JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
J Leipz. Liter. Zeit. No. 146 for d. A. recenseres det 25de, 26de og 27de Hefte af Flora Danica. J Jndledningen siger Rec. "Den uforstyrrede Fortsættelse af denne Danmarks Flora er et talende Beviis paa Nationens Virksomhed og Deeltagelse, og Kongens Gavmildhed, som er vant til at gjøre saa overordentlig meget for Videnskaberne og Underviisningsanstalterne. Efter Vahls Død blev Fortsættelsen af Flora overdraget den fortjente Hornemann, og man seer, at denne ikke allene fortsætter Værket i lige Fuldkommenhed, men endog stedse skrider videre frem, og holder i Udførelsen lige Skridt med Videnskabernes Fremgang. Afbildningerne blive stedse fortrinligere, Fremstillingen af de finere Deele nøiere og omhyggeligere, Kritiken strængere; mange Berigtigelser til Systemet leverer Forf. ved de af Gieseke og Wormskjold i Grønland opdagede nye Planter, og ved Afbildningen af mange af Schumacher i Flora Sallandica rigtig nok kort beskrevne, men dog ikke almindelig bekiendte Kryptogamister, ligesom og mangen af ham selv opdaget Plante. Overhoved ere Afbildningerne af Kryptogamerne bedre end i de tidligere hefter &c. Vi ønske, saaledes endes Recensionen, sikkert med alle Botannikere, at den store Flora Danica regelmæssigen maatte vorde fortsat. Ved den i nyere Tider indførte Besparelse i Afbenyttelsen af Foliobladenes Rum har Værket ikke allene vundet i Fremstillingernes Ligeformighed, men og i Prisens Billighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Raadsbibliotheket i Görlitz besidder følgende Sieldenheder: En Sallust paa Pergament, lille 4to, fra det 12te Aarhundrede; et Haandskrift af Lucianus, Petrarchas Trionst, fra det 14de Aarhundrede, Boccacio's Repaccio, skrevet af Forf. selv let og zirligen; en "Sachsenspiegel fra det 13de Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Aly Pascha af Janina skal have ladet henbringe i et Taarn en Skat af 30 Mill. Piastre og ladet det besætte med 100 Canoner, hvoraf man da seer, hvor de ædle Metaller egentlig blive af. At han er meget gode Venner med Engellænderne fremlyser deraf, at de, kort førend han gjorde Opstand, forærede ham et stort Bordblad, med tilhørende tolv dybe Tallerkener og en Lampe, alt af Guld, til Beløb 18,000 Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Dr. Justinus Kerner har et Værk under Pressen angaaende det i Würtemberg i den senere Tid opstandne Særsyn, at Nydelsen af røgede Pølser, hvert Foraar, især i April, virker som en farlig Gift. J et kort Tidsrum ere i forskjellige Egne af Landet 76 Mennesker blevne syge, og 37 døde af samme. Nogle bare Giften hos sig, men udtørredes som Mumier. Drabeligst ere Leverpølserne. Af 24 Mennesker, som nøde af disse, døde 12. Giften adskiller sig fra alle andre Arter derved, at den ikke rører Hjernen og Rygraden, men sætter det hele lymphatiske eller Gangliesystem ud af Virksomhed. Saaledes spores i hele Maaneder intet til Hierteslag, medens dog alle Pulsaarer vedblive at slaae. Giften har meest Lighed med Virkningerne af Dipsas=Slangen eller Aqua toffana.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Det hedder, at Østerrige vil atter gjøre et Laan paa 40 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Kjøbenhavns Børs d. 15 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 259. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 261. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 1/2 s. Obligat. 66. Norske Rigsbanksedler 18. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Fjerde Levering. (For Haugedyrkere.) tre Middel til at bevare Træer for Frost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Jndenlandske Efterretninger. I Gaar (d. 18de Septbr.) holdtes Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborgs Formæling med Contesse Louise Sophie Danneskjold=Samsøe. Vielsen, skeete i Broby Kirke ved H. V. Hr. Pastor Glahn. Veien fra Gisselfeld til Broby var oplyst med Begkrandse og Kirken med mange Voxlys. En til denne Høitidelighed forfattet Cantate opførtes under Krigsraad Keypers Anførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Prof. T. Baden har i disse Dage udgivet et mærkeligt Skrift: Om den nordiske Mythologies Ubrugbarhed for de skjønne Konster, 30 S. 8vo. Forf. anstiller deri en Sammenligning imellem den nordiske og græske Mythologie, og søger deraf at vise, hvorledes den første, som hidrørende fra Barbarer, er aldeles upassende til Konstværker. Han troer, at det er Tid at tale, naar man seer unge Konstnere saaledes forgabe sig deri, at de, glemmende Naturen og Antiken, gjøre den til deres Hovedsag, og Fremstillelsen af dens Uhyrer til Endemaalet for deres Bestræbelser. Skylden ligger hos de Lærde, som have foresnakket dem saa meget om den nordiske Mythologies Ypperlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
J Hermes 1 Stükke 1820 læses en interessant Afhandling om den gammel nordiske Literatur i nuværende Periode, af W. C. Grim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Mariboe, d. 11 Septbr. Natten imellem den 6te og 7de dennes bleve endeel Jndvaanere her i Byen, samt Vægteren og Brandmajoren, allarmerede ved en meget stærk sveden Lugt, der udbredte sig meer og meer i Østergade og de tilgrændsende Smaagader. Uagtet den strængeste og nøiagtigste Undersøgelse paa adskillige Steder, kunde dog intet opdages. Efter Sigende syntes Lugten at hidrøre fra uldne Sager, saasom Sirtzer, Cattuner o. s. v., der paa et eller andet Sted, blev offret til Vulcan. - Høsten her i Stiftet, har været saa givtig i Aar, at man seer Korn hæs næsten uden for enhver Bondes Gaard; desuagtet vil dog de fleste Bønder, (som er noget ubegribeligt) heller svare deres Skatter i Penge end i Korn. - Da der er megen Efterspørgsel efter Havre, saa vil nok Mortensgjæssene i Aar for det meste blive fedede med Byg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Skrivelse fra det Holsteenske af 12 Septb. 1820. Som Fortsættelse af min sidste Skrivelse kan jeg nu melde Dem, at Høsten, begunstiget af det skjønne Veirligt, nu er fuldendt, og at man paa flere Steder alt er i Færd med at pløie og at faae Vintersæden. Kornpriserne ere stegne noget. Overalt er der meget Græs og følgelig ogsaa meget Smør; hvorfor man havde haabet at erholde denne Artikel for billig Priis. Dette vil imidlertid neppe være Tilfældet, da de hjemkomne Grønlandsfarere for en stor Deel kun have hjembragt halv Ladning, hvorfor Tranen vil erholdes i ringere Mængde. Hertil kommer, at Rapsæden, kun haves i ringe Qvantiteter. Den vil følgelig ikke kunne yde saa megen Olie som sædvanligt, og i dennes Sted vil de slettere Sorter Smør gaae til Holland og Engelland, for der istedet for Olie at anvendes til Fabrikerne og de derværende Maskiner. Ellers ligger Handelen stille og dens gamle Livelighed synes ikke saa let at ville vaagne igjen. Skjøndt Tidsomstændighederne vist nok trykke mange, saa spores dog intet til Mangel paa offentlige Steder. Dette siges her ogsaa at være Tilfældet i Kjøbenhavn. - Overkriminalretten har nu afsagt Dom over Mandskabet af det af den Flensborgske Skibscapitain Holst førte Skib, bestemt fra Hamborg til Messina, kaldet l'Esperance, der var sigtet for at have dræbt Kapitainen og dennes Søn, der som Styrmand førte Skibet, samt dernæst kastet Ligene overbord. Samtlige Mandskab, bestaaende af 7 Mand, er, paa 2 Mand nær, dømt fra Livet, og vil Dommen snarest blive fuldbyrdet. - Antallet af Studerende paa Universitetet i Kiel beløber sig nu til 236. Af dette Antal er 68 Theologer, 108 Jurister, 63 Mediciner og 7 dyrke Philosophien. - J Narburg er den 86aarige Amts- og Toldforvalter Lyme, og i Husum Huusfoged Harboe afgaaede ved Døden, hvorved to gode Embeder ere blevne ledige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Christiania, den 19de Septbr. Til Examen artium ved Frederiks Universitet 1820 have 28 Candidater indstillet sig, af hvilke 3 erholdt