JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Enkemadame Nissen i Kbhvn, har nu bekjendt for Politiretten, at hun har kjøbt den forhen omtalte Bondekone og dennes Søn til at paasætte Jlden i St. Pedersstrædet Nr. 141, medens hun selv var fraværende, og da ogsaa disse have bekiendt, vil der nu blive anlagt creminel Action mod alle Tre for Mordbrand. (Huset, en daarlig Bindingsværksbygning, var ovenpaa beboet af flere Familier c. 30 Personer, og Jlden anlagt i et til Trappen stødende Værelse.) Den førstnævnte Delinqventinde har været gift med den i sin Tid bekjendte Dr. Witting, der blev dømt for Qvaksalveri. Efter at være skildt fra ham, giftede hun sig med en Møller Nissen, efter hvis Død hun har drevet en Traadhandel. (Kbh.) Havedyrkningsselskabet har udsat 4 Præmier for Gartnere, der blive at vinde ved næste Aars Udstilling, den sidste Løverdag i Mai Maaned 1840, nemlig 1ste Præmie for den Gartner, som til Udstillingen indsender den fortrinligste Samling af blomstrende Potteværter, 500 Rbd. 2den Præmie eller Accessit for den næsthedste Samling af blomstrende Potteværter, 25 Rbd. 3die Præmie for den Gartner, som indsender den største og bedst cultiverede Samling af blomstrende Rhodedendrer og Azaler, 25 Rbd., og 4de Præmie for den Gartner, som indsender det bedst cultiverede blomstrende Exemplar af en hvilkensomhelst her i Landet dyrket Plante, 10 Rbd. - Concurrencen staaer aaben for alle Gartnere uden Undtagelse, saavel kongelige som private. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Det er nu besluttet, at der uopholdelig skal gjøres Begyndelse med Fortsættelsen af Oldesloer Chausseen. Den vil blive ført over Ochsenzoll og Langenfelde. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Den Hamb.-Kieler-Jernbane vil forskaffe Østersøe-Handelen en særdeles Lettelse, Besparing af Omkostningerne og stor Bekvemmelighed derved, at den slesvig-holsteenske Canal gaaer en halv Miil fra Staden Kiel ud i Kieler-Havnens Bugt. Denne Canal passeres nemlig aarlig af 6 til 7000 (?) Skibe, hvoraf Halvdelen er bestemt til Østersøen og det for det meste ballastet eller kun partielt ladet. Af disse Skibe ville nu særdeles mange, naar Hamborger Jernbanen, ender ved Kiel, kunne erholde Fragt; denne vil paa Grund af stor Concurrence blive meget billig, og der vil, saalænge Østersøens Vande ere aabne, aldrig kunne mangle paa Skibsleilighed til hvilkensomhelst nogenlunde betydelig havn ved Østersøen. Ligesom saaledes Jernbanen vil drage en reel Gavn af den slesvig-holsteenske Canal, saaledes vil ogsaa omvendt Canal-Farten og Canal-Tolden drage betydelige Fordele af Jernbanen, thi behøve Nordsøe-Skibene ikke meere at gaae ballastede til Østersøen, naar de vælge Canalfarten, saa bringer denne Vei større Gevinst og bliver derfor mere yndet og frequenteret. Men i Kiel vil der sjeldent kunne mangle Leilighed til idetmindste partiel Ladning, og skulde det engang være Tilfældet, har Skibet, derfor ikke gjort en forgiæves Fart og lidt Ophold, thi ved Holtenauer Canalmunding kan ethvert Skib strax ved Ankomsten erfare, hvorhen det i Kiel kan erholde Fragt. Paa Lykke og Fromme at gaae til Neustadt, naar Jernbanen endte hist, vilde derimod kun faa Skibe vælge. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Den engelske Civil-Jngenieur Giles vil, som man erfarer, assistere de kongelige Jngenieurers Nivellerings=Arbeider, som man mener i et engelsk Compagnies Jnteresse, der foruden Hr. v. Rotschild (eller, efter de i nærværende Tidende givne Oplysninger: den franske Entrepreneur) har Speculation paa dette Foretagende. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Ved Schönweide fandt den 1ste Juli et Skybrud Sted. Paa selve Hovedgaarden naaede Vandet en Høide af 3 Fod, paa andre Steder styrtede det overde opkastede Markdiger, og 2de Kvæghøveder bruknede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
