JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-04
Alle Sorter Nymodens Dame=Muffer Hatte, og Reise=Fod i Sække, faaes hos Frantz Schackert et Comp. i Odense for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-04
Got frisk Rug- og Bygfoder anviises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-04
En halvaar gammel rød Han=Skydehund, med en hvid Ring Som Halsen, en hvid Streg i Panden ned over Næsen, og en hvid Snip i Halen, er i Torsdags bortkommet ved Willestefte. De som kan tilveiebringe denne Hund, eller give Efterretning om hvor den er, ombedes imod en billig Douceur, at melde det til Eieren Jørgen kundsgaard i Willestofte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-04
Efter forlangende fra de Herrer Magistrater udi Fridericia, som Skifteforvaltere i afgangne Justitsraad og Tolder von Westens og hans derefter afdøde Enkefrues Stervboe ibidem, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Trostrupkorud Kirke under dito Sogn Ravneberg Herred og Odense Amt, her i Fyen beliggende, med Jura Patronarus et vocandi Korn og Qvæg-Tiende, tilliggende Jorde og Huuse med Fæste=Rettighed, Landgilde og Afgivter, som og alle andre Rettigheder og Herligheder i Følge Lov og Forordninger, som dertil henhøre og med rette tillige bør, stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auction udi Ravneberg. Herreds Tingstue i Odense Raadhuus 2den Gang Fredagen den 4de Decbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10 Slet efter de ved 1ste Auction fremlagte Conditioner og ellers ved Forestaaende 2den Auction kan paa Auctions=Stædet vorde bekiendtgjort. Tho ville Liebhaberne berørte Tid og Sted møde. Odense den 27de Novbr. 1795. J J. Mylius, sagtet de respective Herrer Medlemmer af Enighedsklubben U vare muntlig tilsagte at give møde sidste Torsdag Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-04
Auctions-Directeur. Maaned, mødte dog ganske faa; altsaa ombedes de herved behagelig at give Møde hos Hr. Lewelsførstkommende Løverdag Aften den 5te Decbr., Klokken 6. Contingenten, som endnu maatte restere, vilde Vedkommende behage at erlægge forinden. De som ikke give Møde, blive intet Regnskab videre forelagt at Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Odense, den 7de Decbr. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 28 Nov. Til at undersøge de Bespærringer, som af en her værende Ostindianer ere førte over den Danske Gouverneur i Ostindien, er en egen Commission anordnet i Tranquebar, der skal bestaae af Regieringsraad Lichtenstein der, Capitain Stricker, Bogholder Smith, og 2 Missionairer, der kunde vælges af de klagførende Ostindianer. Colbiørnsen, 2den Regieringsraad, der har efter Ansøgning faaet sin Afskeed, er udnævnt til Dansk General-Consul paa det gode Haabs Forbierg. - 5 Danske Skibe ere paa ny frigivne, og tillige haves Efterretning fra Engelland, at adskillige Danske Skibe, meget beskadigede af Storm, ved den engelske Kyst, ere blevne nødte til at løbe ind i adskillige engelske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Stokholm, den 24 Nov. Kongen af Danmark har ved sin Gesandt her, Greven af Bernstorff, ladet Secondchefen paa Holmen, Oberst v. Rosenstein, overgive et prægtigt Gulduhr for hans Bestræbelser i afvigte Sommer ved de Kongel. Danske Cadetters Nærværelse her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Fra Jtalien, den 18 Nov. Den engelske Escadre under Viceadmiral Parker, er med 2 Neapolitanske Krigskibe igien gaaet til Seils fra Livorno til St. Fiorenzo, og har mange til engelske Havne bestemte Skibe under sin Convoy. Greven af Provene giør sig færdig til at afreise fra Verona. Man siger, at han vil begive sig til Prindsen af Condes Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
