JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Jdet vi herved ile med at gjøre det ærede Publikum bekjendt med Grunden til et Uheld, der saa aldeles vanzirer Avisen, holde vi det for Pligt, at underrette de ærede Abonnenter om, at der øieblikkelig med en herværende Kunstner er truffet Aftale, om Udførelsen, af en ny Vignet i haardere Metal, efter samme Tegning som nærværende, der er Læserne bekjendt fra det omsendte Prøvenummer, efter hvilken Tid den er bleven beskadiget.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Vi tænke i Løbet af en Maaned eller 6 Uger at erholde denne nye Vignet, hvilken vi haabe intet vil lade tilbage at fordre i Skjønhed og Varighed; men i denne Mellemtid nødes vi til enten at benytte den ældre, indtil Slutningen af Aaret 1835 brugte Vignet, eller til med Hjælp af en Graveur at forsøge at opfriske og udbedre nærværende, alt efter Omstændighederne; vi bede Læserne undskylde denne ufrivillige Forandring, som sandsynlig kun vil vare en kort Tid. Vi gjentage vor Forsikring, at vi altid ville anvende den største Omhu paa Avisens Udvortes, og med Taknemmelighed ville vi benytte enhver bemærkning, som maatte blive fremsat i denne Anledning, samt søge at afhjælpe de Klager, som maatte komme til vor Kundskab. Jøvrigt kunne vi tilføie, at vi have paatænkt endnu flere Forbedringer til Publikums Beqvemmelighed og Avisens Forskjønnelse, hvilke ville blive udførte saasnart hindrende Omstændigheder tillade det. Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
London, den 2den Januar. – "Morning-Herald vil have faaet Efterretninger fra Mexico af en meget lorgelig Natur. General Guitlerez, forhen Gouverneur af Chiopa, havde stillet sig i Spidsen for en betydelig Troppemasse og erklæret sig mod Sta na. Han havde allerede gjort en Mængde Fanger og erobret flere Kanoner. General Alvarez's Stridskræfter forstørrede sig ogsaa med en overerdentlig Hurtighed; General Vittoria havde sluttet sig til ham.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Den halv officielle Globe, meddeler det, efter dens egen Angivelse meget udlredte Rygte, at de brittiske Ministre endelig ere komne til den Beslutning, ikke længer at lade Hærens Forvaltning beroe i deres politiske Modstanders, Lord Hills Hænder. Liverpooler-Times melder, at Lord Brougham ligger for Døden paa sit Landgods Brougham-Hall i Westmoreland. "Malta Gazette indeholder en Ordonants fra Mehemed Ali, dog uden at meddele Grunden til dens Udstedelse, der ved den storbrittaniske General-Consul i Alexandrien er blevet meddeelt Gouverneuren af Malta. Den ægyptiske Regjering har bestandig med megen Velvillie modtaget de Europæere, der tilførte Landet Civilisationens og Jndustriens Fordeele. Men ulykkeligviis have de bestandig i deres Følge et Antal Eventyrere, der ere det Gjæstevenskab uværdige, som man tilbyder dem, og som flere Gange have foraarsaget alvorlige Uordener i Kaire og Alexandrien. Fornærmelser mod Øvrigheden, Gavtyvestreger, Bedragerier, Kiv og Strid, Alt have disse omtalte Jndivider gjort sig skyldige i. Denne Tingenes Tilstand kan ikke længer taales. Hans Høyheds, Mehemed Alis udtrykkelige Villie er, at Ordenen skal opretholdes og Massen af Befolkningen, der vil leve under Lovenes Beskyttelse i Rolighed, skal virksomt forsvares, og ethvert Forsøg til Rolighedens og Sikkerhedens Forstørrelse skal med Kraft undertrykkes. Derfor har han anseet det for nødvendigt, at udstede efterfølgende Decret: Art. 1. Fra 15de Januar 1836 af skal hvert Jndivid, der kommer til Ægypten i den Hensigt at etablere sig der, tilholdes, strax ved sin Ankomst at bevise, at han besidder de nødvendige Subsistentsmidler, og at stille Local-Øvrigheden en Borgen, der, udvalgt blandt Landets betydeligste Jndbyggere, garanterer hans moralske Forhold. Art. 2. Hvert, allerede i Ægypten bosat Jndivid skal paa lignende Maade treffe Forholdsregler, for at kunne opfylde de, i forestaaende Artikkel fremsatte Betingelser. Art. 3. Hver Skibscapitain, der medbringer som Passagerer saadanne Jndivider, der ere ude af Stand til at stille de forlangte Garantier, vil blive tvunget til, paa egen Fare og Resico at transportere ham tilbage til Europa. – Undertegnet Boghos Jussuf. Alexandrien i Ægypten, den 3die November 1835.