J Thisted Avis berettes, at Jndbyggerne i Nykjøbinpaa Morsøe Natten til d. 25. Juli vækkedes ved det skrækkelige Brandraab, da Jldløs var udbrudt i Bager og Gjæstgiver Traps Bageri, saavel dette som Farver Christensens Farveri og alle Udhusene ved denne Gaard saavelsom ved Kjøbmand Brinkmanns, Voidemanns og Mad. Nyeholms Gaarde, afbrændte. J et af disse Huse var 6 a 700 Tdr. Korn, 200 Tdr. Steenkul, 18 Oxhoveder med Brændeviin, hvilket forstærkede Jlden i den Grad, at der var den største Sandsynlighed for, at de fleste Bygninger, der laae norden og østen for Brandstedet, vilde have bleven ødelagte. Under Branden indtraf den sørgelige Tildragelse, at en Gjørtler, en af Byens anseete Borgere, styrtede pludselig om paa Gaden, og var, uagtet al anvendt Lægehjelp ikke at bringe til Live, formodentlig har et indvortes Slag truffet ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Anledning af Sognepræst Hans Brøchners (Gangsted og Søvind Menigheder i Aarhuus Stift, Død melder Aarh. A., at han var født 1776 i Ørting Præstegaard, hvor hans Fader, Hr. Peder Broch ner, da var Præst, der siden forflyttedes til Grenaae, og derfra til Raarup, hvor han døde som Sognepræst og Provst i Bjerre Herred. Hans Farfader var den i sin Tid bekiendte og almindelig agtede Consistorialraad Brøchner i Spentrup. Egentlig nedstammer denne Familie fra en Handelsmand Brøchner fra Sangershausen i det Sachsiske, hvorfra han i Trediveaarskrigen flygtede hid, for at undgaae Religionsforfølgelserne. – Den Afdøde udmærkede sig fra sin første Ungdom ved Flid og Lærelyst, og var en af sal. Rektor Worms kjæreste Disciple; ligesom han og ei alen ved sin Flid og sine Kundskaber, men og ved det smukke Mindedigt han satte over sin elskede Lærer, hædrede denne højtfortiente Skolemand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Det vil være i Læsernes Erindring, at Gaardmand Niels Moesbech af Thorup Sogn i Jylland blev de funden at være voldsomt myrdet, uden at man kjendte Gierningsmanden. Ved Herredsfoged Jansens utrættelige Undersøgelser er det endelig lykkedes at opdag Morderen, der er gaaet til Bekiendelse; det var en Karl, som stod i Kjærlighedsforbindelse med Datteren. mod Faderens Ønske og Villie, der hindrede deres Giftermaal, saameget mere som hans Kone, som det hedder, skal have viist Karlen samme Velvillie, som vistes denne af Datteren. Det blev derfor aftalt mellem Karlen, Konen og Datteren at strangulere Moesbech, og da det ikke lykkedes at bringe denne afdage paa den Maade, udførte Karlen det ved at bruge en jernbeslaaet Træsko og en Øre. Konen og Datteren er imidlertid endnu ikke gaaede til Bekiendelse. (Aalb. A.) Distrikslægen, i Horsens advaret mod Brugen af den meget giftige Sølverglød, som Almuen der i Egnen sætter paa Øllet for at det ikke skal blive furt og anbefaler som et langt sikkrere og et uskadeligt Middel til denne Hensigts Opnaaelse at komme en Theeskefuld renset Potaske paa en Tønde Øl, hvorefter det maa røres om og Spundset ligge løst over Aabningen i nogle Dage. Et meget ulykkeligt Tilfælde, som indtraf i forrige Uge i Apenrade, opvakte det almindelig Deeltagelse. En Slagter Jørgensen deri Byen havde paa Landet kjøbt et Lam, som han har med sammenbundne Fødder over Halsen. Ved Overgangen over en Stætte er Foden formodentlig gledet ud; thi man fandt ham der liggende qvalt, idet Lammet hang paa den anden Side af Stætten, hvorved Rebet, der sammenbandt dets Fødder, havde trykket sig fast om den Ulykkeliges Hals. (Dannev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Ved Tallotteriets 1489. Trækning i Kbhvn, udkom: No. 31. 50. 62. 85. 