JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Paa Hiørnet af Fiolstrædet og Skidentorvet er til Kiøbs gode Risengryn a 5 Mk. 8 s. Lispd., Dito 6 Mk., Caffe Bønner 26 sk. Pd., Dito 28 sk. og Dito 30 sk. Pd., Rom 22 s. Potten, Mød 10 sk. Potten, Holsteenske ævrede Oste 4 Mk. Lispd. Hos Fellbereder Ritter i No. 32, i Skindergaden er nye ankomne Karper fra 1 og et halv til 5 Pd. Stykket, ligeledes smaa og store Karusser, foruden Gieder fra 4 til 10 Pd. Stykker, og Suder fra 1 og et halv til 2 Pd. Stykket, som alt sælges for meget billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
I Jsenkræmmer Thomsens Gaard paa Hiørnet af Høybroe, Stræde, er levendes Aborrer og Gieder at bekomme, de store 20 sk. Pd. og de smaae 16 s.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Under Sukkerhuset ved Gammel Strand hos Skipper Peder Philipsen Fras sælges levende Aborrer og Gieder a 10 a 12 s. Pd. og Strand=Karper a 8 s. Pd. Skibe. Et Fartøy seylfærdig bygget, Snedker=Arbeidet færdig undtagen i Kahytten, er indrettet til en Galias, 22 Alen lang i Kiølen, 18 Fod bred over Bielken, 17 Fod dyb i Rummet Snoret for Bunden, 7 Fod, breed i Flakken 13 Fod, kan lade ongefæhr 800 Tønder KornVahre, er nu i November Maaned løbet i Vandet, og er til Kiøbs hos Hans Jngermand, Skibsbygmester i Sønderborg. Til Kiøbs forlanges. En sort Kiole, Vest og Manchesters Boxer, en Kappe næster, nye, begiæres til Kiøbs i Dybensgade Nr. 210.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Bøger Fra Pressen er udkommen en nye Piere under Titel Historier; Nogle Tyve, i en Historie, stiæler i Mørke en død Soe, men tager Feyl og faaer et Liig. En Soldat vil skaffe Mad fra Helvede. En Deel om Spøgelser. En reenfærdig Kone, samt Forpagteren og hans Hund. En Jomfrue settes paa Spil. En troehiertig Kone, med fleere saadanne. Bogen faaes paa Adresse=Contoiret for 10 sk.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Kiøbenhavns Allehaande No. 45. Indeholdende: Beskrivelse over det store Vandfald af Floden Niagara i Canada Udgaaer i Morgen hos Bogtrykker Høecke i Store Helliggeist Stræde No. 141. for 2 s. Det menneskelige Livs Flugt eller Døde Dands, hvorudi findes Afbildning paa alle Stænderne og tillige en Samtale imellem Døden og Personerne, 10 Ark stor, 24 s. En upartisk Undersøgning om det almindeliges Tilstand, Mangel og Fattigdom i alle Stænder, af Bie, 4 Ark, 10 sk. De Fattiges Raab til Kongen i deres sande Nødlidenhed, beviist af Extra=Skatten, Assistentshuuset og meere, s. Tolv Breve fra en Bonde til sin Herremand, 4 s., faaes hos Bogtrykker Thiele i Store Helliggeist Strædet Nr. 150.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Det Kiøbenhavnske Magazin continueres og fortsettes; Hvem der hidtil ey har holt samme, vilde behagelig lade den derfor antegne paa Adresse=Contoiret, det betales ved hver Aars Udgang. Aargangen 1 Rdlr. og enhver frit tilbragt. Conditioner og Tienester ledige.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Dersom noget honet ung Fruentimmer, som perfect forstaaer det Franske Sprog, helst Fransk indfød, paa god Recommendation, havde Lyst at antage Condition i en af Kiøbstæderne i Jylland, blofor at omgaaes og tale samme Sprog med unge Pensionairs i et honet Huus, saa anvises samme paa anstendige Vilkaar af Langball, boendes i Halmstrædet ved Nicolai Kirke Nr. 61.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Tienstsøgende. Et ungt Menneske, oplært ved Chirurgien, der forstaaer Dansk og Tydsk, søger Employ som Kammertiener, enten her eller i Pro vinterne; Han er at finde i Laxegaden Nr. 307.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
