JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter følgende Personer: Snedkermester Fæster i Ringkjøbing, Kobbersmed Gram og forhen afdøde Hustrue sammesteds, uftægtsmand Anders Bech af Nye Sogn paa Holmsland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Ringkiøbing d. 2den John Finsen. Novbr. 1832. Mühlen Verkauf. Zum offentlichen Verkauf der zur Concursmasse der Wittwe des weyl. Rathmanns und Müllers Mathias Wind Biørn im Friederichen Korg gehørigen Mühle und des daneben stehenden Wohnhauses ist terminus auf den 30 Novbr. d. J., Freitag vor dem ersten AdventSonntags, anberahmt worden, velcher Termin im Hause der Madame Høver in Tondern Statt haben, und des Vormittags um 10 Uhr seinen Anfang nehmen wird. Es ist eine sogenannte Seckige Granden Windmühle, die mit dem dazu gehørigen Müllerhause im Brandcataster zu der Taxe von 6750 Rbt. angeführt steht, und eine der schwersten Graupenmühlen dieses Herzogthums sein soll. Jn der Mühle sind 2 Pellgange und 1 Rockengang, auch ist darin ein Brechstein over fogenante Rosiquern vorhanden, und ist die Mühle bisber in fehr gutem Stande gehalten worden. Das dicht neden der Mühle liegende Wohnhaus ist 14 Fach gros, ist fehr ant unter halten, bietet einer Familie eine wohleingerichtete Wohnung dar, enthalt Stallaum und Schenne, und eignet sich besonders aut zum Kornanslagern. Die Mühle wie auch das Wohnhaus stet auf dem Friederichen Koegs Mitteldeich, unweit des bekaantlich nicht unwichtigen Losche und Ladeplatzes bei den fogenanten Norder oder Ruttebüller Schleusen, und ist diese Lage um so gunstiger und vortheilhafter for den Besitzer mit Rücksicht auf Versendung, da wenige Schritte vom Fus der Mühle ab der von der Stadt Tøndern her vorbeigehende zu jeder Zeit fahrbare Strohm eine seer leichte Communication eroffnet mit dem eine fehr kurze Strecke entfernten Ladeplatze anoder vor den Schleusen. Die Verkaulsbedingungen konnen vorher eingesehen verden bey dem Herrn Advocaten Lundius in Tøndern, und dem Unterzeichneten, velcher als bestellter Curator massae auf Verlangen naherre Nachweisung geden wird. Die Liebhader wollen sich gedachten 30sten Novbr. zur erwahnten Zeit, besagten Orts gefallig einfinden und das Weitere gewartigen. Friederichen Koeg, im Jnspectorat, den 29 Octbr. 1832. Brodersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
aller. Kongelig. naadigst. privilegerede. Stifts des. og Adresse Avi som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmar, og Hertugdømmene. No. 93. Tirsdagen den 20de November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Hvor stor en Sensation nu denne Begivenhed har vakt hos det franske Publicum, kan man nok tænke sig. Carlisterne ere som lynslagne af Forfærdelse; deres Organer forstumme enten ganske, som Gazetten, eller fremkomme med bittre Yttringer, som Qvotidiennen. De republikanske Blade, som have villet gjøre Regjeringen mistænkelig for en Udsoning eller vel endog en hemmelig Connivents med den styrtede Familie, maae nu slaae sig for Munden; men Oppositionsbladene, som til deres Ærgrelse see det doctrinære Ministerium optræde med en Kraft, hvorved deres Territorium mere og mere indskrænkes, søge at holde sig nogenlunde skadesløse ved at kaste sig over den kongelige Forordning, som de erklære for lovstridig, fordi den citeret Hertuginden for Kamtene og unddrager hende fra sine retmæssige Dommere. Le France nouvelle gjendtiver den dermed, at Medlemmerne af den styrtede Kongesamilie ere ved en speciel Lov satte i en ganske exceptionel Stilling, hvorfor det alen tilkommer Kamrene, at afgjøre, om Hertuginden skal dømmes efter Straffelovbogen eller efter Folkeretten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Nogle dybe Politikere betragte hendes Fængsling fra en diplomatisk Standpunkt og mene, at man vil beholde Hertuginden som Gidsel imod mulige Forsøg af den fordrevne Kongefamilie og udentigske Magter. Det skal gaae hans Majestæt nær til Hjærte, at han har seet sig nødt til at gribe til saa strænge Forholdsregler mod sin Gemalindes Frændke, og man er meget nys gjerrig efterat