JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-01-09
J Jtalien er nylig død en Kone, der opnaaede en Alder af 142 Aar. Hun havde havt 8 Ægtemænd, hvoraf den Sidste, der overlevede hende, ægtede hende i hendes 100de Aar. Hendes ældste Datter er 80 Aar og allerede Tip-Oldemoder. Hun blev altsaa først født, da hendes Modervar 52 Aar.
Viborger Samler, 1836-01-09
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-01-09
Fra Nytaar af vil den sædvanlige aarlige Indberetning om Copulerede, Fødte og Døde, ifølge Cancelliebefaling, blive at affatte efter et nyt Schema der tæller henved halvandet Hundrede Rubriker.
Viborger Samler, 1836-01-09
Paa Strandmøllen, Kammerraad Drewsens betydelige Papiirfabrik, fyres med Tørv under Damp kjedlerne. Kammerraaden har accorderet med Tørve bønderne i Omegnen saaledes, at disse mod en vis Betaling for hver Time, holde hans Maskine med den fornødne Tørv. Paa denne Maade forbruges paa Strandmøllen Tørv for 14,000 Rbd. om Aaret. Maskinens Bevægelse er saadan, at Papiret behøver omtrent to Minuter for at gaae derigjennem, eller forvandles fra tynd Vælling til tørt fast Papiir. disse 2 Minuter dannes næsten 300 Qvadratfod Papiir. Med begge sine Maskiner forfærdiger Hr. Drewsen aarligt 70 til 80,000 Riis Papiir, en Mængde, som vilde bedække 1500 Tønder Land.
Viborger Samler, 1836-01-09
No. 37 af "dansk Folkeblad indeholder nogle geographiske Betragtninger over Jylland, samt derpaa grundede Forslag. Til denne, af Areal største, i Folkemængde næststørste, men mindst befolkede Provindses bedre Opkomst foreslaaes: de indvortes Communicationsmidlers Forøgelse, ved Chaussee-Anlæg og Aaernes Seilbargjørelse, samt, da Vestsiden af Naturen synes at være nægtet god Seilads, en Dampskibsforbindelse fra Aarhuus paa Kjøbenhavn og Kiel, og et lignende Samqvemsmiddel imellem Aalborg og Gothenborg, samt Frederiksværn. Jylland var da ikke mere, som nu, Endepunctet for Communicationen; det blev et Mellemled af den, og Randers, der allerede er i Besiddelse af det største Opland, og kan skaffe sig et endnu større ved at udvide Seiladsen paa Nørre- og Gudenaa til Liimfjorden, Viborg, Hobro og Skenderborg, ja maaskee endog, formedelst Lønborgaa, til Ringkjøbing, vilde, efter Forfatterens Mening, derved finde den skjønneste Leilighed til at hæve sig til Jyllands første Handelstad, naar næmlig dens Jndbyggere, og navnligen dens Kjøbmænd, med Klogskab benyttede Beliggenheden. Til at udgrunde de meest passende Midler til Haandteringers og Fabrikkers Opkomst i Kjøbstæderne (hvis Befolkning gjerne kunde fordobles, uden at Forholdet til Landboerne derved blev overskredet) samt til en større Udvikling af Agerdyrkning, Qvægavl og Benyttelse af Landets Fossilier, ønskes Jylland en Forening af saakyndige og af levende Jver besjælede Mænd, som Tid efter anden bekjendtgjorde deres Vink og Midler, og hvilken Forenings Grene og Virksomhed maatte udstrække sig over hele Provindsen. Dette synes at være den første Fornødenhed, der ligger Magt paa; en anden turde dernæst være en Filialbank, for at oplive Pengeomløbet og yde Hjælp til at tilveiebringe de fornødne Fonds til at lette nyttige og frugtbringende Manufacturers eller Fabrikers Anlæg, samt andre almeennyttige Foretagenders Jværksættelse. Paa Oprettelsen af dette, ikke mindre vigtige, end nodvendige, Jnstitut turde Provindsen have saameget retfærdigere Krav, som den leverer sit fulde Bidrag til Banken; men, formedelst sin fjerne Beliggenhed, kun har liden Nytte af Samme, endskjøndt den høiligen behøver at hjælpes med Pengemidler; thi Jylland har ingen videnskabelige Anstalter, saasom Holsteen og Sjælland i deres Universiteter; intet Sæde for en høieste Regjerings=Autoritet, saasom Slesvig i Statsholderens Residents og Holsteen i den høieste Ret; ei at tale om, at det ei, som Siælland, har Regjerings-Collegierne og Residentsen; kort sagt: det har ingen saadanne Jnstitutioner, hvorved Pengeomløbet kunne ledes fra Regjeringen og de andre Provindser igjen til Jylland, og medens de andre Provindser ere Mellem- og Centralpuncter for Communicationen, er Jylland Sammes Endepunct, hvorved det ogsaa savner denne Canal for Pengetilløb.
