JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Mandagen den 3die Maji dette Aar, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Søe Ør lieutenant Gran, formedelst andet Kiøb at fast Eiendom, ved en eneste Auction som afholdes udi hans eiende Lystgaard paa Fredensborg, opryde og om nogenlunde antageligt Bud skeer, til den Høistbydende bortsælge bemeldte Lystgaard med vedliggende Hauge. Eiendommen er beliggende paa den saakaldede Slotsgade i Fredensborg, og Gaarden bestaaer af et 2 Etage Forhuus med 5 smukke Værelser i 1ste og 4 i 2den Etage, samt et Sidehuus indrettet til Stald og Vognremisse m.m. Conditionerne hvorefter denne Lystgaard bortsælges ere til Eftersyn hver Dags Eftermiddag fra 4 til 6 Slet hos Capitain og Landinspekteur Høyer i Viingaardstrædet Nr. 138 og hos Hr. Lieutenant Begtrup paa Fredensborg, hvilken sidstnævnte tillige foreviser Eiendommen. Gaarden kan af Kiøberen strax tiltrædes. Tirsdagen den 2de Maji Kl. 9, bliver ved Auction i Huset No. 73 i lille 2 Kongensgade solgt endeel Effekter af Sølv, Guld, kunstig udskaarne, Figurer i Elfenbeen og Træe, Tin, Kobber, Messing, Jern, Blik, Porcellain, Meubler, et Spilleuhr, Trævare, Malerier, Kobbere i Glas og Ramme, Gangklæder og Ganglinned m.m., som tilhøre afgangne Kongelig Mundkok Hansens og Enkes fælleds Boe; saa bliver og solgt en stor Deel nyt Guldarbeide af alle muelige Slags med og uden ægte Sten og ægte Perler, imod Betaling til Fuldmægtig Saxild. Fortegnelsen udieveres paa Auctionsstedet i Stuen og i Silkegaden No. 41 i Kielderen mod 4 s. Rbd. til det Offentlige. gangne Kobbersmed Boemands Enke i Hillerød ved Brederichsborg agter Bat lade bortsælge ved offentlig Auction hendes iboende Gaard med tilhørende Jordlod, hvilken Gaard er beliggende i Slotsgaden under No. 24, og bestaaer af 11 Fag til Gaden Muur og Bindingsværk, 2 Etager, i underste Etage 4 Værelser og deri 2 Kakkelovne, saa og 2de Kiøkkener og et Spisekammer, og anden Etage indrettet til Kamre for Logerende. Et Sidehuus 16 Fag Muur og Bindingsværk, deri et Smedeværksted, et Bryggerhuus, med Brændeviinspande og Tilbehør, en Rullestue og en Stald til 4 Heste og 2 Køer, et Skuur til Brænde, og et Locum, samt en god Hauge som grændeser til Slotssøen. Auctionerne ere berammede at holdes i bemeldte Gaard saaledes: første Gang den 3die Maj, anden Gang den 17de Mai og 3die og sidste Gang den 24de Mai d. A., hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Hillerød, den 20de April 1813. Kuxer i Røraas Kobberværk.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Fredagen den 7de Maji førstkommende, Middag Kl. 12, bliver paa Kiøbenhavns Borg ved Auction paa nærmere Approbation bortsolgt : 14 Kuxer 1 Røraas Kobberværk, hvorfor er betalt Tilskud til Dato, Efter de Conditioner, som ved Auctionen vorde bekiendtgjorte, og som forinden ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i Kiøbenhavn i store Kannikestræde Nød 31.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Formedelst anden og hastig Bestemmelse af Næringsvei og Boepæl agten ti Undertegnede at bortsælge og strax fraflytte. a) Hallagergaard, beliggende i Krommerup Sogn Sorøe Amt mid imellem og tæt ved Landeveien mellem Slagelse og Nestved, hvis ufri Eiendoms Hartkorn er 16 Tdr. 6 Skpr., med Areal over 110 Tdr. geometrisk, alt udmærket Agerjord, Bygningerne tildeels nye opfør og for en Familie udenfor Bondestanden indrettede. Den nedlagte Sæd er 5 1/2 Td. Hvide, 3 Tdr. Rug, 