JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-08
Auctions Placat. Tirsdagen den 15de denne Maaned, om Formiddagen. Kl. 11, bliver ved Grönsunds Færgested her paa Falster, afholdt offentlig Auction over det af den Skipper Lassen, tilhörende, paa Tolken ved Grönsund strandede Galease Karen Marie Aastine Margrethe, bjergede Skibs inventarium, bestaaende af 2 Ankere, Ankertoug, Segl. Tougværk, Blokke og andre Skibsredskaber, saa bliver og ved samme Auction, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjörende Conditioner, opraabt til Bortsælgelse forbemeldte Galease, og, om antageligt Bud erholdes, bortsolgt saaledes som denne paa Grunden er staaende, med Master, Vanter, Spil etc., og den deri værende Ladning af Kreaturbeen. Hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, den 5 Decbr. 1835. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-08
En for Kjøbmandsbedrift særdeles fordeelagtig beliggende Gaard i Stubbekjøbing, med betydelig Grund, Hauge og Loftsrum til circa 1500 Tdr. Korn, er at faae til Leie fra 1 Mai 1836, paa flere Aar og det ønskes. Vedkommende behage i denne Henseende at underhandle med Kjøbmand J.N. Scheel i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
29de Aargang. No. 99. Sollands, Falster Fornær 10 s. Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator, Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Udenlandske Efterretninger. Portugal. De seneste Efterretninger stadfæste at Ministerial=Forandringen er bevirket ved Garnisonen i Lissabon, en Omstændighed, der er saameget betænkeligere, som den bevæbnede Magts Jndflydelse paa Regjeringens Skridt derved er styrket. Det hedder nemlig, at da man mærkede Troppernes misfornøiede Stemning mod Ministeriet, søgte man at gjøre dem den Valgret stridig, som ifølge Chartet tilkommer Enhver med en Jndkomst af 100 Milreis, og som gjorde en betydelig Mængde af Underofficeer= og Soldater=Classen deelagtig Valgene. Men da de høiere Officerer kraftigen forfægtede deres Ret, og Øvrighederne deciderede i Troppernes Faveur, blev Følgen naturligviis heraf, at et betydeligt Antal Regjeringen ugunstige Deputerede bleve udvalgte, hvorved Oppositionen erholdt en overveiende Vægt. Flere Oberster og Officerer, som derefter bleve satte paa halv Soldindgave nu Begjæringer om deres Demission, og da Garnisonens øvrige Officerer forenede sig med disse, foretrak Dronningen at give efter for det almindelige Ønske, fremfor at see sig forladt at Mænd, der under hendes Faders Styrelse havde gjort sig fortjente af Fædrelandets Frelse. Jmidlertid har Ministerforandringen ikke svaret til Forventningerne, og man beklager fornemmeligen Hr. de Campo's Udnævnelse til Finantsminister, da man ikke tiltroer ham den fornødne Duelighed til at beklæde denne Post. Det nye Ministerium har ikke vovet at contremandere det, til Spanien af sendte Hjelpecorps, som derfor vel skulde fortsætte dets Marsch, men formeentligen ikke længere end til Almeida, for i Nødsfald at kunne benyttes ved en mulig Reaction i Lissabon. Hvor urolig Stemningen her er, og hvormeget man frygter for dens Fredagen den 11te December 1835. Udbrud, sees deraf, at et engelsk Krigskib skal den 18de f. M. være afgaaet til Cadix og Gibraltar for at beordre et Linieskib og en Fregat at tage Station paa Tajo, for det Tilfælde at Uroligheder skulde udbryde i Hovedstaden. Som det synes, er Dronningens Formæling med Prindsen af Sachsen-Coburg udsat, da den til Conseil-Præsident udvalgte Marg. v. Loule ikke skal ynde ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Jtalien. Rygterne om Opstanden i Sardinien synes at bekræfte sig, og som Grunden dertil angives de byrdefulde Afgifter, der ere Nationen, paalagte. Jmidlertid vil dog Mange paastaae, at alle Beretninger om dette Oprør skulle være aldeles ugrundede, og at Opdigtelsen deraf endogsaa skal være bleven begunstiget af den piemontesiske Regjering, for derved at dække den egentlige Hensigt af dens Rustninger, der have til Hensigt at understøtte Don