JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Paa Halvøen Portland lever en Skrædersøn, der er 26 Aar gammel, og dog ikke meere end 1 Fod 5 Tommer høi, men forresten vel proportioneret. Han spiller Violin med Færdighed, men behandler den som Bas For kort siden svede hans Fader ham Frakke, Buxer, og Hue af et eneste Kjoleærme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
J Wien existerer nu et Abetheater. Disse africanske Kunstberidere paradere i yderst nette Costumer paa sadlede Hunde og efterligne paa Commando alle de berømteste Rytteres Kunststykker. De udførte nylig et heelt Stykke som hedte: "Fæstningen Kukunuruns Erobring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Den 8de dennes holdt Elisa Garnerin sin 36te Luftreise og Nedstigning med Faldskjermen ved Berlin. Opstigningen gik for sig i Kongens og hele Hoffets Nærværelse fra den store Excerceerplads i Dyrehaugen, og efter at have svævet nogen Tid i betydelig Høide over Staden, nedlod hun sig lykkelig paa Kopnicker-Pladsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
En 70-aarig Olding var forleden indstævnet for Asficeretten i Oise=Departementet, i Frankrig, fordi han paa een Gang var givt med 6 Koner, hvoraf de Tre endnu leve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
J Julii Maaned d. A. er i Brasilien udkommen en Lov, hvorefter ingen Mandsperson maa givte sig førend han har fyldt det 14de Aar, og ingen Pige førend hun er 12 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Paa Manilla er grebet en Røverfamilie, der fortærede alle de Slagtoffere, som faldt i dens Hænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Jndenlandsk. Tre Personer paa Island, Frederik Sigurdsen, Agnes Magnusdatter, samt Sigridur Gudmundsdatter vare ved Høiesteretsdom tilfundne at have deres Liv forbrudte og deres Hoveder sættes paa Stage, den Førstnævnte for et paa Nathan Ketil sen og Peter Johnsen forøvet Mord samt for Mordbrand, og de tvende Andre for Deeltagelse i disse Forbrydelser. Hans Majestæt Kongen har befalet, at det i Henseende til de to Første skal have sit Forblivende ved Dommen; men at den idømte Livsstraf allernaadigst eftergives den Sidste, imod at hun hensættes til Arbeid paa Livstid i Kjøbenhavns Tugthuus under stræng Bevogtning. - Af Sagens udførlige Fremstilling i Collegialtidenden sees, at Frederik Sigurdsen, saavel af personlig Had til Nathan som efter Tilskyndelse af bemeldte Fruentimre, udførte sin Forbrydelse ved at overfalde og myrde sine Slagtoffere, deels ved Slag af en Hammer og deels ved flere Knivstik, om Natten, da de laae og sov i eet Værelse, hvorpaa han og Agnes indsmuurte de døde Legemer med Tran og stak Jld paa Sengen. Men den afskyelige Misgierning opdagedes ved de Spoer af Stikkene, som endnu fandtes paa Levningerne af de døde Legemer. Peter Johnsen blev egentlig dræbt, blot fordi han som i samme Værelse, og en Medvider, for hvem Morderen yttrede, at det syntes ham slet, tillige at dræbe ham da han var uskyldig," svarede: "hvad man behøvede at bryde sig om ham, som var en Kieltring baade i Ord og Gierning." Pigernes Had til Nathan reiste sig blandt andet af, at de ofte fik Skjeldsord af ham og vare kjede af at tjene ham. Begge de Myrdede havde iøvrigt havt et slet Rygte og vare dømte for Tyveri m.v. Frederik Sigurdsen har ogsaa gjort sig skyldig i flere forskjellige Tyverier, men, saalidet som de to andre Tiltalte, forhen været tiltalt eller straffet. Han er kun 19 Aar gammel, men har ikke sjelden viist sig ulydig imod sine Forældre, skarnagtig baade i Ord og Gierning, samt "ondskabsfuld mod Creature," tildeels vel en Følge af, at Moderen har tilstaaet ham for megen Selvraadighed, hvorfor Faderen ikke havde kunnet optugte ham efter Ønske. Sigridur fandt saavel Høiesterets Tilforordnede som Cancelliet Anledning til at anbefale til Hans Majestæts Naade, med Hensyn til hendes unge Alder (17 Aar) og svage Forstandsevner, samt da hun en Tidlang har vaklet og endog to Gange bragt Frederik Sigurdsen til