JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Indenlandske Efterretninger. Ved allerh. Resolution af 31. f. M. paa den Kgl. Finantsdeputations allerunderdanigste Forestilling om Reiseunderstøttelser for indeværende Aar har Hs. Maj. allernaadigst tilstaaet saadanne til Lic. theol. P. C. Lind, Lic. theol. J. A. Bornemann, Dr. med. J. Thygesen, Cand. juris N. C. Krarup, polytechnisk Candidat A. S. Weis, Dr. F. Hebbel, Dr. philos. C. W. Nitsch, Dr. philos. T. Sørensen, Amanuensis hos Etatsr. Pfaff i Kiel Cand. pharm. C. M. Paulsen; Musiker N. W. Gade, Cand. philos. og Sproglærer P. Jørgensen og Gartner J. Sally. (B. T. Den Hædersgave, hedder det i Fædrel.", som Comiteen for den slesvigske Marksubscription har bestemt for P. H. Lorenzen, nemlig et Sølvdrikkehorn, der efter Medailleur Christensens Model og underhans Ledning er udført af flere Guldarbeidere i Kjøbenhavn, er den 11. ds. bleven udstillet paa Charlottenborg. Det fortjener fuldkomment at tages i Øiesyn ikke blot af dem, der interessere sig for Gavens politiske Betydning og have Lod i den som saadan, men af enhver Konstelsker, saa sindrigt og smagfuldt er det construeret og saa omhyggeligt er det udført.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Ogsaa "Corfaren har nu faaet en privat Jnjuriesag, og det for 2de Tegningers Skyld. Hr. Etatsraad. Schrader i Haderslev har nemlig fundet sig saa fornærmet over tvende i "Corsaren" aftrykte Træsnit, der skulde forestille, hvorledes det saae ud, da de slesvigske Bønder ikke kunde komme til at holde Gilde i Haderslev for Lorenzen, og hvorledes det sener saae ud, da de opnaaede at holde Gildet i Sommersted Kro, og har han nu ansøgt og erholdt beneficium pr. gr. til at anlægge Søgsmaal mod nævnte Blad. (Aalb. A. Der er i disse Dage i Kbhvn, constitueret et Selskab, hvis Viitsomhed vist vil blive meget heldbringende. Det gaaer ud paa at skaffe unge Piger, der staae Fare for at tabes for Samfundet, anbragte i Tjenester eller paa anden passende Maade. Det er stiftet af Damer, og holdt sin første Forsamling d. 4. ds. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
En sjelden Række af ulykkelige Begivenheder har ifølge Kbhposten i disse Dage tildraget sig i Hovedstaden: 1) En Rideknegt i Grev Des Tjeneste overred d. 6. ds paa Volden en ung Pige, der som død blev bragt paa Hospitalet; 2) en nylig fra Livet dømt Forbryder har hængt sig i Arresten; 4) en Stokhuusslave druknet sig i Stadsgraven; 6) en Staldtarl forsøgt at skjære Halsen over paa sig inde i Prinds Wes Stads kareth; 6) en Embedsmand druknet sig paa Grund af Kassemangel, foranlediget ved at spille i Tallotteriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Matrosen paa "Jris", hvis Fod saa ulykkeligen blev afreven ved en Trosse, har paa Hospitalet faaet Benet afsavet nedenfor Knæet og befinder sig i Bedring. Den sørgelige Scene havde paa Skibet efterladt et smerteligt Jndtryk hos Passagererne, der dog ikke kunde andet end beundre den Fatning, hvormed den stakkels Mand har sin Skjæbne og selv førte sin afrevne Fod med sig iland. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Jfr. Andersen har med Bifald paa det kal Theater givet Pernille i "Den Stundesløse." (Hp. A.)J kjøbenhavnske Blade dadles Hr. Spindler stærkt, fordi han som selvbuden Gjæst paa det kongelige Theater optraadte med en paafaldende Usikkerhed i Rollen som Bolingbroke i "Et Glas Vand, der hidtil saa mesterligt er given af Hr. Jnstruktør Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Hs. Kgl. H. Kronprindsen ankom til Odense i Mandags Eftermiddag. Efter Forlydende vil Kronprindsessen i Sommer opholde sig et Par Maaneder paa Frederiksgave og bruge Søbadene. (Hp. A. Forrige Onsdag høitideligholdt Sognepræsten for Søerup og St. Jørgens Menigheder, Hs. Velærværdighed Hr. Pastor Ridder C. J. Bredsdorf, sit 50-aarige Embeds-Jubilæum, i hvilken Anledning Jubeloldingen af Stiftets Biskop modtog Bestallingen som Consistorialraad, som et Beviis paa Hs. Maj. allerhøieste Naade, ligesom Herredets Præster ved Provst Lassen overrakte ham en Pragtbibel i Fløiels bind med rige Sølvforstringer. (St. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Ved Odense Bything er Boelsmand Niels Knudsen i Lille Tanggaard, for at have forgrebet sig paa en Toldbetjent, medens denne stod paa sin Post, idømt 8 Maaneders Forbedringshuusarbeide, samt dømt til at udrede alle af Sagen flydende Omkostninger. (O. Th. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
J et Land, hvor, som i Slesvig, Halvparten af Folket er dansk, eller skandinavisk af Herkomst, Charakteer, Sæder og Sprog, saa dansk, at endog en Dialekiforskjellighed fra det tilgrændsende Jylland næppe er kjendelig, kan det tilvisse hverken være gavnlig for Folk eller Stat, at samtlige lærde Skoler, Skolelærernes Dannelsesanstalt, Universitetet og næsten 3/4 af By- og Landsbyskoler ere tydske, især paa en Tid, hvor det tydske Element har antaget en saa separatistisk og med Hensyn til Slesvig, eneberettiget Charakteer, som den, vi have seet yttre sig Stændersalen. Skolen er til for at oplive, forædle og hæve Nationaliteterne, men ikke for at undertrykke og udrydde dem. Havde den sidste Tendents ogsaa bestaaet i 1000 Aar, saa maae den ligefuldt anerkjendes for uretfærdig og fordærvelig, og Staten, ikke hvile, førend den er hævet af Grunden. De samme billigheds- og Retfærdighedsgrunde, der bragte Kong Frederik IV. og Christian Vl. til at ønske en særegen Høiskole oprettet i Slesvig, de samme Grunde, der bestemte Kong Christian V. og Frederik Vl. til at befale, at alle Skole- og Præste-Embeder i de danske Distritter skulle besættes med Mænd, der kunde undervise paa Dansk, bestaae endnu, ja Nødvendigheden af disse Kongebuds Udførelse bliver større i samme Grad, som Germaniseringsiveren voxer. Men hvorfra skulle danskdannede Lærere erholdes, naar alle høiere Læreanstalter i Slesvig ere tydske og det danske Universitet er saa godtsom lukket for Slesvigere, Altsaa først og fremmest et dansk Seminar- og 2 danske lærde Skoler eller et Gymnasium med 10-12 Lærere. Vi fortrøste os til, at Statsregjeringen nøie vil overveie Prof. Schouws Forslag om at benytte en Deel af Sorøe Akademies rige Midler til et, for Staten og det nordslesvigske Folk saa velgiørende Øiemed. (Ov.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Hr. Propr. Rosborg til Knivholt har i disse Dage solgt Gaarden Tveden, i Karup Sogn, tilligemed Besætning til Hr. Pappe (Broder til Hr. P. til Heiselt) for 7700 Rbd. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Det er i høieste Grad paafaldende - hedder det i Ringkjøbing Avis -, at netop i samme Uge, som Kancelli-Plakaten af 23. f. M., hvorved det tilstædes Besidderen af ulovligt Brændeviinsredskab inden 1. Mai d. A. at anmelde samme til Afhændelse, uden at drages til Ansvar for Besiddelsen", er bekjendtgjort fra Sognets Kirkestævne om Søndagen, og hvori det udtales, at Hs. Majestæt vil vise al Læmpelighed, imod dem, der ulovligen ere i Besiddelse af Brændeviinsredskaber &c. – i samme Uge gjør Toldvæsenet fra Holstebro, med mere Jver end nogensinde, Jagt efter Smugbrænderier, endog paa Steder, hvor ingen Brug af disse Redskaber fortiden finder Sted. Denne, indtil den Frist er udløben, som Hs. Maj. allernaadigst har tilstaaet Landmændene, vest nok utidige Jver kan hos Almuen let svække Tilliden, til Regeringens Løfter, thi hvor let opstaaer ikke hos den simple Mand den Tanke, at Toldvæsenet, ved Siden af den nævnte Kancelli-Plakat, er meddeelt Ordre til al mulig Forfølgelse: Noget, som vor humane Regering vist aldrig kunde giøre. Snarere er det vel Toldvæsenet, som befrygter, at de ved deslige Konstskationer værende Fordeele skulle aldeles gaae tabte, og derfor bruger sig itide. – Ved en i disse Dage af Konsumtions=Opsynet fra Thisted foretaget Undersøgelse om ulovlig Brændeviinsbrænden paa Landet blev (ifølge Thist. A.) af Vedkommende afleveret 21 Brændeviins-Redskaber. Handelsmand Klitgaard i Blothuus har, for at bidrage til den hæs selige Smugbrændeviinsbrændens hurtige og fuldnændige Afskaffelse, ladet udgaae en Jndbydelse til Landalmuen i Hvetbo Herred om at levere ham deres Blændeviinstøier, imod at han indløser dem til den høie Priis af 4 Mk. Pundet, som er langt over hvad gammelt Kobber er værdt. Aalb. A vil vide, at der existerer flere Hundrede Smugbrænderier i Hvetbo Herred, men at nogle og 30 deraf allerede i de første Dage efter denne Jndbydelse have afleveret deres Redskaber. - Til Aarhuus skal, ifølge Aarh. Avis, være indbragt ikke færre end 112 frivilligt udleverede Brændeviinsredskaber, og Konsumtionsforvalteren i Skanderborg havde paa een Dag modtaget 24 Brændeviinstøier fra Ørting, i Hads Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
J Aalborg havde man d. 8de, en orcanagtig Storm, som hvis Følge Dampskibet "Liimfjorden", uagtet det til Kl. 1 havde arbeidet sig igjennem til Løgstør, maatte standse der, og neppe har kunne afgaae videre for næste Dags Morgen. Søen var saa oprørt og Stormen saa stærk, at en Jolle, der skulde gaae til Land, kuldseilede og Folkene maatte vade igjennem Fjorden. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Det Ehlerske Skuespillerselskab, under Bestyrelse af Hr. Rau, sluttede sine Forestillinger i Horsens i Søndags Aftes med "Net og "Debutantindens Fader, i hvilket sidste Stykke Hr. Rau som Tanne blev fremkaldt. Publikum der har været meget vel tilfreds med Selskabets Præstationer, og Skuespilhuset, til de 13 der givne Forestillinger næsten hver Gang været godt besøgt. Selskabet afreiser derfra til Varde, og senere til Ribe og Ringkjøbing. Hr. Jbsen og Kone, et meget vakkert Kunstnerpar, forlade i Horsens dette Selskab, da de ere blevne engagerede ved det Titchenske. (Horf. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Det Titchenske Selskab er ankommet til Thisted, efterat have givet 77 Forestillinger i Aalborg. Fra Ringkjøbing skrives under 10. ds. "Hr. Øsgevad, som for Tiden opholder sig her i Byen, foreviser hos Restaurateur Rosenvinge sit Cosmorama.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Skjøndt vi tidligere have seet Ottos - ganske nylig Gjørups Panorama – er man dog nærved at giveØsgevads Cosmorama Fortrinet. Det vilde være for vidtløftigt her at fremhæve nogle enkelte No., da de næsten alle synes at være i høi Grad naturtroe, og udførte med megen Accuratesse. Foruden de flere No., som høre til det egentlige Cosmorama, findes der ogsaa flere seeværdige Gienstande, f. Er. en særdeles smuk Torbist Curculio imperialis." (Hr. Øsgevad kan med det Første ventes hertil Ribe.