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Fra Cap erfarer man, gjennem Aviser af 17de October, at Efterretningerne fra Coloniens østlige Grændse ingenlunde ere saa tilfredsstillende, og at Kongen af Storbrittaniens nye Undersaatter, Cafferne, just ikke indgyde megen Tillid. En Deel af dem havde allerede forladt de dem anviste Bopæle og adspredt sig igjen. Andre, endnu ikke underkastede Stammer truede fra Norden af med nye Jndfald, og det var blevet nødvendigt at gjøre Militserne mobile. En talrigt besøgt Forsamling af Colonister i Graaf Reinert havde besluttet en Petition til Kongen, i hvilken energiske Forholdsregler anbefales som det eneste Middel til at sikkre Coloniens Rolighed, Over Ny-Orleans ere Efterretninger indløbne, af 20de f. M. Ved Pejar (Santo Antonio) angrebe 400 Mexicanere en, kun af 38 nordamericanske Colonister forsvaret Skandse, men bleve kastede tilbage med betydeligt Tab. De sidste havde imidlertid faaet 5000 Mand Forstærkning. Desuden skulle de staae i hemmelig Forbindelse med de mexicanske Forderalister. J Teras ventede man 34000 Mand mexicanske Tropper fra Vera-Cruz, under St. Anas egen Commando. Den største Gjæring synes at herske i selve de mexicanske Stater, og fra alle Kanter indløb Protester mod Central-Systemet.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Aviser fra Caracas af 9de November, stadfæste, Efterretningen om Jnsurgenternes Nederlag ved Valencia den 9de October, og om Rolighedens Gjenoprettelse i hele Venczuela. Kun Jnsurgent-Chefen Mongas driver som Flygtning omkring med 30 Ledsagere. Venczuelas Congres er indkaldt til den 20de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Courier taler om en ældre formodentligen opdigter Begivenhed i Kalisch, af hvilken den mener at bevise Kejseren af Ruslands Uvillie mod den engelske Nation i Almindelighed. J Kalisch skal nemlig blandt andre Gjæster ogsaa have opholdt sig Sir Henry Bethune, der, som bekjendt, i Egenskab af OverBefalingsmand for den persiske Hær meget lettede den nuværende Schahs Tronbestigelse ved flere glimrende Sejre over hans Medbejlere. Saasnart Kejseren ved en af Kalischer-Revuerne fik Øje paa ham og bemærkede, at han underholdt sig med nogle persiske Soldater i den russiske Hær i disses Modersmaal, havde han strax tilstillet ham den befaling, næste Morgen Kl. 6 at forlade Kalisch. Sir Henry havde forgjeves gjort Forestillinger. Endnu inden den bestemte Time var der blevet sendt Folk hen i hans Bolig, for at hielpe ham at pakke ind.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Paris, den 2den Januar. – "Journal de Paris troer at maatte modsige de, over den franske Armees Tilbagetog fra Mascara udbredte Rygter, den siger: Den antidynastiske Presse vedbliver at skildre Armeens Tilbagetog til Mostaganem som et ulykkeligt Tilbagetog, og næsten som et Nederlag. Det var virkelig tilstrækkeligt, at Kronprindsen har været nærværende, for at give Regjeringens Fjender Anledning til at nedværdige Expeditionens Priis og at opflamme Arabernes Mød paa vores Bekostning.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Efter deres Beretninger havde Araberne ikke ophørt at drille vore Colonners Arrieregarde og Flankerne; de havde bemægtiget sig vort Materiale og med sig bortslæbt de ulykkelige Jøder, der befandt sig under vor Nationalfabnes Beskyttelse. Alle disse bedrøvelige Rygter, til hvis velvillige Echoer Oppositions Journalerne tiene, have ikke den allerringeste Grund de vide det iøvrigt ligesaa godt som vi, og vi overlade til Almeenheden efter Fortjeneste at værdige en saadan Fremfærd." – Trods denne Erklæring, hedder det i "Temps: Man venter med Utaalmodighed de