JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Vore fleste Forfattere ere i Almindelighed sand Veirhaner, det vil sige, ganske underkastede Veirligets Jndflydelse. Allerede Holberg klagede over noget, som han kalder "onde Vædsker", men som ikke kan være andet end Veirligets Jndtryk. "De Lidenskaber, som vexelviis regjere hos mig," siger han i sin Levnetsbeskrivelse: ere: Glæde, Bedrøvelse Frygt Mod. Mathed, Hurtighed, Hidsighed, Koldsindighed, ligesom de onde Vædsker sætte sig nu i een, nu i en anden Deel af Legemet. Naar de sætte sig om Hjertet, faaer jeg Lyst til at reformere og sætte mig op mod hele Verden. Strax efter at disse onde Vædsker flytte sig andensteds hen, kan ingen være mere mild og føielig end jeg. Hvorudover, saa ofte den Lyst til at reformere kommer over mig, holder jeg det raadeligst at reformere mig selv, saasom jeg har erfaret, at det er allene en Nidkierhed, som kan drives bort med LaxeerPiller, thi saasnart Paroxismus er over, anseer jeg Menneskene med andre Øine og forekommer Verden mig bedre." Hvo gjenkjender ikke i dette tro Malerie, som een af Dannemarks største Mænd har givet os af sit eget Jeg, den sædvanlige Kjøbenhavnske Hypochondrist? Hvor mangen en Recension havde ikke ladet sig fordrive med Laxeerpiller, Hvor mangen en Digterfeber havde ikke ladet sig curere med Magnesia, Vort Clima er vor Siels Despot. Blandt ti Mennesker i Kjøbenhavn, især af de høiere Classer og de Lærde, gives der ikke to, som jo regjeres af denne Tyran. Derfor ere deres Domme ogsaa ofte ligesaa ustadige som Veirliget. Hvad mange af dem ofte rose i Dag, nedrive de i Morgen, ligesom det er klart eller taget i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Medens den ublide og ustadige April holder mig fængslet i min Stue, erindres jeg om, hvad jeg skylder vort gamle Venskab. Min Gield er stor, det føler jeg, men jeg føler tillige, at jeg ikke kan afbetale den bedre, end ved bestandig at give Dem Prøver paa, hvor dybt Deres Minde er præger i min Siel. Den behageligste Nyhed, jeg denne Gang kan meddele Dem fra Kongestaden, hører egentlig til Konstens Rige. Som en Elsker af al sand Konst berigelse vil det sikkert glæde Dem at erfare, at vor Konge har kjøbt Consul Wests ypperlige Maleriesamling. Deres Ønske, at denne Konstskat maatte blive en Nationaleiendom, er nu saaledes opfyldt. Konsterne synes med sjette Frederiks Regjeringstiltrædelse at kunne love sig en ny, blomstrende Epoke. Jeg seer atter oprinde de herlige Dage, da Christian og Frederik den Fjerde, midt under saa mange Gjenvordigheder, med Kongelig Rundhed ophialp og fremmede Konsterne. Endnu lære Salvato Rosa's og Carlo Marattis Mesterværker os, hvad begge disse store Konger følte foreen af de ædleste af alle Konster, hvor fuldelig de skjønnede, at intet bidrager mere til Smagens Forædling end Penselens og Meisselens Mesterstykker. Om den Westske Maleriesamling kun bidrog til to store indenlandske Konstneres Dannelse, der ved deres Arbeider kunde forherlige Frederik den Sjettes Regjeringstid, med hvilke Renter fik vi da ikke den Sum tilbage, som denne Samling har kostet? Et Rige, der uden at tælles blandt de store, hidtil har kunnet opvise en Abildgaard, Juel, Wiedewelt, Thorvaldsen og Clemens, hvilke Genier maa dette ikke kunne modne i sit Skjød, naar dets Konge med saa ædel Konstiver foresætter sig, at lette deres vanskelige Bane, at give dem Leilighed tilat udvikle og forædle deres Talent, O, Frederik, vær for Konsternes og Musernes Sønner hvad Dine store Forfædre have været, Skab et Athenen af Din Kongestad, og vedbliv, som Du har begyndt, at skienke Konsterne og Videnskaberne Din Kongelige Bevaagenhed, Kun i Konsternes og Videnskabernes Ly blomstrer Oplysning, Borgerheld og Nationalvelstand. Hvilken Ædelsteen i Din Krone tindrer med skjønnere Glands end store Mænd, opfostred i Dit Fødeland, og udviklede ved Din Opmuntring. Tycho