JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Følgende Skildring kan vise de Ukyndige Tallotteriets Træknings Høitidelighed i Kiøbenhavn. Kl. 3 samles efterhaanden alle Lykkens Candidater. Først dovne Lykke, fristere og Kiellinger, som spaae og udtyde af Drømme. J nogen Frastand fra disse seer man andre Personer af mere Distiuction, - disse beskyde ikke Lykkens Tempel med Lommepufferter som hine, men med Mørsere. De plyndre Casser for at kunne spille i Lotteriet. - Nu rykker der en Commande Soldater form og staaer en Kreds omkring Lyktehiulet, som omkring en Synderleder skal henrettes. Pankere og Trompeier forkynde Festens Begyndelse. En Opfostringshuusdreng, som en Time tilforn har havt blaa uldne Strømper og en grøn Vadmels Kiole paa, er nu klædt i Guld og Silke, og er et sandt billede paa Lykkens underlige Nykker. Haabet - denne brogede Sommer, sual, er som giølende svæver for hver af de Tilstædet værendes Phantasie, - bærer sig her af som saa mange Store, det løver meget og holder lidet. 90 Numers lægges ned i Hjulet og Musiken gienlyder 6 Gange førende den kninske og stundom ubillige Fortuna indfinder sig i egen Person. Der bindes et Bind for Øinene paa Drengen, fordi han, som den persom ficerede Lykke, maa og for være blind. Nu trækkes 5 Nummere, som for Publicitetens Skyld efterhaanden kastes ud iblandt Publikum NB. det Publikum, som næsten slaaer hinanden ihiel for at faae et Nummer, for hvis Tilbagelevering der paa Lottocomtoiret betales 2 Mk. Haabet, som gjøglede saa meget for de Tilstedeværende, begiver sig nu paa Flugten. Kun Musiken og Pankernes Lyd er - som omtrent ved Spidsrodløben - istand til at dæmpe de forsultne Børns Skraal og de i deres Forhaabningerneskuffede Madres Forbandelser. hele Skarrer trække nu bort med Fortvivlelse i Ansigtet og inderlig Fortrydelse i Hiertet over deres tabte Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
En tydsk Læge, har udgivet en interessant Piece over Deklamationen, i medicinsk og diætetisk Hensigt. Atlæse, tale og synge høit anpriser han som et stort Sundhedsmiddel og som Lægemiddel imod mange Sygdomme, Det erstatter Savnet og Mangel paa Legemsbevægelser og Sindsadspredelse, sætter Blodet i Omløb, styrker Brystet og Underlivet, opmuntrer Sindet. Han anbefalet det som styrkende for Lungen ved Anlæg til Spindsot, alle langvarige Nærvesygdomme; imod Mayens Overladelse, Mavekrampe og svækkede Fordøielsesævner; til at fordrive den hypokondriske Ængstelse, bortjage Vrede og Krede o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Den berømte Naturforsker Doctor Priestley, som nye er død i Northumberland, i Amerika, var født 1731. Medens han var Præst ved en Dissentermenighed i Birningham, ødelagde Pobelen, ophidset af Ministerialpartiet og den herskende Kirkes Eiertste, hans Huus, Laboratorium, og hans Bibliothek. Dr. Priestley var en ivrig Tilhænger af den franske Revolution i dens første Dage, og derfor hiint Parti forhade. Derefter blev han Præst i London, men ogsaa her blev han, (tildreis for uforsigtige theologiske Ottringer) forfulgt. J Aaret 1794 forlod han Engelland og drog til Amerikas Han er især bekiendt ved fine Skrifter og Elestriciteten. Retskaffenhed udmærkede ham tillige paa høi Grad, som Talenter og Jndsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Minister Chaptal, en af Frankrigs bedste Chemiker, har opfundet en Plettekugle der overgaaer alle Man opløser, hvid Sæbe i Altohol, og tilblandet til 6 Eggeblommer. Efterhaanden igades lidt Terpentinessen, og saameget Valkjord tilsættes som behøves for Sammenhæng. Disse Kugler bruges paa sædvanlig Maade, man vasker siden Stedet ud, overbørster det med en Børste, der er dyppet i svagt Gummivand, lægger derpaa et Stykke Papiir eller Klæde derover, med en betydelig Vægt, til det er tørt. I Pleffenhofem ved München i Bayren, nedsatte sig for et Par Aar siden en Mand, der giør Paternosterbaand; han havde ingen synderlig Afsætning, men nu har han saa betydelig Afsætning til Frankerig, at han driver sin Han deel i det Store og vinder anseeligt derved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Capelmester Reichard, i Giebichensteen tæt ved Halle, har nu anmeldt en Beskrivelse over den bekiendte Maskerade i Berlin, i Marts Maaned d. A., med Kobbere. dringer faana.