JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Tyrkiet. Fra Alexandrien skrives under 14 Octbr.,at Vicekongen har forbudt al Korn-Udførsel formedelst den slette Høst, som en Følge af den standsede Nil=Oversvømmelse. Ved sine Expeditioner imod Grækerne blotter, han Landet for arbeidende Hænder, hvilke neppe erstattes ved den forehavende Negerforplantning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Hs. Majestæt Kongen har under 9 d. M. allernaadigst reskriberet Kancelliet saaledes: "Vi have bragt i Erfaring, at der, efter at Vi under Vort Ophold i Aarhuus Amt havde opmuntret til den indbyrdes Underviisnings Anvendelse i Skolerne, nu skal være forlangt Kancellieapprobation til bemeldte Underviisnings Jndførelse i 41 Skoler i det nævnte Amt. Saa og at paa Falster, hvor for kort Tid siden ikke en eneste Skole var i Gang efter indbyrdes Underviisning, nu ere 13 deels færdige, deels under Indretning, og at meerbemeldte Underviisningsmethode er i komplet Gang i alle Skoler paa de Classenske Fideikommisgodser. Vi ville derfor allernaadigst have Vort Kancellie paalagt, at tilkjendegive samtlige Vedkommende i Aarhuus Amt og paa Falster, samt Geheimekonferentsraad Classen i Særdeleshed, Vor allerhøieste Tilfredshed for den Jver, hvormed de have ladet sig det være magtpaaliggende, at fremme denne almeennyttige Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Hvilken allerhøieste Resolution under 18 Decbr. er fra Kancelliet meddeelt de Vedkommende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Jblandt de Skoler, hvori den indbyrdes Underviisnings Jndførelse senere af Kancelliet er bifaldet, er Roeskilde, Saxkøbing og Nykjøbing (paa Morsøe) Borgerskoler. samt i Fyen Lumbye og Ladbye Skoler, efter Jndstilling, af Amtmanden over Odense Amt og Amtsprovst Lütken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Under 25 Novbr. er fra Kancelliet udfærdiget følgende Cirkulair=Skrivelse til samtlige Amtmænd i Danmark: Kancelliet finder sig, ved indtrufne Omstændigheder, foranlediget til at anmode Dem om behageligen at ville paalægge vedkommende Politiemestere i det Dem anbetroede Amt, at vaage over, at Reskriptet af 24 Decbr. 1772, som bestemmer: at ingen maa udgive nogen trykt Recension eller Censur over de Prædikener, som af Vedkommende mundtlig ere frembragte, og ei ved offentlig Tryk bekjendtgjorte, for Fremtiden nøiagtigen bliver overholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Dette Cirkulair er i Kollegialtidenden ledsaget med følgende Note: "Hvad der foranledigede Reskriptet af 24 Decbr. 1772. var, at udi et offentlig bekjendtgjort Ugeblad, kaldet den Homeletiske Journal, de i Stadens Kirker holdte Taler efter det skeete mundtlige Foredrag bleve recenserede og kritiserede, undertiden saaledes, at Prædikanten blev forestillet fra en fast foragtelig og næsten latterlig Side, eller og der blev fældet en ganske upaalidelig Dom over visse af hans Sætninger. Det blev i den da i saa Henseende gjorte Forestilling bemærket, at det altid har været tilladt at censurere trykte Prædikener, i det Autor ved at lade sin Tale trykke maa ansees godvillig selv at have underkastet sig offentlig Omdømme, og Censor ikke kan paadigte Prædikanten det, som han ikke har sagt, hvorimod, da det er næsten umueligt for Nogen at fatte og erindre en heel mundtlig Prædiken, Cenfor neppe kan undgaae at fordreie Talerens Mening, og tillægge ham det, som aldrig var kommet ham i Sinde, hvilket den Tid oftere havde været Tilfældet. At denne nymodens Uskik iøvrigt først er bleven paaanket i disse Aviser, behager Man at see i No. 149 Side 595).