JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
Hans Majestæt har under 13de Jan. allernaadigst forundet et toaartat Reisestipendium paa 800 Rbd. rede Sølv til Linqvisten Prof. Rask, Digteren Jngemann, Theologen Dr. Philof. Clausen Natur historikeren H. Gaede (fra Kield. Botanikeren H. Schov har erholdt Forlængelse af sit Stipendium, og Physikeren Dr. Philos. Zeise for eengang Understøttelse til sin forehavende Reise. Disse nye Prøver paa Hs. Majestæts Gavmildhed til al Videnskabeligheds Fremme ere saa meget mere velgjørende, som de gamle Reisestipendier ved Kiøbenhavns Universitet, der i ældre Tider gavnede mange, ere formedelst Pengenes forandrede Værd blevne aldeles utilstrækkelige til at opnaae deres Øiemed."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
Paa Søndag Kl. 9 bliver Gudstieneste i Slagelse St. Michels Kirke for St. Michels Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
J den 936te Wandsbecks Trækning udkom følgende Nummere: 39. 20. 41. 4. 64.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 5te Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Bødker Bagge ved offentlig Auction, som afholdes i hans Boepæl paa St. Mickels Kirkegaard her i Byen, bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Meubler og noget Kobbertøi. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
Tirsdagen den 10de Marts Kallundborg. 11 om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver ved Auction bortsolgt paa Callundborg Skibbroe, circa 5000 Stkr. 10 a 12 Fods, største Deelen fiirskaarne Fyrre- og Gran=Bræder, efter de da bekiendtgiørende Conditioner. Hos Kiøbmand Beck paa Smedegade, faaes gode Formelys med Bomuldsvæger, i større og mindre Vægter, til overmaade billig Priis, transparent eller giennemsigtig Sæbe, Vindsor=Sæbe, Portviin, Cognac. Rom, Æblemost, Burton et Edinburg Ale, og Ginger-Bær eller Jngelær=Øll, paa større og mindre Dunke Hos Undertegnede kan faaes et Værelse med Kiøkken, og naar forlanges, Møbler til Leie, ogsaa kan faaes endeel Egetømmer tilkiøbs. Kusitzky.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
Hos Gartner Richter her i Slagelse er at bekomme alle Sorter extra godt Haugefrøe, som ere friske og gode, dette forsikkrer jeg dem til, at enhver som kiøber deraf skal vist finde dem fornøiet dermed, og tillige alle Tider skal findes en god Behandling hos mig, det er mit Ønske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
Paa Slottetsgade i Slagelse er et lidet Huus bestaaende af 5 Fag, en god Hauge, og 2 1/2 Skpr. Land i Byens Mark, underhaanden at faae tilkiøbs. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
En gift Gartner som har conditioneret endeel Aar paa et Sted, og som tillige forstaaer Humleanlæg, ønsker sig antaget til ildt i Marte, eller første Maidag. Man behager at henvende sig paa Avis-Contoiret i Slagelse; hvor nærmere Efterretning gives.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
J Nærheden af Slagelse er 3 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn tilkiøbs med 8 Fag Stuehuus og 8 Fag Udhuus Arvefæste. Conditionerne kan faaes at vide hos Niels Massen i Sønderup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
Hos Gartner Klug paa Frederichslund, bekommes alle Sorter godt Haugefrøe, for billig Betaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-28
Et sølvbeslaget sort Træe Pibehoved er fundet paa Landeveien mellem Sorøe og Slagelse. Paa Dækselet er indgravet 3 Bogstaver. Den retmæssige Eier til samme som kan opgive Kiendetegnene, kan erholde det udleveret hos Kiøbmand P. A. Kierulff senfor i Slagelse, mod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
