JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Den slesvigske Stænderforsamling. Man vil vist oftere have undret sig over den lidenskabsløse, indifferente Maade, hvorpaa den kgl. Commissarius i den slesvigske Stænderforsamling afviser Propositionerne, og over den Korthed, hvormed han fatter sig. En vis Jroni lader sig ikke miskjende i hans Svar. Det synes at være hans og Regjeringens Meening, at Forsamlingens Foretagender, ved at overskride en vis Grændse, maae falde sammen i sig selv som umulige. Regjeringen dispenserer sig derfor fra at tage voldsomme Forholdsregler, som maaskee kunde bidrage til at gjøre dens Stilling endnu vanskeligere; den giver derfor, i Tillid til Umuligheden af Forsamlingens Foretagender, sin Commissarius den indifferente, ironiske Jagttagers Rolle. Denne Jroni træder om muligt endnu tydeligere frem i Hr. Scheels Jndvendinger eller rettere sagt Forsvar for og Adoption af den gulichste Proposition. Da Hertugen af Augustenborg nemlig indvender mod denne Proposition, at den angriber en fraværende Mand (Grev Carl Moltke), svarer Hr. v. Scheel, at dette er aldeles ligegyldigt, da Greven neppe bekymrer sig om den Dom, som Forsamlingen fælder over ham, og han desuden er tilstrækkeligt repræsenteret ved Commissarius. Han udtaler fremdeles sin Forundring, ja næsten sin Beklagelse, over, at man ikke ogsaa har forlangt hans Entledigelse. Kan man vel tale tydeligere Kan man vel nu tvivle om det Standpunkt, som Regjeringen indtager ligeoverfor Forsamlingen, Præsidenten forstod strax Meningen heraf, han erklærede, at Forsamlingen med samme Ligegyldighed kunde see paa Grevens Ringeagt for dens Dom over ham, som den, hvormed han behagede at betragte Forsamlingen, og at Grunden til, at Hr. Regjeringspræsident v. Scheel ikke var nævnt i Andragendet, var alene at søge i hans underordnede Stilling, der ikke tilstæder ham nogen umiddelbar Jndflydelse paa Kongens Beslutninger. Vi see altsaa, at Regjeringen har taget sit Parti, den troer ikke paa Muligheden af nogen Fare. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Skibs- og Handels-Efterretninger. Den nylig fra Batavia til Khvn, ankomne Ladning Riis 12000 Sække) er allerede solgt til 11 Rbd. 2 Mk. pr. 100 Pd. J Korn(B. Td. handelen er det stille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Skonnerten die Zwillinge, af og til Kiel fra London, er strandet ved Lohals, paa den vestlige Side af Langeland. - En paa sin Trælast flydende Brig er indbragt til Korsholmen. – Den ved Skagen strandede Flensborger Slup sloges aldeles i Stykker, saa Besætningen ikke kunde redde sig, men blev et Rov for Bølgerne. - Paa Bornholm er strandet en preussisk Brig, der er Brag. Ved Bunkens Forstrand i Horns Herred er Natten imellem Mandag og Tirsdag inddrevet 20 Kasser med 480 Flasker Kirsebærcognac.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Fra Randers skrives, at da Seiladsen for Øieblikket er standset har et derværende Handelshuus, maattet lade et Par hundrede Tønder Korn kjøre ned til Udbyhøi, for at complettere en der liggende Engelskmands Last.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Landeiendomssalg. Gaarden Gammelgaard ved Ringkjøbing er i denne Tid af Hr. Gaardeler W. Steenberg solgt til Forvalter Gudme fra Løvenborg i Sjælland for 6,200 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Fallitter, Kjøbmand Ludvig Abraham i Odense har opgivet sit Bo til Skifterettens Behandling; ligeledes Slagter Bretschneider i Ringkjøbing og Porcellain handler Chr. Hansen i Khvn. - J Hamborg have Handelsfirmaerne S. M. Cohn og Semmy Franckelerklæret sig insolvente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Khvns Børs-Cours den 4de December. Hamborg a vista . . . . . . . . 196. Bank-Disconto. . . . . . . . . 4 PC. Do. af Banco=Vexler . . . . 4 PC. kongl. Obligationer. 102 a 102 1/2 Nationalbank=Actier . . 171 1/4 a 171 3/4
