Berlingske Tidende, 1789-07-13
Paris, den 29de Junii. Den 25de hujus, om Formiddagen Kl. 10, holdte de Geistliges Majoritet og Borgerstanden Session i National Sahlen, da man i Overeensstemmelse med det, som allerede Aftenen forhen var bleven sagt, anmeldte 47 Medlemmer at Adelen, som ønskede at forene sig med National Kammeret. Greven af Clermont holdte en Tale, hvori han bevidnede sit Mishag over Sinkelsen af denne saa ønskelige Forening, og føiede til: Vi havde gjort os Regning paa et lykkeligt Udfali Conferencerne til Foreningen. Dette Middel gav os det smigrende Haab, at komme med alle vore andre Colleger i denne Sahl. Tiden bliver os virkelig lang, i at see noget Godt udvirket igiennem Nationens Repræsentanteres Hænder, og de første Skridt gjorte til det store Værk af den almindelige Lyksalighed. Hr. von Geenlis talede herpaa. Han roste den Klogskab og Standhaftighed, som Nationalforsamlingen havde viist ved denne Leilighed. Hr. Baille besvarede begge Talerne paa den meest smigrende Maade. Han antog de Fuldmagter, som de 47 nye Ankomne havde overleveret til Verification. Til den Ende udnævnte man strax 8 Medlemmer af Geistligheden, 8 af Adelen og 16 af Borgerstanden, som formerede et Kammer, hvilket Verisicationen blev overdraget. Førend denne Kiendelse havde man opraabt alle Amtmandskaber. Ved Hertugen af Orleans Navn gav Forsamlingssahlen Gienlyd af et lydeligt Fryderaab, som trende Gange ophørte og atter blev igientaget. Grev Antomed Agoult. Da man beskjæftigede sig med denne Jblandt de med Borgerne forenede Adelige udmærkede man Forening, hørtes et Skrig udenfor Døren. Det var de Vagthavende, som udøvede Voldsomheder mod Borgerne, der vilde ind. Man gjorde strax tvende Forslag. Efter det første bleve 6 Deputerte af Geistligheden, ligesaa mange af Adelen og 12 af Borgerstanden udnævnte, for at begive sig den 26de om Formiddagen til Hans Majestæt med Ansøgning, at tage Vagten fra Sahlen og tillade Publicum en frie Indgang. Efter det andet Forslag bleve Erkebiskop ren af Vienne, Greven af Clermønt Tønnerre og Hr. Ballly udnævnte, for, efter Kammernes Kiendelse, at begive sig til Folket med Begiering, at gaae bort, efterat have givet det Underretning om det første Forslag. Hr. le France de Pompignon anmodede de tilstædeværende Borgere om at fordeele sig i Staden for at bekiendtgiøre disse Nationalforsamlingens Deliberationer. - Alle af den Fran bevæbnede til Fædrenelandets Forsvar men ikke til dets Under havde ved en Arrette erklæret, at de vare blevne Soldater og ske Garde havde den 25de vægret sig ved at giøre Tieneste. Detrykkelse. De paastode, at den Eed, de havde aflagt, forbandt dem til denne patriotiske Pligt. De gik derfore paa benløse omkring i Staden, og den 27de bekiendtgjorde de deres Arrete under den Titel: "Soldaterne til Fædrenelandet. Her i Paris holder man fast ved Nationalforsamlingen. Der som Kongen ikke borttager Vagten, troer man, at de 818 bare Beskyttelse. - Ved Hoffet iagttages den største Taus Sessioner i Justits=Paladset under Nationens umiddel Medlemmer, hvoraf Forsamlingen bestaaer, vil holde sine skyde, da Tractaten angaaende deres Tieneste i Frankrige bed. Man siger, at Schweitzserne have vægret sig ved at indeholder, at de i borgerlige Krige skulle være fuldkommen: neutrale. - Dog nu vil nok deres saavelsom alle andre Troppers Tieneste ikke behøves ved denne Leilighed; thi i Gaar Kl. 4 1/2 er den fuldstændige og saa ønskelige Forening imellem der. Den hele Folkemængde begav sig derpaa til Slottet, de 3 Stænder gaaet for sig, og vi have nu almindelige Stænhvor Kongen og Dronningen imodtoge en utallig Almues Henrykkelser. I Gaar Aftes var Versailles og i Aften skal Paris illumineres.