JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Blandinger. Siden Sodomas og Gomorrahs Undergang - skrives der fra Nordamerika - har maaskee intet Rædsommere tildraget sig, end den frygtelige Skovbrand, som har ødelagt en stor Landstrækning, især den hele Egn omkring Miramichi, og lagt den hele Stad i Aske. (Staden Miramichi laae tæt indsluttet af umaadelige tykke Skove). Den 7de Octbr. om Eftermiddagen viste sig en tyk Sky paa Horizonten, dog holdt, man endnu Branden for en 20 - 30 engelske Mile, borte, men neppe var Aftenskumringen begyndt, før man fra Skoven af fornam en skrækkelig Bragen, og en uhyre tyk Røg samt Jldfunker liig Sneefog, udbredte et chaotisk Mørke over den hele Egn. Luften var saa opfyldt af Aske og Røg, at man neppe kunde see en Haand for sig og kun aande med stor Besvær. De Jldmasser som faldt ned til Jorden, var det eneste man saae. Derhos tænke man sig nu Menneskernes, ja selv Qvægets Jammerskrig, som forgiæves stræbte at undflye Døden. Jlden maa i en skrækkelig Hast, have gjennemfaret Skovene, thi Folk som vare udgangne for at see hvor nær den var, og aldeles ingen Jld kunde øine formedelst Røg og Aske, tilte saa stærk som de kunde tilbage, men inden to Minuter var Luerne dem alt i Hælene. De som frelste Livet kunne takke deres raske Beslutning at styrte sig i Floden (der er dobbelt saa bred som Themsen) og vade saalangt ud i som muligt, hvorhos de, formedelst den Hede som Branden gav fra sig, ofte maatte dukke under Vandet. Mødre rev deres Børn af Søvnen og ilede halvnøgne med dem i Floden. Men Endeel opbrændtes underveis, idet deres Linned blev antændt inden de naaede Vandet. Hvormange Mennesker der ere omkomne ved denne rædsomme Begivenhed, lader sig endnu ikke be Voss, stemme, men de ere mange. Allevegne seer man Ulykkelige, der slæbe sig forbrændte omkring. Paa Floden ved Miramichi opbrændte tre Skibe gandske. Hvorvidt Branden nu senere har strakt sig, vidstes ikke endnu, men da den sidste Beretning skreves, var den udbredt over 200 engelske Mile hiinsides Miramichi. Staden Newkastle var den i Afstand strøget forbi, men havde dog afbrændt der over hundrede Huse og Varelagere. Hele Landet var i mange hundrede Miles Omfang indhyllet i Røg og Damp, og hvor Jlden kommer frem, har den ikke alleneste fortæret Alt hvad der var over Jorden, men paa mange Steder 3 - Fod ned i Jorden. - Aarsagen til denne skrækkelige Brander let at begribe: J disse skovbevoxte endnu lidet opdyrkede Egne afbrænder man efterhaands de Skove, som man vil forvandle til Agerland. Sidste Sommers store Tørke gjorde, at der nu mod Efteraaret var saameget mindre Saft i Træerne, og følgelig tog Branden Overhaand. Ulykken er ubeskrivelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Keiser Alexander havde kort for sin Død besøgt Ny-Czerkask, de dønske Kosakkers Hovedstad, og været til et Bal hos deres Hetmann, med hvis Gemalinde Hs. Maj. havde aabnet samme. Dengang var Keiseren saa munter og veltilpas at Jngen ahnede hans Død saa nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Britterne have gjort en kostelig Fangst i Ostindien. J et Tempel have de fundet en Koloss siddende paa en 24 Fod høi Throne, i den ene Haand holdende Solen, i den anden Maanen. Throne og Figur ere af massivt Guld, Solen og Maanen besatte med Ædelstene af 40,000 Pd. St. Værdie. Det hele anslaaes, til over 25 Millioner Franes. (Corsaire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
J Staden Warwick (i Engelland, holdtes nylig en af de mærkværdigste Auctioner: over lutter Klædningsstykker som havde tilhørt berømte Mænd, f. Ex., et Par Fløiels Buxer, som Washington havde baaT. ret under Frihedskrigen; et Par Støvletter, som NaF. poleon havde brugt som Artillerie-Underofficeer; en blodig Skjorte som Hertugen af Montmouth havde været nu i da han blev halshugget; o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
