JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
Tvisttøierne have nu, fordi det er Mode, fordrevet Sirtserne. Om Kattunerne kan det siges med Sandhed: At de Kjøbenhavnske ere de bedste; men vist nok ikke tilstrækkelige til at dække den store Forbrug deraf over hele Riget. Man tænke sig kun hvilken Mængde Tørklæder der forbruges, og disse føres ind fra Udlandet, fordi der ikke i flere Rigets Provindser ere Kattun=Fabriker nok: De Kjøbenhavnske Bommesier ere de bedste man kjender (de chinesiske og engelske undtagne);men hvorfor ere ikke udenfor Hovedstaden Hænder beskjæftigede dermed, – Vestetøier af mangehaande Mønstre, ville og yde Fabriker tilstrækkeligt Arbeide. - Men jeg veed ikke om saadanne nu ere til. – Klæde kan fabrikeres ligesaa godt her som i Udlandet. Det er Vished. Man har seet herlige Prøver deraf i Fortiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
Hvorfor der ikke ere flere gode Klædefabriker forde finere Klædesorter (thi de grove har man dog endeel af), maae Fabrikørerne kunne opgive Grunden for. Afhielpes Hindringerne, og de Handlende finde Regning ved at udsælge det Jndenlandske, vil nok det Fremmede forsvinde af Boutikerne. - Man ville, naar nogle Sorter undtages, som begge Kjøn behøve fra Udlandet, kunde reducere Forbruget af udenlandske Vare i det Mangfoldige. Mueligt ville det bidrage dertil, om et Selskab til Fabrikflidens Fremme organiserede sig ligesom Landhuusholdningsselskabet, der i mange Aar bevirkede saare meget til Landbrugets Forbedring. Det er tungt, at Mennesket ved Belønning skal drives til Virksomhed; men i vor Tid maae Pengeunderstøttelse til den duelige Arbeider og Opmuntring for Enhver, bidrage store Ting til saadanne Fabrikanlæg, der spare Tønder Guld for Landet. Hvad ere vore Lærredsfabriker, mod Udlændingens, Kjøngs har jo viist, at den og kunne drives her - og, hvorfor seer man ikke mange slige i et Land, der er skikket til Høravl, - Vare Fabrikanlæg muelige at mangfoldiggjøre, da ville vistnok Danmark ikke staae tilbage i at levere godt Arbeide. Det har det mange Gange viist. Patriotismen er ikke forsvunden. Kun maae indenlandske Vare være til i saadan Mængde, at de kunne holde de fremmede ude. Gid vi alle stræbe derhen, J et Par af de jydske Stifts=Aviser læses følgende Bekjendtgjørelse: 100 Tdr. Rug til Salg for 1 1/2 Species pr. Tønde. - Jeg skal enten selv sælge 100 Tdr. Rug, eller lade Fogden sælge dem til mine Skatter. Fogden er en dyr Commissionair, siger man, og dette er ingen Trøst for en forknyt Mand. Jeg falbyder derfor 100 Tønder Rug for den jammerlige Priis 1 7/5 Species pr. Tønde imod Betaling strax. Liebhavere, om nogen gives, beder jeg snart thi ellers kan det ikke hielpe mig - vil melde sig i denne Avis, da, hvis ingen melder sig, i nogen af de Nummere, der udkommer indtil den 11te October inclusive, dette saa skal tjene mig til Beviis for, at jeg forgjeves har gjort Mit for at skaffe Penge og af Nødvendighed maae overlade mit Rugs Salg til den fogedlige Omsorg, hvor haardt et Knæk min - jeg tør sige det offentlig, thi det er almindelig erkjendt - udmærkede Landboeflid end faaer derved. - Taarup gaard den 30te Setbr. 1820. - J. D. Karck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
(Den tydske Oversætter troer, at Withbread forvexles her med Lord Withworth, og at dette opvækker Mistanke og Brevets Ægthed, især da Sammel Withbread ikke er Lord, som han her kaldes; men det sidste kan være en Afskriverfeil, og de senere indtrufne Begivenheder synes ikke at vidne mod Brevets Ægthed.) Ogsaa heri beklager Prindsessen sig over, at hendes Datter i de sidste to Aar har været skilt fra hende, at der forløb 56 Maaneder, uden at hun saae hende, at man endog berøvede hende den Trøst at faae Breve fra sit Barn, at det var dem forbudent at tale sammen, naar de mødtes, og at Kudsken havde faaet befaling, ikke at holde, men at lade, som han ikke kjendte Prindsessen af Wallis. Siden Kongens Sygdom havde hun ingen Beskytter mere, og hun maa giøre den smertelige Erklæring, at Prindsregenten er hendes meest forbittrede Fiende, som har ladet sig skuffe af falske Anklagere og af Fiender af Prindsessens Ære. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
