Viborger Samler, 1846-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Følgende ere de Gjenstande og Spørgsmaal, som vare foreslaaede til Forhandling under Landmændenes Møde: A. 1) Kan det engelske eller skotske Agerbrug i sin nærværende Tilstand egne sig for for vore Forhold, eller i hvilke Henseender kan det fortjene Efterligning af danske Landmænd, 2) Har det i Skotland uddannede System for Vandafledning, som i den senere Tid ogsaa har været anvendt i England, været forsøgt i Danmark, og med hvilket Resultat; 3) Har Brakmarkens Besaaning med Vikker, Vikkeblanding eller Spergel, som afhugges grøn, viist sig skadelig for den efterfølgende Rug, eller har i al Fald Fordelen af den grønne Afgrøde ikke været større end Forringelsen af Rugafgrøden, 5) Hvorledes har den Sygdom, som forrige Aar ødelagde Kartoflerne, yttret sig, og hvilke Midler ere befundne praktiske til at formindske dens Virkninger, 6) Hvilke Handelsværter dyrkes almindeligst og under hvilke Forhold med større eller mindre Fordeel, 7) Hvilke Væxters Dyrkning kan tilraades, dersom Kartofler fremdeles mislykkes. 8) Hvilke Regler har Erfaring givet forGjødningens og Urinens rigtige Behandling og Anvendelse; 9) Hvilke Erfaringer har man i Henseende til Anvendelsen af grønne Afgroders Nedpløining; hvilke Væxter blive hertil benyttede, og under hvilke Forhold har denne Maade at gjødske Jorden viist sig lønnende? 10) Hvorledes virke de forskjellige Slags Mergel paa forskjellig Jord? Hvor længe varer Virkningen af Mergel, Kan man med Fordeel oftere mergle den samme Jord, 11) Har man ved de her i Landet udførte Engvandingsanlæg havt Leilighed til at overbevise sig om hvorledes den forøgede Værdie af Høeproductionen betaler de Udgifter, som medgaae saavel til Anlægget som til den aarlige Vedligeholdelse? 12) Under hvilke Forhold maa man foretrække enten et naturligt eller et kunstigt Enganlæg? – B. 13) Hvilke Fremgangsmaader have viist sig meest fordeelagtige ved Fabricationen af Smør og Ost, og hvilket Forhold finder Sted imellem Jndtægten af et Meierie og et Sveitserie, 14) Hvad er Grunden til at Schæferierne ere mindre almindelige i Danmark, end i Nabolandene, og hvilken Faarerace maa efter vore Forhold og Nutidens Udsigter for Uldhandelen ansees fordeelagtigst, 15) Hvilket Grønfoder anvendes fordeelagtigst til Føde for Sviin, og hvilken Svinerace er den fordeelagtigste, 16) Hvori ligger det at Qvægfedning nu betaler sig slettere, end i Fortiden, Mon det tør ventes, at nye Handelsveie ville aabne en bedre Afsætning af Fedeqvæg? 17) Hvilken er den meest hensigtsmæssige Indretning af Kolade, og Faarestald? 18) Hvilke Forsigtighedsregler anvender man for at forebygge Sygdom iblandt Huusdyrene? 19) Under hvilke Forhold er Køernes Tøiring hensigtsmæssig, og hvad er ved Toiringen at iagttage, 20) Hvorvidt er det hensigtsmæssigt om Middagen og om Aftenen at indtage Malkeqvægpaa Stald eller i Fold, 21) Hvad er især at iagttage ved Føllenes Opdræt? – C. 22) Hvilken Fremgangsmaade er ved Udplantning af Rødgran den retteste i Henseende til Plantehullernes Gravning, Aarstiden til Udplantningen og Afstanden mellem Planterne? 23) Hvilke Erfaringer haves for og imod Lerkens og Fyrrens Valg til Kultur, 24) Hvilke Træarter kunne i Almindelighed anbefales til Plantning til Læe, 25) Kunde der ventes gavnlig Virkning af at de bestaaende Landboeforeninger beflittede sig paa meere end hidtil at fremme Sandsen for godt Skovbrug, 26) Har man forsøgt og med hvad Held at plante El saavel til Læe for Opvært, som navnlig i Egne af Jylland, hvor der findes lavtstaaende Egepurrer, – D. 27) For hvilke Øiemeed, ved hvilke Midler, samt med hvad Held have de landoeconomiske Foreninger i den nyere Tid søgt at virke, 28) Hvorledes vænnes Landalmuens Ungdom bedst til tidlig Virksomhed og hvorledes anspores Forældrene til at veilede dem til passende Haandgierning, 29) Hvilke Følger af en stærk Udparcellering har man sporet paa de Steder, hvor en saadan har fundet Sted, har den viist nogen Jndflydelse paa Communens Fattigvæsen, 30) Hvad kan der bidrages til Ølbrygnings og Brødbagnings Forbedring paa Landet, 31) Vigtigheden af sammenlignende Forsøg i alle Grene af Landoeconomien er almindelig erkjendt. Forsamlingen kan fremkalde saadanne, deels ved at overdrage en dertil valgt Comitee baade at udpege, hvilke man især maatte ønske iværksatte og paavise Maaden, hvorpaa hvert enkelt maatte gjennemføres, deels ved at opmuntre til Iværksættelse og Meddelelse af Resultaterne til de følgende Forsamlinger af Landmænd. (Hemp. Av.) Hertugen af Augustenborg, hedder det i Apenrade Ugeblad af 27de ds., er fra sin Reise i Tydskland re tourneret til Als.