JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Fra Trindad meldes, at der sammesteds laae et dansk Krigskib med en Commission ombord, der paa dette Sted og i andre Colonier skulde undersøge Virkningen af det nye System af frit Arbeide. Man sagde, hedder det i engelske Aviser, at den danske Regjering havde ifinde at indføre Emancipationen paa en Maade, der nødte Planteren til ugentlig at betale noget for Slavernes Arbeide, og at de Penge, der saaledes indkom, skulde oplægges til de vare tilstrækkelige til at kjøbe Slaverne frie med.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Nykjøbing. Som tidligere meldt, er saavel her fra Byen som fra Maribo sendt Adresser til Kongen, hvilke vi nu meddeele. Den her fra Byen sendte Adresse, der blev overleveret Kongen af vor Stiftamtmand, Hr. Kammerherre v. Jessen lyder saaledes: Allernaadigste Konge! Ogsaa blandt Deres Majestæts troe Undersaatter i Nykjøbing paa Falster modtoges Efterretningen og vor elskede alderstegne Landsfader, Kong Frederik den Sjettes Død med dyb og uskrømtet Sorg, men Sorgen formaaede dog ikke at svække den levende Glæde, hvilken vi, som alle Danske, maae føle ved at see Deres Majestæt bestige Deres Fædres Throne. J det vi mindes vor afdøde Konges Ord, da han tilsagde os Ved at vække Almeen Forviisning om, at Deres Majestæt, der med os har gjennemlevet en paa store og vigtige Begivenheder saa riig Periode og i Deres ophøiede Stilling ikke alene har fulgt disse med Statsmandens Kløgt, men og med Viismandens granskende Blik vil fuldføre det Værk Kong Frederik den Sjette begyndte, men ei saae modnes. Jkke have vi glemt hvad den svundne Tid bragte os. Vi mindes endnu stedse, at den gjensidige Kjærlighed, der herskede imellem Nationen og deres afdøde Konge luttredes og blev fuldkommen under de Sorger der hjemsøgte os, og at vi ene derved nød en Rolighed, der blev fremmed for mange andre af Europas Lande. Erindringen om disse Sorger have vi bevaret, men vi have og bevaret den gamle trofaste Kjærlighed, der stedse bandt Dansken til sin Konge, og i det vi derfor, besjællede af denne, lykønske Deres Majestæt til Deres Regjerings Tiltrædelse, nedbede vi Himlens Velsignelse over ethver af Deres fremtidige Foretagender til Landets Held og Hæder. Gud velsigne Kongen! Nykjøbing den 9de December 1839. Adressen fra Mariboe blev overleveret af Dhrr. Kjøbmand Lorenz og Maler Bentzen og lyder saaledes: Til Kongen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Undertegnede Jndvaanere af Mariboe Kjøbstad, vove i dybeste Ærefrygt at frembære for Deres Majestæts Throne vor allerunderdanigste Hyldest og vor varmeste Lykønskning i Anledning af Deres Majestæts Toronbestigelse. Med bitter Smerte, saae vi os berøvede vor elskede Monark, den høisalige Kong Frederik den Sjette, hvis Minde staaer skrevet med undslettelige Træk i ethvert ægte dansk Hjerte. Kun i det stærke, tillidsfulde Haab, hvormed vi betragte Deres Majestæts Tiltrædelse til Regjeringen, søge vi, besjællede af den inderligste Kjærlighed til Fædrelandet, Trøst mod vor velgrundede Sorg. Jblandt de mange Velgierninger, hvormed den forevigede Monark har erhvervet sig det fuldeste Krav paa sit Folks Erkjendtlighed, tør vi fortrinligen nævne den kongelige Gave, som han ved Justitutionen af 28 Mai 1831 skjænkede vort Fædreland, og hvis Betydning dybt har rødfæstet sig dets Børns Hjerter. J Deres Majestæts Jver for Videnskab og Kunst i enhver Retning, klare Overblik over Menneskeslægtens Historie i Fortid og Nutid, og den derpaa begrundede levende Jnteresse for Nationens Udvikling, finde vi den sikkreste Borgen for, at Deres Majestæt i Deres Viisdom vil føre denne Jnstitution til en saadan Grad af Fuldkommenhed, som sætter det danske Folk paa et lig Trin med Europas mest oplyste Nationer, og vi udbrede Glands og Berømmelse over Fyrste og Folk Vi have i al Underdanighed vovet at yttre dette De Haab i den faste Overbeviisning, at Deres Majestæt tilfulde kjender det danske Folks fra umindelige Tider udviste Kjærlighed og Troskab mod dets Konge, og derfor vil ansee det værdigt til en Gave, som vil krone dets skjønneste Forhaabninger. Held og Hæder følge, ved den Allerhøiestes Bistand, stedse Deres Majestæts Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