J Engelland har man nu opfunden en Hørspindnings-Maskine, som lover en overordentlig stor Omvæltning i denne Vindskibelighedsgreen. Man skal dermed kunne trække 200 Aunes (Fjed?) Garn af eet Pund almindeligt Hør, uden at denne behøver først at brydes. 1 Garn af den Fiinhed koster ved Valenciennes 1200 Fr. (200 Species) Pundet og forarbeides til de fineste Kniplinger. Jstedetfor Brydningen anvender Opfinderen, en Hr. Kay, et Fluidum, hvormed han opløser i det sliimagtige Stof, hvormed Basten er hæftet til Stenglen, og bringer derved en Fiinhed af Garn tilveie, som ikke har været at opnaae ved nogen forhen kjendt Fremgangsmaade. Han har faaet kgl. Patent derpaa, og Mangfoldige lægge sig allerede efter at afkjøbe ham Konsten. (Opfindelsen vil altsaa muligen indbringe ham mere end den Million Fr. Napoleon havde udsat derfor.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
J Brasilien er Geistlighedens Jndflydelse endnu saa stor, at da en Præst forleden skulde hænges i Maranham, var der ingen Skarpretter at formaae til at forrette Executionen, saa Kommandanten maatte lade ham skyde ved Galgens Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Kongen af Engelland har en Lænestol, forfærdiget af det Elmetræe, hvorunder Hertugen af Wellington stod, da Waterlooslaget holdtes. J den irlandske Stad Nenags lod en 113aarig Gubbe nylig døbe et Barn som han havde med en syn tenaarig Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Femhundrede Haandværkere have en Tidlang arbeidet paa Triumphbuen ved Stjerneporten i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Jndenlandsministeren har nu pludseligt afskediget dem allesammen, og lader nedbryde Alt hvad de have gjort (Der maa formodentlig være begaaet en eller anden grov Bommert?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Den vigtigste Forfremmelse som tilintetgjortes ved Kongen af Bayerns pludselige Død var Fyrst Wredes, som Dagen efter skulde været udnævnt til Huus Rigs- og Stats-Kantsler med et Lønnings-Tillæg af 30,000 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
J nogle Landsbyer nærved Paris driver man den Jndustrie, at flaae alle de fra Paris didbragte Hunde, og Katte, og tilberede dem paa en konstfærdig Maade saa de blive ukjendelige og føres ind igjen til Hovedstaden som Vildbrad. Men Jndustrien gaaer endnu videre. Jnd voldene af disse Dyr lægges 6 Tommer tykke paa Jorden, og tildækkes med et tyndt Lag Halm. Der komme nu hele Sværme af Fluer, som lægge sine Æg i denne deelikatteMasse, kort efter fremkommer der Larver og Orme i stor Nængde, som man sælger til at føde Fasaner og andet Fjerkræ med i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
En ung Hyrde ved Foden af Pyrenæerne har, uden nogen Anviisning til billedhuggerkonst, udarbeidet en bekjendt fransk Generals Brystbillede i en Klippe, 154 Fod høit, og 67 Fod bredt; Haar og Øienbryn ere paasatte af Moos. Billedet kan sees ligefra Staden, St. Jean de Pied de Port. Omtrent 4 Mile fra Hermannstadt, i Siebenbürgen, finder man ved Foden af en Høi en høist mærkelig Kilde. Dens Vand er gandske sort, sprudler 16 Tommer op over Vandfladen, men flyder aldrig overDen mærkeligste Egenskab ved dette Vand er den, at det antændes og brænder ligesom Spiritus, saa snart man holder et Lys 6 Tommer nær til det. En Kilden først antændt, lader den sig ikke paa anden Maade slukke, end ved at kaste Jord paa Luen, der staaer omtrent 3 Alen i Veiret og fortærer Træe og andre brændbare Sager, man vil holde til den. Saa længe Flammen brænder, er Vandet koldt og har en svovlet, mineralsk Smag; men Flammen selv udbreder, ikke mindste Lugt. Øser man Vand op af denne Kilde har det tabt sin Brændbarhed, og kan selv tjene til at i slukke med. Denne mærkværdige Kildes Brændbarhed, lopdagede man tilfældigviis. Bønderne afbrændte e nemlig det omstaaende Rør og tørre Siv, herved kom Kilden i Brand, og flere tusinde Mennesker fra Omegnen strømmede i flere Uger til, for at see dette forunderlige Naturspil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Den 25de Octbr. vilde Luftseiler Orlandi i en Ballon af Taft foretage en Luftreise fra den store Plads, i Verona. Ballonens Opstigen var bebudet at skulle finde Sted Kl. 1 om Middagen. Fra alle Sider strømmede Tilskuere ind i Staden til Amphitheatret. Heni mod 15000 Mennesker vare forsamlede. Alt til Af n reisen var beredt, da man pludseligen saae Luftseileren, omgivet af Luer, og at springe ud af Skibet. Ved hurtig Hielp blev han reddet. Jmidlertid var Ballonen tom stegen tilveir, forsvandt for Øinene og faldt ned 22 Mile derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