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Befordringer og Afgang. Under 27de f. M. har Hs. M. allern, besk. Cand. juris P. Møller til Cancellist i Høiesterets Justitscontoir, Cand. juris Feddersen til Birkeskriver i Møgeltønder Birk; Cand. theol. L. Simonsen til Capellan pro loco for Linaae og Dalle rup M. i Aarhuus Stift; Cand. theol. Leth og Cand. theol. B. Westesen til Adjuncter ved Aarhuus og Nykjøbing Cathedralskoler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Dødsfald. Krigscancellisecretair Hygom (52 Aar), Typograph H. Benedictus, Bolette Cohen f. Wulff (70 Aar, Cand. pharm. Mark Millianus Philippus Aarup, Frederik Fjeldsted (28 Aar), Jordemoder Jngeborg Bulow, Fru Helene Pflugmacher f. Benthien, Juveleer Joh. Lose fra Malm, Skrædermester Alstrøm, Skuespiller Balling fra Christiania, Emma Lippert og hendes Broder Otto, Conditor Garlin (58 Aar), Exam. juris Albek Mad. Moldrup, Garver Scharling, Mad. Boeg ; Alle i Khvn. Entlediget Sognepræst Betz paa Antvorskov. Uhrmager Chr. Foersom (41 Aar) i Odense. Propr. Lange til Flintholm i Fyen. Margrethe Scheel født Jæger i Stubbekjøbing. Mad. Brasen i Harris pr. Ribe. Forhenv. Viinhandler Joh. Nicolai Bock i Aalborg. Gaardeier Rasmus Jensen (forhen Forpagter paa Thustrup i Hørning pr. Randers. Toldbetjent Fredberg i Randers Aarhuus, den 7de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
J Løverdags Aftes Kl. 8 udbrød her en stærk Jldebrand paa et Fourageloft hos Gjæstgiver Larsen i Hotel royal. Jlden greb med megen Hurtighed om sig, saa Nabohusene vare udsatte for stor Fare, dog lykkedes det Brandcorpset, efter nogle Timers Forløb, at blive Herre over Jlden, efter at et Sidehuus og nogle Bagbygninger vare blevne ødelagte. Endnu i Gaaraftes brændte det i Grunden, mellem Brænde og Fourage, faa Brandfolkene flere Gange havde maattet møde, og først ud paa Natten blev Jlden aldeles slukket. Branden antages at være opkommen ved Uforsigtighed. Ankomne med Dampsk. Chr. VIII. f. Kallundb. Provst Schinnerup. Lieutenanterne v. Jessen og Neergaard, Handelscommis Cohn, Jfr. Cohn, Cand. theol. Glud, Kom. Wium, Forvalterne Neergaard og Petersen, Propr. Lund, Forv. Bang. Hestehandler Schjøn, Styrmand Schou, Gjæstgiver Schou, Forpagter Gudme med Kone, Farver Kragh, dHrr. Rask og Henckell, Discipel Ballin. Afreiste med Dampsk. Chr. VIII til Kallundb. Stamhuusbesidder v. Holstein=Rathlou med Frue og Domestiquer, Jægermester de Lichtenberg m. Tjener, Fru Generalinde v. Haffner m. Datter, Agent Herz, Cand. Eberlin, Farver Blom, Tømmermester Svenstrup, Pastor Wesenberg, Jfrne Sachmann og Michelsen, Handelsreisende Madsen, Forvalter Andersen, Kjøbm. Jürgensen og Raupach, dHrr. Thomsen og Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Jndsendt. I Anledning af et fra Veile indsendt Jnserat i dette Blads N 194, undertegnet "Flere Borgere, føler jeg mig opfordret til at erklære, at det deri Fremstillede, angaaende det ved og efter Mynstringen Passerede, i høi Grad er urigtigt. Jsærdeleshed gjælder dette med Hensyn til, hvad jeg skal have yttret den 9de f. M., hvoraf ikke en eneste Sætning er sand eller saaledes fremstillet, som det er