JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
- Den paa europæisk Viis organiserede Tyrkehær angives for 60 Batailloner Jnfanterie hver paa 1000 Mand, og 35 Escadroner Cavallerie, hver paa 150 Md.; den udisciplinerede Magt er umulig at kunne beregne, men anslaaes til et Par hundredtusinde Mand. Der ere sex europæiske Exerceermestere ansatte ved den tyrkiske Armee: Kalosso ved Cavalleriet, Gaillard, Righini og Barras ved Infanteriet, Rizi ved det ridende Artillerie, og N. .... ved Fod=Artilleriet. Den tyrkiske Armee ved Erzerum skal være 60,000 Md. stærk, og 16,000 Md. er underveis dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Tyrkiet og Nordamerika. De nordamerikanske Agenters Underhandlinger med Porten om fri Se lads paa Sortehavet og en tyrkisk Øes Overdragelse i Middelhavet, ere blevne afviste, for - som det hedder fra Constantinopel - ikke at støde en anden Sømagt (hvis Venskab den maaskee agter at sætte paa en anden Prøve).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Nu siges, at de nordamerikanske Fristater ville søge at formaae den græske Regjering til at overlade en saadan Stapelplads for deres Handel i Middelhavet, hvorved den, foruden andre Fordele, kunde haabe at faae en mægtig Allieret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Rusland. D. M. Keiseren og Keiserinden vilde reise fra St. Petersborg den 7de Mai, holde deres Jndtog i Warschau den 15de, og lade sig krone den 24de. Derefter vil Keiseren begive sig til Schlesien, hvor han i Nærheden af den polske Grændse, vil træffe sammen med sin Svigerfader, Kongen af Preussen. Keiseren af Rusland reiser derpaa til Fyrstendømmerne. J Petersborg gik det Rygte, at Kronprindsen af Sverrig, vilde bivaane Kronningen. J Kronstadt gjøres uhyre Skibsudrustninger, og der taltes om en ny Matros udskrivning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Portugal. Over i 3 Maaneder har der været underhandlet mellem Europas fem Hovedmagter om hvad der skal gjøres ved Portugal. Nu er der bleven sendt D. Miguel det Ultimatum, at hvis han vil frasige sig den portugisiske Krone, skal der sikres ham personlig Frihed, saa at han med sin Privatformue kan leve hvor han vil udenfor den pyrenæiske Halvøe. Men forkaster har dette Forslag, da skal en engelske fransk Expedition tving, ham dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Frankrige. Paa Børsen i Paris var den 1ste og 2den Mai stor Bevægelse, og Statspapirerne faldt anseeligt. Der forsikres, at en stor tydsk Monarks Reise til Aachen staaer i Forbindelse med de vigtigste Anliggender i den europæiske Politik, og at hiint Sted er udsee til en Sammenkomst med Frankrigs Konge. Hertuger af Chartres skulde den 4de Mai reise til London, hvorden franske Ambassadeur, Fyrsten af Polignae, var bleven rørt af et Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Engelland gjøres store Forberedelser til en Søe krig, og at Admiralitetet har indkaldet alle de paa halv Gage staaende Søeofficerer. Endeel store Bankørhuse, ere blevne forberedte paa et Laan som den engelske Regjering muligt kunde behøve. Ogsaa har man det mærkelige Rygte, at Wellington vil nedlægge sin Ministerpost og atter paatage sig Armeens Overkommando. Grev Grev nævnes allerede som hans Eftermand. Samme Blad (the Courrier) fortæller, at den med Dampskibet Jolisse afreiste Capt. Hanchett er bleven udnævnt til Admiral i den tyrkiske Marine. Lord Cochrane har skrevet til sin Broder, at han reiser til Odessa for at modtage Kommanden over den russiske Flaade i Sortehavet, som