JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-21
J London er udkommen: Travels through, Denmark, Sweden, Lapland, Finland, Norway and Russia, by the late E. D. Clarke, L. L. O. 1823. (Reiser igjennem Danmark, Sverrig, Lapland, Finland, Norge og Rusland o. s. v.) Døden bortrykkede Forfatteren førend han fik mere færdigt af sit Værk end tolv Capitler. Resten blev forfattet efter de Jagttagelser, hans haandskrevne Dagbog indeholder, og bemærkninger, fundne blandt hans Papirer, meddeelte af hans Venner, som havde besøgt det nordlige Europa. Bogen begynder med Efterretninger om Christiania, og leverer en Skildring af Selskabelighedens Tilstand i denne Stad og dens Jndbyggeres Sæder, tilligemed adskillige Efterretninger om Landets Handels- og occonomiske Kilder. Nordmændene modtage Fremmede paa den meest gjæstfrie Maade; i ingen Deel af Europa gives mere kostbare og afvexlende Under holdninger end i Christiania; men adskillige af Dr. Clarke optegnede Skikke, siger Skriftets Rec. i Edinburgh Revien, og som skulle herske i de første selskabelige Cirkler, saasom at skrive i Kortspil Stikkene med Kridt paa Bordet, at røge Tobak, spytte paa Gulvet, røber en liden Grad af Barbarie og Mangel paa Finhed og Belevenhed. Det maa imidlertid bemærkes, at især den sidste Skik, den fornærmeligste af alle, er almindelig i et Land, hvor man roser sig af en udmærket Civilisation og Kundskab om fiin Levemaade. Da der ikke gives noget Marked i Christiania, saa er det nødvendigt endog for de første Huse, at forsyne sig i rette Aarstid med Forraad af Fødemidler for hele Aaret. Denne store Forberedelse gjøres i Høsten, og Slagtningen af Qvæg i October Maaned er forbausende. Endeel af Kjødet saltes, Resten tørres. Det engelske Sprog forstaaes allevegne, og Fruentimmernes Dragt i de bedste Selskaber, er engelsk. Formedelst Antallet af Tyende, Huusholdningernes Vidtløftighed og Uleiligheden ved at bestyre Husets Anliggender, udfordres saa stor en Deel af Konernes Tid, strax efter at de ere gifte, at de ikke faae Leilighed til at tage Vare, paa andre Ting. Norges Befolkning udgjorde, da Dr. Clarke var der, 920,000 Jndbyggere. De fattige Arbeidsfolks Kaar vare blevne forbedrede, og de lavere Classer syntes at leve der lige saa godt som de i Engelland, med den Forskjel, at deres Brød var bagt af Byg istedet for Hvede. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-21
Kjøbenhavns Børs, d. 20 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 245, a visto 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 December 1823) 80 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 3/4 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 102. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-21
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 16. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 Februari 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Erklæring i Anledning af det i Skilderiets No. 5 og 6 og i Hempels Avis No. 2 for d. A. Jndrykkede. Da jeg erfarede, at den Sammenligning, hvormed jeg havde sluttet min Opsats mod Rerensionen af Thaarups samlede Digte, var i Skilderiet Nr. 6 bleven optaget og fortolket paa en Maade, der var mig uventet, og som en Følge deraf havde vakt en Sensation, der var mig høist ubehagelig, holdt jeg det for christeligt og ret at tie, for ikke at begaae eller foranledige nogen Overilelse. Men da nu en Unævnt og mig Ubekjendt i Hempels Avis No. 22 paa nye har bragt denne Sag paa Bane, anseer jeg det for nødvendigt at erklære, at jeg aldrig skriver noget offenligt, uden hvad jeg ved mit Navns Underskrift vedkjender mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Fremdeles troer jeg at burde underrette mine fraværende Venner om: 1) at det humane Brev, som Skilderiet No. 6 omtaler, virkeligt var meget