JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Det synes billigt, at Abonnenterne af Loger, der, ved sidste Auction bleve betalte temmelig høit, maatte som de, der forpligte sig til at understøtte Theatret en heel Saison igjennem og at lade sig nøie med hvilke Stykker, der opføres, have visse Fortrin. Jblandt disse regner jeg eet, som og saa altid blev dem indrømmet, at hvert nyt Stykke, efter Touren, tilfaldt dem. Saaledes fik da Abonnenterne, til Skadesløsholdelse for de mange, ofte indtil Kiedsommelighed gjentagne ubetydelige og maadelige Stykker, ogsaa de nye og bedre at see. Men dette synes i Vinter ikke saa ganske at have været Tilfældet. Saaledes blev Syngespillet Joseph ikke opført for Tirsdags abonnenterne, førend det var givet for Theater cassens Regning, og det skal nu, som man forsikkrer, ikke gives førend til en vis Benefice. Saaledes skulde Tirsdagsabonnenterne for 14 Dage siden havt Don Ranudo, som de endnu aldrig have havt, skjønt det adskillige Gange blev givet, men formedelst Sygdom, fik de den politiske Kandestøber. Vist nok er Sygdom hver Mands Herre, altsaa og Skuespillernes, lige fra den første Konstner til Choristen og Statisten; vist nok er Velgiørenhed een af Menneskeslægtens herligste Egenskaber, og enhver Konstens Ven ønsker derfor upaatvivleligen ogsaa at dens Dyrkere maatte beneficeres saa meget som mueligt; men Abonnenterne? De finde neppe deres Regning ved, at de, uagtet en Plads i en simpel Parterre eller Parquetloge koster dem, hvor meget man end stuver sig sammen, 10 Mk. for hver Person, skulle see Stykker, som de have seet mange Gauge i Forveien, og naar de ville see et nyt og interessant Skuespil, maa see det uden for deres Abonnement eller ved en Benefice. Naar der for Abonnenterne ikke skal være et eneste Fortrin fremfor Jkkeabonnenter, saa skjønnes ikke, hvorfor Nogen ved Abonnement skulde forpligte sig til en heel Vinter igjennem, til saa høi en Pris, som ved Auctionen sædvanligen betales, at see i Flæng alle Stykker, der bydes dem. Vel kunde en Loge komme Abonnenterne dyrere at staae naar han ellers fik den overladt eller tog den til en Beneficeforestilling, der i vore Dage gives saa ideligen; men saa havde han ogsaa Frihed at vælge og kunde være vis paa at faae at see de Stykker, der bebudes; thi Mange staae i den Jndbildning, som maaskee er ganske falsk, at Sygeligheden, især Hæshed, sjeldnere grasserer ved Beneficeforestillinger end andre Spilleaftener. Hvorom alting er, saa fortjener en saadan Forestilling ikke blot i een, men i flere Henseender, at kaldes et Beneficium, da derved det spillende Personale sædvanligen begaves med en god Sundhed og Tilskuerne med længe uopførte Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Spørgsmaal. Bekjendtgjørelserne om de i Classelotteriet udkomne Gevinster have hidtil altid havt til Overskrift"Den - Træknings - Classes høie Gevinster." Da blandt disse ogsaa findes anførte Gevinster paa 50 Rbdlr. i N. V. og 25 Rbd. i r. S., saa kunde man spørge, om saadanne Gevinster med nogen Grund fortjene at kaldes høie, og om dette Tillægsord, naar saa ubetydelige Gevinster endeligen skulle offentliggjøres, ikke heller burde aldeles udelades, Sagen kunde synes Mange for ubetydelig til offentligen at omtales, men hos Udlændingen maa det dog opvække et underligt Begreb, at man i Danmark kalder 50 Rbd. N. V. og 25 Rbd. i