14 Ribe. Under 23de Juli sidstl. er Hr. Provst Nees i Varde entlediget som Provst, og Sognepræsten for Thorstrup og Horne Menigheder, Hr. Daugaard, allernaadigst beskikket i hans Sted til Provst for Skads, Wester- og Østerhorne Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Et fortræffeligt Musikselskab af 8 Bøhmere, der for Øjeblikket opholder sig ved Badet paa Føhr, vil maaskee kunne ventes hertil i Midten af September d. A. for at give en Koncert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Tiende Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken til Holmesse Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; til Aftensang Hr. Pastor Müller. Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 27de Juli om Morgenen henimod Kl. 6 bortkaldtes til et bedre Liv i hans 73de Aars Alder vor elskede Fader, Pastor emeritus Christian Moth Krarup, forhen Sognepræst til Alslef og Hostrup Meenigheder her i Stiftet. J 30 Aar forestod han med særdeles Troskab, Flid og Redelighed Præstembedet, nemlig 4 Aar i Spandeth og 26 Aar i Alslef, indtil han d. 6te April 1827 erholdt allernaadigst Entledigelse formedelst betydelig legemlig Svaghed. Hans kjære Hustrue og troe Ledsagerinde paa Livets Bane hjemkaldtes et halvt Aar før ham af Herren, og blid og rolig henslumrede nu ogsaa han, for at samles med sin kjære Ægtefælle i en bedre Verden, hvor ogsaa vi, hans dybtsørgende Børn og Svigerbørn, vente at samles med de kjære Forudgangne. Varde den 29de Juli 1839. C. G. Kracup. D. M. Wanning, C. C. B. Krarup. født Krarup. født Diechmann. P. G. Wanning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Sidstafvigte Fredag den 26de Juli om Eftermiddagen Kl. 6 endte min inderligt elskede og trofaste Mand Skibscapitain And. Bertelsen sin virksomme jordiske Løbebane, da det behagede Gud at kalde ham ind i Evigheden, efter flere Maaneders tiltagende Svaghed, i hans Alders 60de Aar. Dette for mig saa smertelige Tab bekiendtgjøres herved for den Afdødes Venner og Bekjendtere af hans sørgende Enke. Fanøe, den 29de Juli 1839. Karen sal. Bertelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Angaaende Disciple, som til næstkommende October önskes optagne i Ribe Cathedralskole, ville vedkommende Forældre, eller Værger, behage at tilstille mig deres skriftlige Anmeldelse, samt de i Forordningen af 7de Nov. 1809, § 64, befalede Daabs- og Vaccinations-Attester. Ansøgninger til den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler om Fritagelse, for de sædvanlige Skolepenges Erlæggelse, forsynede med Vidnesbyrd om den Discipels Uformuenhed, for hvem en Gratistplads söges, kunne modtages af Undertegnede indtil Enden af næste Maaned. Ribe, den 1ste August 1839. Thorup. At Hr. Candidatus med. & chirurgiæ O. Strøm af Amtet er bleven constitueret i Ribe Districtschirurgicats Vacance, formedelst den Hr. Hansen allernaadigst forundte Afskeed fra Embedet, at varetage dette Embedes Forretninger, samt at den Constituerede har taget Boepæl i Ribe Kjøbstæd, bekjendtgjøres herved. Ribe Stiftamthuus, den 30te Juli 1839. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Hos undertegnede kan bekommes gule Vadskelæders-Skind. M. Simonsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Natten mellem 24 og 25. Juli er fra undertegnedes Mark bortstiaalet en sortstjernet Malkekoe, med en hvid Stræg paa Kanten af Baglaaret og nogle smaa hvide Pletter paa Bagbenene; Dusken i Halen er sort og hvid. Koen, der har havt 3 Kalve, saavelsom Tyven, der Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. var iført: Manchesters Beenklæder og en gammel gran ulden Trøie, kan svores fra Egtved til Weien Mølle. Den som kan give nærmere Oplysning om Koen erholder en passende Douceur af Morten Nielsen, i Høien ved Weile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Ledigt Kirkesanger og Skolelærer-Embede. Kirkesanger- og Skolelærer-Embedet i Folding Sogn, under Malt Herred er ledigt. Dette Embedes Jndtægter ere opgivne fortiden at være: 5 Tdr. 5 Skp. 1 Fkr. Rug, 15 Rbd. 48 s. Sølv, Offer og Aceidentser, anslaaede til 40 Rbd. Sølv, samt Juleredsel: 6 Lpd. Brød og 2 Lpd. tør Kjød, desforuden Boelig med Jordlod til Græsning af 1 Koe og 4 Faar, Fourage: 30 Lpd. Høe og 60 Lpd. Halm, samt 35 Læs Tørv; men ved den forehavende Organisation af Skolevæsenet, ville Jndtægterne blive forbedrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Ansøgninger og Embedet modtages paa StiftamtsContoiret i Ribe og af Herr Provst Eiler i Leirskov. Ribe Stiftamthuus, den 26de Juli 1839. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