22 Tdr. Havre, 14 T. Byg og 6 Tdr. Ærter, og den medfølgende Besætning 15 Qvæghoveder, 2 Heste, Faar, Sviin og alt til Landbrug henhørende; behøvende Meubler kan ogsaa følge i Kiøbet. b) Tinghiellingegaard, 1/2 Miil fra første Gaard, har 8 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn og 70 Tdr. geometrisk Agerjord, særdeles god Jordart, samt en uopskiærlig Tørvemose. J Jorden er nedlagt 2 Tdr. Rug og Hvede, 2 Tdr. Ærter, 12 Tdr. Byg og 13 1/2 Td. Havre, den medfølgende Besætninge 5 Heste, 9 Qvægshoveder, Faar, Svin og alt til Avlsbrug henhørende. Eiendommen kan sælges samlet og separat efter Ønske; Conditionerne blive favorable; underhaanden sluttes Kiøb om Eiendommen indtil 7de Maji men skulle ingen Handel til denne Tid blive bekiendtgjort i Aviserne, vorde de ved offentlig Auction som afholdes paa Hallagergaard Torsdagen den 13de Maji Formiddag Kl. 11 slet, om antageligt Bud giøres, bortsolgt. Liebhavere, som ønske nærmere Underretning, behage i vortofrie Breve at henvende dem til undertegnede paa Hallagergaard pr. Slagelse. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Førstkommende 6te Maji om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Nestved 1 Byes Raadstue foretaget offentlig Auction over circa 1000 Favne store slaget og tørt Bøgebrænde, som naar Kiöberne önske det, kan levere frit i Nestved eller ved Karrebeks Havn. Brændet kan af Kiöberne tage i Öiesyn i Nesbyeholms Skove i or det nu staaer, Nestved, den 17de April 1813. H. S. Schönheider. andagen den 10de Maj næstkommende Kl. 10 om Formiddagen opbydes V. ved offentlig Auction i Asminderød følgende Stoveflecter i det 3die Cronborgske Forsidistrict: Barken til Aftagelse paa Roden af 31 Egetræer i Gridsskov. 13 dito i Stroegaardsvang 2 dito i Orne Plantagen 2 dito i Skallerødde Vang. 2 dito i Ertelands Vang 1 dito paa Nøddeboe Marts 35 dito paa Grønholt T 700 Tønder gode Træekul i Bronholts Indhegning, 1/2 Miil fra Fredensborg. 400 Gran og Lærketræer i Piber Plantagen, tienlige til Bielker og Spær 20 Cubitiod Bøge Gavntræe i kunde afbarkede Kiærlinger, beliggende ved Steendale Skovfogedhuus og paa Taagerup Overdren. 9 Birke Skod Klodse her ved Stedet, og 77 Favne Jordstøde Brænde i Eftelands Vang, Skovfryd ved Nøddeboe, den 20de April 1113. S. Schade.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Tirsdagen den 11te Mai 1813 om Formiddagen Kl. 10 bliver i Stadens Kønner Contoir ved offentlig Auction opbuden, for til Eiendom at bortsælges: De Staden Kiøbenhavn tilhørende Grunde No. 28 a og Nr. 2, paa Hiørnet af Nørregade og Studiistrædet beliggende, med derpaa rende Rudera og Fundamenter. Alt paa nærmere Approbation og efter de Conditioner, som forinden Auctionen findes til Eftersyn paa Stadens Kæmner-Contoir. Kiøbenhavns Kæmnercontoir, den 28de April 1818. H. Winter. Knud Sørensen. J Følge det Kongelige danske Cancellies Resolution og derefter gjorte BeI giæring af vedkommende Skolepatron, bliver circa 39 Tønder Land af Jnderup Degnekalds Jorder ved offentlig Auction opbuden til Arvefæste Eiendom i Jyderup Skole, Tirsdagen den 11te Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, efter de affattede Conditioner, som ere til Eftersyn hos undertegnede Auctions Directeur. Holbech, den 23de April 1813. J Dall. Da Oliers Afpresning af Landets dertil passende Frø er i nærvarende Tidspunkt af allerstørste Vigtighed for Fædrenelandet, men det derhos tillige er nødvendigt at det Slags vælges dertil, som