JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Saar, den 31 October. Her seer det overalt meget farligt ud. Man har Efterretning, at den Kellermannske Armee vil i forskiællige Afdeelinger tage Veyen over Saarlouis og Diedenhofen, (Thionville) igiennem Waldlandet og Saargau, hvorfra den gaaer videre lige til Trier. Da man her er gandske blottet for Tropper, saa kan man ved en saa betydelig Giennemmarch ikke vente at blive forskaanet for Ubehageligheder. Det Keiserlige Corps, som under General Brentand stod i Leyr imellem Tavern og Konz, begav sig i Gaar paa Marchen til Trier, hvor der allerede er fuldt af Preussere, og hvor der hver Dag ventes flere, for at gaae til Coblenz. Man har advaret Jndvaanerne at forsyne sig med Kiød, Grønt, Øll, Brændeviin og andre Levnetsmidler, for imod en billig Betaling at kunne levere Cantonneringsqvartererne det Fornødne; men dette vil i et saa udtæret Land, som dette, falde høyst vanskeligt. Kort: Udsigterne ere skrækkelige, og Enden paa Alt tegner kun meget slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Regensburg, den 4 November. Jnstructionerne i Henseende til den ventilerte Kriig ere vel fra de fleste Hoffer indløbne, og Riigskrigen synes at være udenfor al Tvivl. Jmidlertid skal endeel af de mægtigste Rigstænder have fundet Sagen heel betænkelig, da de ansee det uovereensstemmende med de tydske Riigsundersaatters Vel, at begynde en saadan Kriig paa en Tid, da der hersker virkelig Mangel paa Mundprovisioner, og Priiserne stige hver Dag høyere. Som bekiendt, blev Qvægavlen i Tydskland betydelig svækket ved den uhyre Udførsel under den americanske Kriig. Ved Tyrkekrigen formindskedes Tilførselen af Ungarnske Stude, og siden de franske Uroeligheder kom ret i Gang, have 30000 Emigranter søgt deres Ophold i Rhiinegnene. De Lüttichske og Brabantske Gæringer og dette Aars stærke Troppe Marcher have kostet saamange Levnetsmidler, at en Riigs armees Proviantering er for nærværende Tid underkastet næsten uovervindelige Vanskeligheder; i det ringeste vilde en saadan Operation giøre alting usigeligt dyrt for de stakkelsundersaatter. - Og dog forsamles Rigsdagen i Nor gen, for at giøre Udslaget; hvormed man inden 3 Dages Forløb meener at blive færdig i alle tre Riigscollegier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Paris, den 5 November. De nyeste Beretninger fra Chamber melde, at den Savoyiske Kongres ey allene har erklæret Kongen af Sardinien for at have mistet dette Land, men endog alle Geistlighedens Godser i Savoyen for Nationalgodser, ophævet Klosterne, seqvestreret de udvandrede Adelsmænds Eiendomme, og besluttet at sælge disse, saafremt Emigranterne ey inden en fastsat Termin komme tilbage. Vor National-Gazette forsikkrer, at Kongen af Sardinien har i to hele Dage grædt over Savoyens og Nizzas Forliis, og i sin store Bedrøvelse ey villet see nogen af sine Hoffolk og andre Store. Den lægger hertil endda een Omstændighed, som man vel ikke kan indestaae for, men hvorefter man paa Slotsporten i Turin har fundet opslaaet disse Ord: "J Aaret 1792 kongelig Værdighed uden Kon J Aaret 1793 Konge uden kongelig Værdighed!
