JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Hos Undertegnede faaes: Alle Simplicia eller utilberedte Apothekervare. Pundeviis og i Partier, saadanne ere: Barker, Urter, Blomster, Rødder, Gummier, &c. Til Førstnævnte regnes: China bark, Cascarillebark, o. fl. Til Urter, Malurt, Rosmarin, Skarntyde, Salvie og Bukkeblade, m.m. Blomster: Chameelblomster, almindelige og romerske; Hyldeblomster, Eddike=Roser tørrede, Saflor, Lavendel, &c. Af Rødder: Altherod, Angelika, Alant, Alkanna, Calmus, Chinarod, Gurgemeirod, Ingefær, Gentian, Rhabarbarn, Brækrod, m. m. Gummier, arabisk Gummi 5 Sorter, Dyveldræk, 2 S., Asphalt 2 S., Mastix 2 S., Benzoe 2 S., Copal 3 S., Gummi=Gutt, Skellak 2 S., Sandrak, Myrrha, Gum. Clastic. 3 S., Tragacant, Rav 3 S. Af Frøe, sorter, alle som bruges i Apothekerne, saasom: Ormefrøe, Regnfarnfrøe, Valmuefrøe, 2 Sorter, blaa og hvid, Vanillie, Cancelfrøe, Cortander, Commen, Annis, m. m. J Lodde- og Pundeviis: alle existerende ætheriske destillerede Olier, saasom: Annis, Bergamot, Lavendel, Com men, Krusemynte, Pebermynte, Nelike, Cancel, Citron, Rosenolie, Pomerantsblomstolie &c., samt chemiske Præparater. Saadanne ere: Glaubersalt, Engelsksalt, Bræk viinsteen, Platinsalmiak, Chinin, Morphium, &c. Desforuden endeel Farvevare, Coccionelle, Indigo, Silkespaan, Sandel, Muschus, Bævergeil, Safran &c. Et Partie friske Spanske Fluer sælges Pundeviis. Gifter, saasom: Rottekrudt, Qvægsølvpræparater, sælges ikkun til Læger, Apothekere og examinerede Dyrlæger. Alt til meget billige Priser. Endvidere bemærkes: at ingen Recepter tillaves, eiheller sælges i Detail eller i mindre Partier af ovennævnte, end som anført. Naar af bemeldte Artikler kjøbes for over 100 Rbd. gives, mod contant Betaling, Rabat eller, til solide Kjøbere, 3 til 6 Maaneders Credit, efter Summens Størrelse. Desforuden faaes ogsaa alle i Apothekerne brugelige Urtekramvare, endeel Porcellain, Riveskaaler, Sergentin, Glasvare til Apothekere, Papæsker og Spaan æsker, et Partie Vaskesvampe, m. m. Aarhuus, den 23de Decbr. 1835. K. B. Hoskiær, Studsgade No. 10. Malt, af 2 og 6 radet Byg faaes billigt hos Chr. A. Bünger. Byg, sjellandsk og fyensk Leradet, samt bedste Gradet, der i disse Dage hertil er indført fra svensk Pommern, som jeg herved anbefaler til Sædekorn, sælges til billige Priser i mindre og større Partier af Aarhuus, den 23de Decbr. 1835. Chr. A. Bünger. Raps, at levere efter Indhøstningen i 1836, og med Forskud efter Overeenskomst, kjøbes af H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Priserne paa nogle af vore Vine ere nedsatte og deriblandt Portviin 1ste Sort til 4 Mk. 8 s., 2den Sort til 3 Mk. 8 s.H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Jeg Undertegnede attraaer, om mueligt, at forlade Aarhuus, og som Følge deraf ønsker min iboende Gjestgivergaard, beliggende paa det store Torv, under No. 928, underhaanden bortsolgt. Som bekjendt er det en herskabelig Boepæl, hvori der ikke allene nu for Tiden, men og i flere Aar, med god Fordeel har været drevet Gjestgiveri, hvortil den fortrinlig for sin skjønne Beliggenhed og Jndretning er stikket, ikke at tale om, at den til en Handlende eller Fabrikant godt kunde afbenyttes. Det bemærkes tillige, at der nu for Tiden min Gaard fraregnet – er kun et Giestgiveri her i Byen, faa Udsigterne til et saadant Establissement nu ere favorable. Ved at udleie endeel af Gaarden til Gjestgiveri m. m. har den afgivet mig en Jndtægt af 595 Rbd. aarlig, foruden en fri og anstændig Bopæl for mig og Familie, med en derunder værende UdsalgsKielder som er gibset og indrettet til Beboelse, hvilken Leilighed ifald den skulde bortleies – jeg anslaaer til 500 Rbd. aarlig. J Mangel af Salg er Gjestgiveriet at faae tilleie til Foraaret. Reflecterende ville personlig eller i portofrie Breve henvende dem directe Knudsen. til mig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
