Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-01-01
Det var paa Aarets første Dag, at den paa Jsla de Leon forsamlede Expeditionssarmee til Sydamerika begyndte hiin Opstand, der indtil dette Øjeblik har havt saa afgiørende Følger, ei allene for Spanien, men for hele det sydlige Europa. Lang og haard var Kampen for Friheden; men hæderlig endtes den i Begyndelsen, af Marts Maaned ved Cortes Gjenindførelse tilligemed Konstitutionen fra 1812. De paafølgende Blodscener i Cadix opvakte vor Medynk; men vare dog meere at skrive paa Tilfældets end paa Nationens Regning. Med Cortes Sammentrædelse vandt Bestyrelsen meere Energie, som ogsaa denne vigtige Statsforandring efterhaanden erkjendtes af de fleste europæiske Magter; men fuldkomment er den af Geistligheden vakte Gjæring ikke dæmpet og de seneste Uroligheder under Kongens Ophold i Eskurial vare af alt for betænkelig Art, til at Man tør haabe de skulde slutte Rækken. Ganske uformodentlig udbrød i Spaniens gamle Søsterland Neapel i Løbet af Sommeren en lignende Revolution, hvis Exempel Naboriget, det tilsidesatte Portugal, strax derpaa fulgte. Allevegne var det de staaende Hære, hvis Virksomhed den velgjørende Fred satte Skranker, der udførte disse Statsomvæltninger; de rolige Borgere toge kun liden Deel deri. Skade, at det heller ikke i begge Sicilierne skulde gaae af uden blodige Scener, ved hvis Optegnelse Historiens Muse gyser. Striden mellem Neapel og Sicilieen blev vel omsider bilagt; men truende vedbleve Udsigterne at være fra den anden Side, hvor Østerrig ikke kan være en ligegyldig Tilskuer ved Optrin, der let kunne udbrede sig til det øvrige Jtalien, ja vel endog videre. Det nye Aar vil nu vise Udfaldet af de begyndte Underhandlinger, og Man maa overlade hine Frihedens spæde Planter til Fremtidens Genius, der, ene ved at følge Naturens jævne Gang i deres Opelskning, vil kunne bringe dem til at bære Frugter for en fra flere Sider hidtil forsømt Deel af Menneskeheden. Ved overilet Dyrkelse ville de, liig andre Drivhuusplanter, blomstre for Tiden og henvisne. Vende vi vort Blik til Frankerig, det Land, som hidindtil spillede den vigtigste Rolle i Europa i nærværende Aarhundrede, da er det heller ikke uden Jnteresse i afvigte Aar. Med Strid angaaende Chartets og Valglovens Vedligeholdelse begyndte det; men snart trak en Louvels blodige Misgierning Europas Øine paa sig, og denne anden Ravaillar kunde Frankerig takke for Pressefrihedens og den personlige Friheds paafølgende Jndskrænkning, der ydermere retfærdiggjordes ved Graviers, Boutons og Fleres forhadte, skjøndt afmægtige, Attentater paa den franske Kongefamilies Sikkerhed. Misnøie over disse Forholdsregler og vel især over den Strænghed, hvormed Censuren overholdtes, synes at have fremkaldt hine alvorlige Scener, der nogle Dage før Fyrstemorderen fik sin fortjente Løn paa Skafottet, fandt Sted paa Parises Gader mellem de liberale og kongeligsindede Deputerede, og som uden Regieringens Aarvaagenhed let kunde have fornyet Revolutionens Rædsler, idet Folket begyndte at tage Partie med. Den militære Omvæltningsaand smittede ogsaa Frankerig; men Sammensværgelsen i Paris den 19 Aug. opdagedes og vil nu tilligemed hine Optrin vorde Gienstand for Pairskommissionens Forhandlinger i de begyndte Møder. Endelig glædede Mikkelsdag Frankerig ved en Thronarvings Fødsel, hvem Man maa ønske større Held end hans ulykkelig Fader, og at han om muligt maa forsyne de Partier med hinanden, som i saa lang Tid have gjort dette skjønne Land til en Skueplads for indbyrdes Tvedragt.