W. Scoresby har i Aar udgivet en Efterretning om de nordlige Polaregne og Hvalfangsten, hvilket Skrift er Frugten af sytten Reiser til Spitsbergen og Grønland. Blandt de Mænd, der have skrevet om disse Egne, indrømmer han Otto Fabricius, Olafsen, Olavins, Egede, Crantz, Zorgdrager, Eggers og Moriniere en hæderlig Plads. Hvor almindelig en Jnteresse, siger han, man har følet for Opløsningen af den Opgave, at finde en nordlig Gjennemgang fra det europæiske til det chinesiske Hav, sees deraf, at i de 330 til 350 Aar, dette Spørgsmaal uophørligen bragtes paa Bane, har man kun en eneste Gang i 25 Aar afstaaet fra denne Speculation. Ellers finder man neppe tre Tidsrum, hvert regnet til 15 Aar, da der jo blev udsendt en Expedition til at opsøge een af disse Gjennem farter. Jalt er der hidtil gjort henved hundrede frugtesløse Expeditioner i den Henseende, og alligevel har Engelland ikke ladet sig afskrække fra at giøre en ny. - Blandt de Kiendsgierninger, som understøtte den Mening, at der er en Søforbindelse imellem det atlantiske Hav og det stille Ocean i tiennem Nordpolsegnen, hører, som bekjendt, den Mængde Drivtræ, hvoraf Adskilligt er omstukket, og næsten findes paa alle Puncter af det grønland. ske Hav. Saaledes, for kun at nævne nogle Exempler af Mange, findes paa Øen Disco et Mahagonybord, forfærdiget af en Planke, der engang førtes did af Strømmen. En Stamme Campechetræ- og wood) var ligeledes engang bleven opfisket paa dette Sted. En anden Stamme Mahagon, fandt Capitain (nuværende Admiral) Løwenørn i rum Sø 1786, da han var i Begreb med at gjøre en Reise til det gamle Grønlands Gjenopdagelse. Denne Stamme var saa stor, at man maatte sauge den itu, førend den kunde bringes ombord paa Skibet. Den fandtes ligefor den grønlandske Kyst, under 65 II B. og 3628 V. for Paris. Den var meget omstukken, hvilken Omstændighed Admiralen tilskrev det, at den kunde svømme saa let paa Vandet. - Forfattere af første Rang have paastaaet, at Hvalfiskene havde en Længde af 80-100 Fod, men at der, den Gang man ikke fangede dem saa hyppigen, og de kunde naae deres fulde Længde, havde Exempler paa 150 til 200 Fod. Nogle gik endog saavidt, at nævne Hvaler paa 900 Fod; men Scoresby forsikkrer, at de nu omstunder langtfra ikke ere saa store, og at af 322 Jndivider, i hvis Fangst han personligen havde taget Deel, ikke en eneste var over 60 Fod lang; een af de Længste, som han maalede, var fra den ene Ende til den anden 58 Fod. Carl Gieseke beretter vel, at der 1813 blev dræbt en Hval, som holdt 67 Fod, men dette hører tilde sjeldne Exempler, og i det Hele kunne 60 Fod antages for at være det sande Maal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
Hertuginden af Berry er d. 29 September. nedkommen med en Prinds, og har saaledes skjænket Frankrig en Tronarving.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
Den i forrige Numer omtalte Jurist, som i Altona paa en ligesaa grusom som gaadefuld Maade er bleven dræbt, er Overrets=Advocat Rathken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
Den 6 Oct. blev hans Liig, ledsaget af et talrigt Sørgefølge, jordet. Hvad hans Drab angaaer, da er det høist sandsynligt, at det er blevet foranlediget ved Rovsyge; thi af det betydelige Penge forraad, der fandtes paa den Afdødes Contoir, savnes 1200 Mk. For Morderens Opdagelse er udsat en Belønning af 1000 Rdlr. Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