En Person, som taler skikkelig Tydsk og Fransk og lidet Engelsk, forstaaer tillige at barbere og accommodere, om forlanges, søger Emploi som Tiener hos et Herskab eller en eenlig Herre. Anviisningen gives hos Maler Germer i Peterhvidtfelts=Strædet Nr. 126.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
En skikkelig Karl, som af Profession er en Friseur, søger Condition som Tiener, kan barbere, og da han er en indfød Fransk give Underretning i det Franske Sprog; Han er at finde i Adelgaden paa Tømmermændenes Herberge.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Et Holsteensk Fruentimmer, som er forsynet med gode Skudsmaal, søger Tieneste som Kokkepige hos Herskaber eller honette Borgerfolk til Nye Aar; Hun er at finde i Vognmagergaden Nr. 156.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Et honet Fruentimmer, søger Tieneste hos et Herskab eller en anden honet Familie som Stuepige eller Kokkepige, som kan forevise gode Skudsmaale; Er at finde paa Christianshavn i Sophiegaden i No. 314.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
En skikkelig Pige, som kan godt sye, søger Condition for StuePige eller ogsaa for ene Pige hos eenlige Folk; Hun anvises i St.Petri Pleyehuus i Larsleistrædet ud til Gaden. En Parykmager=Svend søger Condition hos et Herskab til Nye=Aar for Tiener, han foreviser gode Recommendationer og Skudsmaale, og anvises i Store Strandstrædet Nr. 129.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
En Pige søger Condition for Kokkepige hos Herskaber eller honette Borgerfolk, hun foreviser gode Skudsmaale, og anvises i Nr. 209. udi Frederichsberggaden hos Bageren. En honettes Frauenzimmer, so gut nyhet und maschet, aucAttestata von ihrer vorigen Herrschaft vorgeigen kann, suchet alsStubenmagen anzukommen. Nähere Nachricht ist im AdresseContoir zu haben.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Undvigte. En Person navnlig Hans Bech, Barnfød i Holbek, ungefær, 26 Aar gammel, som siden Julii Maaned har tient mig som Tiener, er i Torsdags den 9 December ulovlig undvigt af min Tieneste, og bestiaalet mig for en Deel Penge og andre Sager, og efter Formodning skal opholde sig udi Kiøbenhavn; han taler got Tydsk, er maadelig af Vext, sortebruun af Haar, brun af Øyne, klæd i grønne Klæder, en stor hvidblakket Rokkeloure, Manchesters Boxer, Støvler paa Beenene, og har formodentlig en Afsked at forevise, enten fra Major Destinon, eller Commissairerne i Capitain Cronsterne Stervboe. Alle og enhver forekommende advares derfor ey allene at tage sig vare for denne Bedrager, men endog ombedes, om fornævnte Hans Bech skulde findes i Kiøbenhavn, da at lade ham arrestere og mig med Posten saadant af Krogerop tilmelde, da jeg foruden Omkostningerne betaler en billig Douceur. Krogerop F. V. D. Maas. den 12 December 1773.