JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Følge en Artikkel i Courier francois, skal General Lamorciere have tilbudet Regjeringen at ville være ansvarlig for med 4000 Md. udvalgt Cavallerie i 6 Maaneder at levere Abdel Kader, død eller levende, men Courieren siger "at Regjeringen ikke har villet modtage denne brave Generals Forslag, da den heller i Forening med Bugeand vil trække Krigen ud i Længden ved at at bruge Jnfanterie, og opoffre Frankerigs bedste Tropper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
J Paris opvækker i denne Tid en eletrisk Pige megen Opmærksomhed. Angelique Cottin en ung Pige paa 13 Aar, Arbeiderinde i en Silkehandskefabrik i Departementet Finesterre, af indskrænkede Aandsevner; havde med nogle andre Piger beskjæftiget sig med at vinde Silke da pludselig den Garnvinde hvoraf hun vandt fløi ti Skridt bort fra hende. Da Pigen ikke vidste, hvad det skulle betyde, satte hun den igjen paa sit Sted og begyndte at vinde; men det samme blev Tilfældet. Dette opvakte Opmærksomhed, en Doctor Cholet undersøgte Sagen og overtalede Forældrene at reise med deres Datter til Paris. Der anstillede man flere Forsøg med hende: Hendes Haand kunde trække Papiir til sig. Hun berørte neppe et Bord med hendes Forklæde, førend det styrtede om. Pigen satte sig paa en Stoel, men neppe havde hun sat hendes Fødder paa Jorden, førend Stolen med stor Kraft blev kastet mod Muren, medens Angelique selv blev kastet til den modsatte Side man proberede at sætte en Anden paa Stolen tilligemed hende; men saa bleve de begge kasted af. Den Stoel, hvorpaa Pigen sidder, hænger sig først fast ved Klæderne, bliver endnu mer tiltrukket ved hendes Legeme, og bliver derpaa kastet tilbage. Hendes venstre allene maanetiske Haand har man berørt med en Magnet, og Pigen har derved følt de forunderligste Fornemmelser; disse Følelser ere af forskjellig Natur, eftersom man bringer dem i Forbindelse med Nordpolen eller Sydpolen; fra Norden af føler hun sig tilbagestødt. Der tales om at det franske Videnskabers Academie vil anstille en UndersøJ gelse og har udnævnt en Commission dertil. Der skrives fra Ungarn at de jødiske Handlende i Pest have sluttet en Forening mod den Aager, som drives blandt Jøderne der, og denne Forenings Medlemmer have besluttet at af nyde af Forbindelse med de Jøder, der tage en ubillig Aager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
En Ministervexel er som bekjendt gaaet for sig i Spanien; til Conseilspræsident og Minister for de udenlandske Anliggender, er Marquis Mivafleres udnævnt, til Krigsminister General Roncale, Minister for det indenlandske Departement Jsturitz, Marineminister Tovete, Finantsminister Marquien v. Casa-Riera, og Justitsminister Hr. Arocola.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
J Wittenberg, Luthers Fødested, have stor Festligheder fundet Sted paa hans Dødsdag den 17de Febr. Kl. 6 aabnedes Høitideligheden ved en Choral, som blev blæst fra Stadskirkens Taarn, Kl. 8 fandt Gudstjeneste Sted, hvor Consistorialraad Dr. Heubner holdt Prædikenen. Kl. 10 forsamlede man sig i Augusteum. Kl. Al satte den høitidelige Procession sig i Bevægelse til Slotskirken under alle Klokkers Ringning. Directeuren for det derværende Præsteseminarium Dr. Heubner holdt Prædiken over Hebr. 14. 7. Efter at denne var forbi, traadte Medlemmerne af Præsteseminariet hen til den afdøde Jnformators Grav, og sang ecce quo modo moritur justus. Kl. 3, om Eftermiddagen samledes Festdeeltagerne igjen i Slotskirken, hvor Mozarts Requem under Musikdirecteur Schneiders Anførsel og ved flere Sangeres og Sangerinders Bistand blev udført under Medvirkning. af en Deel af det hertugelige Capel. Om Aftenen Kl. 7 ringedes Folkemassen sammen, og paa Torvepladsen, hvor Luthers billedstytte var opstillet, brændte Beegfakler, de omliggende Huse vare for størstedelen illuminerede, og man saae flere smukke Transparenter. Efterat Psalmen: "Vor Gud han er saa fast en Borg, var under Bassuners Klang afsjunget, holdt Directeuren, Heubner en meget smuk Tale og formanede til Tro paa Evangeliet. Derpaa adspredte Folkemængden sig stille, medens Musikken blæste en Aftenmelodie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Det er mærkeligt, at i München har i sidste Rigsraads Forsamling alle Agnater af det kongl. Huus, selv Kronprindsen med indbefattet, en Erkebiskop og en Biskop erklæret sig for Fyrst Wredes Andragende og Jndskrænkning af Klosternes Antal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Budenlands. Hamb. Besk. har nu ogsaa, efter O. P. A. 3.