vide, hvorledes denne vigtige Sag vil blive omtalt i Trontalen, med hvis Udarbeidelse Hr. Thiers er beskjeftiget. Det anføres, som noget Mærkværdigt, at Kongen i en Audients, Hr. Dupin havde hos ham, slet Jntet fortalte ham om Hertugindens Paagribelse, skiønt hans Majestæt allerede den Gang var underrettet derom. Over denne Fornærmelse skal bemældte Herre være bleven yderlig fortørnet og true med, at han, naar ovenomtalte Lovudkast forelægges Kamrene, vil afvise Sagen og gaae overtil Dagens Orden. - En Forordning af 8de Maj tilsikkrede de endnu Levende af Bastillens Bestormere en aarlig Livrente af 500 Fr. Commissionen, som blev nedsat forat prøve de indkommende Fordringer, har nu fuldende en Gjerning og tilkjendt 401 Personer bemældte Pension. - Marquis v. Lansdowne skal, foruden det Hovedøiemed, hvori han er sendt til Paris, endnu have det Hverv, at afslutte en Handelstractat imellem Frankerig og Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Hollandsk belgiske Anliggender. Den 7de Novbr. er der til alle franske Havne, afsendt kongelig Befaling til at lægge Embargo paa hollandske Skibe. Denne Forholdsregel blev besluttet i Conseilet umiddelbart efter en Coureers Ankomst fra London. Flere Skibsredere have allerede henvendt sig til Marine Ministeren og Kaperbreve; men denne har endnu ingen villet udstede, i det Haab, at Kongen af Holland ikke vil lade det komme til det Yderste. Om de forenede Flaader høres egentlig intet Andet, end at de seile om i Taage, og at man derfor ikke ret veed, hvor de ere, hvorover Kjøbmændene i Rotterdam ere saa dristige, at gjøre sig lidt tilgode. Antverpener Blade, ville vide, at Flaaderne skulle skillesad, saaat den franske Afdeling skal seile til Texel, medens den engelske gaaet til Schelde, hvor Hollænderne ivrig lave sig til at tage imod den. Den franske Nordarmee er i fuldkommen marschfærdig Stand; Hertugen af Orleans, som skal commandere Avantgarden, skulde d. 10de afreise fra Paris. Udsigterne til en almindelig Krig tage mere og mere Overhaand, siden den officielle Anmældelse om det preussiske Observations corps er bleven bekjendtgjort, hvorved - saaledes udtrykker en Skrivelse fra Berlin sig - de engelske ministerielle Blades Sæbeboble, som længe svævede hid og did i broget men bedragerisk Glimer, har maattet briste. Om dette Corpses Styrke og om dets Anførere ere Efterretningerne forskjellige. En Skrivelse, fra Berlin nævner Hertug Carl af Mechlenburg, en anden fra Halverstadt Gen. Müffling, som Overbefalingsmand. Nogle Efterretninger angive dets Styrke saare høit, medens et Brev fra Berlin af 13de d. M. forsikkrer, at Corpset for det Første kun beløber sig til 15000 Rd., og lægger til at velunderrettede Folk endnu ikke troe paa Krig, men ansee det Hele for en Demonstration, i den Hensigt, at vedligeholde Freden. At man i Frankerig ikke troer paa Freden, derom vidne Efterretningerne om en Østarmee, hvis Hovedqvarteer skal være i Melz, og som skal bringes til en Styrke af 70000 Mk., for hvilke den gamle Marskalk Soult selv vil sætte sig i Spidsen. Der mældes fremdeles om et stærkt Reservecorps for Nordarmeen, om Nationalgadens Mobilisering, og om en saa stor Travelhed i Krigsministeriet, at man ofte maa tage Natten til Hjælp. - Kong Leopold vil selv commandere sin Hær, som skal være overmaade krigslysten. Hollænderne have indrettet en Duepost, hvorved man inden een Time stal kunne blive undere rettet baade i Citadellet og i Haag om den franske Hærs Fremrykken. Londonnerbladene vedblive endnu bestandig at perrorere om denne Sag. Coureren fremturer i sin Storagtighed. "Storbrittannien, siger den blandt Andet, er nu een Gang indviklet i de belgiste Anliggender, og alle andre Hensyn maa nu vige for den Alt overvindende Nødvendighed, at hæve Storbrittanniens Overmagt. Torrybladet Morgenposten derimod udtrykker Engellands og FranketigsOpfordring til Holland i disse Ord: "Du kan ikke gjøre os Modstand, Vi ere Ulvene; Duter Lammet" og føier noget malitiosk til, at det Første er unægteligt; men at man maaskee kan have taget feil i det