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Jfølge allerhøieste Resolution af 7 Decbr. er Charge d'Affaires ved det Kongelige Sachsiske Hof, Geheime=Legationsraad Jrgens Bergh, Ridder af Dannebrogen, med hans ægte Descendentere, optaget i den danske Adelstand, under Navnet, Jrgens Bergh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Under 3 Decbr. er Stabschirurg i Søe-Etaten, Dr. og Prof. Klingborg, tillagt Ordre at indtræde som chirurgisk Medlem i det Kongel. Sundheds=Kollegium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Under 10 Decbr. er Kand. Pharm. H. S. Lund af Viborg forundt Bevilling til at nedsætte sig som Apothekei Nyekjøbing paa Morsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Jfølge Kancellieskrivelse af 7 Decbr. ansees det tilstrækkeligt, at Hospitalers og Fattigvæseners Regninger for Medikamenter gjennemsees og attesteres af den for hvert Steds Fattigvæsen eller Hospital fungerende Læge, og Stiftsphysikus har kun at bestille med Recepters Gjennemsyn i det Tilfælde, at der over Anførelsen i en eller anden Recept føres bestemt Klage, i hvilket Tilfælde han da i Overeensstemmelse med Jnstruxen af 4 Marts 1818, 817, og Plakaten af 10 Marts s. A. har at foretage det Fornødne uden Betaling. Paa Forespørgsel, om Dommeren altid skal udstæde den i Forordningen af 6 August 1824, 8 1, omhandlede Jndkaldelse, eller om Sagsøgeren, naar han benytter sig af en Prokurator Hielp, kan lade denne udstæde Jndkaldelsen, som en formelig Stævning, har Kancelliet under 11 Decbr. svaret, at det formeentligen ikke flyder af bemeldte Lovgivnings Bestemmelser, at Dommeren skal udstæde den omhandlede Jndkaldelse, undtagen i det Tilfælde, at Klageren derom henvender sig til ham, og ingen Sagfører bruger, og at der altsaa kun i saa Fald paaligger Dommeren en Forpligtelse at vaage over, at Lovgivningen om Forligelsesvæsenet er opfyldt, førend Sagen falder i Retten, hvorimod, naar Citanten, saaledes som Forordningens 64 tillader, overgiver Sagen i en Prokurator Hænder, denne formeentligen maa være berettiget til at udstæde, Stævningen, uden at dette kan være Grund til Sagens Afviisning, ligesom ogsaa Citanten maa tilskrive sig selv Følgerne, saafremt nogen Mangel i Sagens Paaklage til Forligelseskommissionen existerer, da han frivilligen har renonceret paa den Veiledning, Dommeren ifølge Lovgivningen er officio var forpligtet til at yde ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
J Anledning af det opstaaede Spørgsmaal, hvorvidt forhen beskikkede Stævnevidner, som ikke ere Sognefogder, bør afskediges, naar de senere tiltraadte Sognefogder, begjære at udnævnes dertil, har Kancelliet under 18 d. M. svaret, at Kollegiet er af den Formening, at enhver i et Sogn tiltrædende nye Sognefoged tilkommer Ret til at begjære Udnævnelse som Stævnevidne, uden Hensyn til om Formanden dertil har været beskikket eller ikke. Sandslugts- og Tiendekommissair samt Landinspekten, Sørensen til Lauenhovgaard er nu ved den Kongel. Landsoverret i Viborg tildømt at betale en Gjordemoder 9 Rbd. 2 Mk. S. o. T. for at have sat ham 6 Klysterer!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Under Ædel Daad læses i Handels- og Jndustrie i Tidenden følgende Tildragelse: "Sidst i afvigte Septbr. Maaned havde Skibsfører G. Farrer, hjemmehørende i Kjøbenhavn, det Uheld paa hans Reise fra St. Uebes hertil, at en Planke sprang i det ham tilhørende og af ham førte Skib, Hanna. Denne Ulykke skeete i spanske Søe, og Mandskabet var nødsaget til at redde sig i Baaden og Jollen, hvorefter Skibet sank for deres Øine. I tre Dage dreve disse ulykkelige Mennesker, 11 i Tallet, omkring, da de fik Øine paa en Brig, som kom dem saa nær, at de kunde see Folkene der ombord, men til de Armes Forfærdelse holdt den atter af fra dem, og lod dem blive tilbage som Rov for Fortvivlelse og det af Stormen bevægede Hav. Næste Dag, da Nøden var paa det høieste, fordi den ene Baad var bleven læk og ideligen maatte øses, fik de atter et Brigskib i Sigte. Paa deres Nødsignal holdt det strax til dem, og frelste dem fra den truende Død. Dette Skib, QuebePaquet, førtes af Kapitain William Sevell fra Harring ton, og var destineret til Limmerik. Med menneskekjerlig Omhu sørgede Kapitain Sevell for de Skibbrudne, og da Reisen blev langvarig og det begyndte at mangle paa Provisioner, lod han dem dog intet fattes, men satte sit