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Fra Boulogne og flere Stæder har Nationalconventet faaet Efterretning, at en stor Deel Emigranter komme tilbage til Frankerige. Magistraturerne giøre idelige Forespørgseler, hvorledes de skulle behandle disse Ulykkelige. Det imod dem udfærdigede haarde Decret var let givet; men naar man vil vise sig retfærdig, bliver det overmaade vanskeligt at exequere. Og man kan umueligen sætte dem, som af Skræk over Mordscenerne den 2 September forlode deres Fædreneland, i Classe med dem, som have opegget fremmede Magter imod det franske Frieheds=System.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
General Custine viser sig som en uforsonlig Fader mod sin eneste Søn, som for Krigens Udbrud var Gesandt i Berlin, og gik over til Emigranternes Partie. Han sagde i denne Anledning til sine Dragoner, førend han brod op fra Landau: "Min Søn, som endnu var det eneste, der bandt mig til Verden, har glemt sin Pligt; er gaaet til Prindserne, som jeg forlod, og har ey villet følge mine Raad. Borgere, den Ære, der besiæler mig, bød mig at skye Hoffes Troeløsheder. J kunne forlade Eder til, at jeg er fuldkommen Republicaner. Følger mig, lader os seyre eller døe sammen. Jeg er Eders Broder, og Ven. Jeg er fornøyet med Lidet, jeg ligger paa Halm ligesaavel som J; men, dersom vi seyre, hvor behageligt vil det da ikke være, under Laurbærskygger at hvile paa Myrther. – Dersom det ikke er enten en Skrive eller Trykfeil i hans sidste Brev til Nationalconventet, saa har han hos en Banquerer i Frankfurt bemægtiget sig 14 Millioner Gylden, som laae der for østerrigsk Regning. Formodentligen er det kun 1 Million og 400000 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Maynz, den 7 November. J Morgen bliver der i vores Club fremlagt to Bøger, en rød og en sort, og alle denne Stads Borgere og Jndvaanere af Mandkiønnet fra 21 Aar og derover indbydes til deri at antegne deres Navne; de, som ønske den nye Constitution, i den røde, og de, som ville beholde den gamle, i den sorte. Enhver, som udebliver, ansees for at være blandt sidstmeldte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Brüssel, den 8 November (over Holland).¬ J nogle Dage har man her hørt en stærk Kanonade men i Forgaars var den imellem 11 og 3 Slet saa hæftig, at Jorden i Nærheden af denne Stad rystede, og man kunde tydelig i alle Gaderne høre Bulderet. Endskiønt den Brüsselske Courant af 6te hujus meldte, at der i de sidste Dage ey var passeret noget af Betydenhed, saa erfarede man dog alt for snart det Modsatte. Man har nemlig vis Efterretning, at Mons har den 7de om Morgenen maattet overgive sig til Franskmændene. Alle Beretninger stemme for det meste der overeens, at Franskmændene i nogle Dage have med en stor Magt uophørligen foruroliget Østerrigerne; at de havde leyret sig paa Slætterne ved Quiebrain, Binch og længer opad; at der den 4de var ved Bossu forefaldet en Træfning, hvori St. Chislain var blevet erobret, at den franske Armee derefter var rykket frem til Frameries, en Miil omtrent fra den Østerrigske Armee, hvorpaa der den 5te var fulgt et almindeligt Angreb, i hvilket der fra begge Sider var fægtet med Løvemod, at Franskmændene, uagtet deres store Overmagt af Folk og Kanoner, vel vare nogle Gange drevet tilbage, men at de tilsidst, da de med Sabelen i Haanden havde bemægtiget sig det Batterie, der bestrøg Mons, havde opfordret Staden, med det Tilbud, at Besætningen maatte have frie Udmarch til Luxemburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Da man nu afslog Opfordringen, begyndte man igien at kanonere, men søgde dog at skaane Staden saameget mueligt. Jmod Aften blev Staden anden Gang opfordret; man fik atter Afslag; og der blev Natten derpaa ikke synderlig skudt. Men den følgende Morgen (den 6te) bemægtigede man sig med stormende Haand Stadens største Batterie, som man ey kunde bringe til at tie, og da Besætningen, der bestod af 2 Batailloner, havde trukket sig ud af Staden, faldt denne henimod Middag i Franskmændenes Hænder. Den Østerrigske Armee retirerede til