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
en Artikel fra Slesvig=Holsten af 15de Febr., hvori det blandt Andet hedder: "Rygterne om, at Kronprindsen herefter vil komme til at gouvernere i Hertugdømmerne vedligeholde sig, og have paaden senere Tid udtalt sig derhen, som om Kronprindsen skulde residere i Kiel og blot være Statholder for Holsteen og Lauenborg; Arveprinds Ferdinand, Kongens Broder, derimod være bestemt til Gouverneur i Slesvig og til Generallisimus baade i Slesvig og Jylland. For Øieblikket er, som bekjendt, Prindsen af Augustenborg. Hertugens Broder, Statholder og Generallisimus i Hertugdømmerne, Hans Entledigelse fra disse Poster skulde motiveres ved en flere Aars Reise til Jtalien, hvilken hans Gemalindes Sundhedstilstand skal gjøre fornøden. Det augustenborgske Huses Jndflydelse i Hertugdømmerne vilde paa denne Maade tilsyneladende blive paraliseret og Slesvig foreløbig i administrativ Henseende adskilt fra Holsteen, hvilket de Danske allerede saa længe presserende have begjært.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Det vil nu komme an paa Hvad Hertugen af Augustenborg vil gjøre eller formaaer at gjøre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Det er nu endelig bestemt, at Criminal- og Polirirettens Dom i den bekjendte Talefrihedsproces mod Dhrr. Lehmann, Poulsen og Helweg skal indankes for Høiesteret for alle tre Tiltaltes Vedkommende. Den bliver uundgaaeligviis behandlet mundtlig og offentlig, og Man kan vel med Vished antage, at den vil blive foretagen kort efter det nye Høiesteretsaars Begyndelse, i næste Maaned.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Der udbreder sig her" - hedder det i kieler Correspondents-Blad – "det sikkert nok Stadfæstelse, behøvende Rygte, at den slesvigske og jydske Stænderforsamling, imod den af Regjeringen hidtil fulgte Regel, iaar vil blive sammenkaldt for den holsteenske og roeskildske. Man bringer denne foregivne Beslutning i Forbindelse med den Omstændighed, at Forhandlingerne og Arvefølge Spørgsmaalet endnu ikke tillade at afgive nogen Erklæring til de sidstnævnte Forsamlinger, medens en Saadan ikke behøves til de slesvigske og jydske Forsamlinger, eftersom der fra dem intet Andragende derom er indgivet. "Man vil med temmelig Vished vide, – hedder det i husummer Ugeblad – "at geheime Statsminister Ørsted atter vil fungere som kongelig Commissarius ved de forestaaende Stænderforsamlinger i Roeskilde og Viborg. Naar man mindes de umaneerlig heftige Angreb, som han under sidste Diæt var udsat for i Viborg, og den Confliet, hvori han ved sine Yttringer i den roeskilder Stænderforsamling kom til Stænderne i Hertugdømmerne, saa overrasker denne Fornyelse. J de i roeskilder Stænderforsamling har Regjeringen, ved Etatsraad Bangs Udnævnelse til Rentekammer-Deputeret, mistet en meget indflydelsesrig Tilhænger, der næmlig i sidste Diæt, fornemmelig ved Adresse-Discusionen, ydede Regjeringen væsentlig Tjeneste. "Aftenbladet beretter at en Hr. Stainnes, som reiser for den botaniske Have i Kew, har i nogen Tid især gjort Jagt paa Cactusarter og det meest i Mexico, hvor disse findes i stor Mængde. Efter uhørte Strabadser og talløse Farer naaede han, en Bjergegn, hvor han, Man tænke sig hans glædelige Overraskelse, fandt sig omgiven af en Mængde. fuldkommen ubekjendte Cactusarier af en Størrelse, som overtraf Alt hvad Phantasien i denne Art kan forestille sig. Mellem Klippeblokkene laae Melocacter og Cchinocacter, saa store som Klippeblokkene selv. J Europa ere Schinocacterne runde Masser, af Størrelse omtrent som en Melon; men her fandt Stainnes Cchinocacter, der vare 9 Alen høie og 21 til 24 Alen i Omfang. Nogle af disse Kjæmper skulde nu sendes til England, men det var ingen let Opgave. 