JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-19
Subskribenterne paa Samlingen af fortiente danske Mænds Portraiter faae i disse Dage H. E. General Huths Portrait tilsendt. Det følgende Hefte skal indeholde Kammerherre, Suhms Biograste og hans Portrait stukken efter Prof. Juels Malerie, som i denne Sommer er bleven færdig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-19
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 5te Septbr. Kurvemager Wilh. Langes Datter, Jngeborg Marie, Fadd. Mad. Smtot, Jfr. Petersen, Bogtrykker Jversen, Forvalter Kaarup og Hovmester Dresen. Den 6te: Pottemager Rasmus Knudsens Datter, Mette Cathrine. Fadd. Jfr. Maren Rippur, Jfr. Marie Christensen, Pottemager Johan Borre og Pottemagersvendene Niels Hansen, og Albert Christiansen. Den 14de: Gaardmand Jørgen Nielsens Søn, Knud. Fadd. Jørgen Jørgensens og Nauer Nues Hustruer, Jørgen Jørgensen, Nauer Nue og Jeppe Knudsen. Den 17de : Skoemagersvend Jens Knudsens Søn, Rasmus Christian Holst. Fadd. Mad Nielsen, Jfr. M. Andreasen, Hanskemagersvend M. Saabye. Skomagersvendene R. Pommer, B. Knudsen og Chr. Sudermann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-19
Enhver af disse Hovedgaarde med tilliggende Gods hvis nærværende gode Beskaffenhed, og ligesaa smukke som fordeelagtige Beliggenhed, er bekiendt og kan af enhver tages i nærm ere Øiesyn, bliver opraabt for sig selv separat, og derefter begge Eiendommene samlede, ifald nogen ønskede dem begge, da saavel Hovedgaardenes Grund ligge tæt ved hinanden, som begge Godsets Bøndergods ligeledes er samlet, og hinanden paagrændsende. Det halve, eller og den totredie Part af Kiøbesummen kan blive staaende udi disse Eiendomme paa første Prioritet, enten de kiøbes separat eller samlet. Avlingen ved disse Gaarde er ei bortforpagtet, men alleneste Hollænderiet ved Klingstrup, og Tienden oppebæres in Natura. Østrup. Weistrupgaard den 23de Junii 1798. Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-19
Fra største Lodseier i Ore Sogns Lægd under RuggaardsAmt er hertil indberettet: at Reserven Peder Nielsen Ore som findes anført i bemeldte Lægd under nye Løbe Nr. 89, er bortgaaet af Lægdet, uden at ham siden har været at opsperge der i Egnen; bemeldte Person er 25 Aar gammel, liden af Vext, bruun af Øine og af Haar, maadelig af Skuldre og stærk af Been, og ved hans Bortgang skal han have været iklædt en blaa Vadmels Kofte, en blaa Vest, et Par Skindbuxer, et Par hvide Uldstrømper og en rød Hue paa Hovedet, samt Træskoe paa Fødderne. Ligesaa er fra Ephorus for Odense Amt 34 Lænd i Næsbyehoveds=Brobye Sogn hertil indmeldet: at Reserven Lars Pedersen Wigerslef af bemeldte Lægde nye Løbe Nr. 113, 13 Aar gl. er undvigt af sin Tieneste hos Gaardmand Peder Madsen i Schoushøirup, uden at det vides hvor han er gaaet hen, eller at han hos Lændsmanden har begjært Følgeseddeel; Thi bliver bemeldte 2de Reserver herved offentlig efterlyst med Anmodning til de dem forekommende, at anholde dennem naar de maatte antreffes og dem derefter enten hertil indbringe, eller og om deres Anholdelse gjøre Jndberetning, da deres Afhentets, i saa Fald herfra skal blive foranstaltet, ligesom og de ved Anholdelsen m.v. foraarsagende Omkostninger skal blive Vedkommende erstattede. Odense Stifts- og Amtscomtoir den 6te Septbr. 1798. Rosenørn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-19
Tvende rummelige Værelser paa 2den Etage, som p. t. beboes af S. T. Frue Blær, er nu til førstkommende Michaeli, at bekomme til Leie med eller uden Meubler hos Birkedommer Fogh i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-19
Creditorerne efter den paa Kiørupgaard i Fyen, ved Døden afgangen Hans Hansen Kudsk, indkaldes herved til at melde dem her paa Einsiddelsborg, med deres havende Fordringer, inden den i Loven foreskrevne Tid. Einsiddelsborg den 7de Septbr. 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-19
