Berlingske Tidende, 1830-08-24
Grækenland. Den Sammos, som ved Bestemmelsen af Grækenlands nye Grændser, blev gjengivet Sultanen, har opsagt denne Lydighed, og erklæret sig for uafhængig Schaffhausen, den 10de August. "Allgemeiner Schweizerischer Correspondent, melder: I de blodige Dage, den 28de og 29de Juli, have de faa Schweizere, der vare i Paris, kjæmpet som Løver. Kun to Batailloner af Garde-Regimentet Salis garnisonerede der; den 3die Bataillon var i Rüelle; der andet Garde-Regiment Besenval i Orleans; de 4 Linieregimenter vare fordeelte, det 1ste (Blüler) i Egnen af Montbrisson (Dauphins) det 2det (de Bontems) i Egnen af L'Orient (Bretagne; det 3die (Rütimann) i Egnen omkring Nismes og Montpellier, og det 4de (Riar) paa Korsika Jfølge nyere Efterretninger er Regimentet Bleler bleven afvæbnet i Grenoble. Regimentet Salis har ogsaa dennegang hævdet dets, allerede for halvtredie hundrede Aar siden ved Tilbagetoget fra Dreux erhvervede, og siden i farlige Øieblikke fornyede, Hæder og Roes for trofast Opoffrelse. Da Alle vaklede ved Tuillerierne, flygtede eller overmandedes, stode endnu Schweizerne: de forlode tilsidst Slottet, men havde ogsaa i et eneste Compagnie 44 Døde og Saarede, dog vare de saa heldige, at kunne tage disse med sig, hvorpaa de trak sig hen til St. Cloud. Omtrent 80 Recruter i Kasernen i Gaden Babylon bortviiste med Haan Tilbud og Capitulation og forsvarede sig med det beundringsværdigste Heltemod. En af deres tappre Anførere, der, efterat have værget sig forgiæves, var nær ved at falde i den overalt fremtrængende Fjendes Hænder, gjennemborede sig med sin Kaarde, og raabte: "Jeg overgiver mig ikke!" Alle de Tappre, som overmandedes i denne frygtelige Kamp, bleve dræbte, undlagne otte, som kunde redde sig over en Muur, Rekruterne tilbødes ved Kampens Begyndelse Pardon, men forkastede den eenstemmigen. Om det andet Regiment, som laae i Orleans, erfare vi af PrivatEfterretninger derfra Følgende : "Stemningen i Paris var allerede bekjendt her, da en Coureer den 27de om Natten bragte Regimentet Ordre til ufortøvet Opbrud. To Batailloner brøde op endnu samme Nat, da Obersten, efter Præfectens Begjæring, besluttede at lade en Bataillon blive tilbage for at sikkre Byen. Lidende af Hunger og Tørst og af Omveje, fordi Marschen, gjennem Byerne allerede nægtedes, ankom Officerer og Soldaten den følgende Nat for Arpajon. Ved Indgangen var Nationalgarden allerede opstillet, og Schweizerne maatte blive paa fri Mark. Man bragte dem Vand og Brød, Officererne anvistes et Værtshuus, hvor de kunde spise. Jndvaanerne yttrede intet Had mod dem, men snarere Medynk med deres mislige Stilling; dog vilde de ikke tilstæde dem at drage gjennem Stæderne. De vidste Intet om deres Vaabenbrødre af det 7de Regiment. Man bad Oberst Besenval, ikke at sætte hans eget og hans Landsmænds Liv unyttigen i Vove; thi alle Regimenter vare slagne og Kongens Sag var tabt. J Stedet for at fortsætte Marschen til Paris, vendte han sig nu mod Rambouillet, hvor han ankom den 31te Juli filde om Aftenen. Endnu opbussede et Haab thi der vare adskillige Garde- og Linie-Regimenter; men snart faldt disse ogsaa fra, og ene Schweizerne bleve Kongens Sag troe. Men hvad kunde en Haandfuld Mennesker udrette mod det øvrige Militair, mod Nationalgaden og Massen af Borgerne det synes som om de igjen den 1ste om Aftenen ere brudte op fra Ramboillet, men hvorhen veed ingen. Derimod er den Tataillon, som blev tilbage i Orleans, i god Behold, der vederfares den intet Ondt, og Borgerne sørge for dens Sikkerhed. (Jvfr.