Prof. Rehberg, Medlem af Konstacademiet i Berlin, een af vor Tids meest udmærkede Malere, og hvis egentlige Ophold er Rom, befinder sig nu i Junsbruck. Han har tegnet et Panorama af denne Stad, som nu udkommer i Steentryk J Stokholm oprettes nu et National museum, hvor de paa forskjellige Steder opbevarede naturhistoriske, archæologiske Konst- og Myntsamlinger skulle opstilles. Allerede i afvigte Foraar bleve Frih Paykulls kostbare Fugle og Jnsectsamlinger bragte derhen. Det galvaniske Batterie kaldes med Rette den nyere Tids Underværk, og dets Virkninger ere saa forbausende, at man endog lovede sig, ved Hielp af samme, at kalde Skindøde eller nyligen Døde tilbage i Livet. Jsær troede man at kunne naae dette Øiemed hos de paa Engelsk Maade Hængte, at en fransk Læge paastod, at Engellænderne forstaae sig saa slet paa at hænge Folk, at han vilde paatage sig at bringe en Fjerdedeel af de hængte Britter i Live igjen, naar man, saa hurtigen som mueligt, vilde sende dem disse fra London til Calais. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-10
Kjøbenhavns Børs d. 10 October. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 258. Spec. 259. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s.a 15 Rbmk. 8 1/2 s. Obligat. 65 1/2 a 66. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbd. r. S., eller 103 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbankedl. 17 3/4. Svenske Sedler 62 1/2 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Nyeste Silderis af benhavn. noon,0000 de Syttende Aargang. No. 83. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Vorsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 October 1820. Om Classelotteriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
(Jndsendt.) Nu, da Classelotteriets sidste Trækning er tilendebragt, hører man især megen Beklagelse og Misfornøielse af endeel af dem, som have erholdt Frilod, ja endog de, som have erholdt en lille Gevinst af 25 Rbdlr., ere ikke tilfreds, da naturligviis Alle i Almindelighed hellere ønskede en større, og tillige Mange beklage sig over, at de ikke forstaae dette Ambespil. At undersøge Gyldigheden af og Aarsagerne til disse Yttringer, skal være Gienstanden for Anmelderens nærværende Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
J Henseende til Forholdet imellem de Vindende og Tabende, da har han gjennemgaaet nogle af de senere Aars Lotterieplaner og fundet dem saaledes: 1814 bestod Lotteriet i den sidste Classe af 5300 Gevinster og 33,000 Frilodder. 1817 i den sidste Classe af 3180 Gevinster og 20,020 Frilodder. 1818 i den sidste Classe af 6180 Gev. og 20,020 Frilodder. 1819 i den sidste Classe af 6996 Gev. og 160,04 Frilodder, og 1820 i den sidste Classe af 9590 Gevinster og 19,330 Frilodder. At altsaa det indeværende Aars Lotterie har givet et langt større Antal Gevinster end ethvert af de foregaaende senere Aaringers, vil enhver Fordomsfri tilstaae, ligesom og at Antallet paa de Tabende har været langt ringere end i de foregaaende Aaringer, undtagen 1819, thi da var vel et mindre Antal Tabende, men Forholdet er dog i Aar ringere, nemlig som 2 til 1, hvorimod det 1819 var som 2 1/2 til 1. - Anmeld, er derfor af den Mening, at Aarsagen til omtalte Klage maa ligge i Tidsomstændighederne, da af de omtrent 19000 Tabende, vare maaskee de 18000 høist trængende til Gevinst, og at det har kostet disse i Aarets Løb megen Anstrængelse for at tilveiebringe de tabte 20 Rbdlr.; i det mindste hørte man aldrig forhen, da 33,000 eller 20,000 vare Tabende, saa megen Beklagelse som i Aar. . J Henseende til, at der er Mange, som sige at de ikke forstaae indeværende Aars Lotterie, da ligger vist Skylden deri, at saare Faa med Eftertanke have gjennemlæst Planen; thi var dette skeet, da var den bleven forstaaet, eftersom den er meget tydelig; men læses maa den, og da er det ikke nødvendigt at gjøre vidtløftige Beregninger over, hvormange Amber et vist Antal Numere indeholde; thi man behøver kun først at eftersee, om begge de Numere, som staae paa Lodsedlen, ere udkomne paa een og samme Dag. Naar dette ikke er Tilfældet, hvilket tydelig staaer i Planen, da erholder man kun et Frilod; ere de derimod udkomne begge paa een Trækningsdag, saa seer man i hvilket Træk de ere komne, og som saavel i Avisen, som i de særskilt trykte Bekjendtgjørelser over de udtrukne Numere, ere