Mandskab paa Rancon for at opfylde en ædel Pligt mod de Frelste, hvori ogsaa Mandskabet fandt sig med den glade Overbeviisning at bidrage til ulykkelige Brødres Redning. Ved Ankomsten til Skibets Destination vedblev Kapit. Se vell at pleie de danske Sømænd paa det bedste, og forsynede dem med Klæder og Nødvendigheder, alt uden derfor at at fordre eller at modtage nogen Godtgjørelse, tilfreds med den Glæde, han fandt i sin ædle Handlemaade. Hs. Maj. Kongen, som var bleven underrettet om dette Kapit. Sevells skjønne Forhold, har ladet ham, som Beviis paa sin naadigste Tilfredshed med hans ædelmodige og uegennyttige Adfærd, tilstille en Guldmedaille med Hs. i Majestæts Brystbillede og Paaskrivt Merito.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Skibs-Efterretninger. Paquetten Dorothea, Skpr. Sonne, kommende fra Kiel til Kjøbenhavn, er stødt paa Strand ved Saltholmen, men skal senere være kommet af igjen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Skibet Johanne Elisabeth, Skpr. Holst, bestemt fra Randers til London, er total forliist og ikkun een Mand bjerget. Ligesaa er det skjønne Brigskib Ploug, Skpr. Hansen, tilhørende Agent Ploug i Faaborg, den 30 Novbr., efterat være stødt paa et blindt Skiær, strandet paa Jedderen i Nærheden af Stavanger. Mandskabet bjergede allene Livet paa en Jolle; men af Skib og Ladning er der ikke Haab til at Noget vil kunne reddes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Videnskabelighed. Forfatteren af Kors og Psalter har nu i Skilderiet ladet indføre et Sendebrev, til den danske Litteraturtidendes Redakteur Hr. Prof. P. E. Müller, der afgiver nyt Beviis paa, hvor ganske saaret Forfatter=Egenkjærlighed, forenet med zelotisk Jver, kan lade Videnskabsmanden tilsidesætte Urbanitetens Love.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
J Anledning af en i andre Blade kortelig omtalt Scene, der nylig fandt Sted i Regentskirken under Professor Hornemanns Forelæsninger, læses i Dagen No. 295 følgende Strofer: Den 2den Decbr. 1824. Til den Gamle: Hæld, gamle Kæmper Dig, som end Fornuftens Ære, Omværner uforsagt mod Mørkets vilde Hære, Vær længe vaabenfør endnu, som Du er kjæk, Hver Lysets Ven en Trøst, dets Fiender en Skræk Om de Unge: Jmens den blinde Tro paa Ny sit Spir udbreder Og Sandheds Genius igjen om Tilflugt leder, Med Fryd vi høre nu hos Mussers Sønner her For ædle Flygtning dog et Fristed aabent er. H. Og atter i Dagen No. 296.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Den 11te Decbr. Til den Gamle: Et Digt til Dig, min Helt, et Digt, som hædrer Smagen, Med Glædestaarer jeg i Aftes fandt i Dagen. Til Lykke nu dermed, Hvo kan miskjende Varmen, Som kommer Dig til Hielp i dette vakre Carmen? Til de Unge: Og J, som med en reen og hellig Jvers Blussen, Et Fristed aabne mildt for Sandhedsgeniussen, En Kreds om Helten slaaer, at ei det gaaer ham ilde, Men glemmer ikke hvad J egentligen ville. A. H.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Tildragelse. Den 14 d. M. døde i Kjøbenhavn, Konferentsraad Conrad Hauser, som har gjort sit Navn udødeligt ved den efter ham opkaldte Hausergade, hvis Bygninger han strax efter Hovedstadens Bombardement, med ikke liden Opofrelse fra sin Side, lod paa sin Bekostning opføre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Odense. Jgaar Aftes henimod Kl. 6 reiste sig atter med Vesten Vind en Orkanstorm, som vedholdt til henimod Midnat, og var den voldsomste, Man her endnu kan mindes. Husene rystede og Tagsteene nedregnede saaledes, at næsten Jngen turde vove sig udenfor. Af St. Hans Kirke er en Mængde Tagsteen nedkastet og paa Frue Kirke Blyet oprullet. Træer og Plankeværker ere omblæste, og saavel fra Landet som Søen venter Man at spørge meget Ondt efter dette frygtelige Uveir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Befordringer og Afgang. under det danske Kancellie. Den 1 Decbr. er Sognepræst for Hysvom og Houe Menigheder i Ringkjøbing, Amt, K. P. Lind, beskikket til tillige