JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Efter den herværende official Tidende skulle hidtil i det neapolitanske og i Sicilien henved 14000 Mennesker være hæftede. Abbeden Vecchiette, Minister de Marcos Secretair, døde pludselig, efter at have drukket en Kop Chocolade. Man troer, han er blevet forgivet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Overrhinen, den 30te Mai. Fra Strasborg mældes: Directoriet i Paris har givet det nederrhinske Departement den Anviisning, at undtage de i Elsas Eiendomme besiddende tydske Fyrsters Godser fra NationalDomanernes Salg - giver ikke dette – tilføyer Strasborgs Tidende -
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Feldttogets Aabning uagtet – Udsigt til nærforestaaende Fred,
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Frankfurt, den 31te Mai. Ludvig den 16des fra Verona flygtede Broder (det synes, som man er forlegen for at finde et Navn til ham) beboer nu i Rothenburg, ved Neckar samme Huus, hvor Prindsen af Conde har holdet Vinterqvarteer. De for østerrigske Stænder havde gjerne ønsket at kunde hindre dette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
London, den 27de Mai. Til Ludvig den 18de sættes, som man siger, Kensington Palladset nær ved London i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Den her værende spanske Gesandtes Las Casas's her længe ventede Gemahlinde er hidtil endnu ikke ankommet; saa ere og Lady Bute og hendes Datter endnu ikke reiste til Madrid, da, efter Sigende, begge diplomatiske Caracterer skulle være uvisse, hvor længe de have at blive.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Prindsen af Bouillon, der commanderer paa Jersey og Guernsen, har udstædet en Proclamation, hvori han i hans brittiske Majestæts og Ludvig den 18des, Konge af Frankerigs Navn, indbyder alle tienstdygtige franske Officerer og Adelige at begive sig til Bretagne og Normandie, for der at sætte sig i Spidsen for de insurgerede Royalister. (Hvilket meget ilde stemmer overeens med den Erklæring fra Grenville, man har fundet hos Vasselot). Forresten have de indenlandske Anliggender, især det store Anliggende, Parlamentsvalget draget fast hele Opmærksomheden fra, hvad der foregaaer uden for Engelland. Den nærværende Tidspunkt – siger vore Blade – er vigtig i Henseende til Politik og Fremtid. Thi nu vil det komme an paa, hvilke Mænd det frie Engelland vælger til sine Repræsentanter, og hvorledes det udøver sit Valgret. Lader det sig bestikke til at sælge sine Stemmer til de Høystbydende, er det ikke at beklage, om dets Repræsentanter giøre, hvad de behage, og dets Klager vil da ikke hindre dets Byrder fra bestandig at blive mere trykkende. Alt over den halve Deel af disse Parlamentsvalg er forbi, og skiøndt adskillige Stæder nye Medlemmer ere valgte, ere dog Oppositionsbladene saa misfornøyede med Valgene, at det vel er at formode, Ministrenes Magt i det ny Parlament mere til end af tager. Saaledes har en Hr. Thellusson (uden Tvivl engang Neckers Compagnon, og der ved de Pittske Laaneoperationer skal have tjent 50000 Pund, og derfor og ladet sin Bestikkelse gaae med ubedækket Ansigt) i Landsbyen Southwark have taget Luven fra en Hr. Tiernen af Oppositionen; saaledes synes i London Aldermann Picket, at komme til at ligge under, fordi det er hans Grundsætning, at Valgborgeren hverken ved Huusbesøg, eller ved Penge, Tracteringer, eller paa andre Maader bør stemmes, men at det bør staae enhver frit, efter sin Overtydning, at give den meest fortiente sin Stemme; hvorimod de øvrige ved alle Midler søge, at drage Borgere paa deres Side. Saaledes har man i Yarmouth uden mindste Vanskelighed valgt en Lord Charles Townshend, der alt i lang Tid har givet mange Prøver paa, han ikke var rigtig i Hovedet. Men da denne nu kiørte tilbage fra Valget med sin Broder Lord Frederik, og havde ved denne gode Leilighed endnu drukket sig galnere, end sædvanlig, kom han i Vognen af Dage ved et Pistolskud, som, endnu ikke ret er