med største Forde kan benyttes uden derved at foranledige Afsavn i Landets ellers fornødne Levnetsmidler, fremsættes følgende: at opgive den efter sikkre Forsøg bestemte Mængde Olie, som kan frembringes af et bestemt Qvantum at Rapsæd, Linfrø, Olden, Frø af forskiellige Slags Roer og af Valme, saavel som af øvrige Sorter Frugt Frø, hvoraf med Fordeel kan afpresses Olie, hvad nareal udfordres til ethvert Slags Frøes Udsæd, hvis Mængde maa opgives, saavel som hvor stor Mængde derefter avles af hver Sort, og ved Beregning afgiøres, hvilke af deslige Slags Producter der gav det største og bedste benyttelige Olie med mindst occononisk Tab saavel i Henseende til Oliens Mængde og Godhed som og i Hensyn til dens overflødigere og mindst bekoftelige Avl, samt den Rytte man kan have af Affaldet efter Oliepresningen.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
J de Tilfælde der savnedes indenlandske Erfaringer, kunde de udenlandske, reducerede til dansk Maal, tages til Hielp, naar de allene var grundede paa troeværdige og paalidelige Forsøg. 100 Rbdlr. ville vord tilkiendte Forfatteren af en saadan Afhandling, naar den findes fyldest giørende. Vilde det være til Fremme af Agerdyrkningen i Lan mark, om de Jndskrænkninger ophævedes, som ere paalagde Bonde Jord, - at denne nemlig ikke maae bortforpagtes uden paa Fæstebondens og Hustrues Livstid, paa Aaremaal dog ikke kortere end 50 Aar eller paa 2de eller flere Personers Levitid, samt at en Bønder gaards Tillæg af Jord er foreskrevet en bestemt Stør frelse, som ei maae overskrides, og kunde frie Raadig beder i disse Henseender tilstaaes uden væsentlige skal delige Følger for Staten. For en Afhandling, som efter at have forudskikket det hidhørende af Histerien og de ældte Løve, tilfredsstillende otsvarer Spørgsmaalet efter Grundsætninger af Lovkyndighed, Statsekonsmie og Politik, udsættes en Præmie af 150 Rbdlr. Private Præmier.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Man har fra adskillige Steder i Danmark hørt Klager over at den saa almindelige dyrkede Foderurt Klever baade den røde og den hvide, skulde ved flere Aars Dyrkning tade sig, og at dette er Grunden til at man nu paa nogle Steder mindre dyrker den end forhen, J denne Anledning udsættes 500 Rbdlr. for den bedste Afhandling som giver. a) Paa Erfaring grundet Oplysning om hvorvidt denne Beskyldning mod Kleveren er sand; og ifald grunder, om Aarsagen hertil maae søges i Jordbunden, eller Dyrkningsmaaden, eller deri at Frøet bestandia tages fra det Sted, hvor Planten dyrkes b) Beskrivelser over de Græsatter eller andre Foderurter, som efter de forskiellige Jordarters Beskaffenhed maatte være de tienligste til at træde isteden for Kleveren, hvor denne ikke mere trives, samt paa Erfaring grundet underretning om disses Dyrtning og øvrig, Behandling. Med Afhandlingen maatte følge tørre Exemplarer, af de Planter, som anbefale til Dyrkning. Det er Hs. Excellence Hr. Geheime Conferenceraad Bülow til Samderumgaard i Fyen, som udsætter denne Præmie. Et Medsom af Selskabet har tilstrevet det, at han anseer det af Vigtighed at bidraae til Erholdelsen af nøiagtige Beskrivelser af Fædrenelandets Beskaffenhed, hvorved der kunde opdages de Mangler i Landets Oeconomi enten paa enkelte Steder eller i Almindelighed, hvis Formindskelse Selskabet har sat sig til Formaal. Et udforligt Schema, hvorefter Beskrivelserne over Landets enkelte Dele skulde affattet, holder han for at være det