foredraget. Vel har jeg betjent mig af adskillige af de anførte Ord, men i Forbindelse med andre, saaledes at det er langt fra at være den samme Mening. Til her, paa Grund af det anonyme Jnserat, at give en detailleret Fremstilling af Sagen, finder jeg mig ingenkunde foranlediget, skulde jeg derimod af de Tyve Herrer, dertil blive opfordret, skal jeg fremstille Sagen factisk, som den er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Dhrr. Redacteurer, som mulig have optaget hiint Jnserat, turde jeg maaskee bede om ogsaa at forunde disse Linier en Plads i deres respective Blade. Veile, den 5te Decbr. 1846. Thyge Kjer. Minoritetens Stemme, betræffende Værnepligtsagen i den til Stænderne indgaaede Petition, bestod af Auctions holder Hertz, som Repræsentanternes Formand, Oberst v. Høegh Guldberg og Skibscapt. Gaarn. Forresten maa det jo staae Enhver frit for, hos Formanden at gjøre sig bekjendt med Minoritetens til Protocollen afgivne Mening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Ved Madame Michaeline Frederikke Lihmes Grav til hendes Efterladte. Hvo kan igjennem Sloret skue, Som dækker Fremtids dunkle Vei Hvo er vel den, der ei mon gru For Døden, som han kjender ei, Og dog er Døden jo vor Ben, Som sætter Maal for Lidelsen. Men hvor den bort fra Mandens Hjerte. En elsket Hustrue river hen, Da vil man let forstaae hans Smerte, Thi Døden giker jo ei igjen, Hos Herren kun han finder Trøst, Ved ret at lytte til hans Rost. Ja, Lihmel Trøst er hos den Høie, Hos ham, som hist i Lyset boer, Hos ham, som med sit Faderøie Bevogter hver, som paa ham troer. Sog Trøst hos ham udi Din Nød, Og græd kun for Din Lines Død. Dog – lad ei Taaren evigt rinde, Husk paa, at hun har vundet Fred, At ogsaa Du engang vil finde Bag Graven Fred og Salighed, Naar Herren engang kalder Dig, Op til sin Himmel, op til sig. Men ogsaa I, som kjendte hende, Som elsked hendes ædle Siel, Hun, denne vennehulde Qvinde, Der tænkte kun paa Andres Vel, For Eder og er Trøst bered Hist i Guds Himmels Herlighed. Thi glæder Eder, Fader, Moder, Og J. som stod i disses Sted, Paa hine fjerne, lyse Kloder, Jer venter hendes Kjerlighed. Der alle Gode samles skal I Himlens lyse Stjernehal¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Bekjendtgjørelser. At min kjære Hustru, Christiane Elisabeth Sinding, født Thomsen, i Forgaars er afgaaet ved Døden i sit 72de Aar, tilkjendegives deeltagende Slægt og Venner. J min Sorg over Tabet af min Hustru har jeg den Trøst her, at hun, den Fremme og Trofaste, har vundet Salighed hisset. Ebeltoft, den 4de December 1826. N. Sinding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Min uforglemmelige Mand, Borger og Handelsgartner, Lars Andersen Gjødvad, afgik ved Døden blid og rolig den 3die dennes, i hans 88de Aars Alder. Efter 30 Aars Ægteskab staaer jeg gamle og svagelige Kon tilbage, med Haab til den Almægtige om en snarlig Gjenforening. Dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 4de Decbr. 1836. Karen sal. Gjødvad, født Andersen. Offentlig Erklæring fra den slesvigske Forening. Allerede oftere have baade Nordslesvigerne i Almindelighed og i Særdeleshed den Deel af samme, der under Navn af den slesvigske Forening" bestræber sig for at befordre Alt, hvad der for Slesvig kan være godt og gavnligt, tidligere ved adskillige Leiligheder, og nylig i en allerunderdanigst Takadresse til Hans Majestæt Kongen i Anledning af det aabne Brev af 8de Juli d. A., udtalt som sin faste Overbeviisning: "at en større Adskillelse fra Kongeriget og en større