oplyst, enten han eller Broderen, der heller ikke var klogere, har været Ophavsmanden til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Paa Vestminster-Valgene hviler den meeste Opmærksomhed. For synes at være en vis Mand; men mellem Admiralen Allan Gardner, Hofpartiets Candidat, og den bekiendte Hornetooke (Forf. af Junius Breve, og bekiendt for den Forfølgelse og Hæftelse, han forrige Aar af Ministerio, under Paaskud af Oprørsplaner, maatte lide) er Kompen endnu uafgjort, og Fordelen snarere paa Gardners Side, ogsaa seer det ikke godt ud, at Patrioten Hornetookes Venner skulle have sammenskudt 10000 Pund, for at drive hans Valg igiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Wesel, den 5te Junii. De Franske have begyndt Fiendtlighederne paa flere Stæder, men især paa den høyre Rhiinbred med Eftertryk, og allerede gjort betydelige, men blodige Fremskridt, da Slotteene i Bonn og Bruel ligge fulde af Saarede, hvoraf man kan slutte de Dødes Mængde. Østerrigerne have overalt gjort haardnakket Modstand, og draget sig fægtende tilbage for den med Hæftighed frembrydende Overmagt. De ere ved Siegfloden kun 10000, og derimod de Franske paa høyre Rhiinbred 40000 Mand stærke. Alt den første gik de Franske over Acherfloden, og borttog Siegburg uden synderlig Modstand. Ved Sieg havde Østerrigerne sat sig for Alvor. Kanonaden var der saa hæftig, at man kunde høre den i Cøln tydelig. De Franske syntes virkelig at vakkle; men General Lesevre fløy frem med Sabelen i Haanden, og nu fulgte Tropperne ham med fældet Bajonet, og tildeels vadede gjennem Floden med Hæftighed. Vel gjorde Østerrigernes Jld mangen Rift i de franske Geleder; men Østerrigerne bleve dog ved dette usædvanlige Optrin bragte i Forvirring, og til at vige, hvorved de overlod (?) de Franske 400 Fanger og 8 Kanoner. Disse brød derpaa frem til Bruel, ligeover for Bonn, hvor de Keiserlige havde sat sig, men ligeledes efter afvexlende Krigslykke maatte vige. En fransk Division under General Bonnvard er derpaa gaaet fra Bonn til Bruel over Rhinen. Man frygter meget, at det ved Hacchenburg vil komme til et Slag, hvis ikke de Keiserlige, som det hedder, drage sig gandske tilbage til Lahnfloden. Efter Breve fra Frankfurt, den 4de Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Maynz af Dags Datum gaaer Erkehertug Carls Hovedqvarteer endnu i Dag tilbage til Kreuznach, og den hele Armee skal ligeledes drage sig didhen, og tage en anden Stilling; det samme skal ogsaa den wurmseriske Armee giøre, og begge Armeer overhovedet for Fremtiden ikke agere offensiv, men blot defensiv. J Forgaars gik ogsaa en Coureer gjennem Maynz til Hovedqvarteret, og i Dag igjen derfra did tilbage. Man formoder, at denne har medbragt meget vigtige Depecher, der haver en Forandring i Feldttogsplanen til Grund. Man taler og omen ny Vaabenstilstand, der skal være i Forslag; af den wurmserske Armee, skal 10 - 15000 Mand hastig gaae til Jtalien, da de Franske true Tyrol; man befrygter og meget, de ville tillade sig at gaae igiennem Schweits.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Efter de nyeste Breve fra Manheim er virkelig alt et Regiment Carabiniers, og 5 Batailloner Fuseliers brudte op til Breisgau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Paa Hundsrück ere forefaldne nogle Affairer, de Franske til Tab. Ved Kirn have de Keiserlige ogsaa taget 4 Kanoner fra de Franske. - Feldtmarschal Wurmser maae i største Hast sende 15000 Mand af sin Armee til Latour, der er meget for svag til at udholde et fiendtligt Anfald. 