vigtigste. For Hertugdommen haves et hensigtsmæssigt i Niemanns topographiske Taschen, blatter. Et saadant Schrma skulde være en Veiledning, ved at beskrive er Districts historiske, paraphiske, physiske, occonomiske, industrielle, moral ste og nædagogiske Beskaffenhed, dets Administration, Retspleie, Politievæsen, Skatters Oppebørsel, Kirkers, Skolers og Fattigvæsens Bestyrelse, m. m. For det bedste Schema til deslige udførlige Choro= og Topographier udsættes en Præmie af 500 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Anmærkning. Det bliver der gientagende bekiendtgjort, at hvis Nogen skulde have begyndt at udarbeide Afhandlinger efter nogen af Opgarerne i de forrige Præmie=Lister, er Selskabet villigt til, at tage dem i Betragtning og tilkiende extraordinaire Præmier om de saadanne fortiene. Det vil og med Fornøielse modtage og efter deres Værd belønne Afhandlinger om andre vigtige Materier, Landhuusholdningen eller Kundfinden vedkommende, for hvilke Præmier ikke endnu have været eller ere udsatte, ligesom ogsaa indsigtefulde Beskrivelser over enkelte Steder eller Egne. prartiske materier. Kongelige Præmier. for bedste Sort Tobak, avlet af Kiøbstæd-Jndvaanere i Aaret 1813, ikke mindre end 4000 Pund, udsættes en Præmie af 30 Rbdlr. For næste Sort ikke mindre end 1200 Pund 100 Rbdlr. Alle Kiøbstæder, Fredericia undtagen, kunne samæske Prøver af Tobakken, ikke mindre end 4 Pund af hver Sort, samt paa Avl, maae følge med Æskningen. lidelige Attester, som bevise Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige og en anden af Cand. J. F. Becker.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
En Veiledning til Tobakkens Dyrkning haves af Professor Begtrup For Høravl udsættes følgende Præmier: For vedste Hør, ikke mindre end 50 Lispund, 30 Rbdlr. og et Par forbedrede Hegler. For bedste Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 16 Rbdlr. og et Par forbedrede Hegler. For bedste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 6 Rbdlr. og et Par forbedrede Hegler. Disse Præmier udsættes færskilt: 1) for Siælland; 2) for Jylland; 3) for Fyen og de øvrige Øer; 4) for Norge. Af Justitsraad Rasn haves en Anviisning til at dyrke Hør. For Hampaal udsættes følgende Præmier, For bedste Hamp, ikke mindre end 50 Lispund, 30 Rbdlr. og et Par forbedrede Hegler. For ved Hamp, ikke mindre end 30 Lispund, 16 Rbdlr. og et par forbedrede Hegler. For bedste Hamp, ikke mindre end 15 Lispund, 5 Rbdlr. og et Par forbedrede Haler. For bedste Hamp, ikke mindre end 10 Lspund, 4 Rbdlr. og et Par forbedrede Haaler. Disse Præmier udsættes ligeledes særskilt; for Siælland - Fyen Øerne - Jyllan og Norge.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
Nye Samling 1 Bind. For dem, som giøre de bedste Indretninger til Enges Vanding, udsættes en af Selskabets Medailler Guld eller et af de større Sølvbægere. I de attesteerte Jndberetninger maae godtgiøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme ferskt Vand, er blevet forbedret, samt hvor meget Høe derpaa i sidste Aar er bierget, og hvor meget der for Vandingen er blevet avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Flid udsættes Pramierne særskilt for hvert af de 7 geistlige Stifter i Danmark. Det er bekiendt at iblandt af Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. Nogen Efterretning om Omgangsmaaden gives i Almanakkerne for 1786 og 87, og Hr. Jessens Beskrivelse i ockonomiske Annalet, 1800, April.