Viborger Samler, 1836-01-09
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 5te Januar. Hamborg 2 M. – a vista 202. Species 201. Obligationer (uden Renter) 89 a 89 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1836-01-09
Ved Tallotteriets 1427de Trækning i Kjøbenhavn, den 5te Januar, udkom følgende Nummere: Paa første Søndag efter Helligtrekonger prædiker Hr. Pastor Johansen i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1836-01-09
AVERTISSEMENTS. J Farveriet den gamle Amtstue farves Ulden, Linned, Silke og Bomuld i alle Couleurer; endvidere modtages til Overskjærning og Presning. J. Salmonsen.
Viborger Samler, 1836-01-09
For Bechlunds Mølle modtages til Stampning J. Salmonsen.
Viborger Samler, 1836-01-09
Efter Begjering af Skifteretten og øvrige Vedkommende i Stervboet efter Landsoverrets=Prokurator Niels Lykke og senere afdøde Hustrue, Ellen Marie Lykke, født Gjørup bliver følgende dette Boe tilhørende Ejendomme, nemlig: 1) Afbyggergaarden Engelsborg, paa Viborg, Mark, med Bygninger og tilliggende Jorder, af Areal efter Beregning 869,720 – Alen. 2) De saakaldede Thisteds Jorder, bestaaende af a) et Stykke Jord i Nørremark i den saakaldede Gregers Hvids Toft af Udsæd circa 24 Skpr. b) 5 Agre i bemeldte Gregers Hvids Toft af Udsæd circa 24 Skpr.; c) 4 Agre i Maren Bogbinders Fald af Udsæd circa 24 Skpr.; og d) Hedetoften ved Engelsborg af Udsæd circa 16 Skp. 3) Et Stykke Jord i Poulsens Toft. Disse Eiendomme ere bortforpagtede, de under No. 1 og 2 nævnte paa 10 og No. 3 paa 5 Aar; regnet fra Mai 1833. 4) Stervboets Gaard beliggende paa denne Byes St. Mathiasgade under nyt Assurance No. 199 med dens tilliggende Grund, Gaardsplads, Frugt- og Kjøkken-Hauge. 5) Et Stykke Jord i Blaadams Fald af Areal 103,165 1/2 Alen; Udsæd 13 Tdr. Sædeland. 6) Et Stykke Jord ved Finderup Høi, indeholdende 90 Skpr. Byg-Sædeland. 7) Boets Andeel i Lille-Katmose med dertilhørende Anpart af Mosen, i hvilken Forragteren af Engelsborg har Ret til aarlig i de 10 Aar Forpagtningen varer at bjerge 30,000 Stkr. æltede Tørv. og 8) Et lille Stk. Jord i Veirmølle-Toften af Areal 22,000 Alen. stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Raadhuset i Viborg: Tirsdagen den 2den Februar, 1836. - 16de 1ste Marts hver Dags Formiddag Kl. 9. Forøvrigt bemærkes: at Gaarden Engelsborg solide Bygninger ere indrettede for en Familie uden for den almindelige Stand, at Forpagtnings-Contracten synes favorabel for Kjøberen og at en Deel af de beskrevne Jorder ansees for nogle af de bedste paa Viborg Byes Mark, ligesom og at Boets Gaard i Mathiasgade har en reel Beliggenhed, især for en Handlende, og afgiver betydelig Beboelses-Leilighed. Conditionerne for Auctionerne ere forinden første Auction til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved tjener til Efterretning saavel for Panthaveren, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, som for Liebhavere. Viborg, den 18de Decbr. 1835. F. D. Bett.
Viborger Samler, 1836-01-09
Ved Stiftet efter Lars Nielsen Bars Enke, Maren Karlsdatter af Hellum Bye i Hellum Herred, Viborg Stift, som nu ved Døden er afgaaet, er det oplyst, at bemeldte afdøde Egtefolk efterlade sig en Datter, nemlig Ane Larsdatter, der for 3 Aar, siden skal have opholdt sig i Kjøbenhavn; og da Underretning om hendes nuhavende Opholdsted forgiæves er søgt gjennem Kjøbenhavns Magistrat, saa bliver hun herved med lovligt Varsel indkaldt at melde sig for undertegnede committerede Skifteforvalter. Mylenberg pr. Hobroe, 14de December 1835. Thorlund.