rede Sølv, en høi Gevinst, da enhver Jndlænding veed, at en fiin Mandshat, eller en Parterreloge, til en Benefice koster i Kjøbenhavn 30 Rbd. N. V., og hvo vilde vel ansee det for en høi Gevinst, naar han f. Ex. i et Veddemaal vandt en Hat, eller en Logebillet til en Beneficeforestilling? Dertil kommer endnu, at naar den Lykkelige, som har vundet den saakaldte høie Gevinst af 26 Rbd., endog i rede Sølv, i 2den Cl. 2den Afd., fraregner de 4 Rbd., han har betalt for to Sedler og 12 PC. Afdrag, saa bliver den høie Gevinst ikke mere end 18 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Indenlandske Efterretninger. Den Kongel. danske Hof= og Stats-Calender for Aar 1817, udgivet af Justitsraad Frost, er nu udkommen. Efter samme tæller de Kongelige Ordeners Kapitul, foruden Hs. Maj. Kongen, som Præses, 24 Medlemmer, 4 Officianter, 1 Over- og 2 Underførere for Ordens Drabant Corpset; 49 Riddere af Elephanten; I Stor=Commandeur af Dannebrogen (1ste Classe), 115 Storkors (2den Classe), 48 Commandeurer (3die Classe), 776 Riddere (4de Classe); 7 mandlige og 18 qvindelige Medlemmer af Ordenen LUnion parfatte; 119 af de foregaaende forskjellige Classer, der ere benaadede med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. 849 Dannebrogsmænd. - Hs. Maj. Kongens Hofstat bestaar af: 1 Overkammerherre, 1 Overhofmarskal, 1 Overkammerjunker, 1 Overstaldmester, 1 Overceremoniemester, 9 Kammerherrer, (med Rang 2den Classe No. 4), 177 Kammerherrer (med Rang 2 Cl. No. 5), 2 Staldmestere, 16 Hofjægermestere, I Ceremoniemester, 3 Confessionarius, 1 Overforstmester, 2 tjenstgjørende General=Adjutanter, 188 Kammerjunkere, 14 Hofjunkere, 2 Ridejunkere, I Historiograph, 2 Cabinetssecretair. - Til Landmilitair=Etaten hører I General-Feldtmarskal, 2 Generaler, 4 General-Lieutenanter, 13 General-Majorer, 72 Generaler, som enten staae ala suite eller paa Vartpenge. - Armeen bestaar af: Livgarden til Hest; 9 Cavallerie-Regimenter, bestaaende af: 2 Regimenter Curasserer, 4 Regim. lette Dragoner, 2 Landsener-Regimenter og I Husarregiment; - Livgarden til Fods, 13 Jnfanterie-Regimenter, 4 Jæger-Corps, Kongens Liv-Jæger-Corps, Raqvet-Corpset, de Vestindiske Tropper, de Guineiske Tropper, de Ostindiske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
J det sidste Aar have adskillige af Kjøbenhavns anseeligste Gaarde været til Auction. Ogsaa Raus & Schmetzers bekiendte Gaard paa Kongens Nytorv har været første Gang til Auction den 21 Marts, den er vurderet for 82,000 Rbdlr. rede Sølv, og opraabtes baade med og uden Jnventarium. Denne Gaard har tilforn tilhørt Frue Juel Vind, og var da kun 2 Etager høi; men den afdøde Rau lod opføre endnu een Etage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
J den havde den commanderende General i Kjøbenhavn, under de Engelskes Bombardement 1807, sit Hovedqvarteer, og her blev Capitulationen sluttet og undertegnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Det kan tjene som Beviis paa Vinterens usædvanlige Mildhed, at man her allerede har raabt med Brunkarse paa Kjøbenhavns Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Paa Auctionen efter Etatsraad Frisch solgtes i disse Dage et Kobber, forestillende Nadveren efter Leonardo da Vinci's Malerie, stukket af Raphael Mongher, for 3000 Rbd. Den berømte R. Mongher lever endnu i Paris og Nadveren er hans fortrinligste Arbeide. Det kan ikke kjøbes i Paris under 600 Fr., og saa er Aftrykket endda ikke saa godt som det, der solgtes paa hiin Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