Berlingske Tidende, 1813-04-30
(Fortsættelse.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Paris, den 7de April. J Thuilleriernes Pallads den 25de Marts 1813.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Napoleon. Med Hensyn paa den 10 Artikel af det i Fontainebleau indgangne Concordat have vi besluttet og beslutte som følger: Art. I. Alle de fra Departementerne Rom og Trasimene, som 1 ved Nægtelse af den Eed, samtlige vore Undersaatter ere os skyldige, 2 efter Loven have paadraget sig Straf, nyde fuldkommen Tilgivelse. 2. Til den Ende skal bemeldte Personer sættes i Frihed; de kan 6 vende tilbage til deres Hjem, og skal, naar de høitidelig har aflagt sig formeldte Eed, igien sættes i Besiddelse af deres Godser. 3. De, som til den første Mai ikke have aflagt Eden, skal ikke 8 mere nyde den ved nærværende Dekret forundte Benaadning. 4. Vore Ministre for Justitsen, Politiet, Finantserne og Gudsdyrkelsen er det, Enhver i sit Fag, overdraget at fuldbyrde nærværende Dekret. Undertegnet:
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Napoleon. Efter Keiserens Befaling, Minister, Statssekretteren. Undertegnet: Grev Daru.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Præsidenten for Handelskammeret i Amsterdam har kundgjort en Anordning af Regieringen, hvorved indtil Videre forbydes, fra det forrige Hollands Departementer tilvands eller tillands at erspedere Kolonialvarer ind i Riget.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
De ved et Senatsconsult Krigsministeren til Raadighed overladte 10,000 Mand Æresgader skal bestaae af fire Regimenter, hvoraf Ethvert er anviist paa visse Militærdivisioner; Mandskabet maa selv skaffe sig Klæder, Eqviperring og Heste. Efter tolv Maaneders Tieneste have disse Æresgarder Rang med Underlieutenanter og iblandt den især skal de fire Kompagnier Livgarder tages, som blive at oprette. De først opbudne 80,000 Mand af Nationalgaden tages af Conscripsionerne for 1807, 1808, 1809, 1810, 1811 og 1812, og anvende til Dannelse af en Reservearmee. For at kunne raade over de 90,000 Mand af Conscripsionen for 1814, som vare bestemte til at forsvare Rigets vestlige og sydlige Kyster, skal deres Plads udfyldes af sedentaire eller faste Nationalgader; og Keiseren betroer Bevogtningen af Antwerdens, Vlietingens, Derels, Cherbourgs, Brestes, Lorents, Rocheforts og Toulons Skibsværfter til de Franskes Mod og Ære, der boe i Naboedepartementerne, hvilke Senatsconsultet med Hensyn paa de enkelte Havne bringer i sex Afdelinger. J disse organiseres Nationalgaden; især skal Grenader= og Jæger=Kompagnierne saaledes fuldstændiggiøres, at i Ethvert af de sex Arrondissementer findes en Masse af 15000 til 30,000 Mand, over hvilken bestandig kan raades. Ser Senatorer skal lede disse Kompagniers Organisation og paatage sig deres Kommando.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Altenburg, den 20de April. Den af Hertugerne af Sachsen Weimars, Gothas og Hildburghausens Tropper sammensatte Batallion, hvilken i Egnen af Eisenach ved Kapitulation overgav sig som Krigsfange til Kongen af Preussens Husarer, er traadt i preussisk Tieneste og i Dag ankommen til Hovedqvarteret, hvorefter dens Geværer og Skyds bleve givne den tilbage. Den bliver sammen og skal under sin Commanders og samtlige øvrige Officerers Anførsel udgjøre en Deel af den preussiske Hær. Den 22de April. Den 18de April rykkede General Senham pludselig fra Erfurt frem imod Weimar i Spidsen for 8000 Mand, hvoriblandt der var et Regiment badenst og et Regiment fransk Kavallerie, tilsammen 1600 Mand. Bagved Weimar havde vi en Post af Husarer under Major v. Blücher. Den skulde det