humant og aldeles privat; hvorfor jeg ogsaa besvarede det som et saadant, uden at formode, at noget Ord deraf vilde komme Trediemand end sige Publikum for Øine. 2) at mit Samtykke til at offentliggjøre dette mit Svar, eller, (hvad der maatte være mig langt ubehageligere) udtogsviis og med Kommentar at bekjendtgjøre et enkelt af sin Sammenhæng udrevet Stykke af dets Jndhold, aldrig er forlangt, end mindre givet; og 3) at Forfatteren af det humane Brev, deri viste en saare agtværdig Sindighed, der fuldkomment har forvisset mig om, at det har været aldeles imod hans Villie og Ønske, at mit private Brev til ham er blevet brugt paa en Maade, som i det mindste jeg, (hvem man dog ved den Fortolkning, man har givet mine Ord, og ved den Brug, man har gjort af private Breve, har troet sig beføiet til at beskylde for et Brud paa Selskabeligheds Love, og som heller ikke staaer i nogen af de høiere Stillinger i Livet, ikke vilde have tilladt mig. Endelig maa jeg fremføre det Ønske, at dersom Nogen skulde have mere at afhandle med mig i dette Anliggende, hvori jeg mod mit Ønske seer mig indviklet, det da maatte skee paa den mindre lempelige Maade ved dirette Breve; thi saa taknemmelig som jeg bør være for den Skaansel man ved en mere lempelig Fremgangsmaade har villet vise mig, saa ønsker jeg dog for Fremtiden helst at vide, med hvem jeg egenligt har at gjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Ved samme Leilighed tillader jeg mig, at forsikkre Indsenderen af Stykket i Skilderiet No. 5, at dersom han er den samme som Recensenten, da glæder det mig at erfare, at han anseer Thaarup for Digter; hvilket Resultat hverken jeg eller Flere, som havde læst Recensionen, kunde uddrage af denne. Ligeledes har det været mig meget kjært, at see ham at bevise Udgiveren af Thaarups samlede Digte en Ære, som denne, efter at have læst Recensionen, vist neppe havde ventet sig. At jeg kun er en Landsbyepræst i Fyen, og hverken Digter eller Kunstdommer, derom kan ingen være mere overbeviist end jeg, ligesom mine Bestræbelser for at udbrede Sange blandt Landalmuen have haft et andet Formaal og en anden Løn, og aldrig have gjort Fordring paa at erhverve mig noget af disse Navne. Men derfor har jeg ligefuldt kunne føle, at Recensionen over Thaarups samlede Digte var skreven i en nedsættende og nedværdigende Tone, og derfor troer jeg ligefuldt, at Agtelse for den afdøde Digter kunde byde mig at sige, at jeg følte dette. Phantasie, naar den styret af Besindighed, viser sig i ægte Digterværker, er mig saare kjær, men de æsthetiske Eftersnakkeres Skraal paa Phantasie har rigtigt nok ofte været mig modbydeligt. For god Underretning om 70 og nogen, vil jeg efter Reglen i Abrahamsons Vise takke med at tie og bukke. Og slutteligen vil jeg raade Jndsenderen, naar han ved en anden Leilighed skriver noget mod en navngiven Mand, ikke at blive anonym. Thi en saadan eensidig Anonymitet er dog stedse, om ikke en Kamp med skjulte Vaaben, dog en Kamp fra et Baghold eller med ulige Vaaben, og vidner i det mindste ikke om nogen ridderlig Aand. Norup ved Odense, den 16 Februari 1824. O. D. Lütken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Om Agerdyrkernes ulykkelige Forfatning i Engelland. (Af : A Postscript to Observations on the present agricultural and national Distress, by Vinder.)(J Skilderiets forrige No. har man i Stykket. med Overskrift: Om Engellands Nationalgield, faaet en Anskuelse af Fondseiernes Tanker om Nationalgielden. Her leveres nu det modsatte Parties, Godseiernes og Forpagternes Klager over Agerdyrkningens ulykkelige Tilstand, hvilke de betragte som en Følge af Statsgielden og Coursforbedringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
