JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-10-01
Mødte selv. - Procurator Klingberg efter Kongelig Befaling, contra Dreier. - Skipper Hans Kielland. Denne Sag angik hans formeentlig ulovlige Flaaføring : hvorfor han ved Christiansands Overrets Dom af 16 Mai sidstleden var tilfunden, for sit utilbørlige Forhold ved Hids ning af dansk Flag under Flekkerve ombord paa Priisskibet the William, at bøde til Christiansands Fattige 10 Rdlr., samt betale de af denne Action lovlig flydende Omkostninger. Derimod er han ved Christiansands Byetings Dom af 17 April forhen aldeles frikiendt for Actors Tiltale i denne Sag. Dom: Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Onsdagen den 3 October. No. 433.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
Mødte selv. - Procurator Klingberg efter Kongelig Befaling, contra Wilster. - Arrestantinden Jngeborg Christophersdatter.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
Dansk, Td. 1 Rd. 5 Mk. - s. Hvede, Holst. Ad. 4 Rd. 3 Mk. - s. Lostandsk, Td. 4 Rd. 1 Mk. - s. Siellandsk Pd. . 2 Rd. 3 Mk. s. Sog Td. . . 2 Rd. 4 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
Byg=Gryn Td. 6 Rd. - Mk. - s. Malt Pd. . . 3 Rd. 2 Mk. 1 Havre Td. . . 1 Rd. 5 Mk. 4 s. Havre=Gron Pd. 2 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 6 Rd. Mk. t. Erter T... 4 Rd. - Mk. - s. lede Vahre. A. salted Lammekjød Td. 13 Rd. Flesk, røget, o. 1 Rd. 2 Mk. t. grønsalted, Lpd. - Rd. 5 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. 9 a 10 Rd. - Mk. t. . Holsteenske 11 a 14 Rd. - Mk.. s. Smør, Fyensk, Td. 23 a 400 Rd. - Mk. 6 i Siellandsk, Td. 36440 Rd. - Mk.. s. . Holsteensk, Td. 442 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 1 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 2 Mk. 101. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. = 11 Rd. - Mk. . . Graasen, salted, Td. Rd. - Mk. - s. . . tor, Skpd. 12 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. 20 a 22 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 7 Rd. - Mk. - s. Islandsk dito, Td. . 10 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. = 18 Rd. - Mk.. t. Klipsisk Skpd. 24 a 26 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. = 24 Rd. - Mk. t. Dansk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. . Host-Sild Td. . 1 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar-Sild Td. Rd. Mk. - s. . Høst=Sild Td. 9 Rd. - Mk. - s. Tran Td.. 11 a 24 Rd. - Mk. - s. Salt. norsk Td. . . . 4 Rd., mk. roneborsk Td. . . . 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
Spansk Td. . . 3 Rd. - Mk Engelsk Td. . . 3 Rd. Mk. fransk Td. . 1 Rd. - Mk. Vine.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
En Adne Abinsk Viin 65 a 30 Rd. udenrige 57 a 72 Rd. Et Øxehoved rød Viin 60 a 30 Rd. udenrige 10 a 70 Rd. Et Oxehoved Frank Viin, 40 a 60 Rd.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
udenrigs . 30 a 30 Rd. Et Orch. Fransk Brænder. 30 a 90 Rd. udenrigs . 65 a 15 Rd. Humle. Brunsviger) 9 Rd. - Mk. t. Garleber ) Skpd. 30 Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) . . 10 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = = 16 Rd. M. 1 Tiære Td. . . . 6 Rd. - Mk. Hør Spd. 40, 45 a 50 Rd.) efter denne. Reen Hamp Skpd. 36 a 400 Rd.) Bomtet. Brænde. savne. pommersk Fr. . . 6 Rd. 3 Mk. t. pommersk E. 6 Rd. 3 Mk. t. Pommersk Bog - Rd. - Mk. 11. holsteensk Sø 7 Rd. 2 Mk. . t. Jydskenkelt 1 Rd. 2 Mk. . t. vens . 1 Rd. 2 Mk. - s. Birk Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs. 2 Rd. 1 mk. :Et Læs Tørv., 2 Rd. Mk. t. Kal Td. . . - Rd. 3 a 4 Mk. 6. Forring. Hør et kort Læs = 4 a 5 Rd. mk. t. et mindre dito. 3 Ad. 2 Mk. f. Halm et Læs, 3 a 4 Rd. - Mk. t. Høns og Fleverværk. Kalkunske gamle Parret 1 Rd. - Mk. t. . . unge Parret 2 Rd. - Mk. s. capuner fede et Par 2 Rd. - Mk. t. . . madre et Par -No. - Mk. t. dens gamle Parret = 3 a 4 Mk. t. unge Parret . . collinger et Par . 1 Mk. 36. Giæs levende Stk. Rd. 5 Mk. 31.