Paa Skifte=Forvalterens S. T. Hr. Kammerjunker von Petersdorffs Vegne, som Fuldmærtig M. Lauritzen. Den Svend, som havde alkorderet sig i Arbeide paa mit Værksted, og alt faaet 2 Rdlr. paa Haanden, vilde snarest mueligt afhente sit hos mig aflagte Tøi, bestaaende i en Vadfæk med 2 Skjorter, en Trøie med mere (Skjorterne mærkede med C. N. B. Nr. 4 og 5) imod at tilbagebetale mig de modtagne Penge, eller aftiene samme. I manglende Fald bortsælges Tøiet ved Auction, med min Rets Forbeholdning. Christianundersen, Snedker paa Raunholt. Af Bogen: Klaraduplessis og Klairant, to Elskendes Historie af A. Lasontaine. har nu ogsaa anden Deel forladt Pressen og sælges paa min Boglade for 4 Mk. 4 s. Tryk= og 5 Mk. 4 s. fiin Postpapiir, heftet 4 sk. mere. For samme Priis. bliver den i det seneste om 14ten Dage at faae paa de bekiendte Boglader i Kiøbenhavn og Jydland. Subskribenterne skulle saasnart mueligt faae deres Exemplarer tilstillet. Hele Værket er saaledes færdigt og faaes samlet for 8 Mk. 8 s. Trykp. og 10 Mk. 8 s. fiint Postpapiir. Hoftet koster 4 s. mere. Men da jeg kun har et lidet Antal tilbage af første Deel, og der endnu ere forlangte flere af Boghandlerne i Kiøbenhavn, saa vilde de, som her i Provindsen attraae at eie Bogen, ikke bie for længe, da der maaskee eller ingen meere vilde være at faae. S. Hempel. Odense den 19de Septbr. 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Franzoserne i Egypten. Hvad man veed er endnu ubetydeligt; men da Begivenheden selv er saa yderst mærkværdig, er det intet Under : at man saalænge den almindelige Uvisheds Tidspunkt skal vare, opsamler ogsaa Ubetydelighederne. De Viener=Breve - næsten vedvarende den eneste Kilde, hvoraf Efterretninger om dette Tog øses - forsikre nu, at Efterretningen om den Franske Landgang paa Egypten er bleven officiel bekræftet ved en overordentlig Koureer fra Konstantinopel, og meddel ovenikiøbet en Proklamation, som Buonaparte strax efter Landgangen har udstædt i det arabiske Sprog, der er saa lystelig at læse, at man meget fristes til at opsætte Troen paa sammes Ægthed, saalænge indtil denne bliver mere indlysende. Proklammationen begynder: "i den almægtige og barmhiertige Guds Navn, Gud allene er Gud o. s. v. Hovedpunkten i samme er, at de Egyptiske Beys forkyndes deres Undergang af Buonaparte, som er kommen, for at befri Folket fra disse Udsuere, hvilke desuden idelig have behandler den franske Nation med Haan og Foragt. Her en liden Prøve af Tonen, som hersker i denne Proklammation : "Alle Menneskeer - hedder det - ere hinanden lige i Guds Øine, Jkkuns Forstand, Duelighed og Videnskaber giøre Forskiel imellem dem. Da nu Beyerne ikke have disse Egenskaber: hvorledes kunne de da være værdige til, at herske i Landet? – Og dog ere de Enebesiddere af uhyre store Jordsmon, skiønne Slavinder, fortræffelige Heste, prægtige Palaier! Han Gud givet dem noget udelukkende Privilegium herpaa J fald saa er, da lad dem forevise det; thi den Høieste, som en retfærdig og barmhiertig imod alle Menneskeer vil, at ingen af Egyptens Jndvaanere skal i Fremtiden kunne forhindres fra, at tragte efter de høieste Embeder, og at opnaade høieste Værdigheder. Den Indretning, som snart skal giøres af saadanne Personer, som ere begavede med Aand, Talenter og Jndsigter, vil drage Lykke og Sikkerhed efter sig. Beyernes Tyrannie og Havesyge have ødelagt Egypten, der fordum var saa befolket og got dyrket. Franzoserne ere sam de Muselmænd. For endnu ikke længe siden have de begivet sig til Rom, og der omvæltet Pavens Stoel, som ophidsede de Kristne imod Jslams Tilhængere. Siden styrede de til Malta, og fordreve de Vantroende derfra, som indbildte sig, at være skabte af Gud, for at bekjæmpe Muselmændene. Til alle Tider have Franzoserne været den Ottomanske Ports sande og oprigtige Venner og dens Fienders Fiender. Gid da at Sultanens Rige maatte vare i Evighed; Men gid ogsaa at Egyptens Beys, vore Modstandere - disse, hvis umættelige Havesyge stedse avlede Ulydighed og Jnsubordination - maatte trædes i Støvet og tilintetgiøres. Derpaa loves dem alt Got, som forene sig med Franzoserne, eller som lagttage en stræng Neutralitæt, da derimod de, som gribe Vaaben imod