officielle Beretninger over vore Troppers Tilbagetog fra Mascara. De første Jndtryk, de fra Africa ankomne Efterretninger gjorde, vare en almindelig Glædesbevægelse. Vore Soldaters og deres Anføreres Mod og Taalmodighed, Fjendens Nederlag, det lykkelige Resultat, man kunde love sig for Regentskabets Fredeliggjørelse, greb i Begyndelsen alle Ge J Frankerig er selv efter en lang Fred den mimytter. litaire Aand stedse levende, og den allerringeste Troppe bevægelse vækker Enhvers Opmærksomhed og Deeltagelse. Men efterat den første Glædesruus havde lagt sig, saae man en Stad i Aske, et Tilbagetog under de frygteligste Regnstrømme, som forvandlede Landet til et stort Morads, i Stik tilbageblevne Levnetsmidler, Kameler, disse kraftige og utrættelige Dyr, henfaldende døde paa Vejen og vores Arriere-Garde drillet af den beseirede Fjende. Man er bekymret for de Fangnes Skjæbne; man beklager den grusomme Nødvendighed at maatte forbrænde en Stad i det Land, man vil civilisere; man spørger, om Nærmelsen af den parlamentariske Session ikke har været Skyld i, at man har valgt denne ulykkelige Aarstid, og om man ikke ved at vente og ved Opoffrelsen af en Paragraph i Trontalen havde kunne undgaae dette grusomme Tilbagetog. J ethvert Tilfælde maa Regjeringen, bekjendtgjøre de allerede indløbne Efterretninger, og de der fremdeles maatte indløbe, og det fuldstændigt, for at man nøjagtigt faaer Oplysning om Tabet, og for tilbørlig at kunne bedømme Expeditionens mulige Resultater.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Spanien. Over Paris den 2den Januar. - General Cordova har udstedt en Proclamation, hvorved det hele, i samme specielt betegnede Gebeet af de fire insurgerede Provindser erklæres i den strengeste Blokkade-Tilstand. Tillige forbydes det alle disse Provindsers Jndbyggere, der maatte befinde sig udenfor Blokkade-Linien, at overskride denne Linie, enten som Reisende eller VictualieHandlere, paa noget andet Punkt, end ved Fæstningerne Lerun og Larage, hvorfra de da, af specielt betegnede Veje skulle blive dirigerede til de Stæder, der ere i Dronningens Troppers Magt. Hvor, der overtræder denne Bestemmelse, bliver gjort til Fange, efterat de Effecter, han fører med sig, først ere blevne confiscerede til Troppernes Underholdning. Men hvo der er traadt i en regelmæssig Forbindelse med Carlisterne, skal anvendes ved Fæstningsarbeide og slæbe Kugler indtil Krigen er endt. Ved begge Jndgangspunkterne have de, der ville tilføre Tropperne Levnetsmidler, at deponere Værdien af deres Varer, og de faae ikke deres Depositum tilbage, for de overbringe et Beviis om Levnetsmidlernes Aflevering. til Tropperne. Disse Blokkade-Anordninger skulle udøves med den største Strenghed saalænge indtil Carlisterne have hævet deres grusomme Blokkade mod flere, nu af dem beleirede og af Christinerne besatte Fæstninger.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Den 23de f. M. ankom 40 Chapelgorris af General Jaurequis Corps til Santander, hvilke, ifølge en af Generalen udtalt Straffedom ere forviste til St. Sebastian. For kort siden havde nemlig Chapelgorris-Corpset plyndret en Kirke- og udøvet flere Grusomheder, saa at Generalen, da Regimentet ikke vilde angive de Skyldige, besluttede at decimere det hele, 1000 Mand stærke Regiment. Omsider bleve dog kun ti skudte, men flere dømte til andre Straffe.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Fra den navarresiske Grændse meldes under 26de f. M., at Lord Palmersten har udstedt den udtrykkelige Befaling til alle befalingsmænd, paa brittiske Krigsfartøier ved den spanske Kyst, ikke at optage Don Carlos, hvis han i hielpeløs Forfatning skulde vise sig paa Kysten.