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Fra Nørre Port af igiennem Fiolstrædet og Nørregade op til den Norske Løve ved Vester Port er den 13 December om Aftener imellem 5 og 6 tabt en Ryg=Pose med adskilligt udi, deriblant en forseglet Paque, hvorudi befindes en Messing Theekiedel og Fyhrfad, hvorved befindes et Brev mærket F. Skat. Hvem samme skulde forekomme, ombedes at melde det i Skidenstrædet i No. 174, hos Snedker Edelmann, til Mr. Skat, hvorfor loves en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Fundne og opdagede Sager. Et Sviin er indkommen udi Brokkens Boed. Hvem samme tilhører kan afhente det imod dette Avvertissements Bekostning.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Priser paa Adskilligt i Kiøbenhavn, Løverdagen den 11 December 1773. Kornvahre: Norsk Sild, 244 Kalkonske Høns, Rug, Holst. 30 mk.td. Unge 8110 mk. P. Dansk 13 a 14 Tran, 17 a 18 Rdlr. Høns, gl. 40 sk. P. mk. 8 sk. tønd. den. Kyll. 20 a 24 s. P. Salt.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Holsteensk Hvede Ender, 40 sk. P. 28 mk. 12 s. ed. Norsk, 18321 mk. t. Duer, 1 mk. 8 s. P. Laalandsk 24 mrk. Lyneb. 36 a 42 mk. Æg, en Snees Spansk 18 a 24. 20 sk. Byg, 9 mk. s. mk. d. Brød= og Kiød. Viin. tønd.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Taxt. Gryn 28 Mk. ed. En Ahme Rhinsk Raspede Brød for Malt 13 mk. t. Viin 65 485 Rd., 2 s. skal veye 8 Lod, Havre, 6 mrk. 8 s. Et Oxseh. rød Viin Fransk Brød for 60 a 76 Rdlr. 2 s. 13 Lod. Gryn 26 a 28 Et Oxsehv. Fransk Hvede=Brød for Viin 42460 Rd. mrk. t. 1 s. 7 Lod. Boghvede=Gryn, Et Oxehv. Fransk Hvede=Simler for 28 mk. t. Brændeviin 74. 1 s. 5 Lod. Erter 16 a 19 mk., 78 Rdlr. Runde sigtet skiøn. Humle: Føde=Vahre. Roggen=Brød, Jslands saltet Lam= Brunsv. 60 Rd. for 1 s. 8 1/2 Lod, mekjød, Garleber, 40 Rdlr. Rugtved. for 1 s. Skpd. 6 1/2 Lod. Flesk, røget Lisp. Norsk Jern, 10 Rug=Brød for 2 s. 7 mk. Oste, Fynske d., rd. 3 mk. a 11. skal veye 38 Lod, mk. Skpd. 3 mk. Skp. for 1 s. 19 Lod.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Holsteenske, Tiære, 18 a 21 mk. Grove Kavringer. Reen Hamp 23. a Rd. Skp. eller Skofter for Smør, Fynsk 20. 26 Rdlr. 1 s. 21 Lod. a 22 Rdlr. t. Hør, 33 a 44 Rdl. Oxe=Kiød, de beste, Sællandsk 22. Brænde: Stykker, saa og Rdlr. mk. d. Pomm. Fyr, 26. Brystet, 7 s. Pd. mk. Favn. En heel Fierding, Tælle, 15 mk. pd. Grøn Sæbe 13 mk., Bøg 28 mk. 6 s. Pd. Holstensk mrk. - s. Ottingen. Smaae=huggen. Favnen.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Fiske=Vahre. Kiød, 6 s. Pd. Bergens Fisk 11 a Jydsk enkelt, 28 Kalve=Kiød, Bag121d. Skpd. Fierd. 10 s. Pd. Graase, saltet, 4 Fynsk, 27 a 28 mk. Forfierd. 9 s. Pd. Elle, 26 mk. Rdlr. Skpd.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Lamme=Kiød, det Birke, mk. Graasen, tør, beste 6 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Kiøbenhavns. Rdlr. Skpd. det ringere 5 sk. Klipfisk, 16 a 17rd. Torve=Kiøb. Svine=Kiød færst. Norsk Torsk saltet Et Bonde=Læs. et heelt eller halv. mk. t. Brænde 4 a 6 Sviin, 7 s. Pd. Islandsk 6 Rdl. Skinker og Rib a 7 Rdl. mk. td. Et Læs Torv, 4461. benbeen 8 s.