fiendlige Kavallerie tage. Men Major v. Blücher rykkede imod det overlegne Kavallerie, i samme Øieblik, da det vilde passere Stadens Desile. Han angreb det med sine Husarer; en heftig Fægtning opstod paa Gaderne. Fienden fordreves firegange fra Staden og Major v. Blücher drog sig, da hans Sidedetaschementer havde nærmet sig, uforfulgt tilbage med et Tab af nogle faae Døde og 6 Fanger, hvilke styrtede i Staden. Den 20de trak General Souham sig, uden videre Forsøg, tilbage ad Erfurt. Major v. Blücher gik bag Jena, men rykkede snart igien frem. Miloradowitsch staaer i Freyberg rede at støde til vor HærDissen, den 21de April.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Den 17de og 18de blev Wittenberg fra Stadens Side angrebet og hæftig beskudt ved det preussiske, og fra Broens Side ved det russiske Korps. Den 19de og 20de trak, efterat en Skandse var bleven erobret og Forstæderne ødelagte, Generallieutenant v. Kleist med en Deel af sit Korps, Regimentet grønne Husarer, det colbergske og det østpreussiske Jnfanterie=Regiment, sig, paa Grev von Wittgensteinsbefaling, langsmed den høire Elbbred over Roslau til Dessau, hvor nu hans Hovedqvarteer er og overlod Wittenbergs Blokade paa hinSide Floden til et andet tilrykkende Korps. Nu skal Angrebene styres imod Broen. Bernburg deles af Saale i to Halvparter. Den paa Flodens høire Bredde er besat af Russerne, den paa venstre Bredde, den egentlige Stad, af Franskma, denne. Fienden har forskandset sig og forholder sig rolig. Han strækker sig fra Bernburg til Nienburg. Vor Hertug opholder sig bestandig i Wörliz J Coswig befinder sig Enkefyrstinden af Jerdst, en Tante af den russiske Keiser.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Berlin, den 24de April. J de her udkommende Aviser har det forordnede Militairgouverne ment for Landet imellem Elben og Oderen, v. LEstore og Sack, bekiendtgjort, at de have underrettet deres Konge om de brave Sindelag, som - endnu førend deres Kundgiørelse af 4de d. M. opfordrede, samtlige Jndvaanere af Landet imellem de to fornævnte Floder til at staae op imod Fienden, naar han maatte komme ud af de besatte Fæstninger eller over Elben - først i det paa denne Side liggende Magdeburgske og i Priegniz havde viist sig ved alle vaabenføre Mænds Forsamling til Modstand imod Fienden, og at de derpaa have modtaget følgende Kabinetsskrivelse :Med Fornøielse har jeg af Deres Jndberetning af 5te d. M. fattet den Overbeviisning, at De med den utrætteligste Virksomhed og den Nidkierhed, som jeg var berettiget til af Dem at vente og som Tidens Tarv ønsker, stræbe at udføre det store Anliggende: Fædrelandets Forsvar. Jdet jeg ønsker og haaber, at Deres Exempel velgiørende vil virke paa alle Vet kommende, vil jeg søge de første Beviser derpaa i Almeenvæbningens hurtige Fremgang i Provindsen. Med levende Glæde erkiender Jeg allerede nu det trofaste, ægtefædrelandske Sind, der ved Grændserne i Massen har forsamlet Mine brave Undersaatter i Priegnitz og i Egnen af Burg, uopfordrede til Kamp De ville levende udtrykke dem min Tilfredshed dermed og sige dem, at det er denne Aand, der giver et Folk Seier, og hæver dets Konge over hver Frygt for dets mægtigste Fiende.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Breslan, den 16de April 1813. Friedrich Wilhelm. Til Cavalleriegeneral LEstorg og Geheimestatsraad Sack. - Den Eskadron frivillige Jægere ved det første Brandenburgske Husarregiment, som ellers laae i Garnison i Berlin, er hurtig bleven fuldtallig og under Ritmester v. Colomb, der har formeret den, igiennem Sachsen draget til General v. Blüchers Fortogt.