Tilslutning til Hertug dommet Holsteen, end den hidtil bestaaende, vilde være skadelig, ja i høi Grad farlig for Hertugdømmet Slesvigs Selvstændighed og Fremtids Lykke." Det kunde derfor synes ufornødent for os, at fremkomme med nogen Erklæring om, hvormeget det har stridt imod vore Ønsker, naar der i den slesvigske Stænderforsamling er gjort Forslag i modsat Retning. Men da man i den nuværende Stænderforsamling er i denne Henseende gaaet endnu videre, saa at man endog har foreslaaet Tilbagekaldelse af ovennævnte kongelige aabne Brev og den ligefremme Jndlemmelse af Hertugdømmet Slesvig i det tydske Forbund, og da vi efter nærværende Forhold have Grund til at formode, at slige Forslag ville i Stændersalen faae Majoriteten for sig; saa frygte vi for, at en fuldkommen Taushed fra vor Side i dette Øieblik muligen kunde blive anseet for at vidne om, at vi vilde være tilfredse eller idet mindste ligegyldige, hvis saadanne Andragender af Vedkommende toges til Følge. Vi finde os derfor foranledigede til, paa det Høitideligste at erklære baade for Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge og for den høie Stænderforsamling i Slesvig, og for det hele Publicum baade i Jndlandet og Udlandet: at vi ikke alene uforandret nære den ovenfor fremsatte Overbeviisning om vore Forhold til Kongeriget og til Holsteen, men at vi navnlig ville ansee Hertugdømmet Slesvigs Jndlemmelse i det tydske Forbund for en ubodelig Ulykke, da vore nationale og borgerlige Eiendommeligheder og Rettigheder inden kort Tid ganske vilde blive os berøvede, uden at vi formaaede, selv med den største Anstrængelse, at afværge det. Som Repræsentanter for den slesvigske Forening: J. From, Sognefoged i Fielstrup Sogn. J. Sørensen, Gaardeler i Moltrup Sogn. - F. Petersen, Sognefoged i Stendeerup Sogn. - Erik Jessen, Gaardeler i Vonsbæk Sogn. - K. Hansen, Sogne H. Rudbæk, Sandemand. foged i Vonsyld Sogn. i Grarup Sogn. - J. Thaysen, Gaardeler i Skrave Sogn. - P. Raun, Gaardeler i Vilstrup Sogn. H. Petersen, Gaardeler i Veistrup Sogn. - J. H. Friis, Gaardeier i Gammelhaderslev Sogn. Kjær, Gaardeier i Hygom Sogn. - J. Madsen, Gaardeier i Hjerting Sogn. J. L. Skan, Sognefoged i Sommersted Sogn. - H. Krüger, Gaardeier i Beftoft Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
At Silke= og Klædehandler Hans Holm, efter truffen Overeenskomst med sine Creditorer, Dags Dato har erholdt sit Bo extraderet til fri Raadighed, bekjendtgjøres herved Den kongl. Lands Over- samt Hof- og Stads=Rets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 2den Decbr. 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Efter Begjæring af vedkommende Kirkeværge foretages Auction paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen den 8de dennes, om Formiddagen Kl. 11, til Bortleie af Stolene No 8 og 12 i Aarhuus Domkirke. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 3die Decbr. 1846. J. C. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Tirsdagen den 15de Decbr. og paafølgende Dag afholdes offentlig Auction i Ølst i den Boet efter afdøde Rasmus Sørensen Bangs Enke tilhørende Gaard over den hele Besætning, Ind- og Udbo, deriblandt Skabe, Kister, Borde, Stole, et Chatol, et Stueuhr, Sengeklæder, Kakkelovne, Kobber= og Messing Kjedler, Jern- og Træfang, Plove, Vogne, Harver, Heste, Køer og Faar, m.m., saa og endeel Gangklæder. Auctionen begynder førstnævnte Dag ved Middagstid, saasnart Gaarden er solgt, og continuerer den paafølgende Dag. Kl. 10 Formiddag. Nørhald m. fl. Herreders Contoir i Randers, den 30te v. Bergen. November 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