dem, trues med en skrækkelig Dødstraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Slutningen indeholder 5 Artikler, hvori de Steder, som ligge den franske Armee paa tree Mile nær, befales: at sende en anseet Jndvaaner til Generalen, for at erklære, at de ville underkaste sig og plante det franske Flag ved Siden af Portens Flag; at Scheiks (et Slags Opsynsmænd) skulle lægge Beslag paa Beyernes Godser, Effecter a., men disse og andre Dommere i øvrigt blive rolig ved deres Forretninger, alle Egyptens Jndvaanere takke det høieste Væsen og giøre offentlige Bønner for Beyernes Ødelæggelse. Derimod skal enhver Bye, som modsætter sig den franske Armee stikkes i Brand m. m. - Hvis alt dette forholder sig saaledes, kan man dog sige, at Franzoserne eengang have taget Religionen til Hielp At de Herrer Beyer imidlertid nok kunde trænge til Tugtelse, vil man ikke nægte naar det betænkes, at de have alMagten i Hænderne og ikke sielden misbruge den. Vel holder Sultanen en Pacha i Hovedstaden Cairo; men saasnart denne vil see paa sin Herres eller paa Egypternes Beste, strax er han en Statsforbryder, som Divanet (der bestaaer af de 24 mægtigste Beys) afsætter. Da disse Beys desuden staae i Spidsen for Provindserne og Tropperne, saa er Folket Egypten underkastet den vilkaarligste Despotisme. Jøvrigt melde de nyeste Beretninger fra Tyrkiet, at Buonaparte er forskandset i Rosette, men at 6000 (1) Egypter holde ham indsluttet sammesteds, at desuden 30000 Ryttere, fra Damasco ere paa Veien imod ham, at Nelson holder den franske Flaade blokkeret fra Søesiden, og at Sultanen har befalet, at skille Franzoserne ved Alt lige til Livet, men staaer Engellænderne bi i alle Maader. Paa samme Tid melden en Skrivelse fra Salonichi i Macedonien, at Pachaen sammesteds har paa Poutens befaling, ladet den franske Konsul erklære, at man ville tage ham og alle hans Landsmænd i Beskyttelse, men at ingen af dem, for en Sikkerheds Skyld, skulde vove sig uden for Byen. - saa man nok seer, at intet af det Hele kan antages for Troes=Artikler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Tydskland. Den 7de d. har Rigsdeputationen i Rastadt gjort et lille Skridt nærmere til Freden, derved at den har besluttet: endnu at bevilge Franzoserne Petersøen (som ligger nær ved den høire Bred, og er af stor Vigtighed for Maynz, der, som i sidste Beleiring, let kan beskydes fra den af ). Al videre Aftrædelse er forkastet, men især har Østerrig og Sachsen erklæret sig bestemt baade imod denne og enhver anden. Saa skal ogsaa endnu engang fordres Erklæring af de franske Gesandtere over de hidtil ubesvarede Punkter. Petersøen siges da for vist at skulle blive det sidste Offer, som man vil bringe Freden, hvilken Standhaftighed man ei kan forklare anderledes, end ved Formodningen om, at en stor Magt Rusland) har lagt sig derimellem. I de sidste Dage har den franske Armee staaet stille, og holder sig vedvarende rolig bag Niddagen, hvoraf man vil slutte sig til, at Direktoriet har Helvetisk Republik. Overalt i Schweitz, hvor Konstitutions=Eden nu er aflagt nedstemt Tonen (2. ere de Fremmede, som have opholdt sig 20 Aar i Landet, ved samme indtraadte i alle en Helvetisk Borgers Rettigheder, hvilket tilforn ikke kunde opnaaes uden store Bekostninger, ja i nogle Kantoner var paa ingen Maade at faae. Derimod har det store Raad ikke været saa billig imod den Jødiske Nation. Efter mange levende Debatter (hvori især Huber antog sig denne forfulgte Nations Sag) blev Forslaget, om at tildeele de Jøder Borgerret, som have boet 20 Aar i Schweitz og ført en ustraffelig Vandel (.) dog forkastet. Besynderligt, at Forsamlingen ikke følte sig gjennemtrængt, og overbeviist om dette Barbaries Afskyelighed, ved, blant mange andre, at høre følgende skiønne Forsvar af Borger Carrard: "Jfald denne store Sag sag de han - blev bragt for det høieste og barmhiertigste Væsens Domstoel, da vilde det vist dømme anderledes, end vi synes tilbøielige til at giøre. Vor hellige Religion, hvoraf vi ere stolte, er ganske imod den Forfølgelse og