Københavns Adresseavis, 1772-12-23
Betænkninger over den Fordeel, der skal flyde af Stald Foeringen. (See Adresse Contoirets Efterretninger Nr. 181.) Siden den gamle Huusholdning og naturlige Omgang er kommen i Foragt, og paa alle Maader søges at afskaffes, og Alting skal efter den nye menneskelige indbildte Viisdom indrettes, da er det, at saa mange Ophittelser kommer for Dagen, og hvorpaa bliver sat saadan et Skin og Glands, saa Ukyndige derved lettelig kan blive forført; de ere og i deres egne Tanker saa indtagne deraf, at de forsikkrer alle Guldbierge, som vil følge deres Lærdom, og derfor er det, at alle de store Fordeele, som deraf skal flyde, bliver udmaalet med det store Maal. Men Udfaldet bliver dog gierne, efter man har pro beret deres Opfindelser, denne: At begynde igien med det Gamle, og den Fordeel, man deraf høster, bestaaer i Bryderie, Bekostninger og Spot af andre, som har været klogere. Ellers er den Project om Køernes Forring paa Stalden, ikke nye, men har været mange Gange paa det prægtigste afmalet i de derom udkomne Skrifter. Mig synes, at denne, med mange andre deslige, ere gandske unødvendige Oplysninger, efterdi det har saa ofte været forsøgt ved adskillige Leyligheder og Tilfælde, og det saa længe hen i Tiden, som Menneskeer har haft Qvæg, havde det nu ved saadanne Leyligheder, haft sin Rigtighed, som Forfatteren lover, saa maae man forundre sig over, at de ey har vedbleven at føde deres Kiør paa Stalden, og haft den belovede Fordeel; men tvertimod ere de altid glade ved, at de kan faae deres Kiør paa Marken igien, naar de have Græsning; jeg har og af Erfarenhed mærket, at hun da og haver givet den beste og meeste Mælk af sig, er og rimeligt; thi her kan hun æde efter eget Behag, og udsøge det Græs, som er efter hendes Smag og tienligst. Jngen, som mig er bevidst, har funden sin Regning ved at holde Kiøerne inde paa Stalden om Sommeren, naar de en har manglet Græsning, uden de tydske Colonister paa Hederne, der afmeyede det grønne Korn, og har ind for dem; og naar de af Bønderne blev spurgt, hvad de om Vinteren, vilde have i det Sted, blev svaret: At Kongen skulde skaffe dem Korn, og Bønderne Foer. Om saadan Huusholdning er god, derom maae andre dømme. Jeg vil ey for Vidtløftigheds Skyld opregne af den Umage, Arbeyd, Bryderie og Eftersyn, saadan en Stald=Forring vilde foraarsage en Mand, der kan have mange Kiør, og ey altid har Leylighed at oppasse utroe Røgtere. Enhver, som vi, maae gjerne forsøge dette Arbeyde for mig, og finder han sin Regning derved; mig synes dog, at en her ved, som vil have hastig Græs til sine Kiør, kommer til at afmeye sin beste Hørslet dertil, og saa spørger jeg, hvor han vil faae Foer fra til Vinteren. Overnaturligt synes mig dette at være, naar Forfatteren, lover dem som vil røgte sit Qvæg paa hans foreskrevne Maade 30 til 36 Potter Melk daglig, næsten det hele Aar igiennem; og derefter giør sin Beregning saaledes at een Koe kan aarlig give 80 Rdlr. af sig foruden Kalden. Om han havde sagt dobbelt, havde jeg troet det lige meget; thi en 18 Potter af Gangen vil have et temmelig Rom blant en Koes Yver. Jen har seet malket de store Kiør i Engelland; jeg har og seet i Holsteen hos en Brændeviinsmand, der havde den Fordeel, at have et prægtig Græsvænge tet ved Huuset hvori han tog sit Græs og gav sine Kiør paa Stalden, og fik Spøll at drikke til, meest de vilde; men at jeg har kundet merke saadan overflødig Melkning, det var langt fra. J øvrigt veed jeg ikke hvad saadanne opskruede Regninger tiener til, uden det skal være for at vise hvor vel Bonden, og de som vil nære sig med sit Ansigtes Sveed har det fat; og at han kan taale at lægges fleere Byrder paa efter vores Projectmageres Gotbefindende. Og naar man kunde have den Fordeel af Kiør, hvo vilde da ikke see at forskaffe sig dem til saa stor Profit; og en Mand der havde saadan en Koe, kunde jo ved den have sit rigelig Ophold; thi mange maae leve med mindere. Nyeheder.