J næste Nummer haaber Redactionen at kunne meddele de givne Svar.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Blandet. Hs. Majestæt Kong Carl Johan har, for næste Aar, i Sverrig paabudet 4 almindelige Bod- og Bededage, paa hvilke alle og enhver skal afholde sig fra verdslig Syssel og indfinde sig i Herrens Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Lord Brongham har i denne Tid havt den store Sorg, ved Døden at miste sit eneste Barn, en Datter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen er udkommen: Første Underviisning, en AB og Læsebog med billeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Den anbefales som en passende Julegave til Børn, og faaes med illuminerede billeder for 24 s. og med sorte billeder for 16 s. hos Bogbinder Madsen i Nykjøbing, samt hos undertegnede Forlægger. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Sort Lak faaes til videre Forhandling hos H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Auction. Stege. Ifølge Begjæring af Smedemester Frederik Jversen heraf Byen, bliver det ham tilhørende Huus, Brandforsikkrings As 89 a paa Hjørnet af Stege Vestergade og store Kirkestræde, indrettet til Beboelse for en Familie, og en dermed i Forbindelse staaende grundmuret Smediebygning, samt Rettighed i Ulfshale, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa den sælgende Eiendom Løverdagen den 28de dennes om Formiddagen Klokken 11, efter Conditioner, som nærmere erfares ved Auctionen, og nogle Dage forinden ere til Eftersyn hos Hr. Procurator Gad i Stege. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Stege den 18de December 1839. C. Meincke. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Lollands sig, Falsters St. Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Søndagen den 2 No 149. December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Udenlandske Nyheder. England. Geheimeraadet har indkaldt Parlamentet til den 16de Januar 1840 og derved foreløbigen gjendrevet de af Torierne udspredte Rygter og dets Opløsning. Jmidlertid er der dog ikke andet end al Grund til at antage, at Ministrene ville gjøre et Forsøg paa at forskaffe sig en større Majoritet i Underhuset ved at lade et nyt vælge. Lord Russell har tillige opfordret de ministerielle Medlemmer til at indfinde dem ved Parlamentets Aabning, da Anliggender af af den største Vigtighed strax ville blive foretagne. Borgemesteren i New port er bleven forestillet Dronningen, og af hende udnævnt til Ridder. J Wales er nu Roligheden fuldelig oprettet, og Processen mod de grebne Oprørere drives med megen Kraft. – Fra Asien er der kommen Efterretninger af megen Jnteresse. Araberne have saaledes gjort et meget hæftigt Angreb paa Aden, som Englænderne nylig have sat sig i Besiddelse af, og skjøndt Englænderne aldeles intet Tab leed paa Mandskabet, bleve de dog tvungne til at trække sig indenfor deres Forskandsninger. Araberne skulle derimod have lidt et betydeligt Tab ved det engelske Artillerie. – Midt i Jndien har Englænderne opdaget en meget udbredt Sammensværgelse, hvorefter flere af de indiske Fyrster have besluttet til en bestemt Tid at angribe Englænderne. Hvorledes Englænderne ere komne paa Spor efter denne Sammensværgelse, derom melde Efterretningerne Jntet, derimod berette de at Englænderne uden Modstand have sat sig i Besiddelse af Fæstningerne Kurnul og Dschaupor, Sammensværgelsens Hovedstæder, og her have de antruffet betydelige Forraad af Krigsmaterialer. Det fundne Skyts er i enhver Henseende fortrinligt udarbeidet og lader derved formode, at een eller anden europæisk Magt har Andeel med i Sammensværgelsen. Naboben af Kurnul, der var Hovedmand for Sammensværgelsen, er flygtet bort med sine Tropper. Fra China har man ingen senere Efterretninger, dog meldes der, at flere af Skibene ved