De Franske have i Voitri, 10 Mile fra Genua, borttaget de Østerrigske Magaziner, og ogsaa i Arena adskillige Sardiniske Saltmagaziner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Skrivelse fra Basel, den 22 Nov. J forgaars Aftes sildig ankom Fyrsten af Gavry hertil, som har Commission at modtage den franske Prindsesse. Den 23de skal Prindsessen komme til det sidste franske Sted Bourg libre, en halv Miil herfra, og det samme skal skee med de franske Statsfanger Bournonville, &c., paa det østerrigske Grændsestæd, Horn kaldet, ogsaa en halv Miil herfra. Ankomsten paa degge Sider af Grændserne meldes ved Coureerer, og herfra gives Ordre, til Bortfarten paa Schweitzes neutrale Bund. Rimeligvis møde Prindsessen og de franske Fanger hinanden her i Basel. Men her bliver ingen Ophold gjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Skrivelse fra Brüssel, den 22 Nov. Municipaliteterne i de Bølgiske Provindser ere under 8000 Livres Straf i rede Penge blevne forpligtede til, ufortøvet at stille endnu 4000 Vogne, som skulle afgaae til Rhin og Mosel med Levnetsmidler, Klæder &c. til de republikanske Tropper. - Ved Østerrigernes første Fremtrængen paa Hunderyggen, vare adskillige Personer flygtede fra det Trierske til Luxemborg. Men de ere nu vendte tilbage, og man giør alle Anstalter til at forhindre de Keiserlige i at trænge videre frem. - Røverne i Skoven ved Sognes ere saa dristige, at de i adskillige Trupper lade sig see for Fæstningen Charleri. Artilleristerne maatte derfor med Kanonerne begive sig paa Voldene. Men man haaber, at Republikanerne snart skulde ydmyge dem, og ogsaa tage de fornødne Forholdsregler mod adskillige urolige Bønder, som lade sig forlyde med, at de ikke meere ville adlyde de republikanske Love, men strax slaae sig til Østerrigerne saasnart de nærme sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Adskillige Uroligheder i vort Land tilskrives især de Geistlige. Erkebiskoppen af Meccheln er paalagt en Pengestraf af 120000 Gylden i klingende Mynt, fordi han efter eget Vilkaar har indtrukket sine Tiender, som vor Regiering anslog saa høit Royalisterne her udbrede adskillige Skamskrifter mod vor Regiering, som der nu tages de fornødne Forholdsregler imod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Skrivelse fra Overrhinen, den 24 Nov. Det synes upaatvivleligt, at de Keis, ville giøre et Vinter=Feldttog, og befordre deres store Fordeele. De franske Armeers Tilstand, som hidtil have ingen Forstærkninger eller Magaziner, kommer derved vel tilpas. General Wurmser er strax, efterat Manhem var indtaget, gaaet over Rhinen, for at undsætte Clairfat, hvis Armer vender sig til Mosel, og marscherer til Trier. De Keiserlige smigre sig med snart at faae Coblenz, Colln og Bonn. Gen. Jourdan er endnu i Trier. Birsch skal alt være i de Speier, den 23 Nov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
J Gen. Pichegrus Depeche til General Jourdan, der Keiserliges Hænder. er opsnappet af de Keiserl., hedder det iblant andet: "Efterat vi saa meget som mueligt have kiempet mod en meget overlegen Magt, befinde vi os endelig bag QueichsLinier, læis Styrke visselig ikke saameget vil formere min Armees Magt, at jeg længe skal holde mig, naar jeg bliver angreben: Min Hensigt er dog her at vente Fienden."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Manheim, den 25 Nov. Grev Wurmser har den 23, da Manheim blev rømmet af de Franske, ladet Minister Oberndorf, Abde Salabert, Regieringsraad v. Amans og Secretair Schmit arrestere. Deres Papirer ere forseglede. De to første bevogtes af en Officeer, der er ansvarlig for deres Person. De andre to bevogtes af Under=Officerer. - J Gaar bleve 600 Pfalziske Gesandtere, som vare blevne i Manheim efterat denne Fæstning var indtagen, ved et Detachement ført ud fra Staden til Glacis, efterat de vare blevne afvæbnede. - Det franske og pfalziske Artillerie, som blev forefundet i Manheim, var 394 Stykker. J Dag blev siunget Te Deum for Manheims Jndtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Frankfurt, den 25 Nov. Det nærmere i Henseende til Manheims Overgivelse bestaaer i føldende: Fæstningen har uden al Jndstrænkning og Reservation maattet overgive