Københavns Adresseavis, 1773-12-14
Jslandsk tør Fisk, Mellem=Fl. - s. 12416d. Skp. Kul, 28 s. t. Ryg og Bov - s. Dansk Vaar=Sild Høe, et stort Læs, Fri=Slagterne skal 4 mk. t. Dito mindre 6 mk. sælge foranførte. Høste=Sild 30 Halm, et Læs, 4 Slags Kiød, Pd. a 36 mk. t. a 6 mk. 1 s. ringere.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Om Soelen. Siden Solen varmer og lyser, synes den at bestaae af Jld omendskiønt nogle holde for, at den ikkun frembringer Jld ved sin hastige Omveltning, ligesom Glaskuglen i Electriser. Maschinen. Dens Jld maae være af en anden Natur end vores, efterdi den brænder uopholdelig. Men det er uvist, om der er noget i Solen, som brænder, eller om den er bare Jld. At den ikke aldeles bestaaer af reen Jld, kan man slutte af dens Pletter. Thi naar man betragter den med en Kikkert, (), seer man mestendeels Pletter af forskiellig Størrelse hist og her paa den. Disse Pletter ere ikke bestandige, men de kommer og forgaaer. Det er uvist om de ere i Solen selv, eller noget borte fra den, og ligesom Soeleskyer. Naar man en Tiidlang hver Dag betragter Solen, merker man, at Pletterne ikke blive paa eet Sted, men gaae fra Øster til Vester tvers over Solens Skive, og naar de ere for spunden paa den venstre Kant, komme de efter nogen Tids Forløb igien frem paa den østre. Deres Omløbs Tiid er omtrent 27 Dage. Dag fuldbringer den mindste Deel af dem heele Omløbet, de fleeste forgaae forinden. Af denne Pletternes Omløb slutter man, at Soelen drever, sig rundt. Throm endog Pletterne ikke skulde være i Soelen selv, er det dog ikke troeligt, at de skulle bevæges saa regel mæssigt om Solen, men der er ingen Tvivl, at Soelen selv tilligemed Pletterne eller Skyerne dreier sig omkring. Siden Solen drever sig om sig selv, og alligevel bestandig viser sig cirkelrund, maae den være en Kugle, omendskiønt den ligesaavel som Maanen seer ud som en Skive. Jngen tvivler, at Solen jo er meget større end den seer udtil. Thiden er langt borte fra os, og hvo veed ikke at en Ting som er langt borte seer mindre ud end den er. Men at Solen er saa meget stor og saa meget langt borte fra os, troer ikke en(a) Kikkerten maae være forsynet med et mørkt Glat, eller og man lader Solen skinne igiennem Kikkerten i et formørket Kammer paa et hvidt Papier. hver. Vel kan dens Størrelse og Afstand formedelst dens alt for store Fraliggenhed, ikke saa nøye afmaales som Maanens, der er os 400 Gange nærmere end hiin; men saa meget er vist, at Solen er over 100000 Mile tyk, og over 20 Millioner, Mele borte fra os. Den er en Million Gange større end Jordkloden.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Til visse Tider seer man paa Himmelen førend Solens Opgang eller efter dens Nedgang et mat Lys. I vore nordlige Lande er det meget sielden got til syne, formedelst det stærke Tusmørke. Dette Lys hører uden Tvivl til Solen. Man holder det for dens Dunstkugle eller Luft, der er saa stor at de to Planeter som ligge Solen nærmest, ere inden i samme. Solen dreyer sig i en Tid af 4re Uger om sig selv, men den bliver paa sit Sted. Dens daglige Omløb er ikkun skinbar og kommer deraf, at Jordkloden dreyer sig i 24 Timer og sig selv. Dens aarlige Løb, formedelst hvilken den og Sommeren staaer høyere og længere paa Himmelen end om Vinteren, er ligeledes ikkun skinbar og kommer deraf, at Jordkiøden inden et Aars Tid bevæger sig i en Kreds omkring Solen. At Maanen og de andre Planeter ligesaavel ere beboede som Jordkloden, er en afgjort Sag. Men at ogsaa Sølen som nogle paastaaer, har sine Jndvaanere, er ikke troeligt. Thi deels kan ingen af de os bekiendte Creaturer leve i Jlden, deels er den Nytte Solen giver Planterne saa vigtig og nødvendig, at man ikke behøver endnu at søge en anden. Da det heele Himmelrum er opfyldt med Stierner, d. r. Soler, maae Solens Nytte være almindelig nødvendig, og strekke