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Under det danske Cancellie: Den 4de Majer, Prænumerationsprisen er 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Cand. Theol. C. C. Broager confirmeret til Sognepræst for Reerslev og Vindinge Menigheder i Siælland; Kapellan pro Persona for Serslev Menighed i Fyen, B. Sidenius, ligeledes til Le te Serslev Menighed; hid Gjørte. Menigallernaai Andaager. Renighed. at efter Ansøgning, i Naade og med vension entlediget fra sit Embed. Den 1 Maler Frank natus Juris P. Kastrup, af Nyekiøbing paa Falster, meddeels Bevilling som Prokurator for alle Over- og Underretter i Lolland og Falster; Examinatus Juris M. Rod, af Hiøring, Amt, ligeledes som Prokurator paa Prøve for alle Over- og Underretter i Aalborg og Viborg Stifter; Amtmanden over Bornholm, J. Mandir udnævnt til Committeret i det kongelige Rentekammer, Professor Juris extraordinarius F. T. Hurtigkarl til Professor Juris ordinarius og Assessor, samt Referendarius Consistorii ved Kiøbenhavns Universitet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Under det tydske Cancellie: Den 20 Apriller Raadmand i Tønningen, F. Wolshagen, i Naade entlediget fra sit Embed. - Under Rentekammeret: Den 25 April er Premier=Lieutenant ved Husar-Regimentet, C. C. F. Baron af Løvenskjold, udnævnt til Jagt- og Forstjunker; Schichtmesteren ved Kongsberg Sølvværks 1ste Revier, P. B. Voss, udnævnt til at være tillige, indtil videre, Forsiskriver samBerg= og Forstadpokat ved Sølværket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Judsendet. Sandheds Vennen maae selv undersøge, og med Føye høre Sandheden, han maae offentlig turde sætte den til Stumed mandig Frimodighed uden Hensyn at ofte Veritas odiunparii. Anlediget heraf, og paa Grund af det Avertissement som om Odense Canal findes indført i de svenske Aviser af 4de Maj, indrykkes her en Rapport, som Skipper Hans Andresen har afgivet til sine befragtere, lydende som saa Ved min Ankomst fra Kiøbenhavn til Odense Canal med mit førende Skib, Giertrud Maria, seilede jeg den 26de H. M. til Skibbroen, hvor Fartøiet blev siddende, uagtet det ikkuns stak 8te Fod dybt ; Befragterne paastod at jeg skulde seile til Bassinet, siden Canal-Afgivt var betalt, men da saadant var umuelig, maatte jeg lade 3 Baade af 10 Mk., hvori jeg udloffede saa meget af Ladningen som behøyedes til at giøre Fartøiet flødt: Løverdagen den 28de dens Krog stod Farts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Canalen og Vandet var de. nogle Tommer lovet almindelig Vandt, da Strømmen, bad jeg Canalmesteren at ledsage mig opraad Canalen, som ere, mit Fartøi. 1 1/2 Foder, da pi kom fordi Fanhøik ind; Ved uvillige Mænd maalte vi Vandet for og dag Skibet, og vi havde da kun 3 1/2 Fod Vand, Vi fik 12 Touge ud og ved 10 a 12 Mænds Hielp varvede Fartøiet nomtrent 30 Alen fremad igiennem Dynd og Mudder, medtog 3 Timers Arbeide, hvorved den nye Trosse som havde kostet 15 Rdlr. gik itu &c. Skibhusene, den 5te Mai 1804. Hans Andresen. Vi var nærværende paa Skipper H. Andressens Fartøi den 28de f. M. fra Skibhuusene til Bassinet og vilede lig bevidne at alt hvad forestaaende Attest indeholder om bemeldte Reise medfører Sandhed." Rasmus Jensen. N. Huusen. Det er aldeles ingen Tolvl om at enhver Feil eller forglemmelser ved Canalen jo vil blive afhiulpen, men - saalænge saadant el er skeet, synes det ikke at være Regentens Hensigt, at den ellers befalede Afgivet skal erlægges, i det mindste kan sikkert ventes, at naar de Skadelidende med Grunde foredrog deres Anke for Canal-Commissionen, at den da blev sørget for Skadesløsholdelse; saaledes er det ikke at tvivle paa at ommeldte Hans Andresen, saavel som enhver Skade=Lidt bliver erstattet. For øvrigt formeenes at enkelte Feil eller Mangler er bør nedsætte Canalens sande