Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-22
Udlandet. Spanien. Strax efter Kongens Befrielse talte Man om, at D. Victor Saa skulde ophøre at være Minister og Skriftefader, og om en almindelig Amnestie; men ved Decretet af 19de November blev Sacz og de øvrige Ministre fuldkommen bekræftede i deres Poster, og Amnestieloven var efter det Forstag, som Saet havde indgivet, saa stræng og indeholdt saamange Undtagelser, at Justitsministeren modsatte sig den af alle Kræfter, og selv Kongen fandt, at den var for haard. Dette hele har nu faaet en ganske anden Vending, og det, som det synes, ved Dronningens og Kongens Broders, skisær ved russisk og fransk Jndflydelse. En Forandring er foregaaet med Ministeriet, der vilde være total, naar ikke Marineministeren Salazar, der ogsaa har contrasigneret den herom udstædte Forordning, havde beholdt sin Plads. D. Vict. Sae; er nemlig afgaaet baade som Udenlandsminister og Kongens Skriftefader, men er derimod bleven Biskop af Tortosa, og Æresmedlem af Statsraadet. J hans Sted er kommet Marqvis v. Casa Jrujo, som Statsminister og Secretair for det Udenlandske; Gen. Lieut. de la Cruer blevet Krigsminister, Hr. Heredia Justitsminister, og forhenværende Directeur for Jndkomsterne, Balleste ros er blevet Finantzminister. Endvidere har Kongen ved et allerede af Casa Jrujo undertegnet Decret, igjen indsat Statsraadet, hvori Kongen selv, eller i hans Sted Jnfanten D. Carlos, og i hans Fraværelse Jnfanten D. Franciseo skal præsidere. Bisiddere ere: Hertugen af S. Carlos, de Hr. Juan Perez, Villamil, Ant. Vargas Laguna, Ant. Gomez Calderon, Juan de Erro (forhen Finanzminister), Jose Garcia de la Torre, Juan Ant. Rojas og Statssecretairerne. Jstedetfor Hertugen af Jnfantado, der havde forlangt sin Afskeed, som Præsident for Raadet af Castilien, er udnævnt Martine, de Villela. Denne uventede Forandring har nu paa eengang igjen oplivet det næsten allerede tabte Haab. Den 6te December (Dronningens Fødselsdag) venter Man, at Amnestiedecretet vil udkomme, og det saameget sikkrere, som selv de offentlige Blade tale derom. Ogsaa synes det, at Jnqvisitionen. uagtet alle Munkenes Bestræbelser, ikke meere vil blive indført. Der fortælles i den Anledning, at da nylig en Deputation af Kanoniker og Munke blev ført frem for Hs. Majestæt, faldt Ordføreren paa Knæe og sagde: "Senner, vi forlade ikke dette Sted, førend Ed. Majestæt lover os. Gjenindførelsen af den hell. Jnqvisition, hvortil Monarken svarede: "Da faaer Jlænge at ligge." Derimod ville Udsigterne paa en anden Side ikke opklare sig, nemlig til at faae det Laan anerkiendt af Regjeringen, der er gjort i Constitutionens Tid. En Hr. Paris har nemlig nylig været i Madrid, for i sit og D. HH. Rothschilds Navn at slutte et nyt Laan, hvorved Anerkjendelsen af de Ældre skulde være en Hovedbetingelse, men har maattet reise tilbage med uforrettet Sag, og den madrider Hoftidende siger derom: "Aldrig vil den kongl. Regjering tilbagebetale de Penge, der ere laante til Ferdinand VIIs Bødler og hans Folks Undertrykkere." Man begriber imidlertid ikke, hvorledes Spanien ved saamange Udgivter længere kan hielpe sig uden Laan, uden det skulde faae en saadan Hielp fra Frankerig eller Rusland, som Man ogsaa ymter om. De, der vare ansatte ved de forskjellige Embeder under den comstitutionelle Regjering og fulgte med den til Cadix, have forlangt det Resterende af deres Gage, og Pas til deres Hjem. Angaaende det Første er der befalet, ikke at udbetale Penge til Nogen, der for at have fulgt de Revolutionaire, er ved Decretet af 30te October entlediget fra sin Post. Hvad Pas angik, kunde de henvende sig til Øvrigheden. De mange herværende Revolutionaires Frækhed og Forstokkelse, hedder det fra Madrid, giver daglig Anledning til utallige Hæftelser især blandt Nationalgarden, der førde Franskes Jndtog vare en Skræk for alle retskafne Folk. Underligt nok, at disse Omstændigheder kunne vedvare, efterat 10 til 15000 Mennesker have forladt Staden. Som det gaaer i Madrid, gaaer det og andre Steder; de Constitutionelle sove ikke. J Galicien og Asturien og andre Steder har Man opdaget Sammensværgelser og arresteret mange Mennesker. Fra Barcellona klager Man meget over de Constitutionelles Arrogance, Man spotter den nye Øvrighed og Jngen tænker paa at forlade sin Post. Det at Mina indsatte Statsraad sidder endnu, endog med den af Roren udnævnte Assessor. De "afskyeligste Subjecter, gaae ustaffede omkring paa Gaderne, medens Andre beklæde de første Poster. J Cadix synes Man ei heller at være Kongen altfor hengiven. Ved hans Tilbagekomst til Hovedstaden blev anbefalet en 3 Dages Jllumination i Cadix, men allerede den anden Dag bleve Vinduerne slagne ind.