sig over hele Skabningen. Af Søien faaer Jordkloden og de øvrige Planeter Lys og Varme. En dobbelt Nytte af første Rang. Uden Lys kan man ikke see, uden Varme kan intet voxe og intet leve, thi den er Aarsag til al Flydenhed, saavel Vandets som Vædskernes, i Dyr og Planter. Paa hvad Maade Solen udbreder Lys og Varme omkring sig, veed man ikke med fuldkommen Vished; de fleeste Naturkyndige holde ikke for at der udflyder noget af Jlden som giør lyst og varmt, men at Jlden virker i en usynlige næsten uendelig fiin Materie, som er overalt forhaaaden. Lysets fornemste Egenskaber ere følgende: Det er flydende. Men man maae forestille sig det som et Stød der gaaer ud fra den lysende Ting til alle Sider i en lige Linie. Der for indbilder man sig og at Lyset er sammensat af lige Linier, eller Straaler. Jkkun det bliver oplyst som Lysets Stød treffer eller som staaer imod Straalerne.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Ved Brændeglas og Brændespeyle bliver Solens Varme saa førsterket, at den brænder. Aarsagen dertil er at det Lys som falder paa saadant et Glas eller Speyl bliver derved i et mindre Rum sammendraget. Jo større Glasset eller Speylet er, desto meere Lys bliver concentreret, og desto stærkere bliver I den.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Om den Corinthiske Reddike, eller Reddiken med Roden over Jorden (Raphanus sativus Gongylodes, Foruden de bekiendte og overalt dyrkede Reddike Sorter med spiselige Rødder, den sorte eller saa kaldte VinterReddike, den hvide, eller Sommer=Reddiken og Red disen, findes endnu een hos os ubekiendt Sort, der formedelst dens Besynderlighed fortiener at giøres bekiendt, ligesom den for dens Godhed fortiener at indføres iblant vore HaveVæxter. Theophrastus har i sin Tiid beskrevet den under Navn af Korinthisk Reddike, og Plinius har efter ham optegnet samme iblant Reddike=Arterne, men siden hans Tiid synes den at have været ubekiendt baade for Botanisterne og Gærtnerne, indtil Frøet for nogle Aar siden af Directeuren. for det Ostindiske Compagnie i Sverrig, Hr. Grubb, blev hiembragt fra China. Det som i sær adskiller denne ReddikeSort fra de øvrige, er Roden. Denne er af usædvanlig Størrelse, og staaer med den største Deel over Jorden, hvorudi den er fæstet ved nedskydende mindre Rødder, som ere deelte i Side=Greene. I Henseende til denne Rodens Rand over Jorden har den en Lighed med denbekiendte Kohlrabi, (Brassica Gongylodes) hvorfor man og har givet den Navn af Raphanus Congylodes. Roden er ikke traadet eller svampet, men fast og saftig, mindre skarp end den sorte Red dike, og ligesaa behagelig som Reddiserne. Man har i Sverrig af det medbragte Frøe havt den til 8 Punds Vegt. Plan, ten selv er ikke meget forskiællig fra de almindelige ReddikePlanter, undtagen Blomsterne, som ere noget mørkeblaa, med fortagtige Aarer Den trives vel i god Leerjord; men taaler ey Giødning. Om det Fige hvoraf Chineserne presse deres almindelig brugende Olie, og Maaden at tilberede samme deraf. Softa eller Sofaling kalde Chineserne et Slags Reddiker med heelttynde Rødder og meget greenede Stamme, behængt med mingfoldige Frøebælger. Af Ridderen af Linne anføres den under Navn Kaphanus Chinensis oleiferus; den faaes hos den i November Maaned, og om Nygaars Tider, pryder den deres høytliggende Agre med sine blege kjødfarvede Blomster. Denne Aars Tid har i China en Liighed med de første Vaarlage hos os, hvoraf man kan slutte, at den i vort Klima kan tives, hvilket og Erfaringen saavel her som i Sverrig haver betyrket. Dens Frøe findes sædvanlig iblant de Frøe Sorte, som hidføres fra China, og er et af de faa, som udholde Luftens og Climaternes Forandring paa denne lange Reyse, uden at bederves. Det fremkommer faa Dage, efterat det er faaet, og Planterne trives bestet Skygge, i løs, leeragtig og lavtliggende Grund, og Frosten