betegnet med et Tal, som i 1ste Trækningsdag fra 1 til 76. Ere de udkomne 1ste Trækningsdag, f. Ex. det ene i 8de og det andet i 15de Træk, saa eftersee man Planen, som følger med enhver Lod seddel, og læser paa 1ste Trækningsdag, at Amberne af de 12 først udtrukne Numere vinde hver 50 Rbdlr., og de øvrige Amber hver 25 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Da nu i det foran benævnte Exempel er antaget, at det ene af mine Numere er udkommet paa 16 Træk, saa erholder jeg kun 25 Rbd.; thi ethvert Tal, som samle en Ambe i 1ste Trækningsdag efter det 12te indtil det 76 incl., erholder 26 Rbd. Var det derimod den 2den Trækningsdag at begge mine Numere, som anført, vare komne iblandt de 15 første Tal, saa erholdt jeg 50 Rbd.; thi ved 2den Trækningsdag staaer i Planen, at Amberne af de 15 først udtrukne Numere erholde hver 50 Rbdlr.; men fra det 16de til det 80de Tal incl. derimod en Ambe af 25 Rbdlr. Vardet i 3die Trækningsdag at begge mine Numere vare komne iblandt de 18 første Tal, saa vandt jeg en Ambe paa 100 Rbd.; thi i Planen staaer, at Amberne af de først udtrukne 15 Numere vinde hver en Ambe paa 100 Rbd., fra det 16 til 27. Tal inel, hver Ambe 60 Rbd., og det 28de til 86de incl. de øvrige Amber hver 25 Rbdlr. Saaledes kan man af Planen læse sig til, hvor stor en Gevinst man tilkommer, desuden vil vist enhver Collecteur med Fornøielse oplyse sine Spillere, og i Aviserne anføres jo ogsaa enhver Gevinst, som er 50 Rbd. og derover. - Man vil altsaa af de anførte Hielpekilder let erfare, hvormeget man vinder, og en stor Daare maatte den være, som lod sig bedrage enten af en slet Med interessent, eller en uredelig Collectør, om en saadan var at formode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Meddelelser af gavnligt Nyt udenlands fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Femte Levering. (For Alle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Mange er det vigtigt, Andre morsomt i det mindste, at kunne, paa kortere, eller længere Tid, med en dog ei stedse aldeles forkastelig Vished forudsige Veirliget. Derfor meddeles her samlede Fleres forskjellige Erfaringer i denne Sag, hvilke, ved at underkastes en endnu mere udbredet Prøvelse, maaskee engang ville ogsaa lede til paalideligere Fastsættelser. 1 - Er Maanen, 4de Dag efter Nymaane, blank, dybt udhullet, spids og klar paa begge Hornene, følger der sædvanligviis smukt Veir efter til henimod Fuldmaane, eller vel endog den hele Maaned ud; men, er den indre Deel af samme ikke ret huul, misdannet af sortladne Striber, eller ere begge Maanehornene hinanden ikke lige, det ene længere og spidsere, det andet kortere og bredere, eller ere begge Hornene afstumpede og overtrukne med Smaaskyer, er der og Dunster i Luften, som ville volde enten Regn, eller, efter Omstændighederne, ogsaa Vind. Da holder Regn veiret gjerne ved til 4 Dag før Fuldmaane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Indenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Rentekammer er, under 30 September d. A., udfærdiget en Placat, af følgende Jndhold: "Efter derom skeet allerunderdanigst Forestilling, har Hans Majestæt under 29de i denne Maaned allernaadigst resolveret: at Forordningen af 2den Augusti sidstleden, angaaende en extraordinaire Rug- og Byg=Leverance af Ager og Engs Hartkorn i Danmark, skal være udvidet til ligeledes at være gieldende for Bornholm, saaledes, at ogsaa der udskrives 4 Skiepper Rug og 4 Skiepper Byg pr. Tønde Hartkorn, men i øvrigt med den Forandring, at Tiden, inden hvilken det, under de i samme Forordning indeholdne Bestemmelser, er tilladt Yderne at frasige sig Leverancen, fastsættes til næstkommende October Maaneds Udgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Hr. Prof. Finn Magnusen har nu udgivet: Bemærkninger ved Hr. Prof. Torkel Badens Skriftom den nordiske Mythologies Ubrugbarhed for de skjønne Konster (see Skilderiet No. 76.), 48 S. 8vo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
