JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-11-10
J Adr. Av. Nr. 255 bekæmper Prof. Sibbern Stænderforsamlingernes Forening, som stridende mod den Enigelse i Tohed, der aabenbarer sig gjennem hele den levende Tilværelse. "Tohedens Rige er Grundvolden for Eenhedens!" siger han Den af Pastor N. F. S. Grundtvig oftere antydede Jdee om en dansk Høiskole har han nu i et lille Skrivt "Ben og Begreb om en dansk Høiskole i Soer nøiere udviklet. Skolen skal være en Slags forberedende Anstalt for dem, der engang kunde komme til at træde ind i Folkeraadet, idet han mener, at der dog i det Mindste maa være eet Sted i Danmark, hvor de, der ikke kan Andet end deres Modersmaal, paa det kan oplyses om Alt hvad man behøver at vide, for ikke blot at have Sæde, men Stemme i Folkeraadet, og til ei blot at kunne afgive sin Stemme, men gjøre den gjældende." Bestemt og nøie kan og vil han ikke angive, hvorledes Skolen skal indrettes og styres, for at føre til Maalet, fordi Alt der skal drives med Frihed og fordi det Meste vil beroe paa de sig frit bevægende Læreres Dygtighed og Duelighed. Jmidlertid skulle Jslandsk, Græsk og især Modersmaalet være de Sprog, hvorpaa der skal lægges Vind, ligesom det vil blive Historie og Poesie, der paa den folkelige Høiskole vil spille Mester og Sam-Tale deels mellem Gamle og Unge og deels mellem de Unge indbyrdes, skal være det levende Middel, hvorved Oplysningen skal fremmes. "Om end Folkets og Fædrelandets sande Venner tvivlede om," siger Forf.,at en saadan folkelig Høiskole, som jeg foreslaaer, vilde findes mulig eller kunde lykkes, saa burde Man dog, jo før jo heller, gjøre en Prøve, hvorved der var slet Jnterat tabe, men Jngen veed hvormeget, maaskee Alt at vinde." (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1840-11-10
Sognebaandssagen er nu ogsaa behandlet i Fædrelandet og bragt der til det Resultat, at Menighederne skulde gives Ret til selv at vælge deres Præst. "Det foreslaaede Middel, siger Loll. Falst. St. Td. er vel radicalt, men der vil dog i Virkeligheden kun være Lidet (?) at indvende derimod, ligesom det vistnok tillige vilde bidrage meget til, at Theologerne ogsaa dannede sig til Talere, medens der nu ved Besættelsen af geistlige Embedet kun tages lidet Hensyn til denne høist vigtige Egenskab.
Viborger Samler, 1840-11-10
J Kbhavns Adresseavis har atter en Patriot opfordret til frivillige Bidrag for at afbetale Statsgjælden, og mener, at naar man ikke vil gaae ind paa hans Forslag maa der slet ingen Patriotisme findes i Landet. Men om man nu og virkelig fik stillinget en Million eller to sammen - og det vilde dog være det Allerhøieste - Hvad vilde det vel forslaae, og hvad Opfordring har Nationen vel til at gjøre Anstrængelser, Har den ikke flere Gange ydet slige frivillige Bidrag, uden at de i fjerneste Henseende have svaret til Øiemedet og uden at i den engang har erfaret, hvor Pengene ere blevne af Nei, det danske Folk har sandelig maattet yde, og maa endnu hver Dag yde baade frivillige og ufrivillige Bidrag nok til Statsgjælden, til at det skulde have Lyst til endnu at kaste flere Penge i dette Danaide=Kar. "Naar Folket skal gjøre saa store Anstrængelser, siger Kbhpst, i samme Anledning, "maa det dog have en nogenlunde fast Fød at staae paa, og ikke træde iblinde eller fæste Foden i Sand, som kunde rulle ned ved hvert Skridt det træder. Men i en saadan Situation vilde den omtrent befinde sig, dersom det fulgte den givne Opfordring. Skaf os først, min gode Mand, fuldstændig og