15000 Mand franske af Kellermans Alpearmee ere, efter baselske Breve, indtrufne i Besort, og skulle støde til Armeen mod BreisgauMayn, den 4de Junii. De Franske have afGraubundterne forlangt frie Giennemmarsch, og i modsat Tilfælde truet med en Krigserklæring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Wien, den 1ste Junii. Kongen af Neapel har ved sin Gesandt Marqvis Gallo ladet vort Hof vide, at adskillige Omstændigheder satte ham i den Nødvendighed at slutte Separatfred med de Franske. Keiseren har sendt Stafetter til begge de rhiinske Armeer, at seende alle paa nogen Maade undværlige Tropper til Jtalien, for at hindre Fiendernes videre Frembrud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Nederelven, den 10de Mai. J Buonapartes Depeche til Directoriet af 22de Mai har han yttret det Haab, at de franske Armeer ved Rhinen ikke vil tillade de Keiserlige at svække sig meget med at detachere Folk til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Den italienske Grændse, den 28de Mai. De Franske yttre nu ikke blot det Projekt, at revolutionnere, erobre, og skatte alle italienske Stater, men og giennem Breisgau og Veltelinerlandet at bryde ind i Tyrol og gjennem Crain i selve Østerrig, for derved at tvinge dette Land til en Separatfred. Antallet af deres i Piemont og Mayland fordeelte Tropper beløber sig til 60000 Mand. Et Corps paa 16000 Mand ankom nylig ved Placenza, Kellermann rykker frem gjennem Vexcelli med sine 40000 Mand, og endnu venter man Carteaux med ligesaa stærk en Hær. Ogsaa har Paven sendt Gesandte, under spansk Mediation at handle om Fred. Saa have og de corsicanske Patrioter sendt Deputerede til Salicetti, at anholde om Bistand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Spanien, den 8de Mai. Det hedder, at vor Regiering er i Begreb med at slutte en offensiv og defensiv Alliancetractat med Frankerig. Udsigterne med Engelland blive paa ny meere krigeriske. J alle vore Havne udrustes Krigskibe, og alle Matroser ere indkaldte til Floden. Ad Havannah gaaer en Flode paa 12 Linieskibe, og adskillige Fregatter. Leiren ved St. Roch for Gibraltar forstærkes bestandig. Hele Landet over arbeides stærkt paa at rekrutere vor Armee med 60000 Mand, og en Militaircommission af 22 Generaler udkaster nye Reglements for Tropperne. Jstedet for det forrige Kongelige franske Flag skal nu paa vor Eskadre, sammesteds som det ellers pleiede at vare, nu ved Siden af det spanske heises det franske republikanske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Kiøbenhavn, den 13 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Vinden. 28. I. 4. 12 1/4 Varme. N. N. V. Junii. N. V. S. V. S. V. 27. II. 9. N. V. S. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschon, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus=Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring, halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Kiøbenhavns Aar No. En tilstunus, Justits duun.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Post-Tidender, samt lanuar. paa Fredagen, den 17 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Philladelphia, den 24de April. Den brittiske Regiering paa det gode Haabs Forbierg tillader ikke de americanske Skibe at drive Handel der, som dog er tilladt andre Nationer, navnligen de danske og svenske J Havannah og paa andre Stæder af den spanske Øe Cuba have alle Engelske faaet befaling at begive sig bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Tractaten med Spanien er af Kongressen eenstemmig bleven bevilget, men endnu ikke den med Engelland. (Den til London ankomne Skipperefterretning, at den med en Pluralitet af to til tre Stemmer, skulde være antaget, skal dog siden have faaet nærmere Bekræftelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Haag, den 4de Junii. Fra vor Consul i Lissabon er den engelske Efterretning stadfæstet, at vor ad Ostindien seilende Flaade er seet paa Høyden af Madera. Et Rygte, at den franske Flaade fra Cadix skulde have forenet sig med den, behøver endnu Stadfæstelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Vore bataviske Troppers Mobilgiørelse er vel besluttet, og decreteret af Conventen; men Udførelsen af dette Decret gaaer ikke saa let og hurtig fra Haanden, som mange indbildte sig, og dette er Aarsagen, hvorfor de til at danne vort Grændseforsvar bestemte bataviske Tropper endnu ikke campere, eller ere gjorte mobile, hvorvel de lidt efter lidt rykke frem. De nu fremrykkende Tropper ere bestemte til at besætte den fra Delfziel til Nymwegen løbende Linie. Man har imidlertid den Udsigt paa nye, at alle Anstalter ved Grændsen maaskee ikke vil behøves, da Frankerigs Underhandlinger ved et vist Hof skal tage en for vor Regiering gunstig Vending.