20 Mennesker kunne neppe bevæge en saadan Cactus og Transporten strakte sig til 300 Mile gjennem en uveibar Egn til Vera Cruz hvorfra Jndskibningen skulde gaae for sig til England. En med 6 Par Oxer forspændt Karre kunde neppe trække en eneste i en uhyre Kasse nedsat Cactus. De to største og skjønneste Exemplarer gik ud underveis og man bragte tun en eneste velbeholden til Kew i England, hvor den nu er opstillet blandt mindre Cactusser af alle Arter. Den er et sandt Udyre, thi den veier 713 Pund. Den har 44 Rader med Pigge, dens Høide er 4 1/2 Alen og dens Omfang henved 9 Alen. Mexicanerne kalde denne Kjæmpecactus Viznega. Man haaber at faae den til at blomstre og er nu meget nysgierrig efter at see dens uhyre Blomst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
En Plakat af 21de f. M. udvider den Skib og Ladning ved de gieldende Anordninger tilstaaede Fritagelse for Skibsafgivter derhen, at Fartøier, der formedelst Modvind, Søskade eller andre Uheldstil fælde, ligesom og for at conservere deres Ladninger, fremdeles formedelst Jisgang, eller for at søge Binterleie, anløbe nogen Havn og igjen udføre deres Ladning, hvad enten denne har været oplosset eller er forbleven i Skibet, stulle være fritagne, ikke alle ne for Lastepenge og Fyrpenge, men ogsaa for Skibsklareringsportler af Skib og Ladning, baade forJndgaaende og, forsaavidt alene den udbragte Ladning indføres, tillige for Udgaaende. Under samme Betingelser skulle ogsaa Skibe, som formedelst Søskade anløbe en Havn, være fritagne for Havneafgivter af Skib og Ladning. Jøvrigt har det sit Forblivende ved de bestaaende almindelige Forskrifter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Jfølge Fædrelandet" melde private Breve fra Galathea af 20de Decbr., at man ventede paa velandsposten for at afgaae fra Caleutia; at der til en Tid havde været 14 af Mandskabet syg, men at dette nu var overstaaet, og at Sundhedstilstanden forØieblikket var upaaklagelig. Som tidligere omtalt ere Tvende af Besætningen døde af asiatisk Cholera. Om Aftenen led man af Kulde, som man neppe formaaede at beskytte imod ved at svøbe sig i tykke Kalmuks Frakker. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Hestemarkedet her i Thisted i Gaar og i Forre gaars kan ansees at høre til de ret gode, og Omsætningen med Heste ville have været større, hvis flere udmærkede smukke Heste havde været paa Markedet. Den høieste Priis, som der obtineredes for en udmærket Hest, var noget over 100 Rdr. Courant; ellers var den almindelige Priis for jevne gode Heste fra 50 til 20 Rd. Cour. – J Almanakken for iaar staaer anført: "Thisted, Torvedag hver Onsdag, Torsdag og Fredag i Fastelavnsugen med Heste hvilket skal formodentlig bede: Thisted, Torvedag hver Onsdag. - Torsdag og Fredag i Fastelavns ugen Marked med Heste; thi som bekjendt, er det kun paa de tvende Dage Torsdag og Fredag i Fastelavnsugen, at Markedet er bestemt og holdes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Søefarten, der i Vinter aldrig egentlig kan siges at være standset her paa Fjorden, er for Alvor igjen begyndt saavel i Thisted som Nykjøbing; fra første Sted ere allerede 4 a 5 Fartøier afseilede til forskjellige udenlandske Stæder, og fra Nykjøbing 3de Fartøier til Kjøbenhavn; Natten mellem den 19de og 20de dennes afbrændte Sognefogdens Gaard i Wile i Salling, hvorved alle Creaturer indebrændte paa 2 Heste nær, og kuns høist ubetydeligt af Jndboet ræddeves. Efter Forlydende er Jlden paasat af Eierens Stedsøn, som skal have viist Tegn paa Sindsvaghed; efter optaget Forhør blev Gierningsmanden arresteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