Viborger Samler, 1836-01-09
(Hermed følger Tillægsblad.)
Viborger Samler, 1836-01-09
Tillægsblad til Viborger Samler No. 5.
Viborger Samler, 1836-01-09
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, ved en Extraret, Mandagen den 28de Decbr. 1835.
Viborger Samler, 1836-01-09
J Sagen No. 266. contra: Actor Losøvepkt. Juul, Losoprykt. Møller, Defensor for Christen Jensen Smed af Overlund. (Der tiltales for formeentlig 2den Gang begaaet Tyverie.) Dom: "Arrestanten Christen Jensen bør hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost 160 Dage. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Actor ved Overretten, PretJuul, tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, bør Byetingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-01-09
Ved Viborg Kjøbstæds Extraret den 2den December 1835 er af Justitsraad Borgermester og Byefoged Vett dømt saaledes: "Tiltalte, Christen Jensen Smed af Overlund, bør som Forbedringshuusfange hensættes til Arbeide i 3 Aar. i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, saa bør han og, forsaavidt hans Boe tilstrækker, erstatte alle af Actionen og hans Arrest lovlig medgaaende Omkostninger, og derunder i Salarium til Actor, Prokurator Juul, 3 Rbd. og til Defensor, Prkt. Lykke, 2 Rbd. Sølv, hvilke Sagens samtlige Omkostninger i befindende Mangel af Formue hos Tiltalte blive at udrede af det Offentlige efter Amtets Foranstaltning. Denne Dom at efterkommes efter dens lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1836-01-09
J Sagen No. 268. Actor Losoprykt. Nyboe, contra: Ldsoprykt. Lykke, Defensor for Christen Christensen og Maren Hansdatter af Holmsland. (Der tiltales for gjentagende at have siddet Amtets Paalæg om at entholde sig fra hinanden overhørig.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt. at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Prkrt. Nyboe, betale de Tiltalte een for begge og begge for een 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-09
Ved Ulfborg Hind Herreders Extraret den 9de Novbr. 1835 er af Cancelliesecretair, Bye- og Herredsfoged Finsen dømt saaledes: "Tiltalte Christen Christensen og Maren Hansdatter bør hver for sig hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, samt een for begge og begge for een udrede alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger, og deriblandt i Salarier, til Actor, Prert. Guldager, 4 Rbd. Sølv, og til Defenfor, Søekrigscommissair Bagge, 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 4de Januar 1836.)J Sagen No. 275. Actor Lesoprykt. Bastrup, contra: Ldsoprykt. Holm, Defensor for Anders Nielsen Ladegaard. (Der tiltales for 3die Gang begaaet Tyverie.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Prert. Bastrup, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-09
Ved Hjelmslev Gjern Herreders Extraret den 23de Novbr. 1835 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Blichfeldt dømt saaledes: "Arrestanten Anders Nielsen Ladegaard bør hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. Saa bør han ogsaa udrede alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger og derunder Salair til Actor, Procurator Kastrup, 4 Rbd. og til Defensor, Procurator Calundan, 3 Rbd., Alt Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1836-01-09
J Sagen No. 178. Udsoppktr. Møller mødte for Gaardmand Erik Nissen i Egtved, contra: Ldsovpktr. Lykke mødte for Gaardmand Hans Roed i Bølling. (Angaaer en af Citanten, Gaardmand E. Nissen, imod Jndstævnte, Gaardmand H. Roed, formeentlig brugt fornærmelig beskyldning.)