J Fortalen siger Forf., at vel tilkjendegiver Prof. T. Baden, at han, fremfor andre, tager Hensyn til Prof. J. Møllers Afhandling i Skand. Selsk. Skrifter 1812; men da Forf. veed, at det er Prof. Baden bekjendt, at han, efter Kongel. befaling, holdt ved Konstacademiet i sidstafvigte Vinter Forelæsninger over den nordiske Mythologie, saa maa han vel regnes til de af Prof. saggivne Lærde, som anbefale Konstnerne denne Mythologie. Men som befalet Lærer her ved Konstacademiet erklærer han imod den Badenske Yttring, vore unge Konstnere nu ansee den nordiske Mythologies Ypperlighed for afgjort og male trøstigen Freyer, som skulle fordunkle o. s. v.", at ikke et eneste nyt Udkast til nogen artistisk Forestilling af den oldnordiske Mythologie eller Historie er hidtil blevet ham foreviist af Nogen blandt dets Konstnere eller Elever, eller paa nogen anden Maade kommet ham for Øine. Han har derfor ingen Grund til at troe, at de unge Konstnere unødvendig spilde deres Tid paa slige Sujetter, hvilket vel heller ikke var at ønske, da Konstens Studium efter Naturen og de græske Oldtidsmønstre er den rigtigste Beskjæftigelse for de unge lærende Artister; men derimod troer han det nyttigt for dem, som vist nok bør kjende det Vigtigste af den græskeromerske Mythologie, ogsaa efterhaanden at giøre sig bekiendte med deres eget Fædrelands gamle Gudelære, som allerede har vundet saa stor Opmærksomhed og Agtelse blandt det øvrige - i det mindste det gothisk germanniske Europas Videnskabsmænd, ja ogsaa tildeels blandt dets Konstnere i høiere Grad, end her i Danmark, dens Literaturs egentlige Hjemstavn. Forf. fremsætter derpaa sine Modbemærkninger med sin sædvanlige Lærdom og Jndsigt i den oldnordiske Gudelære. - Dersom det maatte være Anmeld, tilladt at anføre her sin uforgribelige Mening, saa troer han, at ligesom det ikke kommer an paa Marmorblokkens Finhed, men ene paa Konstnerens Genie, hvilket Udtryk og Liv der skal komme til at ligge i det Konstværk, der dannes deraf, saaledes kommer det nok ogsaa mere an paa Konstnerens Skaberkraft end paa Mythologiens egentlige Brugbarhed, hvorledes det Værk, han efter en Mythe skaber, skal blive. Enhver Mythologie bærer i sin oprindelige Form Præg af sin Tidsalders Raahed, og det er kun ved Digterens og Konstnerens Genie og Smag, at denne Raahed afslibes. Uden deres classiske Digtere havde Grækernes og Romernes Gudelære vel aldrig faaet den Høihed og Betydenhed, som den har. Den vil aff den sidste Grund altid blive den uudtømmelige Kilde, det evig blomstrende Livsenstræ for Konsterne til at øse store Jdeer, og til at plukke Hesperidernes gyldne Frugter. Men dette uagtet vil ogsaa den nordiske Mythologie, benyttet med Smag og Jndsigt, ved Siden af hiin, ikke mindre være et herligt Væld til at øse sublime Jdeer for den tænkende Konstner, skjøndt det ligger i Sagens Natur, at den aldrig vil kunne blive saa almeenforstaaelig, følgeligen ikke saa almindelig antagen som den græsk romerske, der saa at sige er bleven til et Almeenbilledsprog for hele den dannede Verden, ved Aarhundreders Hævd og ved de classiske Skribenters Studium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Præstøe, d. 7 October. Den 3die i denne Maaned berøvede en pludselig Død Præstøe Jndvaanere deres, af det Offentlige meget fortiente og i private Forbindelser særdeles elskede Byefoged, Hendrich Bartholomæns Dall. Hans uformodede Bortgang er saa meget mere at beklage, som han endnu var i Livets kraftfulde Alder, kun lidet over 52 Aar gammel, og i sine sidste Levedage havde deels med Held begyndt, deels med Klogskab lagt Planen til flere for Byen, saare gavnlige Anlæg. Som den bedste Løn for det meget Gode, han stiftede, tog han sine nærmeste høie Foresattes fortrinlige Tilfredshed med sig i Graven, og blandt erkjendtlige Medborgere, har han det hæderlige Eftermæle, at han kun efter det modneste Overlæg fattede Beslutninger af Vigtighed, men da ogsaa vidste at udføre dem med en Standhaftighed og Energie, som trodsede enhver