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Efterretning om ledige geistlige Embeder. Nørre-Vedby og Nørre-Alsløv Sognekald paa Falster. Dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 603 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af Sognenes 720 Tdr. 7 Skpr. Hartkorn udgjør: a) 14 Tdr. 5 Skpr. Hvede, 38 Tdr. Rug, 562 Tdr. 3 Skpr. Byg, 9 Tdr. 3 Skpr. Erter og 10 Tdr. 2 Skpr. Havre, hvoraf den største Deel, ifølge confirmeret Tiendeforening, betales efter hvert Aars Capitelstaxt, b) af 41 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. Hartkorn svares, istedetfor Tiende, en Refusion af 5 Mk. pr. Td. Hartkorn. 2) Refusioner af Mensalgaarde og Annergaarde 3 Tdr. Hvede, 3 Tdr. Rug, 3 Tdr. Havre og 1. Tdr. 4 Skpr. Byg, som betales efter Capitelstaxt. Disse Gaarde ere bortarvefæstede og betales der af den ene Gaard en Recognition af 300 Rbd. ved Forandring af Besidder. 3) Kvægtiende c. 5 Rbd., forøvrigt indbefattet under Tiendeforeningen. 4) Leie af nogle Sognekaldet tilhørende Huse 10 Rbd. 5) Smaaredsel: en levende Gaas, en Snees Æg, et Par Kyllinger og et Maal Melk af hver Gaard. 6) Høstdage af Værdi c. 50 Rbd. 7) Offer og Accidentser c. 200 Rbd. 8) For at levere Viin og Brød til Kirkerne 40 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 9 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb. frit og 5 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. ufrit, med et Areal af 80 Tdr. Land De Kongel. Skatter udgjøre c. 280 Rbd., Communeafgifter 20 Rbd. Erpenser 50 a 60 Rbd. Til Veivæsenet udredes en fast Afgift af 75 Rbd. Af Præstegaardens ufrie Hartkorn svares i Tiende, efter confirmeret Tiendeforening, 2 Tdr. 1 enh. Fdkr. Hvede, 2 Tdr., enh. Fdkr. Rug, 2 Tdr. 1 enh. Fdkr. Byg, der betales med Penge efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt. Paa Embedet hviler en Bygningsgjeld stor til Rest 700 Rbd., der forrentes med 4 pCt. og afbetales med 100 Rbd. aarlig. Artillerihest holdes. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Entledigelser og Udnævnelser. Under 5. d. M. har Hs. Maj. efter allerunderd. Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Toldforvalter C. Clausen i Oldesloe, Ritmester Toldforvalter D. H. W. Voigts i Helliggenhaven og Toldoppebørsels-Controlleur C. A. Bock i Blankenese fra deres respective Embeder. Under 7de, har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Postskriver i Kjøbenhavns Pakke postcontoir, B. H. W. Tolderlund, samt derhos beskikket Volouteur i den Kgl. Generalpostdirections danske Secretariat, Exam. Jur. H. F. L. Larsen, i bemeldte Embede. Under 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
d. er Jnspecteur ved Læsesalen ved det store Kgl. Bibliothek, C. C. Moldenhaver, udnævnt til virkelig Justitsraad, og Secretair ved samme Bibliothek, F. Fabricius, til virkelig Cancelliraad. Under 8 de er Exam. Jur. J. W. F. Thomsen udnævnt til Copiist i Kjøbenhavns Raadstues 3die Sceretariat. Under f. D. er ordineret Candidat C. F. T. Busch beskikket til Præst i Wedel i Provstiet Pinneberg. Under 10. ds. er Sergeant i Livgarden til Fods, C. F. Zalgel, udnævnt til Krydsbetjent ved Helsingørs Told- og Consumtions sted. (V. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Ledige Embeder. Toldforvalter=Posten i Oldesloe. Gage, incl. Contoirudgifter, 1600 Rbd. (Caution 2500 Rbd.)