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Man har paa nye i Conventen foreslaaet, at sammenkalde Primairforsamlingerne, for at udvide Conventens Magt saaledes, at den uden provincial Authoriteternes Samtykke kan raade over de væbnede Borgere og National-Skatten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Amsterdam, den 4de Junii. De her indrykkede 1500 Franske have igien fuldkommen tilbagebragt Roe ligheden, og vor Communeraads Anseelse. Dette har nu opfordret alle herværende Borgere og Jndvaanere fra 18 til 55 Aar inden den 7de at indfinde sig i deres Fædrestads Sognekirker, og erklære, om de frievillig ville gribe og bære Vaaben til deres Fædrelands Forsvar. Navn og Boelig paa dem, som hertil erklære sig villige, skulle optegnes, og Listerne bevares til Almindelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Paris, den 30te May. J Gaar ved Seierssesten var megen Pragt, og mellem de militaire megen Munterhed. Tilløbet var stort, og Tilskuerne meer glimrende, end de pleye. Buonapartes Kone, – (Enke efter den henrettede General Beauharnois, den mærkværdige Nationalforsamlings Præsident ved Ludvigs Flugt) reiser nu til Jtalien til sin Mand. Da Pariserne have givet hende Navn af Notte Dame des Victorres, (et af Jfr. Marias forhenværende Tilnavne har Dupont de Remours deraf taget Anledning til at kalde Talliens Kone, Notre Dame de Septembre; til Erindring om hiine Septemhermord, som Tallien ingensinde ret er blevet friekiendt for.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Over Septembermorderne fortsættes nu Processen, alvorligen, og deres Appellationer til Cassationstribunalet afvises. Heller ikke er nærværende Øieblik dem gunstigt, da Rædselsystemet ved Baboeufs Blodplan er lagt for nyt Had. Endnu ere dens Følger ikke gandske forbi. Endnu stedse omsnige sig hyrede Forførere, og sige f. Ex. i Forstaden Antome, at Forstaden Marceau er i Oprør, og i Forstaden Marceau, at der er Uroeligheder i hiin. Syv Mennesker, der vilde stifte Opløb, ere hæftede. Et Fruentimmer, som blev grebet med, sagde, det var bedre, at hæfte de Personer, som leiede dem. Ogsaa har man funden en liden Oprørs-Fane med Jndskrift: Plebeiisk Armee, No. 1, Foreningspunkt. Louvet vil, at Baboeuf skal være en Royalist; andre meene, at Exhertugen af Chartres, den saa kaldte unge Egalite, var bag Forhænget, og skulde udraabes til Konge, ja Rygtet gik endog, at han hemmelig havde opholdt sig i Paris, og var grebet der, hvilket reiste sig af det, at de fangne Sammensvorne bleve bragte til et andet og sikkrere Fængsel. De, der tillægge Sammenrottelsen ovenomtalte Hensigter, have tillige søgt at giøre Sives mistænkt, som Deeltager, og snart at udsprede, han hemmelig havde forladt Paris, hvilket sidste de og med Barras pegede til, snart at han af Directoriet var kaldet til at forsvare sig, og havde været uartig. Begge Dele ere usande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Den forrige Biergmand Repræsentanten Poultier, nævnes i Leydens Avis, som Sammenrottelsens Angiver. Om Dronet ere endnu Meeningerne deelte, at han var misfornøyet, tilstaaer han, men fragaaer enhver Sammenrottelsesplan. Mere diærv var især i Begyndelsen Baboeuf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