Sidste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Spanien. J Madrid havde man i de sidste Dage af October et Rygte, som satte Folk i Forskrækkelse. Det hedte nemlig, at Kongen selv ville overtage Regjeringen d. 17de Novbr., og at h. M., som hidtil havde lidt af jevnlig indtræffende Aandsfraværelse, havde i et af sine lyse Mellemrum, efter en lang Samtale med sin Skriftefader, besluttet at tilintetgjøre Alt, hvad der under Oronningens Regentskab var foretaget. Virkelig synes en Vaklen at have fundet Sted ved Hoffet; men Dronningens Villie har ogsaa denne Gang seiret. Hoftidenden af 1ste Novbr. indeholder en Deel nærmere Bestemmelser ved Amnestidecretet, for at forebygge mulige Mistybninger. Deri hedder det blandt Andet: Jngen skal tiltales for politiske Forbrydelser, som ere begangne før d. 15de Octb.;alle Processer desangaaende skulle ophøre; alle Anklagede skulle sættes i Frihed, alle Domfældte befries fra Straffen, alle Straffede, saavidt muligt, faae Opreisning. Alle politiske, men ikke andre Forbrydelser, skal en evig Forglemmelses Slør dække. Sammenkaldelsen, af Cortes er besluttet; og Nationaltepræsentationen, skal være samlet til 1ste December. - Den 31te October blev Hr. Calomarde under en stærk Escorte ført bort fra Madrid, for at bringes til Mahon, hvorhen han er forviist. De Apostoliske vilde ved denne Leilighed foranledige et Opløb; men det mislykkedes, og Hovedmændene bleve heftede. Don Miguels Gesandt skal have forlangt Reisepas; men saavel dette, som at det skulde være i Værk, at fængsle D. Carlos, trænger endnu til Stadfæstelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Portugal. Fra Oporto haves intet andet Nyt, end at D. Miguel er ankommen til Armeen, og at han tilbyder alle constitutionelle Soldater Naade, ja selv Belønning, naar de ville gaae over til ham. Søsteren har han bragt til Braga.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Græske Anliggender. General Heidegerer bleven entlediget fra Deeltagelsen i Grækenlands Regentskab, fordi den græske Nationalcongres og Deputationen i München, begge i Nationens Navn, have paa det Bestemteste erklæret sig imod ham. Han kommer nu slet ikke med, men bliver i Baiern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Sverrig. D. 6 Novb., den 200 aarige Aarsdag efter Gustav Adolphs Fald ved Lützen, blev festligholdt i Stockholm med høitidelig Gudstjeneste, hvorefter Heltens jordiske Levninger bleve hentede fra Gravhvælvingen i Riddarholms=Kirken og bisat i en Marmor=Sarkophag i samme Kirkes Chor, hvis Vægge ere prydede med hans Trophæer. Rigsbanneret, som hidtil havde været opbevaret i Residentsens Hovedkirke, blev efter Kongens befaling bragt didhen og opplantet ved Heltegraven, hvor det fremdeles skal forblive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 15de November. - Den berømte Sprogaransker Professor Rasmus Rask, som i længere Tid har lidt af Brystsygdom, er i afvigte Natved Døden afgaaet; 46 Aar gammel. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Natten imellem den 15de og 16de November døde pludselig af et apopiectisk Tilfælde, i sit 63 Aar, Conferentsraad, Dr. phill. C. F. Schmidt Phiseldet, R. af D. og Dom., Deputeret &c., udmærket som Embedsmand, be(St. T.) rømt som Skribent
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Hs. Exellence Generallieutenant og General=Adjutant v. Bülow skal, efter Forlydende, været meget syg. (Veile Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Det føsterlige Velgiørenheds-Selskab i Kbhvn, som hvert Aar paa hendes Maist. Dronningens Fødselsdag holder en høitidelig Forsamling, har nu bestaaet i 42 Aar, tæller 736 Medlemmer og eier en rentebærende Fond af 19,200 Rbdlr. Sedler, foruden en Fond af 3,400 Rbdlr. Oblig., hvoraf bekostes Brude-Udstyr for Piger, der ere udgangne af Stiftelsens Skole. Samme tæller fortiden 35 Elever. (Til dette Selskab havde afd. Statsr. Rafai Randers legeret 3,400 Rbd.)(Rand. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Veile Avis fortæller, at det til Hs. Majestæts Fødselsdag, efter Forlydende, vil blive opført paa det kgl. Theater en Vaudeville af Prof. Heiberg: "De Danske i Paris," og et Divertissement af Hr. Dandseddirecteur Bournonville. Vaudevillen er i to Acter, hvoraf den ene foregaaer i Bouchain og den anden i Paris paa den Tid, da de danske Hjælpetropper laae i Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Det politisk-merkantilske Dagblad "Hamborgposten" er nu bestemt til at udkomme fra tilstundende 1ste Januar (Veile no.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