J Søndags Aftes er tabt paa Gaden en Hætte til en Dame-Kaabe. Finderen deraf ville behage at melde sig paa Adressekontoiret og derom at faae Oplysning for at modtage en passende Findeløn. Prædikantere i de forestaaende Helligdage: Første Juledag: Froprædiken i Domkirken Kl. 7: Hr. Pastor Gruner. Böimesse. J Domkirken: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Frue Kirke: Hs. H. H. Hr. Biskop PaludanMüller. Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen Artensang: J Domkirken: Hr. Catechet Føns, Frue Kirke: Hr. Provst Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Anden Juledag: Böimeste: J Domkirken: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Frue Kirke: Hr. Provst Brix. Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: J Domkirken: Hr. Cand. theol. Fabricius. Frue Kirke: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Søndagen mellem Juul og Nytaar. Böimeste: J Domkirken: Hr. Pastor Sommer. Frue Kirke: Hr. Provst Brix. J Hospitalskirken: Hr. Catechet Føns. Aftensang: i Domkirken: Hr. Pastor Grüner. Frue Kirke: Hr. Catechet Føns. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elman ist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
No. 200. den 25de December. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst StiftsTidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Rhvn. den 22de Decbr. Jgaar var det Conferentsraad Ørsteds Fødselsdag. Over 600 Studerende begave sig, ledsagede af Musik, om Aftenen til den polytechniske Læreanstalt, hvor Hr. Conferentsraa den tilbragte Aftenen hos sin Broder. Ved Faklernes Skin blev afsjunget en af Prof. Oehlenschlægger forfattet Borgersang. Jnderlig rørt over dette Beviipaa sand Høiagtelse tolkede Hr. Conferentsraaden faa Ord, med den ham egne Hjertelighed, sin Tak til sine Medborgere, hvorhos han med den Beskedenhed, der egner en saadan Mand, yttrede: at man skattede hans Kundskaber for høit, og at hans Formaal kun var, at blive et nyttigt Medlem af Samfundet. Disse Ord besvaredes med et mange Gange gjentaget: "Ør (Berl. T.) sted leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Samme Dag havde de Deputerede ved Stænderforsamlingen i Roeskilde ladet den kgl. CommissaiHr. Cfr. Ørsted overrække en af dem samtligen underskreven Lykønskningsskrivelse i Anledning af hans Fødselsdag, i hvilken Skrivelse de, idet de erkjende hans store Fortjenester som Lovgrandsker, Skribent og som deres kundskabsrige og begavede Medarbeider i Kongens og Statens Tjeneste, ved Siden af hans Værd som Menneske, have ledsaget deres Ønsker for ham med Bevidnelse af deres Høiagtelse og Kjærlighed, Denne Ørsted saaledes bragte Hylding fra dem, der dagligen have Leilighed til at beundre, hvorledes han som Kongens tro Mand, udfører sit vanskelige Hverv, minder derhos levende om den Viisdom, som ledede Hs. Majestæt Kongen ved hans Udnævnelse til dette Hverv, og om det almindelige Ønske, som forudgik denne. At de Deputerede derhos have, - for at give Ørsted et talende Beviis paa, at det er Folkets Ønsker, der, saa at sige, hendrage ham til Roeskilde og Viborg, - villet lette og beqvemmeliggjøre ham hans Komme til disse Steder, ved at sende ham en Reisevogn, tør kun betragtes som et Udtryk af hver Enkelts personlige Hengivenhed for ham. (Khonsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