Ostindien have faaet Ordre til at holde sig beredt til at seile til Canton saasnart Elliot fordrer det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Frankrig. Regjeringen har nu meddeelt nogle Efterretninger fra Algier, hvorefter Tilstanden der ikke skal være saa foruroligende som de private Meddelelser have skildret den, dog fæster man ikke megen Lid til disse Efterretninger, da de staae i skarp Modsætning til alle de detaillerede private Beretninger, man har faaet. J Bestyrelsen af Algier venter man vil foregaae flere væsentlige Forandringer, dog ere Rygterne alt for modsigende til at man kan reflectere noget paa dem. Bladet Commerce driver endnu med megen Kraft Sagen omde franske Krigsfanger, der skulle befinde sig i Rusland, og skjøndt Regjeringen først nægtede at der var Krigsfanger i Rusland eller Sibirien, har den dog nu maattet indrømme Rigtigheden heraf. Jtalien. Mellem Pavens Statssecretair, Cardinal Lambruschini og den franske Gesandt, Grev Latour=Manbourg har der fundet nogle hæftige Optrin Sted i Anledning af Hertugen af Bordeaux Modtagelse. Allerede tidligere havde Cardinalen erklæret Greven, at Hertugen ikke vilde komme til Jtalien, og dog kom han der samme Dag som dette Løvte blev givet. Da Hertugen imidlertid havde gjort denne Reise med fremmed Pas, var den pavelige Regjering undskyldt i denne Henseende, hvilket derimod ikke kan siges om den høitidelige Modtagelse, han nu har nydt hos Paven, og den franske Gesandt skal derfor og være saa opbragt herover, at han har truet med at ville fordre sine Passe, saasnart han blev bemyndiget dertil af Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Spanien. Efterretningerne fra Madrid ere aldeles udeblevne sidste Postdag, derimod meldes derfra Saragossa, at Espartero har begyndt sit Tilbagetog, da Kulden er meget stor. Fra de andre Steder i Kongeriget hører man kun Bekræftelse paa den Efterretning, at der overalt hersker Misfornøielse med Ministrene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Tyrkiet. Her er atter indtraadt en fuldkommen Stilhed i de for saa livlige Underhandlinger, og man antager nu i Almindelighed, at herintet væsentligt vil blive afgjort, førend Forliget til Unkiar Skelesst i næste Aar er traadt ud af Kraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Sultanens nye Hatti=Scherif er nu overbragt Vice De kongen af Ægypten, paa hvem det skal have gjort et meget ugunstigt Jndtryk, dog trøster han sig med at det ikke kan bringes til Udførelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Ved Avisens Slutning idag var den udenlandske Post endnu ikke ankommen hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Fædrelandet. Som tidligere meldt vil den afdøde Konges Liig, efterat have ligget offentlig til Skue paa Paradesengen, blive udstillet i Castrum doloris, d. v. s. i lukket Kiste og paa en Katafalk. Denne anden offentlige Udstilling vil imidlertid ikke blive aabnet for 3die eller 4de Januar, og da den sandsynligviis ogsaa vil komme til at vare flere Dage og Forberedelserne til Jordefærden derhos torde medtage større Tid end først beregnet, vil Dagen for Jordefærden efter al Sandsynlighed vorde udsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Parade-Udstillingen aabnedes som bekjendt i Onsdags for de 3 første Classer af Rangen og Corps diplomatique og har i Torsdags Formiddag været aaben for Marinen. Da Adgangon ikke allene gielder for Vedkommendes Personer, men tillige for deres Familier og saaledes hver billet benyttes af et ikke ringe Antal, torde det neppe være for høi regnet, naar i anslaae, at henved 10,000 Mennesker allerede i disse to første Dage have seet den afdøde Konge paa Paradesengen. – Dette Skue beskrives af Alle som særdeles høitideligt, pompenst og effectfuldt. Allerede Opgangen og Entreeværelserne, alle sort overtrukne og i en mat Lampebelysning, med de lange sorte Rækker af Lakeier og Pager, forberede paa en sørgelig spændende Maade, J Midten af den ligeledes sortbeklædte Riddersal, som oplyses ved svære, smagfuldt forarbeidede