J næste Uge skal der foranstaltes en offentlig Udstilling af afdøde Justitsraad og Prof. Høiers Miniatur= og andre Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Man har nu indhentet authentiske Efterretninger om de saakaldte Prætiosa og Antiqviteter, der i en Skrivelse fra Nyborg (S. Skilderiet No. 14 S. 219) klagedes over at være solgte ved Dr. Rohdes Auction, sammesteds og som maatte vandre ud i den vide Verden, istedet for at de burde pryde en videnskabelig Samling, fordi ingen Fortegnelse eller Bekjendtgjørelse var udgaaet derover." Disse saakaldte Prætiosa og Antiqviteter bestode egentligen i intet andet end et Manuskript, som blev kjøbt af Hr. Landsdommer Dr. Baden, og altsaa faldt i gode Hænder; endeel Voxaftryk af Gemmer, som ikke havde noget udmærket Værd, og adskillige gamle Bibeludgaver, der kunne være curisse nok, men som dog ikke henhørte til egentlige Sieldenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Skrivelse fra det Holsteenske af 14 Marts 1817. Man søger nu overalt i Stæderne og paa Landet, ved frivillige Foreninger at forebygge den Mangel paa Brødkorn, der kunde være at befrygte. For nogle Dage siden faldt Kornpriserne mærkeligen. Man tilskriver dette den Overflødighed af Kornvarer der ere opdyngede i Holland, og paa Grund af den usikkre Skibsfart ikke kunne afgaae, ligesom og at der i Østersøen, nu ere mange Kornladninger underveis til Holland, der er det Marked, hvor Kornpriserne, næsten kunde man sige for Europa, bestemmes; thi Kornhandelen er endnu stedse Hollændernes vigtigste Næringsgreen. Naar derfor en Kjøbmand i Holland venter stor Tilførsel udenlands fra, saaledes som nu er Tilfældet, saa arbeider man enstemmigen paa at faae Priserne til at falde. Udlændingen skuffes da ofte i sine Forventninger. Selv Engelland driver sin største Kornhandel igjennem Holland. Da man nu i sidstnævnte Land, efter sikkre Beregninger, endnu kan vente megen Tilførsel, saa er det naturligt, at Kornpriserne, om end ikke betydeligen falde, saa dog heller ikke meget stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
J Hertugdommene ligger Kornhandelen næsten stille. Bonden vil ikke sælge, fordi han vil fremtvinge høiere Priser, og de, som endnu ere tilbøielige til at sælge, frygte de slemme Veie til Lossepladsene; thi neppe have Veiene nogensinde været ufremkommeligere end i denne fugtige Vinter, og, det endnu i dette Øieblik. Her i Landet synes ingen Kornmangel at være at befrygte, da der endnu findes store Forraad, og Bonden tænker for kjøbmændsagtig til strax at skille sig ved sine Varer. De seneste Kornpriser ere: Hvede 27 til 28 Mk. Courant, Rug 18 til 19 Mk., Byg 14 Mk. og Havre 8 Mk. Tønden. Byget er forholdsmæssigen saa dyrt, fordi der kun haves ringe Forraad, og lidet avles deraf. Næsten i alle Havne i Hertugdommene ligge Skibe med Kornladninger, der kun vente paa roligere Veir til Afseiling. At de høie Kornpriser bringe Penge herind mærker man allerede paa Landet, hvor Bonden begynder at leve op igien. Nyligen var i en anseelig Landsby et stort Bal, hvor det gik ganske til paa kjøbstædsviis og ingen Penge bleve sparede. Jsær synes det smukke Kjøn at have stor Forkjerlighed for Kniplinger. Rigtig nok drage de Tønderske Kniplingskræmmere i stor Mængde igjennem Landet, og ikke sjeldent har man 3 til 4 forskjellige paa een Dag; Leiligheden vækker Lysten til at kjøbe. Ogsaa andre Kræmmere gjennemstreife Landet med alle Slags Pynt og Modekram. Det er altsaa naturligt, at man kjøber naar man har Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Mariboe den 17de Martii. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte Februari Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 36 Rd. 1 Tønde Rug 20 Rd. 1 Tønde Byg 18 Rd. 1 Tønde Havre 9 Rd. 1 Tønde hvide Ærter 24 Rd. 1 Tønde graae Ærter, 24 Rd. 1 Tønde Bønner 18 Rd. 1 Tønde Vikker 16 Rd. Tønde Kartofler 5 Rd. 1 Pund røget Flæsk 3 Mk. 1 Pund fersk Flæsk 2 Mk. 8 s. 1 Pund Kjød 1 Mk. 12 s. 1 Pund Smør, 6 Mk. Pund Ost 1 Mk. 4 s. 1 Pund Talg 1 Rd. 1 Slagtenød 800 a 100 Rd. 1 Sviin 60 a 60 Rd. I Faar 10 Rd. - Alt i Rbd. N. V. - Ved Ærteauctionen paa Bremmersvold kostede en Tønde Ærter i Middelpriis 34 Rbd. foruden, som det her til Lands hedder, Allarmen. Førend Auctionen kostede den imellem Bonde og Bonde 40 Rbd. - J Hillested Sogn, der er Mariboe annecteret, blev til Stiftets brøstfældige Domkirkes Jstandsættelse indsamlet omtrent 16 Rbd. 1 Mk., siger og skriver sexten Rigsbankdaler een Mark. - Sognet bestaaer af 40 Gaardmænd, foruden Huusmænd og Jndsiddere. – Efter al Sandsynlighed skal Jlden i Herritzlev, under Bremmersvolds Gods (ikke Grevskabet Christiansholm) være paasat. - De sædvanlige Febre begynder nu at gjæste Lollikerne. - Gjeddefangsten er nu her i fuld Gang. Skulde det ikke forFiskerigets Formerelse være ligesaa skadeligt, at fange eller slaae Fisk i Legetiden, som at skyde Dyr i Brunsttiden, der ogsaa er forbudt i Jagt forordningen af 25 Januar 1733. - Endelig og endelig har vi da igjen faaet smukt Veir med klar Luft og Soelskin. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Odense, d. 18 Marts. Man har i Mandsminde ikke hørt tale saameget om Strubehoste, som nu paa nogen Tid, da samme yttrer sig paa saa forskjellige Steder. Da den meest angriber Børn, er nok Aarsagen nærmest at søge i den fugtige Lufts Paavirkning; i vaade Fødder, som ellers forkjælede Børn ikke agte, i den tossede Mode at lade Børn løbe til alle Aarstider med ubedækket Hals, Bryst og Skuldre, og endelig at lade dem savne Lommetørklæder, af Mangel paa Lommer, som Pigebørn nu aldrig har, hvorover det bliver til Vane at synke paa Svælger og Luft røret den Sliim Naturen vilde entledige os igjennem Næsen. Som Præservativ høres nu anpriist: at bære et sort barattes Baand, gjennemtrukken af Eddike i 24 Timer, om Halsen bestandig. Dertil torde vel heller ikke være ugavnligt, at lade Børn jevnlig spise Løg, især raae paa Smørrebrød, som et af de meest virksomme Liimopløsende Midler, hvorfor man ogsaa sielden hører at nogen ret orthodox Jøde, der holder sig til de ellers for fine Næser saa foragtede Hvidløg, angribes af Orm, Gigt, Podagra, herpetinsk Udslet eller Steensmerter, som alt er følge af Forslimmelser. Brugen af Camillethee var ogsaa nok til Præservativ meget at anprise, samt for alt at holde Fødderne varme og tørre, og ikke blotte Halsen naar man er varm. Naar Sygdommen imidlertid yttrer sig, er ingen Time at forhale med at søge Lægens Hielp, for at faae de hidtil eene hielpende Merkurialmidler fornuftig anvendt inden det er forsildigt. Hosten røber sig ved en