Cazignon. Den 7de var Hovedqvarteret i Braine le Compte, men det ventedes at blive forflyttet herhid til Brüssel. – Man regner de Dødes Antal paa fransk Side til 7000, og paa keiserlig Side 5000 Mand. Af Regimenterne Bender, Blankenstein, Coburg og de Latour ske Dragoner er blevet meget faa Mand tilbage. Jblant de dræbte østerrigske Officerer ere General Starray og Oberst Baron Keim af det Benderske Regiment. Obersten for de Blankensteinske Husarer, Greve Havdick, er dødelig blesseret. Man forsikkrer ogsaa, at Generalerne Clairsait og Beaulien ere farligen saarede. – Efter Deserteurernes Udsigende have Franskmændene været over 120000 Mand stærk, og af firesindstyve 36 Pundiger skudt med Kartætsker paa Østerrigerne, hvilket har gjort uendelig stor Skade. – General Dumourier skal have sendt et stærkt Corps til Dornick, for at bemægtige sig denne Stad, og falde ind i Flandern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Amsterdam, den 10 November. Vi have her vigtige Tidender fra Brabant. Uagtet Østerrigernes anseelige Magt og deres haardnakkede og tappre Forsvar, have Franskmændene dog seyret, og erobret Bergen (Mons), Meenen, og den Deel af det vestlige Flandern, som ligger imellem sidstmeldte Stad og Ypern. Deres seierrige Armee truer nu Brüssel og flere af Landets indre Stæder, ja deres store Overlegenhed vil tvinge Østerrigerne til at forlade disse Provindser, for at trække sig til Limburg og Luxemburg. Blodbadet skal paa begge Sider have været ubeskrivelig stort Harlem, den 10 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
J vores Courant af 8de hujus læser man Følgende under Artikelen Brüssel den 5te November: "Greve Clairfaits Armee har i en meget slet Tilstand naaet Mons. De ulykkelige Soldater have ved Uheld, Sygdomme og forcerte Marcher liidt saameget, at i det ringeste Fierde delen af Armeen er bortsmelter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Hanau, den 10 November. Franskmændene have nu forladt Bergen, Vilbel, Sect bach og det Nauheimske Saltværk, og slaaet deres Leyr paa denne Side Høchst, hvorhen der ogsaa skal være endeel af den Frankfurter Garnison paa Marchen. J Wetterau skal der i disse Dage være forefaldet en Træfning imellem Hesserne og Franskmændene, til Tab for disse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Den Keyserlige Armee i Breisgau er 24000 Mand stærk, og skal til Foraaret udbringes til 70000 Mand under Prindsen af Coburgs Commando. Custines Armee er fra General Kellermann blevet forstærket med 10000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Leipzig, den 10 November. Fra Schwaben meldes atter om den franske General Birons nærforestaaende Anmarch med 40000 Mand, for imellem Strassburg og Huningen at gaae over Rhinstrømmen, besætte hele Breisgau, og borttage alle der værende Keiserlige Magaziner. Endnu den 3die hujus havde man ikke hørt noget til bemeldte Armee. Jmidlertid lever man i hele Marggrevskabet Baden i den største Bekymring. Marggreven, der, som det hedder, ey har kunnet nægte General Biron den begierte Giennemmarch, har anden Gang maattet forlade sit Carlsruhe, og Prælaten von Schwarzack er flygtet til Biergegnen. Til de mange Rygter, for hvilke man ey kan indestaae, maa regnes dette: at Landgreven af Hessen-Cassel har besvaret den afskyelige og en General uanstændige Erklæring, som Custine havde ladet aftrykke i den Maynziske Tidende, udsat en Præmie af 2000 Carolins paa Custines Hoved, og lovet sine Bønder to Aars Friehed for alle Afgivter, naar de vilde bevæbne sig til Landets Forsvar, hvilket allerede 9000 strax skal have gjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Nederelven, den 15 November. Over Frankerige er indløbet den Efterretning, at den Svensk Vestindiske Øe St. Barthelem er den 1ste September ødelagt af den skrækkeligste Orcan, man i Mands Minde der kunde erindre sig. Ni der i Havnen liggende Skibe ere undergaaede, og alle Huse i Bayen ruinere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