SølvCandelabrer, staaer paa en Forhøining af et Par Trin Paradesengen, hvorpaa det kongelige Liig sees liggende i en skraa Stilling, iført Kronnings dragten og den gyldne Kjæde med Elephantordenen. Paa det blottede Ansigt ere Trækkene saagodtsom uforandrede. Kronen, Scepteret og de øvrige Rigsclenodier ligge paa Fløielshynder omkring Hovedet og Liget er forøvrigt omgivet af alle Staters Ordener. Blandt de høie Stats- og Hof-Embedsmænd, der som Vagthavende nærmest omgive Liget bemærkede man i Onsdags Elephantridderen Geheime-Statsminister Grev Otto v. Moltke, hvilken Statsembedsmand i Torsdags er bleven afløst af en anden Ridder af samme Orden, GeheimeStatsminister v. Stemann. Premierlieutenanter af Landetaten og Secondlieutenanter af Søetaten staae med Helleborder i Haanden som Drabanter langs Væggene i Salen. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Den igaar omtalte Addresse, hedder det i Kjøbenhavnsposten fra i Torsdags, fra Proprietairer, og Landeiere i Lollands Nørreherred, er ikke bleven ke overrakt Kongen ved den sendte Deputation, men igjennem Statsraad Adler, og lyder som følger: Undertegnede Eiendomsbesiddere i Lollands Nørreherred nærme os med vore undersaatlige Lykønskninger i Anledning af D. Ms. Thronbestigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Vi have ikke kunnet afholde os fra at tilkjendegive D. M., de Haab og Forventninger, der have knyttet sig til Tanken om at see D. M. som vort Fædrelands Styrer. Det store Beviis D. M. alt for lang Tid siden har givet Verden paa at D. M. saa beundringsværdigen skred frem frem for Tidens Aand, har givet den danske Nation den urokkelige Overbeviisning, at D. M. vil virke til ligesaa megen heldbringende Udvikling af de intellectuelle og materielle Jnteresser for D. Ms. trofaste danske Folk, som i hiin Tid for den Nation, med hvilken vi bestandigen ville symphatisere. D. Ms. almeenerkjendte Fortjenester af Videnskaber og Konster, D. Ms. rigtige og klare Bedømmelse af Verdensbegivenhederne, give os det Haab, at Danmark vil modtage af D. Ms. Hænder en Forfatning i samme Aand, som det af D. M. engang til vort daværende Broderfolk givne Mesterværk, og at vort Fædreland ved dette meest varige Middel for en Nations Lykke, vil bringes til at indtage en beundringsværdig Plads blandt Europas Folkeslag, et Middel, der uadskilleligere, end alt andet i Verden, sammenknytter Throne og Folk, et Middel, for hvis Anvendelse D. M. vil høste de seneste Slægters varmeste og høieste Tal og hvorved D. Mes Navn vil prises, saalænge Historien skrives, og tjene den oplyste og fornuftige Deel af Verden til Efterlignelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
J den mod Kjøbenhavnspostens forrige Redacteur, Cand. juris J. F. Gjødwad, for Høiesteret indankede Sag, under hvilken han tiltaltes saavel for at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Frd. af 27de Septbr. 1799 § 19, ved ikke paa derom gjort Opfordring at opgive Forfatteren til en i No 319 af bemeldte Blads forrige Aargang for Mandagen den 19de Nov. 1838 optagen Artikel, dateret Slesvig den 14de Nov. og undertegnet Meddeelt, som for ved sammes Jndførelse i Bladet at handle imod Bestemmelserne i Placat af 18de Oc tover 1805, blev idag afsagt følgende Dom: "Cand. juris Jens Finsteen Gjødwad bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes at han udreder alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Procurator Nyholm 10 Rbd. Sølv og til Advocat Buntzen for Høiesteret 20 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Man har med Glæde bemærket, hedder det i Fædrelandet, at Conferentsraad Ørsted temmelig ofte og længe har havt Audientser hos Kongen, og deraf draget den Slutning, som ogsaa fra andre Sider har megen Sandsynlighed for sig, at Hs. Maj. har særdeles Tillid til denne ædle og høitbegavede Mands indsigtsfulde og erfarne Raad. Vel troe vi, at Ørsted for længe har været indviklet i det hidtil fulgte Regjeringssystems Traditioner, til at han just vilde være den rette Mand, hvis det gjaldt at