JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Den 5te December f. A. ere de ved det Kongelige Artillerie-Corps staaende Capitainer, Salomon von Gedde, Gottfried Johan von Heiliger, og General-Adjutant Carl Frederich von Bielefeldt, benaadede med Caracter som Majorer af Artilleriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
J Ringsted Herred i Sielland, ere i afvigte Kirkeaar copulerede 100 Par, Fødte af Mandkiøn 142, af Qvindekiøn 111, tilsammen fødte af begge Kiøn 253. Døde af Mandkiøn 131, af Qvindekiøn 118, tilsammen døde af begge Kiøn 249. Altsaa ere i Ringsted Herred, flere fødte end døde. J Harrested Sogn ere en Mand og en Kone døde og begravede paa een Gang og i een Grav. Manden var 77 og Konen 74 Aar gammel. Død:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Kiøbenhavn. Den 14de Januarii: Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Staldmester Hans Henrich von Bulow, Kammerherre og Ridder af Dannebroge=Ordenen, 56 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
J Tallotteriets 440de Trækning i Altona, den 8de Januarii, udkom følgende Numere: I Følge det Asiatiske Compagnies bestandige Commissions Beslutning undlade vi ikke her at bekiendtgjöre for Compagniets høye og gode Herrer Interessentere, at et nyt Forslag fra Jacob Lynge til hans Sags Afgiørelse ved den den 21de hujus forestaaende General-Forsamling vil blive taget under Overveyelse. Directionen for det Asiatiske Compagnie den 12te Januarii 1789.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Den til den 31te førstkommende, berammede Continuations-General Forsamling paa det Asiatiske Compagnie, er formedelst uformodentlige Forhindringer med Compagniets bestandige Commissions Samtykke udsat til Onsdagen den 21de Januarii 1789 om Eftermiddagen Klokken 4 Slet; hvilket herved til de høye og gode Herrer Interessenteres behagelige Efterretning bekiendtgjøres. Ligesom og de Interessentere, der fremdeles ønske at qualificere sig til at mode og stemme paa General. Forsamlingen, anmodes forinden til den Ende at indfinde sig hos Justits-Directeuren paa Compagniets Huus Onsdag og Fredag imellem 10 og 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Nye Gottingske franske Lomme-Calender for Aaret 1789 Denne har samme sælges i det Kongelige Bogtrykkerie. Fortienester som dens Forgængere. Foruden Anmeldelsen af nye Opfindelser, physiske og andre Mærkværdigheder, har Hr. Hofraad Lichtenberg med sit bekiendte Lune fortsat Forklaringen over de Hogartske Kobbere, og denne Gang foretaget: Troppernes Udmarsch til Finchley, det leende Paterre, og Collegium Medicum. Det øvrige Jndhold leverer: Historien om Pomp buxerne og Diævelskaberne i det sextende Aarhundrede (overmaade moersomt og lunefuldt); over Lækkerbidskener, nyeste Efterretninger fra det nyeste Jerusalem &c. – Maanedskobberne, af Chodowiecki's Mesterhaand og hans egen Opfindelse, forestille de forskiællige Grader i den ægteskabelige Lyksalighed, og de mangehaande Bevæggrunde, man har til at begive sig i Ægtestanden. Jblant disse ere No. 11, og Manden med den Spanske Løsenøgle paa No. 12, vist nok stærke Beviser for den gamle Sætnings Rigtighed, at Ægteskaberne sluttes i Himmelen. Jmidlertid raader dog Recensenten, hellere herefter at slutte dem paa Jorden. - Ligeledes kan ogsaa bekommes tydske Pandora oder Kalender des Luxus und der Moden, Stykket 5 Mk. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrivt er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capita in Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Hos Hof-Bogtrykker Møller & Søn, boende i Friderichsberggade No. 230, er got Maculatur=Papiir tilkiøbs at bekomme for 4 a 5 Mk. Riset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Kiøbenhavns Aar No. huus Jan. mu
