne som saadanne nærmest ud paa Vilkaarene, hvorpaa Eiendommen bortforpagtes eller bortfæstes : 4) Maae ikke AuctionsConditionerne og Beskrivelsen over Eiendommen, skjøndt forskjellige i deres Aarsager, dog staae i et saa relativt Forhold til hinanden, at naar hine ubrødeligen skulle holdes, denne dog ikke maa indeholde aabenbar Usandhed: 5) Hvortil nytter, Beskrivelsen over en Landeiendom i et offentligt Blad, naar samme kan indeholde ligesaamegen Usandhed, som man finder for godt, og naar man kan fritages for Ansvar bloved at uddeelade det Urigtige i Avertissementet i AuctionsConditionerne: 6) Skulde dette være lovligt, vilde det da ikke være nyttigt, om det ved en Lov blev bekjendtgjort, for at ikke Folk, der for nærværende Tid komme langveisfra forat kjøbe eller forpagte Gaarde heri Landet, skulle spilde Tid og Bekostning; thi mange kjende ofte ikke en saadan Eiendom uden efter Beskrivelsen. - Hvad der har givet Anledning til disse Spørgsmaal vil Publicum med Tiden rimeligviis nærmere blive underrettet om.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Hr. N. Langkilde paa Biskopstorp paa Langeland bekjendtgiør i den Hempelske Avis, at han, eftersom Tyverierne nu der i Egnen drives med en næsten mageløs Dristighed, har søgt at beskytte sin Eiendom ved anlagte skarpladte Selv skudt omkring alle Gaardens Bygninger; saa at Enhver, deikke følger de rette Veie til Gaarden, selv maa tilskrive sig den Skade ham tilføies.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Landsoverretten i Viborg har dømt en Tjenestepige i Randers, Hansine Sennels, for at have ombragt et til hendes Opsigt betroet Barn ved Gift, og for at have gjort Forsøpaa at bringe Adjunct Blochs Kone, i hvis Tjeneste hun befandt sig, af Dage paa samme Maade, til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage. Ved Bytingsretten var hun dømt til at knibes med gloende Tænger samt miste Haand og Hoved.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Døde. J. T. Reergaard, Eier af Landlyst i Balby; A. C. Træter, f. Heinsen, 67 Aar ; P. C. Weiss; Classe=Lotteri Jnspecteur C. H. v. Heinen; alle i Kjøbenhavn. Overformynder O. B. Jæger, 37 Aar, i Skive. J. Strøyberg, Sognepræst for Sønderbroby i Fyen, 684 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Frederikshavns Skibstifte. Udg. D. 25de Decbr.; L. Nielsen f. Rakskou t. Hull. C. H. Riise f. Stubbekjøbing t. Engl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Hals Skibsliste. Jndk. D. 23de Decbr.. C. Cortzen f. Drobak, ball. Udg. D. 26de : P. T. Madsen t. Øster m. Byg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Aalborg Kirker. Nytaarsaften prædiker i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boe Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Foght,
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Bekjendtgjørelser. At den af mig mod Kjøbmand Niels Faartoft at Nykjøbing, for verbale Jnjurier, i sin Tid anlagte Sag Mandagen den 1ste Dennes er paakiendt i allernaadigst Høiesteret, saaledes : Contracitanten (Faartoft) bør, for sit mod Cistanten (Cohen) brugte løvstridige Forhold, til Nykjøbing Kjøbstæds Fattigkasse bøde eet hundrede Rigsbankdaler Sølv. I Henseende til de givne Mortisiacationer, bør Landsoverrettens Dom ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Contracitanten til Citanten med 100 Rbd. Sølv, "Saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd. Sølv. finder jeg Anledning til herved at bekjendtgjøre. Aalborg, den 29de December 1834. I. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Torsdagen den 1ste Januar opføres: En Time i et Stervbo, nyt Lystspil i 1 Act, efter det Franske, ved Prof. Heiberg Derefter: Recensenten og Dyret, Vaudeville af Prof. Heiberg. P. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Til billig Leie. er i Gaarden : 229 ved Österaa, samlet eller særskildt, at bekomme : Boutique, Contoir, Pakboder og Lofter, med den i anden Etage værende store Sal, samt Værelserne i tredie Etage, hvorom accorderes med J. S. Herskind & Bærentz.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Da Arbeidsmand Lars Sønerop ikke længere er min Tjeneste, saa advares herved Alle og Enhver, ikke at betroe ham Noget i mit Navn. Aalborg, den 30te December 1834. H. C. Ravnkilde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
For et sædeligt ungt Menneske, af skikkelige Forældre, som har Lyst til Handelen, er Plads hos Undertegnede. Hvo, som maatte attraae samme, ville behage at henvende dem til Chr. H. Nielsen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-31
Politi=Placat. Idet jeg herved advarer imod den taabelige Skik, at skyde Nytaar ind, eller slaae Potter imod Dørre, der saameget mere bør hæmmes, som den lettelig kan have farlisøge Følger, tør jeg forvente, at Forældre og Foresatte vil foreholde Ungdommen, og især deres Tjenestethende, den ueftergivelige Tiltale og Straf hvorfor de udsætte sig, naar de heri antræffes. Aalborg Politikammer, den 31te Decbr. 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
J Spanien har Borgerkrigen i de nordlige Provindsei den sidste Halvdeel af Aaret antaget en mere og meere alvorlig Caracteer. Prætendenten, Don Carlos, som midt Aaret fægtede for Absolutismens Sag, ved Don Miguel Side i Portugal, fremskyndede netop derved denne Usurpators Fald; det spanske Hof saae sig nemlig ved hans Nærværelse foranlediget til at intervenere med et spansk Troppe corps, hvis Cooperationer med Don Pedros Tropper ikke bidroge Lidet til hans endelige Seier. At det siden lykkedes Don Carlos, igjennem Frankrig at sætte Fod paa spansk Grund, har bidraget til at bringe en Slags Eenhed i de insurgerede nordlige Provindsers Krigsoperationer, og, skjøndDronning-Regentinden, især mod Enden af Aaret, hos de spanske Kamre har formaaet at opflamme Jnteressen for at møde Jnjurrectionen med Kraft, skjøndt man endog har bekvemmet sig til at sætte Mina i Spidsen for Christinerne som Dronningens Tilhængere, til Forskjel fra Carlisterne kaldes, saa vidner dog den vedvarende Uvirksomhed paa Krigsskuepladsen endnu om, at man paa ingen af Siderne seer sig istand til at gaae frem med nogen offensiv Kraft. Hvad Administrationen i det Jndre angaaer, lader sig vel derom endnu Jntet sige med nogen afgjort Vished, saalænge det endnu er tvivlsomt, hvilket Parti der beholder Overhaanden; dog kan man vel, naar man tager Hensyn paa QvadrupelAlliancens Bestemmelser og tillige seer hen til, at de Bevægelser, der have yttret sig i det sydlige Spanien, ere af en endog ultra-liberal Natur, med nogenlunde Rimelighed antage, at Spanien vil komme til at høre til det veste europæl ske System. Finants=Forlegenhederne have givet Kamrenvanskelige Opgaver at løse, men man har der, som andet steds, trukket Vexler, som Efterslægten maa honorere, og Statens Creditorer, saavel de Guebhardske, som andre, hav da i det mindste beholdt Haabet om engang at blive betalte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Spanien. Krigsbegivenhederne i det nordlige Spanien ere rykkede er Skridt fremad. Jhvor forvirrede og usammenhængende Beretningerne derom end lyde, saa synes dog saa meget at være vist, at Mina ved Carascal har