Værd eller Regieringens ædle og priselige Hensigt med dens Anlæg. Kuns ønskes og haabes at Manglerne snart afhielpes, og at et brugbart fast Bassin tilveiebringes, og da vil Canalens gode Virkninger snart kiendes til Byens og Handelens Fordeel. At dadle en Ting uden Aarsag er gutilgiveligt, me at rose en Ting man ikke kiender, og som Kiendere paastaar at kunde være bedre er ligesaa tilgiveligt Med Hensyn til Odense Canal, var det desaarsag rettesk at tie indtil Erfaring kan afgive Beviis for den, som talte enten til Roes eller Dadel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Odense Bye=Nyt. Seiltlare Skippere. Andreas Schmidt til Langesund, Rasmus Bang til Kragerøe. Døbte. Den 1ste Mai. Afg. Apotheker N. N. Blumensaats Søn, Nicolai Niemann, Fadd. Frue Kammerherreinde v. Holsten, Frøken Koefoed, Kammerherre v. Kiørbitz, Kammerjunker v. Scholten, Major Lammers, Regimentsqvarteermester Frigast, Cancellieraad Børcher, og Stifte Fuldmægtig Land. Den 2den: Gaardmand H. Rasmussens, Søn i Bolbroe, Rasmus, Fadd. Pigen Anne Pedersdatter Christian Nielsens Gaardmands Kone, Rasmus Hansen, Peder Pedersen og Christian Børre Gaardmænd alle af Bolbroe. Den 3die: Garvermester J. Elnpachers Søn, Niels Martin, Fadd. Mad. Klug, Mad. Holm, Handelsbetient F. Ursin, Feldberedermester N. Trane, Skrædermester Holm. og Snedkermesterne O. Petersen og H. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Copulerede. Den 2den Maj. Jens Larsen og Frederichs Villadsdatter. Den 3die : J. H. Grøndech og Mad. Tiedemann. Den 4de: Rasmus Pedersen og Anne Cathrine Nielsdatter. S. D.: Ungkarl Ole Vinens og Pigen Anne Cathrine Jensdatter. Den 5te: Sukkersvend Jørgen Hansen og Giertrud Marte Nielsdatter. S. De: J. Jørgensen og Ane Nielsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Begravet. Fra 1ste til 4de Maj. Jacob Wildsæløtt 53 Aar. Dagleier Lars Rasmusen, 49 Aar. Almisselem Elisabeth Jørgensdatter, 30 Aar. Avns TISSEn EMk. Smeman Nye hiemkomne Citroner, Risen=Gryn 16 s. Pd. SagoGryn 32 s. Pd. extra gode Spegesild. faaes i Neder Gade hos Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
J Henhold til det Kongelige Proclama i Stervboet efter Sal. Skovrider Hans Langsted, som allerede paa forordueMaade er bekiendtgjort, tilkiendegives Vedkommende, saavel respective Arvinger efter den Afdøde, som Boets Creditorer, at der den 24 Maj førstkommende bliver i Stervboets Gaard Krogshøi, til Boets Behandlings Fremme foretaget en Skiftesamling af underskrevne Executores Testamenti, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Krogshøigaard den 23de April 1804. 3. J. Leth. H. J. Gottschaler. V. A. Steenfeldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Bortstiaalne Sager. Peder Pedersens Enke i Gungstrup, i Bryste Sogn, er frastiaalet en ulden rød og grønstribet Overdyne af en Seng og en blaastribet linned Underdyne af en anden Seng. En mørkeblaae Kappe paa Kraven syet med lyseblage Bogstaver L. P. D. 2de uldne rødstribede Hestedækkener med P. P. S. og en Hørgarns Skjorte med J. P. S. samt over 20 andre Stykker som ingen Navn findes paa, men kiendelig Tøi; hvem der kan opdage dette Tyverie loves en passende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-09
Et skikkeligt Fruentimmer søger om en Tieneste her i Fyen, enten som Huusholderske, Stuepige eller Kokkepige; hun logerer hos Hattemageren paa Nørregade og kan tage imod Tienesten strax eller naar forlanges. Anne Cathrine Eftersdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
en Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Den engelske Steenexpedition har faaet fornyet Ordre, til et nyt Forsøg ved de franske Kyster. Forslager er skeet af en skottisk Geistlig, ved Navn Hendrick, og den egentlige Hemmelighed ved Tingen bestaaer i et Slags Kirt, hvorved de enkelte Stene skulle forenes til en heel Masse, naar de ere nedsunkne i Havet. Dette saavelsom endeel andre Projetter har givet Anlesning til endeel Karrikaturer, hvorved de Londoner Kryderieboutikers Skildt: "Her sælges Krudt, Blye og alle Slags andre Kryderier, heller ikke tabes af Sigte. Admiral Cornvallis vedbliver at krydse for Brest. Franzoserne blive tiltagende dristigere i at løbe ud imod Engellænderne. Forleden laae 17 franske Linieskibe ude paa den yderste Rhed ved Brest lige for dem. Ved Havre, hvor der passes ligesaa stærkt paa, løb den franske Kapitain Hamelin ogsaa nylig ud med 50 Fartøier af Flotillen, hvorpaa Engellænderne trak sig 2 franske Mile tilbage for de jublende Franzoser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Den franske Marineminister har tilskrevet alle Søepræfekter om, at Engellænderne undertiden anholde neutralle Skibe og omtuske nogle af disses Mandskab med engelske Spioner der skulle opholde sig ligesaa længe i de franske Havne som Skibet, hvorover han byder dem at have den strængeste Opsigt og at konfiskere Skibe, hvis Kapitainer dølge slige Kneb. - J de indiske Farvande har den franske Eskadre, under Admiral Lindis, borttaget 3 rige engelske Ostindiefarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Alle turhessiske Regimenter have faaet Ordre at holde sig marschfærdige. Da der ogsaa tales om, at en Deel af den preussiske Armee udruster sig og at disse Magters forenede Rustninger betyder noget mere end Rever, saa giver dette mange Politici Anledning til allehaande Gisninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
J Servien tiltage Jnsurgenterne idelig i Forstærkning. Schabar; havde endnu ikke overgivet sig til dem, nerne faaes i deres eller men vilde ikke kunne holde sig længe. Tyrkerne havde forgieves vovet 2 Udfald, som kostede dem mange Mennesker. Ved Belgrad have de Kristne taget 3000 Krigsfanger som de vist ville baade slagte og spise, da det er - Faar. Den 3 Mart. have de engelske Tryper tilbageerobret den africanske de Gorte fra Franzoserne. Fra Ostindien, har man nu faaet dirette Efterretninger til London. Sciudias hele Armee er geraadet i engelsk Fangenskab, alle Stæder og Fæstninger have overgivet sig til Engellænderne. Denne store Seier over Maratterne har kun kostet Engellænderne 15 dræbte og 145 saarede Europæer. De have gjort 70,000 Md. Krigsfanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Den hollandske Øe Curaca i Vestindien havede Engelske forgieves og med stort Mennesketab anstrængt sig for at erobre. Paa St. Domingo myrde Negerne alle de Hvide, undtagen Saarlæger, nogle Arbeidsfolk og Qvinder. Mulatterne udøve de største Grusomheder. Neger generalerne ere deelte i 2 Partier. Dessalines fordrer Koloniens ubetingede Uafhængighed; Christoph og Mulatten Geffrard ville derimod have St. Domingo sat under engelsk Beskyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Den 30 f. M. foreslog Tribunen Curee i Tribunatet følgende 3 vigtige Forslag: 1) at nu værende Førstekonsul, Napoleon Bonaparte, bliver erklæret fransk Keiser, 2) at den keiserlige Værdighed bliver erklæret arvelig i hans Familie og 3) at de af Jndretningerne, som blot foreløbig vare udkastede, blive de sinitivt besluttede. J sin Tale paaskyndte han denne Forandrings Udførelse. " Tribuner fremstøde og understøttede dette Forslag i lange Taler; men da de Alle forlangte at holde bifaldstaler, blev det dem betydet, at det vilde vare alt for længe og blive kiedeligt af saa Manges Munde at høre eet og det samme. Da Folkets Stemmer denne Gang ogsaa skal inddrives, saa mener man at Bonapartes høitidelige Prossamation til Keiser ikke vil skee for den franske Høitidsdag den 14 Juli. Jmidlertid have Rygterne nu travelt med at udnævne 3 Konsuler, som skulle anstilles hos Hs. keiserlige Majestæt og som skulle føre Navn af Durchlauch ti heder; og med at giøre de 4 ældste franske Generaler til Marschaller af Frankerig. Saa meget er vist, at Bon partes Svoger, General Murat, saavelsom General Du roe og andre høie Personer lade sig forfærdige nye, kostbare og smagfulde Statskareter, til Brug ved solenne Leiligheder. J denne keiserlige Forventning ere Statspapirerne anseelig stegne. Der tales ogsaa om en forventende Forordning, hvorefter de betydelige Skove ved Fontaine. bleau