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Post-Tidender. at gl. Mandagen, den 19 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Tyrkisk Grændse, den 23 December. Porten ruster sig for Alvor til det nye Feldttog baade til Lands og Vands. Efter Storherrens Befaling skal der bygges 180 Skibe af forskiællig Størrelse, og forstørstedelen paa den gamle riige Storadmirals Bekostning. Heraf seer man, hvor usandt det er, at han skulde tilligemed Storviziren være faldet i Unaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Fra London over Ostende), den 26 December. (Over Holland fattes 5 Poster. Kongens Sygdom har, Himlen skee Tak, i de tre sidste Dage taget en noget gunstigere Vending. Begge de nyeste Bulletins fra Slottet Kew berette, at Hs. Majestæt har havt roeligere Nætter, og at de spanske Fluer have ophørt at foraarsage Ham saa hæftige Smerter som forhen. Doctor Willis har anordnet, at den syge Monark maa underholdes med alle Slags afvexlende Forlystelser, paa det Tænkekraften ikke skal faae Leylighed til at opholde sig for længe ved et og det samme Object. Desuden er Kongen frie for al Tvang, og kan forrette, hvad Ham lyster. Snart læser Han, snart skriver Han snart tegner Han, snart spiller Han Schach, og saasnart Han viser mindste fortrædelig Mine, finder man paa Afvexlinger. Man søger fornemmelig at undgaae Samtaler, undtagen om gandske ligegyldige Ting. Til Dronningen har Hs. Majestæt i Sin Sygdom skrevet adskillige Breve, og forlangt at tale med Hende, hvilket ogsaa, som bekiendt, skeede for nogle Uger siden i Slotshaugen; men denne Sammenkomst havde ikke de bedste Følger for Hans Tilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Forskiællige europæiske Hoffer have, siden Kongens Sygdom blev almindelig bekiendt, sendt Depecher herhid, men ey endnu faaet noget ministerielt Svar. J disse Dage ere der atter indløbne flere Depecher fra adskillige udenlandske Hoffer, og der er hos Hertugen af Richmond holdet en overordentlig Statsforsamling; men Resultate deraf er ubekiendt. Det er nu næsten to Maaneder siden den Kongelige Magts Udøvelse standsedes; og der er ikke tænkt videre paa de offentlige Anliggender, end forsaavidt det ansaaes nødvendigt, for at følge Hofetiquettens Forskrivter. Endeel af vore offentlige Blade have berettet at Statsministrene, siden Kongen blev syg, have dagligen arbeydet med Prindsen af Wallis. Saameget er imidlertid kun vist, at de udenlandske Depecher ere communiceerte Prindsen som Tronarving; men at der paa samme ikke kan udstædes noget Svar, førend Lovgivningens tredie Green, eller den Kongelige Magts Udøvelse er indrettet og nøyagtigen bestemt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Ministeren, Hr. William Pitt, kaldes nu af hans Venner den nye Aristides, og selv hans Fiender maae tilstaae, at hans Opførsel under nærværende Conjuncturer er troe, ædel, og uden Exempel i alle Patriotismens Aarbøger. Tager han sin Afsked, siger man, saa forlader han Ministerposten ligesaa fattig som han tiltraadde den; og hans Rigdom vil allene bestaae deri, at han har tient sit Fædreneland samvittighedsfuld, flittig, og uden Egennytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Warschau, den 31 December. Endnu har man ingen officielle Beretninger om Octakows Erobring, men blot følgende Detail om Stormen selv. Fyrste Potemkin gav Ordre til at beskyde bemeldte Fæstning uophørligen med gloende Kugler, og under dette Angreb var det, at General-Stormen, Natten imellem den 16de og 17de, paa St. Nicolai eller Russernes Skyts patrons Dag, blev begyndt. To Russiske Bomber faldt i et Krudtmagazin, hvorved allene over 1000 Tyrker satte Livet til. J samme Øyeblik benyttede Russerne sig saa vel af Tyrkernes Bestyrtelse, at de, ved at fortfare med Stormen, især fra Liman-Siden, hvor Jisen var stærkest, efter 4 Timers Blodsudgydelse bleve Seyerherrer. Af den tyrkiske Besætning, som var 10000 Mand stærk, skal over 7000 være dræbte, de øvrige 3000 have maattet give sig paa Naade og Unaade. Russernes Forliis skal beløbe sig imellem 3 til 4000 Mand, iblant hvilke Generalerne Dolgorucky, Soritsch og Woynikow. J Overvindernes Hænder er der faldet en stor Mængde Artillerie, Munition, Proviant, saaog endeel Skibe. Et Rygte, hvorefter nogle tusinde bevæbnede Russer skulde være rykket ind paa Republikens Grund, er ikke siden Fra Gallizien meldes, at Keiseren vil til Arv bekræftet. – og Eiendom bortsælge 45 af sine i denne Provinds beliggende Domainegodser, der ere taxeerte for 1 Million og 200000 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