tilfægtet sig Fordeel over Carlisterne under Zumalacarreguy. Han havde hidtil udelukkende været beskjeftiget med Forberedelserne til Feldttoget og med Reorganiseringen af sin Hær. Hans Angre var combineret paa 2 Punkter, der ligge omtrent 10 Miil fra hinanden, og hans velberegnede Opperationsplan medført, Seier paa begge Punkter. At denne tilkæmpedes Dronningens Sag paa een og samme Dag baade af ham og hans Under Generaler, giver denne hans Debut betydeligt Værd, med Hensyn til det moralske Jndtryk, det maa gjøre paa Hæren og de insurgerede Provindsers Jndvaanere. Fægtningerne fandt Sted den 13de Decbr., og Fiendens Tal ansees for betydeligt, skjøndt det ikke angives bestemt. Christinernes Corps under General Oroa mistede 200 Mand. Dronning-Regentinden er nu omsider vendt tilbage fra Pardo til Madrid, hvor hun, uagtet hendes lange og uforklarlige Fraværelse, dog er bleven modtaget med Jubel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Det spanske Ministerium har gunstig optaget den nordamericanske Gesandts tilbudte Mægling, angaaende Aner kiendelsen af de sydamericanske Coloniers Uafhængighed, dog med den Betingelse, at de overtage 22 Millioner Lst. af Spaniens Gjeld, saasom de endnu hørte under den spanske Kron dengang Gjelden blev contraheret, og havde Medlemmeblandt Cortes, dengang de gjorte Laan bevilgedes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Det begynder i England at blive en almindelig Menning at det nærværende Ministeriums Sammensætning ganske maa tilintetgjøre Forhaabningerne hos dem, som ventede, at det, ved Eftergivenhed mod Reform Systemets Venner, vilde søge at vinde disse for sig. Mænd, som Lord Ellenborough, Lord Aberdeen og Sir Eduard Knatchbull ville neppe vovel at erklære sig for gamle prøvede Venner af fornuftige Reformer. De to første have lydeligen talt Don Miguels og hans Despotismes Sag og have, ganske i Overeensstemmelsen med deres Grundsætninger, aldrig ladet nogen Leilighed gaae Uforbi til at modsætte sig ethvert Reform Andragende og det paa den meest ubetingede Maade. Sir Eduard Knatchbull, en tro Tilhænger af de bekjendte Orangister: Lorderne Roden og Winchelsen, og en derv Stridsmand for Ultra=Tory Partiet i Underhuset, har, paa sin Side, for omtrent en Maaned siden, erklæret, at Landets Jnteresse kun da kunde lansees sikkret, naar Kirke og Stat forbleve i samme Tilstand, i hvilken de nedarvedes fra Forfædrene. Om ogsaa nogle af Cabinettets andre Medlemmer staae i Ny for, at høre til et tolerantere og meere forsonligt Regjerings=System, saa kan dog en saa ringe Dosis af sundere Grundsætninger ikke hos de friere Jnstitutioners oprigtige Venner bevirke Tillid til et Cabinet, hvis Chef har anseet det fornødent at søge sine Medhjelpere blandt Bigotteriets, Jntolerancens og Absolutismens Repræsentanter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Englands Blade beskjeftige sig siden denne Crisis saalidet som muligt med Udlandets Anliggender. Jmidlertid have dog de tyske Blades meddeelte Efterretninger om den Pariser=Propagandas foregivne Snigmorder=Planer, vakt deres Opmærksomhed. Efter at have seet, hvorledes den franske Lystighed drager til Feldts mod denne Udskeielse af den tyske Presse, kan det ikke være uden Jnteresse at høre lidt engelsk Alvor om denne, vistnok ogsaa alvorlige, Sag. Coureren har derom Følgende: "De tyske Journaler indeholde paa ny Skumlerier, ved hvilke den tyske Presse, i Blade af gen vis Farve, søger at forgifte den offentlige Mening og at forberede Gemytterne paa en ubetinget Underkastelse under Magtens Vilkaarlighed. Fra Maaned til