besynderlig og usædvanlig Lyd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Jdag er her i Odense gjort Begyndelse med den gamle ærværdige Graaebrødre Kirkes Nedbrydelse, der maaskee endnu gjerne kunde have staaet et Par Secler, naar den var bleven vedligeholdt, og været med sit skjønne Spiir Byen til Ziir, der var langt smukkere end St. Knuds. Oldtiden formaaede at bygge Templer, og Nutiden allene at ødelægge dem. - Forleden hendte det utroelige Særsyn, at et lidet Fartøi fra Langeland strandede i Odense Canal, ved at løbe paa ved Høivand, skjulte Pæle af den fordums Flydebroe, hvorved det løb en Planke ind. - Vistnok Skipperens Skjødesløshed at han i et smalt Farvand ikke holdt Midten. - J Odense bliver herefter ingen Politie-Actor. (Jvers. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Odense, d. 18 Marts. Nu synes Vinteren at ville begynde, Frosten er især om Natten alvorlig, da Solvarmen om Dagen er den for mægtig. De 40 Riddere indtraf vel saaledes en Postdag for sildig; men kunne endnu maaskee komme tidsnok. Den rene Luft, som saa længe har været landflygtig, er nu dobbelt forfriskende, og Alt sees i Bevægelse, for at nyde Got af denne Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Ved allerhøieste Reskripter, af 6 d. M., har Hs. Majestæt behaget allernaadigst at tillægge samtlige Deputerede i de kongelige Collegier, som have umiddelbar Forestilling til Hs. Majestæt, og føre det store Seigl, samt Medlemmerne i de Directioner, der ere i samme Tilfælde, saa og Assessererne i Høiesteret, saavelsom Justitiarii i den kongelige Lands-Overret samt Hof= og Stadsret, i Lands-Overretterne i Viborg og paa Island, samt Lands-Overretten for de Danske vestindiske Øer, Embedsrang med No. 3, i 3die Klasse, af Rangforordningen af 14 Octbr. 1746. (Efter Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. BonsøesteForende Aargang. No. 24. Udgivet medigeret og forlagt af S. Sollediin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Marti 1817. Frederiksberg. (Fortsættelse; see No. 20. Afsked med Søndermarken. Varvel, du ynderige Søndermark, Med dine skyggefulde Sneglegange! Farvel, du elskelige Kongepark, Med dine lysegrønne Klevervange! Saa lystelig jeg dig ei meer skal see, For Solen atter smeltet har din Snee Snart gamle Kjæmpe fra de kolde Pole, Jklædt den sølverhvide Vinterkjole, Dig ranet har din Glands og Sommerpragt, Og dig med Riim og Snee og Jis belagt! Snart Storken drager til den varme Zone, Og Bøgen tabe vil sin grønne Krone; Da Stormen ryste skal hver nogen Green, Og Spiren skjule sig i sneelagt Reen; Du Grotte, som saa vennehuld optager Den trætte Vandrer i det svale Skjød, Du Tempel, som paa grønne Høi fremrager, Hvis Kuppel skimtes hist halvmørkerød. J vedre Espe og J gamle Linde, J norske Graner, som med danske Ege J Fredriks Lund et fælles Fristed finde, Og Rosens Glød med eders Skygger hege! Farvel, til atter vi skal sees igjen Snart eders Toppe farves lysegule, Og eders Blade falde viisne hen, Naar vilde Storme trindt om eder kule! O, da forsvinder Vaarens Herlighed, Og intet Spor gjenkiendes af dens Fjed! Dog, skjult for vore Blikke er Naturens Kraft: J Roden lagde den en virksom Levesaft, Og hvad som synes dødt i Snee begravet Med Ævne til nyt Liv den har begavet. Jeg atter dig, o Søndermark, skal skue J et fornyet og forynget Liv, Naar Foraarssolens milde Fosterlue