Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-18
Efterat Selskabet i Aaret 1820 havde, ifølge Kongelig Bebling, til Hs. Majestæt Kongen indleveret et Forslag angaaende senne Gienstand, overdrog Allerhøistsamme, under 28de Julii og 16de October 1821, til Selskabet, at indhente, ordne og undgjøre Besvarelserne paa endeel Spørgsmaale, der, som ldkast, vare ledsagede Forslaget. Disse Spørgsmaale, hvis Besvarelse skulde tjene til at erholde en fuldstændig Oversigt over Landvæsenets og Agerdyrkningens Tilstand i de danske Provindser, ere følgende: 1. Hvorledes ere Jorderne beskafne, saavel Jordsmon som Underlag, høie eller side, jevne eller bakkede? lide Jorderne af skadeligt Vand, kunde Vandingsenge anlægges, 2. Findes der Kilder, Jndsøer, Er Vandmassen i disse i de senere Aar betydeligen aftagen, hvad menes Aarsagerne dertil at være, har man udtørret Søer eller Moser; 3. Hvorledes er Klimatet, tørt, fugtigt, koldt, luunt &c. 4. Hvorledes er Udskiftningen, Ere Jorderne meget udparcellerede, hvilke Følger har det havt, i Henseende til Folkemængde, Dyrkning, Tillæg af Kreaturer &c. &c. 5. Hvilken er den almindelige og meest gjængse Dyrkningsmaade, hvilke Afvigelser gives derfra, Bruger man Kobbel drift med reen Brak, eller Vexeldrist med Brakfrugter, hvad dømmes derom, Er nogen betydelig Deel af Jorden udlagt til varigt Græsland; 6. Gjør Sommerstaldfodring Fremgang, hvilke Jndvendinger gjøres derimod : 7. Anvendes Kalk, Dynd, Mergel, eller kunstige Gjødningsmidler, har man gjort Forsøg med, at brænde Grønsværen, saavel paa Agre som Enge, Virkningerne deraf, hvorledes var det Jordsmon, hvorpaa Brændingen fandt Sted? leret, mergelagtigt, sandet eller tørvagtigt, 8. Bruges ogsaa Stude til Markarbeide, 9. Hvorledes ere Agerdyrkningsredskaberne, erkjendes Svingplovenes (de saakaldte engelske Ploves) Fortrinlighed; ere de nyere arbeidsvarende Redskaber bekjendte og benyttede 10. Er der raae eller uopdyrkede Jorder, optages disse til Dyrkning, paa hvad Maade, under hvilken Sædfølge, og med hvad Held, Har man, forsaavidt Opdyrkninger have været foretagne, uden at staae i Forbindelse med allerede organiserede Avlsbrug, brugt Heste eller Stude som Arbeidsdyr, og har man til Besætning fornemmelig valgt Hornqvæg eller Faar, 11. Sørge Agerdyrkerne for at skaffe sig god Saaesæd? 12. Dyrkes mindre almindelige Sædearter, Foder, og Handelsplanter, 13. Spores Sygdomme hos Kornet, Rust? Brand, har man paalidelige Erfaringer og Aarsagerne dertil, 14. Har man nogen bestemt Regel om den Grad af Modenhed, Sæden bor have naar den skal høstes for at blive bedste Handelsvare? 15. Hvorledes ere Kornvarene beskafne, sørges der for det res Rensning, er der paatænkt nogen Foranstaltning til deres Tørring, til deres videre Forædling? 16. Er Producternes Afsætning forbunden med Vanskelighed, saasom af Mangel paa gode Torve eller Udskibningssteder, 17. Opgive Bønderne endnu Ævret, eller holdes der over Markfred, reises nyt Hegn, og vedligeholdes det gamle, 18. J hvad Tilstand er Qvægavlen, saavel ihenseende til Qvægets Beskaffenhed, som Antal, efter Gaardens Areal Give Malkekøer eller Fedeqvæg størst Fordeel. 19. Er Hesteavlen i Til= eller Aftagende Aarsagerne dertil; 20. Udbreder den fiinuldede Faareal sig, er Faarefoldning i Brug, staldfodres Faarene nogetsteds, er den indenlandske Faarestamme i Til eller Aftagende: 21. Udbreder Havedyrkningen sig, hvor store ere de Haver, Bønderne i Almindelighed anlægge eller have anlagt? 