Berlingske Tidende, 1798-10-01
Slagtede Stk. . - Rd. 4 Mk. 36. Ander et Par - Rd. 3 Mk. t. Duer et Par . . 1 Mk. 12 s. 1 Eg en Snees . . 1 Mk. 2s.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Fra de østerrigske Grændser, den 30te August Der ere indløbne officielle Beretninger om at en Deel af de Tropper ved den russiske gallisiske Grændse under GeneralSumarows Commands er afmarcheret mod Moldau, og allerede rykket ind i Jasse.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Genua, den 3die September. Man siger, at alle Corficanere, som ere engelsk Tieneste eller Engeland hengivne skulle forene sig paa Øen Elba Aarsagen dertil er endnu ubekiendt, dog formoder man, at de ville forsøge en Expedition mod Den Rasa eller det østlige Corstra, hvor de skulle staae i en hemmelig Forstaaelse med Paalisterne. Vor Marine bliver endnu formeret med 2 Fregatter, 2 Corvetter og 2 Skebekkere.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Constantinopel, den 5te September. I Gaar meddeelte Portens første Tolk alle her værende Ministre fra de venskabelige eller neutrale Magter den Krigserklæring, som Storherren har udstedt mod Frankrige. Denne Pirer er den allerstærkeste, som i lang Tid er bleven udstedt fra den tortiske Regierings Cancellie. Man finder deri Besværinger og Bebreidelser, udtrykte i skrækkelige Ord. Med Forundring har man laat Merke til den bitre Qvalification, som Porten deri giver en Nation, som i saa lang Tid var er Veninde af den, og for kort Tid siden spilte den Fortroeliet Rolle, men nu pludselig erklæres for dens Fiende. De Franske blive kaldte i denne Krigserklæring: Forrædere Vantroe, Trocløse og s. v. Denne Ertlæring er forfattet : største Hast, og har gjort Folket i Constantinopel rasende mod de Franske, som nu ere arresterte, og ikke meere sees offentlig Jtalien, den 16de September.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Udsigterne til Krig imellem Frankrig og Neapel tage bestandig til. Det sidste har nu over 30000 Mand under Vaaben, allere franske Tropper marcherre og bestandig til de neapolitanske Grændser. Den friserlige Armee ved Verona faaer bestandit Tilvert, og megen Forstærtning af Artillerie, og skal nu camper. - Fra Berong skrives, at Fiendtlighederne imelte Berling. sen. lem de Franske og Østerrigerne torde allerede begynde igien den 20de, hvilket Rygte dog synes blot at være bleven foranlediget af den Ordre, at de reiserlige Tropper skulle nu campe re. - De forseglede Befalinger, som Kongen af Neapel har sendt til alle sine Statholdere, indeholdte, at 50000 Mand Militie skulde i en Hast udtages, for at holde den indvortes Rolighed vedlige, naar Armeen marcherede udAf en Skrivelse fra Paris, den 18de September. De Angivelser og Details, som man her har i Henseende til det ulykkelige Søeslag paa den africanske Kyst ved Alexandrien, ere meget forskjellige; men komme alle overens deri, at vort Forliis har været meget stort. Den almindeligste Angivelse er, at vi foruden andre Skibe have mistet 11 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Admiralskibet Orient paa 110 Kanoner og et andet fløi i Luften, og 9 bleve tagne af Engelænderne. To Linieskibe have, som bekiendt reddet sig, et til Malta, og det andet til Corfu. Ogsaa af Transportskibene skal et stort Antal være tagne og nedsynkede. Araberne have, efter Slaende, skud paa de franske Matroser, som vilde redde sig paa Land, og ikke givet dem Qvarteer. Antallet paa de franske Commanderende eller Skibscapitainer, som ere blevne, angives i alt for 15, hvoriblandt Bruens, Casabianca og DuchilleauSlaget har været høist blodigt, har varet meget længe, og de Franske have viist en utroelig Bravour mod Overmagten. Slaget har blandt andet varet i 6 Timer i et PistolskudsAfstand.