den Vest-Siællandske Avis. eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Vastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. 4de Norg.) Tirsdagen, den 3. Marts 1818. 1 Nr.) 4de Aarg. Tirsdagen, den 3. Marts 1818. Noer.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Nyeste Post-Efterreninger. J Tider naar Politiken ikke udspringer af enkelte Menneskers Lidenskaber og Herskesyge, saa bestemmes dens Gang i Almindelighed af Handelens; det gaaer med Nationerne som med enkelte Familier Borgersamfundet, de strides med hinanden om Udkommet; hviler Kampen og Magten, saa er dog den om Næringsveiene og om Velstand altid i Bevægelse, eller der skeer Forberedelser til den; og da Handelen især drives paa de Steder hvor Havet, giør et stort Jndsnit i en Verdens Deel, saa bliver altid disse indtrængende Have Middelpunkterne for Handelen og den almindelige Politik. Dette er Tilfældet med Østersøen og det Midellandske Hav i Europa, det røde Hav i Afrika, den Bengalske Havbugt i Asien, og især den Mexicanske Bugt i Amerika, denne sidste er den vigtigste Punkt paa Jorden for nærværende Tid, og den som vil studere Politikens Gang, maae altid have den for Øie Østersøen var tilforn det vigtigste Sæde for Politiken; men nu hersker Fred og Enighed omkring dens Bredder, men i Danmark mærkværdige Stilling, at det er af Naturen sat til at være Vogteren for dets Indgang, ligger Borgen for dette Riges tilkommende Flor og alle Nationers Jnteresse for dets Vel. Derimod drager Middelhavet paa nærværende Tid enhver Tænkendes Opmærksomhed til sig, og det har Udseende af, at ved dets Kyster forberedes de mærkværdigste politiske Begivenheder; hvad enten man tager Hensyn paa Paskaen af Ægyptens Planer, eller Deyen af Algiers Udsvævelser, eller Spaniens Forhold til Portugal, og Udrustninger mod sine Colonier, eller Nordamerikanernes Jndflydelse og Foretagender paa dette Hav.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Tydskland. (Fortsat) Denne vigtige Samtale sluttedes med mærkværdige Forhandlinger om Handelens nærværende Tilstand. Ordføreren for Handelsstanden besværede sig over Englands Dispotismus, som efterat den først har ødelagt hele Fastlandets Søemagt, nu ruster sig til at ødelægge dets hele Fabriksystem, ved at betiene sig af sin Pengeforcetil først at oversvømme Fastlandet med Varer for godt Kiøb, og siden den naar Fabrikerne ere ruinerede foreskriver hvilke Priser for sine Varer, som det vil. Andre Lande, som Frankerige, Be gien, og selv Østerrige vide at ophielpe sine Fabriker ved at spærre for Jndførselen af fremmede Fabrikater, blot i Tydskland er Fabrikanten uden Beskyttelse, og det ene Fabrik gaaer til Grunde efter det andet; det er derfore Provindsens Ønske at en almindelig Handelsfriehed blot maae tilstaaes i Henseende til Udlandet for saa vidt at dette beviser samme i Henseende til Tydskland. Statscantsleren gav derpaa det mærkværdige Svar: at han bekiendte sig til samme Grundsætsætninger, at den Preussiske Regiering havde i den Anledning giort Forestillinger hos Naboestaterne, at naar disse forblive uden Virkning, saa maatte man betiene sig af Repressalier, at den almindelige Handelsfrihed er en Sag, som vil blive forhandlet paa Forbundsdagen, og som kun dennes mange Forretninger hidintil havde forhindret at foretage, og at Preussen vil, naar Materien, engang kommer paa Bane opstille den Grundsætning, at en fuldkommen frie Handel bør herske imellem alle tydske Stater, men at samme Forhold bør udvises mod Udlandet, som dette beviser mod Tydskland. – En saa gunstig Modtagelse fandt ikke den Mecklenborgske Godsbesidder Mercker til Göhren paa en indgiven Forestilling til Storhertugen om en Forandring i Stats orfatningen; hvis Jndhold man vel ikke kiender; men som havde en meget streng Resolution af 19de December f.A. til følge, som Storhertugen log udstæde til ham, og hvori dette Skridt ondles som i sig selv at være meget dristigt og tillige at være forfattet i en meget usømmelig Tyne, mange hedder det deri, ville i vore Dage trænge sig frem som Fyrsternes Raadgiøre og Formyndere, endskiøndt de hverken forstaae at opbygge eller at vedligeholde (Fortsætt s) men blot at nedrive.