har faaet meget betydelige Forstærkninger. Til Plymouth var der kommet Ordre fra Admiralitetet, at 4 Linieskibe og 4 Fregatten skulde holde sig beredte til at løbe ud paa første Vink. En Snees svære Transportskibe vare komne til Cork forat tage Tropper ind. J Stadens Omegn laae 5 Fod- og 2 Rytterregimenter. Om deres Bestemmelse haves kun Formodninger. Ogsaa de engelske Aviser begynde at yttre sig meget krigerske, som f. Ex. at det brittiske Rabinets Omhu for de andre europæiske Staters, Uafhængighed, og dets Selvopholdelse, byder det som Pligt, at modsætte sig enhver Forstørrelse af Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Blandinger. Til Dagens Vidunderligheder kan regnes en Krigserklæring mod Huset Rothschild af den engelske Bank, fordi det har brudt sin Forpligtelse til, ikke at udføre mere end een Million i Guld til Rusland, og sendt flere Millioner. Banken har begyndt sine Forpostfægtninger med, ikke at ville discontere de Rothschildske Vexler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Keiseren af Ruslands nys omtalte Ultimatum til Engelland, skal gaae ud paa: at han for 3die og sidste Gang erklærer, ikke at ville tillade nogen Mellemkomst i sine egne Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Det har meest været engelske Skibe som det var lykkedes at undgaae den russiske Blokade og slippe ind til Constantinopel med Levnetsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Fra Livorno have flere engelske Officerer indskibet sig for at træde i tyrkisk Tjeneste under en Admiral som ventes fra London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Metropoliten Gregorius i Bucharest er bleven fængslet og ført til Hovedqvarteret, da han beskyldtes for hemmelig Korrespondents med en tyrkisk Feltherre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
J Wallakiet har man alt længe maattet bruge Boghvede til Hestefoder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Blandt de russiske Krigsførringsmidler har man og saa Høepresser, for at kunne medbringe denne vigtige Fornødenhed i saa snevert Rum som muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Oberst Fabrier har duelleret med den græske GeneralPerdikkass, som fik et Skud i Brystet, dog ikke dødeligt. hidtil i Herlighed og Glæde i Odessa. Det var kun en af hans Secretairer som var død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
J Engelland optager man nu den tyrkiske Skik, at anbringe Sporen paa Stigbøilen istedetfor paa Hælen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
De preussiske Officerer: Major Staff og Capt. Panzer, ere afreiste til det russiske Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Den 30 April afmarscherede Uhlan=Regimentet Erkehertug Carl fra Wien til Groswardein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Kornpriserne begynde at stige stærkt i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Den preussiske Regjering har funden sig beføiet til at anerkjende de sydamerikanske Fristater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
J Nürnberg har man allerede havt 15 til 18 Graders Varme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
