Københavns Adresseavis, 1803-08-22
Om de til Kurvemager-Arbeide tienligste Sorter Pile gives Underretning i Professor Wiborgs Priis=Skrift om Pile, indført i det 6te Bind af Selskabets Skrifter. b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier: For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring, for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil have havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld Medaille eller 50 Rdlr., for største Mængde levende Gierder, ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden sidste December 1807. 12. a. For at befordre Jndhegningens Varighed, Skovenes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steerydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tienlige at opmuntre til Steengierders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For den største Mængde af gode og varige Steengierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld-Medaille eller 500 Rdlr. Fornæst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 400 Favne, 30 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 300, 200 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftviis: For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. For – For - Gierdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvarteer, til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændigheder. ne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil blive i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gierderne sættes i saa ligge en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte Det maae meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æstet, bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen, thi for gamle Gierders Omsætning gives ingen Premie Premien kan ikke æstes igjen for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æstes inden December Maaneds Udgang c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 30 Rd. For næste, er under 50 Favne, 10 Rdlr. For - Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1804. d. Og da nogle Tusinde Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengierder, satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte nødvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa berækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige mod 3 Favne enkelt Gierde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og trofast Hegn saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Fald kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordens bedre Jnd deling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskiellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maa disse, om de ligge til een Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelt i flere end tre Parter, og om de tilhøre en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskabet, og saaledes være sat i Stand til at kunde vedligeholde Jndhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprengte Steen opsatte Gierder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gierdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydelig i Attesterne maae være forklaret, som inden sidste December 180, maatte indleveres. Jfald nogen Proprietair vilde tillige æste disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gierderne var forrettet. c. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 50 Rdlr., 30 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 300, 200 og 150 Favne; men til een endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i eet Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier, hver paa 5 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de et geistlige Stifter i Dannemark. f. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengierder, og saaledes at iværksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsættes: 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i ovenomskrevne Tid haver sat den største Mængde og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 800 Favne 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. J Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd der have taget Deel i Arbeidet, og om de alle have taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. 13. Da Skovene i Norge ikke noksom kan spares, saa udsæter Selskabet følgende Premier, for saavidt mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1803 bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gierde=Stavre i Stedet for Jndstønninger eller unge Stammer: For ei mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. ForMed Attester maatte bevises saavel Gierdets Længde, som og at alle Stavrene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden sidste December 1803. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter. 14. Selskabet har med Fornøielse erfaret, hvorledes Dyrkningen af Kløversæd paa mange Steder er udbredt; det uddeler derfor ikke længere Premier for denne Aal paa samme Maade som hidtil; men da det ikke destomindre er vigtigt til denne Avls Udbredelse og Vedligeholdelse, at der lægges Vind paa at avle godt Kløverfrøe, saa udlover Selskabet; For den, som i Aaret 180; avler den største Mængde godt Kløverfrøe, ei mindre end 50 Lispund, 25 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 30 Lispund, 15 Rdlr. For ikke mindre end 20 Lispund, 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Saavel Folk af Bondestanden, som uden for Bondestanden, kan konkurrere til disse Premier, og de sidste erholde Medailler istedet for Penge. Attesterne maae bevise den avlede og afsatte Mængde af Kløverfrøe, ligesom og at Froet har været af den Beskaffenhed, at Kiøberne dermed have været fornøiede, i hvilken Henseende Premierne ikke kan æskes inden November Maaneds Udgang 1804. De, som eengang have vundet den høieste Premie, kan ei æske oftere for denne Avl. 15. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tienlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlandske Græs-Arters Udsaaning. og Dyrkning i Aaret 1803. For den mærkeligste Flid herndi den tredie Guld Medaille eller 25 Rbd. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse. Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Forringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden sidste December 1203. 16. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Staldfoeringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Jordbruger, som bruger SommerStaldfoering i Aaret 1803 til de fleste Køer af hans Besætning, dog ikke mindre end 5 He veder, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Foeringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie GuldMedaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sammerforede Hoveder dernæst, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden SølvMedaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igien den tredie Sølv Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier kan vindes af alle, uden Forskiel af Stand, de som have et lidet Jordbrug vil, under forresten lige Omstændigheder, sortrinligst komme under Betragtning. Premierne udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Høye derne ere blevne foerede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det Hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Premierne maae æskes i December 1803. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar de foeres paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmærkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende, at vaske Koernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 17. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaal rødder, Gullerødder, Hvideroer (Turnips), Kartofler, Runkel=Ruben (et Slags røde Rødder, m.v. og altsaa en storre Nytte til Foering indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig, Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som foerer sine Kreatuer med Røer og Rødder, avlede 1803 paa et mindre end 8 Tønder Land, den anden GuldMedaille. For en mindre end 5 Tønder Land, den tredie GuldMedaille. For ei mindre end 3 Tønder Land, den første SølvMedaille. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roer nes Art, Forringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden andet Foeder, samt Qvægets Mængde, befindenders Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November 1803. Dem som benytte sig af Kaalrabi under Jorden til Qvægets Foering vil Selskabet give Fortrin, under forresten ligeOmstændiøbe er. 18. Det for Land=Almuen saavelsom for Borgerne fornødne Suul er i de sidste Tider steget til høie Priser, der endog ikke staae i Forhold til Kornpriserne. Af saadanne Suulvarer er Flæsket det vigtigste. Aarsagen til Flæstets høie Priis synes, næst Kornpriserne, fornemmelig at være denne, at Gaard- og Huusmænd ved Fælledskabets Ophævelse og ved Udflytninger ikke, eller dog ikkun faa Steder, ere komne i Brug med at opføde Sviin med Rodder og Grønt fra Have og Mark, og finde det under de høie Kornpriser ufordeelagtigt, med Korn at føde og fede flere Sviin end dem, de bruge til egen Huusfornødenhed. Det er imidlertid bekiendt og ved Erfaring bekræftet, at Grise, saasnart de kunne undvære Moderens Meik, opfødes meget godt ved Rødder saasom Rødbeder, Pastinak, Gulle rødder), Salgt, Kløver og anden Affald fra Loen, Haven og Marken, og at de endog kunne med Fordeel fedes ved Gute rødder, givne i den tilbørlige Mængde. Selskabet tager Anledning deraf til at udsætte følgende Premier: For den Bonde eller Bondegaards Bruger, som opføder og tillige feder et betydeligt Antal Sviin paa den meestekonomiske Maade, og ved Attester beviser, at samme ere slagtede og solgte, inden de naaere et Aars Alder; at de have været opfødte paa et dertil indhegnet Stykke Jord med al Slags Grønt fra Haven og Marken, samt Melk og Valle, og fedede med den mindste Forbrug af Sæd, en Premie af 50 Rdlr. For det nærmeste herudi gjorte Foretagende, 30 Rdlr. For det derpaa, 20 Rdlr. Attesterne, som maae være omstændelige og paalidelige. og indrettede i Overeensstemmelse med den 38 i Forerindringer. ne til Premie=Listen, maae forklare hvad Vægt de tillagte Sviin have opnaaer, til hvilken Priis de ere sigte; ligesom det og maae bevidnes, at den brugte Fodermaade