Norske Intelligenssedler, 1814-05-20
52de Aargang. 20 Mai ) Udgives to Gange ugentlig. Med allernaadigst Tilladelse forsendes med Brevposterne i Norge og Danmark. Samlet, trykt og forlagt c: J. J. Berg Mel. Du Plet af Jord, &c. Prind, født til Kongeslægtens Ære, Og Folkets Held, som boe i Nord: Du ei ved arvet Rang skal være, Men meer, ved egen Ære, stor, Og nu, Du skal bestige Thronen, Dig Dyder gjøre lykkelig! Du skal ei laane Glands af Kronen, Men Kronen skinne skal ved Dig! Hvis det er muligt, at en Nordmand, af Stan at nederdrægtig, at han er alene selv ønsker, men re den uvidende Almue til, at ønske og yttre sig rede han da ikke Ører og Næse afskjæred, og har i den Svenske Grændse, hvor han kunde nyde: ble og felge Slavesind? burde han da ikke Ører og Næse afskjærred, og han saaledes overføres, til den Svenske Grændse, hvor han kunde nyde Belønning for hans des. udle og frige Slavesind? Final til Porten i Jntelligentsedler No. 20, i Anledning af hans Spørgsmaal til des Advocat; sen Jntelligentsedlen No. 34. De er bleven arrig Hr. Poet, og der indtil Uartighed - men sømmer sig saadant for en skjøn Aand, som De vil være Dette seer man nok, De ikke er; men hvad Aarsag har De dog havt til, at vorde saa vred mod mig, De kunde jo være en oplyst Mand, fordi De ikke formaaer at gjøre gode Vers? Jeg har jo oprindelig ikke stødt Deres kundrede Pande, NB. De veed vel, efter Dr. Galls Theorie, at Forhøininger paa Hjerneskallen vidne om udmærkede Talenter - Saaledes behager De, ikke at tage Fejl af hvad jeg mener med en knudret Pande, paa dette Sted. De gjør mig, ganske uden for Sagen, nogle Spørgsmaal om den mathematiske Figur, som kaldes Triangel. Jeg maae derfor ogsaa tage mig den Frihed, at spørge Dem: Ere ikke alle mathematiske Figurer byggede paa Røgler, Gives der ikke ogsaa Figurer, som ikke ere mathematiske og som man kunde kalde Børnestreger og Narrestreger, Til hvilken af sidstmeldte Figurer henhører da De, thi Regelmessighed seer man nok ikke er Deres Figurs Egenskab. De vil, at jeg ikke skal forstaae det Sprog, hvor jeg skriver - Gud hielpe Dem, De har en ubarmhiertig Villie, som dennesinde dog ikke kan virke Noget. Jeg troer, at jeg forstaaer og skriver Norsk saa godt, som de Fleste, der skrive offentlig, naar jeg ikke bedømmes av saadanne Narre og Jditter, som troe, at egen Skrivemaade er den ufejlbare og at det norske Sprog Retskrivning er bragt til ulmodsigelig Bestemthed. Det første Beviis for Deres Paastand skal være, at jeg skriver av istedet for af - Jeg har efter Udtalen, engang bestemt mig til, at skrive saaledes. Det er ikke heller ret længe siden, at man ansaae det som moderne, at skrive av istedet for af. Denne Skrivemaade er ogsaa baade flydende og langt rimeligere, end de fleste af de Skrivemaader, som man, lempede efter Udtalen, har søgt, i den senere Tid at paabinde vort Sprog, Er De da uvidende herom, "Enhver den fortjener ikke heller Deres Dadel; jeg formoder Udtrykket bestaaer med Sprogets Natur. Disse Pronomeners Forbindelse forstærker Udtrykkets Betydning paa det anførte Sted. Monne "Enhver den ikke omtrent giør samme Effect i det norske Sprog, som unusqvisqve &c. i Latinen, hvor dø qvisqve, ille, ie, a. kunde simpel hen, efter Omstændighederne, av benyttes? Deres tredie Anke røber endog en tosset Fordreielse og Udeladelse af mine Ord; thi den anførte Tirade staaer ikke saaledes hos mig, hvor den indeholder en foregaaende Sætning, som De river ud af Sammenhæng. Hos mig hedder det: "De paavinder mig en Mening, som om eg skulde have villet et Maal, uden de Midler, som kunne føre Ti"samme, og dernæst; da dog Mødsaatte ligger tydelig i hvad, jeg har skrevet, nemlig Modsatte af: at ville et Maal uden Midler Forstaaer De Norsk, som ikke forstaaer denne simple Construction, Deres Kritik er ubegribelig, og jeg burde ikke taget til Gienmæle der Samlet, trykt og forlagt af N. J. Ber paa, naar det ikke var før, at lægge for Dagen, at Deres Licens er ligesaa ussel og udsvævende i Prosa som i Vers. Til Slutning anbringer De den Strole paa Latin: "Skomager bliv ved din Læst." Men uagtet jeg ikke regner mig blandt Pocter; saa troer jeg, efter hvad man maae dømme av Deres Vers i Jntelligents sedlen No. 20, at der ikke vilde meget til, for at meddele et saadant pindarisk Product. Endelig maae De vide, at jeg ikke svarer Dem et eneste Ord mere, og følgelig har De Adgang til, at erhverve Dem FiskerKjærlingers Seier: det sidste Ord. A. S. Advocat.