J Hamborg udbrød mellem 15de og 30te April 5 Bankerotter, tilsammen paa circa 60,000 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Fædrelandet. Rhvn, den 12te Mai. Smerteligen er den rene Glæde bleven forstyrret, hvortil Kongehuset nylig tilligemed Landet saa forhaabningsfuldt hengav sig. En brat og uforudseet Død har af de kjærligste Forældres Arme udreven Hs. Durchlauchtighed Prindsesse Caroline Frederike af Hessen, og har fyldt Kongehuset med dyb Sorg. Af Vaarens Skjød fremvoxte Cypressen, førend Myrten grønnedes. Med den Kongelige Familie sørger Landet, thi i femte Frederiks Ætling slog Lovises Hjerte; men derfor skal Erindringen om Prindsessens blide Elskværdighed, fordringsløse Beskedenhed, og lyse Aand længe overleve det Støv, som Kongehusets Taarer nu væde. (Statst.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Hs. Durchl. Prindsesse Caroline Frederike, Marie Wilhelmine Juliane (Datter af Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Charlotte og Hs. høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessen) døde i Søndags Eftermiddag mellem Kl. 6 og 7, i den unge Alder af 17 Aar og ikke fuldt 9 Maaneder, af et pludseligt og heftigt Sygdoms-Anfald, der begyndte om Løverdagaften. Endskjøndt Sygdommen tiltog opad Dagen, nærede dog Enhver det bedste Haab, indtil Døden, blid og stille, tillukkede den unge elskværdige Fyrstindes, endnu af ingen Kummer formørkede Øie. Enhver Fader og Moder vil føle den Smerte, de høie Forældre ere beskikkede ved at miste et kjært til skjønne Fremtidsforhaabninger fast knyttet Barn. Deres Majestæter og den hele øvrige høikongl. Familie har med den inderligste Deeltagelse søgt at trøste de bedrøvede Forældre. J Morgen, anlægger Hoffet Sorg for den Afdøde, som vedvarer i 4 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
I Dag afreiste Hs. D. Prindsen af Palozolo herfra med Dampskibet Caledonia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
J Løverdags blev det nye Original-Drama Greven af Esser, anden Gang opført. Siden hiin i vort Theaters Annaler mærkværdige Aften da Baggesens Trylleharpe gaves, har man neppe seet en heftigere og stærkere yttret Partiekamp om noget Stykke. Næsten under hele Forestillingen udtalte Meningsforskjelligheden sig, idet sjeldent nogen bifaldsyttring, selv ved den fortrinligste Fremstilling, gik forbi uden Hyssen. Saagodtsom Jngen af de Spillende, selv ikke de i Hovedrollerne optrædende udmærkede Fremstillere: Hr. Nielsen, Jfr. Jørgensen og Md. Wexschall undgik denne Skjebne, og kun et Par Gange høstede den Førstnævnte, ved et Mesterspil, som man end ikke har seet overtruffet i denne Kunstners ypperste Fremstillinger, et aldeles udeelt stormende bifald af begge Partier. Medens denne Aftens Klappere benyttede enhver Anledning til at yttre deres Mening ved Applaus og Bravoraab, udtalte Modpartiet sig flere Gange ved ironiske bifaldsyttringer, som efterfulgtes af stærk Hyssen, ja ved Latter og Dacapo Raab. Fra de Rollehavendes Side blev anvendt al Anstrængelse af Talent og Flid, og for ei at udsætte Opførelsen havde Jfr. Nissen og Hr. Holst endog paa en usædvanlig kort Tid (den Sidstnævnte fra samme Dags Formiddag) indstuderet tvende ei ubetydelige Partier; hvilket Offer de Utilfredse denne Aften saa lidet paaskjønnede, at den førstnævnte Skuespillerinde endog hvergang hun forlod Scenen ledsagedes af Mishagsyttringer. Efter Stykkets Slutning fortsattes naturligviis Kampen paa det stærkeste, i det paa den ene Side en stor Mængde Piber med deres gjennemtrængende Lyd, og paa den anden Klap og Bravoraab, der forstærkedes ved nogle fra Galleriet lydende Skibsraabere, søgte at bringe Stykkets Skjæbne til Afgjørelse, og selve Gongongens Slag og den derhos paabudne Stilhed formaaede kun med Møie at bringe de saa ivrigt stridende Partier til at tie. (Khvp., Jgaar foreviste Hestehandler Fohrmann paa Ridebanen ved Christiansborg