J Staden selv talte man 56 indstyrtede Bygninger; paa hele Landet ere kun 7 blevne staaende, og endeel Mennesker have derved sat Livet til. Over Engeland har man ogsaa fra Vestindien den Tidende, at der den 16de September har været en nye Opstand i Martiniqve, og at man ikke vilde lade de 2000 Mand komme i Land, som under Rochambenu den Yngres Commando vare didsendte fra Frankerige; hvorfor de paa 9 Transportskibe maatte gaae til Søes igien, og proviantere sig fra de Engelske Øer. - Ogsaa i Honduras=Bayen skal der have været en Opstand imod den spanske Regiering, hvorved Gouverneuren skal være dræbt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Altona, den 15 November. Ved Postens Afgang fra Amsterdam havde man der den Beretning, at Franskmændene havde trænget sig frem til Brüssel, at de havde bemægtiget sig denne vigtige Stad, og at Erkehertuginde Christine med sin Gemahl, Hertugen af Sachsen Teschen, havde taget Flugten til Antwerpen og den Hollandske Grændse. – Denne Beretning er i Gaar bekræftet fra en anden sikker Haand. – J Haag have Generalstaterne, de Hollandske Stater og Statsraadet, strax holdet en Conference, for at raadslaae og Republikens nærværende critiske Forfatning; da det Land, som næsten i 100 Aar have været den som en Barriere imod Frankerige, nu var ligesom oversvømmet af franske Armeer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Fra Jtalien meldes, at Kongen af Sardinien lader alt det overflødige Sølvtøy fra alle Klostere og Kirker bringe til Myndten, og at han har indbudet adskillige rige Particuliers til at giøre en ligedan Leverance. Hs. Pavelige Hellighed lader recrutere et Corps af 4000 Mand Landmilice, af hvilke Rom skal besættes og beskyttes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Kiøbenhavn, den 23 November. J Gaar Aftes blev Hs. Kongelige Høyhed Prindsesse Sophia Frederica lykkelig forløst med en Prinds, J Tallotteriets 493de Trækning i Wandsbeck, den 15de November, udkom følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke, for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Ligeledes kan og faaes Revolutions=Almanak, med 12 Kobbere og paatrykte Vignetter 1 Rdlr. 2 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere. Sielens aandelige Lyst-ange, udi hvilken en Guldelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Glid haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-23
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Kjøbenhavns No. Aar. Aal. uun. liner. nu Post-Tidende. maal. til Mandagen, den 26 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Den officielle Advocat, som bliver beskikket til Ludvig den Sextendes Defensor, skulde, efter Manuels Forslag, være under Lovenes Beskyttelse, men man giorde derved den Anmærkning, at dette faldt af sig selv, og at det var en Fornærmelse imod det franske Folk at tage det i Tviol. Den berømte Linquet skal allerede have tilbudet sig at plaidere Ludvig den Sextendes Sag. Man har tilstaaet Kongen og den Kongelige Familie en Doctor og Apotheker, som kiende deres Legemsbeskaffenhed, samt 2000 Livres til smaae Udgivters Bestridelse, over hvilke dog Varetægts Commissarier er skulle holde en Controll. Municipalitetet har ogsaa betalt Maire Pethion de 2000 Livres, som han havde forstrækket Ludvig den Sextende med, da han ganske pengeløs blev indlogeret i Temple.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
J de sidste Dage har det her i Paris været meget roeligere, end man havde formodet det, og i Gaar meldte General-Commandanten Santerere Nationalconventet, at Roligheden var fuldkommen tilveyebragt, og at den offentlige Magts Tieneste forrettedes med største Jver og mueligste Nøyagtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Brüssel, den 9 November. Om Slaget ved Frameries den 6te hujus have vi ikke faaet nogen tilforladelig omstændeligere Beretning. Jmidlertid skal Seyeren paa denne Dag have kostet Franskmændene henved 15000 Mand. Vort Forliis er vel af mindre Betydenhed, men Troppernes Adspredelse er desværre altfor vis. Selv gamle Krigsmænd fra vor Armee, som have bivaanet dette mærkværdige Slag, maae tilstaae, at de aldrig have seet nogen Armee stride saa rasende som Franskmændene paa bemeldte Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