Fornedrelse, hvori vi ville lade Jøderne blive. Det høieste Væsens Hensiger Menneskeslægtens Fuldkommengiørelse. J bebreide Jøderne at de aagre. Men maae et Folk, som er udelukt fra Jordens Dyrkning og alle Haandværker og Haandteringer, og som blot skal finde sin Underholdning i en meget indskrænket Handel, maae det ikke endog gribe til utilladelige Midler, for at hielpe sig frem, Og have vi Kristne ikke endnu været større Aagerkarle imod Jøderne, ved de Tyngsler, hvormed vi have bebyrdet dem. Dog der vil vel komme den Dag, da Abrahams Efterkommere ikke meere vil være et Udskud blant de Folk, som istedetfor ved Menneskekierlighed at overvinde, kuns endnu mere ægge deres NationalhadsStaden St. Gallen, Kantonen Appenzel og endeel andre smaae Meenigheder skulle endnu vægre sig ved at antage den nye Konstitution. Med Granbunden er man heller ikke i Rigtighed, og det store Raad har nu tilladt de Graubundner Patrioter, som enten forfølges i deres Fædreland; eller forvises af samme at ansees og optages som Schweitzer, Borgere. Italien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Natten mellem den 27de og 28 f. M. lod den franske Overgeneral Brune anstille Huussøgninger i hele Maland, hvorved ovor 400 Personer bleve hæftede, som ere mistænkte for Spionerie og fremmede Agentskaber. Det samme skal være skeet i alle den Cisalpinske Republiks Stæder, og Centralpolitiet er nu sysselsat med at forhøre de Arreterede, hvilke endog tillægges det Foræderie, at ville have spillet de Jtalienske Fæstninger igien i Keiserens Hænder, og myrde de Republikanskindede. I den Rommerske Republik have de franske Tropper ont ved at holde de Misfornøiede i Tømme, og der murres fra alle Sider imod Franzosernes Myndighed, hvilken disse undskylde med Omstændighederne, som giøre alle militaire Midler nødvendige. Sørgeligt er det at læse at den Elendighed, som derved afstædkommes. Saaledes blev Staden Terracina reent udplyndret af franske Soldatere, uden at Generalerne eller Officererne kunde forhindre det. General Macdonald har selv undskyldt denne Voldsomhed dermed, at den franske Kommandant var bleven myrdet og Franzoserne modtagne med Flinteskud. I det mindste kom det aldrig til denne Yderlighed ved Buonapartes Armee, De engelske Fregatter sværme talrigt omkring Malta, og holde denne Klippe afskaaret fra den hele øvrige Verden. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Fra Neapel høres intet, uden Krigskriig og Rustninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Alle unge Folk af den første Reqvisition maae nu, efter den sidste Jourdanske Lov, begive sig til deres Korps, under Straf, af at behandles som Deserteurer. Mellem Matroserne i de franske Havne vedvarer Desertionen, og overhovedet har de Fleste ingen ret Lyst til at tiene paa Søen. Til Brest lader man vedvarende komme Skibbygningsmaterialier, og venter, at Efteraarstormene nu snart vil forjage de Engelske Skibe. 5008 Raadet har besluttet en Afgivt for det syvende Aar paa Tobaksblade, som indføres fra fremmede Steder. Jndførselen af fabrikeret Tobak bliver forbudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Blandede Efterretninger. Frankerig. Fra Rastadt meldes, at Direktor Reubell, efter en Kourers Ankomst til Plombiers, har i Hast forladt Badet, for at reise til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Paa Malta har man været saa uforskammet at vanhellige et Kloster til et Bevaringsted for flige Gade=Duller, som falde Politiet i Hænderne. Ogsaa de Reisende maae bære den franske Kokarde, og Jngen er fritaget herfra, uden de fremmede Magters Ambassadeurer og Agentere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Fra Dunkirchen er for nogle Dage siden udløbet en Korvette- og en Kaper, som havde en Mængde Flinter, Sabler a., ombord. Man troer at de vare bestemte til at komme de i Jerlandlandede Franzoser til Hielp, og at den bekiendte Jerlænder, Napper Tandy, er med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Som meget besynderligt bemærker man, at den franske Officerer, som førte Paven fra Rom til Siena, hedte Calviin, ligesom Stifteren af de Reformertes Lære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Fra Mallaga skrives, at en fransk Kaper har taget 3 spanske Linieskibe, som for Kongens af Spaniens Regning vare sendte til Gibraltar, for at hente Tobaksblade. - Lutter Usandsynligheder!