– Toldforvalter=Posten i Helliggenhafn. Gage, incl. Contoirudgifter, 1000 Rbd. (Caution 2400 Rbd.) - Toldoppebørsels-Controlleur=Posten i Blankenese. Gage, incl. Contoir udgifter, 600 Rbd. (Caution 600 Rbd.) - J Tønningen er en Politibetjents=Post ledig, som indbringer circa 125 Rbd. aarlig samt hvert andet Aar en Frakke, denne Post kan ansøges af dertil qvalificerede Underofficerer; den, som maa ansættes, vil kunne entlediges efter 3 Maaneders Opsigelse, naar man ikke er tilfreds med hans Tieneste. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Ved Tallotteriets 1373. Trækning i Wandsbeck udkom:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Kjøbenhavns Børs-Kours den 11. April: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 112 a 112 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Ribe. Efter et Par Dages Storm med Hagel bygger har Alt her faaet et meget vinterligt Udseende, idet der iforgaars Nat og iforgaars faldt en betydelig Mængde Snee, der ligger næsten en halv Alen høit i Gaderne. Jgaar Aftes begyndte det at fryse stærkt med klar Luft, men om Natten blev det atter Toveir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
1ste Paaskedag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Capellan Krarup; til Aftensang Hr. Pastor Pontoppidan, som da holder sin Tiltrædelsesprædiken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
2den Paaskedag prædiker i Domkirken Hr. Catechet Fibiger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Vegge Dage prædiker i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
2den Paaskedag udkommer ingen Avis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
En flem Sygdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
(Jndsendt.) Jmedens man hører saa jevnlige Klager over de mange slemme Foraarsygdomme, er det forunderligt nok, at man saalidet omtaler og modarbeider en Sygdom, der er langt farligere end baade Snue, Gigt og Hoste, Koldfeber, Typhus, ja Colera morbis, – en Sygdom, som grasserer til alle Aarstider, og hvor Doctorens Hjælp er til liden Nytte. Denne farlige Sot er udentvivl epidemisk; thi, hvis man ikke øieblikkeligt anvender Alt for at standse den, river hver mindste Trævl op med Rode, da griber den om sig med en utrolig Fart. Sygdommen har destoværre hos Mange sit Sæde i Hjærtet, men dog hos de Fleste vil kun i Munden; den er uden al Tvivl skorbatisk, thi, saavidt Jndsenderen har kunnet bemærke, hidrører den som oftest fra Mangel paa Beskjeftigelse og alvorlige Forretninger, er derfor mere almindelig hos Kvinden, end hos Manden, skjøndt det destoværre daglig viser sig, at den ogsaa angriber denne Sidste. Dog søger den ingen Steder saa graadigt og sikkert sine Offere, som ved de saakaldte Kaffeslampamper. Efter alle Julemærker at dømme er det i Særdeleshed de Udannede, eller i det Mindste de mindre virkeligt Dannede, som den angriber; den Vei, som Smitten derfor tager, er gjerne følgende: først Tjenestepiger, derfra de Madmødre, som finde Behag i at komme i alt for nær Berøring med disse, saa Børn og barnagtige Sjæle, og derfra lister den sig videre. Denne Sygdom er saameget farligere, som den ikke paatrykker noget udvortes Spor, – Ansigtet bliver lige glat, Kinderne lige røde, Øinene lige blanke, ja de modtage end ogsaa stundom en særegen og høiere Glands, noget vist forførerisk Tillokkende. Men Virkningerne ere i høi Grad ødelæggende; det er ikke blot Legemet, men i Særdeleshed Siælen, som tager Skade af Sygdommen, og det er navnligt paa hele Samfundslivet, at den var den meest fordærvelige