tilforladelig Underretning om, hvorledes den rette Status er af Landets Finantser. Faae dernæst Regjeringen, til at gjøre alle mulige besparende Reformer. Skaf os Kongehusets Civilliste adskilt fra Statshuusholdningens øvrige Udgifter og bestemt fastsat, saa at ikke Hofholdninger og Balpareer og andet Deslige gaae af Statens Lomme; skaf os en offentlig, ordnet Finantsbestyrelse, i de kommende Tider sikkret ved en tilstrækkelig Control af Nationens Deputerede; skaf os alt Dette, saa først kunne vi tales ved, om hvorvidt det er hensigtsmæssigt, at Statens Borgere bringe deres Formue og Beqvemmeligheder, til Offer for det Hele."J Adresseavisen søger Procurator Kraft at forsvare Adressecontoirets Jnteresse mod den Beskyldning, at det ved ubillig Betaling for Avertissementers Jndrykkelse brandskatter Publikum. Han oplyser, at Adressecontoiret fra 1815 til Udg. af 1839 har indbetalt til det Offentlige, foruden den betydelige aarlige Næringsskat af 100 Portioner, en Capital af 68,225 Rbd. Han viser tillige, at den nugjeldende Taxt for Avertissementer paa ingen Maade kan kaldes ubliAalborg, den 9de November. Som vi erfare, er det under Ventilation blandt de herværende Skibsrhedere, at oprette en Sø-Assuranceforening, et Foretagende, hvortil maa ønskes al muligt Held. Da Aalborgs Rheder, ikke er ubetydeligt og bestandigt udvider sig, er der vist kun al Foranledning til her paa Stedet at bevare de store Summer, der aarlig drage deels til Kjøbenhavn deels til Hamborg for Assurancepræmier. Det kan vist heller ikke feile, at jo ogsaa Oplandstæderne og de øvrige jydske Østkyst=Stæder, fornemmelig Randers og Aarhuus villigen ville slutte sig til en saadan Forening. - Hr. Skibsrheder og Kjøbmand Pagh, som nylig lod en Jagt afløbe fra sit Værft, har atter paa Samme en kjølbygget Jagt under Arbeide. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-11-10
Ogsaa i Nibe er en Petition til Stænderne om Skattebevillingsret i Værk. Den er udgaaet fra Borgerrepræsentationen og har været henlagt paa Raadhuset, hvorden i et Par Timer modtog en betydelig Deel Underskrifter. (Ribe Av.)¬
Viborger Samler, 1840-11-10
Med Overskrift: "Til Søren Pedersen Smed i Thorning, læses Følgende under "Jndsendt i "Diversat: "Jkke saa rask lille Søren Tag sig iagt; thi jeg frygter, at den Han skjelder i Viborg Avis, i Anledning af et Jnserat i dette Blad, vil snakke med Ham for Lov og Ret. Husk paa Aftenen i Aarhuus, i Aaret 1838. Mikkel Rytter fra Salling.
Viborger Samler, 1840-11-10
Ledige Embeder. Et Copiist-Embede i Archivcontoiret under den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads=Ret. - Et borgerlige Raadmands-Embede paa 12 Aar; den aarlige Gage 1280 U. Rbd.
Viborger Samler, 1840-11-10
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 6te November. Hamborg 2 M. - a vista 198. Species 200. Obligationer (uden Renter) 97 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820. 101 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1840-11-10
Nationalbank-Actier -
Viborger Samler, 1840-11-10
Copulerede i Hobroe, den 7de Novbr.: Hr. Proprietair Adam Fauerschou til Raakildegaard og Jomfru Elvine Holm af Hobroe. – J Rudkjøbing, den 4de De. Hr. Proprietair M. N. Bjørn til Grinderslevkloster i Salling og Jomfru Caroline Bay af Rudkjøbing. – Horsens, den 30te October. Sadelmagermester N. P. Møller og Jomfru Karen Georgine Dancher; Malermester J. Andr. Pødenphant og Jomfru Micholene Bremer; Reebslagermester N. A. Amonsen og Enken Kirstine Thomasdatter.