Fremkalder Egens Løv og Flodens Siv Opstande skal du fra din hvide Grav, Og prise Gud, som gjenfødt Liv dig gav, Da atter Philomele trygt skal bygge Sin Rede høit i dine Eges Skygge, Og tusind Fugle da istemme skal En herlig Lovsang i din grønne Hal! Pilealeen. See, trinde Madamer paa fjællede Vogn, Med Lommerne fyldte af Sedlernes Mængde, Tre Alen i Brede og tvende i Længde, Hjemage til Valbyers handlende Sogn, Med nygjorte Æg, og med guldfarvet Smør, J finlandske Bøtter nedlagt, som sig bør; Med Ællinger, Kyllinger, fede Calkuner, De nys har forsynet det store Uhyre, Hvis Silke og Stoffer og fine Cattuner Fast aldrig er Valby's Matroner for dyre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
J sexfolde Skjørter af mørkegrønt Friis, Omkanted med Vændler, paa Valbyersviis, De drive paa Øget med yderste Klem, For hurtig at komme til yndede Hjem; Her dufter en Drik fra Mocca og Java, Vor Luxusvesuvs høit sprudende Lava, Som Drotten blandt Skialde saa rørt har besjungen, Skjøndt neppe til Baade for Helbred og Pungen. Her skues da atter de straatakte Hytter, "Som Arbeid beriger og Frihed beskytter!" Her leger blandt Grise det deligste Nor, Hvis ukiendte Fader er fornem og stor, Det kalder en Valby'sk Matrone sin Moder, Skjøndt ei det blev plantet blandt hjemfødte Poder; Naar Noret er voxet til tre Snese Tommer, Det flux præsenterer naar Faderen kommer; Dets leiede Moder alt gav det i Vuggen, Den valbyske Nectar, halvsveden og muggen; Det øves end mere i herlige Skikke, J Konsten at svire, at pimpe og drikke; Det bliver i Mødrene Bolig til Mand, Heel ukjendt med Forfædres Skjolde og Stand; Det lærer at prange med Høns og Kalkuner, At pleie og stoppe og fede Kapuner; Det stundom dem bringer endog til mon Pere; Der stedse i det en Annonymus seer (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Om den overdrevne Nydelse af spirituøse. Drikke. (Slutning; soe No. 21.)De største Læger ere enige om, at Brændeviin, er saare undværligt; at det vel kan have sin Nytte, under visse Omstændigheder og betingelser, men at det, naar der nydes for meget deraf, er høist skadeligt, baade for Sundheden og Moraliteten. Dersom Menneskene heri, som i saa meget andet, altsaa holdt sig til den af alle Tiders Vise anpriste, men af dem selv sjeldent fulgte, gyldne Middelvei, saa er der ingen Tvivl, at Brændeviin, endog som Gift betragtet, kunde blive en uskylde, og for Mange maaskee ret gavnlig Nydelse; thi Begrebet om Gift er i det Hele saare relativt, da ingen Gift er i egentlig Forstand Gift, under alle Omstændigheder, og kun faa Ting ere saa uskyldige, at de jo ved Konst og Misbrug, under visse Betingelser, kunne blive til Gift, eller i det mindste have samme skadelige Virkninger som den. At man bruger de stærkeste Gifter endog som Lægemidler, er bekjendt, ligesom og at af bittre Mandler og Ferskeners Steene kan uddrages een af de farligste Gifter, hvoraf en meget ringe Deel kan dræbe et Menneske. Derfor er det Aquavit, man har under Navn af Persico, som destilleres af Ferskener, uden Tvivl een af de skadeligste, naar den nydes hyppigen. Det, som giver den sin behagelige Smag, er netop Giftstoffet deri. Gifterne kunne derfor med Føie inddeles i pludselige skadende og langsomt skadende. At hver Gift har sin Yderpunkt, hvor den enten bliver uskadelig, fordi den tages i en saa ringe Deel, eller skadelig naar den nydes