Viborger Samler, 1785-11-07
(er Fortsettelsen. af Nummer. 44. a Bondestanden i Almindelighed ikke har noget Qvæg, som har den til Slagteriet udford rende Alder, Feedme og Størrelse, den for dem nu manglende Afsætning ville og forvolde, de ei bekymrede sig om et større Tillæg, end det de til deres egen Be sætnings Vedligeholdelse kunne behøve. Saa Saa visse som disse Følger ville blive for Landmanden, saa tilforladelig ville de og med stærkere Krast føles for alle Borgerne i Kiøbstæderne, der alt fører de elendigste Klager over dyre Tider, og hvad for god Grund ville de ikke da faae, Men til alt dette svarer Proprietairernes Panegyrister saaledes. "1) den hovfri Bonde bør kunne undvære een Karl og 2 Bester. Karlens Kost og Løn ansættes i det mindste for 30 Rdlr., og hver Bestes Underholdning for 10 Rdlr. er 20 Rdlr. Summa 50 Rdlr. af disse kan han staae ved, at betale 24 Rdlr. for sin Hovfrihed, følgelig vinder Bonden aarlig 16 Rdlr., Denne Beregning har jeg i Forsamlinger hørt saa ofte, at jeg kan den udenad, og nu vil besvare den saaledes: Saalenge Bonden er frisk, og hans øvrige Besætning i god Behold, tilstaaer jeg ei alene Beregningens Rigtighed, men endog at han kunne og burde behielpe sig saaledes; Men saa hastig han, eller nogen af hans Tilhørende, bliver syge, og Vanheld, rammer hans Bester, hvor ofte skeer ikke dette? saa er han i yderste Forlegenhed. Og lad nu være, at hver Gaardbeboere afslog en Karl, som de nødvendig maatte, om de ei skulle blive ruinerede ved denne Forandring, saa hastig den overgik det hel Land, hvorved, som for er anført, deres Qvæg Afsætning kom i Standsning, hvad da? Her ville Curen blive langt værre end Sygdommen. Nogle 1000 friske og stærke Karle ville, med et, blive tienesteløs nesteløs, nogle 1000 Huusmænds Familier, som nu alle ere beskieftigede med Agerdyrkningen, ville komme i samme Forlegenhed, hvad skal der begyndes med disse, enten skal de formere en Røverbande, stiele, røve, myrde og brænde saalenge, indtil de alle, Tid efter anden, have været i Justitiens Hænder og ere omkomne for samme, eller og de maa søge Tilflugt udenlands, thi at bede dem i Stilhed at gaae forat sulte ihiel, er forgieves. Et Sted skal de jo hen, da ingen behøver deres Arbeide, og hvor de end gaaer hen, saa er ei alene Landet svækket for sine beste Mandskaber, men Folkemængdens Formerelse vil derved faae saadant et Afbrud, som den ikke i et Aarhundrede skal kunne see opreist. Følgernes Betydelighed og Faarlighed ville løbe i det Uendelige, som her ikke er min Hensigt vidtløftigere at beskrive. Proprietair=Panegyristerne siger 2). "Den Hovfribonde har mere Tid til at passe sin Avl, og derved har han og Leilighed, at beobagte den mere om sygelig end ellers, vi behøver ikkuns her, at see de saakaldte Bernstorffiske ved Kiøbenhavn o. s. v. Resp. Lad alle Proprietair Bønder faae et Kiøbenhavn eller Hamborg saa nær, som de saakaldte Bernstorffiske har det, Forandringen skulle snart blive kiendelig. Der findes mange hoveriegiørende Bønder i Jylland og Fyen, som i alle Henseender ere ligesaa formuende, som de Bernstorffiske, og der findes et anseeligt Antal af Hovfribønder, som har stor og De de til Godset henhørende Bønder, som nu enten kan aftiene dem, som andre Dagleiere, eller og, om Eieren hellere selv dertil vil holde Folk og Bester, maa erlægge den reparterede Sum in Natura. Der er kortelig den hele og sande Sammenbeng. hvad for besynderligt er der andet i denne Sag uden alene Navnets Forandring, Tingen er den samme, thi hvad enten Bonden betaler mig lige saa meget for det Arbeide, han skal giøre, med rede Penge, som jeg stedse kan faae en anden til Leie for, eller og giør Arbeidet, og saaledes selv aftiener Pengene, er ventelig et og det samme.