General Dumourier har ladet Friehedstræet plante i Mons, men holder saa stræng Disciplin, at ingen Uorden kan befrygtes. Han har ladet fire Galger opreyse, og bekiendtgiøre, at enhver, han være Borger eller Soldat i hans Armee, som begaaer Plyndringer eller andre Udsvævelser, skal strax hænges. Denne Strænghed og Forsigtighed har igien sat lidet Mod i denne Stads Borgere; men de meest Formuende have taget Veyen til Holland. De franske Emigranter tage over Hals og Hoved Flugten baade Nat og Dag. Hestene ere ved denne Leylighed saa vare, at man har maattet betale 10 Louisdorer for Befordring herfra til Antwerpen. J Breda har man, som fortælles, spærret Portene for de Flygtende. J Antwerpen, hvor der for nærværende Tid ingen Tropper er, blive de, som ville flygte, af Pøbelen mishandlede og udplyndrede. Her begynder man nu paa det samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Jmidlertid gaaer Franskmændenes Jndmarch fra alle Sider meget hurtig. Stæderne Dornick, Kortryck, Ypern, Menin, Ath, og hele Flandern, undtagen Gent, ere efter adskillige Træfninger og Skærmydseler allerede i deres Hænder. Ogsaa her kan vi hvert Øyeblik vente deres Ankomst. Vor Armee vedbliver at trække sig tilbage, og staaer nu ved Hall, 4 Mile herfra. General Du mourier har faaet 45000 Mand friske Tropper, og fører med sig et frygteligt Artillerie, der ligesom Linietropper fyrer pelotonviis, og for hvilket alting maa falde. Overmorgen siges den franske Avantgarde at ville rykke herind. – Man forsikkrer, at Desertionen ved vor Armee er meget stærk, og at Generalerne over denne Omstændighed ere i den yderste Forlegenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Hoffet og Gouvernementet reyste herfra i Nat Klokken 2, og efterlod sig en Depeche med den Forsikkring, at Keyseren havde besluttet, saavidt mueligt, at tilveyebringe den fornødne Tillid imellem sig og de belgiske Undersaatter, at han derfor vilde uforanderlig haandhæve den Brabantske Forfatning og den gamle Landslov (Joyense Entre); og at følgelig Erklæringen af 25de Februarii 1791, skulde ansees som blot provisorisk, og som om den ikke var Ved denne Depeche finder Gouvernementet sig giort. – nu endelig i, at de saalænge suspendeerte 5 Raad faae igien deres Plads i den Brabantske Raadsforsamling; men det er at beklage, at denne Eftergivenhed vises i det Øyeblik, da Landet er oversvømmet af franske Tropper, og man allerede taler om en Capitulation af de Keiserlige Generaler med Doumourier, efter hvilken alle vore Provindser, Luxemburg undtagen, skulle afstaaes til den franske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Regensburg, den 9 November. Den berammede Deliberation om Riigskrigen er atter udsat. Man vil meene, at nogle Churfyrstelige Hoffer, have forandret deres Jnstructioner. Vist er det, at adskillige af Gesandtene fik just Dagen i Forveyen Stafetter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Hofferne ville, som man troer, tage andre Forholdsregler. Feldttøymester von Hohenlohe, som har været i Wien, har der bivaanet et Geheime Staatsraad hos Keyseren. – Man taler om en Arrestant, som formedelst sit mistænkelige Forhold ved Armeen i Champagne, er bleven sluttet indbragt til Wien. Jngen Franskmand maa uden besynderlig Tilladelse indpassere her, og de før dette Forbud her ankomne mange Emigrante er det blevet betydet, inden i Overmorgen at forlade Staden igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Wien, den 10 November. Ungarerne ville nu opoffre Liv og Blod for deres Konge, især have nogle af Magnaterne ret udmærket sig ved denne Leylighed. – Nogle Østerrigske Stæder have tilbudet Keiseren et Don gratuit og tillige et Krigstyr, men Monarken vil blot i yderste Nødsfald benytte sig af deres Tilbud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Af de paa nye til de franske Grændser beordrede Tropper marchere allerede 23 Batailloner Infanterie og 20 Divisioner Cavallerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Nederrhiinen, den 11 November. Efter adskillige indløbne Beretninger have Preusserne tre Gange angrebet Franskmændene ved Limburg an der Lahn, og tilsidst stormet løs paa dem med Bajonetterne, men vare hvergang bragte til at vige. Preusserne staae nu paa den ene, og Franskmændene paa den anden Side af Limburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Maynstrømmen, den 13 November. Af de i Maynzer-Clubben aabnede tvende Bøger har den røde, hvori man skriver sig for den nye Constitution, denne Paaskrivt: "Livsens Bog, og er prydet med Nationalfarverne; den sorte er derimod omvundet med Lænker, og har til Overskrivt: "Slaverie. – Med Generalens Tilladelse har Clubben ødelagt og bortskaffet to gamle Monumenter. Det eene af disse er den saa kaldte Burgfriede, og det andet et stort Jærn, i Form af en Steen, fastbundet med Jærnlænker, som Adolph af Nassau, da han for 300 Aar siden erobrode Maynz og skilleMaynzerne ved deres Privilegier, lod sætte uden for Tinghuuset, og sagde tillige disse trøstelige Ord: "Saasnart Soelstraalerne faae smeltet denne Steen, skulle J faae Disse Monumenters Bort Eders Privilegier tilbage. skaffelse var meget høytidelig og under en stingrende cara Musik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Harlem, den 13 November. Forskiællige Breve fra Antwerpen af 9 hujus, som ere her indløbne med en Expresser, indeholde den høystvigtige Tidende, at de samtlige Østerrigske Nederlande ere ved Capitulation gaaet over til Franskmændene. De østerrigske Tropper maae inden 12 Dages Forløb være ude af Landet, og tage Veyen over Namur. Under hvilke Betingelser, de faae denne frie Udmarch, om Luxemburg er med indbegrebet i Capitulationen, og hvor denne er undertegnet? kunde man ikke melde med nogen Vished. – Efter Breve fra Mastricht var Fyrstbiskoppen af Lüttich ogsaa passeret derigiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Haag, den 13 November. De østerrigske Nederlandes General Gouvernement og alle dertil henhørende Personer, samt de hos samme accrediterte fremmede Gesandte, have begivet sig fra Brüssel, til Ruremonde. Saavel i endeel Brabantske Stæder, som paa det platte Land, er alting i Oprør. Paa mange Stæder har man plyndret Royalisternes Huse, hvorved nogle ere blevne dræbte. Jsær er det sidste Fredag gaaet meget uroeligt til i Antwerpen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Her i Holland giøres ikke den mindste krigerske Tilberedelse; da man troer sig ganske sikker, og forlader sig paa Engelands Hielp. Derimod yttre de Hollandske Patrioter sig mere og mere, og man frygter, at Jlden om en kort Tid vil udbryde i denne Provinds. J Friesland har det allerede i nogle Dage været meget uroeligt, og i Amsterdam selv ere Gemytterne overmaade opbragte imod hverandre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Erkehertuginde Christine har, førend hun forlod Briissel, leveret Baron Breteuil 1000 Louisdorer til de franske Prindser, og 3000 til Uddeeling iblandt de fattigste Emigranter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Kiøbenhavn, den 26 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Meteorologiske Observationer. Barom. Cherm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Vinden. 19 Novbr. Varme. V. S. V. Kulde. Varme. S. V. S. V. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
Udi afvigte Uge fra den 17de Novbr. til den 24de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 18 Par. Fødte Drenge 38 Piger 40. Tilsammen fødte 78. Døde Mænd 12. Qvinder 13, Drenge 8, Piger 2, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Apoplexie 1. Barselseng 3 Brystsyge 7. Jnflammation 2, Kopper 2. Orme=Feber 1. Slag 5. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 1. Vattersoet 2. Tilsammen døde 35. Altsaa 43 flere fødte end døde. Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Ligeledes kan og faaes Revolutions-Almanak, med 12 Kobbere og paatrykte Vignetter 1 Rdlr. 2 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-26
En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s.