ei er almindelig bekiendt og brugelig uden Egn, og at Svine=Arten er fortrinlig god og trivelig. Møllere, Krogholdere og Brændeviinsbrændere kunne ikke konkurrere til disse premier, som ellers kan æskes inden December Maaneds Udgang dette Aar. Og da det er bekiendt af andre Landes Erfaringer, at Sviin kunne fødes med Gulerødder, men man har ikke her i Landet, i det mindste ikke nogen offentlig bekiendtgjort Erfaring, om saadan Fedningiver en større Vægt af Flæsk og Fidt og derhos af ligesaa god Egenskab som en Fedning, der bevirkes ved Korn, saa vil Selskabet med Fornøielse modtage og efter Omstændighederne belønne den paalideligste og meest oplysende. Beretning fra Jordbrugere, de være af Bondestanden eller uden for den, om saadant Forsøg med Beregning over Bekostningen. og Fordelen i Forhold til Feding med Korn. Ved saadant Forsøg og Beregnings Affattelse kunde maaskee lægges til Grund det i Professor Begtrups Bemærkninger om det Engelske Landbrug S. 521 indførte Priis=Skrift. 19. Ligesom Priserne for Flæsk har i de senere Tider været usædvanlig høie, saaledes ere de det ikke mindre forgærkreature, og det er vigtigt, saavel for Land=Almuen som Borgerne, at disse kunde nedsættes. Det er at formode, at der kunde giver Midler, hvorved det blev lettere for Landmanden at forøge Tillæggene af smaae Kreature, saasom Høns, Kapuner, Kalkuner, Ænder og Giæs. For at opmuntre hertil udsættes følgende Premier: For den Bonde, Bondegaards-Bruger eller Huusmand, som tillægger og opføder til Salg, paa den merst oekonomiske Maade og med det mindste Forbrug af Kierne, et betydeligt Antal af anførte smaae Kreature, en Premte af 50 Rdlr. For det nærmeste herudi gjorte Foretagende, 30 Rdlr. For det derpaa, 20 Rdlr. Attesterne, som maae være omstændelige og paalidelige, maae devise, hvor mange af hvert Slags der ere tillagte og opfødte, at Opfødningen er skeet i et dertil bestemt Hønsehuus, og hvormed de ere opfødte, samt at de ere afsatte enten til Hønsekræmmere eller Kiøbstædfolk. Æskningerne indsendes inden dette Aars Udgang. 20. For dem, som giøre de bedste Jndretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier. 30 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 – for det bedste herefter. 10 - for det næste derpaa. 5 - for det næst paafølgende. Premierne æskes i Aaret 1803, da i de attesterte Jndberetninger maae godtgiøres, hvor stort Stykke England der, ved at paastemme ferskt Vand, er bleven forbedret, samt hvor meget Høe derpaa i sidste Aar er bierget, og hvor meget der for Tandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Frid udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekiendt, at iblant al Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. For dem, som maatte ønske nogen Efterretning om Omgangsmaaden, anmærkes herved, at dertil i Almanakkerne for 1786 og 1787 gives nogen Anviisning. 21. J de senere Aar har Dannemark erholdt et betydeligt Antal af Huusmandspladser med 2, 5 indtil 6 Tønder Land. Disse smaa Lodder kunde, naar de bleve behandlede paa en rigtig Maade, vorde af største Nytte for Staten, ikke blot, som Kilde til en gavnlig Folkemængde, men tillige ved at give Anledning til en stor Forøgelse af Naturproduktionen. Jmidlertid har Erfarende, viist, at denne Hensigt med slige Lodders Anlæg ikke ganske er opnaaet, og den vil at rig opnaaes for deres Besiddere indføre en ganske anden Dyrkningsmaade, end den, som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmændslodders rette Behandling er bleven meddeelt udskiftede Huusmænd, ved at lade trykke og for en meget lav Priis udsælge Provst Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrkning omstændelig er fremsat. Denne Bog er nu saa udbredt blant Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den udskiftede og udflyttede Huusmand, i Dannemark, som ved paalidelige Attester godtgiør, at have dyrket sin Mark og Have paa den bedste Maade, og af samme udbragt den største Fordeel, saaledes at han med sin Familie ernærer sig deraf, enten ganske eller dog uden betydelig fremmed Jndtægt, den anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For den Huusmand, der næst efter har giort det meste, den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. Premierne, som i nogle Aar efter hinanden vil blive udsatte, kan æskes til Aarets Udgang 1804. Selskabet har nævnet Høeghs Plan, som den fuldkomneste i det Hele. Men da saavel Loddernes Størrelse, som Jordernes Beskaffenhed og andre særegne Omstændigheder kunde i nogle Egne giøre en anden Behandlingsmaade nødvendig, saa vil Selskabet ikke antage noget vist Mønster, som betingelse ved Premiernes Eskning. Følgende Punkter ville fornemmelig komme i Betragtning. 1. At Loddens Størrelse ikke er over 6 til 7 Tønder Land. 2. At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kiøkkenurter og Frugttræer. 3. At saavel Haven som Marken er godt indhegnet. 4. At Agerlandet er i det mindste inddeelt i fem Marker. 5. At der faaes Røedklever, og bruges Staldforring i Sommermaanederne. 6. At Huusmanden avler selv det nødvendige Foder, saa at intet Kreatur enten Sommer eller Vinter tinges ud paa Foder. 