og Compiegne skulle anvises til Bonapartes Jagtfor lystelse. Til disse Jagter skal der allerede være føiet Anstalter. J St. Cloud er en Stald med 300 Jagthund, og en stor Mængde Heste staae parat i Staldene til denne Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Engelland. Et nyt Forsøg, som den talrige Opposition har gjort paa at kaste Ministrene af Sadlen, har foranlediget lange og heftige Debatter, hvilke Storme Ministrene atter have overstaaer, skiønt det blev talt meget bittert imod, dem. Saaledes sagde f. Ex. Lord Mulgrave, at de ikke, længer vare værdige til Landets Tiltroe og at man heller, burde tage mindre elskafne, men dueligere Mænd til Statens Bestyrelse. Minister Addington har havt de Banqueurer hos sig, som ville byde paa det nye Laan, og erklæret for dem, at da der allerede var laant halvanden Million til Jrland, saa behøvede man nu ikke større Laan, til begge Rigers Tieneste end halvfemtende Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Blandede Efterretninger. Rusland. Efterretningen om Hertugen af Enghiens Henrettelse kom til Petersborg paa en Dag da Overstalde. mester Narischtin vilde give et Bal, som baade Keiseren, og Keiserinden ogsaa vilde bivaane; men saasnart Keiseren i fir bemeldte Efterretning lod han strax melde, at hverken han eller hans Familie kunde komme. Værten fulgde det. te Vink og lod strax alle de inviterede Personer afsige. J Petersborg gaaer Ordet, at den russiske Keiser ikke, vil mægle ved de tydske Rigstridigheder i Forening med den franske Regiering og paastaaer, at denne Tvist er af den Beskaffenhed, at den bør afgiøres ved tydske Rigsret ter, uden at fremmede Magter blande sig derimellem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Frankerig. Jget af de sidste Forhører skal Moreau være bleven spurgt om han virkelig kiendte Georges og havde talt med ham, hvilket han ei allene bejaede, men end- og efter Forlangende underskrev i Protocollen. Georges i fik samme Spørgsmaal, men benægtede dem. Derpaa blev de stillet lige over for hverandre; men Begge vedbleve deres første Udsigende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Moreau logerer nu ellers meget anstændigt i sit Fængsel og hans Kone har Tilladelse at besøge ham i Vagtens Overværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Det Pariser Politie har seet sig nødsaget til at anordne, at Jngens maae bade sig uden i lukte Badehuse; Jngen maae gaae nøgen uden for Badehusene og vise sig for de Forbigaaende. Jngen Fruentimmer maae komme i Svømmeskolerne, og ingen Mandfolk uden Underbuxer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
De 2 fra Amerika hiembragte og Konsulinden forærede Lamas ere endnu i god Stand. Hunnen har for nogle Dage siden født et dødt Lam; men man haaber at dette har blot været en Følge af Reisens Udmattelse og at den nok med Tiden søder levende Under, saa at denne nye og nyttige Dyreslægt kunde indføres i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Fra Rom meldes, at et for nogen Tid siden sluttet for steligt Ægteskab ikke lader til at blive af lang Varighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Moniteuren siger, at det forhen berettede Mord paa Aly Pecha i Egypten blev udøvet af Elfi=Bey, saasnart han kom guldbelæsset tilbage fra Engelland. Bonaparte har udnævnt Senator Serrurier, der har seiret under ham i Jtalien, til Gouverneur for Jnvaliderne, hvis Antal beløber sig til 8000 Personer, Mede de la Touche har nu udgivet et Skrivt, hvori han giver Underretning om, hvorledes han har bag ad med at nyde Emigranterne a liste sig ind i deres Fortrolighed, hvorved han sattes: Stand til at komme efter deres Komplotplaner. Der skildrer. en oglag de fornemste Emigrantere, som nu opholde jo London. Greven af Artois og Prindsen af Conde faae hver maanedlig 500 Pd. Sterling. Efter dette Skrivt skal Pichegru den have faaet 100 Pd. om Maaneden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