Brahe, Holberg, Griffenfeldt, Suhm ville forherlige det Danske Navn, naar Mindestøtter af Marmor længe have været forvandlede til Muld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Af offentlige Blade har De formodentlig allerede seet, min Ven, hvilke Stykker, der denne Gang har været udstillede paa Konstacademiet. Det, som meest udmærkede sig blandt disse, var en Amor, efter Raphael Mengs's Original i Dresden, copieret af Hr. N. Flint. Skjønt det kun er en Copie, saa er dog baade Tegningen og Coloriten saa fortræfselige, at det fortjener at gaae i Rang med den bedste Original. Det er netop saaledes en sand Konstner bør copiere. Han maa vise os i sit hele Arbeide, at han har fattet Aanden i sin Original, og det er egentlig deri han bør gjengive os den i sin hele Værdighed. Det vilde være at ønske, at ret mange af vore Konstnere vilde copiere store Mesterværker i samme Smag. Derved vilde Konsten vinde langt mere end ved umodne og ufuldendte Originalarbeider. Hr. Flint er i denne Tid paa sin Udenlandsreise, og dersom der sørges for, at denne virkelige talentrige Konstner ved sin Tilbagekomst ikke for meget trykkes af Konstneres sædvanlige Lod - Næringssorg – saa er jeg overbevist om, at han engang vil gjøre vort Fædreneland, Ære. F. Schillers Muse. Tungt mine Taarer rinde, Jeg havde mig en Søn, Han var saa kjæk i Sinde, Han var saa underskiøn. 3de Jeg aarle maatte give Guldlyren ham i Haand, Og saae ham tidlig blive En Kæmpe i sin Aand. Stor var han, og hans Øie Var blidt, var straalerigt, Var vendt imod det Høie Og lued i hans Digt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
J gamle Guders Sale, Der stod han vel bevandt, Og hæved i sin Tale. Hvert Under, som han fandt. Han stirred imod Syden, Greb Hesperidens Streng; Og toned klangfuld Lyden, Da lo den vilde Dreng. Og af Heltenens Roser. Han virked sig en Krands, Af Livets dybe Moser Fremdrog han Blomster-Glands. Saa rørtes Sjelens Toner Ved Skialdens djærve Haand; Og, straalerige Kroner, Fremlued ved hans Aand. Og sank hans Blik til Jorden, Da var det taarefyldt, Dog var hans Kraft fra Norden, Var Guld og et forgyldt. Hist, hist hvor Dalen brydes Af sølverklare Elv, Og Vindens Suk udgydes. J Evigheden selv, J Dødens skille Bolig, Der dølges nu min Søn, Hans Kamp er der saa rolig Hans Sang er der i Løn. sig for hans Syage høie Betydningsfuld endnu,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Det Ædlel og det HøieDe komme ham i Hu Og klage, at forsvunden. Er nu den hulde Skiald; Den Sorg er ei forvunden, Er evig som hans Kald. Naar Helten rædsomt træder Frem i sin vilde Ruus, Og øiner kun sin Hæder Blandt Damp og blodigt Gruus; Da svæver Friheds Straalen. Fra Himlen kjærlig ned, Og fylder Offerskaalen. Med Broderkjærlighed. Og paa de høie Tinder, Og paa det stolte Field, Min Digter glad han finder Og grandsker ham med Held. Det Glavind, som var blodigt, Forvandles da heel vel, J Skjæbnens Nat saa modigt, Til Kraften, Wilhelm Tell. N. H. Søtoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Indenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 11 April. Foruden den rige Prise, der blev indbragt til Skagen af Kaperen Strandvagten, Capitain Kaalund, og hvis Hovedladning bestaaer af nogle og tyve Hundrede Tdr. Salt, er en anden endnu rigere indbragt til Løkken af en norsk Caper. Saavidt vides skal den indehave et betydeligt Partie Caffe, Sukker &c. Den Førstes Ladning skal for største Deel være udlosset og alt averteret til Auction. Den Sidstes Ladning skal for en Deel være forstyrret af Fienderne; dog, saavidt man veed, uden Virkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Magistraten i Aalborg har under d. 1 April ladet bekjendtgjøre, at i Betragtning af de nuværende høie Priser paa alle Livets Fornødenheder er Murlauget der i Byen til den Dagløn, Bygherrerne beregnes af Mesterne for en Svend, bevilget et Tillæg af 6 s. D. til Paaskedag 1810, saaledes, at Daglønnen for en Svend, Mesterpengene iberegnede, bliver fra Paaske til Mikkelsdag 4 Mk., fra Mikkelsdag til Mortensdag 3 Mk. 12 s., fra Mortensdag til Fastelavn 3 Mk. 8 s., og fra Fastelavn til Paaske 3 Mk. 