Maaned, fra Aar til Aar have Absolutismens Journaler udbredt Smaahistorier, som Folk, der skulle have forenet sig i snigmorderisk Hensigt, men, siden den franske Revolution er ingen Mand af politisk Betydning bleven myrdet (?) uden Kotzebue, og hans Mord var ikke Følge af en Sammensværgelse, men Resultat af et udskeiende Sværmeri hos en enkelt ung Mand. Man har derfor heller ikke mindste Grund til at troe, at der i de sidste 20 Aar have dannet sig Sammensværgelser i noget Sted i Europa, som havde Snigmord til Formaal. Alligevel vedblive Journalerne at paastaae, at slige Planer endnu bestandigt udruges; snart er det Polakker, der have sammensvoret sig om at myrde Keiser Nicolaus, og han troses, fordi han byder en saadan forudsagt Skjæbne Trods; snart er det franske Propagandister, der have sammensvoret sig om at myrde flere af Europas Monarker. - Selv de mindst agtbare revolutionaire Journaler indlade sig ikke paa at beskylde deres Modstandere for slige sorte Forbrydelser, ligesom de heller ikke forsøge paa, ved slige beskyldninger at nophidse Gemytterne til Forsøg, der kunde give dem Paaskud til at lægge deres Afsky for visse politiske Meninger for Dagen. - De samme Tidender, som optage hine Skumlerier, indeholde tillige Forbundsdagens Forbud imod at meddele Beretninger og Forhandlingerne ved de Tribunaler, som ere beskjeftigede med Undersøgelser af politiske Forbrydelser. Derved faaer idet mindste Skumleriet, een fri Mark at tumle sig paa; thi man berøver Publicum Muligheden i at erfare, hvorvidt de fremsatte beskyldninger ningerne er tilladt, forbydes det at meddele Publicum, at de vare ugrundede Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Blandede Efterretninger. Som et Bidrag til at udbrede Kundskab om de Jndretninger og Foranstaltninger, der af Regjeringen ere trufne til Bedste for det Offentlige, vil paa den Gyldendalske Boghandlings Forlag udkomme et Skrift, under Titel: Om de offentlige Indretninger paa Landet i Danmark, udarbeidet med nærmest Hensyn til Ulovkyndige og Menigmand, at H. S. Blom, Cancellieraad og Birkedommer; hvilket Skrift i den størst mulige Korthed, vil give en saa fuldstændig Underretning om samtlige offentlige Foranstaltninger paa Landet, at Læseren kan erholde fuldstændig Kundskab om disse uden at være nødsaget til at tye til de vidtløftige Forordning- og Reskript=Samlinger. Skriftet omhandler: Skatter og Afgifter, Tiendevæsenet, Udredelse af Heste til Krigstjenesten, Jndqvartering, Frireiser, Veiarbeide og Sneekastning, Skolevæsenet, Fattigvæsenet, Sundhedsvæsenet, Brandvæsenet, Sandflugt og Qvægsyge, samt i et Anhang. De paa Landet ansatte offentlige Betientes Pligter og Rettigheder. En Afhandling om Landmilice=Væsenet og Sø-Jndrolleringen udgives særskilt. For at gjøre Skriftet til en brugbar Haandbog for Embeds- og Forretnings-Mænd, er enhver Anordning citeret, der indeholder Beviis for det Fremsatte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Dr. Bansmann, som allerede i flere Aar med meget Held i Udlandet, især i Preussen, har bragt Stammende til at kunne tale tydeligt og flydende, fik allerede 1831 kgl. allern. Tilladelse til ogsaa i Danmark frit og ubehindret at udøve sin Kuurmethode, og er nu, i denne Hensigt, kommen hertil. Hans Kunst har vundet en særdeles Erkjendelse hos flere af Tysklands udmærkede Læger, og af det kal preussiske Ministerium for Midicinal-Anliggender er det blevet ham paalagt at udøve sin Kuur= og Lægemethode i heles Riget, især i saadanne Seminarier, med hvilke der ogsaa er forenet Døvstumme-Jnstituter. Dette Hverv har handle allerede