Opofrelse, enhver Vanskelighed og alle prange Domme. Hvad han var for den fattige og huusarme Borger, derom vidnede de mange Taarer ved hans Grav høiere og tydeligere enden Lovtale, som den erkiendte Retskafne ei har behov. - Det førgende Venskab satte ham dette Minde, men Sandhed styrede dets Pen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Aalborg, den 7de October. Briggen William, fra Liverpool, indkom hertil den 6 October, den er Natten til den 24 Septbr. indstrandet ved Skagen, uden Besætning; Ladningen bestod af engelsk Salt, som blev bjærget i Skagen, og Briggen derved gjort flot og indbragt her til Aalborg. - Briggen er saa godt som ny og kobberforhudet. Besætningen formodes, at have forladt Skibet, da det stødte an, bjærget sig i Baaden og formodentlig drevet til Søes, thi ingen døde Mennesker er indstrandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
J Viborger Samler af 9de d. M. læses følgende: "100 Tdr. Rug er nok ikke til Salg paa Taarupgaardfor 12 Species. pr. Tde., da en suffisant Mand fra Skive har meldt sig hos J. D. Karck og tilbudet den fordrede contante Betaling for de i Samleren af denne averterede 100 Tdr. Rug, men fik til Svar: at Avertissementet kun var Spøg; hvilket herved, for Curiositetens Skyld, offentliggjøres, i det Hr. Karck underrettes om, at Reisen, Liebhaveren foretog sig i fornævnte Anledning, skeete ei for Spøg, og at denne, i Haab om, at Karck kunde forandre sit spøgefulde Adfærd til Alvor, endnu vedstaaer sit Bud indtil den 16de dennes. Viborg den 9 October 1820. - N. Gjørup. const. Fuldmægtig hos Kammerjunker Herredsfoged v. Bülow."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-14
Blandede Efterretninger. Thorwaldsen i Dresden. Den 6 September, sildig om Aftenen, ankom Thorwaldsen til Dresden. Næste Morgen, besøgte han Maleriegalleriet. Fra Mund til Mund fløi det Budskab: Thorvaldsen kommer! og enhver hentede sin deeltagende Ven, for at see den store Konstner her i Konstens Helligdom, og lægge Mærke til det Jndtryk, som de herværende Konstskatte vilde gjøre paa ham. En ung Dansk, hans Lærling, ledsagede ham. Med dyb Følelse dvællede han ved de derværende Mesterværker, fra Corregios Madonna og Raphaels fixtinske Madonna kunde han neppe rive sig løs. Om Eftermiddagen besøgte han Antikerne. Aftenen tilbragte han hos Tiek. Næste Dag besøgte han deels andre Samlinger, deels vendte han tilbage igjen til Galleriet. Løverdag Formiddag hørte han Hofraad Böttigers Forelæsning; om Eftermiddagen besøgte han ganske allene Salleriet, og om Aftenen den italienske Opera. Han befandt sig i den østerrigske Gesandt, Grev v. Bombelles Loge, Søndag Aften blev han indbuden til en glad Konstnerfest hos Prof. Matthi, hvor næsten alle Professorer vare tilstede. Prof. Matthæis Bolig er meget smuk, Spisesalen har en stor Balcon, som vender til Haugen. J denne slynge yndige Løvgange sig, og imellem disse er høie Springvande, tætte Buske og Træer skjule en Bagport. Da Klokken var 10 og alle Gjæsterne sadde ved Bordet, tonede ganske langtfra en høitidelig Marsch. Man ilede op paa Balconen. En lang Række af Ynglinger, som bare Fakler, nærmede sig; alle ved Academiet studerende unge Konstnere havde af egen Drivt forenet sig til denne Fest. Da de fremtradte paa Pladsen for Balconen, bragtes den store Konstner et tre Gange gientaget jublende Længeleve! Nu gik Musiken over i en rørende Adagio; Ynglingerne sluttede en Kreds, og to Unge Konstnere, Kraft fra Kjøbenhavn og Wagner fra Stralsund, klædte i gammeltydsk Dragt og bærende Fakler, med en ung Konstner, Coopmann, fra Hamborg, i Midten, traadte frem; den sidste holdt en Tale til Thorvaldsen, og overgav ham denne i Haandskrift, medens Musiken jublende tonede. Thorvaldsen var saa rørt, at Taarerne neppe tillode ham at tale; han trykkede de begeistrede Ynglinger til sit Bryst, lovede dem den faderligste Understøttelse i Rom, og forsikkrede, dybt bevæget, at denne Aften vil høre til de saligste Erindringer i hans Liv. Religiøse Fordomme.