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Efter den ubehagelige Efterretning om Sørslaget holdte Directoriet i Løverdags en lang Forsamling. Efter Rygtet blev der besluttet i samme, at erklære Kongen af Neapel Krig, og strax afsende en Coureer til Jtalien, for at give vore Tropper Ordre til at rykke frem mod Neapel. Man siger tillige, at mange Generaler, blandt andre Angerran, som nu commanderer i Rossillon, have faaet Ordre at begive sig til Jtalien. Jmidlertid haaber man dog, at Freden med det tydske Rige skulle komme i Stand. Borger Amelot er bleven afsendt fra Directoriet i et vigtigt Ærende til Jtalien. - Directeur Rebell opholder sig endnu hiemme hos sin Familie, og er endnu ikke kommet tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Man frygter for, at det store Nederlag paa den franske Flaade i Levantet vil blive en bedrøvelig Aarsag til en noLandtrig i Europa, og at samme først forde bryde ud imeller Frankrige og Østerrige i Jtalien Fra Biergen skrives og Granbunderne havde faaet en Beslutning, som kunde bare afgiørende Følger. - J Schweiz holder man en nye Kri imellem Østerrige og Frankrig for saa sandsynlig, at der i den lovgivende Corps er bleven foreslaaet, at oplære endnu Residentsens Forflyttelse til Lucern, saasom denne Stad i en Kri vilde være et farligt Opholdsted.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Vien, den 22de September.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
(Af Destidenden. Efter indløbne Beretninger fra Constantinopel har Porten formelig erklæret Krig med Frantrig, og sat den franske Gesant Rufiin 11de 7 Taarne. De øvrige Frank ere faresterte i Pera, og paa de franske Kiøbmænds Varer, og Eiendomme er lagt Beslag. - Efter videre hertil indløben Beretning om Træfningen ved Alexandrig har den engelske Flaade under Admiral Nelsons Commands den 23de Julii forladt Havnen ved Spracus, for igjen at opsøge dennendtlige Flaade. Den 1ste August mod Aften indtraf den engelske Admiral med sin Flaade ved Abutit, hvor den franske Flaade laae for Anter og i Slagerden. Den en gelske Admiral lod samme strax angribe, og Træfningen varede med korte Stilstands Mellemrum indtil den 3die August. Allerede den første Dag Kl. 10 om Aftenen slet det franske Admiralskib i Orient paa 110 Kanoner i Luften, og den hele Besætning, som bestod af 1000 Mand. gik dermed til Grunde. Den følgende Dag havde Krigs skibet Timoleon paa 24 Kanoner den samme, Stiebne Endelig bleve 9 andre Skibe, 2 paa 80 og 7 paa 74 Kanoner tilligemed i Fregat erobret af Engelænderne. 2 andre Skibe, i paa 30 og det andet paa da Kanoner, tilligemed 2 Fregatter ere i en meget jammerlig Tilstand undkomne, og have, som man formoder, taget Flugten i Corfu og Malta 2 Fregater og en Dombadergalligte er opbrændte. Den engelske Flaade bestod af 13 Liniesid- og et Stib paa 30 Kanoner. Den har ikke mestet noget Stid i Flegtningen. Af Døde tæller den 218 og af Sa rede 671 Mand. Blandt de første er en Kapitain og blandt de sidste Admiral Nelson selv; dog er hans Sa ikke farligt. - Den franske Flaade bestod af : Stid paa 110, 3 paa 80, 9 paa 74, 2 Fregater paa 40, 2 paa 10 og 1 paa 12 Kanoner, samt i Bombaderraalliets De Franske havde ogsaa et Bomde Batterie paa Odden af A. buer. Efter den franske Kommissairs Deretning misted, den franske af dræbte, druknede og opbrændte 5226, en ter den kongelige Storbritaniske Commissairs Angivelse af Fanger 370. - Admiral Relson har sendt de erobrede, Skibe til Gibralter, og blaqueret Havnen ved Alerandrian, morden 2 Linieskibe (forhen Venetianske) og alle Transvertskibe have taget Flugten. - General Buonaparte var efter de sidste Beretninger i Caito, men hans Armee led særdeles meget af Heden i Landet, af Vandets slette Beskaffenhed, og af Landmilitiens igientagne Angred Westphalen, den 23de September.