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Da en engelsk Korvet nylig forfulgte en fransk Fiskerbaad, blev en 12 Aars Skibsdreng paa Dækker af denne midt i Kugleregnen, og efter at han havde faaet en i Laaret, saa længe indtil at Skibet var uden Fare. Paa et andet Fartøi som blev taget af Engellænderne, og hvis Besætning var 4 Mand, vilde Fienden kuns beholde. de 2. Man kastede Lod, og da denne faldt paa en uformuende Fader til 3 Børn, som nu tredie Gang skulde komme Fangenskab, var en af de andre Borgere saa ædelmodig, at gaae i hans Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Snighandelen ved Rhinen giver Anledning til mange blodige Optrin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
I det Cleviske er paa engang alle Postmesterne ved BrevKomtoirerne afsatte og Franzoser komne i deres Sted. J Begyndelsen foraarsager dette nogen Uorden, da disse hverken kiende Sproget, Taxationen, Stederne eller Mynterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Spanien. Premierministeren Saavedra er endnu sygelig, men Rygterne om hans Afsked ere for tidlige Midlertid begynder Tonen at forandre sig ved Hoffet. Saa ledes er Justitsministeren afsat, fordi han var en Lærd, de læste fremmede Bøger. 13 anseete Personer ere forviste fra Hoffet. Pariser=Breve lade Engelland aftræde Gibraltar til Spanien, imod at det igien begynder Fiendtlighederne imod Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Portugal. Her smigrer man sig derimod nu igien med at faae Fred med Frankerig, og de Engelske Tropper i Lissabon belave sig alt paa at indskibe sig, og bringe deres Arsenal og Hospital til Gibraltar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Batavisk Republik. Til Livgarden skal ved Lodkastning udtages en Bataillon og en Eskadron af den Batavi see Armee,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
De hidtil til en Expedition indskibede Franske og Bataviske Tropper, ere nu igien udskibede, og ligge i Garnison paa Texel=Øen, som endnu skal forstærkes meere, for at beskytte Havnen imod ethvert Angreb af Engellænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
I Amsterdam gives endnu mange Misfornøiede med Tingenes Orden, som udsprede endeel foruroeliggende Rygter. Midlertid ere Borger Schimmelpenninck og Admiral de Winter, efter vel forrettet Sag, komne tilbage fra Paris, hvor de have opholdt sig i næsten 3 Maaneder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Tydskland. Stormesteren af Malta opholder sig endnu i Nærheden af Triest paa et den Russiske Konsul tilhørende Landgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Den 8de eller 9de de var bestemt til Fyrst Repnins Afreise fra Vien. Den spanske Ambassadeur gav den 7de, ham til Ære, et stort Tafel, hvorved blant andre den Engelske Gesandt skal have været tilstæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Ved et Forsøg i Gothaer det beviist, at Vandstraalensgrerte Styrelse, saaledes at Vandet treffer den hele brændende Overflade, kan slukke den største Jldebrand med reent Vand, og giøre de foreslagne Salt=Opløsninger, som desuden angribe Metaldelene af Sprøiten, ganske undværlige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Preussen. Den franske Minister ved det danske Hof, Borger Grouvelle, er alt paa sin Tilbagereise kommen igjennem Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
J Sydpreussenskal det ikke være meget roeligt, siden at Kosciusko kom tilbage til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Sverrig. Alle Svenske Generalkopsuler, Agentere og Kommissarier ere veden Cirkulaire paamindte om, at lagttage deres Pligter imod de Kongel. Gesandtskaber, hvilke de skylde Ansvarfor deres Handlinger. (Da ingen Post fra Engelland er ankommet, saa veed man ikke et Ord om Franzosernes Skiebne i Jerland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