Charakteren Laudabilis, 22 Haudillaudabilis og 3 Noncontemmendus. - Det hele Antal af Studerende, som her ved Universitetet ere immatriculerede fra Aaret 1813 indtil 1819 Aars Udgang, beløber sig til 199, deraf have 70 absolveret Embeds Exammen, 3 ganske forladt Universitetet, 7 ere døde og 30 fraværende, saaat de virkelig tilstedeværende Studerendes eller akademiske Borgeres Antal er omtrent 90. - Til Præliminair=Examen indstillede sig i afvigte August Maaned af Jurister 23, af hvilke 3 erholdt Charakteren "Rosværdig" og de Øvrige Antagelig;" af Medicinere Jngen. Desuden har 1 Candidat taget den til Bergstudiet ved Universitetet befalede Forberedelses=Exammen, og erholdt Charakteren "Antagelig J en af Actie-Eierne af Högands Steenkuls=Gruber i Skaane holdt General-Forsamling er det blevet besluttet, aldeles at standse den videre Drift af disse Gruber, i Betragtning af de høist betydelige Omkostninger, som det skulde medføre, ved Pumper eller mechaniske Jndretninger at fordrive det Vand, der har trængt sig ind i Gruberne, hvilket Sagkyndige har erklæret vel kan lade sig gjøre, men at dertil udfordres mange Penge og megen Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Dr. og Hofraad K. A. Zierlein har udgivet et Skrift: "Die Ziege, als die beste u. wohlfeilste Saugamme empolen &c.", 2 Voll., hvori han anbefaler Geden som Amme istedet for de hidtil brugelige ligesaa moralsk som physisk skadelige Ammer. J Preussen have de øverste Autoriteter anbefalet den første Deel af Skriftet, og adskillige Læger gjort Forsøg af dette Slags. Brasilien er det almindeligt, at bruge Geden som Amme, og den kaldes der Comadre, Gudmoder. Den kan let vænnes til at give et Barn Die, og den rækker det næsten frivilligen og med et Slags Hengivenhed Yverne. De Ulykkestilfælde, at Børn kunne blive smittede af veneriske eller trykkede ihiel af klodsede og skjødesløse Ammer, vilde ganske forebygges derved. Med Forfærdelse læser man Forf. Beretning, at i London indtil Aaret 1818, i en Tid af 50 Aar, 3522 Børn vare omkomne ved det sidste Tilfælde, hvilket udgjør aarligen omtrent 70. Forf. vil have Hitte børns Hospitaler afskaffede, og indrettet Huse, hvor Børnene faae Die af Geder. - Mærkeligt er det, at det, som denne Forfatter her foreslaaer, allerede har været sagt af Montagne for 250 Aar siden. Hans Ord ere disse: "Hvad jeg her siger om Geder (at man lader dem give Børn Die), er saa meget almindeligt blandt Bønderkoner i min Egn, hvilke, naar de ikke selv kunne amme deres Børn, tage deres Tilflugt til Geder. Jeg har i dette Øieblik to Tjenere, der kun i otte Dage have nydt Modermelken. Disse Geder vænnes let til at give Børnene Die, kjende deres Stemme, naar de skrige, og løbe hen til dem. Naar man giver dem et andet Barn, end det, de amme, saa undslaae de sig derfor, og det samme giør Barnet, naar man vil, at en anden Ged skal amme det. Jeg saae nyligen, at et Barn, som man fratog dets Ged, fordi Faderen havde laant den af en Nabo, aldrig kunde vænne sig til den Ged, man bragte det, og uden Tvivl døde af Sult."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Uhrfabricationen i Besancon sysselsætter nu 1000 til 1200 Konstnere og Arbeidere, der aarligen forfærdige 30,000 Uhre med Casser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Kjøbenhavns Børs d. 19 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 259. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 261. Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. Obligat. 66. Norske Rigsbanksedler 18. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
