Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-05
Den nylig for falsk Seddelfabrikation til 16 Aars Fæstningsarbeide dømte Malersvend Hardt havde fra Aaret 1837 af drevet denne Fabrikation, nemlig af Een=Rigsbankdalersedler, hvilke han forfærdigede ved Hjælp af en Kobbertrykker-Haandpressesamt Kobberplader og Stempler. De fabrikerede Sedler, hvis Antal Arrestanten havde anslaaet til c. 7 a 8000, havde han, med Undtagelse af sex, hvormed han anholdtes, efterhaanden udgivet, og ere deraf omtrent 4000 under Forhørene tilstedekomne, for hvilke Vedk. have erholdt Erstatning. (Fædrel.) Fra Altona er indsendt følgende Adresse til den holsteenske Stænderforsamling: Den befindige og kraftfulde Tænkemaade, som de holsteenske Stænder atter have lagt for Dagen i deres Tak=Adresse til Hs. M. vor kongelige Hertug, hvori de, strax i Begyndelsen af deres Sammenkomst i indeværende Aar, have betegnet den Vei, hvilken de som Repræsentanter for Landets Rettigheder og Nationalitet ere kaldede til at holde sig paa, gjor det til en behagelig Pligt for underskrevne Borgere og Jndbyggere i Staden Altona, herved offentligt at udtale de Taknemmelighedsfølelser og den Anerkjendelse, som Stænderforsamlingens Opførsel har fremkaldt i hele Landet. Men ikke alene Tak for det betydningsfulde Jndhold af Stændernes Adresse til H. M. vor kongelige Hertug ansee Undertegnede sig forpligtede til at bringe; de ansee det for en ikke mindre paatrængende Fornødenhed her at forelægge deres Anskuelse om en Tildragelse, der har opfyldt hele Landet med den retfærdigste Uvillie. Naar nemlig den Roeskildske Stænderforsamling med stor Majoritet har sluttet sig til een af dens Deputeredes Andragende om at Hs. M., for at bevirke Statseenheden, maatte ville incorporere Hertugdømmerne i det danske Rige, naar fremdeles den kongl. Commissarius i bemeldte Forsamling har vovet at betegne ovennævnte Andragende som høist værdigt til at anbefales til Hs. M.s Overveielse, saa nære de Undertegnede tilligemed alle Landets Jndvaanere den urokkelige Tillid til H. M. Kjærlighed og Retfærdighed imod alle Undersaatter, at han paa det meest afgjørende vil være ugunstig imod den Roeskildske Forsamlings lovstridige Provocationer, der sætte Hertugdømmernes statsretlige Tilstand og Nationalforhold i Fare, og imod den derværende kongelige Commissarii Yttringer. Men tillige vedgaae de det at være deres moralske Forpligtelse, for den holsteenske Stænderforsamling, hvis Betydning beroer paa det statsretlige Grundlag, som den Roeskildske Stænderforsamling og dens kongelige Commissarius bestræbe sig for at undergrave, med klare Ord at udtale deres Overbeviisning om, at Hertugdommerne ikke ville indlemmes i det danske Rige, og paa lovlig Maade heller ikke kunne vorde det. Jo større Tillid Landet har til sine Repræsentanter, jo mere levende i Hertugdommerne den Bevidsthed er, at de holsteenske Stænder under alle Omstændigheder ville bevare deres besindige, men energiske Holdning, desto indstændigere lægge undertegnede Borgere og Jndvaanere i Altona dem paa Hjerte denne Bøn, at den holsteenske Stænderforsamling vil bevare og haandhæve Landets Rettigheder ligeoverfor den Roeskildske Forsamlings Provocationer og Yttringerne af dens kongelige Commissarius.""Den fra Kiel til den holsteenske Stænderforsamling og mod de danske Machinationer rettede Petition hedder det i Hamb. N. Zeitung" – er i mangfoldige Henseender af overordentlig Vigtighed. Den er affattet under Medvirkning af saadanne Personer, som formedelst deres grundige, historiske og politiske Kundskaber og deres Patriotisme staae i almindelig Anseelse, og som, skjøndt vel iøvrigt af forskjellig politisk Tendents, dog stemme overeens med Hensyn til dette Spørgsmaal. Ogsaa have de to tydske Partier: Schleswig=Holsteinerne og Nyholsteinerne ganske været enige i at underskrive, og de Danske kunne nu see, at denne Meningsforskjellighed her ikke vil være til nogen Fordeel for deres Hensigter. Underskrifterne hidrøre fra anseete Folk, som klart indsaae, hvad de underskreve, og ikke hare ladet sig paavirke af Overtalelse; man finder saaledes deriblandt samtlige Lærere ved det herværende Universitet, lige indtil de to bekjendte danske propagandistiske Professorer Paulsen og Flor, samtlige Geistlige ved den herv. protestantiske Menighed, Byens Embedsmænd, Kjøbmænd, Advocater &c. Havde Petitionen været mere almindeligt bekjendt, saa vilde sikkert enhver Borger og, med Undtagelse af enkelte Danske og Over Appellationsraaderne, enhver Jndvaaner have underskrevet. Maaskee ville de øvrige Jndvaanere endnu i en senere indgiven Erklæring ogsaa tilkjendegive deres Samstemning, og der tales om, at det Samme muligviis ogsaa vil skee i alle øvrige Stæder og Districter i Hertugdømmerne.