J Anledning af at Hertugdømmernes elskede Gen. Superintendent, Dr. Theol. og Stork. af D., Adler den 15de Januar 1783 udnævntes til Professor i Theologien ved Kbhvns Universitet - og saaledes den 15de Januar 1833 i 50 Aar, med utrættet Jver, har virket til Velsignelse for Kirke og Stat, har Nogle af de Mange, der paaskjønne dette, bestemt at lade en Guldmedaille mynte til Jubeloldingens Ære, og en lignende af Sølv og Bronce for hans Venner, til Minde og ham. Hiin Sølvmedaille erholdes for 4, denne af Bronce for 2 Spec. Sanskritsproget læres nu paa Universiteterne i Berlig, Breslau, Bonn, Oxjort, Paris og Kiel Det i Jtzehoe den 29de f. M. holdte Qvægmarked var stærkt bosøgt; af de til Markedet førte 7000 Stkr. Qvæg, vare allerede den første Dag 3000 maare Hoveder solgte til temmelig høie Priser. Fede Kreature kostede 8 Rbd. pr. 100 Pd. og derover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Den 2den November har Cand. pharmacie W. A. Schondel, som har kjøbt Apotheket i Middelfart, faaet Vevilling til at etablere sig sammesteds som Apotheker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Nakskov ere fire store Haandværksdrenge straffede med Riis paa Raadstuen for nogle Aftenen forud forøvede Gadeoptøier. Dette er et advarende Exempel for de flere Gadedrenge, hvis Kaadhed ofte strækker sig temmelig vidt. (Hemp. Ap.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Jfølge Privatefterretning fra Drammen af 5te Dennes, var der, i de 4 sidste Dage, ikke indtruffet noget Sogdoms tilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
(Aalb. Avis.) En Bondekone i Sønder=Nissum Sogn, Ringkjøbing Amt, følte sig, 1827, 5te Gang frugtsommelig: da Tiden var omme og hun skulde føde, kunde hun ikke blive forløst, men laae i de hæftigste Smerter i 15 Uger (uden at nogen Læge blev hentet) da begyndte hun at kunne være lidt oppe, men var hele Aaret meget svag og særdeles for. - 1829 blev hun saa vel, at hun kunde forrette Alt i Huset og endog taale at gjøre Markarbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
- J afvigte Foraar blev hun atter sengeliggende og efter flere Maaneders Sygdom dannede sig en Aabning paa Maven, hvorigjennem en betydelig Deel Vand bortgik, uden at dog Førligheden aftog; imidlertid heeledes dog Hullet igjen, men aabnede sig efter nogen Tids Forløb og der udflød nu dagligen en Mængde stinkende Vand, hendes Kræfter aftoge kjendeligen, saa hun omsider bestandig maatte holde Sengen, og Appetiten forlod bende ganske. - J September Maaned blev hun indlagt paa Holstebroe Sygehuus og den 4de October foretoges en Operation paa hende af Districtschirurg i Holstebroe, Hr. Kjær. - Søn af Cancellieraad Kjær i Horsens, dimito teret derfra 1820, fra 1826 Cand. Chirurg, og fra 1828. Cand. Med. - hvorved ud af det aabnede Underlig uddroges et i Forraadnelse overgaaet Drengebarn. - Konen udholdt Operationen med megen Rolighed, fik vel en Feber bagefter, men er nu saavidt helbredet at hun er aldeles uden Fare og kan begynde at komme lidt ud i Luften. (Vib. og Hors. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Ledige Embeder. Personel-Capellaniet hos Amtsprovsten for Rets med flere Herreder under Thisted Amt. Løn 200 Rbd. Sølv, foruden fri Kost, Logie, Vask Brænde og Lys i Amtsprovstens Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Befordringer og Afgang. Den 7de November er det personel Capellan for Ulkebølle Menigheder paa Als. H. W. Krog Meyer, meddeelte Kaldsbrev til at være Sognepræst for bemeldte Menighed allernaadigst stadfæslet, Justitssecretair ved Landsoverretten paa Jsland, B. Stephensen, og Birkedommer og Skriver ved Feive Birk, under Lollands Falsters Stift, D. Petersen, beskikkede til virkelige Cancellieraader; Cand. juris J. H. Wegener til Cancellist ved Generalprocureurforretningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Kjøbenhavns Børs Cours d. 13 Novbr. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Norske Speciesedler 150 enhalv a 151 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Ribe. Copulerede: I Domkirken, den 17de Novbr., Peder Jensen Obeling og Enken Jngeborg Cathrine Warming. TSSk. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Söndagen den 25de Novbr. opføres. 1. - H. Comedien: Fornuftgivtermaalet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Til Biskolerne, Alsted og Lourup, Gjørding Sogn, ved Ribe, hvor der hvert Sted skal undervises tre Dage ugentligen, behøves en duelig Lærer. Lysthavende, vilde ufortøvet personligen melde sig hos benævnte Sogns Skolecommission. Gjørding Præstegaard d. 19de November 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Placat. Løverdagen den 8de December næstkommende Formiddag Kl. 10 bliver i Peder Møllers Gaard i Obbekjær afholdt offentlig Auction over afdøde Aftægtemand Severin Jensens Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Mæssing, Stole, Borde, Sengeklæder, 2de Schatoller, et Stueuhr, Porcellain, Linned m.m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe den 16de Novbr. 1832. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Udpantning: for Fattigskattens 4de Qvartal dette Aar samt Kornbidraget for i Aar, foretages Løverdagen den 24 de November næstkommende Eftermiddag Kielten 2, hvil tet herved bekiendtgiøres til Restantedragernes Underretning, hvorhos det tillige tilkjendegives at saavel Pengebidraget som Kornet indtil den Dag modtages af Fattig forstanderne. Ribe den 16 November 1832. Tranberg. Hans Nielsens Enke, Kirsten Mar Pedersdat. Hans Nielsens Enke, Kirsten Marie Pedersdatter i Hulkjer Mølle, Brörup Sogn, er den 8de dennes af Amtet erklæret umyndig indtil videre, og som Værge for hende, er Undertegnede den 12te næstefter beskikket. Niels Hansen. Eskelund den lade Novbr. 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
At Gaardmand Hans Petersen Munck i HuusumBallum efter Amtets høie Resolution af 23de f. M. er erklæret for umyndig, og at vi undertegnede som følge deraf ere beskikkede som hans Værge; dette bringes herved til offentlig Kundskab. Ottersbøll og Badsbøl=Ballum d. 6te Novbr. 1832. Niels Feddersen. Th. N. Thygesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Undertegnede har taget en rødbroget Stud i Huus, som har opholdt sig i en 8 Dage paa mine Marker. Eieren til samme kan erholde den mod at betale Omkostningerne og opgive Mærkerne. Willas Hansen, i Klobye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Rhinske Møllesteene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Vores Oplag af Møllesteene er i disse Dage bleven forsynet med alle Dimentioner af udmærtet Godhed. Vi anbefale os til Døerrer Møllere, som maatte være behøvende. Fredericia d. 14de Novbr. 1832. B. Bruun & Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Da mit Muurarbeide for dette Aar nu er ophørt, recommenderer jeg mig med Slibning og Polering af Knive, Saxe &c. &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Væveret, saavel fine som grove, forfærdiger jeg af Sukterrør ligesaa gode som de Hamborgske, Beskadigede modtages til Reparation. Ribe d. 29de Octbr. 1832. Christen Tarp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Gode flamske Sild faaes hos H. sal. Dessauer. Ribe d. 16de Novbr. 1832. Laadne Sælskinds Stovler, faaes i denne Vinter hos Skomager Krøldrup boende i Korsbrødre gaards Gade i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
1 sort Qvie er den 13de d. M. optaget i den nyanlagte Plantage, hvorom Eieren ville henvende sig til Kæmnet Guldberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
aller: Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Rider. Avis, Adresse og med Brevposten, som forsendes og Hertugdømmene. overalt i Danmark. Fredagen den No. 94.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