Viborger Samler, 1840-11-10
Agger Kanals Skibsliste. Udg. Den 4de Novbr.: N. P. Madsen af Fanøe fra Nykjøbing til Drammen med Byg; F. Olsen af og til Arendal fra dito med dito.
Viborger Samler, 1840-11-10
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret i Viborg. – Den 2den November 1840. Nr. 170. - Juul Actor contra Cancelliraad Møller Defenfor for Søren Mortensen af Nygaard, der tiltales for uhjemlet Besiddelse af stiaalne Koster: "Dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage."
Viborger Samler, 1840-11-10
Ved Elboe Brusk og Holman Herreders Extraret den 4de Mai 180 var Tiltalte dømt til at udholde 2 Gange 5 Dages Fængselstraf paa Vand og Brød. Nr. 232. - Lykke Actor contra Juul Defensor for Arrestantinden Ane Mette Sørensdatter, der tiltales for Barnefødsel i Dølgsmaal og Barnemord: "Byetingsdommen er stadfæstet." – Ved Horsens Extraret den 29de Septbr. 1840 var Arrestantinden dømt til at have sit Liv forbrudt og hendes Hoved sættes paa en Stage. Nr. 233. - Holm Actor contra Krigsraad Deigaard Defenfor for Arrestanten, Snedkersvend Jonas Rasmussen, der tiltales for Tyveri og Løsgængeri: "Dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar. - Ved Elboe Brusk og Holman Herreders Extraret den 27de Juli 1840 var Arrestanten dømt til at arbeide 8 Aar i Rapshuset i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1840-11-10
J Sagen Nr. 124.
Viborger Samler, 1840-11-10
Ldsoprykt. Jespersen befalet for Tømmersvend Søren Ban af Aarhuus, contra: Ldsoprykt. Lykke befalet for Toldbetjent Barner ibd.,(Betræffer, hvorvidt Citanten, Tømmersvend S. Bang. kan tilpligtes, efter Jndstævntes Paastand derom, at borttage og tilmure en Dør, som han har anbragt Gavlen af et ham tilhørende Sted Nr. 441 paa Fisker gaden i Aarhuus). Dom: "Citanten, Tømmersvend Søren Bang, bør for Jndstævntes, Toldbetjent Barners Tiltale i denne Sag fra at være. J Salarium til Citantens befalede Sagfører for Overretten, Prokurator Jespersen, betaler Jndstævnte 16 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger iøvrigt for begge Retter ophæves. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at Citantens Jndlæg til Underretten af 8de Januar d. A. ikke sees at være skrevet paa stemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden ste Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1840-11-10
Ved Aarhuus Bytingsret den 19de Marts 1840 er af Justitsraad Borgmester og Byefoged Fleischer dømt saaledes "Jndstævnte, Tømmersvend Søren Bang, bør under er Mulct af Een Rigsbankdaler Sølv til denne Byes Fattigkasse, for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, borttage og tilmure den af ham, i hans eiende Huus Nr. 441 paa Fiskergade i Gavlen paa samme ind til Smugen eller Forstuen mellem Huset Nr. 410, tilhørende Cikanten, Toldbetjent Barner, indrettede Dør, hvorimod Søgsmaalets Omkostninger mellem Parterne ophæves. At efterkommes inden 15ten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1840-11-10
AVERTISSEMENTS. At Generallister over Valgberettigede og Valgbare i de jydske Kjøbstæders 8de Valgdistrict i Overeensstemmelse med Forordningen 15de Mai 1834 § 27 den 12te Dennes blive henlagte til det befalede Eftersyn i 14 Dage paa Raadstuerne i Thisted, Nyekjøbing, Skive og Nibe, bekjendtgjøres herved. Thisted, den 7de Novbr. 1810. Fave,
Viborger Samler, 1840-11-10
Valadirecteur. En Tofte, af Areal 20 Tdr. Land særdeles god Jord, beliggende i Nærheden af Byen og i god Drivt, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Nærmere Underretning desangaaende meddeler Bogtrykker Wissing.