Viborger Samler, 1836-01-09
Dom: "Den paaankede af Citanten, Gaardmand Erik Nissen, mod Jndstævnte, Gaardmand Hans Roed, gjorte Beskyldning bør være død og magtesløs, saa at den ikke kommer Jndstævnte til Skade i nogen Maade, og bør Citanten for sit i den Henseende udviste Forhold at bøde 20 Rbd. Sølv til Veile Amts Fattigkasse. Saa betaler han og til Jndstævnte denne Processes Omkostninger for begge Retter med 25 Rbd. Sølv. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at de under Forhøret af 22de Aug. 1834 Gjenparter fremlagte 3 Documenter, hvoraf de 2de ere daterede 16de Decbr. 1832 og det 3die 26de Octbr. 1833 ikke sees at være skrevne paa stemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-09
Ved Jerlev Brusch Herreders Ret den 16de Juni 1835 er af den const. Dommer, Procurator Kralund, dømt saaledes: "Den af Jndstævnte, Gaardmand Erik Nissen af Egtved, mod Citanten, Hans Roed i Bølling, andragne og brugte Beskyldning bor død og magtesløs at være, og ikke komme ham til Forkleinelse i nogen Maade paa gode Navn, Ære og Rygte. Desforuden bor Jndstævnte bøde for sin utilbørlige Anmeldelse og Forhold til Egtved Sogns Fattigkasse. 50 Rbd. Sølv, og udi Omkostninger og Sagfører Salair 30 Rbd. til Citanten. Denne Dom efterkommes inden 15 Dage efter dens lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1836-01-09
J Sagen No. 185.
Viborger Samler, 1836-01-09
Ldsovprkt. Nyboe, befalet for Stiftamtmanden, og biskoppen over Aalborg Stift, contra: Ldsovprkt. Holm, befalet for Pastor Feilberg, i Skagen. (Angaaer hvorvidt Hospitalet i Aalborg, paa hvis Vegne Stiftsøvrigheden sammesteds har anlagt nærværende Sag, er berettiget til herefter at nyde som sin Eiendom en tredie Deel af den saakaldte Fiske tiende i Skagen, under hvilken Forudsætning den Afgift til Hospitalet, som forhen har været udredet af Præsterne i Skagen for at hæve Fisketienden, skulde bortfalde.) Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at af de i bemeldte Dom ommeldte Salarier bliver alene det Citantens Sagfører tillagte at udrede af det Offentlige, hvorimod Salariet til Jndstævntes befalede Sagfører udredes af Citanten, og at Processens Omkostninger i første Jnstants forøvrigt ophæves.
Viborger Samler, 1836-01-09
J Salarium til Jndstævntes for Overretten beskikkede Sagfører, Prkt. Holm, betaler Citanten 20 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for nærværende Jnstants iøvrigt ligeledes ophæves. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-09
Ved Skagen Kjøbstæds Byetingsret den 2den Marts 1835 er af Cancelliesecretair Byefoged Bergen dømt saaledes: "Jndstevnte Sognepræst Feilberg i Skagen bør for Citanten, Aalborg Hospitals Directions Tiltale i denne Sag fri at være. Sagens Omkostninger, hvoriblandt et Salair, af 15 Rbd. Sølv til Enhver af de befalede Sagførere tilligemed Diætpenge efter Amtsøvrighedens nærmere Bestemmelse, udredes af det Offentlige."J Sagen No. 198.
Viborger Samler, 1836-01-09
Ldsovprkt. Møller mødte for Gaardmand Knud Nielsen af Worre, contra: Ldsovprkt. Jespersen befalet for Vicevagtmester Petersen af Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner i Aarhuus.
Viborger Samler, 1836-01-09
(Nærværende Sag er i første Jnstants anlagt af Jndstævnte, Vagtmester Petersen, imod Citanten Gom K. Nielsen, i Anledning af en Jndstævnte af Citanten frataget Hest med Ridetøi 1. v.) Dom. "Denne Sag hjemvises til ny Foretagelse ved Underretten saaledes, at den af Underdommeren sættes i den Stand, hvori den var, da Sagen den 12te Marts f. A. blev optaget til Dom, og at Sagen derefter af Underdommeren i det Hele tages under Paakiendelse i Realiteten. Processens Omkostninger for Overretten hæves." Ved Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg. Herreders Ret den 23de Juni 1835 er af Cancellieraad Herredsfoged Reiersen dømt saaledes: "Contracitanten Gaardmand Knud Nielsen af Worre bor under en daglig Mulct af 5 Rbd. Sølv til Randers Amts Fattigkasse at udlevere til Hovedcitanten Vicevagtmester Petersen af Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Dragon Regiment i Aarhuus den Sidstnævnte tilhørende Hest med Ridetøi, samt at erstatte ham den mulige Forringelse af Hesten og Ridetøiet, og det Tab, han har lidt ved Assavnet af Hesten fra den 28de August f. A., indtil Afleveringen finder Sted, med det Beløb, som tvende dertil af Retten udnævnte uvillige Mænd ved en edelig afhjemlet Forretning maatte ansætte samme til, dog at Mændene i dette Beløb afdrage hvad Hestens Underholdning og Røgt i det ommeldte Tidsrum maatte antages at ville have kostet, saa bør Contracitanten og at erstatte Hovedcitanten Sagens Omkostninger skadesløse, samt at udrede de Retsgebyhrer og Beløbet for det stemplede Papiir, som burde have været erlagt og brugt, om Sagen ei havde været beneficeret, og i Salarium til den befalede Sagfører, Prit. Bierring, 12 Rbd. Sølv. Forsaavidt Contra søgsmaalet gaaer ud paa Straf for Hovedcitanten, afvises samme. At efterkommes og det dømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-01-12
64de Aargang. Hede. 1836. No. 6. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 12te Januar. Na Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dous.