De Stutteriebesigtigelser, som i Overeensstemmelse med Placaten af 25de Februar 1837 skulle afholdes i Jylland, blive i indeværende Aar foretagne saaledes: i Veile den 23de og 24de Juli, i Standerborg den 26de og 27de f. M., i Randers den 29de, 30te og 31te f. M., i Rold den 2den August, i Nørre-Sundbye den 3de f. M., i Hiørring den 5te og 6te f. M., i Thisted den 8de og 9de f. M., i Nykjøbing paa Morsøe den 10de f. M., i Stive den 12te og 13de f. M., i Holstebroe den 15de og 16de f. M., i Varde den 19de og 20de f. M. Ved Besigtigelserne i Nørre-Sundbye og i Nykjøbing paa Morsøe kunne alene fremstilles Følhopper tilligemed deres Føll til Concurrence om de ved fornævnte Placat anordnede forhøiede Præmier, samt unge Hingste til Bedømmelse, hvorimod Uddelingen af Hingstpræmien samt Udbetaling, af de hidtil bestemte Præmier af 2 Rbd. Sølv for hver Følhoppe, som er indbrændt for Aaret 1835, fremdeles som hidtil skeet paa de ældre besigtigelsesteder. Paa ethvert Sted skal den første Dag foretages Besigtigelse af Hingste samt Udbetaling af de hidtil bestemte Præmier af 2 Rbd. Sølv for hver Følhoppe, som er indbrændt for Aaret 1835, fremdeles som hidtil skeer paa de ældre Besigtigelsessteder. Paa ethvert Sted skal den første Dag foretages Besigtigelse af Hingste samt Udbetaling af de ældre Præmier for Følhopper, og paa den anden Dag skeer besigtigelsen af de Følhopper tilligemed deres Føl, som fremstilles til Concurrence om de ovenmeldte forhøiede Præmier. Dog skulle i Randers den anden Dag ikkun fremstilles alle Hopper fra Randers Amt, norden for Fjorden, og paa den tredie Dag alle Hopper fra den Deel af Amtet, der ligger sønden for Fjorden, samt af Viborg, Aarhuus og Skanderborg Amter, forsaavidt Beboerne ifølge Placatens Bestemmelse kunne stille deres Heste til Besigtigelsen i Randers.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Den Kongelige Direction for Stutterivæsenet og Veterinairskolen den 28de Juni 1839.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-02
Et brugt Exemplar af Badens latinske Lexicon ønskes tilkjøbs. Adressekontoret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
allernaadigst Kongelig legeret. privigentning Stift. No Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Tirsdagen den No. 63. 6te August. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Julifestlighederne ere løbne af udenat Roligheden i Paris er bleven forstyrret. At Regjeringen ikke har været uden Frygt for Uroligheder seer man deraf, at stærke Troppe-Afdelinger overalt lode sig see og Vagtposterne vare fordobblede. Kongen synes ikke at have viist sig offentlig i Julidagene. Hertugen, af Orleans vil afreise til Algier, hvorfra han først vender tilbage i September. - Den engelske Bank, der er bragt i Forlegenhed ved den stærke Udførsel af Mynt i nogen Tid, paa Grund af Papirernes Stand, har hos den franske Bank anholdt om et Laan af 45 Mill. Fr., hvilken Begjæring er bleven afslaaet. Jmidlertid hedder det, at Laanet vil blive udført af Private i Paris. Den engelske Bank, hedder det i Berl. T., fordyber sig altsaa mere og mere i betænkelige Operationer, som dog ikke kunne føre til Maalet, saalænge selve Banken følger en urigtig Plan med Hensyn til Seddelmassen, og saalænge Konjunkturerne ikke ville paa en naturlig Vei virke til, at Guldet vandeer tilbagetil Bankens Kielder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