For en tænkende Læser er det interessant at anstille en Sammenligning mellem det saa lykkelig priste Engellands og andre Landes, især vort Fødelands, Stilling. Dertil ville især disse Stykker kunne give ham tilstrækkeligt Æmne. Resultatet af hans Betragtninger maa da nok blive, at eet Sværd – Krigen - har rammet alle Stater i Europa, og at de Saar, det har hugget, vel ere større og mindre, men alle dog, som oprindende af een Aarsag, ogsaa eens i deres Virkninger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Agerdyrkningens Elendighed har nu næsten udtømt Forpagternes Capital fra den ene Ende af Riget indtil den anden. Hidtil have disse ulykkelige Mænd udholdt, hvor det var mueligt, at fortsætte en med Tab forbunden Handel; deels af Vane, deels fordi de ikke saae sig istand til, ved nogen anden Næringsvei at fortjene deres Brød, og deels fordi de haabede, at Tingene vare komne til det Yderste, og maatte begynde at forbedre sig. Men Udfaldet har viist det Skuffende i dette Haab, og hver Frembringelsesartikel vedbliver, istedetfor at stige i Prisen, bestandigen at falde. Korn er faldet betydeligen, uagtet det sidste Aars Høst (1821) langt fra ikke var overordentlig, og Faar og Qvæg solgtes altid forholdsviis til lavere Priis, da de vare fede, end da de vare magre, og efterat have fødet dem i henved 12 Maaneder, tik man neppe sine udlagte Penge igjen. Oster faldet fra 90 eller 95 Shill. pr. Ewt. til 40 eller 45.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
I de forrige Aaringer have utallige Forhandlinger angaaende Agerdyrkerne fundet Sted i Parlamentet, og Committeer have gjentagne Gange været udnævnte, men da de bestode for størstedelen af Kjøbmænd, Fondseiere &c., saa have de gjort saadanne Indberetninger om Sagen, som kunde ventes fra den Kant, og som bleve ligge utilfredsstillende og unyttige for Jorddyrkeren. En Million eller to af Skatter bleve vel eftergivne, men Beløbet egner sig aldeles ikke noksom til at gjenoprette Forpagternes Lykke eller afværge Godseiernes Undergang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommet: Regnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgivter for Bankaaret fra 1ste August 1822 til 31te Juli 1823, tilligemed vedføiet Forklaring, som viser Bankens Status til bemeldte 31te Julii. Heraf udmærkes følgende Hovedresultater: Bankhæftelsens Beløb til 31te Julii 1823. er for Danmark 17,013,321 Rbdlr. 41 s., og for Hertugdommene til samme Tid 12,259,447 Rbdlr. 93 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Den nuværende paa Banken hvilende Seddelgield udgjør 21,859,919 Rbdlr. 69 s.; men denne Sum vil endvidere for dette Bankaar blive formindsket med et Beløb, stort 534,200 Rbdlr. 20 sk., saa at Bankens Seddelgield, efterat denne Seddel-Inddragelse er effectueret, ikkun vil udgjøre 21,325,719 Rbdlr. 49 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Bankens ved Octroyen paalagte Obligations gield udgjorde efter sidste Regnskab ialt 6,060,824 Rbdlr.; heraf er i dette Bankaar indfriet Beløbet af de for de indløste schleswig-holsteenske Speciesbanksedler indtil den 31te Juli 1822. udstedte Obligationer, lydende paa 6 1/4 pC. Rente, med 297,724 Rbdlr., og udgjør altsaa denne Deel af Bankens Gield den 31te Juli 1823. 5,763, 1000 Rbdlr. - Paa Financernes Reserve fond i uopsigelige Obligationer resterer nu 6,048,585 Rbdlr. 40 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
J Sølveier Banken eller har tilgode: 3,409,929 Rbdlr. 77 s., og skylder: 972,219 Rbd. 68 s., hvoraf for Jndlaan 712,683 1/2 Rbd; Saldo 2,437,710 Rbd. 9 s., som bestaaer i Bco. Mk. 980, 162. I. 6. - 653,441 Rbd. 38 s. Sølv, og Sølv 1,784,268 Rbd. 67 s. J Obligationereier Banken: 5,920 Rbdlr. Sølv, og skylder: 6, 107,8000 Rbdlr. Sølv, hvoraf 5,826,700 Rbdlr. udstædte for Laanet efter Indbydelsen af 4 Febr. 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