for den franske Minister, et smukt Spand brune Heste, hvoraf især Forløberne udmærkede sig. Der forlangtes 1000 Rbd. for dem. Disse Heste ere nylig hidbragte fra Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Den herfra afgaaede Vestindiefarer: Kongen af Danmark, Capt. Rosing, er den 29de April kommet paa Grund 6 Mile fra Dunkerque, og sjunket i dybt Vand. Folkene og Passagererne ere frelste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Horsens, den 12te Mai. Glæden, som nu atter paa ny hæver sin Jubelrøst i Danmarks lykkelige Vange, flettede i Forgaars ogsaa her en ædel Blomst i Kjærlighedens store uvisnelige Krands, der omslunger det kjære elskede Kongehuus. Forlovelsen mellem D. K. H. Kronprindsesse Caroline og Prinds Frederik Ferdinand festligholdtes i Klubben Foreningen ved et stort Diner, som bivaanedes saavel af Byens som Omegnens Honoratiores, hvoriblandt ogsaa Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerjunker Amtmand v. Urne og Hs. Velbaarenhed Hr. Baron og Amtsforvalter v. Guldencrone fra Skanderborg. Over Bordet blev en skjøn af Hr. Pastor Bahle forfattet Sang afsjunget, hvorpaa de varmeste Ønsker opstege for de høie Forlovede og Kongehuset. Glædesfesten høitideligholdtes ligeledes hos Hs. H. Prindsesse Charlotte Frederike ved et glimrende Souper og Bal, og det behagede Hs. Hyd. Selv at udbringe de høie Forlovedes og Kongehusets Skaal, som med jublende Røst besvaredes af de forsamlede Gjæster. (Sk. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Ved den 1131 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere: 40. 36. 6. 50. 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 12te Mai 1829. Hamb. 2 M. a vista 206. Species 209. 12 Rbmk. 8 1/2 s. Norske Speciessedler 150 ½ a 151 Rbd. Sedler. 4 pCt. Kgl. Obl. 1. R. 88 a 88 1/2 i Sedler, dito 85 1/2 a 85 3/4. i B. National-Bank-Obl. (2 Fbr. 1820) 102 1/2 r. S. a 107 i Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Reisende fra Aarhuus til Calundborg. Fru Grevinde Holstein, Fru Kammerherrinde v. Rosenern med Datter og Tjener, Ritmester v. Rosenørn med Familie, Forpagter Walther med Familie, Pastor Sophus, satte, Jfr. Hoch, Jfr. Christiane Meyer, Kbm. Karmark, Contoirist Bjørn, Procurator Juul, Handelsbr. Kalsbøll, Komd. Bolt, Fuldmægtig Hellesen, Handskemagersv. Svane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Fredericia til Kjøbenhavn: Fru Justitsraadinde Bruun med 2 Døttre, Handelsfuldmægtig Halkiær, H. Hall, Garvermester C. Wulff, JsaaGlückstad, Justitsr. Schrader med Tjener, Lars C. Pedersen, Gaardmand Mathias Andersen med Datter, Klædefabrikeur Jsaac Koch, Komd. P. Glud, N. L. Woldemar. Fra Aarhuus til Kjøbenhavn. Cancellieraad Lanng med Søn, Student Schousboe, Fuldmægtig Nyegaard, Fru Geheimeconferentsraadinde Güldencrone, Frøken Hoff, Student Vildenrath, Studiosus, pharm. Reddelien, Lieutn. v. Lichtenstein, Skibscapt. Wils, Krigsraad Theil, Handelslærling N. C. Kaas, Studens N. C. Boetmann, Student Fulling, Jfr. Mathiassen, Snedkersv. Theilgaard, Madame Nørgaard, Jens Nølev, Mad. Sommer med Barn, Typograph Bay, Joh. Rulffes, J. Jacobsen, Hansine Hansdatter, Garver C. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Bekjendtgjørelser. Den til den 18de Mai næstk. over Niels Sørensen Kandes Gaard m.v. i Sorring, publicerede Auction, vorder herved aflyst. Skanderborg, d. 12 Mai 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Førstkommende Søndag Kl. 6 1/2 afholdes Prøve, Dandsning for mine Elever. De ærede Forældres Nærværelse udbedes. Mine Velyndere og Dandsens Venner vil sees med Fornøielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