Viborger Samler, 1840-11-10
Gode Oste for 1 Rd. a 7 Mk. Lspdt. faaes hos And. Pedersen.
Viborger Samler, 1840-11-10
Tirsdagen den 17de November førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver efter Begjering af den kongelige Amtstue, paa Tingstedet i Viborg Raadhuus foretaget Auction over Korn-Tiendevederlaget til Viborg Bispestoel for 1840 af Varde, Fiskbek, Løvel og Pederstrup Sogne til Beløb 5 Td. 3 Skp. 1/2 Fdkr. Rug og 52 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Fdkr. Havre, at lavere in natura. Fiends Nørlyng Herreders Contoir. Viborg, den 7de November 1840. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1840-11-10
Mandagen den 30te November d. A., bliver paa Randers Raadhuus, i Rougso Herreds Tingstue, Formiddag Kl. 11, ifølge Eierens Begjæring foretaget een eneste Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Estruplund, beliggende i Nærheden af Kattegat og Randers Fjord, med Tilliggende. Til Hovedgaarden hører et Areal af 510 Tdr. Land geometrisk Maal a 14,000 Alen, med Hartkorn. Ager og Eng fri Hovedgaardstaxt 33 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og dito Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb. Bøndergodset bestaaer af 62 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn Fæstegods, og 141 Tdr. 6 Skpr. 1/4 Alb. Hartkorn Herlighedsgods. Hoved gaardens Jorder ere af fortrinlig god Bonitet, og Skovene vel conserverede. 1/2 Deel af Kjøbesummen forlanges udbetalt. Eiendommen forevises af Forpagter Abrahamsen paa Estruplund, og nærmere Oplysning faaes hos Gods forvalteren, Fuldmægtig Jacobsen i Randers. Forpagtningen ophører til 1ste Mai 1841, til hvilken Tid Kjøberen, kan tiltræde, og vil Hovedgaarden i Mangel af Salg blive ved samme Auction opraabt til ny Bortforpagtning. Samme Dag opbydes derefter til Salg den underliggende Tørslevgaard, af Hartkorn, Ager og Eng 12 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., med et Areal af 127 1/2 Tdr. Land a 14,000 Alen, og Kokkegaard med tilliggende Skov og Tørvemoser af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 1/2 Alb. Rougs &c. Herreders Contoir i Randers, den 3die November 1840. A. L. Reiersen.
Viborger Samler, 1840-11-10
Placat. Efter Begjæring af den kongelige Amtstue i Viborg bliver Tirsdagen den 17de d. M. om Formiddagen Kl. 11 paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, foretaget Auction over Korntiendevederlaget til Viborg Bispestoel for Aaret 1840 af Viskum, Nørvinge, Thiele, Ørum, Sønder vinge, Bierring, Hjorthede, Lee, Rind, Vindum, Hjørmind og Mammen Sogne. Kornet, der beroer hos Yderne, leveres deels i Viborg og deels i Randers. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 9de November 1840. Rd.
Viborger Samler, 1840-11-10
Placat. Mandagen den 23de d. M., om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Herredscontoiret foretaget Licitation over Reparationen af Frederiks tydske Kirke paa Alheden, efter Overslag og Conditioner som fra i Dag af ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 9de November 1840. J Auctionsdirecteurens Fraværelse, Chr. Trochmann, const.
Viborger Samler, 1840-11-12
No. 181. 68 Aar.