J den bekjendte Bergamils (der siden sin Skils 3 misse fra den ulykkelige Dronning af Engelland har levet i Pesaro) Liv er nu indtraadt et Jncidenspunkt, der maaskee vil foraarsage en ny Scandal. Willian en Austin, en Pleiesøn, eller som Mange holde for, en de virkelig Søn af Dronning Caroline, har gjort Fordrinde paa alle de Godser og Eiendomme som nu besiddes af Bergami, ifølge et Testament af Dronningen, der ha givet dem under hans Bestyrelse i visse Aar, men inen genlunde til Arv og Eie. Grev v. Lerchenfeld, Oberst for et Kyrasseerre, te giment i München, er pludselig henfalden i en beklafor gelig Aandsforvirring. Jfølge denne gav han enganforleden ved Midnatstid Ordre til at sidde op, og Spidsen for Regimentet rykkede han ud og gjorde saadanne forvovne Maneuvres, at en Vagtmester og adskillige Gemene styrtede. Han selv befinder sig for nærværende Tid paa sit Gods i Nærheden af München i under fornøden Varetægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Nogle Jøder i Lemberg have udført et snurrige Puds. En Tidlang havde Jngen af dem villet modtage nogen af de Breve, som kom med Posten til dem, og det uden at sige hvorfor. Endeligen kom man efter, at der altid uden paa Brevene stod nogle hebræiske Bogstaver, som i Korthed meldte sammes Jndhold, hvor ved de sparte Portoen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
J en Vaudeville som gives i denne Tid paa det kgl. Theater i Berlin, optræde to Personer, som ikke paa ethvert Theater fik Lov dertil, nemlig: Kosdiusko og Napoleon. Den Sidste er kun stum Person, men saa godt efterlignet, at han ved sin forst Fremtrædelse, under Marseillerhymnen, fik almindeliApplaus. (Da han 1806 under samme Marsch dro ind igjennem Brandenborgerporten, blev han ikke saa vel modtagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Den usædvanlig store og skjønne Vase, som Kongen af Sverrig har ladet forfærdige ved Elfdahls Porphyr Værk, er nu kommen til Stockholm. Den holder 9 Fod i Høiden, 12 Fod i Breden, og rummer 1077 svenske Kander. Blokken, hvoraf den er forfærdiget, veiede 800 Skpd. og Vasen, som den nu er, 55 Skpd. Hvor besværlig Transporten har været, kan sluttes deraf, at imellem Tunsta og Gagnbroe passeredes 21 Broer, som næsten alle maatte ombygges og understøttes med Bjelker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Den 1ste og 2den Decbr. havde man i Petersborg 10 -12 Gr. Kulde. Nevafloden var fuld at Driviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Udtog af en Skrivelse fra en dansk Søeofficeer, som er ombord paa den franske Fregat Maria Theresla paa 64 Kanoner, dateret den 19de Juni 1825 paa Rheden af Corillo, 2 Mile fra Lima: "Vi have havt Audients hos General Bolivar, som i denne Tid opholder sig i Nærheden af Callao, som er den eneste Fæstning Spanierne endnu har tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Paa denne vor Station har jeg havt den Fornøielse at see en dansk Brig, ført af Capt. Bruun, hjemmehørende i Apenrade, som jeg allerede forhen har seet og talt med paa den anden Side af Cap Horn i Rio Janeiro, og er dette rimeligviis det allerførste danske Flag som har vajet her i dette Hav. (Dagen No. 295.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Med den til Kjøbenhavn hjemkomne Korvette under Capt. Klaumann, ere adskillige Konstværker af Thorvaldsen hidkomne til Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, og til nogle Privatmænd; deriblandt en fortrinlig skjøn Venus, og en Buste af den for nogle Aar siden i Rom afdøde og i flere Henseender elskværdige Lieutenant v. Bartholin. Al Forbindelse til Lands er ophævet mellem Thisteds og Ringkjøbings Amter, og de Reisende maa nu lægge Veien over Ottesund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Paa en Grav i Vensyssel læses følgende snurrige Gravskrift: Her under hviler Karen Kotte. Hende bider hverken Muus eller Rotte. Hun var født paa Moss. Jssos Krestos Kol