heldigen udført. Det er ikke alene tilladt ham at practisere i næsten alle tyske Stater, men ogsaa i Sverrig. Han anvender sin Kunst paa Stammende af enhver Alder fra det 7de Aar, og er forsikkret om at skaffe dem Helbredelse for dette Onde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Tvende af Kjøbenhavns Geistlige, Dhrr. Prof. Wolf og Pastor Marckmann, opfordre i Dagen en deeltagende Familie, som selv savner Forældres Glæde, til at antage sig et elskeligt, 4 1/2 Aars gammelt, forældreløst Drengebarn, og hvorom man henvender sig til en af Ovennævnte. Overlodsen i Siellands District, Commandeurcapitain Wulff, har bekjendtgjort, at samtlige i Placaten af 11te Febr. 1784 nævnte Smærker der i Farvandet ere optagne den 21de Decbr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Natten imellem sidstafvigte 7de og 8de Decbr. omblæste en heel Lade for Gaardmand Hans Jensen i Maderup, Særsløv Sogn, saa at 14 Fag bleve heelt ruinerede og Resten spoleredes. Vinden var samme Aften SSV.; men imellem 12 og 1 sprang den paa et Øieblik omkring og blev pludselig i nogle Minutter en Orcan, som omkastede den søndre Lade. Beboerne med flere Personer sadde i Stuehuset, som ligger i Nord, og hørte den gyselige Knagen og Bragen; men da de kom ud, fandtes Laden, der var fuldkommen stærk og solid bygget, at ligge paa Jorden i et Mask. Mandens Skjæbne skal være saa meget beklageligere, da han forrenter Penge i Gaarden og desuden, paa Anmodning af Egnens Beboere, har bygget en Veirmølle, for laante Penge, for at afhielpe den paa Egnen herskende Mølletrang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Bekjendtgjørelser. Den til den 3die Januar 1835 berammede Generalforsamling i Selskabet Enigheden, udsættes til Løverdagen den 17de f. M., hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 31te Decbr. 1834. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Beboelsesleilighed til førstkommende Paaske Flyttedag, anvises af Hulthin paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
For et sædeligt ungt Menneske, af skikkelige Forældre, som har Lyst til Handelen, er Plads hos Undertegnede. Hvo, som maatte attraae samme, ville behage at henvende dem til Chr. H. Nielsen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Torsdagen den 1ste Januar opføres: En Time i et Stervbo, huyt Lystspil i 1 Act, efter det Franske, ved Prof. Heiberg. Derefter: Recensenten og Dyret, Vaudeville af Prof. Heiberg. P. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Vanille-Tis og Marendser samt forskjellige Slags Bagværk kan daglig bekommes; ligeledes faaes Buddinager, Posteier &c., naar samme forud bestilles. Aalborg, den 24de December 1834. Lauritz Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Fineste Castanie Kartofler sælges daglig til 10 Mk. Tønden, og i enkelte Skjepper 1 Mk. 8 s., af Gaardskarlen i afgangne Justitsraad Kjellerups Gaard i Jomfru=AnneGade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Auctioner. J Følge Reqvisition fra Skifteretten i Aalborg bliver det John Nielsen Holms Enke tilhørende Huus i Nørre-Sundby herved stillet til Bortsalg ved en eneste loffentlig Auction, der afholdes i Huset selv, Fredagen den 16de Januar 1835, om Formiddagen Kl. 10. Conditioner for Salget henligge forinden til Eftersyn paa Justitsraad, Borgemester Schmidts Contoir. Thi ville Liebhabere behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 30te December 1832. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Frederiksminde. Det er en bemærkning, som rimeligviis vil været gjort paa flere Steder, at Sandsen for at forskjønnen en Handelstads Omegn, meget ofte staaer i et omvendt Forhold til de meer eller mindre gunstige Handelsconjuncturer. Denne bemærkning synes især at kunne finde Anvendelse paa Aalborg. Medens denne, engang betydelige, Handelstad, med et sjeldent stadigt Held, drog Fordeel af sine Jndvaaneres Vindskibelighed og de begunstigende Handelsconjuncturer, synes det travle Handelsliv, som dengang herskede, ikke at have levnet nogen Tid eller Sands for Livsnydelser. i den frie Natur. Jndtil Begyndelsen af dette Aarhundrede var denne Stads Omegn derfor i egentligst Forstand nøgen. Det er et Sagn, for hvis Tilforladelighed jeg iøvrigt ikke vil indestaae, at det var ensk Militair, sal. Gen. Numsen, som satte den førsten Ploug i denne Stads Jorder, men, naar jeg erindrer, at jeg selv, for neppe 3 Decennier siden, har exerceret paa sort Hede, ikke 2 Bøsseskud østen for Byen, saa vinder hunt Sagn noget i Troværdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
(Af Thisted Avis.) Jylland, i Februar 1833. rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Det mangler Banken, efter Forfatterens Mening, ingenlunde paa Midler til at naae dette for Handel og Omsætning saa vigtige Maal. Den behøver blot at forauctionere et 10aarigt Afdr. af de 318,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
som Bankinstitutet i Altona aarlig har at betale til Banken, hvilket i Udlandet torde være at iværksætte paa yderst billige Betingelser, og med ringe Opoffrelse, og tillige finder Hjemmel i Octroiens § 9. Af alt Ovenstaaende viser det sig, at Actionairerne eller Bankens Jnteressenter besidde en allerede nu meget betydelig Capital, og at Bankactierne have en stor Værdi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Kongsberg Sølvværk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
J Aaret 1834 ere, ifølge de til Finantsdepartementet indsendte Hytteesedler, ved Kongsberg Sølvværk producerede 27,216 Mark 5 1/2 Lod ged. Sølv, hvis Beløb i fiint Sølv ikke endnu nøiagtigen opgives, men, efter den sædvanlige Afgang, vilde udgjøre 24000 Mark fiint Sølv. Lægges hertil det Sølv, som de Smeltehytterne, i Aarets Løb, leverede Slie gen have indeholdt, nemlig 3,261 Mark 14 1/2 Lod fiint Sølv, bliver den hele Production i 1834, 27,261. Mark 14 1/2 Lod fiint Sølv, eller omtrent 252, 173. Sølv=Specier. Til Udgifters Bestridelse ved Værket, ere i Aaret 1834 anviste 77,376 Spedlr., hvorfra gaaer omtrent 12000 Spedlr. Pensioner til det ved Sølvværkets Nedlæggelse i Aaret 1805 afskedigede Arbeidere. Saaledes kunne Omkostningerne ved Værkets egentlige Drift ansættes til 65, 376 Spedlr. Udbyttet har følgelig udgjort omtrent 197,673 Sølv Specier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Grundprincipet for Norges Toldvæsen bestaaer i at tilstede alle Varers Jndførsel, mod en maadelig Told, med Undtagelse af Spillekort, brændte Kaffe bønner og Kornbrændeviin. Oprindelig var Tolden beregnet til 10 pCt. af Varernes Værdi, og ved nogle Artikler lavere; Tarisen forelægges Storthinget hvert 3die Aar paa nye, og i Aaret 1833 bleve Luxus=Artikler ansatte til en høiere Told, og betale nu fra 15 til 30 pCt. Jndførselstolden erlægges i Guld, Udførselstolden i Papirpenge; da der næsten ikke er nogen Contrabande, saa overskrider Toldens Jntrader sædvanligt den Sum, hvortil de forud anslaaes. Budgettet for 1823 havde regnet paa en Toldintrade af omtrent 90,000 Sølv=Specier, men den viste sig ved Aarets Slutning at være 1,255,000 Sølv=Specier. Samme Aar bestod den norske Handelsmarine af 1270 Skibe, med 125,168 Tønders, Drægtighed.