For tredive Aar siden var Lisenlunds Hauge en Ellemose. Det er den for adskillige Aar siden afdøde Kammerherre Calmette og hans Søn, der i Fjor fulgte ham i Graven, som Fædrenelandet skylder disse herlige, i Danmark mageløse Anlæg, som tildrage sig endog Fremmedes Beundring. Det var Faderens Yndlingsforretning dagligen om Sommeren at sysle med disse Anlæg, og Sønnens kjereste Jd at fortsætte det Værk, Faderen havde begyndt. Dagligen arbeidede i den Sidstes Tid nogle Tredive Mennesker i Haugen. Planen var udkastet med Smag, og ingen Bekostning sparedes i dens Udførelse. Saaledes er det norske Huus, som her findes, det Skjønneste, jeg har seet i dette Slags; Støtten med de to Gratier, med den franske Jndskrift, at de vente deres Søster, ypperlig tænkt. Den ældre Calmette har i en vis Henseende foreviget sig ved disse Anlæg, han syntes mere at have arbeidet for Efterverdenens, end for sin egen Fornøielse, og da man engang sagde til ham, at han dog neppe selv vilde nyde den Glæde, at see det Hele færdigt, skal han meget naivt have svaret: "naar det er færdigt vil jeg ikke eie det."(Fortsættes.) Johannes Falk, Søstykker af stukne i Kobber af John Barthold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
I den Formodning, at heelt Faa af Skilderiets Læsere eie de 1819 i Leipzig udkomne 3 Bind af Johannes Falksauserlesene Werke, og forudsat, at endnu er dog ei den Stamme blandt os reent uddød, der har Sands for Andet, end Revolutioner, Cours, Nyt og Ondt, meddeles efterhaanden her nogle af hans "Seestückeen Samling anacreontiske Jdyller, der ei kan være smukkere, og med hvilke den danske Kobberstikker har gjort sig al den Flid, saa mesterlige Originalmalerier fortjene. Maae de nu i denne Dragt tækkes Læserne, vil han vide at trøste sig, om end, fordi de komme frem under hans Navn, der ei er i Moden, ikke noget eneste af dem bliver brugt f. Ex. ved Declamatorier. De deele jo da kun Skjebne med saa mange andre danske Stykker, og Vægten af en Dom, Dommens Værd, beroer heelt meget paa den Domstol, hvor den afsiges. Den lille Skibsdrengs Klage. Nys, da jeg igjen med Skibet. haabfuld nærmede mig Havnen, Østersøens skjønne Bredder, stod jeg neppe nok paa Landet, før jeg og i Fiskergaden, hvor min kjære Pige bode, spurgte efter Cynthia. Ak, Hvad maatte jeg erfare! O, mit Skib, o havde heller Lynet ramt Dig midt paa Havet, inden jeg erfoer min Skjebne; Cynthia, en Skipperdatter, er nu fornem, høivelbaaren, er forvandlet til en Dame, gaaer i skjønne Silkeklæder, boer i prægtige Palladser, og en Portner staaer ved Døren. Hvor tør Du da banke paa vel 2 Stakkels Dreng, gaa kun tilbage, Drukne i det mørke Hav Du Dig med samt Din onde Skjebne; Ei Din Sømandsdragt, den simple, passer sig med hendes Bolig, hendes Vægs forgyldte Lister, hendes Lysekroners Solglands. Og Dit Hjerte, hendes Skjændsel, nei, de passe mindre sammen. Skjændsel, Conthia, ja, Skjændsel, har Du tilkjøbt Dig for Elskov, O, det var en daarlig Handel, Mine Eder, mine Taarer. glemtes for – en Haandfuld Perler, Nu Farvel, Farvel, J Træer, Portnere hun fik i Stedet. Nu Farvel, Farvel, J Kilder! Hun for Eder fik sig Speile. Nu Farvel, Farvel, J Fugle, Spraderne hun fik i Stedet. Og Du lille Fiskerbolig, og Du Jord, og Du, o Himmel, med Din Maane, Sol og Stjerner, Alle nu Farvel, Forraadte ere J, som stakkels Skibsdreng. Træer, hører op at rasle! Kilder, hører op at risle! Fugle, hører op at qvidre! Stjerner, hører op at glimte! Kom, Natur, lad os tilsammen sørge i et evigt Mørke!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
En af Dine bedste Døttre, Cynthia, saa dybt er falden! Dog, hvi vil jeg dvæle længer paa et Sted, kun fyldt med Sorrig? Fødder, nægte, og troløse, J nag sidste Hjælp, jeg ønsker, den, at bringe mig til Stranden, Slip mig, Svimmel, saa jeg hurtigt naaer mit fredelige Fartøi. Vifter da, J kjære Vinde, udad, bort fra Landet, udad, eller ogsaa ned i Dybet, som J ville, naar kun bort fra Landet, hvor den Faldne lever, hvor min Barm af Qval fortæres, og selv Jorden underfundig vakler under mine Fødder. Den straffede Cynthia. Hun, den stolte Fiskerpige, med det Schawl af finest Purpur Hun, der brystede sig saare af de blanke Perlerader, Byens Herrer bragte hende: veed Du det, vel Hendes Fader, Morten Dam, den gamle Skipper, der forleden kom uventet hjem med Caviar fra Cronstad, som han fik et Nys om Sagen, banker flux han paa Palladser, hvor hans Datter var henflyttet, banker, saa Palladset ryster. Da man hurtigt nok ei aabner, slaaer den Gamle i sin Harme Ruder, Vaser, Speile, Divan, Kammerjomfruer og Portner, Hvad han finder, Alt istykker. Og sin smukke Datter jager uden Skaansel han langs Stranden, hjem til gamle Fiskerhytte. Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