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Stridigheden angaaende den reformeerte Kirkes Regulativ er nu afgjort. Efter en Cancellie Resolution skal Regulativet af 1793 staae ved Kraft, og dette høie Collegium vil nu forelægge det H. M. Kongen til allernaadigst Confirmation. Paa Grund heraf har Presbyterne i denne Kirke begyndt med Valget af en Hielpepræst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
J Tydske Blade hedder det, at den fra Hertugen af Sødermanland til det Danske Hof af sendte Gesandt, Greve Carl v. Løvenhielm, havde Ordre at foreslaae en Vaabenstilstand, men at det nu kommer an paa, om den Danske Regjering vil indlade sig i en saadan Underhandling, saalænge alle Svenske Havne ikke ere lukkede for Engellænderne. - Ligeledes hedder det deri, at H. M. Keiser Napoleon har foræret vor Konge 300 Canoner fra Fæstningen Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Trondhjemsavisen har Chefen for fjerde Musketeer=Division ladet bekjendtgjøre som et sieldent Beviis paa Redelighed, at een af hans Mandskab, der af en Bonde havde faaet en Tirigsdalersseddet istedet for en En Rigsdalersseddel, men at han næste Morgen havde leveret Chefen den, med Anmodning, at Bonden, som billigt, maatte faae de 2 Rdlr., han havde givet for meget, tilbage igjen, hvilket ogsaa skedte. At Karlen fortjener Roes for sin Redelighed, derom er ingen Tvivl, men bør hans Handling offentlig bekjendtgjøres som et sjeldent Beviis paa Redelighed?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Til et større Havne Anlæg ved Fladstrand er af Gouverneur Roepstorff til Einsidelsborg skjænket den Summa 100 Rdlr., som Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har behaget at modtage og derfor ladet ham tilkjendegive Sin allerhøieste Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Under 4 April d. A. er igjennem det Danske Cancellie, udfærdiget et Reglement, hvorefter Hs. Majestæt vil, at samtlige til Veicorpset i Dannemark Henhørende sig allerunderdanigst skulle forholde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Ved allernaadigst at beskikke Storkors af Dannebrogen og Stiftbefalingsmand over Aggershuus Stift, Kammerherre Grev Moltke, til herefter at være Stiftsbefalingsmand over Fyens Stift og Amtmand op Odensee Amt, har Hs. Majestæt tillige tillagt ham Rangtitel som Geheime-Conferentsraad og Rang med No. 12 i første Classe. Jfølge denne Grev Moltkes Forflyttelse har Hs. Majestæt i Naade entlediget ham fra at være Medlem af den interimistiske Regjerings commission i Norge; hvorimod Præsidenten i det Danske Cancellie, Storkors af Dannebrogen, Kaas, er tillagt allernaadigst befaling, indtil videre, at indtræde i Grev Moltkes Sted som Medlem i bemeldte Regjerings=Commission, næst efter Hs. Durchl. Prinds Christian August til Slesvig, Holsteen, Sønderborg, Augustenborg; ligesom og Cancellie=Præsident Kaas indtil videre allernaadigst er overdraget at bestyre Forretningerne som Stiftbefalingsmand over Aggershuus Stift og Amtmand over Aggershuus Amt. Jmedens Cancellie=Præsident Kaas saaledes er fraværende, for 5 Norge at forestaae de Forretninger, Hs. Majestæt allernaadigst finder for godt, indtil videre, at anbetroe ham, skal Præsidenten i det Slesvig-holsteenske Cancellie Storkors af Dannebrogen, Møsting, tillige fungere som midlertidig Præsident for det Danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Under 11te April d. A. er Storskors af Dannebrogen og Overpræsident i Kjøbenhavn, Kammerherre, Baron Adeler, tillagt kongelig befaling, at indtræde som første Medlem i følgende Commissioner: a) Commissionen for de Fond, som ere henlagte til at afbetale de til Kjøbenhavns Gaders Udvidelse afkjøbte Grunde; b) Commissionen angaaende Bidstrup Godses Administration; c) Providerings=Commissionen for Kjøbenhavn; d) Vand-Commissionen i Kjøbenhavn; e) Brolægnings=Commissionen sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Under 12te d. M. er Commandeur af Dannebrogen og General-Postdirecteur C. F. Hellfried tillagt kongelig befaling at indtræde som Medlem i Postpensionscasse-Directionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Helsingøer, d. 13de April. J Gaar vendte Grev Løvenhielm fra Helsingborg her tilbage, og afgik strax til Kjøbenhavn, hvorfra han efter Forlydende skal reise til Paris. - Efterretningen om at Keiseren af Rusland skulde have ratificeret den Vaabenstilstand, som General Knorring har tilstaaet de Svenske, bekræftes ikke, og i hvorvel Hr. v. Alopæus fra Aland af har været nogle Dage i Stokholm, saa vides ikke, at en formelig Vaabenstilstand er bleven afsluttet, meget mere troer man, at endog den desangaaende foreløbig trufne Overeenskomst endnu behøver Keiserens Samtykke. - General Knorring skal være afskediget fra den ham anbetroede Commando. - Den første Afdeeling af den Engelske til Østersøen bestemte Flaade er under Admiral Hoods Commando ankommen til Gothenborg. - De i Gaar Eftermiddag indkomne fiendtlige Skibe saaes i Dagningen at ligge til Ankers imellem Landscrone og Hveen. Orlogskibene ere Van gaard paa 74 Canoner og Stately paa 68 Canoner under Contraadmiral Bertie. - Briggen har lagt sig ved Jndløbet til Landscrones Havn og nu sees en Brig at være kommet ud til den. - J Morges Kl. 6 passerede her forbi 6 Svenske Parlementairskibe til Høgenes, som havde overvintret i Kjøbenhavn. Samme Tid afgik en Barcasse fra de Engelske Orlogskibe til Helsingborg, Kl. 8 ankom en Parlementair fra de Engelske Orlogsskibe. – 3de Engelske Slupper ere i Dag sete at gaae fra de Engelske Linieskibe, sydlig om Hveen, hvor de formodentlig vil blive liggende, for desbedre at kunne opsnappe de Skibe, som komme Sønder fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Ved den Auction, som General Waltersdorff lod holde i denne Uge, bortsolgtes endeel kostbare, Vine &c. til følgende uhørte Priser: gl. Vestind. Rom 15 Mk. til 8 Rdlr. 2 Mk. Flasken, TintaMadeira eller Oporto Viin 3 til 8 Rdlr. Flasken, Green Malmsey eller Malvoister Madeira 6 Rdlr. til 6 Rdlr. 4 Mk. Flasken, gl. Madeira 9 Rdlr. Flasken, Oportoviin 15 til 15 Mk. 8 s. Flasken, Eremitage 15 Mk. Flasken, Coto Roti 16 til 18 Mk. 12 s. Flasken, Champagner 8 til 9 Mk., Rhinskviin 7 Mk. 4 s. til 8 Mk. 12 s., Liqueurs de la Martinique 7 Rdlr. til 8 Rdlr. 4 Mk. Flasken, gl. Conjac 5 til 5 Rdlr. 5 Mk. Flasken, Desertviin 10 til 12 Mk., søde Vine 13 Mk. 6 s. til 15 Mk., Genever 9 Mk. 12 s. til 10 Mk. 8 s. Flasken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Trykfeil i forrige Numer: S. 851. L. 13. Engelbrecht læs: Engelbreth. Samme S. L. 16. Doctor Theologie læs: Doctor i Theologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Postefterretninger. Efter de seneste Efterretninger fra Paris, som ere af 3 April, vare Fiendtlighederne med Østerrige den Gang endnu ikke udbrudte. Keiserens Afreise til Compiegne og derfra til Strasburg var bestemt til næstfølgende Torsdag, men endeel af Stalden og Hofkjøkkenet vare allerede afgaaede. Ogsaa Førsten af Neuschatels samtlige Adjutanter og Officierer vare afreiste til Strasburg, og Førsten selv skulde afreise d. 6te f. M. Journal de Empire leverer under Artiklen Wien d. 18 Martii en Skrivelse, der lover intet mindre end Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Det hedder deri, at af fire fra Petersborg til Wien ankomne Courerer har den ene faaet 200 Ducater, af Keiseren, for den behagelige Efterretning, han har bragt, at en fra Paris ankommen Coureer med Depecher, adresserede til Chefen for Krigsdepartementet, blev af Keiseren henvist til Erkehertug Carl, at denne, efterat have læst dem, forseglede dem i Courerens Overværelse, og tilbagegav ham dem med de Ord: "Deslige Dumheder fortjene intet Svar, bring dem tilbage hvor "De har faaet dem, og naar man endnu træffer "Dem om en halv Time i Wien, skal De arresteres og sendes over Grændserne", at Napoleon har tilbudet sig at afstaae Kongeriget Westphalen til Storhertugen af Würsburg og give sin Broder Portugal til Erstatning, paa det Vilkaar, at Hertugdømmet Würsburg afstaaes til Keiserindens Broder som Arving af Breisgau, Moden og Massa Carrara, at han giver ogsaa Haab om, med Tiden igjen at tilbagegive Venedig, Tyrol og Toscana, men han forlanger Spanien og Portugal, at Østerrige har svaret: at det forlanger Rhinforbundets Ophævelse, Tydsklands Uafhængighed fra al Fransk Jndflydelse, og Tilstedelse for de Tydske Førster, at give sig en ny Constitution og et andet Overhoved; at den Franske Ambassades første Commis, Hr. Dodun, vedbliver at give Forsikkringer, om Keiser Napoleons fredelige Sindelav, og har leiet sig for næste Sommer et Lyststed ved Wien; at man i Tilfælde af Krig vil gjøre et Opbud i Masse saavel i Tydskland som Jtalien, at Trykningen af Actstykkerne angaaende Begivenhederne i Spanien skal fortsættes og at den officielle Brevvexling mellem det Wienske og Franske Hof er færdig fra Pressen, men skulle ligesom Ministeren, Steins Memoirer først bekjendtgjøres efter Krigserklæringen; at Dronningen af Preussen har forstyrret det Franske System i Petersborg; at Rusland ville besætte Preussen, og Sachsen, at Kongen af Preussen giver 40,000 Mand Hielpetropper, og Churførsten af Hessen 3 Mill. Rdlr. og 2 Regimenter emigrerte Hesser. Brevet sluttes med den Efterskrift, at der udbreder sig ny Fredsrygter, men at Napoleon maatte kunne here, dersom det lykkedes ham i dette Øieblik at kunne hindre Østerrige fra at opløfte Skjoldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Journal de Empire ledsager denne Skrivelse med bittre Gjendrivelser, hvori det blandt andet hedder, at man i Rusland er utilfreds med Østerriges Adfærd, at der fra Paris hverken er afsendt et Brev til Keiseren eller Chefen for Krigsdepartementet, at Kongen og Dronningen af Spanien beklage Østerriges Taabeligheder; at der i Tydskland er dobbelt saa mange Tropper som der behøves til at tilintetgjøre de Østerrigske Armeer. - Fra Bayern skrives under d. 2 April, at Rustningerne tiltage paa begge Sider; at Massen af Krigere trænger frem mod hinanden; at Østerrigerne i de sidste Dage have forøget sig meget paa Bayerns østlige Grændser, og at ligeledes Troppe-Massen i Bøhmen, som man i Begyndelsen troede bestemt til en Operation mod Sachsen, har nærmet sig de nordlige Grændser. - Alle disse Rustninger uagtede indfinder den Østerrigske Ambassadeur i Paris sig dog endnu bestandig ved alle offentlige Leiligheder, og er altid tilstede ved den store Opera. – J Strasburg gjøres alle muelige Anstalter til Keiser Napoleons Modtagelse. - Fra den venstre Rhinbredde marchere der endnu bestandig Tropper til den høire, og man venter endnu mange Regimenter og Batailloner, saavelsom et betydeligt Cavalleriecorps. Marchal Massen er i Ulm. - De Østerrigske Tropper samles stærkt i Salzburg og Berchtoldsgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Hertugen af York har nedlagt Commandoen over de Brittiske Tropper og Greve Chatam eller David Dundas paatager sig den igjen i hans Sted. Man anseer denne Forandring som et Løsen til Ministeriets nærforestaaende Opløsning og maaskee til alvorlige Uroligheder. Dronningen, der er denne Prinds meget hengiven, synes at være særdeles opbragt derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Udenlandske Efterretninger. J Holland er udkommet et nyt Decret, hvorved al Handel, Brevvexling og Samqvem med Engelland og dets Colonier fremdeles forbydes, men derimod tillades fra 1 April d. A. af Udførslen af 52 og Jndførslen af 32 forskjellige Artikler (som alle i Decretet anføres), til og fra Lande, som Riget lever i Venskab med, eller ere neutrale, og med Hollandske Skibe eller under neutralt Flag eller de med dette Rige forbundne Magters Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
De la Romana skal have lidt et fuldkomment Nederlag i Orensee (en Stad i Gallizien), og det hedder, at han nu vil underkaste sig. Hertugen af Elchingens Hovedqvarteer skal være i Lugo (ligeledes i Gallizien). Hertugen af Jnfantado er reist til Engelland. Hvor stivt man endnu i Frankrige holder over Loven om de tre Eenheder paa Skuepladsen, der i saa mange Aar har bidraget sit til at holde dette Theater tilbage i sin Middelmaadighed, havde man nylig Exempel paa ved Opførelsen af det nye Stykke Columbus af Lemercier. Det gamle Franske Theaters strænge Forfægtere fandt i dette Stykke de Tydske og Engelske Dramers og historiske Skuespils Aand, som ikke kan bestaae med de 3 Eenheder. Det var dramatisk Kjetterie, hvormed ingen Forhøielse af Jnteressen, ingen Sandhed eller Liv i Handlingen kunde forsone dem. Men det fandt Tilhængere blandt de yngre, især fremmede, Tilskuere. Striden imellem begge Partier paa Parterret i Oden gik fra Mundhuggerie til Næve- og Stokkeprygl. Vagten, som skulde holde Orden, blev gjort vaabenløs. Et Dusin Mennesker bleve saarede. Endelig rykkede flere Tropper ind; man lod Tilskuerne gaae enkelte udaf Huset, og arretterede henimod 30 af de uartigste. Dette Optrin varede til langt ud paa Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Efter Keiserens Befaling blev Stykket atter opført nogle Dage derefter, og gik da meget rolig Et Brev fra Preussen af 7 October indeholder følgende Træk til Keiser Napoleons Character: J Finkenstein i Vestpreussen, hvor han i nogen Tid havde sit Hovedqvarteer, var Kirken bleven forvandlet til et Magazin. Saa ofte han besøgte dette, blottede han sit Hoved nogle Skridt for Jndgangen. J denne Kirke er endnu et stort Søm, som er kommet der ved følgende Anledning: En Deel af Armeen, som fik sin Underholdning fra dette Magazin, klagede over, at Portionerne vare for smaa. Strax lod Napoleon slaae dette Søm i een af Pillerne, og lod bekjendtgjøre, at hvis Aarsagen til Klagen ikke ophørte den følgende Dag, skulde Magazin=Commissæren hænges ved dette Søm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Den saa fordeelagtig bekiendte Nemnich, har nu fuldendt et Værk, som han i bedre og fredeligere Tider agter at udgive under Titel af Vollstandige Brittische Waaren Encyclopadie. Af dette Værk har en leveret en interessant Prøve i Journal f. Fabr., Manus., Kunst u. Mode. Den indeholder, de Engelske Medicamenter som en vigtig Bidrag til Varekundskab. Ved at omtale Brodums Nervous Cordial etc. anfører Forf. følgende: Brodum, en Jøde fra Kjøbenhavn, var Skopudser hos en Dr. Fremann, i London, der havde erhvervet sig Penge ved ovennævnte Medicament. Efter hans Død fandt Enken for godt, at givte sig med Brodum. Af Taknemmelighed pryglede denne sin Kone, naar det stak ham, indtil hun ikke længer kunde overleve en saadan Skjebne. Brodum, som hverken kan læse eller skrive, lod under sit Navn forfærdige en Dissertation, hvorpaa han af Universitetet i Aberdeen gjordes til Doctor. Nu drev han sit Spil med det anførte Medicament saa fræk og skamløs, at det i London blev til et Ordsprog: "He has the imprudence of Dr. Brodum." (Han er saa uforskammet som Dr. Brodum. Efter at han havde erhvervet sig en god Formue, solgte han for nogle Aar siden sin Recept for 6000 Pd. Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Man veed af Aviserne, at Doctor Chladni, den berømte Opfinder af Clavicylinderen, har maattet spille paa dette Jnstrument for Keiser Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-15
Efter et Brev fra Paris af 13 Martii talte Keiseren et Par Timer med denne Lærde, og lod ham derpaa udbetale 6000 Franker som Opmuntring.