Viborger Samler, 1792-04-16
(Jndsendt.) En ung Mand af Stand søger sig en Ægtefælle. ( taget af den Hamburgische neue Zeitung Nr. 38, indeværende Aar. Bange Læsere vil uden Tvivl ved at kaste Øinene paa denne Titel, ikke falde i en liden Forundring, da slig offentlig Bekiendtgjørelse, saavidt mig er bekiendt, endnu ikke har havt Sted i Tydskland. J hvorvel saadanne offentlige Ægteskabs Jndbydelser for længe siden have været indførte i England, hvilket noksom vil være dem bekiendt, der kiende Britternes Sæder. Ligesom der og haves Exempler nok paa, at ved dette Middel mange lykkelige Ægteskaber ere tilveiebragte. Usædvanlige ere imidlertid, som sagt, deslige Bekiendtgjørelser hidindtil hos os, af hvilken Aarsag denne sikkert af mange vil findes forunderlig, og got og vel, om den undgaaer ufordeelagtige Domme. Men min Trøst i saa Fald, skal være denne: at dette dog kun vil blive Tilfældet hos en liden Deel af Publicum, og at alle Nyeheder have en saadan Skjebne. Med alle almeennyttige gode Ting (iblant hvilke jeg regner Bekiendtgiørelser af denne Slags) maae jo omgrængelig giøres en Begyndelse. Hvem vovede f. Ex. for faa Aar siden i de danske Stater at bekiendtgjøre et Dødsfald for Paarørende i Aviserne? En velbekiendt værdig Dame giorde det først, og nu efterfølger høie og lave hendes Exempel. uden videre Indgang kommer jeg nu mit Maal nærmere, efterat jeg forinden har fremsat mine Grunde for denne Bekiendtgiørelse, hvilke jeg holder mig forvisset og hos enhver Sandhed elskende Læser skal findes antagelige. Saafremt Ægteskab er at ansee som den vigtigste Forbindelse Menneskene kunde indgaae, saa følger imodsigelig deraf: først, at Valget af begge Kiøn ikke maae skee uden efter nøieste Overlæg og Prøve, for det andet, at det maatte være af Vigtighed, at Qvindekiønnet ikke mindre end Mandkiønnet havde frit Valg, og for det tredie, at Flerheden saavel af Candidater som af Candidatinder, ved ethvert Valg maatte være af væsentlig Nytte. At disse Øiemed ved offentlige Ægteskabs Jndbydelser ligefrem blive opnaaede, lyser klarligen frem Fortiener jeg nu Dadel eller Roes, fordi jeg ved denne Bekiendtgiørelse baner Veien for Ægteskabs=Candidaterne, paa hvilken de kan vandre sikkre og lykkelige til Hymens Altar, Fortiener jeg Dadel eller Roes fordi jeg herved aabner en Vei for mange Skiønne, paa hvilken de kan blive bekiendte med Mænd, der ville sætte Priis paa deres Talenter og Hierte, Fortiener jeg Dadel eller Roes naar jeg herved forskaffer mange Skiønne, hvis Forfatning ellers maaskee ikke lod dem haabe, nogensinde at komme til at bære det søde Modernavn, Leilighed til deres Kalds Opfyldelse. Mit Hierte slaaer høit af Glæde, naar jeg forestiller mig den Mængde glade Mødre som trykke deres smilende Glutter til deres Bryst, Mange, ja ret mange af det smukke Kiøn blive ugifte, fordi de ere ubekiendte; i det mindste ubekiendte af Mænd, der ere istand til at sætte den rette Priis paa deres Sieles Talenter og Hierters Godhed. Mange unge Mandspersoner blive ugifte, fordi de ikke i deres mindre eller større Cirkel kunde finde imellem det smukke Kiøn een for dem passende Person. Taler ikke den daglige Erfaring for disse Sætninger, og saa spørgerjeg endnu engang, fortiener jeg Dadel eller Roes for denne Ægteskabs Jndbydelse? Det var dette jeg vilde forudsende, paa det at enhver af mine smukke Læserinder, saavelsom Forældre og Formyndere, maatte ansee denne min Jndbydelse til Ægteskab i sit rette Lys.