J Henseende til Oczakows Erobring melder et particulairt Brev, at den pludselige haarde Frost holdt saa ilde Huus med den beleyrende Armee, da Folkene endog i Baraquerne ikke kunde finde Beskyttelse imod Kulden, at der opstoed en almindelig Misfornøyelse og Knurren, som gik saavidt, at man forestillede Generalen, det var bedre at døe for Fiendens Haand end fryse ihiel. Og denne almindelige Jver har den commanderende Russiske General vidst at føre sig til Nytte i rette Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
J Førstningen, da dette Seyers-Bud var indløbet her, sattes alting i stor Bevægelse. Men nu hører man ikke mere tale derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Wien, den 1 Januarii. Med Recruteringen og Hværvingen til dette Aars nye Feldttog farer man ivrigen fort. - Ved Krigstyrets Jndcassering bliver der i alle Henseender iagttaget en saadan Orden og billighed, at denne Afgivt kan falde Undersaatterne af de fattigere Classer til saa liden Byrde som mueligt. Saa blive og adskillige af Residencens Jndvaaneres Privilegier haandhævede, og det hele Rigshofrets=Personale saavelsom alle Rigsagenterne ere befriede for at bidrage til Krigstyret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Der skal være en Fortegnelse under Pressen over alle Syge og blesseerte, som i afvigte Feldttog ere indtagne i Feldthospitalerne. Man beregner deres hele Antal til 100000 Personer, af hvilke imellem 13 til 14000 ere døde; altsaa ey endda saa mange som i det Bøhmiske Feldttog i Aarene 1778 og 1779.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Paa nogen Tid er der saavel imellem Armee Posteringerne som imellem Wien, Petersburg, Warschau, Berlin, London, Versailles og Madrit, passeret usædvanlig mange Courerer, og man vil deraf drage nye Slutninger til Haab om Fred. De nyeligen herfra paa eengang affærdigede tre Courerer til Petersburg, Paris og Madrit, var en alt for siælden og mærkværdig Begivenhed, at den ikke skulde giøre det Almindelige opmærksomt. Man paastaaer, at deres Depecher angik de Betingelser, paa hvilke Keyseren er sindet at giøre Fred med Porten. Men da fornævnte Hoffer ligge saa langt fra hinanden, og især fra Constantinopel, saa indseer man let, at der vil gaae 5 til 6 Maaneder, førend man kan blive eenig om Udfaldet, og at der følgelig maa aabnes et nyt Feldttog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Efter Forlydende er Greve von Breuner, en Svigersøn af Greve von Pergen, udnævnt til Gesandt ved det Kongelige Danske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Fra Nederrhinen, den 5 Januarii. J Wesel skal, saasnart Veyrliget vil tillade det, Arbeydet paa Fæstningsværkerne alvorligen fortsættes. Der siges ogsaa for gandske vist, at, foruden det sammestæds anlæggende Magazin for 40000 Mand, ogsaa det Wienske og Franske Hof have givet adskillige her i Egnen Commissioner til Kornvarers Opkiøb. Alle disse og andre Anstalter synes meget betænkelige for Roligheden i Tydskland, endskiønt man ingen fuld Vished har derom, og Formodningerne ere baade utidige og vakklende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Amsterdam, den 6 Januarii. Vi fattes endnu 5 Engelske Poster, og den vedholdende Nordostvind med usædvanlig stærk Frost, der opfylder alle vore Kyster og Havne med Jis, giver os ikke Haab om nogen Post saa hastig. Tilforladelige private Breve over Ostende forsikkre, at Kong Georg III Svaghed, og Uvisheden om, hvilken Vending Sagerne kunde tage, har allerede havt Jndflydelse paa de Nordiske Anliggender, og standset visse Dispositioner, der ellers upaatvivleligen vare gaaet for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Leipzig, den 6 Januarii. Som et Bidrag til det Wienske Krigstyrs Historie fortælles, at en Kone i Wien, som eyede en Capital af 300 Gylden, bragte disse til