De unge Parisers Hovedmorskab bestaaer for nærværende Tid i at skyde efter Dukker med Pistoler og at kjøre Lysttoure med Damerne paa aabne Vogne. En kun Tiener ride paa hver sin Side af Vognen Herten selv sidder paa Kudskesædet og holder Tømmen ligesaa skiødes: løst, som han underholder sig med den Skiønne, han har paa Vognen. Hun derimod sidder med en Roman i Haanden og sukker. Titushovederne ere nu næsten af Mode. Hos Damernegere Fryndser overmaade meget i Brug Paa ethvert Sted, hvor de kunne anbringes, seer man Fryndser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Engelland. En af Britternes sædvanlig ve Tørste. er nu : Engelland, Menneskehedens Bolværk, hvilken Skaal deres Gjenboer igien besvare saaledes: Frankerig, Havets Bolværk!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Tydskland. Bogfortegnelsen til denne Leipziger, Messe indeholder 2635 Artikler (hvoraf 273 Romaner og 71 Skuespil ) i det tydske og latinske Sprog, 223 Musikalier og 295 Artikler i de nyere Sprog,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Indenlandske Efterretninger. Hr. Doctor Moldenhaver, Professor i Theologien ved Kiøbenhavns Universitet, tiltræder i disse Dage paa Skole kommissionens Vegne en Reise til Norge, for at tage Christiania Kathedral Skole, og de andre Norges Latin Skoler, der snart konventes reformerede, i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Efterat Nicolai Kirkes Værger i afvigte Aar havde indgivet en Ansøgning til Hs. Majestæt om Kirkens Opbyggelse, og om at foranstalte en Kollekt i de Kal. Stater til dette Øiemeed, har Cancelliet, efterat have indhentet Kiøbenhavns Magistrats Erklæring over denne Sag; begiert Underretning fra disse Værger, hvor meget Menigheden kunde bidtage til denne Bygnings Opførselse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
I den Anledning have Værgerne ladet indrette Kollettbøger, som efter foregaaende Bekiendtgiørelse fra Prædikestolen, blive ombaarne til Menighedens Lemmer, og hvori enhver kan tegne sig for den Sum, som han agter at erlægge. Forhandlingerne i denne Sag ere bekiendtgjorte ved Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Den forhenværende danske Legationssecretair i Dredden, Hr. Professor Pelt er allernaadigst beskikket til Directeur ved det Kgl. Fiskerie, og Handelsinstitut i Altona, Hr. Biskov Nordahl Bruun var bleven finket i sin Reise til Hovedstaden og Bispevielsen skulde desaarsag have været opsat. Men ved Postens Afgang var han ankommen, saa den nu kunde foretages paa den berammede Dag. De som ønskede at være Tilskuere ved denne Høi lighed i Choret, maatte forsynes med Billetter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Vor priisværdige Konstner Riffelsen har nu sit nye Meloditon færdigt paa Tonerne nær. For at have den fornødne Stilhed hertil, har han offentlig frabedet ethvert Beløg, indtil han faaer Jnstrumentet færdigt. Den Ladning Penge, som forleden blev meldt, at væ ere ført paa en engelsk Kutter fra Danmark til Engelland, var, som begribeligt, ikke samlet her til Lands, men Meningen er, at de Engelske have adskillige Gange ladet Remisser af Sølv fra Tydskland komme over Hamborg til Helsingør for derfra sikkrere at hjemskibes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborg med høie Gemalinde ankom i Mandags Aftes Kl. 10 1/2 fra Korsøer til Nyborg, efter 3 1/2 Timers beqvem og føielig Sejlads med Postimakken Ørnen, ved hvilken Anledning Hertuginden egenhændig forærede et meget smukt Gulduhr, med Klæde til Søeofficeren Kapitain Lieutenant Kruse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
De høie Reisende tiltraadte deres videre Reise Tirsdag Morgen Kl. 6.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-05-11
Det danske Skib Frue Karen fra Bergen er nu frikiendt af Priiseraadet i Paris; men vil blive vanskelig at finde, da den for længe siden er solgt af Kapteuren. Forfatteren til Beretningen om den despotiske Behandling af en Magistratsperson, som forleden læstes i Politivennen, veed man nu er den som forsatter saa berømte Rector Bønne i Nakskov. Der er nu beordret nærmere Forhør over baade vedkommende Embedsmand og Anklageren.