J disse Dage have de for nogle Aar stedfundne Optrin imellem de danske og endeel af de ikke danske chirurgiske Studerende atter fornyet sig derved, at vore Landsmænd have villet tilholde de Udlændinge, der med dem besøgte Akademiets store Høresal, at iagttage god Orden." idetmindste saavidt, at disse skulde, ligesom hine selv, aftage deres Hovedbedækning, naar de traadte ind i Auditoriet. Hertil fandt disse sig imidlertid ikke beføiede, og Uenigheden i den Anledning har endog udartet til Haandgribeligheder. Om der blandt "Huerne" (saaledes kunne Herrer, Udlændinge vel kaldes, da Fleerheden af dem bære denne Hovedbedækning) have været nogle af vore Brødre fra Holsteen, vide vi ikke, men tvivle derom, da disse vistnok ligesaavel vilde have rettet sig efter vore Skikke, som vi, naar vi gjæste dem, vide at (Khvnsp.) rette os efter deres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Prof. Sibbern mener i sine patriotiske Jntelligentsblade, at enten bør vi have den hele fulde Offentlighed, eller og ingen anden end den som nu er aabnet. Hvad den egentlige, den fuldkomne Offentlighed angaaer - siger denne vor Litteraturs Hædersmand: saa kunne vi være gandske sikkre for, at den nok vil komme, uagtet Forsamlingen i Roeskilde endnu ikke har sat sig i Bevægelse for at arbeide til at skaffe os den, hvori den sikkert har gjort Ret. Der er ingen saa stærk Grund til at haste dermed, at man skulde udsætte sig for at forhaste sig dermed. Hører den til med, saa vil den ogsaa komme, og naar den kommer, vil man maaskee finde, at det var ret godt saa, at den ei kom før. Det vil da vise sig, at ligesaavel Politik som høiere og bedre Grunde tilsige at give den; og naar den da gives, saa vil det ei skee af Politik men af høiere og bedre Grunde, og det er det Bedste. Forresten forstaaer det sig: vil man reent høre op at tale om den, kan det maaskee vare altfor længe inden man faaer den. Som et herligt Træk af vor ædle Konge fremhæver Forf. det, at Hs. Maj. til Deputeret for Universitetet netop havde valgt den Mand, som var Ophavsmand for Trykkefriheds-Petitionen. (Prof. Schouw, Forf. nuv. Præsident.) Der gives Stæder, hvor den samme Mand for nogle Maaneder, siden maaskee ei turde være kommen hen, uden at blive hemmeligen holdt under Politiets særdeles Opsyn. Og nu vælges netop denne Mand til Deputeret, fordi det er at see, at han vil blive Fædrelandets og Jndretningens troe Mand. Hvis det ei er grandiøst, hvad er da grandiøst, Sikkert vil i den gyldne Egekrands, der engang skal omgive vor Konges Minde, det Blad som betegner dette Træk, ikke straale med en ringe Glands, og med gyldne Bogstaver burde det optegnes i mangt et Kabinet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Oehlenschlægers nye Tragoedie: "Socrates"fremkaldte ved dens første Opførelse i Onsdags et meget levende Bifald. Dr. Ryges Udførelse af Hovedrollen er en af denne udmærkede Kunstners skjønneste og meest fuldendte. Dette Digterværk slutter sig til de mærkeligste Oehlenschlægers Genie har frembragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Madame Kretzmer har gjort en overordentlig Lykke paa Stockholms Theater ved hendes Partie i Balletten Søvngjængersken. Da denne var endt bleve hun fremkaldt og hilset med overordentlig bifald. Man glæder sig her ret meget til Jnstructeur Nielsens Aftenunderholdning, da han i den atter vil fremtræde som Declamator, hvilket han ikke har gjort i flere Aar, naar undtages at han ved enkelte Leiligheder har fremsagt nogle Smaadigte. J forbemeldte Aftenunderholdning vil Hr. N. blandt andet ogsaa fremsige Baggesens vittige Kallundborgs Krønike."