Keiseren, sigende: "Jeg skal betale Krigstyr. Her bringer jeg Deres Majestæt alt hvad jeg eyer, og beder Dem tage deraf saameget De vil; thi jeg er da i det ringeste overbeviist om, at De har faaet det i Deres egne Hænder." Keyseren gav hende Pengene tilbage, skiænkede hende 12 Ducater, og befalede hende at erlægge 12 Gylden deraf i Krigstyr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Tronhiem, den 3 Januarii. Udi afvigte Kirke-Aar 1788 ere i Tronhiems Stift copulerede 1455 Par; Fødte af Mandkiøn 2797, af Qvindekiøn 2689, tilsammen fødte 5486, deriblandt 415 Uægte. Døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 810, fra 10 til 20 Aar 195, fra 20 til 30 Aar 216, fra 30 til 40 Aar 161, fra 40 til 50 Aar 158, fra 50 til 60 Aar 201, fra 60 til 70 Aar 231, fra 70 til 80 Aar 149, fra 80 til 90 Aar 82, fra 90 til 100 Aar 12, fra 100 Aar og derover 3, tilsammen 2218. Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 709, fra 10 til 20 Aar 134, fra 20 til 30 Aar 152, fra 30 til 40 Aar 155, fra 40 til 50 Aar 121, fra 50 til 60 Aar 186, fra 60 til 70 Aar 261, fra 70 til 80 Aar 224, fra 80 til 90 Aar 156, fra 90 til 100 Aar 29, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen 2129, i alt døde af begge Kiøn 4347. Ere altsaa i hele Stiftet 1139 flere fødte end døde. Det Merkværdigste synes at være dette, at 5 have levet over 100 Aar og 41 mellem 90 og 100 Aar. Blant de Døde befindes af Præsternes Designationer 3 omkomne ved Fald fra et høyt Bierg i Foesnæs Præstegield; 2de ved Sneeskreed i Bronøe Præstegield, og 32 af forskiellige Præstegielde omkomne paa Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Ribe, den 3 Januarii. J Kirkeaaret 1788 ere i Riber Stift copulerte 1024 Par, fødte af Mandkiøn 1806, af Qvindekiøn 1813, tilsammen 3619, deraf 103 Uægte. Døde af Mandkiøn 1407 af Qvindekiøn 1448, tilsammen 2855, altsaa 764 flere fødte end døde. Ved de Fødte anmærkes: a) 12 Par Tvillinger; b) 41 anmeldte Dødfødte, hvoriblandt een i Seem Sogn med 6 Fingre paa hver Haand og 6 Tæer paa hver Fod, samt en vanskabt Mund. J Sønderhoe Sogn paa Øen Fanøe født et Pigebarn, hvis Faders og Moders Forældre og Farmoders Fader og Moder og Farfaders Moder endnu ere i Live. Ved de Døde anmærkes: a) En Dreng 8 1/2 og een 4 1/2 Aar, i Børcop Bye, Gauerslund Sogn, bleve af deres egen Moder, der endog stedse forhen var bemærket for hendes Gudsfrygt og Flittighed, druknede i et Vadsted, hvori der ey var mere Vand, end hun med Magt kunde qvæle dem. b) J Trans Sogn en gammel Kone med en fuldvoxen Søn og Datter døde i eet Døgn og bleve begravne i een Grav. c) Af ulykkelig Hændelse 14, af hvilke een har myrdet sig selv i Sinds Uroe; 1 Karl hængt sig Dagen før han skulde reise til Mynstring; 5 druknede; 1 faldet ned af et Træe og døde strax, 1 indebrændt, 1 frossen ihiel og 1 pludselig død paa Marken; 2 gaaet vild i Sneefog, 1 mistet Livet ved et Par løbske Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Kiøbenhavn, den 19 Januarii. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Barom. 15 Kulde. Jan. Uvis. Uvis. V. S. V. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Udi afvigte Uge, fra den 10de Jan. til den 17de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 17 Par. Fødte Drenge 31. Piger 36. Tilsammen fødte 67. Døde Mænd 48. Qvinder 23. Drenge 13. Piger 17, af følgende Sygdomme: Alderdom 8. Apoplexie 1. Barselseng 1. Beenskade 1. Brystsyge 7. Feber 2. Forraadnelses=Feber 10. GaldeFeber 1. Guulsoet 1. Halsyge 1. Hidsig=Feber 2. Hoste 1. Jnflammation 1. Kopper 9 Koldfyr 2 Kulde 2. Pleuris 1. Slag 8. Skarlagens=Feber 1. Tænder 2 Tærende Syge 13. Uangivne Svagheder 25. Vattersoet 1. Tilsammen døde 101. Altsaa 34 fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
I Fölge det Asiatiske Compagnies bestandige Commissions Beslutning undlade vi ikke her at bekiendtgjöre for Compagniets høye og gode Herrer Interessentere, at et nyt Forslag fra Jacob Lynge til hans Sags Afgiørelse ved den den 21de hujus forestaaende General-Forsamling vil blive taget under Overveyelse. Directionen for det Asiatiske Compagnie den 12te Januarii 1789.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-19