Carlos Sag. Dersom dette forholder sig saaledes, formoder man, at det er en Følge af Conferentsen i Toplitz, og at de mindre italienske Fyrster, saavelsom flere Magter udenfor Jtalien give store Pengesummer dertil, hvorimod Neapel, Rusland og Sardinien ville levere Vaaben, Mandskab og Skibe. Hvad der synes at bestyrke den sidste Mening, er, at en udkommen Forordning af den piemontesiske Qvarantaine=Direction har forbudt Alt, hvad der ankommer fra Portugal, at føres ind i Sardinien, men da de seneste Efterretninger fra Portugal ikke berette om nogen smitsom Sygdom der, bliver denne Forholdsregel almindeligviis anseet som grundet i Politiken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
De diplomatiske Forbindelser mellem England og Modenaere nu gandske afbrudte. Hertugen har haardnakket vægret sig ved at give den forlangte Opreisning, og den modenesiske Presse vedbliver at udtrykke sig paa den uskaansomste Maade, om den engelske Regjering. Sir Hamilton Seymour, som er accrediteret saavel i Modena, som Florenz, har faaet Ordre til ikke at gaae til førstnævnte Land, og at tilbagevise enhver nærmelse fra det hertugelige Hof, saalænge indtil de Journaler, der indeholde Fornærmelser mod England, ere supprimerede, eller deres Forfattere dragne til Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
England. J London holdt nylig de polske Flygtninge en Forsamling, til Minde om Aarsdagen for den polske Revolution. Mange Fremmede, og Englændere vare tilstede. Hr. Fergus O'Con ner holdt en lang Tale, hvori han paa det Hæftigste ivrede mod Keiser Nicolaus's bekiendte Tale, flere Polakker holdt engelske og polske Foredrag, og den franske Deputerede, Cabet, talte med overordentlig Hæftighed mod den franske Politik. Frankrig. Et pariser Blad vil vide, at Keiser Nicolaus skal have ønsket at tage Hertugen, af Bordeaux til sig, og at give ham Commandoen over et russisk Regiment, men at Carl den 10de har sat sig herimod, skjøndt alle de andre Medlemmer af den kongelige Familie for største Deelen interessere sig for dette Forslag. Jfølge Breve fra Toplitz, skal det østerrigske Hof paa en meget venskabelig Maade have yttret det Ønske, at Carl den 10de med Familie vilde tage sit Ophold i en anden Provinds i det østerrigske Monarchi, end i Bøhmen. Breve fra Tydskland bekræfte dette, da det synes at være Keiserens Hensigt at bestemme Slottet i Prag til Residents for en Vicekonge hvis Nærværelse ikke vel vilde harmonere med Carl den 10des Ophold sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Spanien. Tilstanden i de nordlige Provindser skildres meget ugunstigt for Regjeringen, isærdeleshed skulle de carlistiske Bevægelser i Aragonien være af langt større Betydning end man i Begyndelsen troede. J det carlistiske Hovedqvarteer skal herske den største Exaltation, isærdeleshed ved Haabet om Hjælp fra Piemont. Foruden Pater Cirillo, der har megen Jndflydelse, opholder endnu en anden Munk sig i Hovedqvarteret, som skal for kort siden have reist igjennem Jtalien og knyttet Forbindelser for Don Carlos. Prioren af Montserat, D. Francisco Pedro v. Aranza, er bleven greben i Vianna med vigtige Papirer, som han førte med sig og som havde til Hensigt at forlede Jndbyggerne til at slutte sig til en Guerilla, der blev dannet paa et ikke benævnSted. General Espinoza bliver ventet med Utaalmodighed i Barcellona. Hans Division skal allerede være indtruffen i Valencia. Carlisterne fordobble deres Anstrængelser, da man antager, at Mina vilde rykke ud og lægge sit Hovedqvarteer i Girona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Dronningen har af de fem Candidater, som bleve præsenterede af Procuradorernes Kammer til Præsidentskabet udvalgt Hr. Jsturiz dertil. Ved et Brev af 17 f. M. underrettes man om, at den kongelige Tale i Almindelighed ikke har fundet Bifald, da man holder den for ubestemt og beklager, at der aldeles ikke er berørt noget deri om de constituerende Cortes og Grundlovenes Reform. De portugisiske Troppers Assistence bliver med