at være Provst for Skodborg, Vandfuld og Ulfborg Herreder, med Undtagelse af Sognekaldet i Holstebroe; ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ebeltoft, F. C. Kannevorff, til Sognepræst i Lemvig og for Nørlem Menighed i Ribe Stift; personel Kapellan for Lille Lyndbye og Ølsted Menigheder i Sjælland, H. Nannestad, til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Odense; Kand. theol. J. Gad til Sognepræst for Østerøens Menighed paa Færøerne: Kand. theol. F. C. Frik til personel Kapellan hos Amtsprovsten for Refs med flere Herreder under Thisted Amt. Den 3die, Kand. juris J. D. Jacobi beskikket til Prokurator i Sjællands Stift, dog Høiesteret, Overadmiralitetsretten, samt Hof= og Stadsretten og de øvrige Retter for Kjøbenhavn derunder ikke indbefattede. Den 10de, Sognepræst paa Mandøe under Ribe Stift, A. Hald, beskikket til Sognepræst for Alling og Thulstrup Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Fjellerup og Glesborg Menigheder i Aarhuus Stift, J. E. Plesner, til Sognepræst for Trige og Ølsted Menigheder i samme Stift; Missionair i Grønland, A. F. Hønne, til Sognepræst for Norger Menighed i Ribe Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
ertissements. Paa Adressekontoiret faaes: Hamborger Brodeermønstre for 1825. Pflichten und Vorsichts-Regeln fur Schiffer bey See=Schaden. Kalendere for 25, som: Skrivtalender eller daglig Lommebog, indb. i Læderbind, Skriv- og Reisekalender, saavel i Læder som Papiirsbind; saaog Almanakker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
En Jomfru, der har været hos flere agtede Familier som Lærerinde, ønsker sig anbragt i samme Fag hos en Familie, der ei gjør Fordring paa Kundskab i Sprog eller Musik. Man behager at aflægge en Billet paa Adressekontoiret i Odense mærket O. S. D. No. 614.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Bekjendtgjørelse. Mandagen den 10 Januar 1825, om Formiddagen Kl. 11, bliver den gamle Skolebygning i Store Kirkestræde her i Byen, stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, paa Konditioner, som fra Dato ligge til Eftersyn hos mig. Eiendommen er indrettet saaledes, at den kan tjene til Beboelse for 2de Familier, og opraabes desaarsag først separeret og siden samlet. De Lysthavende ville behage at møde den fastsatte Tid paa Raadhuset, hvor Auctionen afholdes. Assens Byefogedkontoir den 18 Decbr. 1824. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Ved Proklama af 15 d., som er læst for Vedkommende Retter, ere de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Forligelseskommissair og Lotto=Kollecteur, N. Møller, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. D. T. Lawæt. Nyborg den 16 Decbr. 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Jfølge Forlig og Execution, samt vedkommende Udlægshavers derpaa grundede Reqvisition, stilles den Gaardmand Henrich Jensen tilhørende og i Broe Bye, Brenderup Sogn og Wends Herred beliggende Gaard med Jorder, som staae for Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: de 2 første paa Undertegnedes Kontoir og den 3die i Gaarden som skal sælges: Onsdagene den 19 Januar, 2 og 16 Februar 1825, hver af de nævnte Dage om Formiddagen Kl. 10. Naar den 3die Auction er tilendebragt, bortsælges tillige samme Dag den i Gaarden værende Besætning, Ind- og Udboe m.v. Konditionerne, som iblandt andet bestemme, at 1550 Rbd., Sølv, offentlige Penge, kan blive staaende i Eiendommen, ere til Eftersyn paa Kjersgaards Skriverstue; hvilket herved saavel til Lysthavendes som Pantekreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Wends Herredskontoir i Middelfart den 11 Decbr. 1824. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Samtlige Kredi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde Selveier=Gaardmand Poul Jensen i Rynkebye, Ringe Sogn, Sunds Gudme Herreder, Svendborg Amt, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de til Boet ere skyldige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-21
