Aalborg Stiftstidende, 1846-11-17
Da nu Kirk under Sagens endelige Forhandling havde yttret, at der her sletei var Tale om Oprettelsen af Stamhuse, men blot og Ret til at overlade en Eiendom paa første Haand, og at Stamhusene havde en ganske anden Betydning, saa at de ei engang burde have været udtalte i nærværende Sag, og iøvrigt havde tiltraadt de opstillede Amendements, saa imødegik Ree hans Yttringer i følgende Ord: "Jeg har ikke fundet Anledning til, i Henhold til mine Yttringer under Sagens foreløbige Behandling, at stille det derved forbeholdte Amendement, da jeg, saa utilraadelig jeg end finder enhver Udvidelse af Testationsretten og Forplantelse af det der indeholdte Princip, seer, at man, saalænge denne Ret bestaaer for Selveierne, har fundet, indenfor sit nærværende Gebeets Grændse, at burde give den en Udvidelse, der kun udjævner de Ulemper, som i denne Classe nu derved opstaae. Naar Gaardeler Kirk forøvrigt, ved at anbefale Udvidelsen ogsaa til Huusmandstanden, kommer tilbage til den Parallel, der er dragen med Stamhuse o. desl., og ikke blot har fundet, at der heri er meget stor Forskjel, men endog har anseet det upassende, at en saadan Sammenligning her tidligere er bragt paa Bane, saa skal jeg ganske lade den sidste Yttring staae ved sit Værd, men maa forøvrigt, i Henhold til hvad jeg tidligere herom har fremsat, formene, at det ikke vil være vanskeligt at finde endog en nær Traadlighed imellem de omhandlede aristokratiske Besiddelser og dem, som Testationsretten skaber; thi vel er det saa, at Stamhuse o. des, ere bundne personlige Besiddelser og knyttede til Førstefødselsretten, men Testationsretten fremkalder factisk en lignende Art bunden Besiddelse, og skaber et Standsaristokratie, der i sine Conseqvent ser kommer til at øve den samme Jndflydelse, ofte endog under større Forurettelser i Familieforholdene indbyrdes. Allerede den Testationsret, Selveierne have, er en Overlevering af den gamle Odelsret, fra Odel er det, at Adel har sit Udspring og sin Betydning, og naar det nu vistnok staaer som en vunden Erkjendelse i vor Tid, at Adelsinstitutet med alle dets Affødninger maa betragtes som en Byld paa Statslegemet, der er hæmmende for de sunde Kræfters frie Udvikling, saa kan man vistnok ikke ønske, at see et lignende svækkende Element forplantet i andre Samfundsretninger. Jeg tillader mig derfor gjentagende at lægge det de Medlemmer heri Salen, hvis Princip er statsborgerlig Lighed, paa Hjerte, at forebygge Alt, hvad der kan bringe til Afvigelse herfra, og saaledes ogsaa den omhandlede Udvidelse af Testationsretten, der ved sin Benævnelse Testationsfrihed ofte blænder dem, hvis Maal er Samfunds forholdenes frie Udvikling, imedens den dog er intet mindre end denne frie Udviklings Antipode. Jeg skal endnu kun kortelig sammensatte de Momenter, jeg i denne Sag har søgt at stille frem for Betragtningen, ved at advare mod en yderligere Udvidelse af Testationsretten, som den, der i sin Natur kun er et Middel til at accumulere Gods paa enkelt Haand, til at forurette andre Børn end den Udvalgte som ofte ved Jnsinuering har banet sig Vei til denne Esau-Ret – og til at indpode Familiearistokratie og deraf flydende øvrige aristokratiske Elementer i Samfundsforholdene. Disse Ord synes ikke at have gjort noget godt Jndtryk paa det conservative Eiements Forsvarere, idet Cancellir. Jngerslev hertil bemærkede: Det har været mig uventet at høre Kjøbm. Røe under denne Sags Behandling indblande en Undersøgelse om Adelens Oprindelse, om Bylder paa Statslegemet og andet saadant Mere, som er Sagen vedkommende, skjøndt den vel kan gives en saadan Vending, at man derunder kan indbringe Yttringer, som man nu engang har Lyst til at fremkomme med. Jeg skal ikke gaae ind paa at besvare disse den ærede Deputeredes bemærkninger, da det er klart, at de ikke i fjerneste Maade vedrøre denne Sag. Min Mening om Udkastet og de stillede Amendements er simpelt den, at man, ved at udvide den omhandlede Testationsfrihed, afværger, at Selveieren for tidligt gaaer paa Aftægt, og derved fra et nærende bliver et tærende Medlem af Samfundet. Den paatænkte Udvidelse har altsaa i det practiske Liv overmaade megen Nytte, og derfor agter jeg at stemme for den." Hvortil With svarede, efterdi Jngerslev havde talt, da Ree ikke mere havde Ordet, at han af Ree var anmodet om at henstille til Forsamlingens Bedømmelse, om ikke det Foredrag, han havde holdt, var aldeles motiveret i Sagen sølv, ligesom han henstillede, hvorvidt den maatte finde den af en anden Deputeret fremsatte Kritik passende anbragt. Ved Afstemningen blev Committeens Jndstilling: at Confirmation paa de her omhandlede Testamenter maatte gives gratis antaget med 41 St. imod 1, hvorimod de af Godsforv. Hjort stillede Amendementet forkastedes. Handels- og Skibsefterretninger. Paa Grund af de høie Kornpriser have Brændeviinsbrænderne i Odense fundet sig foranledigede til at forhøie Priserne paa Brændevinen til 3 Mk. Kanden, 24 s. Potten og 7 s. Pæglen. Hals Skibslifte. Jndk. D. 12te: H. Hansen f. Holms m. Tagsteen; W. Henriksen f. Kragerø m. Træl D. 13de: A. P. Thomsen f. Horsens, ball.; C. Warming f. Hull m. Tvist; P. Clausen f. Colding m. Flytteeg.; P. Larsen og G. Nielsen f. Østerr., J. N. Andersen f. Chrsand.,N. Petersen f. Tvedestr. Alle m. Træl.; J. P. Wold f. Liverp. m. Salt. D. 14de: F. K. Springborg f. Hobro, ball.; O. Nielsen og A. Petersen f. Tvedestr., C. Danielsen, R. Johansen, O. C. Petersen og B. Olsen f. Østerr.,H. Thorbjørnsen f. Tønsb., J. Holm. A. J. Aanensen og G. Torkelsen f. Chrsand, O. C. Flørness f. Lilles., Allem. Træl. D. 15de: N. Jacobsen f. Chrsand, m. Træl. – Udg. D. 12te: J. J. Funder og J. P. Markmann t. Aarh. m. Kradsuld. D. 13de: N. Uck t. Skotland m. Havre; M. Romberg t. Kallundb., ball.; L. Nilsson t. Halmst., do. D. 14de: H. Andersen og C. Gardellet. Marstr., ball.: J. J. Mørch t. Flensb. m. Kartofler og Brændev.; C. F. Melz t. London m. Korn; N. S. Springborg, J. Baadsgaard, N. N. Petersen og J. Hesskjær, Alle t. Kbhvn, m. Korn, Fedev., Uld m.m. D. 15de : C. Grootmann t. Hamb. m. Byg. (For Udg., J. Nordberg, og O. P. Hansen, Begge t. Norge). – Vinden, d. 15de: NO., let Kuling, klar Luft.