Viborger Samler, 1836-01-12
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Nytaarsdag gjorde det diplomatiske Corps, Deputationer fra begge Kamre, de forskjellige borgerlige og dømmende Autoriteter o. s. v. Hs. Majestæt deres Opvartning, for at aflægge deres Lykønskning til det nye Aar. Den østerrigske Ambassadeur, Grev Apponii, førte Ordet for det diplomatiske Corps og betiente sig af de meest smigrende Udtryk, som de liberale Blade erklære for en Yttring af Taknemmelighed for Ludvig Philips conservative Politik. Kongens Svar var i samme Aand. I de af Præsidenterne for de tvende Kamre holdte Taler forekom intet Mærkværdigt undtagen at de næsten ikke berørte Andet end Hertugen af Orleans og hans Vaabendaad, hvorover Kongen var meget rort. -
Viborger Samler, 1836-01-12
Strax efter Nytaar begynder Discussionen over Adressen. Oppositionen agter at bringe Forholdene til Rusland alvorligt paa Bane. Ministrene skulle have liggende færdige ikke færre end 115 Lovudkast af almindelig og 225 af local Jnteresse. Blandt Andet er Tolen om Oprettelsen af en Municipalgarde i alle Frankrigs større Stæder. - Hertugen af Orleans er den 30te Decbr. indtruffen til Paris. - Dronningen, der formedelst Upasselighed ikke var tilstede ved Kamrenes Aabning, er igjen i Bedring - Der tales slet ikke mere om noget Complot, endskjøndt virkeligen nogle Arresteringer have fundet Sted. Hr. Leprault, Søn af en forhenværende Deputeret, blev kun sat fast formedelst usommelige Yttringer.
Viborger Samler, 1836-01-12
Spanien. Efterretninger fra Madrid gaae til den 26de Decbr. Den foregaaende Dag havde Cortes holdt et Møde og havde hort Committeens Beretning over det af Hr. Mendizabal forlangte Beviis paa Tillid. Committeens Andragende gik udi paa, med ringe Modificationer at antage det forelagte, Finantserne angaaende, Lovudkast. J Madridunderhandledes ivrigt mellem Regjeringen og den engelske Gesandt om Afslutningen af en Handelstractat; som dennes Hovedbestemmelse angav man den toldfrie Jndførsel af engelske Varer i alle span le Havne. - Jfølge en Skrivelse fra Jean de Lux af 30te Decbr. vedvarede Guetarias Beleiring endnu; dog var de Beleirendes Jld i de sidste Dage bleven svagere, hvilket Nogle ansaae som et godt Tegn, Andre derimod forklarede saaledes, at Carlisterne med det Første ventede en Forstærkning af deres Artillerie, og havde besluttet, saasnart dette ankom, at fortsætte Beleiringen med fornyet Energie. Jnfanten Don Sebastian var fra Guetaria vendt tilbage til Hovedqvarteret i Onnate; de Beleirede i Gurtaria havde erholdt adskillige Tilførsler fra S. Sebastian.