Til behagelig Underretning tilføies, at der i dette Boe bliver Samling paa mit Kontoir Løverdagene den 12 Febr. og 126 Marts 1825, hver Dags Formiddag Kl. 10. Herredskontoiret i Svendborg den 14 Decbr. 1824. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
No. 181. 55 Aargang. ad. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Torsdagen den. 3 December 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Adskilligt. Af de nye opstaaede Stater i Amerika ansees Brasilien formedelst dets Størrelse, Beliggenhed og Frugtbarhed, at ville faae Rangen, og i sin Tid maaskee blive det anseeligste af alle Jordens Riger. Det er af Areal over 11 Gange større end Frankerig, og dets Folkemængde vil engang komme til at udgjøre over 300 Millioner, eller omtrent en halv Gang saa stort som Europas nu er. Følgelig mangler det til at blive Jordklodens første Stat intet uden Selvstændighed og en god Stats forfatning. J denne Henseende er følgende Naturspil mærkværdig. Naar Man nærmer sig til Rio Janeiro, seer Man fra et vist Punkt i Havet et ensomt staaende Bjerg ved Kysten, ved hvis Fod Hovedstaden ligger; dette Bjerg har den besynderlige Figur, naar Man seer det langtfra, at det ligner en Kjæmpe, som ligger paa Ryggen i Havet. En Brasiliansk Søeofficeer bemærkede det først og forfattede derover en allegorisk Tegning, som forestiller Brasilien under Billedet af en stor og stærk Mand af Steen, som ligger stiv og ubevægelig; men dog som med halvt aabnede Øine, paa Ryggen i Havet; over ham svæver en Aand i Luften, som tiltaler den slumrende Kjæmpe med de Ord: Surge et impera (staae op hersk!) Egnen er aftegnet i Prindsen af Neuwieds Reise til Brasilien og det allegoriske Kobber i Major v. Eschveges. Denne Tiltale har ikke været forgiæves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
J Staatsburgerliches Magazin 4 Boss. 1ste Hefte er meddeelt følgende Legende af Pastor Beier i Carlum: Kappen i Bulderuper Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
J den vestlige Ende af Bulderuper Kirke, i Amtet Tøndern, hængte, dersom jeg er bleven ret underrettet, en tyk med Pile udstukket, ulden Kappe, der var saa hensmuldnet, at den faldt ned af sig selv og (1786. 1790) blev udfeiet med Skarnet. Til denne Kappe knytter sig følgende Legende, som jeg her fortæller, saaledes som jeg erindrer mig som Dreng paa Stedet selv at have hørt af Fædrene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
J gammel Tid regjerede her til Lands en Fyrste til Aarene, der havde to Sønner. Af disse havde den Ældste, saalænge hans Fader levede, begivet sig ud af Landet og blev der indtil han var død. Derpaa vendte han tilbage i den Hensigt at følge ham i Regjeringen. Denne Ret gjorde hans yngre Broder, der var bleven hjemme, ham stridig. Endelig forligede de sig saaledes, at de vilde overlade Afgjørelsen til den ældste Herredsfoged i Landet. Efter anstillet Undersøgelse fandt Man, at Herredsfogden i Halstrup, (Halstruphoff) iblandt alle i Landet var den ældste. Denne erholdt altsaa det Hverv, efter en vis Tid at afgive sin Dom i denne Sag. Dertil forberedede han sig iblandt andet derved, at han lod sin gule (hvide) Ridehest forre med Hvedeknopper og Melk og dygtig øve i at løbe og springe, og anskaffede sig en saa tyk ulden Kappe, at en Piil neppe kunde igjennembore den. Dagen kom, da han skulde afgive sin Dom. Dette skulde skee i Wornhøi (Urnehøved) et Sted paa Veien imellem Flensborg og Hadersleben, i Nærheden af Tollstadt, hvor endnu en Strækning af Veien. brolagt med Stene (dengang) skal betegne Pladsen (til dette Øiemed) hvor han fældede Dommen. Der reed Herredsfogden ned til bestemt Tid indhyllet i sin Kappe. Begge Prindserne fandt han med deres bevæbnede Ryttere paa det bestemte Sted. Da han nu skulde afgive sin Dom om, hvem der skulde følge Faderen i Regjeringen, reed han for Fronten og raabte høit: "Jeg holder med den Herre, der er i Landet, gav sin hurtige Hest Sporene og flyede forfulgt af den ældste Prindses Rytteries Pile lige til Boldersleben. Foran denne Landsbye var en Hække, der just var tillukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