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 27de Febr. J Dag er Spetiecoursen for første Gang noteret 375 eller ligemed Sølvværdien. Denne Coursens Forbedring, der i Tilfælde af at den leder til Cours fasthed eller Pari, maa betragtes som en Almeenlykke, foranlediger dog stor Standsning i de fleste Næringsveie, da enhver holder paa sine Sedler i den Tanke, at de snart skulde blive endnu meget bedre, det er med andre Ord, enhver frygter nu for at kiøbe for tidligt, ligesom man under Krigen frygtede for at kiøbe for sildigt. Dette gjør naturligviis, at mange, som have indkiøbt deres Varer til en høiere Cours og de, som skylde Penge i Navneværdie, naturligviis ikke see med blide Øiekast til denne Coursens stærke Forbedring. Men hvad den Punkt angaaer, da findes der i det nys udkomne 20de Bind af Nyt juridisk Archiv nogle velgrundede bemærkninger i saa Henseende. "Coursens Forbedring, siger Archivets Udgiver Hr. Etatsr. Ridder Ørsted (S. 211), medfører vel i og for sig et ubilligt og føleligt Tab for mange af Statens Borgere, og viser sig maaskee endog, med Hensyn til de umiddelbare Følger, som den fører med sig, meere skadelig for det Almindelige, end Coursforværringen. Men Coursen maa nødvendigviis forbedre sig naar den nogensinde skal blive god, det er, komme til Pari, den eneste Punkt, hvorpaa den, under Jagttagelser af rigtige Grundsætninger, kan staae fast. Det Onde, Coursforbedringen fører med sig maa altsaa bæres som et nødvendigt Onde, der omsider fører til en god Tilstand. Coursforværringen er derimod et Onde, ikke blot for sine egne umiddelbare Følgers Skyld, men tillige fordi den, naar den ikke skal endes med en Reduction, fører en senere Coursforbedring med alle dennes Følger efter sig. Desuden er det ikke saa meget Coursens virkelige Forbedring, som dens Forbederlighed, der nedsætter al Eiendoms Værdie, og giør alle Foretagender usikkre, og saalænge man svæver i Uvished om den vil forbedre eller forværre sig, kommer endda den Ulykke til, at Creditorerne ei kunne vurdere deres Fordringer høiere end efter Pengenes virkelige Cours, medens den paa Eiendommen hvilende Gield, som man ei seer Udvei til snart at frigiøre sig for, maa beregnes med Hensyn til hvad den i Tiden maa formodes at blive til i sand Værd."(Skild)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Mariboe, den 23de Februari. Paa et Par Steder her i Lolland har en slem Landerlage indsneget sig. J Gloslunde Sogn, under Baadesgaards Gods, er en stor Deel, ja - maaskee den største Deel Heste angrebne af den smitsomme Sot, Skab (scabies). De behandles af den duelige og kyndige Dyrlæge, Hans Wilhelm Hansen i Veile bye, under Grevskabet Christianssæde. Ligeledes er i Nørreballe, under Grevskabet Knuthenborg, en Hest befængt med ovenmeldte ulykkelige Sygdom. Enhver altsaa, der til anstundende Marked, agter enten at kjøbe eller sælge Heste, tilraades, under saadanne Omstændigheder, den største Forsigtighed, for ikke at udsætte sig selv og deres Medborgere for ubodelig Tab og Skade, og det saa meget mere, da Foraaret nærmer sig med stærke Skridt, og med det Jordernes Pløining og Saaning. (Mariboe Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Den 20de Febr. er der udfærdiget Bevilling for Skuespillerne Leisring og Roeppke til i Kiøbstæderne Slagelse, Nyeborg og Odense at give dramatiske Forestillinger, paa hvert Sted tvende, imod Afgifts Erlæggelse til Fattigvæsenet. (Colleg. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Kiøbenhavns Børs d. 27. Februar. Cours. Hamb. 2 M. 368, a vista 373 Amsterdam 2 M. . a vista . London 2 M. 15 1/4 Rbd. - s., Paris 2 M. - Spec. 375. (Den 27 Februar 1817, 610.) - Specier solgtes til 22 Rbmk. 8 s. a 22 Rbmk. 10 s. (i Fior 36 a 362) for Commiteesedler blev givet med Rente) 110 1100 Fior 9394) pr. 100; Oblig. (uden Rente) 96. (i Fior 79.) Norske Rigsbanksedler 25 1/2 a 26 i Fior 25 a 25 1/2.) Dito Speciesedl. - Svenske Sedler 6 Rbmk. 2 s. a 6 Rbmk. 4 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Kiøbenhavns Torvepriser. d. 27. Februar. Rug, Tdn. 13 Rbdlr. - Mk. a 14 Rbd. 4 Mk. Hvede, Tdn. 16 Rbdlr. - Mk. a 19 Rbd. 2 Mk. Byg, Tdn. 9 Rbdlr. - Mk. a 9 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 5 Mk. a 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 12 Rbdlr. 4 Mk. a 14 Rbd. 1 Mk. Grøns. Flesk, Lpdt. 4 Rbd. - Mk. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 4 Rbdlr. 2 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. So So