De, som maatte have Noget at fordre i Dødsboerne efter 1) Dreiermester Frederik Christian Kock og 2) Dagleier Lars Christensen Hjardemaal, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer. Ved samme Leilighed indkaldes den Førstnævntes Arvinger med anordningsmæssigt Varsel til at møde og legitimere deres Arveret. En Samling i disse Boer afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 29de Decbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10. Randers Skifteret, den 24de Novbr. 1846. S. Poulsen. S. A. Roefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Af de Understøttelsesportioner, som ifølge den 11te § i Fundatsen for Oberst Hans Frises eller den saakaldte Hørningske Stiftelse skulle uddeles til 6 fattige Adels personer, er een Portion formedelst Dødsfald bleven vacant. Ansøgninger og denne Understøttelsesportion, hvortil Personer, der henhøre til Legattets Stifters og Hustrues nemlig de Frisers og Marsviners Familier, have fortrinlig Adgang, maae inden 12 Uger være indgivne til Undertegnede; hvorhos bemærkes, at Døttre og Koner af de 3 første Klasser i Rangforordningen ogsaa have Adgang til at erholde ovennævnte Legatportion. Aarhuus Bispegaard, den 25de November 1846. Brammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
En udmærket god lille Eiendom anvises til Salg af D. F. Rygaard, Skomagermester. Sammesteds kan en Dreng blive antagen i Lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Landeiendom til Salg. En god Landeiendom i Skanderborg Amt, paa omtrent 200 Tdr. Land, foruden noget Skov og en Tørvemose, i lille Miil fra Kjøbstad, er paa Grund af anden Bestemmelse strax at erholde tilkjøbs underhaanden, og tiltrædes efter Kjøderens Ønske. Vilkaarene ere særdeles billige, saavel hvad Kjøbesum som Udbetalinger angaae. Udsæden er omtrent 14 Tdr. Rug og 4 Tdr. Vinterhvede, 16 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre, foruden Bland korn og Kartofler. Jorderne ere Muld og muldlerede med Leerunderlag, indtil Taxten 16 mod 24. Mergel, hvoraf en Deel er anvendt, haves i Overflødighed. Gaarden, hvis Beliggenhed er særdeles smuk, tæt ved fiskerige Søer og omgivet af Skove, næsten mod ethvert Punkt, har nye Bygninger, opførte for faa Aar siden, og bestaaer for en Deel af Grundmuur, og hvoriblandt Vaaningshuset, der er teglhængt, afgiver en herskabelig Bopæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Nærmere Beskrivelse og Oplysning kan erholdes i Haderslev hos Redacteuren af Dannevirke, i Kjøbenhavn i Knapstedsgaard, samt hos Undertegnede. NB. Paaufrankerede Breve reflecteres ikke. Aarhuus Commissionscontoir, i October 1846. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Kongeligt Classe=Lotteri. Til første Classe af det Kongelige Kjøbenhavnske Classe=Lotteri for Aaret 1847, der trækkes den 8de Februar samme Aar, kunne hele Lodsedler a 2 s. pr. Stk., halve Dito a 1 s. pr. Do., og fjerdedeel Dito a 3 pr. Do., faaes hos W. J. A. Lemerkhuusen, Mindegade No 340.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Efter at have erholdt Borgerskab som Guld- og Sølvarbeider her i Byen, anbefaler jeg mig til det ærede Publicum, saavel inden som udenbyes, som godhedsfuld ville forunde mig Arbeide. Reel Behandling forsikkres. Min Bopæl er i Hr. Uhrmager Holstebroes forrige Bopæl paa Volden. Aarhuus, d. 24de Nov. 1846. H. F. Rygaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Eet eller to Pigebørn, som skulle nyde Underviisning i et Jnstitut, kunne til Foraaret hos en Familie her i Byen erholde Kost og Logis. De forsikkres en omhyggelig og venlig Pleie. Billet desangaaende bedes indlagt paa Adressecontoiret mrkt. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Huusleilighed i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Tvende Værelser med Kjøkken, Spise, Pulterkammer, og Pigekammer. Om Leien accorderes med Eieren Kobbersmed D. K. Høyem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Silke=Fryndser, isærdeleshed smukke sorte, passende til Kaabebesætning, er idag arriveret hos Julius Dessauer. Forede Bomulds=Handsker, saavel for Herrer og Damer som Børn, og smukke Polka-Strømper, faaes hos Julius Dessauer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Vadmel modtages til Stampning som sædvanligt hos P. Mollerup, og for god Behandling indestaaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Boghvedegryn kunne bekommes hos P. Mollerup, paa Middelgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Førstkommende Onsdag kan faaes Blodpølser hos Slagter Henrichsen paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
En Ege=Rulle, af middel Størrelse, anvises tilkjøbs P. Herskind. Et complet og smukt Kjøretøi til 2 Heste er tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Et Fortepiano af Marschals, 6 Octav, feilfrit, anvises til Salg af Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
J anstundende 11te December Termin kan erholdes tillaans, af Umyndiges Midler, 2,000 Rbd. imod vedbørlig Sikkerhed. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 27de November 1846. v. Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-07
Et Nysølvs 2 kasset Lommeuhr, hvorved var befæstet en liden Messing Kjæde, er den 28de f. M. tabt paa Veien imellem Gammelgaard og Aarhuus. Den retsindige Finder bedes mod Douceur at aflevere det paa Gammelgaard,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-09
No 200. den 9de Decbr. Onsdagen. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-09
Den slesvigske Stænderforsamling havde den 30te November antaget Constitutions Petitionen. Dhrr. Jensen og Nielsen (Flensborgs Deputerede) havde forbeholdt sig Minoritetsvotum, hvori de vel afgjort erklære sig for en Constitution, men kun for en saadan, som Hertugdømmerne kunne faae i Forening med Kongeriget. Samme Dags Aften overgaves de private Petitioner (ang, en slesvig-holsteensk Forfatning, en Tilslutning til det tydske Forbund, og om Adskillelsen af Hertugdømmernes samlede Bestyrelse med Kongerigets) til Commissarius, men da flere Dage gik hen, uden at denne enten indfandt sig i Forsamlingen eller gav noget Svar paa, om han vilde indsende Petitionerne til Landsherren eller ikke, saa forlangte man skriftligt at faae hans Bestemmelse desangaaende, men først den 3die Decbr. erholdtes den, idet samtlige Commissarius tilsendte Privatpetitioner bleve Præsidenten tilbagesendte. (Børsenhalles" Correspondent spaaer Forsamlingens Opløsning en af Dagene.)J No. 26 af St. Tidenden læses følgende Yttring af Commissarius: "Jeg gjentager herved, at jeg anseer Forhandlingerne ang. de private Propositioner for lovstridige, og at jeg paa Grund deraf ikke har været nærværende derved. Da Præsidenten, uagtet mine Jndsigelser, vedbliver dermed, saa vil han personlig komme til at bære det hele Ansvar og alle dets Følger." Derpaa har Præsidenten svaret: "Mit Ansvar beroer paa Loven, og paa Loven alene. Jngen Person og ingen Autoritet kan forøge eller formindske dette mit Ansvar. Det Ansvar, som Loven paalægger mig, skal jeg vide at bære til det Yderste."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-09