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Endskiøndt den største Overeensstemmelse hersker paa nærarrende Tid imellem Preussen og Frankrige, og man er gan ste vis paa, at den første Magt ikke vil tage nogen Deel i nogen nye Coalition; saa blive dog paa preussisk Side i den seende til de Franskes Formerelse ved Demarkations=Linien. følede alle Anstalter, i Fald de Franske ikke skulle respectere denne Linie Anstalterne i Rusland ere forskrækkelige. Paris, den 24de September. Man troede at Freden med Tydskland var nær, men paa engang seer det igien ud til Krig. I Gaar sendte Directorier, findes Raadet et Budskab i hvilket det forlanger 90 Millioner overordentlige Udgivter for Landmagten og 35 Millioner ser Søemagten i det 7de Aar, dog saaledes, at ingen nye Paalæg maatte derfor blive anordnet. Krigs=, Søe= og Finantsministerne aflagde tillige deres Beretninger, som bleve lagte ved Budskabet. Foruden Penge forlanger Directorier, 100000 Mand til Krigstienesten. - Directoriet angiver som Aarsag til disse Betingelser den rastadtske Congresseunyttige Forhalinger, som ved den seierrige Nations storme dige Eftergivenhed ikke vil samtykke i de foreslagne Betingelser, men i det mindste for en Deel lader sig lede af Engelands Guld. - Ved denne Leilighed siger Budskabet : Europvil engang bestyrtes over, naar den erfarer, hvilken Eftergivenhed og Staansel Directoriet af Kierlighed til Fred har viist endog mod de Regieringer, som allene bestaae, fordi den ette har tilintetgjort samme. Men man misbruger denne Moderation. - Paa et andet Sted beraader Directorier sig paa Erfaring ved vor Landmagt. Hver Gang den blev slager, tilbage rytte den frem igien med fordoblet Mod. Fra Murene af Valenciennes trængte den frem indtil Terel, og Sam dre= og Maas=Armeen gik over Rhinen. En lige Fremgang, lover Directoriet sig altsaa af Søemagten efter det lidte Nederlag. Til Slutning driver Directoriet paa, at samtykke uden Tidspilde i disse Fordringer; thi føle det til, var Søemagt maae fordødle Angrebene mod Engeland paa Havene som det har under Aaget, i Jndien, som det undertrykker, laendog i Hiertet af dets Øe. Mange Deputerte toge Ordet, og vilde, at Directoriets Forlangende strax skulde til staaes. Paa Jourdans Forslag blev desluttet, at de forlangte 200000 Mand skulle udskrives af den første Classe af unge Mennesker paa 20 Aar. Efter gjort Bereg, ning beløber denne Adskrivning sig til 250,000 Mand. - Publikum troer, at denne hastige Forandring kommer fra Østerrige, som ikke kan bekomme sin forhaabede Erstatning i Tydskland; men dog i det mindste vilde holdes skadesløs i Jtalien. J denne Forfatning er det fordeelagtigt for rige, at ikke have sluttet Fred med Riget.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
London, den 28de September. Saasnart de Franske bleve vaer, at Lord Bridports Flaade, var bleven forslaget af Stormen, løb en Estadre af samtne ud. Dette observerer en paa Station tilbageladt Fregatte og sammes Capitain sendte strax Depecher til Lord Bridport Torbay, til Admiral Gardner i Camsand Bay, Lord Kings mil i Cork og Admiralitetsraadet. Begge de første Admiralet sit denne Depeche den 20de, og løbe strax ud for at angribe den franske Flaade; men man frygter for, at dette ikke vil lykke dem, saasom Vinden er dem meget imod. Brester Eskadren stødte paa 4 engelske Fregatter, men fortsatte sin Vei uden at angribe dem. Den seilede til Jrland, og styrede Coursen mod Nordost. Den franske Eskadre skal bestaae af i Linieskib og 3 Fregatter og Skalupper, og have 3000 Mand inde.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Helsingøer, den 5te October. Fra den 1ste hujus til i Dag ere 63 Skibe passerede Sundet. Den 3die kom her paa Reden et russiske Orlogsskib fra Nordsøen, som var bleven separeret fra Flaaden, og havde forliist dets Seil. Samme Dag ankom fra Nordsøen den svenske Fregat Sprengporten og Skibet Roskilde, hvilket sidste kom fra Ostindien for particulair Regning til Kiøbenhavn.I Gaar ankom L. Lorenzen fra Lissabon her paa Reden med 6 beste og 300 Faar til Skæferiet.