J Octobers Slutning begyndes et nyt Cursus, hvortil jeg anbefaler mig. A. Scavenius. Die zarten Gemüther, denen die offentliche Verhandlung von Privatgeschaften ein Aergernis ist (sowie diejenigen, welche durch misbilligendes Kopfschütteln einen sonnenhellen Strahl von Sanftmuth und Herzensguteauf ihren Character und Denkungsart werfen) ersuchesich, dieses argerliche Avertissement ungelesen zu lassen: Da Hr. George Smith in Gyllingnæss, mir meine, ihm geleistete Caution, gros 1050 Mk. Schl. H. Cour. vorenthalt; - da er mit einen grosen Theil meines Gehaltes nicht auszahlt; - da er mich durch diese Weigerung zu einem langeren kostbaren Aufenthalt hier im Lande nothigt - und da er dennoch, meiner wiederholten Anforderung ohngeachtet, min nicht die Grunde seines sonderbaren Benehmens an gegeben har: so fordere ich hu - den Herrn George Smith - hiemittelst offentlich auf (da ich nicht Luft haabe, mich mit ihm in einen weitschweisigen Prozes zu verwickeln) mir offentlich seine vermeinten Beschwerden und seine etwanigen Vorwürfe mitzuthellen, damit ich mich offentlich verantworten könne; indem ich nicht geneigt hin, durch den Herrn George Smith, dessen Ruf und Credit genugsam bekannt sind, den Meinigen aufs Spiel zu seetzen. - Hieber bemerke ich zugleich, das ich meine Person als Landeskindbey der beykommen den Behorde legitimirt habe. Wennich dem sogenannten Stapleton bewiesen habe, das er so egentlich kein Stapleton ist; - menn ich ihm bewies, das er mich mit einem Knotenstock uberfallen har, und das ich mich meiner Haut habe wehren mussen (welches er mit dach nicht verargen kann, da ihm die Seinige lied ist) so sind das und manches Andere Thatsachen, die im Grunde den Herrn, George Smith nichts angehen, und qua Schwiegervater hatte er kein Zuckerbrodt austheilen, sonderne die Ruthe geben sollen! Ueder gnaadige Frau rede ich hier gar nicht: der Ruf einer Dame ist nie besser, als wenn ihrer gar nicht offentlich erwahnt wird! - Wenn nun Herr George Smith, statt billigerweise mich zufrieden zu stellen, und Robert Stapleton, statt umzulenken, - mit einem Avertissement hervorkommen sollten, welches die Eis=Probe uberlegter Beschönigung in Aarhuusbestanden har: sosoll meine im Feuer gelauterte Antwort der Wahrheit und des gekrankten Chrgefühls, dem geehrten Publikum die Augen offnen, und mit Verachtung jedes Opfers sey diesem die Entscheldung, uberlassen. August Flor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Heglede Hørblaar bekommes hos Peder Larsen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-15
Paa Søndag prædiker Hr. Catechet Steenberg til Aftensang i Frue Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Blanding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Den russiske Flaade bestaaer for Tiden i Middelhavet af 8 Linieskibe, 7 Fregatter, 1 Korvet og 4 Brig, ger, i Alt med 1002 Kanoner, og paa Sortehavet af 9. Linieskibe, 5 Fregatter og 28 mindre Krigskibe, i Alt med 1550 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Preussiske Aviser ville vide, at det er Tyrkernes Forsæt, at ødelægge Alting, hvis de maa trække sig tilbage. Det er jorigtignok deres gamle Viis, men dennegang skal Ødelæggelsen gaae planmæssig til, da en tydsk Officeer, skal forestaae dette Brandsystem, for i Nødsfald at dække Tilbagetoget. En sørgelig Udsigt for Bulgariens og Rumeliens Jndvaanere! Gandske nylig er til Guadeloupe indtruffet en engelsk