Spanien. Herfra har man atter et Rygte om en blodig Fægtning ved Alcora mellem Cabrera og O'Donnel hvori den første skal have mistet sit Rytteri og den sidste være bleven saaret. - Et spansk Dampskib skal i Forening med et fransk Krigskib have bemægtiget sig 30 Fiskebaade med over 200 calistiske Søfolk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
Hannover. Flere i Hannover tilbageblevne Medlemmer af Deputationerne fra Buxtehude, Har burg og fl. St. ere blevne kaldte for Politiet for at gjøre Rede for Hensigten med deres Ophold. De indstævnede Herrer have herpaa svaret, at de vare nærværende i Privat-Anliggender, og da man spurgte dem om de havde staaet i Forbindelse med Magistraten i Hovedstaden eller om de endnu stod i Berørelse med den, svarede de, at de kun ansaae sig forpligtede til herfor at gjøre Regnskab for Domstolene, hvorpaa de uden at afvente videre Ordre eller Tiltale forlode Politikamret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
- J den Kongen tilstillede Petition fra Osnabrück ansøges om Kabinetsminister von Scheles Afskedigelse. Ogsaa i andre Stæder skal man være ifærd med at forberede Petitioner af samme Jndhold. Gjæringen er stegen i hele Landet siden det i Hannover Forefaldne, et blevet bekiendt, især i Osnabrück. J det Bremiske og Marskistrikterne og navnlig i Buxtehude og Stade have flere nægtet at betale Skatterne, hvilket i Almindelighed begrundes ved den udtrykkelige Erklæring, at Skatterne ere uretmæssigen bevilgede. D. 1ste begyndte Undersøgelserne mod de Magistratsmedlemmer, det havde undertegnet Besværingen til Forbundsforsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
Tyrkiet og Ægypten. En Skrivelse fra Alexandrien indeholder følgende, som det synes officielle, Efterretning, om de Slaget ved Nisib forudgaaende Træfninger og Slaget selv. D. 21de Juni fordrev Jbrahim et tyrkisk Korps ved Misor (ved Eupbrat). Tyrkerne lode 14 Kanoner, 800 Md. Fangne og en Kasse med 50,000 Piaster blive tilbage. Ved at forfølge Fienden slog Jbrahim mellem Major og Nesbiet andet tyrkisk Korps. Natten mellem 24de og 25de stod den ægyptiske Hær ligeoverfor den tyrkiske. Jbrahim havde taget Plads paa en Høi, hvorfra han kunde oversee det Hele. Den tyrkiske Armees Slagorden kjender man ikke; men det synes, at den har begaaet den uhyre Feil ikke at stille andet end Kavalleriet i Avantgarden; det skal have gjort det første Angreb, men nogle Kartæskskud jagede dem snart fra hverandre, og da de ikke vidste hvorhen de skulde flygte, styrtede de mod den næste Jnfanteri-Linie og bragte den i Uorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
Det ægyptiske Kavalleri, nogle Granater og en afgjørende Bevægelse af den ægyptiske Armees høire Fløi gjorde Forvirringen saa fuldkommen, at denne første Jnfanteri-Linie kastede Vaabnene bort og i største Skynding flygtede til alle Sider, nu greb en panisk Skræk den øvrige Deel af Armeen, 90,000 Md. stærk, og uden nogen Kamp begav den sig paa den tilsomste Flugt. Over 100 Kanoner faldt i Ægypternes Hænder. 25,000 Md. skulle være tagne tilfange paa Valpladsen. En Mængde Overofficerer tilligemed lyv Paschaer vare gaaede over til Jbrahim. Jbrahim gav de Fangne Valget imellem at indtræde i hans Armee eller vende tilbage til deres Hjem; 5,000 Md. valgte det første. 