(Forlangt Jndrykkelse.) Efterat det ved Landsoverretsdom, der for nogle Aar siden afsagdes, er bleven afgjort, at der af de til Gaarden Christianslyst, indkjøbte Kjøbstadjorder, ikke skal svares Afgivt til Kæmnerkassen, efter Forordningen af 18de October 1811, synes derved nu at være udbredt den almindelige Mening, at det ved denne Dom er afgjort, at der nu ikke kan være Spørgsmaal for Nogen, der bygger paa denne Kjøbstads Jorder, om at svare denne Afgivt, ligesom der, i Tillid til Rigtigheden af denne Mening, allerede er opført flere Bygninger rundt om paa denne Kjøbstads Mark og flere skal paatænkes. Jndsenderen heraf har troet at burde henlede Opmærksomheden paa, at det, efter hans Mening, ingenlunde er afgjort, ved berørte Dom, at den omhandlede Afgivt ikke kan fordres af De som bygge paa og tage denne Kjøbstads Jorder i Brug, for at denne Sag, medens det endnu er Tid, kunne blive underkastet en nye Prøvelse. Det bestemmes i den nævnte Forordnings 7de 5, at de Kjøbstadjorder, hvilke nu ei ere udskiftede til Grundene, men derimod overdragne en eller anden Jndvaaner med den Forpligtelse, at de ei kan afhændes til Andre end Byens Borgere eller Jndvaanere, vil Kongen tillade herefter maae sælges til udenbyes Mand, til at bebygges og beboes, imod en aarlig Afgivt af 1 Skp. Byg til Kjøbstadens Kæmmerkasse, af hver Tønde Land, der ved hver Forandring af Eier forhøies med 1 Skp. Byg. Det blev under den, imod Eieren af Christianslyst, angaaende Erlæggelsen af denne Jordafgivt, anlagte Sag, af Denne benægtet, at der paahvilede Thisted Kjøbstads Jorder den Forpligtelse, at de ei kan afhændes til Andreend Byens Borgere eller Jndvaanere, og denne Benægtelse blev ikke, fra Byens Side, afbeviist, hvoraf den naturlige Følge blev, at Eieren af Christianslyst blev frifunden for at udrede Afgivten, da det er til denne tidligere Forpligtelse paa Jorderne at Udredelsen af den her omhandlede Afgivt er betinget. Er det altsaa tvivlsomt, at den omhandlede Afgivt skal udredes, i Tilfælde at denne Kjøbstads Jorder bebygges, naar betingelsen for Lovbudets Anvendelse er tilstede, nemlig: at der tidligere paa Jorderne hvilede den Forpligtelse, at de ei kunne afhændes til Andre end Byens Borgere eller Jndvaanere, saa maae Jndsenderen antage det aldeles klart, at det ikke, i givne Tilfælde, kan undgaaes at den bør udredes; thi dette Baand paahviler netop Thisted Kjøbstads Jorder ifølge Reskript, af 31te August 1736. Det er ikke mindre i Communens end i de Beboere, der etablerer sig paa Kjøbstadens Jorder, deres Jnteresse, at der hersker Klarhed i det her omhandlede Tilfælde, og Jndsenderen har derfor troet denne Sag af saadan Vigtighed at han tør anbefale den til alle Vedkommendes særdeles Opmærksomhed. Thisted i Febr. 1846. Døde. Kjøbenhavn: Forhenværende Premierlieutenant, ved Hs. Maist. Kongens Livcorps, Christoffer Schmidt, Grosserer L. M. Cantor, Urtekræmmer Jacob Dauw Cand. theol. Steen Theodor Balsløv, Snedkermester Peter Christian Schmidt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
AVERTISSEMENTS. Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Direktion for Qvarantaineforanstaltningerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
De Lande, Stæder og Øer, som efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger indtil videre ansees for vestagtig smittede, ere: a) De Caperdiske Øer (af guul Feber). b) Tripolis. c) Alerandria. d) Damiette. 6)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Constantinopel. 1) Tunis. 4) Marocco b) Smyrna. 1) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det Afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaineforanstaltningerne, den 20de Februar 1846. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted. Hast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