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Følgende Efterretning haves fra vor Minister i Stockholm: "Hs. M. Kongen havde behaget at give ham (Gesandten) en særskilt Audience den 13de Decbr., hvilken Greven strax efter ogsaa erholdt hos Hs. K. H. Kronprindsen, for paa Hs. M. Kongens, hans Herres Vegne, at overlevere Hs. K. H. Jnsignierne af Elephantordenen, et Hverv som Greven ved sin Afreise fra Khon, havde faaet at udføre paa Hs. K. Høiheds Navnedag, den 1ste Decbr., men hvis Udførelse, ved Grevens paakomne Upasselighed, var bleven opsat indtil bemeldte Dag. Efter Audientserne vare Grev og Grevinde Moltke til Taffels med DeM. og D. K. H., ved hvilken Leilighed Hs. Majestæt og Hs. K. Høihed bare de Kongelige danske Ordenstegn."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Under 5te ds. har Hs. M. Kongen allernaadigst tilladt, at Skipper Thomas Brincken her af Staden, maa bære den ham af Hs. M. Keiseren af Rusland forundte Guldmedaille. Med Kornvarer er det stille. Vi høre intet om Handel paa Leverance til Foraaret. Priserne ere: Hvede 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 24 s. Rug 3 Rbd. 80 s.a 4 Rbd. 32 s. Byg 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 40 sk. (HT.) Havre 2 Rbd. a 2 Rbd. 24 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Om Efterm. den 18de var Vinden ved Khvn. og i Sundet VyV. laber og stille, men Kl. 5 sprang Vinden og til No. med Storm og Sneefog, og blev mellem Kl. 9 og Midnat til en Orkan. Foruden forhen anmeldte strandede samme Nat ved Espegjærde Kufskibet Jfr. Cathrine, Skpr. Appleby, fra Khon, bestemt til Grenaae, og mellem Humlebek og Khvn. 9 svenske Baade fra Malmøe og 4 danske fra Khon, med Gods. Paa Kysten er inddrevet nogle Foustager Bræn(S. Bl.) deviin, et Liig o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
J sidstforløbne Uge ere atter her døde 26 af Kopper, i druknet, 1 hastig død, 1 funden død, o. s. v. Overlægen ved Almindelig Hospital, Stabs chirurg Prof. Wendt, bekjendtgiør, at af 672 derpaa indlagte Koppepatienter er kun død en 30te Deel af de vaccinerede Koppepatienter, men over en tredie Deel af de Jkke=Vaccinerede. De Fleste af Koppepatienterne havde været mellem 20 og 30 Aars Alder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Hospitalet er nu indrettet til 230 Koppepatienter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Den holsteenske Stænderforsamling. Dennes vigtigste Forhandlinger siden sidste Beretning have været: Forslag fra Grev Reventlow til Farve om, at det "Altonaer Bank=Jnstitut maatte, ligesom Nationalbanken i Kjøbenhavn bestyres af en Direction, der skulde vælges af det hele Jnteressentskab; et dito fra Kammerjunker d'ubert om "Ophævelsen af de bestaaende Laugsindretninger og Jndførelse af en almindelig Næringsfrihed;" og et dito fra Hr. v. Halem om at ophæve Jndkaldelsen af de ellers til Reservebataillonerne hørende Mandskaber, saa at de blot skulde melde sig ved de aarlige Sessioner."