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Kiøbenhavn, den 5te October. Løverdagen den 22de September var Christian Leonhard, Rubner til Examen pharmeceuticum og erholdt af samtlige Examinatores eenstemmigen Characteren Laudabilem. Fregatten Havfruen og Kongelagten Egelykke ere lagte ind igjennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Fra den 30te Sept. til 5te October ere indkomne og ud Barder, Skind og Duun; Capit. L. A. Deth fra Finmargaaede: Capit. J. H. Lindberg fra Grønland med Spækken med Fisk, Capit. H. Hellesen fra Færøe med Uldengods; Capit. C. Becker og A. Heyman til Middelhavet med Toug, værk og Planker; Capit. H. N. Haderup fra Ostindien med Sukker og andre ostindiske Vare for particulair Regning : Capit. T. Bøysen og P. Nett fra Vestindien med Sukker, Kaffe og Rom, Capit. J. J. Knudsen, P. P. With og C. Bundesen fra Jsland med Fisk, Tran, Skind og Uldengods; Capit. P. P. Kaas til Livorno med Sukker, Kaffe og Hør Mandagen den 1ste October continuerede det 45de Kongelige Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 5te Classes Trækning, og udkom da følgende høie Gevinster: No. 9622, 500 Rd. hos Hr. Bendixen i Slesvig; No. 35711, 1000 Rd. hos dixen i Slesvig; No. 24016, 50 Rd. hos Hr. Moses i Se Frue Olrick i Helsingøer; Nr. 9502, 50 Rd. hos Hr. Bengeberg; No. 6714, 200 Rd. hos Mad. Collin; Nr. 33317. i Ribe, No. 9890, 500 Rd. hos Hr. Moses i Segeberg; Hr. Thilm i Hillerød; No. 14940, 100 Rd. hos Mad. Suhr 300 Rd. hos Hr. Allers i Altona; Nr. 20533, 100 Rd. hos Rd. hos Hr. Fuldmægtig Brøgh; Nr. 19340, 100 Rd. hos No. 30959, 200 Rd. hos Hr. v. Halle ; No. 30559, 300 Hr. Hoftogtrykker Møller; Nr. 19173, 200 Rd. hos Hr. Riissing i Odense ; Nr. 24712, 1000 Rd. hos Hr. Rehler i Ærøeskiøbing. (Coninuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Ved Tallotteriets 779 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 86. 50 R. 19. 43.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Da Jndsenderen af Anmeldelsen i disse Tidender No. 3. angaaende Jldebranden paa Salte God, ved Vedkommendet egen Kandmundighed er bleven sat i Stand til at bevise de Andragende saa derver det allene paa denne saa kaldende godt. eller brave Mand, der har funden sig truffen, at igientahans Opfordring i Avisen No. 38, under sit Navn, hvorefter Jndsenderen som ærlig Mand skal møde ham, og viller underkaste sig Publikums Dom, naar denne først er oplys om de virkelige Omstændigheder; men forinden anseer han upassende at nævne sig.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Avnkrigskan. Torsynet behagede den 9de d. M. at henkalde min uforglemmelige dyrebare Mand, Johan Michael von Meldal Oberstlieutenant og Bataillens Commandeur ved det 2den Tronhiemske Jnfanterie Regiment, i en Alder af 611 Aar. Dette for mig og 2de Døttre høistsørgelige Dødsfald bekiendt. giøres herved for vore fælleds Slægt og Venner. Overbeviste om, at de alle ville hædre hans Minde, med følende Deeliagelse, frabeder jeg mig derom skrivtlig Bevidnelse. Qvande paa Nordmøer den 17de September 1799. Else Margrethe Hammond sal Meldale. 9 min tilte Hustrue, Jnger Daurid, mat af Dage, en al tilmin store Dedrøvelse ved Døden afgaaet Natten til den. 20 Septeider, bekiendtgiøres Slegt og Venner, frabedende mig at Condolence. Holmestrand den 2 September 1798. D. V. Haurin.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Den 26de Sept. bra behagede det Forsynet, efter en langvarig Sygdom, at bortkalde min Svigerfader, Ol Olsen Drobach, hvilket herved for fraværende Slægt og Venner bekiendtgiøres. Kiøbenhavn den 1ste October 1792. D. C. Thoer. Sørgeligst og veemodigst maae jeg herved have den Skilde. at bekiendtgiøre Slegt og Venner, at det har behage den store og alvise Gud, efter nogle Dages Svaghed, ved en salig Død at bortkalde min inderlig elskede Kone, Caroline. Erenstine Bierring fød Egger. Tilsdag Aften den 2 October, Kl. 11 Slet. Da jeg er forvisset at hendes og mine Venne, tale Deel i denne min store Hiertessorg, saa frabedes deromgiftlig Bevidnelse. Dansted den 3die October 1779. 5 Bierring.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Efter nogle Aars Svagelighed er min meget elskede FatSørske, Jomfrue Johanne Charlette Kiærnis i Aalborg. colost fra dette Timelige den 24de Septbrod. A. i hendes 24de aar. De af hendes fordums Bekiendte og Veninder her Staden og Egnen, som jeg maasker ikke har den ere at tiende, ville behage at antage denne Anmeldelse derom fra Kiøbenhavn den 5te Osting. Spliid sen. grandag Ordbon, hvis Jndretning kan erfares af en Professor Jacob Baden agter at udgive en danskorte mrkt Subskriptionoplan, som er gratis at tage dog dagler. rer Boghandlere Agent Gyldendal, Drummer, Praft og Størch, over Subskription modtages indtil Aarer udgang. Fra Pressen er udkommen: Den sandelige Blomster=Aurn af i Sprog, til Opbyggelse for Guds Ord Elgere til hver Paa aaret. Det er gart stort paalag for 3 Mk. nindsunden ling, Hr. Dageland, der slunge, og das Holm i lige Grøn det Baghandlerne de Agent Gyldendal. Dr. Bach. Hr. Mai negade No. 14, hvor de og kan faaes indbundne. Samme Steder sælges ogsaa Troens daglige Sangoster for 12 s. uind. landen. Udtog af Didelen, en Læsebog for Skoleben af B. 3.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Paa Undertegnedes Forlag er udkommen paa Dansk KornFreumann, oversat af Hallager. Den indeholder: Kort- og for Barn forstaaelige Stattet af Bibelens Moral, baade af det gamle og nye Testamente strevne i den Hensigt, at samme til gode Mennesker, eller med andre Ord, til sande Christne. Børn, som skulle begynde at læse, tillige deraf kunne dannes nyttigt Udtog af Alvelen; saa har jeg til de Forældres og Lære. Og da vil del have bidelste Historier, men endnu ikke saadan res Tieneste, som ville betiene sig af den, far Prisen saa billig en 20 sk. indbunden i Velid hos Boghandler Malling i Spring. som mueligt. Den er mark stor og sælges for 10 sk. i Materi relsom og i Provindserne. Hvem som kiøber 2 Expl. faaer gaden No. 34. Den er antagen til Brug i mange Staler, saa seil i Materie, og hvem der kiøber Brylle faaer vedte Kiøb Sammesteds faaes Vidler for og liden Format, Vibler i Følie. 104 med Kobbere, Biller i Qvarto med stor Stiil, Schrirers Slæskat 3 Dele, alle indbundne. ydsk Grammatik for Danske eller Anviisning til at lære & det tydske Sprog paa en let og fattelig Maade tillige med en nye tydsk Læsebog for Begyndere, af A. Svendsen, saaes for 5 Mk. 8 s. Trykp. og 7 Mk. 4 s. Skrivp., indbunden, 10t mere hos Boghandler A. Solvin, i Myntergaden Nr. 37.
Berlingske Tidende, 1798-10-05
Fra pressen er udkommen: Dansk Grammatica, tilligemed i anviisning til Forstand og Hukommelsesøvelser, tilat forfatte de almindeligste Demmenter og til at tiende de negentlige Udtrykke i Sproget, samt en Fortegnelse over Ord, der skrives dens eller næstenerne, men ere forskiellige i Bemærkelsen og en Samling af Sandømmer eller constydige Ord med skieldende Forklaring over samme, af J. Wers Dagens Hovedindholder: Materialer til Forstand. gelser, fremsatte i Gienstand af den paasiske og moralske Ber kan sandsætninger for det danske Sprog; om Kiønordenes Dieligation, om Bieringfordenes Consugation, om Ordene: forbindelse med hinanden; om Maanefald, som Giernings de Spressesordene frære, om Retskrivning og Jnterpunelse. nen; Ord, hvis Retskrivning der ofte seiles i : om Stilen : Formularer til Documenter, som i det daglige Liv meest forekommer om Brevstilen; Titelaturen, om uegentlige Udtryk le, rensrodige Død i alphabetisk Orden. - Prisen er 3 Mk. Trolp. og 2 Mk. 8 s. Skrup heftet 4 s. mere. a Soldin, Boghandler, i Myntergaden Nr. 37.