over den bestemte Grændse, falder altsaa af sig selv. Brændeviin kan rigtig nok ikke dræbe paa Stedet, som Arsenik o. s. v., men dog har man i Aaret 1761 havt et Exempel paa, at en norsk Bondekarl, der, efter et indgaaet Veddemaal, havde drukket en Pot Brændeviin paa eengang, faldt ligesom død hen, blev endog nogle Dage derefter begravet, og kun ved at skrige i Graven reddet. Det er vanskeligt at bestemme i hvilken Qvantitet, og hvor længe Brændeviin kan nydes, uden at frembringe samme ødelæggende Virkning, som enhver anden Gift, da det overalt kommer meget an paa Clima og Constitution. Tilraader man her for sikkert den gyldne Middelvei, saa svares: at Lidenskaberne, Vanen og Letsindighed have omgivet den saakaldte gyldne Middelvei med saa mange forføriske Side- og Afveie, at det bliver alt for vanskeligt for de fleste Mennesker, især af Almuestanden, stedse at holde sig paa den. Hvert andet Skridt derfra luxer en Slange under et forbudet Træ. Naar man altsaa troer at have gjort nok, ved at anprise menig Mand denne Vei, saa er det det samme, som at give et Barn en skarp Kniv i Haanden med det Raad, at det maa vogte sig for Æggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Jkke alle Erkebisper ere saa villige til at affinde sig med deres Næste paa denne Maade, naar han fordrer af dem den ene af deres dobbelte Kapper!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe den 20de Martii. Den ved Rødbye indstrandede Baad (see Stiftavisen No. 21) blev ført fra Rødbye til Femmern af Handelsmand Pedersens Søn og en Enkes eneste Søn. Formodentlig have begge ovenmeldte Personer funden deres Grav i Bølgerne paa Hjemfarten; som med saa meget mere Vished sluttes deraf, at i Baaden, fandtes endeel tør Fisk. Ved Siden af Baaden, flød deres Madkurv, følgelig maa Kantringen være skeet i Nærheden af Landet. - J Aftes opførte Hr. Mechanicus J. Steding, med sine franske Figurer, for fuldt Huus: De Christnes tiende og sidste Forfølgelse, under den romerske Keiser Diocletianus. Stykket bestod af fem Optoge. J fierde Optog forestilledes den skjønne Dorotheas Halshuggelse. J femte og sidste Optog en Parade-Seng, som var oplyst med mange Lys og Lamper. Ogsaa blev en Arie afsjunget af tvende Sørgedammer. - En Kone fra Erichstrup, under Grevskabet Knuhtenborg, der er skilt ved sin Mand fra Bord og Seng, har i denne Tid maattet afsone en vis Forseelse med Vand og Brød i Saxkjøbings Arrest i 10 Dage. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Nyested, den 15de Marti. Priserne paa Kornvarer her i Nyested vare i afvigte Februari Maaned saaledes: En Tønde Hvede 36 Rbd. En Tønde Rug 22 Rbd. En Tønde Byg 20 Rbd. En Tønde Wikker 14 Rbd. En Tønde Havre 10 Rbd. En Tønde Ærter 30 Rbd. En Tønde Kartofler 10 Rbd. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Odense, d. 21 Marts. Jforgaars Aftes retournerede her til Odense Deres Durchlauchtigheder, Hertugen og den yngre Prinds af Slesv. Holst. Sønderborg-Augustenborg, og ankom tillige Hs. Høihed Prinds Ferdinand af Danmark. Samtlige tillige med Deres Høiheder Prinds Gouverneuren og høje Gemalinde beærede iaftes det dramatiske Selskab med at bivaane Forestillingen i samme. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Paa Lindved ved Odense har et Faar i disse Dage født 5 Lam, som alle ere i god Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
(Hempels Av.)