Krigs-Korvette, hvis Reklamation er af stor Vigtighed. Det gielder og Udøvelsen af Tractaten imod Negerhandelen. Sagen er følgende: Et Slaveskib blev i rum Sø taget af en engelsk Fregat, der satte en Prisemester, omtrent 15 Engellændere og 10 frie Sorte i brittisk Tjeneste, ombord paa det, for at bringe Skib og Negerladning i Havn. Efter at de havde seilet i nogle Dage, gjorde de krigsfangne Franskmænd Opstand, og fik Bug med den engelske Besætning, som de satte i Land paa Dominika, og seilede derpaa til Guadeloupe, hvor det solgte Negerladningen tilligemed de 10 sorte frie engelske Undersaatter. Man er nysgjerrig efter at erfare, hvorledes det franske og brittiske Kabinet ville afgjøre denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Silkevæverne i Engellands Fabrikstæder ere nu ved Hunger og Mangel bragte saavidt at de have gjort Oprør. J Macciesfjeld drage de i tusindviis omkring og slaae Maskinerne istykker. Over 10,000 Mand, Qvinder og Børn forsamlede sig den 4 Mai i Harestreetfjelds, og om Natten bleve 31 Maskiner ødelagte, Hr. Broklehursks uhyre vidtløftige Fabrikbygning nedrevet, og en overordentlig Mængde Silkevare opbrændt. J Dag - skrives fra London den 5te Mai - er Menneskemassen endnu større, Stumper og Stykker af kostbare Maskiner slæbes igjennem Gaderne for at kastes udi Havet, og man venter hvert Øieblik at der vil rykke Tropper ud for at skaffe Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
J Londoneravisen Times's Børs-Efterretninger fortælles nu Sagens Sammenhæng imellem Rothschild, og Banken, saaledes: Da den første Allarm opstod over Guld=Udførselen til Korn-Jndførslernes Dækning, blev Hr. v. R. indbuden til en Sammenkomst med Bankens Directeurer og forespurgt, hvormeget Guld han vel troede, dertil vilde blive sendt ud af Landet. Han svarte, at Omstændighederne vare for indviklede til at kunne bestemme det saa nøie, men han meente en Million Pd. Sterling. Denne Million i Sovereigns saae man nu rolig forsvinde, men da ogsaa den anden og tredie gik med, og der intet Tegn var til at det vilde ophøre dermed saa bleve Bankherrerne vrede, og udbrøde i haarde Ord mod den Gentleman som de havde anseet for en Prophet, men som, skjøndt af en Nation som har frembragt mange af disse, dog ingenlunde havde gjort Fordring paa selv at være det; de beskyldte ham ligefrem, at han forsætlig havde vildledt dem, og erklærte sluttelig: de vilde herefter ikke meere discontere hans Vexler. Da reiste sig Hr. Rothschild, den Mand som har Millioner liggende i sine Kister, hans Øine sprudede Jld, og i sin Forbittrelse udbrød han: "Hvad, Jkke discontere mine Vexler, J skulle aldrig blive værdige dertil! Veed De, Herre, (til Bankpræsidenten) hvem jeg er, At jeg er preussisk Baron, og østerrigsk Baron, og brasiliansk Marqvis, og at jeg er Rothschild, og at jeg har hundredtusind Pd. om Aaret i Jndtægt - og at jeg bryder mig ikke saameget som saa Enepsende med Fingrene) om Jer Allesammen!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Churfyrsten af Hessen har udnævnt Geheime-Finantsraad Baron N. M. von Rothschild i Londen til Commandeur, og Finantsraad Baron A. von Rothschild junior til Ridder af den gyldne Løve-Orden. Ved en Cour hos Kongen af Engelland den 27de April vare alle Damerne klædte i indenlandske Fabrikater, (Et Exempel for Fastlandet, som Engellænderne vildevære ilde tjent med).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