Utaalmodighed ventet. Mendizaval sætter sine største Forhaabninger til dem, og skal indstændigen have anmodet Dronningen af Portugal om en fuldstændig Opfyldelse af hendes Løfte, da en Vægring heraf vilde gjøre det ufordeelagtigste Jndtryk i Madrid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Grækenland. Efterretningerne fra dette Land lyde vedvarende meget foruroligende. Misgreb i Forvaltningen og fornemmeligen Finantsernes slette Tilstand, har berøvet Regjeringen Nationens Tillid, svækket dens Kraft og Anseelse, og stillet Landet blot for anarchiske Bevægelser, hvis Udbrud ikke synes fjernt. Om den bayerske Konges Nærværelse vil kunne bringe Orden i den almindelige Forvirring og tilfredsstille Grækernes Haab om Finantsernes Forbedring ved nye Hielpekilder, seer man med spændt Forventning imøde. Stats-Cantsleren Grev Armanspergs Bestræbelser for at vinde Landets Adel ved Oprettelsen af et Statsraad og en Phalaux, har ikke formaaet at dæmpe Misfornøielsen hos den større Deel af Nationen, der er vel underrettet og Statsoeconomiens maadelige Forfatning. Det belovede Budget er udeblevet, Ministeriet er endnu uforandret, skjøndt der skal arbeides paa Sammensætningen af et nyt, og som et Beviis paa, at man enten mangler dygtige Subjecter i Grækenland selv, eller at Regjeringen ikke har nøie Kundskab nok til Folket, for i dettes Midte at finde dem, anføres blandt andet, at man har isinde at overdrage Cultus Ministeriet til en bayersk Professor i Philologien og saaledes at sætte en Mand af en fremmed Confession i Spidsen for det hellige Synode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Indenlandske Efterretninger. J Aarhuus Stiftstidende findes en, nærmest med Hensyn til Stænderindretningen skreven Artikel om Almeenaand, hvis Væsen, Kilder og Virkninger i Statslivet, skildres med faa, fyndige og træfsende Træk. Et af Landsfaderens Hovedformaal med Stændernes Jndførelse, siger Forfatteren, er Almeenaandens Oplivelse. Uden den løsnes Baandet ikke blot mellem Fyrste og Folk, men mellem Borger og Borger. Gribe lader den sig ikke, just fordi det er en Aand. Men selv griber den Alt; – begeistrer til Opoffrelser, naar tunge Skjæbner true, og naar Krigen svinger sin Fakkel over Folkene. Da samles alle tilforn adsplittede Hensyn i een stor Jnteresse, i Fædrelandets. Den ældre saavelsom den sildigste Tids Historie afgiver Exempler derpaa. Nøden er Almeenaandens kraftigste Vækker; den er Menneskehedens bedste Lærer, thi den er den alvorligste. Men paa en overordentlig Spænding pleier at følge en mærkelig Slaphed. Saalænge Danmark Skjæbne svævede paa fremmede Magters Sværdod, var her en Beggeistring uden Lige. Hvo af os mindes det ikke, Men neppe havde Landet Fred for udvortes Fiender, for den uhyre Anstrængelse gav Plads for en ildevarslende Mathed. J tyve Aars Fred, som vi nu have havt, har Almeenaanden kun viist sig enkelte Glimt. Kongen selv har mærket det. Han har længe næret det Ønske, at oplive Almeenaanden og knytte Folket fastere til sig. Men hvorledes skulde det skee – Folket har Jntet mere at give. Dennegang er det Kongen, som maa give, og han har løst sin store Opgave ligesaa hæderligt som det danske Folk for 1775 Aar siden løste sin. Dengang gav Stænderne Danmark en absolut Monark, nu giver den absolute Monark Danmark Stænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
J Eckernforde har nylig tildraget sig en interessant Toldhistorie. Foermand Joachim Trede af Flensborg var kommen dertil med Fragtgods; Told assistenten indfandt sig strax for at visitere Vognen, og der befandtes 10 Topper Sukker, hvorpaa der ingen Passeerseddel havdes. Toldassistenten lagde Beslag derpaa, medens Foermanden protesterede derimod, i den Formening, at han ingen Passeerseddel behøvede, eftersom han ikke umiddelbart var kommen fra noget Toldsted, eller ogsaa, hvis det var fornødent, kunde forskaffe den siden efter. Jmidlertid lod Toldassistenten tage Sukkeret af Vognen og sætte det ind i Vognmand Bandholzs Forstue, hvorpaa han gik bort for at hente Nogen, der kunde bringe Sukkeret hen til Pakhuset, da Trede vægrede sig derved. Men i hans Fraværelse blev Sukkeret stiaalet bort fra Forstuen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Nu er det Spørgsmaalet, om ikke Toldbetjenten, bør erstatte Foermanden det bortstiaalne Sukker. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Kbhvn. den 4 Decbr. 1835. Proceduren for Høiesteret af den Davidske Sag bivaanedes af en saa talrig Mængde Tilhørere, at Retssalen langt fra ikke kunde rumme Alle, af hvilken Grund og saa Dørene til Forsalen vare aabnede. Hvor usvækket Publikums Jnteresse for denne vigtige Sag havde vedligeholdt sig, uagtet det lange Tidsløb der var hengaaet siden dens Behandling for Hof og Stadsretten, var ogsaa kjendelig af den dybe Taushed og spændte Opmærksomhed, hvormed det uafbrudt fulgte Proceduren paa begge Retsdagene. Samme Dags Aften begav en talrig Mængde, der for en stor Deel bestod af academiske Borgere, si til den Anklagedes Defensorer, Dhrr. Justitsraaderne Sporons og Høegh Guldbergs Bopæle, og udbragte et flere Gange gjentaget Vivat for Fædrelandets Forsvarere. Jdet Begge bevidnede Forsamlingen deres Erkjendtlighed for det smig rende Beviis, den havde givet paa sin Agtelse og Velvillie, tilføiede Justitsraad Sporon, at ligesom man paa den ene Side bør erkjende, at der har været tilstrækkelig Anledning for Regjeringen til at lade Sag anlægge og underkaste samme Domstolenes Prøvelse, saaledes kan man paa den anden Side ikke andet end glæde sig over, at Domstolene have givet et nyt Beviis paa, at de aldrig fælde Nogen som strafskyldig, uden fuldkommen Overbeviisning om hans Brøde. Han udbragte derpaa et "Leve for Kongen og for Danmark Høiesteret, der med Enthusiasme blev gjentaget af den forsamlede Mængde. Justitsraad Guldberg yttrede, at det ikke var enten hans Collega eller ham, der kunde siges at være Aarsag til Sagens heldige Udfald, men at det var den retfærdige Sag, der havde seiret, og at vi heri maae see et uomstødeligt Beviis paa vore Domstoles Uafhængighed og Selvstændighed i Lovenes Anvendelse. Med et enthusiastisk ofte gientaget Hurra for Trykkefriheden og Danmarks Domstole, for Kongen" og Fædrelandet, skiltes Forsamlingen af med samme Rolighed, som uafbrudt havde hersket hele Tiden. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Literaire Nyheder. Blandt disse omtales. en fyensk Reise af Oehlenschlager; Guldmageren, en Roman af Prof. Hauch i Sorøe, og anden Aargang af Holsts poetiske Nytaarsgave med Prof. Heibergs Portrait. Af Prof. Sibbern er udkommen: "Patriotiske Jntelligentsblade, nærmest i Anledning af Provindsialstændernes Forsamling i Roeskilde, 1ste Hefte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
J Nordisk Kirketidende" findes en Artikel af Hr. Mag. Lindberg, betitlet Om Fandens Hovedkasse i Kbhvn., hvori han kalder Historien om Fandens Hovedkasse i Krystalgaden: "Opdagelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
af et særeget Slags Diævelskab i Kjøbenhavn. Efterat have omtalt Muligheden i Menneskets Forbindelse med Diævelen, og formeent, at denne Affaire maaskee kan bidrage til at aabne Øinene for Betydningen af at forsage Diævelen, slutter Forf. saaledes: "Paafaldende maa det i det Mindste være Enhver, der ikke slaaer Sagen. hen i Spøg, at medens Stiftsprovst Clausen paa det Jvrigste strider for, at Diævelen ikke skal forsages, og paastaaer, der er ingen Diævel til, taler hele Byen om Fandens Hovedkasse i Stiftsprovstens Sogn, og Politiet, anstiller Undersøgelser, for at faae oplyst, hvorledes det egentlig hænger sammen med dette Diævelskab i Krystalgaden. (!!!)