J Lyon have atter været Uroeligheder som leidenske Avis tilskriver Terroristerne; men som Directoriet anseer for royalistiske, da det har afsat Commandanten Montehois, der ikke havde brugt det fornødne Alvor derved. Mandaterne tabe i Paris 93 Procent; Assignaterne uhyre, saa at Louisdoren nu gielder 13000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Paa Corsica skulle Patrioterne have indtaget Ajaccios Forstæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Livorno, den 12te May. Alle herværende emigrerede, og ikke republikanske Franske have faaet befaling, inden kort Tid at forlade denne Stad, og holde sig 10 Mile borte derfra. De der foranledige mindste Uroelighed, skulle ufortøvet forvises Landet. Regieringen skal selv bestemme, hvo her tør blive, nogle franske Emigranter have tilbudet sig at bære National-Cocarden, hvis man fremdeles vilde taale dem her, men dette har den franske Consul sat sig imod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Engelskmændene føye nu Anstalter til at faae deres Krigs- og Handelskibe bort herfra. Det synes at være de franskes Plan, at lukke de engelske alle italienske Havne; og een af deres Fredsbetingelser saavel med Paven, som med Neapels Konge, vil i denne Henseende være meget peremtorisk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Wesel, den 9de Junii. De Franske have i Egnen ved Sieg angrebet Østerrigerne paa ny, og nødt Prindsen af Würtemberg at drage sig videre tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Frankfurt, den 7de Junii. Fægtningen den fierde ved Altenkirchen er faldet meget ulykkelig ud, især blev Armeens høyre Fløy aldeles slaaet, og adspredt. Man regner Østerrigernes Forliis til imod 4000 Mand. De mynsterske Dragoner siges, at have løbet deres Vey, og deres Anfører Baren Nagel at være dræbt af en Kanonkugle. Af Regimentet Jordis er kun henved 300 Mand igien; men de øvrige for det meeste blevne paa Valpladsen. Rohan Jnfanterie har holdt sig brav; Cavalleriet skal for det meeste være nedhugget. General Fink har retireret sig med 4000 Mand til Neuenhavn under Chrenbreitsteins Kanoner; Oberste Gottesheim af Saxe Husarer er med 3000 deels af hans egne, deels af de mynsterske flygtet til Wezlar, men de have hverken Kanoner eller Munition, og mange af dem ikke engang Geværer, Den øvrige Armee har draget sig tilbage over Lahnfloden, og General Wartensleben faaet Commandoen, Prindsen af Würtemberg skal være suspenderet, og beordret til Wien. J Forgaars ere 5 Batailloner fra Hovedarmeen til Forstærkning marscherede did, og ankomne der i Gaar; ligeledes 24 Kanoner; thi ved Slaget er meget Munition og mange Kanoner forliiste. Paa tre Dage ere i det mindste 4000 med Stude, Heste, Kiør og Esler bespændte Vogne kommet igiennem vor Bye, og meere end to Gange saa mange dragne forbi den. Denne almindelige Udvandring kommer af, at de vesterwaldske og limborgske Bønder i Fior efter Prindsen af Würtembergs Opfordring giorde fælles Sag med de Keiserlige, og sloge de Franske ihiel i Hundredeviis. Ogsaa ere ved den franske Armee adskillige bataviske Regimenter, som man saare frygter i det dillenborgske, hvor de oraniske Emigranter havde Sammelplads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Da de Franske alt ere indrykkede i Herborn, og adWezlar og Weilburg søge at bryde frem mod Frankfurt, har Erkehertug Carl beordret Feldtmarschal Lieutnant Wernet med Reservecorpset paa 14000 Mand af Egnen ved Friedborg og Usingen. Skulde de Franske virkelig delogere de Keiserlige fra Lahnfloden, torde det i Egnen ved Friedberg eller Bergen komme til et Slag, der vilde afgiøre vor Stands Skjæbne. Men Erkehertug Carl har alt lovet, i fornødent Tilfælde, at dække vor Stad med sin hele Hær. Cøln, den 6te Junii. Følgende official Skrivelse er indløbet om de franskes Seier ved Altenkirchen fra Divisions-General Bonnard til Brigadegeneral Duvignot: Jeg iler kjære Kammerat, at meddele dig Jndholdet af et Brev, jeg just nu faaer fra General Klebers Staab, og hvori man mælder mig, at i Gaar Høyderne ved Alteenkirchen ere tournerede med saadan en Hurtighed, at det hele østerrigske Artillerie, der dækkede dem, en Bataillon af Jordis 1500 Mand stærk med sin Oberst og Fane, samt mange andre Fanger ere faldne i vore Hænder. Vi vidste vel, at vor tappre Armee ogsaa paa sin Side, ligesaavel som den italienske, vilde tilfægte sig Seiere. Republiken leve!