J Sedler og Tegn eier Banken: 6,410,278 Rbdlr. 48 s., og skylder: 3,746,539. Rbdlr. 10 s., (hvoraf 2,680,686 Rbdlr. 40 s. for Jndkaan); Sald 2,663,742 Rbdlr. 38 s., hvorfra bliver at drage Bankens Overskud for dette Aar. 662,126 Rbdlr. 63 s.; hvorefter Bankens Capital-Conto i Sedler bliver 200, 615 Rbdlr. 71 s. 1822 eiede Banken i Sølv 2,303,634 Rbdlr. 65 s., og i Sedler 2,710,410 Rbdlr. 51 s. 1823 eier Banken i Sølv 2,437,710 Rbdlr. 9 s., og i Sedler 2,001,615 Rbdlr. 71 s. Forøget i Sølv 134,075 Rbdlr. 40 s. Formindsket i Sedler 708,794 Rbdlr. 76 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Endnu har Banken følgende Restancer, i Danmark for 1818. 9,730 Rbdlr. 11 s., for 1819: 7,686 Rbdlr. 93 s., for 1820. 37,527 Rbdlr. 85 s., for 1821: 80,237 Rbdlr. 15 s., for 1822: 245,967 Rbdlr. 76 s.; - i Hertugdømmerne: for 1818. 181,174 Rbdlr. 72 s., for 1819 & 20, 84,891 Rbdlr. 12 s., for 1821 & 22: 64,578 Rbdlr. 67 s. - alt Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Blandt Bankens Udgivter for dette Bank aar er: 48,700 Rbdlr. Sølv til Omkostninger ved dens Administration, nemlig Lønninger, til Directionen, Embedsmænd og Betjente, samt Vartpenge til Rigsbankens Direction og Administration; 7,500 Rbdlr. 75 s. Sølv og 92 Rbdlr. 88 sk. Sedler til Omkostninger ved Seddel-Fabricationen, bestaaende af Papirets Jndkjøb, Trykning, Stempling og Lønninger til Numeranter og Underskrivere, samt 1,281 Rbdlr. Sedler til Godtgjørelse for falske Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Extract af Regnskabet over Indtægt og Udgivt ved Jnstitutet for Metalarbeidere, i Aaret 1823. Indtægt til de løbende Udgivter, 526 Rbd. 48 s.; Udgivt 429 Rbd. 72 s.; bliver 96 Rbd. 72 s. mere Indtægt end Udgivt, hvilket Overskud er beregnet Jnstitutets Fond til Indtægt, som nu er, med hvad der ellers er indkommet til samme, 7,700 Rbd. Sølv i rentebærende Obligationer, og 77 Rbd. 33 s. i Repræsentativer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Hr. Studiosus Brandt har i disse Dage foræret Museet for de nordiske Oldsager det Signet, som den pavelige Legat og Afladshandler Jacob Angelus Arcimboldus havde brugt at besegle sine Afladsbreve med. Det er af Kobber- og har den Jndskrift: S. Fabrice. Basil. S. Peter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
De. Vibe. 1. A. Museet har allerede i Forveien været i Besiddelse af et Exemplar af den originale Placat, Arcimboldus lod udgaae angaaende Aflad. Denne Placat, som er trykt, og bag paa hvilken man endnu seer Levninger af Klistret, hvormed den har været fastheftet, vidner om, at Afladshandelen den Gang allerede maa have begyndt at komme i Forfald, thi efterat Syndsforladelser a. have været opregnede deri, anføres endnu adskillige andre Beneficer, som Arcimboldus af Paven bemyndiges til at meddele, saasom Notariustitel, Doctorværdigheden og endog Pfalzgrevetitelen. Foruden disse to Oldsager er Museet endnu i Besiddelse af en tredie Mærkværdighed af dette Slags, nemlig et i Aaret 1554 trykt Afladsbrev, der er det eneste Trykte med Aarstal, som man fra den Tidspunkt eier, thi Alt hvad der ellers findes fra den Periode, er i Almindelighed uden Aarstal. - Arcimboldus var den sidste Aflads kræmmer, som med pavelig Tilladelse, har drevet denne i sin Tid saa indbringende Handel i vort Norden. Han ankom til Danmark 1517, og havde, foruden dette geistlige Ærinde, ogsaa et politisk, nemlig, som Legatus a latere og Commissionair for Paven, hos hvem Christian den Anden havde indgivet en Klage over, at han, formedelst den yngre Steen Stures Intriger, ikke kunde komme i Besiddelse af Sverrigs Trone, at mægle Fred mellem Christian og hans oprørske svenske Undersaatter. J Jylland aabnede han først sin Syndforladelseshandel mod Vederlag af jydsk Smør og Ost. J Efteraaret 1517 forflyttede han derfra sin Boutik til Kjøbenhavn. Men da Christian mærkede, at denne