at afstaae fra udførelsen af den besluttede Udaad. Adskillige andre Personer have været under Tiltale, som meer eller mindre Medskyldige. Opticus Damme, der i denne Tid opholder sig i Aarhuus, har fundet sig beføiet til, i Avisen at advare Hr. Goldmann (foregiven Opticus fra Bayern, at han for Fremtiden vogter sig for, ved Salg af Briller at betjene sig af Dammes Navn. Paa Marken ved Lobstedt (en holsteensk Bondeby, en Miilsvei fra Hamborg) fandt Man for nylig en 90-aarig gammel Kone, som havde gravet sig ned i Jorden, og fattet den Beslutning, at sulte sig ihiel. Efter hendes Udsagn skulde hun i 10 Dage ikke have taget mindste Næring til sig. Hun var ordentlig og reenlig klædt, født i Leipzig, og havde tilforn været Marketenterske. Man bragte hende til Pinneberg, hvor hun kom under Opsyn og Pleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
J en Skrivelse fra Siælland af 16de d. M. hedder det: "Veiret vedbliver at være contrair for Jndhøstningen og Pløiningen. Noget faaer man pløiet, men ei saaet, og hvad der er saaet har Man ondt for at faae harvet, og atter hvad der er faaet og harvet, kan ei forsynes med Vandfurer. Det er det værste Aar, Nogen har oplevet. Den Vintersæd, som er saaet, kan ei harves, da Jorden ei kan bære Hestene paa mange Steder. Hvor Man har stærk lerede Marker til Vintersæd, er det umuligt at gjøre noget ved dem, og udsigterne ere bedrøvelige. Den pludselige Sneevinterhar gjort megen Skade paa den ei indhøstede Sæd, dernæst paa Frugttræerne, som ligge med Toppen og Frugten paa Jorden, og med Roden i Veiret, ja endog i Skoven ligge de unge Træer fladt hen ad Jorden, saa Man maa hugge sig igjennem for at komme frem ei at tale om de mange Grene af større Træer, som ere brækkede af. Qvæget maatte tages ind, uagtet Man, af Frygt for Fodermangel, nok havde ønsket at det kunde gaae ude til Mortensdag. Det vil blive et Aar, som Man vil længe erindre i Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Odense, den 16de October. Den megen Regn, vi i den senere Tid have havt, og især den ualmindelig vedholdende, som faldt i Tirsdags og Onsdags næsten uafbrudt i 48 Timer, og tilsidst var blandet med Snee og Jisslag, har bragt Odense Aa, der gjennemstrømmer en stor Deel af Fyen og optager Vandet fra alle Søerne i Trolleborg-Egnen, til at stige saaledes, at den fra i Gaar Morges Kl. 4 indtil nu har overskyllet en stor Strækning af denne hele Omegn, og anrettet forskjellige Slags, ei ubetydelig, Skade; deels ere de omliggende Veie, Marker og Haver, saasom Klosterets, Munkemøllens, og mange flere paa de lavere Dele, heelt satte under Vand, og deels er fra Bleghaverne paa Aaens høire Bredde en stor Deel baade til Blegning henlagt Lærred, og til Vaskning fra Byens Folk hen sendt Linned, bortskyllet, og vil, uagtet all i Gaar anvendt Anstrængelse, neppe Alt kunne gjensamles, da meget deraf maaskee vil blive saa gjennemblødt af Vand, at det synker til Bunds. Man formodede i Begyndelsen, at en af de længer oppe ved Aaen opførte Mølle sluser maatte være sprængt; men endnu haves ingen Stadfæstelse paa noget Saadant. Natten til Torsdag frøs det, Sneen laae uoptoet til høit op paa Dagen, og siden havdes tørt, men koldt Veir, indtil nu (Fredag Middag) da det igjen begynder at ruske. Man er i disse Dage temmelig paafærde, fordi de Fleste ville see det, hos os Gudskelov sjeldne Syn - da den ellers ubetydelige Aa har antaget et formidabelt Udseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Randers, den 15de October. Efter at vi i Tirsdags Formiddag havde havt et særdeles mildt og behageligt Veir, udbrød ved Aftenstid en hæftig Storm af Sydost, som vedvarede med Slud og Snee Natten igjennem; og hele den paafølgende Dag havde vi saadant et Sneefog, som om det havde været midt under Vinterens Hjerte. I Gaar Aftes lagde Veiret sig og Vinden gik nordlig. J Nat havde det frossen saa stærk, at der var tyk Jis paa Vandet og at Skarnet kunde bære. Mark og Tage ere bedækkede med det hvide Vinterlagen og - dog staaer