Viborger Samler, 1840-11-12
Kongelig allern. privilegeret a Stifts-Tidende. dod Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. ArresteresserersraadressernanniTorsdagen den 12te November 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-11-12
Den bekjendte Hume har til sine Vælgere i Kilkenny udstedet en Skrivelse, hvori han erklærer sig for en Modstander af Repeal, da denne Forholdsregel kun vilde kunne tilkæmpes ved physisk Magt, og ethvert Forsøg paa at erholde Unionens Ophævelse af Agitationens og parlementariske Discussioners Vei vilde være unyttig Tidsspilde. Derimod opfordrer han Jrlænderne til at forene deres Anstrengelser med de engelske radicale Medlemmers, for at erholde en grundig Reform af det britiske Parle ment. Saaledes vilde, efter hans Formening, Jrerne lettest erholde de ved Unionens Opløsning tilsigtede Fordeele Østerrig. Wien, den 31te Octbr. Den østerrigske Gesandt ved det engelske Hof, Fyrst Esterhaz, afreiser til England, hvor Øieblikkets Vigtighed paa en bydende Maade kræver hans Nærværelse. Vor Børs er endnu stedse i feberagtig Bevægelse; vel er Sindighed og Rolighed vendt tilbage, men Pengemændene, der ikke stedse ledes af politisk Tact, yttre endnu Frygt. Det bekjendtgjorte Forbud og Udførslen af Heste har havt en skadelig Jndvirkning paa Statspapirerne. J de diplomatiske Kredse hersker Tillid til Fredens Vedvaren. Kongeriget Sardinien. Fra Turin meldes under 28de Octbr., at Rustningerne fortsættes i hele Kongeriget, endskjøndt man er kommen til den Overbeviisning, at de franske Kamre ville kunne bortmane den truende Storm. - Efter Beretninger fra Neapel fremkomme atter de ved de sicilianske Svovlminer interesserede Englændere med hyppige Besværinger. Som en Hovedgrund til de Handlendes Klager anføres den altfor høie Afgift, Den engelske Gesandt, Temple, har fremsendt til den neapolitanske Regjering en Note, hvori der forlanges, at de fremførte Besværinger maae vorde afhjulpne; endvidere paastaaer Gesandten, at Entrepreneurerne ere berettigede. til Skadeserstatning. Den neapolitanske Minister for det udenlandske Departement har givet det Svar, at Regjeringen vil gjøre Alt, hvad de med England ved fransk Mægling afsluttede Stipulationer fordre og byde. Den franske Gesandts Jndflydelse paa Kongen af begge Sicilierne skildres som ganske ubegrændset.
Viborger Samler, 1840-11-12
Hanover, den 4de Novbr. Jfølge Rygtet har Ministeriet erholdt befaling til snarest muligt at sætte Hæren paa Krigsfod, og at holde den marschfærdig. Dr. Spangenberg, Medicialraad og Over-Stadschirurg, skal ligeledes have erholdt befaling til ufortøvet at organisere Hærens Medicinalvæsen. Derimod forekommer det mindre troværdigt, at 8 Batailloner skulde allerede have faaet Ordre til at marschere til Grændsen. Ogsaa tales derom, at Regjeringen vil optage et Laan af 1 Mill. Rthlr. De allerførste Dage ville vise, hvorvidt disse Rygter la ere sande eller ikke. At Krigsministeriet i de sidste Dage har udviklet en betydende Virksomhed, synes utvivlsomt, imidlertid taber Sandsynligheden for Krigens Udbrud sig mere og mere, isærdeleshed nu, da et nyt fransk Ministerium er organiseret.