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Bekjendtgjørelser. Da det ved 3die Auction over Tyvsforbryderen, Jens Laursen Miesings Sted paa Studsgade den 12te de, gjorte Bud ei er bleven approberet, saa bliver efter Vedkommendes Begjæring herved berammet en 4de Auction at holdes i og over bemeldte Sted Onsdagen den 28de Decbr. førstk. om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tillæg, at absolut Bortsalg vil finde Sted, samt at Kiøbesummen ei erlægges førend til 11te Juni 1826. Aarhuus, den 16de Decbr. 1825. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Fredagen den 30te Decbr. næstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver Auction foretaget paa nye, over den Boet efter afg. Enkemadame A. K. Broch tilhørende, her i Byen ved Sønderport beliggende, og for Kiøbmandshandel og Brændeviinsbrænden særdeles godt beliggende Gaard, bestaaende af: 38 Fag 2 Etage og 123 Fag 1 Etage Bindingsværk med Tegltag, har gode Kieldere og Lofter. Gaarden, hvortil er en god Frugthauge, og en Engtofte, hvorpaa aarlig kan avles 2 Læs Høe, kan strax tiltrædes. Pengeconditionerne bliver favorable for Kiøberen. De Lysthavende ville møde foranmeldte Tid og Sted, da indbemeldte Gaard med Tilliggende attraaes absolut bortsolgt. Greenaae, den 14de Decbr. 1825. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Over følgende til afg. Fuldmægtig Borups Boe, udlagte Eiendomme, nemlig: a) Parcellen No. 10 i Hestehaugen, ved Randers Fjord, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 1 Skp. 2 Fdkr., tilhørende Peder Lausen Jacobsen i Gallevanggaarden, paa Østrup Mark. b) dito No. 2 i Mellerup Kiær, af Anders Junkers forrige Gaard, af Hartkorn 1 Fdkr. 1/4 Alb., tilhørende Laus Hansen Smed i Mellerup. c) dito No. 29 i Hestehaugen, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 1 Skp. 3 Fdkr., tilhørende Christen Christensen i Aastrup i Mellerup Sogn, og d) dito Nr. 3 i Mellerup Kjær, af Anders Junkers forrige Gaard, af Hartkorn 2 1/2 Alb., tilhørende Jens Christensen Poulsen i Mellerup, bliver foretaget 3de Auctioner, som afholdes: Torsdagen, den 26de Jan., dito, den 9de Febr., og Fredagen, den 24de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner foretages paa Randers Raadhuus, men den sidste i den Hans Olesen Seiersen forhen tilhørende Gaard i Mellerup, i Støvring Herred. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir ved Randers, den 15de Decbr. 1825. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Ifølge passeret Udlæg, bliver den Gaard i Mellerup Bye, Støvring Herred, som forhen har været eie af Søren Andersen Junker og senere af Hans Olesen, Sejersen, stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Torsdagen, den 26de Jan., dito, den 9de Febr., og Fredagen, den 24de dito 1826, hver Dags Formiddag Kl. 11. Med Gaarden, som har Hartkorn, Ager og Eng: 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/5 Alb., følger den inddavlede Afgrøde og nedlagte Vintersæd. De tvende første Auctioner foretages paa Randers Raadhuus, men den sidste i Gaarden selv. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 13de December 1825. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Ved Proclama, som læses saavel ved den kgl. Landsoverret i Viborg, som ved vedkommende Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i det fælleds Boe efter afdøde Rasmus Thomasen, og forhen afdøde Kone Karen Christensdatter af Lystrup, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til formig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at dette Skifte foretages her paa Contoiret Mandagen den 20de Febr. og Mandagen den 3die April n. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 3 slet. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 20de A. L. Reiersen. December 1825.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter forrige Sognepræst i Nimtofte og Tøstrup, Hr. Martin Nicolai Møller, indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, til at legitimere deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Samlinger i dette Boe blive afholdte her paa Contoiret Mandagen den 20de Febr. og Mandagen den 3die April n. A., om Formiddagen Kl. 10 slet. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 15de December 1825. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Boet efter Jndsidder Poul Rasmussens Kone, Maren Rasmusdatter i Torsager, og efter Pigen Maren Nielsdatter i Følle, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Pl. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 16de December 1825. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Creditorerne i Boet efter afdøde Marketender Amund Thorsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, til for os at bevise deres Krav paa Boet, hvori Samlinger afholdes paa denne Byes Raadstue den 5te Jan., 6te Febr. og 6te Marts 1826, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Randers Byes Skifteret, den 6te Decbr. 1825. Rafn. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Efter hertil skeet Jndberetning, er i forrige Maaned af Havet deels ved Ebeltoft Kjøbstæds Mark, deels ved Skovgaardene dreven i Land og opbjerget 3 a 4 Favne Brænde, vurderet til 8 Rbd. Sedler, samt et Roer med røde Figurer, grønmalet Top og noget Til i behør, vurderet til 2 Rbd. Sedler. Eieren heraf indkaldes til med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig hos Overauditeur, Bre- og Herredsfoged Stockfleth i Ebeltoft og legitimere sin Eiendomsret til det Strandede. Randers Amthuus, den 23de Decbr. 1825. Stemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Under Meilgaards Gods i Nørre Herred, Randers Amt, er ved Døden afgaaet Fæstehuusmand Niels Sørensen Skovfoged i Hytten, hvis Arvinger ikke vides, hvorfor disse saavelsom Credi- og Debitorerne i Boet indkaldes med 12 Ugers Varsel til at møde hos undertegnede committerede Skifteforvalter, de første for at legitimere deres Arveret, de sidste for at bevise deres Fordringer, og betale hvad de skylder. Meilgaard, den 17de Decbr. 1825. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-24
Nye Mallaga Rosiner og Citroner er arriveret og sælges meget billigt hos Marcus G. Bech. Udfaldet af Sagen angaaende Dr. Clausen og Pastor Grundtvig, faaes for 3 Mk. hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Aar 1825. No. 172. Tirsdagen. den 27de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. sarhuus Seisieldende. sassessossessessor
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Det er umuligt - meldes der fra St. Petersborg - at beskrive den Sorg, som ved Budskabet om vor elskede Keisers Død, har grebet Enhver, fra Palladset indtil Hytten. Hans Død blev forvoldt af en Forkjølelse, han havde paadraget sig ved sen Lystseillads; det blev til en Halsbetændelse med Strubehoste Chaltige Braune, som havde en bevidstløs Tilstand til følge. Paa den tredie Dag vendte Bevidstheden tilbage, og den høie Patient nød, efter eget Forlangende, den hellige Nadvexe, dicteerte sin sidste Villie, og hensov den 1ste December. Hs. Maj. Keiserinde Elisabeth har selv pleiet sin dyrebare Gemal indtil hans sidste Øieblik, og selv trykket hans Øine til. Hun er dybt nedbøiet af Smerte. Himlen give, at hendes svage Konstitution ikke maa lide forhaardt derved. Hun ventes hertil med sin høie Ge maals Liig. Hovedstaden er som uddød, og allevegne seer man Spor af Modfaldenhed og Sorg. Hs. Majestæt Keiser Constantin I skal være ilet fra Warschau til Taganrog. Om det er sandt, er endnu uvist, J ethvert Tilfælde vil det erfares om nogle Dage, da