der endnu, men rigtignok kun paa enkelte Steder, Korn ude. 1829 vil for Landmanden blive et mindeværdigt Aar; thi vistnok ikke Mange kunne mindes en vanskeligere og senere Høst, hvis Udfald, efter Omstændighederne, dog blev bedre, end Man havde ventet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Viborg, den 15de October. J Gaar Morges, begyndte her et stærkt Sneefog med No. Vind, som vedvarede den hele Dag. Om Aftenen fik vi atter klar Luft, som vi beholdt Natten igjennem med 2 a 3 Graders Kulde. Luften truer med mere Snee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Mariebo, den 23de Octbr. Natten imellem den 14de og 15de dennes indstrandede ved Hessnæss, paa Falster, Skonnerten Ulrica Charlotte fra Gifte, ført af Capit. Wahlroth, kommende baglastet fra Rostock og destineret til Malmø. Mandskabet er reddet og Takkelagen bjerget, men Skibet er Vrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Bekjendtgjørelser. Onsdag Aften den 28de October agter Undertegnede at afholde et Bal, hvortil jeg herved giver mig den Frihed at indbyde. Nykjøbing, den 20de October 1829. C. G. Bergstrøm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Ctablissement. At jeg har etableret mig som Glarmester her i Byen skulde jeg ikke undlade at tilkjendegive for dem, der vil forunde mig Arbeide. Jeg skal stedse stræbe at forfærdige godt Arbeide til yderst billige Priser. Min Bopæl er hos Sadelmager Svendsen i Tillegade ved Torvet. Nakskov, den 20de October 1829. Nielssen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Auctioner. Mandagen den 2den November d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction over den bjergede Skibstakkelage af den ved Hesnæss indstrandede Skonnert Ulricha Charlotte, bestaaende af en betydelig Mængde Seil, Tougværk, Master og Stænger, saaog Ankerne; og bliver tillige ved samme Auction bortsolgt Skroget af Skibet, saaledes som det paa Stranden er beliggende. Auctionen holdes ved Hesnæss Bye, hvor de Lysthavende ville behage at møde. Falsters Birk, den 19de October 1829. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Løverdagen den 31te dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Hovedgaarden Hardenberg over en Deel fede Sviin, Beder, Faar og Lam, hvortil de Lysthavende indbydes. Hardenberg, den 21de October 1829. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Foruden de ved Bekjendtgjørelse af 1ste October, indført udi Stiftsaviserne No. 80 og 81, anmeldte Ting, som agtes bortsolgte i Skielby Præstegaard den 30te dennes, bortsælges endvidere en Samling af Bøger, circa 350 Bind, hvoriblandt nogle Værker, saasom: Ussings Kirkeforfatning, 6 Bind, theologisk Bibliothek af Prof. Møller, 9 Dele, nyt Ditto af Ditto, 13 Dele Fallesens ny Magazin, 6 Dele; Ditto theologisk Maanedsskrivt, 12 Dele, nenes Magazin für Prediger af von Teller, 10 Dele; Zollikoffers samtliche Predigten, 13 Dele; Michaelis's Uebersatzing des alten Testaments, 13 Dele, Rosenmüllers Scholig, 5 Dele, Conversations-Lexicon, 12 Hefter; anden Udgave af Schous Samling af Forordninger fra 1670 til 1827 inclusive; Register derover til 1794 inclusive; saaog noget Linned, en holsteensk Vogn med Calesche, en Læder=Agestoel, samt en Comfyr-Jndretning med Jern Bagerovn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Jndkaldelse. Hvor, som maatte have Noget at fordre i Boet efter ved Døden afgangne Enke Kirsten Pedersdatter og hendes forhen afdøde Ægtefælle, Aftægtsmand Knud Michelsen af Vester=Nordlunde, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Arvingerne med lovligt Varsel at melde sig og legitimere deres Arveret. Halsted, den 20de October 1829. Meyenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Tilkjøbs. Addressecontoiret anviser, hvor der er 2 lange og brede Speile i mahogni Rammer og heelt Glas at erholde tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Paa Nykjøbing Apothek kan til billig Priis N. N. erholdes extra god Humle Waage Petersens Vine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Hos Underskrevne haves Oplag af Vaage Petersens Vine, som sælges til billige Priser. Nykjøbing, den 22de October 1829. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