(St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Apenrade, den 20de Decbr. Fredag Aften henimod Midnat opkom her en Storm, der ved Nordostvind steeg til en Orkan. Som Følge deraf dreves Havet op til en saadan Høide, at man ikke kan erindre sig at have seet Sligt. Beboerne af de meget lavtliggende Huse skrækkedes op af deres natlige Roe ved det indbrydende Vand, og befandt sig paa deres Lofter i en desto ængsteligere Stilling, da mange Boliger vare udsatte for øiensynlig Ødelæggelse ved Stød af omdrivende Bjælker og Egetømmer. J Havnen blev Skibe og Baade løsrevne og flere Jagter drevne ind over Bolværket. Tømmermagaz nerne forvandledes ved Vandets Kraft, til saa virksomme Muurbrækkere, at kun faa Plankeværker, stod imod, og den frembrydende Dag viste saaledes Beskueren et Chaos, som det aldrig forhen er seet her. - Skibene og Baadene laae ved Siden af Husene i de temmeligt høitliggende Haver foran den sydlige Port, omgivne af Skibstømmer og mange andre Gjenstande, der havde ødelagt og bedækket Skibsbroen og samtlige ved Stranden liggende Haver, og spærret Gaderne. Den vedholdende heftige Østenvind hindrede Vandet fra at falde igjen, hvorfor Landeveiene og Engene endnu den 19de vare oversvømmede. Til Lykke ere ingen Mennesker komne af Dage derved, og om ogsaa Skaden for Enkelte er betydelig, kan man dog egentlig ikke tale om Ulykke. Men der er opstaaet en gandske mærkelig Forvirring imellem Eierne af det bortsvømmede og sammenblandede Tømmer, især da det for en Deel var uden Mærke. (J en Privatskrivelse fra Sønderborg paastaaes, at man der ikke i 200 Aar har havt saa høit Vande; det havde der naaet Kalk og Salt-Oplagene.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Kiel, den 19de Decbr. Forrige Nat, henimod Kl. 3, havde vi under Torden og Lynild en Stormflod, hvortil man i Mandsminde ikke kjender Mage; den har anrettet en betydelig Ødelæggelse i alle lavtliggende Deele af Byen og dens Omegn. Huse, Pakboder, Haver, der aldrig for havde lidt af Oversvømmelse, sattes under Vand. Adskillige Salt og Kornmagaziner samt Vare=Pakhuse ere fyldte med Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
J Aften blæser det endnu stærkt fra Nordost, Vandet er faldet to Fod, men staaer endnu meget høit, forhaabentlig er Faren forbi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Pastor Wolf i Hemmingstedt belv valgt til Archidiaconus i Claus Harms's Sted. Atter i forrige Uge hændte sig den Ulykke paa Chausseen her i Nærheden, at en Foer mand kom under en omkastet høitoppakket Fragtvogn og blev knust paa Stedet. Odense, den 18de Decbr. At den lettere og hurtigere. Communicationsmaade tillige medfører dennes hyppigere Afbenyttelse, derpaa afgiver ogsaa Personposten et Exempel. Saaledes drog den herigjennem i Tirsdags, paa Routen fra Kjøbenhavn til Hamborg, bestaaende af en Række af 6 Vogne, forspændte med 23 Heste. Jblandt Passagererne var Skibskapitain Knudsen med 14 Søemænd, (samt disses Bagage), hvilke Capitainen paa denne Maade transporterede fra Kjøbenhavn til Hamborg, hvorfra de med Dampskib skulde afgaae til London, for at bemande Skibet Antoinette. Hvor vilde, vel endog blot for 10 Aar siden, have troet, at det skulde kunnet betale sig i Danmark, at føre en heel Skibsbesætning igjennem hele Landet i Kareth og Wienervogne, Pak godset, som var for stort for de almindelige Befordringer med Personposten, førtes i Pakvogne. (Fra Jtzehoe meldes, at der imellem Remmels og der var fra den anden Bivognbleven afskjaaret en Kuffert som tilhørte Skibskapitainen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Det Werlighske Skuespillerselskab kan snart ventes til Fredericia, hvor det har været saa heldigt at faae et betydeligt Abonnement. J Roeskilde siges i Anledning af Selskabets Afreise derfra: "Jkke uden smertelige Følelser saae vi dette vakkre Kunstnersamfund fjerne sig fra vor By."