En Slagter af uhyre Omfang kom for nylig ind til Chirurgen Hr. Carle ved St. Bartholomæus=Hospitalet i London og sagde, at han havde besluttet at testamentere sit Legeme til Hospitalet, for at disseceres, og vilde nu i Forveien anmelde det, for at der ikke siden skulde lægges hindringer iveien for hans Hensigter. Hr. Carle, der ikke vidste, om det var Alvor eller Spøg, svarte i en skjæmtende Tone, at dette sandsynligviis var et af de stærkeste og fedeste Legater, Hospitalet nogensinde havde faaet, hvorpaa Slagteren gandske alvorlig svarte: Vel muligt; men jeg ønsker at modarbeide den almindelige Fordom, man har imod Menneskenes Dissection, naar man ere døde." Da Hr. Carle saae, at det var Mandens Alvor, saa spurgte han ham, om han havde Kon eller Venner, da disse maaskee ikke vare tilfreds dermed, og man dog ved et saa usædvanligt Tilbud maatte raadføre sig med dem, hvorpaa Slagteren gjensvarte: "Hvad det angaaer, saa har jeg bragt min Gamle i Knibe: jeg har i mit Testamente overladt hende Valget, om hun vil have mit Legeme eller mine Penge: tager hun mig, saa faaer Hospitalet Pengene, saa man nok ikke kan tvivle om, hvad Vending Sagen tager." Hr. Carle bad ham, nu, ifald det var ham ligegyldigt, da at døe om Vinteren, da det om Sommeren vilde falde vanskeligt at behandle et saa stort Præparat; men i ethvert Tilfælde skulde hans Beenrad opbevares og hans Navn hæderlige omtales i Hospitalets Aarbøger. Med denne Forsikring begav sig den videnskabeligtsindede Slagter bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Ved Glasgow har man stiaalet en gammel Kone, som laae af en ulægelig Sygdom, ud af sin Seng - formodentlig til Anatomiens Brug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Fra London føres Klage over, at snart alle Fiske i Themsen ere uddøde som en følge af den uhyre Mængde Giftstof, der udstrømmer fra de mange Gas Værksteder. Forhen fandt henved 5000 Fiskere her deres Brød, og kunde ofte paa een Dag bringe 50,000 Fiske, til Torv. De kostelige Lax, hvoraf her aarlig fange des 6000, ere ogsaa reent forsvundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
J en Postvogn, som gik fra Nederlandene ind over den franske Nordgrændse, sad en ung Pige, som lidt foraabenhjertigen fortalte sine Medreisende: at hun havde medbragt en Veninde et Kniplingsstør, men forstukket det under sit Snørliv, hvor hun haabede, ingen Toldbetjent vilde søge det. Ankommen ved Toldstedet, mærkede Selskabet, at en korpulent Mand listede sig fra Vognen ind paa Toldkammeret, og strax derpaa kom en vel underrettet Visitør og forlangte, at hiin unge Dame skulde stige af Vognen, og lade sig undersøge af hans Kone. Det skeete, og Sløret blev rigtignok fundet og konfiskeret. Da Kjørselen igjen var begyndt, kunde Pigen ikke bare sig for at yttre: at hun havde den tykke Mand mistænkt som Angiver, og baade hun og flere af Vognselskabet gave ham temmelig drøie Spidser, hvilke han taalte med rolig Trods. Men saasnart de vare af Vognen ved næste Skifte, treen han hen til hende, og sagde: "Mine Klæder ere udstoppede med Kniplinger af 80,000 Frankers Værdi, jeg angav derfor Dem, for at vælte Mistanken af mig, og brænde mig selv hvid; men saasnart jeg faaer expectoreret mig, skal De faae et meget smukkere Slør for det tagne." Og det fik hun ogsaa Blandt de Reisende som omkom med Deligencen den væltede ned i Antwerpens Stadsgrav, var endvidere to reisende Kjøbmænd og en engelsk Diplomat. De 5 som sad uden paa Karethen kom ingen Skade til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-16
Det musikalske Samfund i Paris for klassisk Composition udgiver for Aaret 1830 et musikalsk Lexikon.