Handel gav mere af sig end mangen anden, saa ansaae han det for billigt, at Legaten skulde deele med ham Profiten. Arcimboldus forpagtede derpaa Afladshandelen omtrent, som man nu forpagter en Bom paa en Landevei eller ved en Port, for 1220 rhinske Gylden. Der indfandt sig saa mange Lysthavende til at kjøbe Aflad, at Legaten kunde sende en heel Skibsladning af Smør, Jern, Kobber a., som han havde faaet i Betaling i Sverrig, til Danmark, for der at gjøres i Penge. Men der mødte ham det Uheld, at hans Varer, da de vare ankomne til Helsingøer, bleve tagne under Beslag, hvilket ogsaa allerede var skeet i Forveien i Fyen. Tilsidst blev han endog selv arresteret, men efterat han og hans Broder Antonellus havde siddet paa Nyborg, Fæstning i halvfjerde Aar, blev han frigiven Pontoppidan anfører i den anden Deel af hans Kirkehistorie en Afskrift af et af Arcimholdus udstedt Afladsbrev. Under Originalen, siger han, findes et Segl, noget større end en Rigsdaler (Specie?) hvor St. Peter med Nøglerne er aftrykt i rødt Vox. Ovenover staaer Pavekronen med to Nøgler, og deri det mediceiske Vaaben, formodentlig fordi Pave Leo var af Huset Medicis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Blandede Efterretninger. Udtog af Dr. Clarkes Reise. (Fortsættelse; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
J Stockholm staaer det Kongelige Bibliothek aabent for Publicum. Det indbefatter mange kostbare og mærkværdige Haandskrifter, og den identiske Copie af Vulgata, som har tilhørt Luther, med hans Anmærkninger i Margen og paa de blanke Steder. Forf. paastaaer ved denne Leilighed, efterat have nævnt Kong Gustav Adolf, Dronning Christine, Lovise Ulrika, som Videnskabernes Opmuntrere, at ingen uden Malere, Musici og Skuespillere ynde Gustav den Tredies Minde, og at det er vel bekjendt, at han tillod, at den Linneiske Samling, der kun var vurderet for 1000 Pd. St., blev kjøbt af en Engellænder og bragt til hans Fædreneland. - Paa Øland skulle Ulvene have tiltaget saa meget, at deres Udryddelse fortjener Regjeringens Opmærksomhed. Denne Forandring begyndte i Linnees Tid, som, efter at have i Fauna Succica, nævnet Ulven, som et i Sverrig almindeligt Dyr, tilføjer, at den tyve Aar i Forveien var sjelden Universitetet i Aabo foretrækker Forf. der. for det i Upsala.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Senator Somoinoff og Dr. Fuchs, Prof. i Medicinen ved Universitetet i Casan, ere i Færd. med en videnskabelig Reise i Uralbjergene. Der har man siden tre Aar fundet Spor til Guld, og af de af hine to Reisende anstillede nærmere Undersøgelser sees, at paa Østsiden af disse Bjerge, nemlig i Egnen af Kuschtumkor, paa en Strækning af 300 Verster, at Guld i Korn, næsten lige under Grønsværden, i adskillige Archiner stærke Leerlag findes i saa betydelig Mængde, at tusind Pund af denne guldholdige Leer bund, ved blot Vaskning, leverer indtil 5 Solotniks Guld; ja man har fundet hele Klumper af 6 Mark Guldvægt. Grundeieren, paa hvis Jorder den righoldigste Bund af dette Slags findes, vil endnu i forrige Aar sende sit Udbytte, der ikke beløb sig til mindre end 30 Pud, (1,200 Mark) til den Keis. Mynt i St. Petersborg, og af de øvrige guldholdige Strækninger i hiin Egn haabede man ligeledes samme Aar at faae endnu andre 130 Pud (5,200 Mark) Guld. saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Kjøbenhavns Børs, d. 24 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 December 1823) 81 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 3/4 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 102 1/2. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Nordiske Kæmpe Historier, efter islandske Haandskrifter fordanskede ved Lieut. C. C. Rafn. Af dette Skrift, hvis Bestemmelse er at give Fordanskninger af de islandske mythiske og romantiske Sager, er nu andet Bind sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