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Den 25de April. Spandau har kapituleret. Besætningen maae til en vis Tid ikke tiene imod Preussen og dets Allierede; Alt hvad der tilhører det franske Guvernement bliver tilbage og det er Bedersøges derfor nøie. Capitulationspunkterne kan først bekiendt sætningen kun tilladt at tage sin Privateiendom med. Bagagen un i Særdeleshed taget Hensyn paa Residentsens Rolighed og Sikkerhed, giøres Almeenheden ved Overfeltherren. Man har ved Capitulationen og den frie Vandcommunication. - General von Thumen ledede Beleringen.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Den 27de April. Det har behage. Kongen at forunde den keiserligrussiske Generalfeltmarskal Fyrst Kutusow Smelenske saavelsom den keiserligrussiske kommanderende General Grev v. Wittgenstein, den store sorte Ørns Orden. . serligrussiske Generaladjutant Saint Priestes Corps, deels ved 4000 Fæstningen Glogau er nu fra alle Sider indsluttet deels ved den kei fra Overschlesien did rykkede Preussere under General von Schler; . den beskydes allerede stærkt. J Fæstningen skal være Mangel paa Levd netsmidler og smitsomme Sygdomme siges at herske. Totredie Deele af Garnisonen bestaae af Spaniere, Jlleriere, Badenere og Sachsere.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
- Grev Wittgensteins Hovedqvarteer befandt sig, ifølge de nyeste Efterretninger, i Delitsch, i Nærheden af LivigTil Berlin ere atter nogle Pulks Kosakker ankomne. Fra Berlin ere den engelske Gesandt General Stewart, den engelske Legationssekretter Jackson og den engelske Kureer Rief reiste til Dresden.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Tangermünde, den 22de April. I Dag har vi her seet de første Preussere, men kun 8 Mand Husarer, hvilke vare hidsendte for at afhente Kasserne, efter hvis Modtagelse de og strax ved Sandan igjen ere gangne tilbagne over Elben Men daglig vente vi et stærkere Antal af dem, da efter alt Anseende Magdeburgs snevrere Jndflutning og Beleiring ikke meere kan være langt borte.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Schweitz, den 21de April. Langfredag satte de Franske Unterwick ved Stettin i Brand. J Stettin herske mange Sygdomme blandt de Franske. I Gaar blev denne Fæstning hæftig beskudt. Egnen deormkring er bleven saare udtæret.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Steinau, den 17de April. De keiserligerussiske Tropper af alle Vaabenslags marschere siden den 13de d. M. Dag og Nat uafbrudt frem. Andre store Kolon, ner af den kutusowske Hær gaae paa samme Tid og bestandig ved Ratschatz og Koben over Oderen. Alt vender sin Marsch af Elben. - Disse Troppers Tal er stort og deres Beskaffenhed, Holding og Eqvipering over al Forventning skjønne, især efter saa lang en Marsch. Kalisch, den 16de April.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Her er en Armeebefaling af Hs. Keiserlig russiske Majestæt bleven trykt, hvori Han, næst at rose sine Soldater, iblandt andet, "for fredeligt og stormodigt Forhold imod Nationer, der drevne af Omstændighederne viiste sig som Ruslands Fiender", yttrer det Ønske, at giensidigt Venskab og Almeenaand maatte knytte Baandet med Preussens ædle Krigere fastere." - "Hvor, hedder det videre, Nødvendigheden kræver det, der rækker dem hielperig Haand! De vil for Eden giøre det Samme, maatte Eders Siele forene sig til det høieste Foretagende, Fælles er vor Sag; retfærdigt er dens Øiemed o. s. v. Dresden, den 24de April.
Berlingske Tidende, 1813-05-03
Man har her den Efterretning, at Kongen af Sachsen fra Regensburg af begiver sig over Linz til Prag. Kyradseer rigaden Liebenau, samt Grenadeergarden og samtlige Depoter følge Kongen derhen over Pilsen.