i Jndenlandske Efterretninger. Til den 3die d. have i alt 20 Skibe begiert og og erholdt Konvoy af Briggen Nidelven, som ligger til Ankers udi Flekkerøe Havn, og kommanderes af Kapit. Lieut. Baron Holstein.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
J Handelstidenden læser man nu et Brev fra Danzig, hvorefter den Sygdom, som sidst blev meldt, er ved den af Stadens første Fysikus foretagne Undersøgelse befunden, ikke at være epidemisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Den 10de Septbr. var i og omkring Nestved og Aftenen et Tordenveir der nedslog og afbrændte en af Saltøe Gods udflyttet Bondegaard. De gode Folk i Wordingborg og paa Rosenseldt, som endskiønt de boede 5 Mile borte, dog alligevel sendte Jlden Sprøiter imøde, ydes offentlig al Taksigelse, da derimod en anden Mand, som var forsynet med de samme Redningsanstalter, og ellers ved enhver Leilighed skrigerom sin Patriotisme, thi han er ikke dansk Mand, tydelig nok saae Jlden, men da han troede, som han for andre tilkiendegav, at det var hos en af hans Bekiendtere, der ikke længer satte Priis paa hans Underlighed, saa gik han rolig i Seng. For denne sorte Streg lyses Skam og Skiændsel, over ham i de Berlingske Tidender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
J Mandags Formiddag blev Kammerherre Suhms Liig bisat i Frederichs Kirkes Kapel. Den overordentlige Agtelsee, hvori denne sieldne Mand formedelst sine store Fortienesten stod, yttrede sig her paa samme Maade, som i Fjor ved Grev Bernstorffs Liigbeggængelse, nemlig at en stor Mængde Personer af alle Stænder, især Studerende og Videnskabsmænd, ubudne indfandt sig ved Processionen og bar Liget fra Sørgehuset til Kirken. Hans efterladte Enke har offentlig de vidnet sin Taknemmelighed til Alle og Enhver for dette saa rørende Agtelsesminde. Jnskriptionen paa Liigpladen var af Professor J. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
De Mænd som have paataget sig et Maleværks Anlæg i Kiøbenhavn, vente blot en Dampe=Maskine med endeel af det indvendige Maskinerie fra Engelland, og Pladsens Bestemmelse, og haabe alt at bringe det i Gang til næste Foraar Fremdeles haabe de at fuldføre hele Anlægget ved deres egen Hielp, uden noget Laan eller Understøttelse af Landets Kasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Efterat alle de Brandlidte fra Ordrup ere bragte under Tag, og deres første Fornødenheder, saavel af Klæde som Føde, afhiulpe, gives der dog Afskum, som drage sig denne Ulykke til Nytte, og tigge omkring i Kiøbenhavn, under Foregivende af at være Brandlidte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Medens Præsten paa Moss i Norge maae taale mange Angreb for sit Angreeb paa det kiære Brændeviin, finde han dog ogsaa paa den anden Side adskillige Lovtalere for samme Den Side 582 omtalte Patriot, H. B., har endog udsat i af Jndfødsrettens smaae Medailler til Belønning for de beste Almuesange om denne Drik skadelige Følger. De indleveres forseglede paa Kbhvns Adressekomtoir med Motto. Under den Overskrivt Denunciation læses i Litteraturbladene, at H. H. Dr. Schønheider, Biskop over Trondhiems Stift, er indkommen med en Klage til det Kongel. danske Kancellie, i Anledning af Bogen: Sokratiske Samtaler under Forklaringen af Dr. Bahrdts naturlige Religions=Katekismus. Biskoppen - hedder det sammesteds - frabeder sig allerunderdanigst Sags Anlæggelse eller Fiskalisation; men forlanger, at Hs. Majestæt vilde i Naade straffe ved et Kongebud. Denunciationen er sendt til Konsistoriets Erklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Den 15de om Aftenen kom, ved nogle Børns Uforsigtighed, Jld i Nyehavn i en Kasse Svovl, hvorved et Vindues. Gardin ogsaa blev antændt. Til al Lykke blev Jlden dæmpet ved at slaae et Lagen over hele Kassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-21
Den 17de om Aftenen blev i Blaagaards Have uden for Nørreport afbrændt et smukt Fyrværk.