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Fra Girona (i Catalonien) erfares af 24de f. M.,at General Mina har bemægtiget sig Staden San Lorenzo d'Espitens ved Solhona. Der befandt sig i samme 1300 Carlister, blandt hvilke Medlemmerne af den carlistiske Over-Junta af Catalonien, tilligemed 300 Præster og Munke. En stor Deel af disse skal være blevet skudt, og Staden stukket i Brand. Om Natten fra den 18de f. M. forsøgte Factionisterne at overrumple Besætningen i Tarragona; men de bleve slaaede tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Ved Onnate har Don Carlos holdt et Hærskue over 18,000 Mand. De carlistiske Soldater i Navarra ere, uagtet de hidindtil saa rigeligt skete Tilførsler fra Frankerig, meget slet klædte. Men Jntet formaaer at rokke deres Tillid. De holde sig overbeviiste om, at de til Foraaret skulle begynde Marschen til Madrid. Carlisterne i Biscaia og Guipuzcaa derimod have Overflødighed af Alt. De faae daglig halvandet Pund Brød, eet Pund Kjød og en halv Litre Viin, medens Navarreserne maae være fornøiede med halve Nationer. Dette forklares deraf, at de skjønneste og frugtbareste Egne af Navarra, Logronnos og Ribeiras Omegn, holdes besatte af Christinerne. J fire Geværfabrikker arbeides der uafladeligt for Carlisterne, og de levere ugentlig 1300 Geværer.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
J det carlistiske Hovedqvarteer opklædes der for Øjeblikket 7,000 Rekrutter. Remonte-Heste indtreffe daglig Christinerne synes især at have Øie paa Ravarra, og at ville udhungre denne Provinds ved et strengt Spærrings=System. De ansee den med Rette for Hjertet af den hele Opstand. Det hedder, at Generalerne Cordova og Evans ville, ifølge den med Krigsministeren, Grev Almodovar, aftalte Feldttogsplan, forsøge at besætte Pyrenæerne med 2030,000 Mand af den nye Udskrivning. Den bekjendte El Pastor Jauregui) er udnævnt til Commandant af Vittoria. Blandt Chapelgorrierne, der hidindtil stode under hans Commando, og som nu skulle staae under General Evans, er der i denne Anledning udbrudt Uroligheder, og som en Følge deraf skulle flere Chapelgorrier skydes. – Fra Corunna meldes, at det engelske Dampskib "James Watt var ankommet dertil fra Portsmouth med 12,000 Geværer. – Lopez's Bande i Gallicien skal nu være aldeles adspredt.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Tydskland. J Vien har man den Plan for, at bygge en Lænkebro over den store Donau, tæt ved den saakaldte Spitz, Omkostningerne ved dette Kæmpeværk anslaaes til 3,000,000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Tydske Blade melde fra Venedig, at Cholera er standset der, Hjelpehospitalerne, der hidindtil holdtes. aabne, ere derfor nu lukkede.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Mod Slutningen af forrige Aar er i Carlsruhe Salget af følgende Bøger blevet forbudt under Straf af Confiscation af de i Forraad havende Exemplarer: Schäfer, Revolutionen. Manheim hos Hof, 1835, Clemens, Fornuftens Manifest, fra Tiden, i Breve til en smuk Mystikerinde. Altona hos Hammerich, 1835, og endelig, Bidrag til det 19de Aarhundredes Kirkehistorie. Augsburg hos Hollmann, 1835.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Den bekjendte Digter, Grev Platen, er den 5te f. M. død i Syracus, hvor han havde opholdt sig i nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Leipzig, den 30te December. – Hr. Gusikow, den Virtuos, der især er blevet bekjendt ved sine Concerter i Vien, gav her i Forgaars sin anden Concert paa hans Jnstrument af Grantræstykker og Straatraade. Denne Orientalers Virtuositet er overordentlig, skjøndt han kun spiller efter Gehør. De tvende smaa Hammere af Ebentræ synes i hans Fingerspil at forøges i det Uendelige. Saa riig og let er deres Hvirveltoners Dands, saa rythmisk og saa forig, som om Oberons Horn begeistrede de smaa Væseneer. Vi glæde os - siger den her udkommende Tidende – til den tredie Concert, som denne i sit Slags eneste Kunstner, efter Publikums Forlangende agter at give den anden Januar. Jøvrigt turde det af ham opfundne Jnstruments simple Dannelse og Bordets Stilling, under hvis Fødder en Metal-Folie medvirker, ogsaa fortjene Physikkernes Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