sig Capitulationen, undertegnet af Wurmser og Montaigu, bestaaer i alt at 10 Artikler, 6 Hoved Artikler og 4 Additional-Artikler. Alle gaae ud paa det Militairiske, undtagen den 6te, hvori Montaigu forlangte at Regieringen, Magistraten og Jndvaanerne i Staden Manhem skulle paa ingen Maade kunne drages til Undersøgelse i Henseende til Capitulationen, hvorledes Staden er bragt i de Franskes Hænder; hvorpaa General Wurmsers Erkjæring var: "Denne Artikel hænger ganske af Keiserens Villie." Den franske Besætning, som er gjort til Krigsfanger, skal sendes ind i det Jnderste af de Østerrigske Lande; Den bestaaer af 4 Generaler, 389 Officerer og 9949 Soldater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Feldtmarschal Clairfars Armer er nu opbrudt fra Canen ved Frankenthal, for over Hunderyggen at trænge frem til Mosel og Coblenz. Hovedqvarteret er nu forlagt til Sprenglingen ved Kreuznoch. De Franske trække i største Hast mange Tropper sammen, for at forsvare Moselen. De Keiserl. Avantgardet staae alt paa Hunderyggen i Nærheden af de Franske, saa man seer vigtige Efterretninger i Møde. - De Franske skulle have mistet over 24000 Fangne siden Østerrigerne ere gangne over Maynen. - Clairsaits Korpe, som rykker frem til Moselen, bestaar af 30000 Mk. foruden Wartensledens &c. Det er ikke sandt, at Manhelm er paalagt en Contribution, heller ikke, at Coblenz er forladt af de Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Fra Overthinen, den 28 Nov. De Luxemborger Bønder søge at hemme de Franskes, Operationer. De fordærve Veiene, og ville intet levere i Fæstningen. Det franske ridende Artillerie skal have liidt meget. Den Manheimer Franske Garnison skal have 5 til 600 Syge. Man siger, at 200 Jndvaaner ere omkomne under Beleringen. 50 Huuse ere dog kuns afbrændte, men næsten alle Husene beskadigede af Kugler. - General Grev v. Wartensleben er med et Korps, der skal være forstærket indtil 25000 Mand, allerede rykt frem over Simmern for at giere en Bevægelse mod Tiarbach, hvorved de Franske efter Sigende skulde være tvungne til at forlade deres Leir, og marschere tilbage. Denne Greve udgiør med sit Korps Clairfaits Armees Avantgarde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Rhinstrømmen, den 28 Nov. General Pichegrus Armees Tilbagemarsch, og de andre Uheld, der ere mødte de Franske, have foraarsaget stor Giæring paa den anden Side af Rhinen. J det Trierske og Luxemborgiske glæde Jndvaanerne sig over, at Østerrigerne nærme sig; de have endog begaaet Voldsomheder mod de Franske. Central=Administrationen imellem Maas og Rhin har derfor udgivet en streng Forordning mod dem, som fornærme de republikanske Tropper. Den sidste Reqvisition af 4000 Vogne til Troppernes Fornødenhed har endnu forstørret Misfornøielsen, i Belgien. Stænderne begynde at vise sig. Chouanernes Rolle og Øiemerke i Sognes-Skoven er nu ikke meere nogen Hemmelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Wien, den 25 Nov. Armeen i Gallicien skal nu og afgaae til Rhinen. J Ungarn blive paa ny adskillige Friekorps oprettede, og alle patriotiske Jndvaaneres Jver til at fortsætte Krigen, er siden Clairfaits Seier blevet formeeret. Man smigrer sig her med, at vore Tropper snart igien ville komme i Besiddelse af Belgien
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Skrivelse fra Hannover, den 1 Dec. Det Rohanske Husarregiment er den 27 Novembarqveret ved Tielenfleth, efterat Hestene vare solgte. Natten tilforn skulle over 1000 Mk. med Heste og Montur være deserterede derfra, og 3 Compagnier endog stridt imod at lade sig indskibe, hvorfor det endog ved Leiren er kommet til blodige Optrin, hvorved adskillige Officerer, skulle være blesserede, og 4 Husarer ere blevne paa Pladsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Haag, den 28 Nov. Ved Generalstaterne have 4 Provindser, Holland, Geldern, Utrecht og Overyssel, besluttet imod 3, nemlig: Seeland, Grøningen og Friesland, at sammenkalde et National-Convent den 1 Febr. næste Aar. Der er en Commission udnævnt for at jevne de stridige Punkter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Den franske Kutter Vengeance er den 24de ankommet til Helvortslys, som paa sit Krydstog har taget 20 Engelske Skibe J Provindsen Overyssel er 134340 Siele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
