Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Fra Athen berettes under 19de Januar: at den unge Konge præsiderer siden Aarets Begyndelse i Regentskabsraadet, hvorved vigtige Gienstande skulle være blevne forhandlede. Regentskabet skal staae i Disharmonie med Ministeren Koletti, men som har et stort Partie i Nationen paa sin Side. Kolettiskal især modsætte sig den Plan, at drage udenlandske Jordbrugere og Professionister ind i Landet, som dog vilde være til stor Gavn for det. Koletti har imidlertid mægtige Modstandere i Kleonares og Polyzvides, og i en stor Deel af Folkemængden i Peleponnes, som ikke er tilfreds med at Regieringens Sæde er bleven forlagt til Athen udenfor Halvøen; mange af de unge Grækere, som have studeret i de europæiske Stæder, høre til dette Partie. Havne staden i Piræus, som er indrømmet Scioterne, vil snart hæve sig, og en Jernbane skal forbinde den med Athen. Denne Stad bliver inddeelt i 4 Qvartere, Cecrops, Thesei, Hadrians og Ottos=Stad. Grækenland udkomme 8 Aviser: 1) Sotir, udgives af Skrufio og nogle Sant Simonister, af Kolettis Partie. 2) Athene, udgives af Anchoniades, et Oppositons-Blad. 3) Epoche, græsk og fransk absolutistisk. 4) Ethnike, ministeriel. 5) Evangelisk Posaune. 6) Et Regieringsblad, græsk og tydsk, og 7) og 8) to militaire, hvoraf Ephoros med den europæiske militaire Disciplin. – Da Konge Otte drog ind i Athen, holdt Blachos følgende Tale til ham i Atheniensernes Navn: Jndvaanerne i denne, af Eders Majestæt udvalgte Stad, byde Dem Velkommen ved os, Demageronterne. Deres lykkelige Ankomst indenfor vore Mure vil udgiøre en Epoche, Historien; thi den er en Begyndelse til gode Forhaabninger, ikke alene for Athenienserne og alle gode Grækere, men for den hele civiliserede Verden. Sirelimodtag med den vante Velvillie et gammelt og nationalt Ønske, som Socrates holdt værdigt til Velkomst for en Konge. Dersom De vilde tilstede, at det dagligen blev gientaget for Eders Majestæt, da vilde det væsentligt bidrage til Grundlæggelsen af Deres sande Hæder, paa hvilken Grækernes Lykke støtter sig. Guderne have ikke tildeelt Menneskene noget Gode, uden Møie og Sorg, vil Du, at Guderne skulle være Dig naadig, saa ær dem, vil Du være elsket af dine Venner, saa viis dem Velgierninger; vil Du hædres af en Stad, saa vær den nyttig, vil Du beundres af hele Grækenland for Dine Fortrins Skyld, saa giør Godt imod det. - Vi kunne ikke anderledes bevise Eders Majestæt vor inderlige Hengivenhed, end ved Troeskab mod Deres Throne og ved usvækkelig, oprigtig Kiærlighed til det sidste Andedræt. Minerva, Themis og Mercur skulle flette Deres Krands; en af Fædrelandets Sønner skal vorde Deres Livs Plutarch, Kongen leve. – De Vanskeligheder, Regieringen ved sin Ankomst til denne Stad overalt stødte paa, begynde lidt efter lidt at jevne sig. Øvrighed og Embedsmænd have omsider fundet meer eller mindre passende Locale og truffet deres Indretninger derefter: Regieringsmaskinen begynder saaledes nu, at komme i levende Omdreining. Et glædeligt Tegn herpaa er den længe ønskede og saa nødvendige Organisation af Domstolene. Udnævnelserne i denne Henseende ere i det Hele modtagne med Bifald, og Regieringen har gjort et mægtigt Skridt fremad. J alene er en stor Trang i Landet blevet afhiulpet herved, da der i trende Aar ei har existeret nogen Civil-Ret, hvor borgerlige Tvistigheder kunne bilægges, men Provinsernes Befolkning har desuden et Forsvars=Vaaben i Hænde mod de Kongl. Embedsmænd, der hyppigt tillade sig Undertrykkelser og Misbrug, og Regieringen vinder i Agtelse.