skader dem ikke saa meget som Tørken. Chineserne høste gemeenlig det 100de eller 120de Korn, og faae deraf ved Presningen 50 pr. Ct. Olie. De efter Udpresningen overblivende Kager bruges til Giødning i Haverne, uagtet de og ædes af Qvæget. Olien selv bruge de til Mad, og til deres uendelige mange Lamper; Røgen, som samles i Tragter, der hænge over Lamperne, giver Gund Materien til den bekiendte Tusk. Ved stærk Eltning med ulæsket Kalk berede de deraf en Kit, som de kalde Chinam, hvormed de udfylde alle Fældninger paa Skibene, da det, naar det er haardnet, længere imod staaer Ormen.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Som Chinesernes Verktøy og Huusholdnings Redskaber, i Almindelighed ere meget simple, og ikke desmindre saa behændigt indrettede, at de hastigere og med meere Lethed derved udrette det samme, hvortil andre Nationer bruge konstige og kostbare, saa maae og dette siges om deres Olie=Presse, som tillige med den Maschine, de bruge til Olie Frøenes Malning i Steden for vore Møller, findes udførlig beskreven og aftegnet i Svenska Vetenskab. Akad. Handlingar 1767. paa. 333. til 337.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Anmærkning over Løg=Avl. (Af Hr. Gueltard, Medlem i Videnskabernes Akademie i Paris.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
J Byen Tranche i Nedre Poctou, lige over for Øen Redrives en for saa lidet et Sted anseelig Handel med Hvide= og andre Løgsorter. Der gaaer næsten ingen Uge forbi, at der jo bliver bragt en stor Mængde til Re eller Rochelle, hvor de op kiøbes af fremmede Skippere. Byen ligger ved Banker af meget tør Flyve=Sand. Jmellem disse Banker voxer de bedste Log og Hvideløg; de har der Lær for Vinden, og har mange og lange Rødder, der mangen Gang ere en halv Alen lange. Denne Sands Frugtharhed kommer af det, som opskylles af Søen, hvilket bliver samlet, og en maadelig Mængde deraf udspredet paa Sanden, naar det er raadnet, saa ployer man Sanden, og saaer Løgene og Hvide Løgene derudi, hvor den bliver større, end ellers i Kiøkkenhaugerne. Skulde ikke alle, som boer nær ved Sand, om det end ikke var tæt ved Havet, følge dette Exempel, Den vilde Hvideløg voxer fornemmelig i Sanden; altsaa er dette den Jordbund, som af Naturen skikker sig bedst til Løg Avl, og man kunde altsaa føre sig Sanden til Nytte, ved at saae Løg derudi. Maaskee dertil ey heller behøvedes megen Giødning. Blomsterløg voxer i Glas blot i Vandet; maaskee Vandet. ogsaa er Løgenes fornemste Næring i Tranche. Vist nok er Havets Udkastninger en meget god Giødning, og Søesaltet samt den slimige Materie, som findes deri, maae ikke lidet forbedre Sanden. Men Jndvaanerne i Tranche bruger ikke ret meget deraf, ellers skulde Sanden blive mindre frugthar. Maaskee Sanden altsaa ikkun behøver lidet Giødning; maaskee den erstattes af de mange Rødder, som trekker megen Fugtighed til sig. Nyeheder.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Kiøbenhavn. Hr. Hofpræst Schmidt er allernaadigst udnævnt til Stiftsprovst udi Christiania, og adjungeret Biskop over Aggershuus Stift.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Fra London berettes, at det chinesiske Thee=Træskal være saaledes bleven naturaliseret i det engelske Clima, at en af de der værende Botanister deraf har adskillige smukke Stammer, i fuld Flor og i frie Land. Meg. Hr. Duquesnoy, forhen Professor her i Staden, og for nærværende Tild Præst i Vouxen i Lofthringen, har udsat Priser for dem i hans Sogn, som udmærker sig enten i Land Arbeydet, eller ved gode Handlinger, frem for andre Den 26 Sept. i Aar har han første Gang med Musik uddeelt disse Priser iblant Indvaanerne i de fire Byer, som hører til hans Sogn, i Overværelse af de der værende Adelig og Øvrighedspersoner. Af de Priser, som vare udsatte for Fruentimmer fik 3 Piger Priser for den bedste Hør=Avl, der hidindtil paa dette Sted slet ikke var bleven avlet. En blev uddeelt for Hampealen, fem for Viinavlen, og 6 for et exemplarisk Leonet. Alle disse bleve efter samtlige Sognets Pigers fleste Stemmer uddeelte, og 5 Priser for unge Bønderkarle bleve efter de fleeste Bønderkarles Stemmer uddeelte.