De 4 Provindser Holland Urtrecht, Geldern og Overyssel, tilligemed det Hollandske Brabant og Landet Drenthe, ved hvis Majoritet Generalstaterne den 25de have decretert et N. C., der den 11 Febr. skal formeres, have fattet den faste Beslutning, at bringe dette Convent til Virkelighed, i hvad Følger der endog skulde flyde deraf i Hensigt til de 3 Provindser Seeland, Grøningen og Friesland. Disse 3 ville sigt intet National-Con rent have, om de endog derfor maa skille sig fra Forderationen; men man troer dog ikke, at det vil komme saavidt. - De oranisksindede Stiftere af adskillige Uroligheder have endelig faaet deres Straf. De vare 8, og foruden en forhen værende Soldat af Dragoner Garden, var Hatt mager Romanet den fornemste, der har gjort mange Orange Kokarder, og ført en utilladelig Correspondener. Han blev pidsket, og derpaa indsverret. Hans 18 Aars Datter skal være 5 Aar i Fængsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, d. 25 Nov. Den Kriserl. Operationsplan er forandret. Grev Clairfalt skal nu med sin hele Armee trænge frem til Neder hinen, og Wurmer derimod til Landau, for at dirigere Operationen ved Nederthinen. Pichegru staaer endnu i Egnen ved Weissenburg. - Fra Sieg indtil Neuwied have Bønderne bevæbnet sig, for at hindre de Franske at trænge frem fra denne Side. Den Keiserl. General Prindsen af Würtemberg har sit Hovedqvarteer, i Durdorf. - De Franske lade deres Magaziner i Coblenz og langs af Mosel bortføre til Metz. J Andernach er Magazinet af Mangel paa Vogne bleven auctioneret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Avisen her indeholder følgende Rygter: "General Jourdans Armee er overmaade misfornøiet siden dens Tilbagemarsch, og adskillige Korps forlange at vende tilbage til Frankerige. Pichegrus Armee har og tabt Modet. Den almindelige Meening hersker hos den, at alle Operationerne siden den 15 Septbr. ere foretagne mod denne Generals Villie. Merlin fra Thionville skal i 2 Maaneder være Skyld i al Uheldet. Vist er det, at de Franskes Tab er umaadelig stort, naar man betæn ter, hvormeget Rhin= og Moselarmeen har tabt af ond artige Sygdomme i Aug og Sept. For Maynz og Man him have de, de Fangne deri indbegrebne, vist tabt 220000 Md., og hvormange have de ikke mistet paa deres besværlige Tilbagemarsch fra Pfriem indtil Queich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Fra Overthinen meldes: Det Franske ridende Artillerie skal ganske oprykkes. Officerernes og de Gemenes Misfornøielse er meget stor. De forlange Fred, og ønske at vende hiem. De lade sig ikke meer opholde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Skrivelse fra Lüttich, den 24 November. Denne Stads Municipalitet har gjort Forskud af den Contribution af 50000 Livres i rede Penge, som er fordret af de Franske, og sendt til Aachen. Det søger nu igjen at faae Pengene hos Jndvaanerne, og maa betiene sig af strænge Midler dertil. De sidste have meget besværet sig derover hos de Franske Repræsentanter. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
En anseelig Deel af den franske Nordarmee, som er endnu i Departementerne af Belgien, har faaet Ordre, at marschere til Rhinen. Den samtlige Maas- og Sambrearmee er og i Bevægelse. De fleeste Divisioner, som holde den venstre Rhinbred belat, forandre deres Stilling, og man troer, at de vilde sætte sig fast bag Noselen, og foreene sig med den venstre Fløi af Sambre og Maasarmeen, hvorved en Side af Lothringen bliver bedækket, hvor man formoder et Jndfald af Østerrigerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