En Deel Smede=Redskaber, saasom: en Blæsebælg, en ny Ambolt, en gl. Ditto, en Spærhage, Tænger, o. s. v., ere underhaanden at erholde tilkjøbs for billig Priis. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-23
Tjeneste ledig. Hos Sadelmager Svendsen i Nakskov kan en confirmeret Dreng strax blive antaget i Lære. Conditionerne kan enten skrivtlig eller mundtlig nærmere bestemmes. Til Leie. Kornlofter, der kan rumme omtrent 1000 Tdr. Korn, er strax, enten enkelt eller samlede, at erholde til Leie paa billige Vilkaar. De Reflecterende vilde behageligen henvende sig til Undertegnede, der paaviser disse Lofter. Nakskov, den 15de October 1829. S. Lystager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. fterretninger. Addressecontoirs - RESS. Treogtyvende Aargang. Nummer 85. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten, Adskilligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Russiske tyrkiske Anliggender. J Følge de seneste Efterretninger fra Constantinopel havde Storsultanen endnu den 19de f. M. ikke ratificeret Fredstractaten. Man mener, at dette tildeels er en Følge af at Paschaen af Scutari er fra Widdin brudt op med sine 35,000 Albanesere, for at begive sig enten mod Schumla eller Adrianopel, hvor Man saaledes har Aarsag til at frygte ny Blodsudgydelse. Ogsaa Paschaerne i Bosnien, Macedonien og Albanien have - forbittrede over Sultanens Feighed – forenet sig om, at føre en Partigjængerkrig fra Skove og Huler paa Liv og Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
J alle Caffehuse i Constantinopel siges, at Sultanen, ikke er værd at herske over de Rettroende, da han har overtraadt Forfædrenes gode gamle Love og er bleven en Vantro. Han kan ogsaa vente en haard Kamp med Ulemaerne (den høiere Geistlighed, der vil være ham endnu farligere Fiender end Janitscharerne, da de, ligesom Munkene i Spanien, ere i Besiddelse af den største Deel af Grundeiendommene i Tyrkiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Angaaende de mangfoldige Henrettelser i Constantinopel hedder det i en Privatskrivelse derfra af 11te September: "Man anvender nu en ny Methode ved Executionerne. J Stedet for at Delinqventen før blev halshugget staaende, med bagbundne Hænder, lader Man ham nu nedknæle med fremrakt Hals. Zschalaten (Bøddelen) giver ham en Oliven i Munden, og holder en kort Tale til ham, hvorved han uafladelig svinger Sabelen frem og tilbage over Synderens Hoved, som om han hver Gang vilde hugge til. Formodentlig skeer dette kun for at forlænge ham Dødsangsten. Hos Nogle fatter han sig ogsaa ganske kort. Hans Sabel, der er 2 1/2 Fod lang og 2 Tommer bred, forfeiler al 27 October 1829. Tirsdagen den drig, med et eneste Snit, der føres med begge Hænder, at skille Hovedet fra Kroppen. Dette gives derefter den Halshugne under Armen (Jkkemuselmænd faaer det imellem Fødderne) og et Ark Papiir, der er tilklippet i Form af et Hjerte, og som hæftes paa det døde Legeme, forkynder Delinqventens Forbrydelse. Forhen udstilledes de Henrettede i 3 Dage; men nu, da Man har saa mange, kastes de allerede næste Morgen i Havet. De senest Henrettedes Antal overstiger 500, hvoriblandt 16 Laugsforstandere, Feldtmarskal Diebitsch bliver indtil videre med sit Hovedqvarteer i Adrianopel; General Roth flytter sit til Varna; General Kisselew faaer Overcommanden i Moldau og Grev Pahlen den Yngre Overcommanden i Wallachiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Portugal. Pavens Vægring, at erkjende D. Miguel for Konge, har gjort denne i høi Grad forbittret. Hans Yndling, Marq. Queluz, maatte føle den første Virkning deraf, i det der blev udstædt befaling til, at han ufortøvet skulde fængsles og deporteres til en af det grønne Forbjergs Øer. Don Miguels nærmeste Omgivelser have nu raadet ham til, at lade sig proclammere til Keiser af Portugal, og minde om, at det først var Keiser Napoleon, som Pius VII. erkjendte og salvede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Den nordamericanske Regjering har, opbragt over sine Handelskibes Borttagelse i de azoriske Farvande, besluttet at tage de eftertrykkeligste Repressalier. Det hedder, at americanske Krigskibe allerede skal have bemægtiget sig den portugiske Fregat Perola ved Tercera.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