Keiseren med det Allerførste ventes hertil, og har allerede udstædt en foreløbig Proclamation. Den Ukassom det regjerende Senat havde udfærdiget i Anledning af Keiserens Død, lød saaledes: "Justitsministeren, General af Jnfanteriet, Fyrst Labanoff Rostowski, har meddeelt det forsamlede Senat den bedrøvelige Efterretning, at Hs. Majestæt Keiser Alexander ifølge den Almægtiges Villie er den 1ste Decbr. afgaaet ved Døden i Taganrog af en hidsig Sygdom. Efter at det forsamlede Senat har aflagt den retmæssige Thronarving, Hs. Majestæt Keiser Constantin den Første, Troskabs-Eeden, dekreterer det de under slige Omstændignonssessons heder brugelige Forholdsregler a. &c. (Det er ikke umærkeligt, at i den kgl. preussiske Statskaalender anføres Storfyrst Nicolaus, den nysafdøde Keise Alexanders næstældste Broder, som keiserlig russisk Thronfølger.) Prinds Eugen af Würtemberg, Generaladjutant hos Keiser Alexander, var indtruffen til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Grækernes Frihedskamp. J Triest havde man den Efterretning, at Kapudan Paskas Flaade var kommen til Missolunghi, som man desaarsag snart ventede at maatte overgive sig. - Fra Constantinopel skildres Grækernes Forfatning som redningsløs - men dog ikke senere end til 1ste December!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Moldau og Wallakiet. Tyrkerne vedblive at trodse Russerne. Sultanen havde paany udstædt en Ordre til at hans Tropper skulde rømme Fyrstendom merne, men imedens Kutschuck Achmed drog ud med sine Soldater af den ene Port, trak Osman Aga med ligesaa mange ind af den anden, saa Antallet er ligesaa stort nu som det var.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Ostindien. Det er en glædelig Efterretning for Engelland at Birmanernes øverste Feltherre, den føromtalte Renegat Bundoola, er død. Kongen var 3 utrøstelig derover og skal have raabt: "Jeg har tabt Halvdelen af mig selv men gjør dog store Anstalter, til at forsvare sin Hovedstad Ummerapoora. Alle dens i Kostbarheder førtes bort, hvoriblandt den hvide Elefant fornemmeligst. Nogle Officerer som havde raadt 1 til Fred, vare sluttede i Jern. Den chinesiske Keiser, vil optræde som Fredsmægler mellem det ostindiske Comtrpagnie og Birmanerne, og dersom dette ikke frugter, ville Siameserne udruste sig til Fordeel for Disse, ja man siger, at det skal allerede være skeet, og Birmanerhæren derved voxen til det dobbelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Portugal. Den gode gamle Konge er meget syg. Dronningen er belavet paa Alt, og vil træde frem, og naar han er død. Prinds Miguel vil saa komme hjem, og vor Politik - tilføier Beretningen - tage en anden Vending.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Spanien. Kongen vil nu flytte ind i Slottet. Pardo, som ikke har været beboet siden Kong Josephs Tid. - Dronningen havde gjort sin nye Stedmoder en Præsent af nogle Juveelsmykker, som ansloges til 3 Millioner Realers Værdie, men faa Mile fra Madrid ere de blevne stiaalne af Røvere. - Den franske Regjering har erklæret, at Spanien først maa betale sin Gjeld, førend Tropperne kan trækkes ud derfra. Alt saa komme disse Hjelpetropper vel tilsidst til at ligge paa Execution. - Man havde faaet den bedrøvelige Efterretning, at en Deel af den sidste Expedition er faldet i Columbiernes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Engelland. Fra London skrives den 16de Decbr. Mellem Hofferne i London og St. Petersborg er den i disse Dage en meget levende Koureervexling. Man venter - skrives der endvidere - at en stor Fastlands magt vil gaae ind i Hr. Cannings Anskuelse af Grækernes Sag, hvorved der vil kunne bringes et lykkeligt Resultat tilveie for disse vore ulykkelige Troesforvandte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-27
Endvidere meldes fra London, at der den 15de Decbr. var indtruffen en Kabinetskoureer med vigtige Depescher, fra Madrid. - Det til Ostindien bestemte Dampskib er, efter 56 Dages Fart, lykkelig kommet til Cap.