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Efterretninger af blandet Jndhold. Fra Byfogedcontoiret i Varde bekjendtgjøres, paa suspenderet Procurator J. C. Albinus's Begjæring, at da han nu mod Caution er løsladt af sin Arrest, saa bliver den under 16 Jan. d. A. i Ribe Stiftstidende indførte Bekjendtgjørelse om en Værges Beskikkelse for ham, i Overeensstemmelse med Lovens 3171, tilbagekaldt; og at ifølge, heraf bemeldte Albinus har fri Raadighed over sine Eiendomme, forsaavidt disse ikke allerede ere seqvestrerede til det Offentliges Sikkerhed, ved en den 27 Mai og 1 Juni d. A. tinglæst Fogedforretning. J Kbhvnsposten opfordrer Birkedommer T. T. Horn Folket til at bidrage til Statsgieldens Afbetaling ved frivillig at beskatte sig selv. Lader os, siger han, Enhver i sin Stilling, gjøre en hvilkensomhelst Jndskrænkning i vore Udgifter, og lade det Besparede tilflyde Staten. Hr. Birkedommeren har gjort Begyndelsen ved at give Affald paa tvende undværlige Artikler, han var vant til at bruge. Disse medførte en aarlig Udgift for ham af 16 Rbd. Sølv, hvilket Beløb han med en Skrivelse har tilstillet det kongl. danske Cancellie, og anmodet Collegiet om at bede Hs. Maj. at modtage med Naade, og tillade at han aarlig fra 1ste Jan. 1836 indbetaler samme i den kongl. Amtstue, under Navn af frivilligt Bidrag til den danske, Statsgields Afbetaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
J Ugen fra den 29 Novbr. til den 5 Decbr. ere i Kjøbenhavn 34 Personer døde af Kopper. Hermed et Følgeblad. on 2677. n. a 2 havn udi sin Nr. 2 nyld 27. onsum. m. talings at stod mod maae 106 17 ud. da Savelige blaa d.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
J saa 16 1781. i A2 S. im 2: til Søslands Falster; Stifts Tidende, andnu
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Skibs- og Handels-Efterretninger. Kjøbenhavn. Galanteriehandler Hols paa Østergade har opgivet sit Boe, og Handelshuset Gram J Søn harnerholdt dets til Skiftebehandling opgivne Boe igjen extraderet til fri Raadighed. Samtlige i Pl. af 11 Febr. 1781 nævnte Søe mærker optages for indeværende Aar d. 21 Decbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Sluppen Haabet, Skipper L. Olsen af Holmestrand, fra Holbek bestemt til Christiania, er totalt forliist i Kattegatet. Besætningen er omkommen, ikkun Skibets Papirer ere drevne iland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Den 18 Novbr. indstrandede i Rørvigs Tolddistrict, Jagten der alte Peter, Skipper Sorgenfrey, af og fra Sønderborg bestemt til Holbek. Folkene ere bjergede; men Fartøiet er Vrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Jfølge indløbne Efterretninger til Kbhvn, er vor til Vestindien bestemte Orlogsbrig Alert commanderet af Capt. Lieut. P. S. Kjerulff, den 20 Octbr. afseilet fra Madera, og Ostindiefareren den danske Eeg, den 26 Juni ankommen til Singapore, hvorfra den directe vil gaae tilbage hertil. J Søndags Formiddag ankom her paa Rheden Helsingøers Vagtskib, Orlogsbriggen Møen, under Commando af Capt. C. L. Harboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Kjøbenhavns Børscours den 4 Decbr. 1835. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2. - Species 203. - Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 2 1/2 s. Kjøbenhavns Torvepriser den 4 Decbr. 1835. Rug . . . . . pr. Td. 4 Rbd. - Mk. 4 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. Hvede. . . . . Byg, 2 radet . – 3 – 2 – a 3 – 3 – 4 eradet . – 3 – 2 – - a 3 – 3 – 4. Havre. . . . . - 2 – 1 – 4. a 2 – 2 – 8 Erter . . . . . – 4 – 2 – - a 4 – 5 - 8 Flesk, røget, Lpd. 11 – 4 – 8 - a 1 - 5 – 8 grøns. = Smør, . . . . . Pd. - - 1 – 3 a - – 1 – 6 Æg, .... Snesen, 1 – 14 a - – 2 – - Siellandsk Smør, Fd. 10 – 3 – = 13 – . – -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Ledige Embeder. under det danske Cancellie: Sevel Sognekald i Ribe Stift; Højetostrup Sognekald i Siellands Stift. Jfølge allerhøieste Resolution af 3 April 1821, er Præstetienden af 100 Tdr. Hartkorn henlagt til Amtsprovstern Befordring og Afgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