23de November. ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Marskal Gerard kom d. 13 om Aftenen til Brüssel, og havde strax en Sammenkomst med Kongen; Dagen efter reiste han igjen, og man erfarede siden, at den franske Hær vilde overskride Grændsen Natten mellem 15de og 16de, men Hovedqvarteret først den 17de. Memorial fortæller, at et Antal Repræsen, tanter d. 12te vare forsamlede, for at raadslaae omet Lovforslag, hvorefter Kamrene skulde erklære sig for permanente og affatte en Addresse, hvori Kongen skulde ansøges om at modsætte sig Franskmændenes Jndmarsch. Sagen kom ogsaa paa Bane i Sædet d. 14de, men, da det blev besluttet, at tage den under nærmere Overveielse, vil Protesten formodentlig være kommen for sildig. Den belgiske Coureer har forfærdelige Efterretninger om de preussiske Rustninger. Den vil fra Berlin have faaet at vide, at ikke færre end 180,000 Md. skulle samles ved den belgiske og franske Grændse, og fra Køln er den underrettet om, at 80,000 Mand allerede ere komne over Rhinen. Derimod skrives under 15de November fra Münster, at i og om Crefeldt, hvor Hovedqvorteret er, samler sig en Krigsmagt af 24,000 Mand under General v. Müfflings Commando, og en Skrivelse fra Berlin af 16de forsikkrer, at denne Sammendtagning af Tropper ikkun da vil være at Vigtighed, dersom Franskmændene ikke strax, efter Jndtagelsen af Citadellet, forlade Belgien, eller dersom de endog skulde trænge ind paa hollandsk Grund. J det Hele troer man i Berlin ikke paa Krig, fordi man mener, at, om den gode Villie er der, fattes dog en vigtig Ting - Penge. Den gode Villie skal findes i mange preussiske Provindser, især i Pommeren, hvor man endnu stedse betragter Franskmanden, som Rigets Arvefiende. I Krigsministeriet hersker en overordentlig Virksomhed, fordi Regjeringen, skjønt den ikke venter Krig, dog vil være belavet paa den; thi i saa Fald, hedder det, vil Preussen rykke i Feldten med sin hele Magt, og kun lade det 1ste Armeecorps blive tilbage, for at holde Posen besat. Om Troppebevægelserne i Polen siger den samme Skrivelse ikke Andet, end at saadanne Bevægelser jo er noget Sædvanligt i vore Dage; men fra Paris skrives, at Grev PozzodBorgo, som endelig er ankommen dertil, har i en Samtale med en fransk Minister udladt sig saaledes "Prindserne kunne gjerne reise og belere Antverpen; men Citadellets Nøgler ligge i Petersborg. Constitutionel taler om en fransk Observationshær ved Rhinen, som skal bringes til 100,000 Mk. og commanderes af en Marskalk, man mener Clautzel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
J London holdtes d. 13de en Forsamling af en stor Mængde Kjøbmænd, Bankerere o. s. v., som affattede en Petition til Kongen om at ophæve de mod Holland tagne Forholdsregler, som aldeles stridende, er blot mod Engellands Jnteresse, men ogsaa mod at Retfærdighed. Ved denne Leilighed talede især Thomas Wilson og Thomas Berringhaarde Ord imod Frankerig. Alle Londonner-Blade beskjeftige sig med denne Forsamling: Morgenposten seer deri et afgjørende Beviis paa Nationalstemningen og griber Anledningen til at skjælde det ministerielle Parti ud for en Hob Forrædere mod Storbrittaniens Jnteresse og Ære, medens paa den modsatte Side Times farer fremmed ligesaa stor Bitterhed og understøttes deri af Morning-Chronicle, som dog er lidt mere maadeholden i sine Udtryk Frankerig. Personen, som forraadte Hertuginden af Betty, er en vis Hyacinth Gonzage Deutz, 31 Aar gammel, født i Kørn og opdragen i den mosaiske Tro. Hans Onkel var Overrabbiner i Rom, og en Svoger af ham var under Carl 10de ansat hos Hertugen af Bordeaux. J Aaret 1826 gik han i Rom over til Katholitismen, hvilken Omvendelse gjorde megen Opsigt og skaffede ham især Cardinal Albanis Yndest. Siden turede han en Deel omkring i Verden, kom ogsaa til Nordamerika og traadte efter sin Gjenkomst derfra i Hertuginden af Betrys hemmelige Tjeneste. Da han taler fast alle europæiske Sprog, blev han brugt af hende i de vigtigste Ærinder, som han punktligen udrettede.