De tvende udkomne Binds Jndhold er følgende: 1 Bind 1 Hæfte, Kong Hrolf Krakes Saga, 1 Rbd. 4 Mk.; 1 Bind 2 Hæfte, Volsunga Saga, 1 Rbd. 1 Mk.; 1 Bind 3 Hæfte, Kong Ragnar Lodbroks Saga, Krakemaal eller Kong Rag nars Sang i Ormegaarden, Fortælling om Norna Gest, Brudstykke om dansk norske Konger, 1 Rbd. 4 Mk., 2 Bind 1 Hæfte, Kong Didrik af Berns Sag, første Afdeling, 2 Rbd. 3 Mk.; 2 Bind 2 Hæfte, Kong Didrik af Berns Saga, anden Afdeling, 1 Rbd. 4 Mk. Subskription, paa dette Skrift, som erholdes paa de vigtigste Boglader her i Byen og i Provindserne, staaer fremdeles aaben, og den som befordrer det, ved at samle 5 Subskribentere, erholder bestandig sit eget Exemplar uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-24
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 17. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 Februari 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Om Classelotteriets nyere og nyeste Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Mod Classelotteriets nyere Indretning med Amber har man hyppigen gjort den Erindring, at Gevinsterne ved den ikke blive noksom fordeelte, da man som oftest finder, at flere store Gevinster udkomme i een og samme Collection, hvorimod der i de fleste andre Collectioner ikke falde andet end smaae Gevinster og Frilodder. Ligeledes har man fundet sig utilfreds med, at alle Spillets betydeligere Fordele, strax ved de første Udtræk, blive afgjorte, saa at, naar man undtager Bestemmelsen af een eller faa Amber, der vinde Præmie, det for Øvrigt er ligegyldigt, i hvilken Orden alle de andre Numere udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Endeligen har man paa den allernyeste Forandring, ifølge hvilken fire særskilte, af hinanden uafhængige, Lotterier, aarligen skulle trækkes, med Vedligeholdelse af Ambeindretninden, foruden det Foranførte, ogsaa fundet dette at udsætte, at Gevinsterne ere uforholdsmæssigen høie, hvorfor kun saa saa af de Spillende kunne vinde noget Betydeligt. Hvad Ambeindretningen i og for sig selv angaaer, da kan Undertegnede ikke nægte, at den altid er forekommet ham at være en meget sindrig og tillige nyttig Opfindelse. At Gevinst og Tab fordeles paa saa stort et Antal Spillende, ved en saa kort og simpel Operation, hvormed der saa let kan haves Tilsyn, og hvorved der ikke i fjerneste Maade kan være Tvivl, om nogen Urigtighed, maatte, synes mig, for alle dem, der spille i Lotteriet, være meget ønskeligt. Derimod kan det, efter min Formening, heller ikke nægtes, at Ambeindretningen, saaledes som den nu er, medfører den ovenfor omtalte Uleilighed, at Gevinsterne ikke synderligen fordeles, men at de falde klyngeviis. Aarsagen hertil er let at indsee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Lad de ved Lotteriets Trækning først udtrukne sex Tal være 2, b, c. de,, saa vinder, efter den nyeste Plan 30000 Rbdlr. Amben af af -Man seer heraf, at fem Amber, hvoraf een vinder den høieste og de andre nogle af de næst høieste Gevinster, alle have eet Tal tilfælles. Vil man gaae til de efterfølgende mindre Gevinster, finder man, at af de Amber, der vinde 300 Rbd., har 3, og af de, der vinde 100 Rbd., har 5 Tallet a tilfælles. Nu er det i Almindelighed Tilfældet, at hver Collection har et mere eller mindre betydeligt Antal af Lodder, der have eet og samme Numer tilfælles, hvorover det let kan hænde, at den Collection, som har det først udtrukne Numer - 2 - til Fællesnumer for et betydeligt Antal Sedler, iblandt disse ogsaa har dem, hvorpaa og b. 2 og c.a og de, a og e findes combinerede, og saaledes faaer en heel Klynge af høie Gevinster, hvorimod de Collectioner, hvis Fællesnumere ikke ere iblandt de først udtrukne, hermed ganske udelukkes fra alle de høiere Gevinster.