Viborger Samler, 1840-11-12
China, Ostindien og Afghanstan. Augsb. Allg. Zeit. meddeler følgende Efterretninger fra Calcutta af 12te August. Den Begierlighed, hvormed man venter Efterretninger fra China, tiltager dagligen, og bliver – saa at sige – mere og meere piinlig, fordi man først efterhaanden indseer de uhyre vigtige Følger, denne Krig kan bevirke. J enhver anden Krig lade Partiernes Kræfter og Kampens mulige Følger sig omtrentlig beregne; men her er Alt mørkt, uvist, og Resultaterne kunne vorde saa extreme, at endog Jndbildningkraften staaer stille. Thi muligt er det, at det chinesiske Riges Tilstand er saaledes, at det første Nederlag omstyrter den tatariske Mantschuthrone, og hvo kan gjøre sig et Begreb om, hvad der i saa Tilfælde vil blive af 1/3 af Jordens Folkemængde, og hvilken Form et nyt Rige eller de Riger, der maatte fremstaae af det tilintetgjorte Herredømme, ville antage? Men det er ligesaa muligt, at China modstaaer Stødet, og indvikler os i Krig paa vor hele Nordgrændse, ligefra Molmein og til Kaschemir. At Briterne kunne undgaae Krig med Repal, er neppe at haabe; den engelske Resident er blokeret i Katmand, den engelske Jndflydelse er tilintetgjort der, og ugjerne beslutter Generalgouverneuren sig til en ny Krig imod Repaleserne, de bedste Krigere iblandt de indiske Nationer. Efterretningerne fra Kabul ere ikke gunstige. Schach Schudscha er forhadt; de Store i Landet misfornøiede; flere engelske Agenter, udvise en altfor overdreven Strenghed, og kun ved hyppige Expeditioner kunne Englænderne soutenere deres Herredømme.... Den engelske Gesandt i Kabul forlanger europæiske Regimenter, da Seapoys ei kunne taale det koldere Clima; fra Madras indskibes nye Regimenter til China; ved Terai organiseres en Hær imod Repal, og dog behøver Jndien hverken Landstrækninger i Afghanstan og China, men derimod Landeveie, Canaler og en lav bestemt Landskat. Braminerne havde Grund til at banlyse enhver Hindu, der overskred Jndusfloden, og de vare visere end Parlementet, der overøser med Hædersbeviisninger Lord Auckland og Kegne, fordi de have ført en Hær til Ka bul og Oxus's Bredder. . .
Viborger Samler, 1840-11-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-11-12
Kjøbenhavn. Det nedslaaende Rygte gaaer, at Pressen er tillænkt yderligere Jndskrænkninger; dog haabe vi, at dette ikke vil bekræfte sig, og at ogsaa den offentlige Discussion vil i Bedømmelsen af Regjeringens Foranstaltninger, selv hvor disse maatte afvige fra Folkesympatierne, iagttage den tilbørlige Besindighed og Rolighed og ikke paadrage sig selv blot Bebreidelsen af at have fremskyndet yderligere Correctiv=Forholdsregler. (Ab. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-11-12
J Lighed med den Foranstaltning, som alt i længere Tid fandt Sted ved de forskjellige Statsgieldskasser, og som stemmer overeens med Principerne i den nye almindelige Kasse=Anordning af 8de Juli sidstl., skal, efter Fædrelandet, oprettes ved Zahlkassen et nyt Embede, hvis Bestemmelse det skal være at controllere de derigjennem passerende betydelige Ind- og Udtællinger, og for hvilket Embede er fastsat en Gage af 2000 Rbd.
Viborger Samler, 1840-11-12
Reductionsplanen vil snart blive sat i Virksomhed.
Viborger Samler, 1840-11-12
Directionen for Statsgielden har allerede foreløbigen faaet Communication herom. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1840-11-12
Afgjørelsen af Consistoriums Jndstilling ang. 10 nye Professoraters og Lectoraters Oprettelse ved Universitetet, og angaaende en Forøgelse af Universitetets Budget er - ifølge "Kbh. – udsat foreløbigen, indtil Jagtforlystelserne ere tilendebragte.