At jeg ifølge Generalpostdirectionens skriftlige Tilladelse kan med Fjedervogn afgive Befordring fra Adbye igjennem Stationerne ved Ottesund lige til Holstebro, Lemvig og Struer, samt afgive Retourbefordring tilbage; bekjendtgjøres herved for de Reisende, der ønske Befordring denne Vei; men det bemærkes, at Færgepenge over Sundstedet erlægges af den Reisende selv. Ydby den 26de Febr. 1846. Thomas Pedersen, Vognmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
God reen Vaar Sæde-Rug erholdes tilkjøbs N. Søndergaard. hos Willerslev den 27de Febr. 1846.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Rug til 4 Mk. 8 s. Skjeppen faaes hos P. Grønlund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
At Undertegnede paatager sig Byggearbeider ogsaa i Thisted Bye og Omegn og at Vedkommende, der ønske saadanne Arbeider udførte, kunne desangaaende henvende sig til Muursvend J. C. Lund i Thisted, der logerer hos Enkemadame Revelius, og som er min Mestersvend; dette bekjendtgjøres herved. Aalborg den 19de Februar 1846. N. P. Wang. Muurmester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Naar Hr. Muurmester Wang fra Aalborg bekjendtgjør i Thisted Avis, at han har sendt en Svend hertil, der paatager sig Bestillinger af Arbeide og Tegninger, henhørende til Muurprofessionen, i Thisted og Omegn, da maa man tilvisse undre sig over, at en Mesters Uvidenhed om sine Rettigheder kan gaae saa vidt, at han troer sig berettiget til af saadanne Krogveie at skaffe sig, eller Nogen ved sig Arbeide, Vi undlade derfor ikke at bringe Hr. Wang i behagelig Erindring: Cancelliskrivelsen af 21de Juni 1823, om en Haandværkers Ret til at arbeide i en anden Kjøbstad, og dito af 26de November 1816 om utilladelig Næringsbrug, forventende, at disse Skrivelser maa kunne overbevise Hr. Wang om, at han er uberettiget til som Borger og Mester i Aalborg, i en anden Kjøbstad at holde Svende, naar intet accorderet eller liciteret Arbeide i denne er ham overdraget. Thisted den 27de Februar 1846. A. Gulew. paa egne og Fleres Vegne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Ved en Feiltagelse er af Undertegnede i den til Redactionen indleverede Jndrykkelse i Torsdags Avisen opgivet 63 Rbd., istædet for 53 Rbd., som Beløb af hvad der godhedsfuld blev skjænket Skipperne af Byens Jndvaanere i Mandags. Dette bedes rettet, ligesom ogsaa at Udgivterne kun vare 23 Rbd. som stemmer med de til Repræsentationen overleverede 30 Rbd. Thisted den 27de Februar 1846. C. Madsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Mit paa Knakken for 5 Aar siden af nyt opbyggede grundmurede Sted, 12 Alen langt og 9 Alen viid, er underhaanden at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes til anstundende 1ste Mai. Om Kjøbet accorderes med Jens Strand. Thisted den 6te Januar 1846.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Subskription paa Moerskabsbladet Almue=Vennen", der udgaaer een Gang ugentlig og hvortil der af og til leveres et smuk Kobberstik og koster 3 Mk. om Halvaaret, modtages hos Boghandler i Kreiberg i Thisted, hvor Prøvenummer er til Eftersyn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-02-28
Ankomne Nyheder til Kreibergs Boghandel. Det christelige Kirkeaar af Dr. Lisco 12 Bind 7 Rbd.; Prædikener over Søn= og Festdages Evangelier af Bindesbøll 78 s.; Hvi ere J frygtagtige. J lidet troende, Prædikener af J. H. Paulli 1 Mk.; William og Emma, eller Vandeuren, original Vaudeville i 1 Act, 3 Mk.; Peter Tordenskjold, en Levnetsbeskrivelse ved Bohr, 3 Mk. 8 s.; Jllustrationer til Tordenskjolds Levnet 24 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
Aar 1846. Nr. 27. niste kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis Avertissementstidende, og eller Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 2de 1 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
Udlandet. I Fristaten Krakau ere Uroligheder udbrudte, som bære Caracteer af en velordnet Opstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