Viborger Samler, 1836-01-12
Fra Catalonien lyde Efterretningerne gunstigt for Dronningens Sag. Mina har den 23de overfaldet Flekken San Lorenzo del Pithens, i Nærheden af Solsona, hvor 1300 Carlister havde forsamlet sig tilligemed Medlemmerne af den carlistiske Provindsial junta og 300 Præster og Munke. Mina skriver, at han har drevet Fjenden tilbage til Nostra Sennora de Bost og frataget ham sin Bagaae, og at han kun venter sit Artillerie for at kaste Carlisterne ud af den senere af dem valgte faste Stilling. Den fangne Carlistoberst Camarlos vilde Mina lade skyde næste Dag. Breve fra Santander af 23de Decbr. meddele en frygtelig Proclamation fra Cordova til de baskiske Provindser og Navarra. At hænges og skydes, Confiscationer og Fængsel er den Skjebne, der venter Carlisterne og deres Tilhængere. De, der regelmæssigt have tilfort Carlisterne Forraad, skulle under hele Krigen slæbe med Kugler og arbeide paa Skandserne. Chapelgoriernes Corps havde paa sin Marsch til Santander tilladt sig at plyndre en Kirke og myrde Præsterne, hvorpaa General Jaurequi strax befalede, at hver tiende Mand skulde skydes; imidlertid lod han si paa sine Officierers Forestilling nøie med at lade 10 Soldater skyde. - En Skrivelse fra Bayonne af 26de f. M. paastaaer i Modsætning med tidligere Efterretninger, at General Palarea ikke har seiret ved Molino, men derimod skal have tabt 700 Mand og sit hele Rytteri, og hans Soldater skulle have vægret sig ved at levere en ny Træfning. Dette vilde rigtigt nok kunne være en Grund til hans Afsættelse, som ogsaa meldes i spanske Blade. – Det hed i London, at en derværende stor Capitalist vilde overtage et nyt Laan til Spanien af 2 Mill. 4 imod Frankrigs og Englands Garantie, der da atter skulde have Sikkerhed i Jndtægterne af Cuba. – The Morning-Herald melder i en Skrivelse fra Grændsen af Navarra af 26de f. M., at Lord Palmerston, har udstædt den udtrykkelige befaling til alle britiske Krigsfartøier ved de spanske Kyster, at de ikke maae optage Don Carlos, hvis han i en betrængt Stilling skulde vise sig ved Kysten.
Viborger Samler, 1836-01-12
Orienten. Jbrahim Pascha, der, som bekjendt, efter Begivenhederne ved Libanon, der skulde have Drusernes Afvæbning til Følge, vilde begive sig til Ægypten, forandrede sin Plan, da han erfarede, at den største Deel af Druserne flygtede til Bjergene og derfra truede hans Positioner. SamiBei, Mehemed Alis inderligste Fortrolige, der af denne var afsendt til Jbrahim med Forholdsordrer, fortsatte imidlertid sine Forbindelser og Jntriguer med den gamle Druserfyrste, og det synes, som om det endeligen ved saadanne Midler er lykkets Mehemed Ali, ved et tredobbelt Forræderi at løse Spørgsmaalet med Druserne. Man melder nemlig under 10de Novbr. fra Retimo paa Cypern, at man den 6te f. M. havde erholdt vigtige Efterretninger fra Syrien. En med de flygtede Syriere indledet almindelig Opstand ved Libanon, som den altid troløse EmirBeschir selv underhaanden befordrede, er strandet og undertrykt ved Jbrahim Paschas energiske Forholdsregler. Jfølge disse Begivenheder var det lykkets Jbrahim, at trænge ind i Bjergene og at bemægtige si Emir=Beschir Slot og Person. Den Sidstes Sønner lykkedes det heldigviis at undkomme. Jbrahim Pascha lod herpaa Hovedet slaae af flere indflydelsesrige fangne og afvæbnede Druserchefer, og havde besat alle Libanons Defileer, for at sikkre sig mod et Overfald af de flygtede Drusere. Nyere Efterretninger fra Beirut af 16de Novbr. melde, at Jbrahim Pascha havde tilintetgjort et Regiment Drusere. Storherren er bleven yderst forbittret ved den fra Albanien indtrufne Efterretning, at Rumeli-Wales siken ved sin Afmarsch fra Scutari har ladet flere indflydelsesrige Albanesere gribe og halshugge, hvorved han har vakt ny Utilfredshed.
Viborger Samler, 1836-01-12
Blandet. Prinds Ferdinand af Sachsen-Coburg, Belgiernes Konges Broder og Fader til Donna Maians præsumtive Gemaal, er ankommen til Brüssel i Selskab med den portugisiske Gesandt, Grev Lavradio. – Fra Sardinien meldes atter, at Regjeringen forgiæves, ved et dertil afsendt Skib tre Gange har opfordret Staden Cagliari til Overgivelse, og at den sardiniske Flaade ved Efterretningen om dette Afslag er gaaet under Seil fra Genua, 18 Seilere stærk. – Lord Brougham skal ligge farligt syg paa sit Landsæde Brougham=Hall.
Viborger Samler, 1836-01-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-01-12
Kjøbenhavn, den 9de Januar. Hans Majestæt Kongen har under 28de f. M. behaget allernaadigst at udnævne hidtilværende Ridder, Generalkrigscommissair Andreas GabrielToxwerdt, til Commandeur af Dannebrogordenen.