Den til den 31te förstkommende, berammede Continuations-General-Forsamling paa det Asiatiske Compagnie, er formedelst uformodentlige Forhindringer med Compagniets bestandige Commissions Samtykke udsat til Onsdagen den 21de Januarii 1789 om Eftermiddagen Klokken 4 Slet; hvilket herved til de høye og gode Herrer Interessenteres behagelige Efterretning bekiendtgjøres. Ligesom og de Interessentere, der fremdeles ønske at qualificere sig til at mode og stemme paa General. Forsamlingen, anmodes forinden til den Ende at indfinde sig hos Justits-Directeuren paa Compagniets Huus Onsdag og Fredag imellem 10 og 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Kiøbenhavns J No. Aar. nen. sammen. Holmen. Post-Tidender. que. Fredagen, den 23 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Semlin, den 24 December. Vaabenstilstanden er vel ikke publiceret her, men bliver dog paa det nøyeste iagttaget af Commandeurerne paa begge Sider. Nogle Tyrker, som lode det falde sig indat foruroelige vore Forposter paa denne Side af Sau floden, ere, efter derover gjorte Besværing til Commandanten i Belgrad, paa hans befaling blevne stranguleerte paa Stædet. Bemeldte Commandant har endog erklæret, at han vilde levere enhver, som herefter forstyrrede Roligheden, i vore Hænder, for efter vort Godt findende at afstraffes. Han har videre ladet bekiendtgiøre overalt i Belgrad, at den, som befandtes blot med Ord at opvække Uroe, skulde have sit Liv forbrudt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Fra London (over Ostende, den 30 December. (over Holland fattes 6 Poster) Kongen bliver med hver Dag roeligere; men Feberen har ey endnu gandske forladt Ham. Saa ofte Sygdommen giver efter, viser Han Sig meget villig til at følge deres Raad, der gaae Ham til Haande, ja Han synes endog i Sine gode Jntervaller at være kiendelig rørt over den Uroe, han undertiden foraarsager sine Opvartere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
J et af vore offentlige Blade, The Times kaldet, læser man følgende Beretning: "Da Ministrene ikke ansaae det for umueligt, at Prindsen af Wallis kunde vægre sig ved at modtage en indskrænket Regieringsforvaltning, saa vare de blevne eenige om at bede Storcanzleren begive sig til Dronningen, for at erfare Hs. Majestæts Beslutning, ifald Prindsen afslog det. Dronningen syntes i Førstningen uvillig til at tage Deel i de offentlige Anliggender, men da Storcanzleren afmalede Hende den Tilstand, Nationen vilde geraade i, dersom Hun vedblev denne Tanke, saa gav Hun endelig efter, og erklærede, at hendes Navn maatte sættes i Spidsen for en Regieringsforvaltning, der var understøttet af et bestandigt Regieringsraad. Dette samme Blad forsikkrer tillige, at Prindsen ikke vil nægte at tage imod Regieringsforvaltningen, hvor indskrænket den endog bliver ham tilbudet, og at Hr. Pitt, ifald Dronningen paatog Sig Regieringen med et dertil udnævnt Regieringsraad, vilde forblive i sin Premierministerpost, uden dog at have Sæde i Raadet. Man giør her offentlig det Spørgsmaal: "Om det Jrlandske Parlement er forbundet til at tage Regenten med de ham af det Engelske Parlement paalagte Jndskrænkninger for gyldig?" Dette Spørgsmaal besvares ligefrem med Ney, og man lægger til, at Parlementet i Jrland har ustridig Ret til at overdrage den Jrlandske Regierings forvaltning til den Person og under de betingelser, det finder for godt, uden at lade sig dirigere af det Brittiske Parlement. Jmidlertid vil den berømte Jrlænder Grattan, som for nærværende Tid er i London, ved Januarii Maaneds Udgang reyse til Dublin, og der i Parlementsforsamlingen giøre de fornødne Anstalter i Henseende til Regieringsforvaltningens Jndretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