Viborger Samler, 1840-11-12
Juridisk Examina, den 2den November: C. C. C. Eiermann og C. D. G. Blom Laudabilis. Den 3die J. L. Qvistgaard H. ill. En forlod Examen. Den 4de: Baron J. H. Rosenkrantz og C. F. Prangen Lan dabilis. Den 6te: J. F. C. Wedel=Heinen og C. D.G. Brücker Landabilis. Den 7de: P. M. Worsaae, H. ill. J. P. Havsteen Landabilis. - Theologisk Embedsexamen. Mandagen den 9de: Carl Christian Lorentzen, Land. Harald Andreas Christian Krogh, H. ill. Thomas Andreas Jespersen, H. ill. (Da.) Vil den kgl. Tilkjendegivelse til de Embedsmænd, der have underskrevet de folkelige Andragender til Stænderne, have nogen Jndvirkning paa den nuværende jydske Stænderforsamling og dens rolige Overveielse af Forfatningssagen, Dette er et Spørgsmaal, som nu da Alles Øine ere henvendte paa Forsamlingen i Viborg, maa paatrænge sig Enhver. Forsaavidt som der endnu i Jylland circulerer flere, end de allerede indkomne, Petitioner og en garanterende Forandring i Statsforfatningen, er det en Selvfølge, at de ikke ville erholde flere Underskrifter af Embedsklassen; men dette kan ikke have videre Virkning, end at de blive forsynede med saa meget færre Underskrifter. Den jydske Stænderforsamling, der af de allerede indkomne energiske Petitioner har taget Anledning til at nedsætte en Comitee, tæller selv i sin Midte endeel kgl. Embedsmænd, men disse ere for største Deelen ligesaa frisindede som almeenagtede Mænd, hvis Charakteerfasthed er Borgen for, at de ikke ved nogen ydre Paavirkning ville lade sig afholde fra frit og aabent at lægge deres og deres Medborgeres Overbeviisning forDagen, saameget mindre som ingensomhelst kgl. Tilkjendegivelse kan gjelde Mænd, der hvad end deres Stilling og Embedseed udenfor Forsamlingen paalægger dem, forØieblikket beklæde deres Sæde, ikke som kongelige Tjenere, men som Folkets eller Statens Repræsentanter, derkun skulle følge deres Overbeviisning og ene tale efter deres Samvittighed, uden Hensyn til noget Menneskes Villie eller Uvillie. Men er der saaledes ingen Grund til at befrygte, at den omtalte kongelige Tilkjendegivelse kunde have nogen Jndvirkning paa de retsindede jydske Stænders Behandling af de folkelige Andragender, saa er der derimod megen Grund til at vente, at Stænderne i Viborg ikke ville betjene sig af et saa dobbeltydigt Middel som det at indsende Folkets Petitioner til Regjeringen, men at de i deres frie og uafhængige Egenskab som den udvalgte Forsamling, af hvilken Kongen vil høre Sandheden og Retfærdighedens Raad, selv optræde som Tolk for deres Medborgere af alle Stænder og alle Classer. (Kbhp.)J Løverdags afsagde Hof= og Stads=Retten Dom i den mod Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten", L. C. Grune, anlagte Sag for formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, ved den i bemeldte Blads Nr. 157 for indeværende Aar indførte Artikel angaaende den i Odense nedsatte Militaircommissions Virksomhed. Redacteuren idømtes en Mulct af 50 Rbd. Sølv, samt tilpligtedes at udrede Sagens Omkostninger.
Viborger Samler, 1840-11-12
J Justitssagen contra Arrestanten Urtekræmmer Fouquier Tainville Schou for mislig Omgang ved hans Fallissement, er den 7de ds. ved Høiesteret afsagt følgende Dom: F. T. Schou bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. (Ved Landsoverretten var han dømt til at arbeide 1 Aar i Kbh. Forbedringshuus.)
Viborger Samler, 1840-11-12
Cancelli-Circulairet, angaaende Giendøberne, har ikke indjaget mere Skræk i dem, end at de, efter hvad et Rygte forsikkrer, i forrige Uge skal have holdt Communion i Aabenraa. (L. F. St. Td.)¬
Viborger Samler, 1840-11-12
J en Skov i Nærheden af Hovedlandeveien imellem Kjøge og Vordingborg, "Herfølge Hestehave, kaldet, er fundet Liget af en ubekjendt Mandsperson. J en Lomme i den Afdødes Vest fandtes en Enrigsbankdaler=Seddel og 16 s. Tegn. (Ove Th. Av.)