Jndflydelse: den sønderbryder Venskabets Baand, den besmitter Familielivet, det selskabelige Liv, ja selv det offentlige Liv. – "Men Navnet, min Herre! Navnet. – hører jeg Dem utaalmodigt udraabe - Sladdersyge, mine Damer og Herrer Sladdersyge er Navnet paa dette Monstrum af en Sygdom, paa denne al huuslig, selskabelig og borgerlig Fred, Ro og Velsignelse tilintetgjørende Smitte. Dens skumle Affødning er Bysladder, og de af Sygdommen Besatte kaldes Sladdersøstre og Sladderbrødre. – Og nu Du mit kjære Ribe, hvorledes befinder Du Dig i denne Henseende? Har Du sporet noget til Symptommerne? Spørg dine Sønner og Døttre, lad dem see Dig i Øinene og med Haanden paa Hjærtet svare Dig ærligt og oprigtigt, Og, er det da dit Ønske at redde dem de være Faa, de være Mange, som endnu have bevaret sig rene og ubesmittede, da husk paa, at denne forunderlige Sygdom hverken baner sig Vei gjennem Munden eller Næsen, men – gjennem Ørerne. Det eneste Middel, som jeg derfor indtil Dato har kunnet opdage, og som jeg tør anbefale Dig, det er: Bomuld i Ørerne paa dem! Ja – Du seer, at Midlet er simpelt og wolfeil, men vær vis paa, at det er probat, styrkede ved dette Præservativ, ville de selv blive nimodtagelige for Smitteen, og Uhyret vil af Mangel paa Føde omsider sluge sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Ledigt Skolelærer-Embede. Skolelærer-Embedet ved Biskolen i Wandrup Sogn er ledigt og kan søges af Seminarister. Embedsindkomsten er aarlig 3 Tdr. Rug og 6 Tdr. Byg in natura, samt 25 Tdr. Byg betalt efter Capitelstart. Begjering om denne Ansættelse maatte inden 3 Uger indsendes enten til Amtmanden i Ribe eller til den constituerede Provst i Nagbølle Præstegaard ved Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Bekjendtgjørelser. Vort yngste Barn, Christian Frederik, født den 19de f. M., kaldtes bort fra denne Verden afvigte Nat; – hvorom vi herved med Veemod underrette vore Venner her i Egnen. Ballum Præstegaard, den 6te April 1843. E. M. Wendelboe. A. Wendelboe, En værdig Olding og en sjelden yndet, agtet og afholdt 77 Aars Mand, nemlig Forligscommissair og Stempletpapiirsforhandler Niels Thoersen her af Byen, kaldtes til evig Hvile sidste Søndag Aften Kl. 8. Ligesom Jordens moderlige Skjød, Død og Grav derved har erholdt et af Alderdoms Svaghed hentæret Legeme, saaledes har ogsaa Gud i Himlen, der er Kongernes Konge og alle Herrers Herre, i Naade og med Velbehag taget til sig en træt Vandrer og en redelig Sjæll. Som en gammel og meer end almindelig god Ven af den Bortgangne og en Velynder af hans efterladte Slægt bekjendtgjør jeg dette, forøvrigt ei efter Naturens sædvanlige Orden, uventede Dødsfald. Varde den 11. April 1843. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Paa Mandag Aften Kl. 8 agte Undertegnede at have den Ære i Korsbrødregaards Gaard at opsætte en Transparent Ballon med smukke Decorationer, som førend den gaaer op vil gjøre flere Bevægelser og, i en Høide af 1000 Alen, forvandle sig til en Stierne; og love vi, at Enhver, som vil see den i Nærheden, vil finde den meget interessant Da denne Art Ballon er forbunden med store Omkostninger, saa bedes det ærede Publikum om et talrigt Besøg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Raketter, Jldhjul, Froer og flere Slags Fyrverkeriere at erholde til billige Priser hos C. Eloner & C. C. Tresenrenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Samlede dramatiske Digte, af Jngemann. I. D. (Godtkjøbsudgave.) – Dispositioner og Catechisationer med Skolebørn, af Sørensen. I. Hefte over første Capitel i Lærebogen, - Godwie Castle. 