Jngen kongl. Commissarius har staaet i et saa spændt Forhold til nogen Stænderforsamling som den nuværende slesvigske, ingen har maattet udholde saa nærgaaende Jnvectiver, ingen har saaledes personlig maattet undgjælde for den Uvillie, som man nærer mod Regjeringen; men heller ingen vilde have kunne optage alt dette med den Koldblodighed som Hr. v. Scheel. Man sætter ligeoverfor ham alle de Hensyn tilside, som en Folkeforsamlings Medlemmer ellers troe at skylde hinanden at iagttage. Man forhaaner ham, fordi han ikke holder frie Foredrag, fordi han mangler administra iv og politisk Jndsigt (Lüders), fordi han er blottet for al parlamentarisk Erfaring (Hertugen), fordi han gjengjælder de Jnvectiver, som af Fors. Medlemmer fremføres imod ham. Hvad nu den sidste Anke angaaer, da forekommer den os aldeles ugrundet. Jngen upartisk Læser af St. Td. vil finde Spor af Hidsighed og Selvforglemmelse i Hr. Scheels Yttringer; de Ord, han siger, vidne tvertimod om en sjelden (Khvnsp.) Selvbeherskelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-09
Pastor Lorentzen har sagt i den slesvigske Stænderforsamling: "Jeg har anseet det for min Pligt og Skyldighed at udtale mig om, hvorledes den kgl. Commissarius har opført sig i denne Diæt mod Forsamlingen. Det er nemlig Forsamlingen bekjendt, hvorledes han under hele Diæten ikke er optraadt ligeover for os som Regjeringens Organ, ligeover for Folkets Repræsentanter, men som en Skolelærer optræder mod Drenge. Han har bebreidet Fors. Mangel paa politisk Dannelse. Jeg kan heller ikke tage noget Ord tilbage af hvad jeg har sagt, og jeg troer, at mine Ord ere talte hele Fors. ud af Hjertet. Jeg siger det endnu engang, at jeg umuligt kan antage, at den kgl. Commissarii Adfærd stemmer overeens med Aanden i den ham givne Jnstrux; jeg kan umuligt antage, at det er Kongens Villie, at de desværre skarpt nok fremtraadte Modsætninger ved den kgl. Commissarius skulle forøges til den yderste Skarphed. Jeg maa snarere antage, at det er Kongens Villie, at de Modsætninger, der have dannet sig, om muligt kunde blive mæglede, og at de opstaaede Forviklinger mellem Folk og Regjering føres en fredelig Løsning imøde. Jeg beklager, at der Jntet er skeet derfor fra den kgl. Commissarii Side, og naar Gemytternes Ophidsning i Forsamlingen og fra Forsamlingen i hele Landet stedse stiger mere og mere, maa dette for en stor Deel tilskrives den kgl. Commissarius." – Et langt Foredrag af Klosterprovsten Grev Reventlow sluttede saaledes: Vi staae her som en Forsamling af Folkerepræsentanter og ikke som en af Narre, men vi havde staaet som Narre, hvis vi handlede efter den os foreskrevne Orden." Derpaa svarede Commissarius: "Hvor gjerne jeg hører den høiærværdige Hr. Prælats Foredrag, maa jeg dog atter beklage, atter at have hørt Ord, som kun Lidenskaben har henrevet ham til at yttre." Paa En af de Deputeredes (Gaardeier Petersens) Yttring, om at lade Personlighederne blive uberørte, sagde Commissarius: "Jeg takker den sidste Taler af mit ganske Hjerte for hans velvillige Yttringer med Hensyn til min Person, men jeg kan forsikkre ham, at det her Passerede ikke for et eneste Øieblik har kunnet forstyrre min Rolighed. Jeg har den faste Overbeviisning, at intet Saadant vil kunne vildlede mig i Udøvelsen af min Pligt, og jeg haaber, at den Tid vil komme, da man med Rolighed vil øve Retfærdighed."¬