J en i Lissabon nylig udkommen Politiplacat forkyndes: "at den gudfrygtigste og christeligste Konge har befalet, at Helgenbilleder ikke maa hænges i Boutiker ved Siden af andre profane Ting, men at de, der sælge saadanne, skulle dertil anskaffe særegne smaa Altere."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Jndenlandsk. Det kongl. danske Cancelli har ved speciel Skrivelse ladet Skolelærer Larsen i Serritzlev, ved Horsens, tilkjendegive sin Tilfredshed med de roesværdige Bestræbelser, som han, i Særdeleshed ved Anvendelse af den indbyrdes Underviisning, har lagt for Dagen i sin Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
J det nylig udkomne Hefte af Øst's Archiv læses nogle Brudstykker af en dansk Reisendes Dagbog, som omhandler den paa Hinge Kirkegaard i Viborg Amt værende mærkelige Gravsteen, paa hvilken Steen, efter den paa samme anbragte Jnscription, Hans Thausen, 1528 først i Viborg prædikede Luthers Lære. For 1786 har denne Steen ligget paa Nørresogns Kirkegaard i Viborg, hvorfra den blev solgt og bragt hen, hvorden nu ligger. J Anledning af Reformationsfesten 1817 ønskede Stiftsøvrigheden, at den kunde komme tilbage til Viborg, og underhandlede derom med Hr. Lynor Ferslev, Sognepræst til Jelling og Hover i Veile, Amt, den nulevende nærmeste Slægtning af de Afdøde, over hvis Grave den ligger. "Men skjøndt Hr. F. var villig til at samtykke i Stenens Flytning, naar en anden, omtrent af samme Størrelse, blev lagt over Gravene, og skjøndt dette Vilkaar hverken kunde synes ubilligt, eller Vanskelighederne ved at skaffe en anden at have været uovervindelige, saa flyttedes Stenen dog ikke, men blev liggende i uforstyrret Ro hvor den laae Til nærmere Forklaring herover anføres i Viborg, Samler: at et Selskab paa selve Reformationsfesten i bemeldte Viborg traadte sammen og subscriberede en Sum, hvis Bestemmelse var at anvendes til at reise Hans Thausen et Minde. Den omhandlede Steen skulde udgjøre en væsentlig Deel af Mindet, og Samme anbringes paa sin gamle Plads paa Nørresogns Kirkegaard, efter at denne passende var beplantet. Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Bloch, der var blandt Selskabets Medlemmer, corresponderede ogsaa med Vedkommende om Tilbageerholdelsen af benævnte Steen; men deels Betingelserne fra disse Vedkommendes Side, deels at Beplantningen ei strax kunde iværksættes (da der med den forlængst nedlagte Nørresogns Kirke først skulde bestemmes, enten den skulde nedtages, eller anvendes til andet Brug, hvortil der endnu ingen Resolution var kommen paa de derom ved høiere Steder indgivne Forslag) standsede Udførelsen af det paatænkte Minde. Glædeligt maa det nu være at erfare, at Stiftsøvrigheden samtidigt har været betænkt paa lignende, og de Hindringer, hiint private Selskab traf, ville vist nu være hævede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Med Hensyn til det af Hs. høifyrstelige Durchl. Hertugen af Slesvig=Holsteen-Sønderborg-Augustenborg udgivne Skrivt og Veddeløb af Heste, som et fortrinligt Middel til Hesteavlens Forbedring, er i Kiel udstædt en trykt Opfordring, underskrevet af Greverne H. v. Holstein og H. v. Rantzau, G. v. Cronstern og Ernst C. Moltke, til en Subscription til Veddeløb og en med samme forbunden aarlig Besigtigelse og offentlig Auction. Efter Planen paatager Hs. Durchl. Hertugen sig Overbestyrelsen ved Veddeløbene, hvortil allene Subscribenterne ere berettigede til at stille Heste, der ere fødte i Danmark eller Hertugdømmerne og (undtagen i det første Aar) ikke