begrunde en ny Tingenes Tilstand, thi selv den frieste og selvstændigste Aand er indtil en vis Grad afhængig af de Forhold, hvorunder den har udviklet sig, og en høi Grad af Selvstændighed er maaskee netop det Fortrin, som vanskeligst lader sig forene med den Aandens Bøielighed og Bevægelighed, som er Ørsteds meest fremragende Egenskab. Men dog har Folket forlængst været enigt i, og har paa mange utvetydige Maader lagt denne sin Overbeviisning for Dagen, at der blandt alle de hidtilværende Regjeringsmænd ikke er nogen, for hvis Grundsætninger det nærer større Agtelse, og til hvis Sindelag det har større Tillid, end netop Ørsted; ligesom hans dybe Kundskab og frugtbare Aand næsten gjør ham uundværlig for enhver Regjering hos os, men især for dem, der saa nøie som muligt vil slutte sine Reformer til det Bestaaende. For begge Deele indeholder Ørsteds Navn den fuldstændigste Garanti. Den nye Slægt vilde i ham see Forjettelsen og en fremskridende Udvikling, den gamle en Borgen for, at man ikke vil forlade denne Grundvold, paa hvilken han selv saa troligen har bygget. Ørsted synes saaledes at være det naturlige Forbindelsesled mellem det Gamle og det Nye, som af begge Deele omfatter saa meget, som kun lader sig forene. Troer derfor Kongen, at Danmark endnu ei er mødent til at hæve sig ud overden Overgangstilstand, hvori det alt saalænge har befundet sig, – har erfaringen hos ham formindsket den Kjærlighed til Friheden og den Tillid til det Godes Seier, der i Norge gav ham Styrke til at fuldføre hiin mindeværdige Daad, vil han altsaa indskrænke sig til lempelige og halvt umærkelige Reformer, saa er Ørsted vistnok den Mand, som meest af alle maa convenere ham. Betænker man dette, og lygger man hertil den udmærkede Høiagtelse og Hengivenhed, Kongen som Tronfølger stedse har lagt for Dagen for Ørsted, saa vinder det vistnok megen Betydning, naar man seer, at det fortrinsviis er ham, paa hvem Kongens Opmærksomhed nu synes henvendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Ved Norges Adskillelse fra Danmark i 1811 bestod den norske Marine af 8 Orlogsbrigger, 6 paa 18 og 2 paa 16 Kanoner, 8 Skonnerter, 2 Kuttere, 46 Kanonschalupper, 3 Morteerschalupper, 51 Kononjoller og 7 Transportfartøier. Ved havde Kielertractatens § 24 bestemt, at de Krigsfartøier og Paketbaade, som tilhøre hans Danske Majestæt, uhindret kunne drages tilbage, saasnart Aarstiden tillader det, men efter en mellem Commandeur=Capitain Rothe paa Danmark, og Contra Admiral Fabricius paa Norges Vegne afsluttet Convention bleve 5 af Orlogsbriggerne, der vare erkjendte for Danske, tilligemed de Postfarde De tøier, der ved Rigernes Adskillelse befandtes i norske Havne, afkjøbte Danmark for 95,000 Species S., hvoraf 35,000 Species skulde betales i 1816, og de resterende 60,000 Species inden Udgangen af 1817. Kongen af Danmark frafaldt derimod fra sin Side al videre Paastand paa de ved Fredens Slutning i Norge værende Krigs- og Postfartøier. De ovennævnte Skibe vare tildeels daarlige Krigsskibe, i saa slet Stand, at det ikke kunde lønne sig at foranstalte dem hovedreparerede, desaarsag bleve 5 Brigger, en Corvet og 6 Skonnerter Tid efter anden solgte (disse udbragte 10,620 Sp. 60 s.), ligesom de af Marinens mindre Fartøier, der ei vare tjenlige til denne Bestemmelse, deels ere blevne casserede deels bortsolgte. Derimod er der i Norge siden 1814 bygget en Fregat paa 35 Kanoner, en Corvet paa 20 Kanoner, et armeret Dampfartøi paa 100 – 125 Hestes Kraft, og en Kanonskonnert paa 2 Stkr. 60 pundige Granat=Kanoner og 8 Karonader, ligesom 30 Kanonschalupper ere under Arbeide. Ved Udgangen af 1838 udgjorde den norske Marines Styrke: 1 Fregat, en Corvette, 2 Orlogsbrigger, 2 Kanonskonnerter, 38 Kanonchalupper, 2 Morteerschalupper, 1 Morteerbarcasse og 39 Kanonjoller. Transportfartøiernes Antal var 1. Efter den i 1833 nedsatte Commissions Jndstilling, dateret den 21 Mai 1835, skal Norges Søværn bestaae af 3 Fregatter paa 18 Kanoner, 1 Fregat paa 36 Kanoner, 4 Corvetter (2 paa 2 og 2 paa 20 Kanoner), 2 Brigger paa 18 Kanoner, 8 Dampskibe, 20 Kanorskonnerter, 120 Kanonschalupper og 30 Kanonjoller, hvilken Styrke skulde være færdig i 1851.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