12,000 Md. skulle have fundet deres Død i Bølgerne. Hvad der er bleven af de i den tyrkiske Armee værende fremmede Officerer veed man ikke; man haaber, at den største Deel af dem ere fangne, hvilket vilde være det bedste for dem, da Jbrahim vil behandle dem godt. Jbrahim skal med den ægyptiske Armee i tre Kolonner være rykket ind i Anatolien over OrfaAmtab og Maradsch for at forfølge Tyrkerne. Skulde en russisk Armee der vise sig, troer man, at den vil angribe ham. Det skal længe have været Jbrahims inderligste Ønske at maale sig med en europæisk Armee, især med en russisk. - J Konstantinopel var Alt endnu til den 12te Juli roligt. Sultanens høitidelige Sabelomgjordning fandt Sted den 11te; han viste sig i den af hans Fader indførte Dragt. - Man troer almindeligt, at Mehemed Ali har billiget Kapudan, Paschas Forslag og taget den tyrkiske Flaade, der laae ved Rhodus, under sin Beskyttelse. - Divanet, skal have besluttet at slutte Fred med Mehemed under enhver betingelse. Sultanen har erklæret, at han vilde antage de europæiske Magters Mægling i Striden med Ægypten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
Jndenlandske Efterretninger Torsdagen d. 1ste de, om Formiddagen begyndte den den aarlige Fugleskydning paa den Kongelige Skydebane. Kl. 10 ankom Hs. Maj. Kongen tilligemed Deres Kongl. Høih. Prinds Christian og Prinds Ferdinand og Suite. Hs. Majestæt blev ved Ankomsten modtaget af det forsamlede Broderskab med en Sang, og efter at Allerhøistsamme og Deres Kongl. Høiheder havde gjort nogle Skud til Fuglen, indtoge De en Frokost, hvorpaa De, omtrent Kl. 12, toge bort under den talrigt forsamlede Menneskemasses Ju beraab. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-08-06
En ny Skræddersag er i disse Dage bleven paadømt i Hof= og Stadsretten. Retsqvæstionen er dennegang ikke opstaaet mellem tvende Laug i Anledning af formeentlige Jndgreb i hinandens Rettigheder, men den er reist af et Laug mod En af dets egne Jnteressenter for formeentlig uberettiget Udvidelse af hans Næringsbrug i selve Professionen, og Lauget kan saaledes i dette Tilfælde ret egentlig siges at have raset mod sine egne Jndvolde. Sagen dreier sig nemlig om det Spørgsmaal: hvorvidt en Haandværker har Ret til at sælge andet Arbeide i sin egen Profession end hvad han selv eller ved sine Folk forfærdiger. Dette Spørgsmaal er ved de tvende Jnstantser, for hvilke det nu har verseret, bleven besvaret heel forskjelligt, idet den første, Politiretten, har dømt i Faveur af de Næringsdrivendes Frihed, den anden, Hof- og Stadsretten, derimod til Fordeel for Laugstvangen. Det er Skrædderlauget i Helsingøer, som har anklaget Skræddermester Jørgensen sammesteds, fordi han har forhandlet Klædningsstykker, som vare forfærdigede af en Skræddermester i Kbhvn. "Om denne Overretsdom skal der - ifølge Helf. Avis - have været betydelig Dissents. Aar 1711 hjemsøgtes Kjøbenhavn af en Pest, hvoraf omtrent 30,000 af Stadens Jndvaanere hendøde. J denne store Nød viste Studenterne fra Regentsen, en uforsagt Frimodighed og utrættelig Nidkiærhed for at faae de Døde hæderligen stædte til Jorde. Til Belønning herfor skiænkede Frederik den IV. Studenterne Privilegium paa at bortbære Liig, d. 4. Mai 1712. Og denne Bestilling, som indbragde ikke Lidet, skaffede mangen Trængende i lang Tid derefter en anseelig Hjælp til sine Studeringers Fremme. - J Slutningen af forrige Aarhundrede kom man til at indsee, at Studenternes kostbare Tid ikke vel tillod saa hyppige Afbrydelser, og derfor blev denne Indretning forandret d. 13. Mai 1791, saa at der blev oprettet et Liigbærerlaug; men de ældre Studenters Fortjenester bleve ikke forglemte, thi det blev bestemt, at enhver af Regentsens 100 Fostersønner skulde af Liigbærerkassen, maanedlig nyde en Understøttelse, som for Tiden omtrent udgjør 10 Mk. maanedlig for hver, og denne Understøttelse benævnes Regentspenge (Rask Ugebl.)J den vestsjællandske Avis gjøres opmærksom paa en slem Trykfeil i Weyses Choralbog, hvor der i Chorets Svar paa Præstens: "Herren være med Eder!" staaer, Og med sin (istedetfor din) Aand!" Feilen er saa meget styggere, hedder det, som den vil bestyrke en Feiltagelse, som adskillige Kirkesangere begaae ved at synge de her paaankede Ord.