under det danske Cancellie: Den 25 Novbr., Cand. Theol. M. C. Rønne, beskikket til Præst ved Almindelig Hospital og Abel Cathrines Stiftelse i Kjøbenhavn; Cand. Theol. M. H. Bolbrod, beskikket til personel Capellan for Svaneke og St. Ibs Menigheder paa Bornholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Under Rentekammeret: Den 10 Novbr., er hidtilværende Fuldmægtig i Rentekammeret, i det kjøbenhavnske Renteskriver-Contoir, P. B. Hammerich, udnævnt til Revisor ved den kongelige grønlandske Handel. de 36. 3die Reisende. fra den 2den til den 9de Decbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Fra Gaabense til Vordingborg: Conducteur Hol green; Forpagter Læsøe; Apotheker Smidt; Forpagter Fibiger; Møller Schrøder, Proprietair Gran; Copiist Wormer; Fru Scheel med Kammerjomfru, Kammerjunker Haxthausen; Skibsbygmester Bonnesen. Fra Vordingborg til Gaabense. Hr. Capitain i 3 Søeetaten Wulff, Hr. Kammerraad Lund, Kjøbmændene, Dorph og Boch; Forpagter Fibiger; Møller Schrøder; Dandselærer Kolbe med Familie; Conducteur Jacobsen; Jomfruerne Bierring, Nielsen, Kiødt og Købke; Skibscapitain Sonne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Bekjendtgjørelser. At Gaardmand Anders Olsen af Rørbek, under Baroniet Guldborgland, den 21 Novbr. f. M., af Stiftamtet er erklæret umyndig formedelst Sindsvaghed, og jeg beskikket til hans Værge, det bekjendtgjøres herved. Pommerstofte den 25 Decbr. 1835. Arild Larsen, Gaardmand. H. H. Heide bekjendtgjør at han har etableret sig i Mariebo som Bogbindermester, i hvilken Henseende han anbefaler sig til Enhver, som vil forunde ham deres Søgning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Bogbindermester Heide i Mariebo anbefaler sig med Tapet-Arbeide og Alt dertil henhørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Fredagen den 18 December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vil paa Nordfeld paa Møen ved Auction blive bortsolgt 8 a 10 Stkr. gode, unge Heste og Hopper, tillagte efter treqvartblods Hingsten Bacill. Ligeledes bliver ved samme Auction bortsolgt 80 Stkr. Beder og Lam, hvilket herved bekjendtgjøres, Nordfeld, den 2 Decbr. 1835. Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
En smuk Kane med Bjelder, Klokker, Teppe og Seletøi, kan faaes tilkjøbs hos Skipper Schrøder i Nykjøbing. En for Kjøbmandsbedrift særdeles fordeelagtig beliggende Loftsrum til circa 1500 Tdr. Korn, er at faae til Leie fra 1 Mai 1836, paa flere Aar om det ønskes. Vedkommende behage i denne Henseende at underhandle med Kjøbmand J.N. Scheel i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Tredie Juledag, den 27de dennes, agter Undertegnede i sin Bolig at afholde Bal, under Bestyrelse af S. T. Hr. Adjunct Berg, hvortil jeg herved giver mig den Ære at indbyde dem som maatte have Lyst at deeltage, til at tegne sig hos mig. Prisen er som sædvanlig, 1 Rbd. pro persona, for Entreen og varm Beværtning ved sluttet Bord. Ærbødigst. Nykjøbing den 1 Decbr. 1835. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
For en givet Gartner, der kan forevise anbefalende Attester, saavel for sin Duelighed, som for sit øvrige Forhold, er en Tjeneste ledig til førstkommende Mai paa Søeholt pr. Mariboe. De Reflecterende ville behage at henvende sig til Forvalter Nielsen sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Creditorerne i Stervboerne efter Gaardmændene Peder Johansen Hækmann af Sæddinge og Peder Christensen Lærke af Fuglse, under Baroniet Sønderkarles Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til forLundertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Raahaugegaard den 29 Novbr. 1835. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-11
Auctions-Placat. Torsdagen den 17 Decbr. d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver Gaarden Nr. 10 i Tiærebye, samt Udflyttergaarden Nr. 10 af Sønder Alsløv Bye, under Ourupgaards Gods, med tilhørende Besætning og Inventarium, hvormed følger den i Jorderne nedlagte Sæd, ved offentlig Auction paa BirketsTinghuus, opraabt til Bortfæstning paa Livstid. Disse Gaarde paavises af Forvalter Ferrall paa Ourupgaard, hos hvem Fæstebetingelserne, som ved Auctionen ville blive nedlagte, foreløbigen henligge til de Lysthavendes Efterretning. Falsters Birk den 25 Novbr. 1835. Krüger.