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
AVERTISSEMENTS. En god Avlsgaard med Boepæl for en simpel Familie, bestaaende af omtrent 300 Tønder Land Ager og Eng, kan til førstkommende Mai faaes i Forpagtning paa meget gode Conditioner, tilligemed nødvendig Besætning af Craature og Meierie-Redskaber, samt 400 Arbeidsdage af Husmænd paa deres egen Kost m.v. De nærmere Conditioner er til Eftersyn hos Undertegnede. Nestved den 28de Febr. 1818. H. Witte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Formedelst Fratrædelse, bliver i St. Jørgensgaard i Ringsted, medio April (Dagen vorder nærmere bekiendtgiort) ved Auction bortsolgt: endeel Meubler og Effecter, nogle Heste, Vogne og Avlsredskaber, gode Malkekøer, et Partie Kornvare bestaaende af Bager=Hvede, Rug, to Rade Byg, circa 80 Tønder Saae=Havre, og omtrent 100 Tdr. extra godt Bryg Malt, 20 a 30 Favne tørt og godt Bøgebrænde, med videre, suffisante Kiøbere gives 6 Maaneders rentefrie Kredit.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Graae lollandske Erter og guul Havre, tienlig til Saa Sæd, samt Kartofler af et udmærket godt Slags, faaes paa Flinterupgaard i Store Fuglede Sogn ved Selchausdal; Erter og Havre for Kiøbenhavns Torvepriser og Kartofler for 4 Rbd. pr. Tønde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Hos Undertegnede kan en Pige som kan forestaae en Huusholdning faae Kondition til 1ste Mai. Ligeledes kan en Karl som forstaaer at kjøre et Par Heste faae Kondition til samme Tid. Lassen. Kiøbmand, boende ved Bredgades Port.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Mandagen den 23de Febr. er bortkommen en fuldstændig Farvelade med endeel Penseler i et Huus her i Byen, som formodes er taget af Nogen. Skulle denne være falbuden af Nogen, eller der nogen kan give Oplysning om den, De da ville henvende Dem til Bogtrykker Magnus, som til Eieren af samme giver Oplysning. Hvo der opdager det, skal faae en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
En Leieboelig til Gaden, bestaaende af Stue, Kammer og Kiøkken, kan til næstkommende Paaske=Flyttetid faaes til Leie hos B. Helm paa Gammel Torv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
En ædruelig Karl som forstaaer at kiøre 4 Heste og Avlings-Drift, kan til 1ste Mai erholde en god Tieneste. Nærmere Anviisning kan faaes paa lille Antvorskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
En Snedker, som vil paatage sig at gjøre nogle Dørre og Vinduer, kan melde sig hos Møller Petersen boende paa Løvegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Dersom Nogen har en god Arbeids-Vogn at sælge, kan han melde sig sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Ved sidste Comoedie i Slagelse blev ombyttet en liden sort Filtehat med grønstribet Silkefoer, og i dens Sted efterladt en anden fiin, men gammel Hat; hvo som har faaet denne Hat vilde behage at levere den til Hr. Hospitalslæge Hundrop, hvor den som var efterladt igien kan erholdes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Hos Gartner Klug paa Frederichslund, bekomme alle Sorter godt Haugefrøe, for billig Betaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-03
Hos Kiøbmand Beck paa Smedegade, faaes gode Formelys med Bomuldsvæger, i større og mindre Vægter, til overmaade billig Priis, transparent eller giennemsigtig Sæbe, Vindsor=Sæbe, Portviin, Cognac. Rom, Æblemost, Burton et Edingburg Ale, og Ginger-Bær eller Jngesær=Øll, paa større og mindre Dunke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-05