2. D. - Paris's Mysterier, af Sue. 3. D. - Straus, den christelige Troeslære. 2. D. Subskription modtages paa Jngemanns samlede dramatiske Digte i 6 Bind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ride Ludv. Holbergs samtlige Commedier i eet Bind, udgivne ved A. C. Boye. 3. H. (compl. i J. H.) - Bresemanns tydsk danske Parleur til Brug for begge Nationer (3. Udg.) Paris's Mysterier, af Engene Snee, udg. af L. Fribert, 3. De - Napoleons Feldtog 18051809, af Alv. Høst. 2. H. Den politiske Deel. – Beskrivelse af China og Chineserne ved J. Fr. Davis, overs. af Engelsk ved Moltke, med Bylographier. H. H. - Meyers Fremmedorbog. 2 forøgede og forbedrede Oplag. 3. H. – Udvalgte Romaner, af Charl. Diekens. 2. B. (Nelly og hendes Bedstefader. 2. D. L. H.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
- Den Dronninglundske Commissionsdom (afsagt i Sæbye d. 13. Marts 1843). – Beckers Verdenshistorie, overs, af J. Riise. 7. B. J. C. H. H. – Dr. Straufs Fremstilling, af den christelige Troeslære, overs. af Cand. Phill. Brøchner. 1. B. H. C. C. H. - Danmarks Fiske beskrevne af Henrik Kroyer. 13 Hæfte med Træsnit af Flinch. – Grundtræk af Zologien, af samme B. J. Lenstroms Svenske Læsebog. Prosa og Poefie. 1843). - Dispositioner og Cathechisationer med Skolebørn, til Brug for Religionslærere, af Rasmus Sørensen. (J. H. over 1. Capitel i Lærebogen.) – Fru v. Patzows samlede Skrifter. 2. B. (Godwie Castle. 2. B., overs. af Mantzius. - Nordisk Penning-Magazin, red, af C. Monrath. 1. H. 1843. – Magazin for Natur= og Menneskekundskab, udg. af Lorenzen. (Ny Suite I. H. 1833.) – Jllumineret Plan af Kjøbenhavn med Forstæder, udført af Ostermann. (Pragt udgave. - G. A. Müllers Godtkjøbs Atlas. Kort 16. Værelser tilleie. Til næstkommende Michaelis Flyttetid bliver 1ste Sahlsetage tilleie i det mig tilhørende nye Huus paa Torvet, bestaaende af 4 Værelser med øvrige Beqvemmeligheder. Ribe d. 14. April 1843. P. Wismann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Sæde=Boghvede. faaes mod Contant for 3 Rd. Courant pr. Td. hos Kolding d. 12. April 1843. J. S. Borch. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Dampskibet Løven, begynder iaar sine ugentlige Farter mellem Kiel og Snoghøi enten sidst i April eller først i Mai, og ligesom ifjor ankommer til Snoghøi hver Tirsdag Aften Kl. 6, og afgaaer derfra tilbage til Kiel Onsdag Morgen Kl. 6. Det Nærmere desangaaende saavelsom Prisen, vil blive bekjendtgjort gjennem Avisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Efter Ansøgning er Hr. Landsoverretsprocurator Ussing, formedelst Svaghed, dispenseret af Stiftsøvrigheden paa et Aar fra Dato som Forstander, for Ribe Hospital, hvilket herved bringes til offentlig Kundskab med Tilføiende, at Hr. Stiftscasserer Andersen er constitueret til i dette Tidsrum at besørge alle ved bemældte Hospitalsforstander-Embede forefaldende Forretninger, og at altsaa kun hans Qvittering for Hospitalets Indtægter, har Gyldighed under Constitutionen. Ribe den 12. April 1843. Sponneck. Tage Müller,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-15
Bekjendtgjørelse. Da en Sølvskee af ældre Facon med Aarstal 1775 og Bogstaver 3 c. D. er funden hos en herpaa Stedet for Tyveri anholdt Person, der med Pas Paategning kom fra Ribe, bekjendtgjøres herved, at Skeen findes til Eftersyn paa Politikammeret. Fredericia Byfoged-Contoir d. 11 April 1843. Rahbek.