Københavns Adresseavis, 1768-11-23
15) Fremmede Kiøbmænd og Kræmmere, som reyser til Markeder, skulde give Tolderen en Eedelig bekræftet Fortegnelse paa deres Vahre, og betale Told og Licent af de solgte Vahre, nemlig de som handler med Pretioses, Guld, Sølv, Fløyel, Silke, Klædes= og Uldenne Vahre, item Hatte= og Bundtmager=Arbeyde, af hver Rdlr. 1 1/2 s. i Told og 3 s. L. i Licent. De som handler med Lærreder, Zirtzer og Jern=Kram, af hver Rdlr. 1 s. i Told og 2 s. i Licent; men af alle andre 6 Penge i Told og 1 s. i Licent De usolgte Vahre maae Kiøbmændene enten lade staae der paa Stædet til næste Market, eller og tage dem med sig uden at betale Told og Licent deraf, men i sidste Fald skal de have en Attest af Tolderen paa det Sted, hvorhen Vahrene angives at henføres. 16.) Alle fremmede Viine, Røg= og Snuus=Tobak, Caffec, Thee, Choccolade, Tintøy og Hør, som med andre Vahre bringes tillige til Market og sælges, skal Specialiter Edelig angives, og ikke fortoldes efter Procent, men efter Told= og Licent=Rullens Taxa. 17.) Jngen maae drage omkring med Kramvahre at sælge i Landet, undtagen til Markederne, med mindre han paa det første fælleds Toldsted har rigtig betalt Told efter Told=Rullen, og har i den Henseende en Told=Seddel hos sig; alt under Vahrenes Confiscation. 18) De af Landets Jndvaanere, som reyser til Markeder, og har fortoldet deres Vahre ved Jndførselen, betaler siden intet videre deraf. 19) Skippere og Kiøbmænd, som kommer til Vands, skal, saasnart de kommer i Havnen, melde sig hos Tolde ren, indgive en under deres Haand rigtig forfattet Disignation over deres Ladning, og ikke lade bringe det ringeste ud af deres Skibe, førend Tolden og Licenterne deraf ere betalte, og hvad urigtig angives eller forties, skal confisceres og beregnes. 20) Jligemaade skal de, førend de afseyler igien, give en Specisication til Tolderen paa hvad de har indladet, betale Told deraf, og maae ikke seyle bort, førend der er skeet Visitation, under Confiscation eller og Skibets For 21.) Naar der ankommer Vahre og Qvæg til de private Toldsteder, og transporteres derfra videre til de Steder, hvor der skal betales fælleds Told, saa skal saadan fælleds Told deraf betales; men paa privative Toldstederne betales intet af de Vahre, som ere destinerede til Fælleds Toldstederne; men hvad der passerer til saadanne particulaire Toldsteder i dette Hertugdom, skal fortoldes ved et Fælleds Toldsted. 2) Qvægs og Vahres Ind= og Udskibning paa Kloster og Adelig Grund forbydes gandske, under Vahrenes Confiscation og exemplarisk Straf. Klosteret eller det Adelige Godses Eier, som conniverer saadan Snighandel, skal og første Gang bøde 200 Rdlr., men om oftere dermed betreffes, belegges med vilkaarlig haardere Straf. Dog undtages herfra hvad som behøves til Bygnings Materialier paa Klostere eller Adelige Godser, som de maae lade indbringe til næste liggende Havn, men være pligtige at anmelde det ved nærmeste Toldsted, og imod deres Eedelge indleverede Certification faae en Frie=Seddel, som de i fornøden Fald kan producere. Ligeledes skal det og forholdes med Korn, Qvæg og Vahre, som er avlet paa deres Gods naar de ville udskibe samme. 23) De til Vogns indkommende store eller smaa Pakker eller Fade med Kram= og Kryderie=Vahre skulle ang ves paa det Sted, hvor de forbliver førend de passerer forbi Toldstederne og aflæsses, samt fortoldes og visiteres, under Confiscation af hvad som urigtig angives eller forties. 24.) Den Told=Friehed, som Prælater, Ridderskabet. og øvrige Adelige Godsers Eiere, ere forundt, skal fremdeles vedblive. Men de skal ved egenhændig underskreven og forseglet edelig Certification bevidne, at det Qvæg, samt Producter, som de lader udføre, er opelsket og avlet paa deres eget Gods og Grund. Skulde nogen Forvalter i den Henseende give urigtig eller falsk Attest, skal han ansees og straffes som en Falsker. 25) Virkelige Raader og de som ere ligeagtede med dem, saavelsom Præsterne, nyder og fremdeles Friehed for Told og Licent, ligeledes imod edelige skriftlige Attester. Det samme giør Professorerne og Occonomus ved Universitetet Kiel. Men alle andre Civil og Militaire Betientere, og ligeledes Enkerne af de Mænd, som har været benaadet med Told=Friehed, skulle være pligtige at betale Tolden. 26.) Paa det at det ikke skal gaae i Langbrag med den Certifications Udstædelse, som de Personer ere skyldige at give, der ere forundte Told=Friehed, eller at Told=Betienterne skal foraarsages megen Umag med sammes Jndsamling: saa er befalet, at intet laae afleveres til Told og Licent frie Personer, førend Certificationerne ere indleverede. 27.) Hvad som behøves til Hofstaterne og Hofholdingerne, passerer Toldfrie, imod Troeværdige Attester, 28.) De som boer i Marschlandene, betaler ligeledes Told og Licent. 29) Til Told=Seddeler skal den Herres stemplede Papier briges, som har Regieringen dette Aar. 30) Paa det at intet Underslæb skal skee med Hestes Udførsel til den ene eller anden Herres Troppers udforder, lige Remonte, saa skal Tolden herefter uden Forskiel betales ved Toldstederne. 31.) Tings Fortoldelse, som er sat efter dets Værd til et vist Procent eller til Rdlr., skal skee efter Jndkiøbs. Prisen. 32) Juvelerere skal ligeledes fortolde hvad de afsetter, og cedelig anmelde hvor meget de har afsat, endog paa Lande, paa Herregodser. 33.) Om nogen Kiøbmand eller Kræmmer skulde indbringe og sælge Vahre, som han ikke kan bevise at have fortoldet, eller som ikke findes i Told=Registerne at være angivne og fortoldede, da skal Vahrene confisceres. Denne Forordning er dateret Kiel den 11 Maji 1768.