En Fabrik=Arbeider i Erlangen, en trofast Tilhænger af de saakaldte Stille i Landet, blev af den saa til foreprædikede Lære om Menneskenes medfødte sædelige Fordærvelse og om Fyldestgjørelsen, endelig bragt til den fire Jdee, at Gud forlangte et nyt blodigt Forsøningsoffer for Verdens Synder, og at han var laldt til at bringe et saadant, idet han offrede Himlen et af sine Børn. Den 24de Decbr. om Eftermiddagen indelukkede den Ulykkelige sig i et Værelse med sine tre Børn, greb først sin tretten aarige Søn og skjar Halsen af ham. Jmidlertid havde begge de andre Børn taget Flugten gjennem Vinduet og udspredt Efterretningen og Faderens Forbrydelse. Da man nu vilde anholde ham, forsøgte han at sætte sig til Modværge og tilraabte de Jndtrængende: "Jeg er meer end Abraham, jeg har virkelig fuldbragt det blodige Offer!" Dette gjentog han ogsaa flere Gange under Veis, da man bragde ham i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Rusland. St. Petersborg, den 26de December. - Blandt de mærkelige Anlæg i Bessarabien fortjener det, Hr. Tardant har anlagt, særdeles Opmærksomhed; han er Professor i Botaniken og Grunder af en Sveizer-Coloni i Omegnen af Akjerman. Det er nemlig lykkedes ham, ved Hielp af en betydelig Capital, at forvandle en ubeboet Stæppe til en riig, frugtbringende Viin-Plantning, og nu finder man der Vine fra Alexandrien, Tokay, Porto, Frontignac og Bordeaux. Hr. Tardant har desuden udtørret en Sump, der ganske var bedækket med Siv, og omskabt den til en Have, der nu bær de herligste Frugter, og hvor man endog treffer flere sjeldne Blomster, der ellers tilhøre det sydlige Clima.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 8de Januar. – Vejret har i de senere Dage været klart, og efter Aarstiden virkelig mildt. –¬
Berlingske Tidende, 1836-01-12
J afvigte December Maaned ere her i Byen døde fire Personer, to Mænd og to Koner, hvis Alder tilsammen udgjorde 354 Aar: 88 1/2 i Middeltal. Den Ældste af dem, som var en Enke, havde opnaaet de 9 – Persons=Postkarethen har de sidste Par Gange, formedelst det daarlige Føre, været forspændt med sex Heste; den som kom i Onsdags fra Hamborg havde tre Bivogne og en Extra vogn med Bagage. Jdag fryser det skarpt, og man har allerede seet Skøiteløbere paa Aaen.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Kjøbenhavn, den 12te Januar. Under 29de f. M. har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at udnævne til Riddere af Danebrogsordenens fjerde Classe: Commandanten i Friederichsort, Oberst Carl Eugen v. Bechtolsheim; Commandeuren for det lauenborgske Jægercorps, Oberstlieutenant Franz v. Lihme, og Bataillonscommandeur ved det holsteenske Jnfanteriregiment, Oberstlieutenant Frederik Julius v. Høst. Ligeledes under samme Dato at benaade med Danebrogsmændenes Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Ridderen af Danebrogen, Oberst Frederik v. Dudden, Chef for det slesvigske Jnfanteriregiment; Sergeant ved det holsteenske Jnfanteriregiment Henrik Ludwig Könisch, og Hoboist ved Kjøbenhavns borgerlige Jnfanteri Jens Peter Dahl.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Fra det herværende Keiserlige Russiske General Consulat har Redact, af Handels-Tidenden modtaget Redenstaaende, for at bringes til offentlig Kundskab: Da den Keiserl. Russiske Regjering har grundet Mistanke om, at Jndividuer, som, endskjøndt deres Lands Love forbyde det, endnu afgive sig med den Afrikanske Neger-Handel, have i Sinde at benytte det russiske Flag for derved at unddrage deres strafværdige Speculationer for Forfølgelser fra de Magters Side, hvilke ere komne overeens om at indrømme hverandre Ret til at undersøge, og bemægtige sig Skibe, der overskride Forbudet mod Regerhandelen: saa er det Russiske General-Consulat i Kjøbenhavn bleven paalagt at underrette ved Nærværende alle Skibsredere og Skibsførere om, at Jngen som helst er berettiget til at benytte det russiske Handelsflag, med mindre han dertil har