General Jourdans Armee angives for 70000 Mand. Under ham commandere Generalerne Marceau, Porcet, Bernadotte, Championnet og Grenier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Thorn, den 25 Nov. Det Stykke af Polen og Litthauen, som nu falder til Preussen, regnes paa 800 Qvadratmile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Skrivelse fra den Polske Grændse, d. 28 Nov. Arveprindsessen af Sachsen-Coburg er med sine to Prindsessedøttre reist tilbage fra Petersborg til Tydskland, og har alt den 21de passeret Mitau. De ere overøste med særdeles Keiserl. Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Madrit, den 26 Octbr. Efter Breve fra Cadix af 20 huj. ligger den franske Escadre under Skibscaptaine Richery, der for kort siden tog saa mange Skibe fra Engellænderne, endnu der for Anker. Den bestaaer foruden Flagskibet Jupiter paa 74 Kan. af 5 Orlogskibe fra 80 til 74 Kan. og 7 Fregatter paa 40 Kan. Den 18 ankom der lykkelig fra Vera Crux et Kongel. Skib med 7 Mill. Piastre omBord af Guld og Sølv, hvoraf 4 Mill. høre Kongen til, og 3 Kiøbmandsstanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Paris, den 20 Nov. J Naney have i Begyndelsen af denne Maaned om Aftenen, 5 Fruentimmer bevæbnede med Pistoler og Dolke brudt ind i en Kiøbmands Huus, ved Navn Larose; de forlangte Levnetsmidler og Sæbe, af en Pige, som kom dem først i Møde. Da hun i Angesten raabte om Hielp, igiennemborede de hende, kastede hende hen opbrøde Skriverbordet, og toge 2000500 Livres i Assignater med sig. Man er paa Spor efter Gierningsmændene. De Fangnes Tal her beløber sig nu til over 2000, omendskiønt mange hidtil ere satte i Frihed. Den franske Gesandt i Venedig har, som man siger, faaet Commission at andrage om at skaffe Greven af Lille (Ludvig 18.) ud af Republikens Gebeet. Et af de dristigste Pariser Blade fordrer lydelig Constitutionen af 1793 tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Den 16. er man her blevet en Commet var paa Observatorio i en halv Time. Vore Republikaner smigre sig med, at Royalisternes Glæde vil ikke vare længe, og at vore Armeer, enten om kort eller lang Tid med des gynseligere Magt ville igien trænge ind i Tydskland. Calais har man visiteret en Paketbaad, der var bestemt til Dover, og fandt iblant andet en Mængde Harer, deri. Man aabnede Bugen paa een af disse Dyr, den var fyldt med Guld og Sølv. J 3 andre fandt man 206 Breve. Til Dunkirchen og Ostende er i kort Tid 20000 Centner Korn indført. Vel tales her om Ludvig 16 Datters, Udvexling, men naar og hvoriedes Prindsessen skal føres herfra, tier man endnu med. Krigsministeren har pludselig kaldet alle Officererne til Armeerne, og befalet dem at forlade Paris inden 2 Dage, under Straf af at ansees som afsatte. De reise ogsaa virkelig alle bort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Specirs-Coursen, den 4 Decbr. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 pr. Cento. Vacance, Herredsfogedembedet i Øster- og Vester=Han-Herred i Aalborg Stift, hvoraf svares 100 Rdlr. aarlig til Formanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Døbt. Odense d. 28 Nov. Hr. Tobaksfabrikør Ørnstrups Datter, Margrete Kirstine, Fadd. Frue Kammerraadinde Holm, Mad. Holmsted, Hr. Prof. Seydlitz, Hr. Kiøbmand Gottschalck, Hr. Kiøbmand Bang, Hr. Krag, Eier af Munk Mølle. Den 30te : Skomagermester J. C. Withs Datter, Henriette, Fadd. Jfr. Friis fra Herrested, Jfr. C. Seidelin, Hr. Prof. Seydlitz, Hr. Pastor Friis fra Herrested, Bogtrykker Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Avertissements. dag opføres Lystspillet den døve Elsker og Balletten det portugisiske Jødebryllup. F. Heusser. Da jeg har indrettet mit Parterre saaledes: at det kan op skrues lige med Theatret, og derved dannes til en meget rummelig Dandsesahl, saa er jeg finde, efter adskilliges Forlangende at opvarte med et publique Bal Onsdagen den 16 Decbr. førstkommende. Hvortil altsaa det respective Publicum herved ærbødigst indbydes. Billetterne ere at faae i min Boepæl ved Komediehuset a 4 Mk. pro Person, og ved Ballet opvartes med Refrachements i den til Komediehuset stødende store Bygnings Værelser, for billig Betaling ; og skulde et Selskab af 4 eller flere Personer forlange varm Spise i et af Sideværelserne, kan ogsaa dermed opvartes, naar det behagelig forlanges Dagen forud. - For Tilskuere i Logerne koster Entreen 2 Mk. pro Persona. Balsahlen aabnes Kl. 6. Odense den 6te Decbr. 1795. F. Heusser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Ja den i Augusti Maaned ved den Altonaer Mercur bekiendtgjorte Bog, angaaende Egerdyrkningen tilligemed alt hvad dertil henhører, kan formedelst en viis indløben Omstændighed, de tydske Exemplarer ikke blive færdige førend Januari Maaneds Udgang 1796, og de danske ikke for Mai Maaneds næstefter saa vil jeg ikke undlade at melde dette til behagelig Efterretning for mine høistærede Venner og Befordrere af min Bog. Tillige bekiendtgiøres, at jeg endnu til December Maaneds Udgang antager herpaa for hvert Exemplar saavel i det danske som tydske Sprog, efter Forlangende, den eengang bestemte Prænumerationspriis 4 Rd.; men den, som ikke prænumererer, maa siden betale 5 Rd. Jeg vil ogsaa, saasnart disse Bøger blive færdige, lade bekiendtgiøre i Aviserne, hvor de ere at faae for5 Rd. - Vidtløftig at røse denne Bog holder jeg for unyttig og overflødig; thi jeg er fuldkommen overbeviist om, at enhver Læse ikke allene vil læse den med megen Fornøielse, men at ogsaa enhver Huusholder og fornemmelig Landmanden deraf kan lære meget vigtige og betydelige Fordeele, og at det visselig ikke vil fortryde nogen at have udgivet sine Penge derfor. Det er vel sandt, at der ere allerede mange Boger skrevne om Agerdyrkningen; men at et saa fuldstændigt og udførligt, og næsten for enhver Stand, nyttigt Verk hidindtil endnu ikke er kommet fra Trykken, forsikrer underskrevne med fuldkommen Vished. Fridericia den 4 Decbr. 1795. Jochim Detlev Wittmack.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Underskrevne bekiendtgiør hermed ærbødigst: at honette Rei de sende hos mig kan blive opvartede med godt Logie, Senge, Spise= og Drikkevarer, og forsikrer, at enhver paa det bedste og billigste skal blive betient. Ogsaa kan faaes et ganske fortreffeligt Hostepulver for Heste Dette helbreder paa en lemfældig og hastig Maade Hestene for den saakaldte Hoste, og giver dem meget Appetit til at æde og conserverer dem ved det sværeste Arbeide, ved maadelig Forring og holder dem stedse muntre og i god Stand. Pundet koster 1 Rd., og det sælges ogsaa hele, halve og fierdings Pund, forseglet med mit Segl. Med hver Portion Pulver giver jeg en trykt Seddel om sammes Brug, paa Tydsk eller Dansk, ligesom det bliver forlangt, og indestaaer for at dette Pulver er en stor Velgierning for Hestene, Fridericia den 4 Decbr. 1795. Jochum Detter WittmaNaar Morges er i Korsgaden fundet et raselet eller Fruentimmer Armbaand med fine Staalperser og et smuStaalspænde, som anvises fra Ad ssecompoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-07
Efter forlangende fra de Herrer Magistrater udi Fridericia, & som Skifteforvaltere i afgangne Justitsraad og Tolder vor Westens og hans derefter afdøde Enkefrues Stervboe ibidem, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Trøstrupkorup Kirke under dito Sogn Ravneberg Herred og Odense Amt her i Fyen beliggende med Jura Patronatus er vocandi Korn og Qvæg-Tiende, tilliggende Jorde og Huuse med Fæne Rettighed, Landgilde og Afgivter, som og alle andre Rettigheder og Herligheder i Fol Lov og Forordninger, som dertil henhøre og med rette tillige bør, stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auction udi Ravneberg, Herreds Tingstue i Odense Raadhuus 3die Gang Fredagen det 11 Dec. førstk. om Formiddagen Kl. 10 Slet efter de ved 1ste og 2den Auction fremlagte Conditioner og ellers ved forestaaende 3die Auction kan paa Auctions=Stædet vorde bekiendtgjort. The ville Liebhaberne berorte Tid og Sted møde. Odense den 4de Decbr. 1795. J. J. Myllus. Auctions-Directeur.