J contante Penge har man røvet den preussiske Postkasse for 2000 Rbd. J Krakau havde ved Postens Afgang store Folkebevægelser fundet Sted, og fra Galizien meldes, at der i Omegnen af Tarnow havde fundet megen Blods udgydelse Sted. Og der circulerede Breve paa Hamborger Børs den 23de Fehr, som meddele det Rygte fra Holske Flygtninge, at de østerrigske og preussiske Tropper, som kun i ringe Antal vare indrykkede i Krakau, vare igjen af Folket drevet ud af Staden, og den østerrigske og preussiske Consul skulle være bleven hængt op af den rasende Folkemængde. Man haaber imidlertid, at dette er overdrevet. Dog det er ikke allene Krakau og det egentlige Polen, at der have fundet blodige oprørske Tildragelser Sted; men der te skal ogsaa være Tilfældet i Lithauen, Podolun og Wolhynten; man siger, at der skal den catholske Geistlighed have sat sig i Spidsen, for Bevægelsen og prædiker et Slags Korstog, mod de russiske Undertrykkere, i den catholske Religions og den Holske Nationalitets Navn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
Gjæringen skal naae lige til Moldaus Grændser, og til Kaviniak-Padolskie, ogsaa lille Rusland, hvis Befolkning danner en stærk Modsætning til de egentlig Moscovitter eller Storrussere, og som have mistet deres gamle Privilegier, og Landets gamle Navn, ogsaa der er det uroligt; medens Polakkerne i deres Religions og Nationalitets Navn staae og, forlange Beboerne af Lillerusland, at de morderiske Conicriptioner og Troppesdelæggelserne i Cancasus skal ophøre, disse skulle i de sidste Aar været drevet med uhørt Strænghed og Udstrækning. J Posen vedvare Arresteringerne, og den vigtigste af dem alle, er at Biskoppen i Guesen og Posen Dombrowski er ført til Fæstningen i Grandenz. Den 23de Februar svar en Deputation afreist fra Staden Posen til Berlin, for at stemme Kongen til Mildhed mod Hertugdømmet, og for at bede at han ikke vil dømme de skyldige med de Skyldige. Fra Neavel meldes, at Greven af Trapanis Formæling med Dronningen af Spanien er besluttet og vil om føie Tid finde Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
Breve fra Algier af 15de Febr. melde at Abdel Kader huserer blandt de de Franske hengivne Stammer med Jld og Sværd, og Stammen BenZawonn er gaaet over til ham med alle Tilhængere; den 12te f. M. ventede man et Angreb paa Delly selv. J Følge de sidste Efterretninger skal Abdel Kader være ved Miakas ved den nordlige Deel af Jurobjergene, hvor han dog forgiæves søger at forøge Antallet af sine Tilhængere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
Fra Petersborg klages under 14de Februar over en stærk Kulde paa 22 til 25 Sr. N. som vedvarer med stærk Sneefald, alle Huse og Gaarde ere fyldte med uhyre Sneemasser, og Communicationen er paa sine Steder standset paa Landeveien paa Grund af den svære Masse Snee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
Overlandsposten bringer fra Bombay Efterretninger af 15de Januar, som melde, at efter J at Sikherne 60000 Md. stærk med 20 Kanoner, andre siddet, foderes Forskandsninger le otte Dagerligeoverfor Englænderne, blever de den 22de Nebr., angrebne af de Sidste, og slaaet efter en lang, haardnakket Kamp. Den 2de Decbr. gik de tilbage overr Sutledge. Engelændernes Tab i Døde og Saarede beløber sig til til 4000 Md., voriblandt 149 Officerer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
Fra Neapel skrives under 7de Febr., at fra Vesuv er udbrudt en Lavastrøm i sin hele Pragt dens største Bredde er omtrent 12 til 15-Skridt; den vedbliver at vælde ud fra det Jndre, af Bjerget, og vælter sig langsomt fremad; det skal være et smukt, Syn, naar Skyerne drage fremover Lavastrømmen, og det er som om en usynlig Haand skjuler med et rosenfarvet Slør det glødende Billede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-03-02
J Hamborg var den 26de Februar kun ubetydelig Omsætning med Kornvahre, man kunne kjøbe Rug og Byg billigere. Havre holdt Priis Byg noteredes til 66 a 26 Rdr. og dansk Havre til 63 a 62 Rdr. Cour. pr. Læst. Ærter, til 90 a 120, Vikker til 103 a 112 Rdr. Jydsk Smør til 28 Rdr. pr. Tønde.