Viborger Samler, 1837-01-28
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den frankfurtske Ober-Post Amts-eitung melder fra Strasburg af 18de Januar: "J Middags Kl. 124 ere samtlige syv Anklagede fra den 30te Oct. frikiendte. Dette Udfald optoges i hele Staden med den største Jubel. Efter et kort Resume af Præsidenten ledsagede et lydeligt: Acquittee, acquitte(frikiend dem) fra Tilhørerne, de Eedsvorne til Raadslagningsværelset, og da Juriens Ældste traad ud og fremsagde sit: "Jkke skyldig, raabte Pariseradvocaterne: "Elsasserne leve!" hvorpaa hele Auditoriet svarede med et eenstemmigt: "Leve de ædle parisiske Advocater." (Denne mærkelige Frifindelse vil upaatvivleligen vække en overordentlig Sensation i Paris og bringe Ministrene til at fortryde, at de ikke i denne Sag have taget deres Tilflugt til de kjære føielige Pairs.) - Et strasburgsk Blad havde ifinde at give sine Læsere de ovennævnte Anklagedes Portraiter; men Øvrigheden har nægtet sin Tilladelse hertil. - Den 18de d. M. er den 5 Dages Debatte over det spanske Spørgsmaal afgjort i de Deputeredes Kammer. Resultatet blev Antagelsen af den de spanske Anliggender betræffende Parag. i Addresse-Udkastet og Forkaskelsen af et af Oppositionen stillet Amendement denne Forkastelse afgjordes med 231 mod 160 Stemmer. Under Debatterne forekom i Hr. Mole's Tale følgende mærkelige Yttring: "Man siger os, at vi skulle bære Omsorg for at holde os Ryggen fri, hvis vi maaskee skulde blive nødsagede til at vende os mod Norden eller mod Rhinen, og at vi derfor paa enhver Maade maae bestræbe os for, at gjøre os Spanien til Ven. Jeg indrømmer, at man maa holde sig Ryggen fri, men hvor er et Lands Ryg? Dette er afhængigt af den Stilling, man indtager. Hvis vi gjøre Front mod Norden, da vende vi vistnok Ryggen til Spanien; men, hvis vi marschere ind i Spanien, da er vor Ryg vendt mod Norden, og blottet mod en Side, fra hvilken ei blot nogle Partigængere, men over 400000 Mand kunde komme i Fristelse for at overfalde os. Den 19de gik Kammeret over til den africanske Paragraph i Adressen. - J Paris gik det Rygte, at Undersøgelsen mod Mennier havde ført til det bestemte Resultat, at han er Medlem af den anden Section af et hemmeligt Selskab af 12 Medlemmer. Navnene paa disse kongemorderske Adsocies ere bragte for Dagen, og flere af dem ere allerede hæftede. - Kongen undskyldte sig nylig hos en Lykønsknings-Deputation fra Bordeaux, at de gjentagne Attentater tvang ham til at omgive sig med Forsigtighedsforanstaltninger, saa at han ikke længere saaledes som forhen kunde bevæge sig ugeneret og ubekymret imellem Folket; han vidste derfor heller ikke endnu, naar han vilde see sig istand til at udføre sit Yndlingsønske, at besøge Bordeaux. (Det er iøvrigt bekjendt nok, at Kongen allerede længe for det første Attentat har ophørt med sine populaire Excursioner, nemlig allerede den Gang, da han under Cas. Periers Ministerium saae sin Popularitet at svinde bort.) – Jfølge en Skrivelse i Morning Chronicle vare Lord Ranelagh, Hr. SalisburyHumphries, Dr. Burges og Morning-Posts Correspondent Hr. Stephens tilligemed en Marquis de Lalandes fra det carlistiske Hovedquarteer indtrufne til Bayonne. Endskjøndt de ingen Pas havde, bleve de uden videre admitterede, rigtignok for Formens Skyld escorterede af Gensdarmeriet, medens en af Dronningens Officierer, der var kommen uden Pas, men med Depescher, blev anholdt i flere Timer. Lord Ranelag og de andre Englændere bleve forhaanede af Folket.