22. Gives der i Egnen Skov, som kan afgive Brændeveed og Gavntræ, eller nye Skovanlæg? Tørveskiær til egen Forbrug eller til Salg, Tænkes der paa Plantningen af vilde Træer, saavel til Hegn, som i sluttede Plantninger paa 2, 3 til 4 Skjepper Land til Gavntræ og Brændsel, 23. Er Huusfliden i god Fremgang, ere dens Frembringelser, kun til eget Brug eller ogsaa til Salg? Hvorledes kunde Huusfliden opmuntres, for at Varene kunde gaae meere i Handelen: 24. Findes der udmærkede Agerdyrkere i Egnen, baade af de større Godseiere og mindre Gaardeiere, i og udenfor Bondestanden, hvad have de udrettet? 25. Er der noget bekonomisk Selskab i Egnen, hvad virker dette, 26. Er Eiendommenes Priis i Stigen eller Falden, Findes arbeidsløse Mennesker, hvor stor er Arbeidslønnen, kunne Beboerne have bi=Næringsveie udenfor Agerbruget, f. Ex. ved Kalkbrud, ved Bearbeidning af gode Leersorter til brændte Vare eller deslige, 27. Hvilke Dele af Landbruget sortjene, efter Local- og Tidsomstændigheder, især Anbefaling, fortjener den anmalske eller vegetabilske Production Fortrinet, af den første igjen enten Qvæg- eller Faareavl, eller Hesteopdræt, hvilke Væxter, enten til Sæd, Foder eller Handel, kunne med meest Fordeel dyrkes: 28. Gives der i Districtet noget særegent, som for andre Egne kunde gavne til Efterfølgelse eller Advarsel, 23. Hvad ansees i Almindelighed for, at kunne gavne Egnen med fortrinligt Hensyn til dens Localitet? J Følge den forestaaende allerhøieste befaling har Selskabet. anmodet kyndige Mænd i Provindserne at meddele Besvarelser, paa disse Spørgsmaale for et vist District af Enhvers Omegn. Men da et større Antal Meddelelser, og en muligen fleersidig Anskuelse af de omspurgte Materier, meget kunde bidrage til disses nøiagtigere og grundigere Udvikling, saa ønsker Selskabet naturligviis at erholde saamange Bidrag til det paatænkte Værk, som muligt, for desbedre at kunne give dette den tilbørlige Fuldstændighed. Selskabet er forvisset om, at der, foruden de Mænd, til hvem Det umiddeltbart har henvendt sig i dette Anliggende, endnu gives Mange overalt i Provindserne, saavel af geistlige og verdslige Embedsmænd, som af Mænd udenfor Embedsklassen, der med Sagkundskab kunne besvare disse Spørgsmaale, og som af Jnteresse for en almeennyttig Foranstaltning og muligt af Velvillie for Selskabet, vilde paa denne Maade meddele Det de Efterretninger og Erfaringer angaaende deres Egn, de maatte være i Besiddelse af, for et saa stort eller lidet District af denne, de, efter deres Kundskab til samme, finde passende, Enhver, som føler Lyst og Evne til, ved deslige Meddelelser, at fremme Arbeidets heldige Udførelse, opfordres derfor at indlevere sit Bidrag, som Selskabet med Taknemmelighed modtager. Da Hensigten er, at gavne det Almindelige, vil det let indsees, at et kort Svar paa Spørgsmaalene af Ja eller Nei ikke er tilstrækkeligt, men at Svarene bør have practisk Tendens, angive Aarsagerne, hvorfor Stillingen nu er saaledes, følgerne deraf, og hvis de ere slette, Midlerne til at raade Bod paa dem. Derhos overlades det til Besvarerne, hvis i deres Egn, en og anden Mærkelighed finder Sted, som ikke kunde omhandles under noget af Spørgsmaalene, da derom at meddele deres Beretning og Mening.