J Overhuuset faldt den vigtige Session den 26de hujus, i hvilken Nationens Forfatning skulde tages i Overveielse, aldeles ud til Ministerens Fordeel, og Spørgsmaalet om Prindsens Rettighed i Henseende til den indrettende Regieringsforvaltning blev, i Overeensstemmelse med de i Underhuuset passeerte Resolutioner, afgjort med 99 Sten mer imod 66, altsaa en Pluralitet for Hr. Pitt af 33 Sten mer. Derimod blev Lord Rawdons Forslag om, ved en Addresse, at tilbyde Prindsen af Wallis Regieringsforvaltningen, uden Stemmesamlen afslaaet i Sessionen den 29de.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Jblant de mange Talere i disse Forsamlinger udmærkede sig fornemmeligen den bekiendte Greve af Abingdon. Han vedblev at paastaae, at Prindsen af Wallis efter Lovene og Rigets Constitution ikke have nærmere Ret til Kronens Functioners Udøvelse end enhver anden Undersaat, og at Engelands Krone vel er arvelig, men dog under visse Betingelser og Jndskrænkninger. Som et Beviis for den sidste Sætning anførte han et vist Statut, hvori der siges: at enhver, som forsoner sig med den Romerske Stoel, hver i Samfund med den, bekiender sig til den Romerske Gudstieneste, eller ægter et catholsk Fruentimmer, skal for stedse være udelukt og uqualificeret til at arve og eye Kronen; og at Folket i saa Fald er frietaget for Lydighed imod ham, samt at Kronen skal tilfalde den nærmest Protestantiske Forvandte. – Sin Tale sluttede Greven dermed, at det ikke var hans Meening, at Prindsen af Wallis ikke maatte overlades Regieringsforvaltningen; kun det skeer med største Varsomhed og Forsigtighed, da Sagen er meget vigtig og vidtudseende, siden den saa stærk interesserer Overhuuset og hele Nationen. J Særdeleshed maatte man lægge Mærke til, at Kongens Svaghed er lægelig. Man forundrer sig ligesaameget over, at Greve Abingdon har under disse Omstændigheder vildet allegere fornævnte Statut, som over Hr. Rolles Paastand i Underhuuset: "at Prindsen af Wallis skulde faae hans Stemmer til Regieringsforvaltningen, naar man tilstrækkeligen beviiste, at han ikke havde foretaget sig noget, der kunde svække hans Rettighed dertil."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Warschau, den 3 Januarii. Med en nye til Greve von Stackelberg ankommen Coureer har man faaet følgende Beretninger om Oczakows Erobring. Fyrste Potemkin har selv commanderet Angrebet, og tilbragt den Nat, da det begyndtes, under aaben Himmel. Af de 6 Colonner, som gjorde Angrebet, bleve de 3 fornemste commandeerte af Prindsen af Bernburg, von Müller og von Pahlen. Hr. von Müllers begge Sønner bleve dræbte ved hans Side. Hr. von Pahlen gjorde uformærkt en Omvey med sin Colonne, og erobrede i den første Storm det stærke Fort Hassan-Pacha ved Søesiden; hvorpaa Angrebet blev almindeligt, og man, efterat have skudt Breche paa 5 forskiællige Stæder, fik Leylighed til at indtrænge sig i Fæstningen. Prindsen af Bernburgs Colonne stødte paa et Corps Tyrker af 3 til 4000 Mand, som skulde gjort et Udfald, og drev det saaledes tilbage, at det imellem ham og General von Pahlen i Fortet Hassan Pacha kom i en dobbelt Jld, og næsten hver Mand dræbtes. Resten af Garnisonen forsvarede sig som Rasende, og til stor Blodsudgydelse. Jblant 6000 Fanger var Gouverneuren selv. Man beregner Russernes Forliis af Døde og Saarede til over 3000 Mand. Angribernes Jver var saa stor, at de Syge endog forlode Lazaretherne, for at tage Deel med i Angrebet. Hele to Dage har Fyrsten tilladt Plyndring i Staden Oczakow, hvor man fandt meget Bytte. J Fæstningen fandtes et stort Korn-Magazin og 300 Metal=Kanoner. Da Fæstningens Krudtmagazin sprang i Luften, havde Russerne allerede trænget sig ind, hvorfor ogsaa mange baade af dem og af Tyrkerne derved mistede Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-23
Wien, den 3 Januarii. Hs. Keyserlige Majestæt har i sin sidste Upasselighed maattet holde Sengen i hele fem Dage. Dog er man nu fuldkommen overbeviist om, at Sygdommen ikke er nogen Vattersoet, men Følgen af en stærk Forkiølelse, med Hoste og Trangbrystighed. Da Livlægerne ved denne Leylighed indstændigen bad Monarken, at bære større Omsorg for sit kostbare Liv, svarede han: "Jeg vilde ønske, at Omstændighederne altid vare saadanne, at jeg kunde følge Deres Raad.