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Maynz, den 7de Junii. J Gaar ere de Franske de ere ogsaa i Dillenindrykkede i Staden Neuwied, burg. General Wartensleben er bleven syg. Wernekcommanderer i hans Sted ved Lahnen, og Colloredo Reserven. Folk, der just nu komme Hanau, den 7de Junii. fra Selters, sige, at der siden i Eftermiddag er frygtelig canoneret ved Lahnfloden, og at der har været et Slag; ligeledes udspredes, at de Franske alt have forceret Overgangen over Lahn, og ere indrykkede i Limburg; men det behøver nærmere Stadfæstelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Manheim. Fra den keiserlige Rhiinarmee marchere nu 20000 Mand til Breisgau; Wurmser har af denne Aarsag igien lagt sit Hovedqvarteer hid, og Erkehertugen til Maynz. De Franske foruroelige aldeles ikke de Keiserlige paa deres Tilbagetrækning paa Hundsrück, men rykke gandske langsom ind, hvor hine drage ud. Det Rygte, at Fredspræliminairerne mellem Østerrig og Frankerig vare undertegnede, er for tidligt; dog mælder man fra Basel, at Collorede – og som man troer med Freds Fuldmagt – den 30te May er gaaet derigjennem til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Roveredo, den 28de Mai. Østerrigerne ere 4000 Mand stærke rykkede ind i den faste venetianske Stad, Peschiera, for noget at standse de Franskes Frembrud. Een af disses Colonner, der i Gaar vilde bryde frem mellem Garda Søen og Mantua, er, efter Sigende, med 1200 Mands og 12 Kanoners Tab slaaet tilbage. Jnspruk, den 29de Mai. J Dag har Regieringen gjort bekiendt, at da en fransk Armee paa 18000 Mand alt staaer i Brescia, og dens Forposter 4000 Mand stærke rykke frem mod Tyrol, ogsaa fra Cremonas Side en dobbelt saa stærk Magt rykker mod de keiserlige Tropper, maatte alt vaabendygtigt holde sig, med Gevær, og i al Fald med Leer og Høetyve, reede at forsvare Landet. Og da Graubundterne have meldt vor Regiering, at de ikke ere i Stand til at hindre de franskes Giennemmarch, ere Grændseposterne paa denne Side ufortøvet stærkt blevne besatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Roveredo, den 31te Mai. J Gaar have de Franske atter angrebet de Keiserlige mellem Garda Søen, og Mantua, de have liidt stort Tab, men vore ikke mindre. Vor venstre Fløy drager sig derfor tilbage til Tyrol. General Beaulien skal være syg, den værdige (!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
General Melas, en Ungar, har midlertid Commanden, som, efter Sigende, er bestemt Pr. Hohenlohe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Kiøbenhavn, den 17de Junii. J Følge privat Breve skulle de Franske efter en nye og stor Seier være indrykkede i Frankfurt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Kiøbenhavn, den 17 Junii. Den 29de April er Sognepræsten til Wandsøe Præstegield i Christiansands Stift, Magister Peter Olivarius Bugge, der er creeret til Doctor Theologi ved Universitetet i Gottingen, forundt Bevilling at nyde ligeFrieheder og Rettigheder med de ved Kiøbenhavns Universitet creerede Doctores Theologi. Den 6te May er Student Hans Bøye confirmeret som Sognepræst for Laurberg og Leerberg Meenigheder i Aarhuus Stift.