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. 14de Aarg. Torsdagen, den 5. Marts 1818. f Na 4de Aar. Tosd. de Marts 1818. Ned Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-05
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Det er for nærværende Tid en af den vigtigste politiske Qvæstioner hvorledes Misforstaaelserne imellem Spanien og Portugal ville blive bielagte, eller hvilken Vending disse Staters indbyrdes Forhold vil tage, dersom de ikke kunne bielægges.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-05
Den Engelske Journal Morgenkrøniken siger: at Kongen af Brasilien har bestemt vægret sig ved at give Monteviden tilbage førend Spanien har først erobret eller forligt sig med sine Colonier. Spanien svarer derpaa: at Montevideo maae nødvendig udleveres det, da det har forskaffet sig den Russiske Flaade, og anvendt store Summer paa at udruste flere tusinde Mand for at erobre Buenos Ayres, og at denne Expedition vil blive frugtesløs, naar det ikke kan benytte denne Bye som en Vaabenplads, Brasilien indvender derimod: at det har taget Montevide i Besiddelse for at beskiærme sine egne Grændser, at det ikke har erobret Staden, fra Spanien, men fra Artigas, at det vilde ved at overlevere den dette Rige giøre sig Buenos=Ayres til Fiende, og at det er usikkert om Spanien kan betvinge denne Republik, da denne tilforn paa en Tid, da den var i en langt svagere Tilstand modstod en langt stærkere Engelsk Expedition. Morgen Krøniken bemærker herved, at det kan være Kongen af Brasilien ligegyldigt om denne Vægring ogsaa havde Portugals Erobring tilfølge, da Brasilien saa ikke kan have nogen væsentlig Fordeel af denne Europæiske Besiddelse. Det er bekiendt at en Don Valdes har nyelig i England udgivet Betragtninger over De Pradts Værk over Colonierne, og der skildret Tilstanden i Buenos Ayres at være saare elendig; men denne Valdes skal være en Mulat, som en Tidlang udgav en Avis i hiin Stad, men blev siden jaget bort derfra, for nogle Cabaler han smeddede; hvorpaa han kom til Frankerige, og udgav sig der for en Agent fra Republiken, som havde Commission at tilbyde en Europæisk Fyrste Regieringen over den. Da man opdagede hans Bedragerie, tog han Flugten til England, og udgav derpaa omtalte Skrift, for at forsøge paa at sætte sig i Yndest hos den Spanske Regiering. – Det hedder fra Venezuela at Morillo staaer med sin Armee ved Valencia, og iagttager Jndependenternes Bevægelser; disse synes ogsaa at forholde sig passive mod ham, da de tænke først paa at udbrede dens Magt i Kongeriget Nye=Granada, og da de beleire Hoved-Fæstningen i Provindsen Varinas, San Fernando de Apuras. Bolivar vedbliver at følge det System at hæve alle Forskiel paa Menneskeracerne, Sorte og Olivenfarvede Officerer tiene ligesaa godt i hans Armee som Hvide, alle ere vel ikke tilfreds dermed. Den Engelske Brig Godvin var kommen til Trinidad med Engelske Officerer som ville gaae i Jnsurgenternes Tieneste, nogle af disse Officerer havde været paa Øen Margaretha; men vare der komne i Strid med General Arismendi, som i Begyndelsen havde taget meget galant imod dem; men siden havde ladet dem kaste i Arrest, da de klagede over deres Forpleining. J Mexico udarter Krigen til en fuldkommen Røverkrig; Vicekongen regierer i Mexico; men Bander af Jnsurgentere sværme omkring allevegne, de underkaste sig af og til; men giøre idelig paa nye Opstand; begge Partier myrde hinanden paa det Grusomste. Ødelæggelse og Elendighed opfylder det hele Land; de fleste af Jnsurgenternes Anførere ere Geistlige, Om Jnsurgenterne besidde en ordentlig Regiering, i de indre nordvestlige Lande, eller om den Mexicanske Kongres er opløst, kan man ikke faae at vide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-05