erholdt den Kejserlige Regjerings udtrykkelige Tilladelse; at Vedkommende i saa Tilfælde bør kunne legitimere sig ved et lovligt og i den foreskrevne Form affattet Dokument; og at et saadant er bundet til visse i den russiske Lovgivning bestemte Betingelser; at enhver Forseelse herimod, enhver ulovlig Anvendelse af det russiske Flag, vil vorde anseet som en svigagtig Handling, og udsætte den Skyldige for de heraf flydende Følger; og at overhovedet et Slaveskib, som farer under russisk Flag, og vorder anholdt af nogen som helst Krydser, i intet Tilfælde kan skyde sig ind under det Flag, det fører, for at reclamere den Kejserlige Regjerings Beskyttelse, og derved undgaae den velfortjente Straf.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
J Nr. 3 af den vest sjellandske Avis for d. A. findes følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for sidstafvigte December-Maaned: "Vejrliget i denne Maaned udmærkede sig ved sin Foranderlighed, saavel i Henseende til Vindenes Strøg, som til Luftens Væde og Temperatur, ogsaa Vejrglasset viste sig meget ustadigt. Naar man overskuer den daglige Tabel over Vindens Retning, saa iagttager man, at Vinden holdt ikke over et Par Dage ved at blæse af samme Kant; uafladeligen kastede den sig fra det ene Hjørne til det andet. Vindene vare i det hele taget svage; man havde ingen Storm undtagen den 29de fra Nordvest. J 22 Dage blæste Vinden fra Vesten, i 19 fra Norden, i 15 fra Østen og i 9 fra Sønden. Vindstille i 6 Dage. Samme Afverling fandt Sted i Henseende til Luftens Torhed, Fugtighed og Temperatur. Det regnede eller sneede i 18 og var tørt Vejr i 13 Dage. Maaneden begyndte med Regn og derpaa med Hagel; men d. 7de og 8de blev Luften klar. J de første 6 Dage havde det været meget mildt, nu indtraf en skarp Kulde fra den 8de til den 10de, Vinduerne bleve belagte med Jis, alle Vande frøs til og et godt Sneelag bedækkede Jorden. Men fra den 11te til den 10de blev det overmaade mildt, uagtet det var for det meeste nordvest Vind og Luften var reen og klar, næsten al Snee forsvandt. Jorden fik sit grønne Udseende igjen, og den 15de var det det deligste Vejr. Den 16de om Aftenen var det overmaade klart ved Horizonten ved Solens Nedgang, og den skjønneste Rodme udbredte sig over den. Den 17de var det overmaade mildt, men mørkt, en Ruskregn holdt ved den hele Dag. Den 10de ved Aftenens Komme trak svære, frygtelige Skyer op i Nordvest; i et Øjeblik var hele Egnen indhyllet i det tykkeste Mørke; en skyllende Regn udgjød sig over Jorden, som ud paa Natten blev koldere og forvandlede sig til Snee, hvilken bedækkede Landets Overflade ved Dagens Frembrud. Det fros nu haardt; men de følgende Dage tog Frosten af indtil den 25de, uagtet Vinden var deels Nordvest og deels Nordost; det blev overmaade mildt og Sneen hensvandt atter. Det milde Vejr varede ved fra den 21de til den 29de med Snee, Regn, Taage og med sydlige Vinde; Dagen var som begraven i Vinterens Mørke og man maatte tænde Lys om Eftermiddagen; men den 30te og 31te kastede Vinden sig om i Østen og Norden, der faldt nogen Snee og det blev en meget haard Frost, Vinteren havde iført sig sin hele Dragt til Nytaarsaften; men det barske Udseende afskrækkede ikke fra den hele kolde Nat igjennem at slaae Potter itu, til Hæder for det hengangne vakkelvorne og brøstfældige, og til at skyde Sejerskud for det nye, af tuindfoldige Forhaabninger svangre Aar. – December i Aaret 1834 havde en ganske anden Beskaffenhed, den var saa vedvarende mild og tør, at man havde vanskeligt ved at troe at det var en Vintermaaned.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Da Redactionen sluttede Kl. 2, var Posten endnu ikke ankommet.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Det Kongelige Theater. Aften opføres: Festen paa Kenilworth, Syngestykke.
Berlingske Tidende, 1836-01-12
Officielle Avertissementer. Brød-Taxt, hvorefter Bagerne her i Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette.