Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-06
Moniteuren af 25 April indeholder følgende: 1) Ministeren Champagny's Jndberetning til Keiseren angaaende Østerrige i Senatets Sæde d. 15. Ministeren skildrer heri den Høimodighed, Keiser Napoleon har bevist Keiser Franz, da Østerriges Skjebne var i hans Haand, og dette Riges ærgjerrige Politik efter Seieren ved Jena og Tilsitfreden. Den Franske Keiser kun bestandig tænkende paa Søefreden, bilagte, for dessto snarere at naae sit Maal, Tvistighederne med Østerrige, og fra dette Øieblik af syntes den bedste Forstaaelse at herske mellem begge Stater. Da den afskyelige Expedition skede mod Kjøbenhavn, og Cabinetsordren af 11 Nov. udkom, syntes Keiser Frans at harmes derover, med hele Europa, og tilbagekaldte sin Minister fra London, men da Urolighederne i Spanien brød ud, bevæbnede han sig og dannede den Krigsmagt, der nu oversvømmer hele Tydskland; de Østerrigske Prindser gjennemreiste Provindserne og udstædte Proclamationer som om Monarkiet var i Fare og overvældet af Fiender. Da Keiser Napoleon kom tilbage fra Bayonne yttrede han selv for den Østerrigske Gesandt Grev Metternich, at denne Bevæbning tvertimod begges Keiseres Ønske vil lede til Krig. Grev Metternich forsikkrede, at Bevæbningen vil være uden Følge, Keiser Franz selv tilkiendegav i en egenhændig Skrivelse Keiser Napoleon sit fredelige Sindelav. Napoleon opfordrede i Tillid hertil sin Allierede til at ophæve deres Leire, rømmede Schlesien og lod 200,000 af sine Tropper forlade Tydskland. Men Østerrige fortsatte med Jver sine Rustninger. Triests Havn blev aabnet for Engellænderne, Krigskibe kom did, for at convoyere Østerriges Flaader til Malta, som derfra førte Engelske Varer til Levante. Man optog i Triest de Spanske Jnsurgenter, og gav dem Fester. Den Østerrigske Minister i Spanien var Juntaens Agent og befordrede deres udenlandske Brevvexling. Østerriges Talere leverede Nidskrifter mod Frankrige, og dets Aviser udbredte falske Efterretninger om Spaniens Anliggender. Keiseren opdagede den Spanske Juntaes Forbindelse med den Østerrigske Regjering og dennes Løvte, at levere den 100,000 Mand. Keiseren vendte nu tilbage til Valladolid, skrev til Rhinforbundsførsterne, at de skulde holde deres Contingent i Beredskab og ilede til Paris. Her blev ved den Russiske Minister for udenlandske Anliggender gjort ny Forsøg paa at bilægge Misforstaaelserne, men forgjeves. Endelig forkyndte Grev Metternich, at Keiseren af Østerrige havde befalet, at hans Tropper skulde sættes paa Krigsfod. Endnu fandt nogle Conferencer Sted, men til Unytte. - 2) Brev fra den Østerrigske Keiser til Keiser Napoleon, dat. Presburg d. 18 Sept. 1808, hvori han forsikkrer ham om sit Venskab og sin Agtelse, og smigrer sig med, at Napoleon aldrig har ophørt at være overbevist derom, om end falske Fremstillinger angaaende indere organiske Foranstaltninger i Østerrige skulde have opvakt nogen Tvivl derom. - 3) Skrivelse fra Keiser Napoleon til Keiseren af Østerrige; Erfurt, d. 14 Oct. Min Hr. Broder, Jeg takker D. K. K. Maj. for det Brev, De behageligst har sendt mig, og som Hr. Baron St. Vincent har overleveret mig. Jeg har aldrig tvivlet om D. Majests. oprigtige Sindelav; imidlertid har jeg dog for et Øieblik frygtet, at Fiendtlighederne mellem os ville fornyes. Der gives i Wien en Faction, der affecterer Bekymring, for at forlede Deres Cabinet til heftige Forholdsregler, der ville foranledige endnu større Ulykker end de foregaaende. Det stod i min Magt at sønderstykke D. M. Monarkie eller at gjøre det mindre mægtigt. Jeg har ikke villet det. Hvad Monarkiet er, det er det ved mit Samtykke. Dette er det aabenbareste Beviis paa, at vor Regning er afgjort, og at jeg forlanger intet af Dem. Jeg er stedse beredt til at garantere Deres Monarkies Jntegritet. Jeg skal aldrig gjøre noget mod Deres Stats Hovedinteresse. Men