maa være under 4 eller over 5 Aar gamle. Det aarlige Bidrag er 1 Species daler. Ved Subscriptionen, som aabnedes ved Væddeløbet paa Augustenborg og sluttes til Juul, tegnedes strax 830 Speciesdaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Paa en Reise fra Tönning til Rouen strandede Skibet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Speculant, hjemmehørende i Rendsborg og ført af Skipper Ole Ariansen, den 29de April d. A. udenfor Gravelingen, efter i flere Dage at have udholdt en stærk Storm. Tvende Lodser der paa Stedet, Jaques Merlin og le Maire, som fra Stranden bemærkede de Skibbrudnes overhængende og uundgaaelige Undergang, vare strax rede til at ile dem til Hjælp, og medens de hertil gjorde de fornødne Foranstaltninger, erklærede 5, Matroser, opmuntrede ved deres Exempel, sig villige til at yde Bistand ved Redningen. Efter særdeles Anstrængelse og under bestandig Livsfare naaede de Skibet. og reddede 3 Matroser, der, foruden Skipperen, havde udgjort Skibets Besætning; thi Skipper Ariansen selv var ikke at formaae til at forlade sit Skib. Kort efter at disse lykkelig og vel havde naaet Landet, øinede ogsaa Ariansen den uundgaaelige Død, og gjorde nu Nødssignal. De Søfolk, som havde reddet de Første, vare imidlertid for afkræftede til paa ny at underkaste sig en saadan Anstrængelse; men da meldte sig 4 andre Fiskere og Matroser der fra Stedet til at gjøre Forsøg, og ikkun med den yderste Anstrængelse, og, ligesom ved det første Forsøg, under den største Livsfare, lykkedes det ogsaa dem at redde Skipperen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Efter at en paa authentiske Oplysninger bygget Beretning om disse brave franske Sømænds Daad var bleven Hs. Majestæt Kongen allerunderdanigst forelagt, har Allerhøistsamme under 20de d. M. allernaadigst behaget at forunde Lodserne Merlin og le Maire, samt de 9 Matroser, hver af de tvende Førstnævnte Medailler for ædel Daad i Guld, og hver af de Sidstnævnte samme Medaille i Sølv, med saadan Indretning, at de kunne bæres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Ledige Embeder. under det danske Cancelli. Feis Sognekald under Lollands og Falsters Stift, 500 Rbdlr. - Personel Capellaniet hos Amtsprovsten for Refs med flere Herreder i Thisted Amt. Løn 200 Rbdlr. Sølv, foruden fri Kost, Logis, Vadsk, Brænde og Lys i Amts provstens Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 23de October. Hamburg 2 M. - a vista 206. Species 208. Specier solgtes til 12 Mk. 7 ½ s. - Bank-Disconto 4 Proc. Norske Speciessedler pr. 100 Spec. 147 1 a 148 Rbd. Sedl. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 1/2 a 50 Rbs. Tegn. - 4 Proc. kgl. Oblig. (u. R.) 92 3/4 a 93 Rbd. Sedl. Dito Dito 90 1/4 i Banco. - Nationalbank Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/4 i Sedl. - 4 Proc. uopsigel. Rigsb.Oblig., Renter pr. 6te Jan., 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. 6 Proc. norsk Laan ved Hambro & Søn 105 i Banco. 4 Proc. ny norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S., 98 r. S. 4 Proc. Dito Dito 98 i Banco. 4 Proc. uopsigel. norske Statsobligationer 62 a 62 1/2 Rdlr. Banco. 3 Proc. ny danske Obligationer 69 3/4 a 70 L. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved af undertegnede Direction. Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Vare og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 2/5 indtil 1 3/2 Proc. aarligen. Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer, og authoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte begieres, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie, der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-10-27
De i Lollands Stift, til hvem Commissions-Forretningerne for nærværende Tid ere overdragne, ere: Mariebo . . Hr. Collecteur Giegengack. Nakskov . . - Forligelsescommiss. Schwensen. Nykjøbing. - Postmester Jantzen. Nysted. . . - Forligelsescommiss. Henrichsen. Rødby. . . - Toldcasserer Suhr. Stubbekjøbing - Klokker Clausen.