J hvilken Tid Theen først bragtes til Eurspaveed man ei at opgive med Vished. Anderson, hvem man i alle handelrørende Genstande tilkjender megen Vægt, lærer, at Theen omtales første Gang i et italienske Værk af Giovanni Botara, hvilket har til Titel "Om Stædernes Pragt og Størrelse i Aaret 1590. Botara siger: "Chineserne have en Urt, af hvilken de presse en fortrinlig Saft, den de drikke istedetfor Viin; samme Drik ei alene styrker Sundheden, men betrygger og for alle de Uleiligheder, Viinens Kraft har tilfølge." Dette har unægteligen Hensyn til Theen, uagtet denne ei nævnes ved Navn. Midlertid paastaaer Doctor Lettson, at Theen alt inden den her bemærkede Tid kjendtes. Udgiverne af den brittiske Encyclopadiemene: at i Aaret 1610 indførtes først Theen i Europa ved Hollænderne. Midlertid staaer det ei til at begribe, at det hollandskostindiske Compagnie har først optaget Theen til virkelig Handelsvare, og at Theehandelen i Europa er fra Begyndelsen til Enden af det 17de Aarhundred ført ene af dette Compagnie. Afgiften paa Theen var imidlertid dengang allerede betydelig, saasom man kun betiente sig af den til Lægemiddel. Men i England var Theen bekjendt længe for det hollandskostindiske Compagnie optog den blandt dets Jndførselsvarer, skjøndt det er uvist, af hvem og paa hvad Tid Theen først indførtes i England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
At Theen var 1664 meget fjelden og kostbar i England sees deraf: at Vedkommende beordredes til at undersøge et den 1ste Juli det Aar ankommet Skib, der medbragte, som Foræring til Kongen, Sieldenheder af Fugle, fireføddede Dyr, og havde tillige 2 Pund og 4 Lod Thee til ham, der betaltes med 4 Pd. Sterling og 5 Skilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Den første anseelige Jndførsel af Thee England, hvilken Compagniet besørgede, forekom 1669, da tvende Kister Thee, 143 1/4 Pund i Vægt, indløbe fra Factoren i Batnam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
J de fire Aar, 1697-1700, beløb Jndførselen af Holland og Ostindien sig til 36,935, Pund Thee J Scotland og Jrland derimod var samme Tid Theen endnu kun lidt, eller slet ikke bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Man fortæller, at Enken efter den ulykkelige Hærtug af Monmouth sendte 1685 et Pd. Thee til sin Slægt i Scotland; men, da hun havde forglemt at vedføie en nøiagtig Beskrivelse over sammes Brug, kogte man Theen, hældte Kogevandet fra og bragte Bladene paa Bordet, forat spise dem som andet Grønsel, hvilket man da heelt naturligt fandt slet ikke smageligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Fra Aaret 1700 til vore Tider har Forbruget af Thee taget i England til i det Forhold, at nu benyttes der 25 Millioner Pund aarligen. Fra Palladset af til den usleste Hytte bestaae dette Lands Frokoster i Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
J hvor høi en Grad Fortidens Læger anbefalede Theens Nydelse er vitterligt. Waldschmidt, forhenværende Professor i Kiel, siger i sit Skrift Thee domi militiqve valetudinis custos (Theen, Helbredets Værn i Fred og Krig) 1689 følgende. "Det behage naadigst Potentaterne og de store Herrer, der have Millioner Centnere af Sorger over Europas forvirrede Tilstand. liggende paa sig, at drikke til deres Helbreds "Vedligeholdelse heedt Theevand og at optage "dette slette Offer af deres allerunderdanigste Tjener med samme Naade, som hiin store Artaxerres tog mod en Haandfuld Vand med Endvidere siger Manden. "Drikker Thee, J Koner, at J vorde ikke "for tidligen gamle, Drikker