(Efter det norske Magazin for Søvæsenet. Bd. 1. Hefte 1.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Da Kronprindsen som Gouverneur for Fyens Stift har erholdt den samme Jnstrux, som i sin Tid er givet hans Fader, vor nu regierende Konge, vil det interessere vore Læsere at blive bekjendte med de væsentligste Punkter i denne, som er dateret den 15de November 1815. Det er der paalagt Gouverneuren at vaage saavel over Kongehusets Rettigheder, som Undersaatternes Tarv, forsaavidt Fyen vedkommer; – han skal derhos, efterat have indhentet vedkommende Øvrigheders Erklæringer, henvende sig til Kongen eller Collegierne om Alt, hvad han maatte kunne finde at tjene til Provindsens Bedste, ligesom Øvrighederne ere anviste til i saadanne Sager at udbede sig hans Betænkning, forinden nogen Bestemmelse tages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Alle andre Sager blive at expedere paa sædvanlig Maade, dog at der meddeles Gouverneuren en oplysende Extract om de under Forhandling værende Sager og Gjenpart af alle Resolutioner. Han be fremdeles have Jndseende med Provindsens Embedsmænd, og bør enten ved Advarsler eller ved Jnd stillinger søge at raade Bod paa de Mangler, om hvilke han, navnlig ved Reiser, maatte komme til Kundskab; i Nødstilfælde kan han foreløbigen sus pendere Embedsmænd, ligesom han kan constituere Andre i disses eller ved Døden afgaaedes Sted. Han kan meddele Embedsmændene i Stiftet Reise tilladelse indtil 6 Uger, og bør afgive Betænkninger om længere Reisetilladelse, Forflyttelse eller Afgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
J Nestved har der, efter Opfordring af Byfoged og eligerede Borgere, dannet sig en Comitee, for ved Hjælp af frivillige Bidrag i Penge og Arbeide at sørge for Byens og Omegnes Forskjønnelse. Comiteen bestaaer af Oberst Høegh-Guldberg, Postmester Witte og Kjøbmændene Lund og Galle, hvortil Beboerne af Herlufsholm, der have tiltraadt Foreningen, endnu skulle vælge et femte Medlem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Breve fra Hamborg tale om den overordentlige Sensation, det skal have vakt, da Tallotteriets Trækning ikke fandt Sted i Altona til den sædvanlige Tid. En stor Revolution, meente man, var det mindste, der kunde have fremkaldt saa stort et Resultat, indtil man Dagen efter fik Troen i Hænderne, at det endnu var ved det Gamle. Gid dette imidlertid maa være et godt Forvarsel for at det idetmindste i denne Henseende snart er ude med det Gamle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Staden Flensborg vil fra 1ste Januar 1810 erholde en egen Avis, som vil udkomme under Navn Flensburger Zeitung." Bladet vil efter det udgivne Prøvenummer væsentligen være en Jndustri- og Handelstidende, og saaledes upaatvivleligen udfylde et i Hertugdommene dybt følt Savn, da intet der udkommende Blad udelukkende eller kun fortrinligviis er helliget de commercielle og industrielle Jnteresser. Hvad Planen angaaer, bemærker Udgiveren, at han ikke øieblikkelig kan kundgjøre nogen fast bindende Norm, men at han i Forening med flere sagkyndige Mænd og understøttet af mange Forbindelser i Ud- og Jndlandet vil lade det sig være magtpaaliggende snarest muligt at meddele Alt det som ved Nyhed eller practisk Værd kan være af Jnteresse for Handelen og Jndustrien og hvis Kundskab maa ansees for nyttig navnlig for den næringsdrivende Borger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-22
Hs. Maj. Kongen har under 9de dennes rescriberet Cancelliet, at Allerhøistsamme, for at give H. K. H. Kronprinds Frederik Carl Christian til Danmark Leilighed til at lære de administrative Forhold at kjende, og i den Hensigt at give Provindsen Fyen, der hidtil har været betroet Allerhøistsammes særlige Omsorg, et nyt Beviis paa sin kongelige Yndest og Naade, har udnævnt H. K. H. til Gouverneur over Fyens Stift.