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Fra Horsens meldes, at en engelsk Brig, der skal lade med Raps for Hr. Kjøbmand Levy, ligger i Jsen paa Fjorden. Skpr. H. Hansen, som den 17de Decbr. var afgaaet fra Horsens med Raps, Gjæs og Kalkuner til Holnis, er i Stormen bleven kastet i Land paa Borg. Nødsfald Fru Caroline Clementsen f. Stouenberg, Silke= og Klædekræmmer Aller, Lieutenant P. J. Hesse, Adam og Otto Thorup, Enkemadame Rosengreen, Rebecka JntzCaroline Bloch f. Heymann, Adelheid Magens, Johan F. Kretzschmer, Elisabeth Bischoff, Viinhandler Johansen, Enkefrue Conferentsraadinde Blicherolsen, O. P. Lind, Louise Christensen f. Juel, Mad. Jensen (af Kopper), S. Kalko f. Haffner, Jfr. Bigandt, Sara Königsfeldt (paa Bistrupgaard), Lorentze Lithander. Alle i Khvn. Pastor Møhls Kone (Datter af Kammerraad Mohl, paa Hjemreisen fra Ostindien. H. Lorentzen, paa Hjemreisen fra Vestindien. Fr. Ulrichsen, under sit Ophold i Paris. Exam. juris og Fuldmægtig Jørgensen i Holbek. Møller Gabrielsen i Kjøge. Skolelærer Palmer i Skjørpinge. Dr. med. Kerstens i Kiel. Frøken Caroline Rye i Rendsborg. Enkefrue Trappand i Ringkjøbing. Proprietair Hansen paa Krastrup. Jfr. Caroline Pauli i Sæbye. Skpr. J. Jensen i Horsens. Jfr. Fr. Hennings i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Khvns Børscours den 22de Decbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 202. Species 201.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Ved den 1216 Trækning i Wandsbek udkom følgende No. Aarhuus. Herværende Venner af den dramatiske Kunst meddeles den behagelige Efterretning, at det Müllerske Skuespillerselskab agter at indtræffe hertil næstk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Mandag fra Kalundborg. Reisende fra Aarhuus til Callundborg: Kammerh., Land- og Søekrigscommissair v. Moltke, Kammerjunker Ritmester v. Moltke, Premierlieutenant i Søeetaten Meyer, Krydsbetjent Birch, Adjunct Arnzen, Mekanikus Kabell, Hr. G. J. Borup, Mad. Michelsen. Fra Callundborg til Aarhuus: Student Friis, Pastorerne Bruun og Larsen, Snedkermester Brotterup, Skipper J. Larsen, Student N. Lassen, Handelsfuldmægtig Fauerschou, Student Bøwing, Forvalter Schjerring, Slagtermester Nathansen, Skolelærer Just, Proprietair Clausen, Cand. theol. Arntzen, Kjøbmand Pettersen, Strømpehandler Nielsen, Forvalter Thorlund, Fuldmægtig Peterser¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Bekiendtgjørelser. For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres sørgeligst, at det behagede det alvise Forsyn at bortkalde fra dette til det Bedre den 24de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, vor inderlig elskede Moder Kirstine Marie Agerup født Kjellerup, i hendes Alders 73de Aar, efter nogle Dages Jldebefindende, men mange Aars legemlig Svaghed. Aarhuus, den 25de Decbr. 1835. R. Jahnsen, M. R. Sabroe, født Agerup. født Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Priserne paa flere af mine Vine ere nedsatte, og deriblandt Portviin 1ste Sort til 7 Mk., 2den Sort til 4 Mk. 8 s., 3die Sort til 3 Mk. 8 s.,P. F. Bolck, Viinhandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