En gammel Kone, der opholdt sig i Nærheden af samme, ilede til for at lukke Hækken op, da hun saae ham komme ridende saaledes over Hals og Hoved. Denne tilraabte han, at hun ei skulde lukke op, satte flux over den, og vandt derved et saadant Forspring, at de nu ikke meere kunde naae ham med deres Pile. J det han lidt efter lidt vandt et stedse større Forspring, undgik han uskadt deres Forfølgelse, uagtet at hans tykke Kappe var svært betynget af Pile. Han tog sin Vei til Grunhofer=Marken, der dengang var bevoxet med en saa stor og saa tyk Kratskov, at han, der kjendte samme, kunde holde sig skjult der. J denne Kratskov opholdt han sig saalænge indtil han sikkert kunde vove sig ud, hvorpaa han vendte tilbage til sit Hjem. Af Taknemmelighed skienkede den nye Fyrste Herredsfogden de Friheder, for hans Gaard, som den endnu nyder. Til Erindring, om denne Begivenhed blev den med Pile gjennemborede Kappe ophængt i Taarnet i Bulderup Kirke, hvorunder Høistruphoff hører, hvor den endnu 1786 og maaskee endnu nogle Aar senere hængte, da den endelig ganske hen smuldnet faldt ned, og blev udfeiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
En Sadelmager i Paris forfærdiger nu Vogne, hvorpaa det, Man pleier at kalde Fadningen, er flettet gjennemsigtig af Staaltraad. Der er vist ikke Tvivl om, at Man jo af Staaltraad maa kunne bygge meget lette og derhos meget varige Vogne, især Reisechaiser, fordi Mani Stedet for det svære Træ nu kan anvende meget lette Tavler eller Læder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Engellænderen Reveley har opfundet følgende nye simple Maade at slibe Barbeerknive eller andre skjærende Redskaber paa, som i London har fundet megen bifald: Efterat Slibestenen er afvasket med Sæbevand, tørres den, og med et Stykke Vindfor eller anden Sæbe, der har været dyppet i Vand, gnides Overfladen indtil den overalt er bedækket. Paa den almindelige Maade slibes derpaa Kniven idet Sæben stedse holdes fugtig, og hvis nødvendigt, paany paaføres. Er Stenen brugt, afvaskes og aftørres den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Et opfinderisk Hoved i Paris har opfundet et Meubel og Klædnings=Lotterie, hvori Jndsatsen er et Meubel eller Klædningsstykke. Saaledes vandt for nogen Tid siden er fattig Diævel, der havde vovet sit sidste Par Buxer der, paa engang 5000 Par Beenklæder!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Dødsfald. Grosserer Levin Joseph v. Halle, Niels Lund, Eier af Sølvgadens Mølle, 62 Aar; Enkefrue, Kommandeurinde Ch. de Fontenay, fød Hechsher, 55 Aar. Kongel. Kapelmusikus G. F. Lammi; Konferentsraad C. Hauser, 81 Aar; Alle i Kjøbenhavn. Kongel. Postmester i Segeberg, T. P. Koch, 78 Aar. J. H. Schou, Læge ved Grevskabet Frysenborg, 47 Aar; Frue S. H. M. Evers, fød Kragballe, i Weyle, 24 Aar; Pastor emer, og Bogtrykker Cl C. Schultz, i Mariboe, 62 Aar; Frue C. H. Gundelach fød Harffe, i Viborg, 42 Aar; Pastor W. Fabricius i Bramminge, 47 Aar; P. H. G. Trock, Kapitain i det Kongelige danske asiatiske Kompagnies Tjeneste, 55 Aar; Majo og Gouvernør J. Ch. Richeliens Gemalinde, fød Bang paa Kysten Guinea af Klimatfeber, 27 Aar; Oberstlieut. J.G. v. Bergfeldt, død i Berlin, 76 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Expederede Skibe paa Odense Toldkammer, fra den 5 til 19 Decbr. 1824. a) Jndklarerede. Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Skipper. Ladning. Præste. Tømmer m. m.O. P. Bakker KufBaad. L. Tanggaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Aarhuus. Sukker, m.m. N. S. Dyreborg Galease Nevcastle Steenkul, Slibest. H. C. Fischer Jagt Lybek. Stykgods. b) Udklarerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Ladning. Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-12-23
Skipper R. Gummesen. Jagt Kjerteminde. Baglast, H Gummesen dito dito D. P. Bakker KuffFaaborg. C. Vulff. Slup Tønsberg.