J England synes man blot at have fredelige Gienstænde for Øie; de Efterretninger, som de Søefarende have bragt med sig i Fior fra de nordlige Farvande at Jsen skal have løsnet sig ved Polen og gjort Jishavet passabelt, have bevæget den Engelske Regiering at udruste 4 Skibe for at forsøge den kolde Fart mod den ubekiendte Nord pol, og for at bestræbe sig for at aabne en Be omkring det nordlige Asien; en Captain Rosse skal commandere denne Expedition. Skibene tage Steenkul ombord som Baglast, og alle Fornødenheder med sig til at bygge Baraker, dersom Jsen skulde tvinge dem til at tage Tilflugt til disse Polarlandes vilde Kyster Parlamentets Forhandlinger have i Aar taget en usædvanlig roelig Gang og vække ingen Opmærksomhed; Lord Folkstones Forslag om at der skal anstilles Undersøgelser om at Rygterne ere grundede at Ward, Evans og flere ere blevne saa grusomt behandlede i Fængslerne, er faldet igiennem med 167 Stemmer mod 58; den bekiendte Hr. Baithmann har drevet det igiennem i Staden Londons Commune=Raad, at der er taget den Beslutning, at indgive Bønskrifter til Parlamentet for at misbillige Ministernes Forhold. Hr. Vaithmann paastod, at Parlamentet havde tabt hele Nationens Agtelse. Man maae længes efter de officielle Efterretninger om de Engelske Finanters virkelige Tilstand; det er bleven fortalt, at der i Aar er blevet afbetalt paa Statsgielden 3 1/2 Million Pund Sterling; imedens andre Beretninger forsikkre, at der virkelig i Balancen af Udgifterne og Jndtægterne er en Deficit af 6 Millioner Pund Sterling; at et saadant Deficit vil finde Sted i ethvert Fredsaar, og uagtet alle Besparelser, at foruden den funderede Gield er endnu en Statsgield paa 40 Millioner i Skatkammer=Beviser, som enten maae funderes ved nye Skatter, eller udbetales. Men dette Deficit skal derimod kunde dækkes af det synkende Fonds Jndtægter, som blot vil voxe saa me ger mindre frem, og udkræve en saa meget længere Tid inden det kan dække Statens Gield. Englands Finance-Forfatning er en konstig Statsmaskine, som det uindviede Øie ikke formaaer at giennemskue. – De Nederlandske Statsindtægter ere ogsaa Underbalance; Udgifterne beløbe sig for 1818 til 74 Millioner Gylden; Jndtægterne udgjøre kun 67 Millioner. Finance-Forslaget har ogsaa fundet temmeligt stærkt Modstand og Dadel. J Frankrig haver Statens Jndtægter taget 14 Millioner Franker til i 1817 imod i 1816. – De Engelske kunne ikke lide at Nordamerikanerne gribe saaledes omkring sig, og sige: at det er at befrygte at de 800000 Mand, som Præsidenten antager at Fristaterne kunne opstille, ville underkaste sig hele Mexico indtil Jordtungen af Panama. Vor fortydskede Landsmand, Professor Steffens, kan trøste dem; thi han siger i sit nye Skrift, om den nærværende Tid, at den Nordamerikanske Fristat er et Produkt af det sidste Aarhundredes Tidsaand, af en eensidig Forstands Dannelse, uden stormodigt Aand, uden Religiøsitet, uden Videnskab og Konst, en raae Skikkelse, som der endnu ikke er kommet Liv i. (Ensaadan Yttring er et sandt Bidrag til den nærværende Tids Characteristik.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-05
Jndsendt. Ved Examen i Nestveds Søndagsskole. den 16de November afvigte Aar indfandt sig 1 Mester, 7 Svende og 17 Drenge. Udfaldet svarede til Bestyrernes Ønske. Virkningen af den utrættelige Lærers Fliid var kiendelig i Elevernes Fremgang. Trende af Drengeclassen bleve anseete værdige til at nyde hver en almeenyttig Bog i Præmie, og een, som nu var blevet Svend, blev erindret fra foregaaende Aar, da Præmienddeling blev opsat, og Directionen besluttede at tilstille ham et passende Skrift med et Brev, til Beviis paa, at hans Fliid var blevet bemærket. Dette skeete ved at tilsende ham Mallings store og gode Handlinger. De øvrige Præmiebøger, nemlig Dassels Reiser, Campes Robinson og Theophron bleve af Hr. Justitsraad og Borgemester Schønheyder, Directeur for Skolen, i Følge Anmodning fra den øvrige Direction uddeelte ved en Raadstuesamling Torsdagen den 5te Februar, hvorved Directeurerne, Skolens Lærer Dannebrogsmand Striboldt og en betydelig Mængde af Borgere, vare tilstæde. Den førstnævnte Bog erholdt Just Buchborst ved Barbeerbaandtering, den anden Jørgen Lillegaard, ved Kobbersmedlære, og den tredie Fredrik Christensen ved Smedeprofession.