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Jblant disse fortiente Johann Touvenin i sær Berømmelse, da han tillige fik Prisen som en god Viingartner, og for den Kierlighed og Pleye, han beviste sin blinde Fader. Petersborg. Her er for kort siden udgivet 2 nye Skrifter om dette Riges Politie og Finanzer, hvilke begge henhører, til den Keyserlige Jnstruction, angaaende den nye Lovbog. 3 samme finder man iblant andet ogsaa en Ballance over den Russiske Handel siden Peter den Førstes Tid. J Aaret 1766 blev af udenlandske Vahre indført: for 40471 Rubler Leer, for 22235 R. Bouteiller, meere end for 500000 R. Fransk Viin og Brændeviin, for 30204 R. Spillekort, for 95542. R. Calmank, for 593355 Rdlr. Cochenille og Jndigo, for63000 R. Tin, for 105604 R. Engelsk Øl, for imod 40000 R. Metal=Knapper, meere end for 400000 R. Sukker, formeere end en Million Klæde, det grove Monderingsklæde til Soldaterne indberegnet, og for 236387 R. Thee, da Handelen paa China var afbrudt. Nu er Handels Ballancen meget forskjellig fra den Tid.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Paris. For noget siden havde en Soldat, en Sveitser, den Uhæld, at en af hans Kammerater i hans Nærværelse, begik et Mord, uden at han kunde afværge det, saa megen Umage han endog gav sig. Morderen blev radbrækket, og denne Sveitser dømt til Galeerne, fordi han ey havde angivet Morderen. Efterat han havde bekommet sin Dom, blev han ført til Fængselet igien, for sammesteds at forvares indtil han kunde bringes paa Galeerne. Fangemesteren, fandt saa megen Behag i hans oprigtige Mine, at han omgikkes ham fortroelig og venlig, ja endog ti sidst af MedUdenhed indrømmede ham nogen Frihed frem for andre Fanger. Jmidlertid havde han fundet Middel, i al Fald re kunne sætte sig paa fri Fod, og vilde just betiene sig deraf, da det indfaldt ham, at han derved vilde giøre Fange mesteren ulykkelig, som beviiste sig saa mild og god imod ham. Denne Tanke virkede saa stærk paa dette ærlige Menneske, at han lod sit Forsæt fare. Han aabenbarede Fangemesteren er allene sit Forehavende, men endog de Midler, hvilke han dertil havde brugt, og viiste ham det Hul, han havde gjort i Muuren. Derpaa førtes han med andre Delinqventer til Garerne, og havde saaledes opoffret sin Frihed før at være taknemmelig. Fangemesteren har bekiendtgjort denne Begivenhed, og den er selv kommen Kongen til Øre, hvilken, som formeenes, for saa ædelmodig en Handling vil benaade Sveitseren. Skue=Spil.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Paa Hof=Theatret bliver Fredagen den 17de December, ved Hans Kongelige Majestets Ankomst, opført De Forliebtes Galenskaber, Commedie i 3 Acter; Samt Serenaden, Comoedie i 1 Act, begge Stykker ere af Regnard; Jmellem samme danses en lille nye Ballet af de yngste Elever, af den Kongelige Danske Danse=Skole, hvori den unge Hr. Laurent danseer Pas de Deux med den vagste Jfr. Frolich, alt componeret af den Kongelige Hof Dansemmester Hr. Laurent. Sedlerne faaes hos Kasserer Søeborg i store Kongensgade No. 35, og ved Indgangen.
Københavns Adresseavis, 1773-12-15
Lotterie=Sager. Det Kongel. Danske Tal=Lotterie blev trukket 47de Gang i Altona Torsdagen den 9de December, under Opsigt af den Kongelige anordnede Justits=Direction, og i en stor Mængde Tilskueres Nærværelse, med de sædvanlige Ceremonier for Stadens Raadhuus. De udkomne Nummere ere: Gevinsterne blive strax udbetalt uden nogen Afkortning af de Herrer Collecteurer her i Staden, hvor igien kan behagelig indsettes til Kiøbenhavns 43de Trekning Mandagen den 20de December.