God Biskop-Extract, med trykt Anviisning, faaes billig hos K. B. Hoskjær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Biskop af friske Pommerantzer til 2 Mk. 12 s. Flasken, og Vanille=Punsch til 2 Rbmk. Flasken, faaes hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Hestehuder, tørrede og saltede, kjøbes til høieste Priis af 3. J. Levi Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Skotter faaes meget billige hos P. Sabroe. Nytaarsgave af H. P. Holst, smukt indbunden med forgyldt Snit, 13 Mk. 8 s. Kjærligheds Veie. Nytaarsgave for 1836 af H. Hertz, smukt indb., 10 Mk. 8 s. Andersens Eventyr, 2det Hefte, 24 s. Schierns dobbelte Bogholderie, 7 Mk. 8 s. Herschels Astronomie 3 Rbd. 12 s. Danmarks geognostiske Forhold af Prof. Forchhammer, 7 Mk. 8 s., m. m., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Fyensreisen. Nytaarsgave af Prof. Oehlenschlager, 8 Mk. 8 s. Digterværker af dito, 1ste Deel 10 Mk., 2den Deel 11 Mk., 3die Deel 13 Mk. 4 s., faaes hos J. Jessen. Noveller, indeholdende: Dagvognen, Declarationen, Brødrene Bernhard, udgivne af Carl Bernhard, Forfatteren til et Aar i Kjøbenhavn", 2 Rbd. Paparbeideren, med 9 Kobbertavler, smukt indb. 7 Mk. 12 s., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Taschenbücher for 1836. Cornelig, Urania, Vielliebchen, Penelope, Liebe und Freundschaft, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Anden Juledag udgives ingen Avis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-25
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
No. 206. Tirsdagen. den 29de December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Vifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Skulde det være sandt, at Sultanen har sluttet en saa nøie Alliantse med Persien, at den absolut maa have et Brud med Rusland til nærmeste Følge, da er det en meget vigtig Efterretning. Det skal omsider, hedder det, være lykkedes den engelske Gesandt i Constantinopel at aabne Sultanens Øine for Ruslands Planer. J Constantinopel rustes dermed saadan Jver, som om den meest truende Krig var for Døren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Rusland. Jfølge Privatbreve fra St. Petersborg skal det see meget krigersk ud i Rusland. Ligefra det Øieblik af at Keiseren kom hjem bemærkedes overordentlig Virksomhed i den russiske Diplomatie, og at Hs. M. personlig inspicerer alle Krigsmarinens Arbeider. Han expederer meget ofte selv Ordrene til Kronstadt, Reval og Aboe, og paa Skibsverfterne arbeides der med overordentlig Anstrængelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Spanien. Hele Provindsen Gallizien skal have reist sig for Don Carlos, hedder det i den franske Avis Quotidienne, men Efterretningen synes ikke at bære Paalidelighedens Præg. Men vist skal det være at man i Madrid har opdaget en karlistisk Sammensværgelse, som har draget talrige Fængslinger efter sig. Hele Læs af de Sammensvorne vare transporterede bort fra Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Portugal. J flere af Tydsklands Hovedstæder var pludseligt udbredt det Rygte, at Dronningen af Portugals Formæling med Prindsen af Coburg var gaaet tilbage. Hvorvidt det er sandt eller ikke, maa snart erfares, da Formælingsdagen var nær forhaanden. Man siger, at det skal være Brudgommen, eller dennes Fader, som paa Grund af indløbne Omstændigheder, havde frasagt sig den tiltænkte Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-29
Engelland. J Anledning af det i London udspredte Rygte, at Rustningerne i Genua have til Hensigt at landsætte D. Miguel igjen i Portugal, bemærker Morningchronicle, at der mellem Engelland og Portugal bestaaer Tractater som i saa Tilfælde, vilde nødsage Engelland til at ødelægge den sardiniske Flaade.