Thee, J Herrer Politici, som raade for Fædrelandet, Lærer advarede Retfær"dighed og foragter ikke Theel "Drikker Thee, J Herrer Geistlige, som udmatte Eders Krop med at præke, drikker en "Smule Viin med Thimotheus, men med mig meget varmt Theevand!""Drikker Thee, i Herrer Medici, at det ei skal opfyldes paa Eder, vi smittes i at betjene Andre! Samme Suk som nu over Europas forvirrede Tilstand - Alt jevnede sig, blev godt, blev roligt, blev lykkeligt. - Hvad lære deraf vi, vi lidet Troende, Man tilgive denne uundgaaelige Bitanke, "Drikker Thee, J Herrer Soldater, thi 3 "vide ikke, paa hvilken Tid og Time Fienden kommer!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Drikker Thee, J Herrer Philosopher, paa "det at notiones secunde og subtilige Distinctioner ei volde Eder Opblæselser og Vinde"Drikker Thee, J Herrer Studenter, Drikker Alle Thee, Alle, der tørste Enhver, der "har Lyst, drikke Thee, saa at han i sin Stand, sin Profession, kan røgte vel sit Kald!" Hvor høit nu end Waldschmidt anbefalede Theen, havde dog denne ogsaa sine Modstandere, f. Ex. i vor Frederik den Tredies Livlæge Simon Paulli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
J Journal de Physique, de Chimie et de Thistoire naturelle 1808, Side 466, paastaaes: at Theen indførtes 1634 i Frankrige, 1641 i Holland og først 1666 i England. (Hermstadts gemeinnutzlicher, Rathgeber.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Jndenlandske Efterretninger. Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee, er den Cours, hvorefter Rigsbanksedlerne i Octbr., Novbr. og Decbr. Maaneder d. A. skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Cours, nemlig til 250 imod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Sedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Fra St. Croix berettes, at Etatsraad og Ridder Pram paa nogen Tid er reist til New york i Nordamerika, for der at opholde sig saalænge Regntiden paa vore Besiddelser varer. Sukkerhøsten er ikke falden heldig ud, og Udsigterne til den næstfølgende, synes heller ikke at være gunstige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Nogle af vore ifjor udkomne Nationalsange ere nu componerede. Det var at ønske, at der maatte komme Melodier til dem alle, for at Publicum kunde faae flere at vælge iblandt. Af en af de i dette Blad leverede skal der være afsat over 4000 Exemplare i særskilte Aftryk, foruden de, som følge med Musikken. Om Melodien til den kronede Sang hører man endnu intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Vore hedenske Forfædre udsøgte altid, saavidt vi veed, høie og tørre Steder til Begravelsespladser; men efter Christendommens Jndførelse begrov man de Døde tæt ved Kirkerne, og disse laae undertiden meget lavt. Nu synes det, at man paany vil indføre hiin ældgamle Skik, og nogle af de nye Assistencekirkegaarde, f. Ex. ved Aarhuus, Randers o. fl. Stæder, ligge høit, saa at der aldrig staaer Vand i Graven, naar Liget nedsænkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Odense, den 19 Septbr. Rygtet har her i denne Tid meget at bestille med et Spøgelse, som skal vise sig i Vestergade om Natten og være seet af Vægtere og Andre. Om dets Skikkelse ere Beretningerne meget afvigende, enten som en stor Hund (der da i al Fald maatte være Corberus!) eller som en Menneskefigur, der, naar Man faaer Øie derpaa, voxer og voxer saalænge, at den tilsidst bliver saa høi som et Huus og saaledes forfølger Enhver, der vover at give sig ikast dermed, men det Værste er, at Man, af Mangel paa Øienvidner, maa behielpe sig med Beskrivelser paa anden og tredie Haand, der da altid blive mindre paalidelige. De i Mysticismen bedre Jndviede udlægge det endog som et Forbud paa Pesten. Maaskee burde der udsættes Præmier for at opbringe Krabaten; thi at det skulde være Lucifer selv, som nu havde saa stor Trang paa Svende, at han maatte rygte sine Ærinder personlig her paa Jorden, lader sig neppe antage. (Hempels Av.)