7. At der paa Lodden ingen Heste holdes. 8. Plantning af Pile og andre nyttige Træer omkring paa Grøvtvoldene, Bieavl, Kartoffelavi o. d. vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Premie. Skulde ingen Huusmand, som inden den bestemte Tid havde sin Lod i fuldkommen Stand, melde sig, vil Selskabet tage i Betragtning den, som uden at være gan ste færdig med sine Jndretninger, beviser at have begyndt dem efter den bedste Plan, og agter at fortsætte dem. 22 Da Horavlen paa Amager med megen Fordeel kunde drives formedelst den Mængde af den til samme Avl tienligste Slags Giødning, som dertil fra Kiøbenhavn udføres, og altsaa paa Stedet beqvemmeligen kunde haves, saa udsætter Selskabet: For den bedste paa Amager i Aaret 1803 avlede Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For bedste Hør, ikke mindre end 40 Lispund, 20 Rdlr., og For bedste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Prøverne indsendes inden 31 December 1803, ikke mindre end to Pund vel brudt, men ikke heglet, med Attester om deres Lighed med Avlen. 23 For største Mængde af bedste og bedst bevarede, samt i Handelen afsatte Humle, plantet i Aaret 1799 og avlet 1803, udsættes: En Premie af den første Guld=Medaille eller 100 Rdlr., for ikke mindre end 3 Skippund, beregnet til 320. Pund pr. Skippund. En Premie af den anden Guld Medaille eller 50 Rdlr., for ikke mindre end 2 Skippund. En Premie af den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr., for ikke mindre end 1 Skippund. Attesterne maae desuden godtgiøre, at Humlen enten er afsat eller skal afsættes, og for saavidt den er afsat, da Beviis fra Kiøberne, at de med samme have været fornøiede, og for saavidt som den endnu skal afsættes, at den da er saaledes indpakket, at den, uden at fordærves eller forfalskes, kan sendes til ethvert fraliggende Sted. Disse Premier udsættes for Dannemark særskilt for hver følgende Stifter saaledes: 1) For Siellands Stift, 2) For Jylland, 3) For Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsættes og særskilt 4 lige Premier som for Dannemark. Ligeledes udsættes 3 Premier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendommene Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde forbemeldte Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. De Egne, hvor denne Avl ei er almindelig, kan ogsaa æske med mindre Mængder, og vil efter Omstændighederne blive belønnede med mindre Premier. - En tilstrækkelig Prøve af Humlen, i Kasser eller Træer tæt pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Premie=Æskende, og i det mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Proven og paa samme Maade behandlet. Naar Premierne æstes fra Dannemark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet, at disse Landes Prøver ikke indleveres til det for November, og ikke efter December 1803, men fra Norge inden December Maaneds Udgang 1804. J de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humlen er af 1803 Aars Afgrøde, samt at den er avle af en og samme Jordbruger, og ønskede Selskabet tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart, og paa hvor stor Plads den er avlet. J Fald en saadan tydelig og omstændelig Efterretning medfølger, vil det ved Premiens Tildømmelse blive taget Betragtning, ligesom og den bedste Jndpakningsmaade, naar alt for Resten er lige, vil blive paaseet. Selskabet agter at fortsætte disse Premier for Humle i de paafølgende Aaringer. De, som tilforn har vundet den høieste udsatte Premie, kunne ikke oftere æske nogen af disse Premier. 24. a. For den Apotheker i begge Rigerne, som beviser at have ladet indsamle den største og betydeligste Mængde af medtenske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder, voxne heri Rigerne. Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den største og vigtigste Mængde, Selskabets tredie Rdlr. For næst største, dets første Sølv Medaille eller 20 Det vil angives og bevidnes, hvilke Sorterne ere, til hvad Mængde de ere samlede, og hvad de for nærværende Tid paa Stedet, hvor de samles, gielde. Dersom det tillige anmeldes, hvor saadanne Rødder og Urter, eller deres Blade og Frøe, falder i Mængde, hvorvidt de samles sielden eller ikke, vil saadant, naar andre Omstændigheder, ere lige, give Vægt til Æskningens Værdie. b. Ydermere udsætter Selskabet til lige Tid disse Premier: For den som, dertil leiet eller ikke, med troværdige Attester bevidner, at have samlet og afsat, eller samlet for at afsættes, de fleste og kostbareste medteinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder: For den største Mængde, 10 Rdlr. For den næst største, 6 Rdlr. Og for Mængden dernæst, 4 Rdlr. Vedkommende maae, naar Planterne ikke ere til en Læge, Apotheker eller Laborant afsatte, see bevidnet, at de ere vel bevarede. Dersom andre Anmærkninger medfølger om Flidens Sieldenhed eller Vigtighed i Henseende til et eller andet Slags rare Rødder og Urter, eller i Hensigt til det vanskelige Sted, hvor de ere indsamlede, vil samme ophøie Handlingen og følgelig forøge Premien, c. Men da ikke enhver, som indsamler og tilbereder indenlandske Vexter i en betydelig Mængde, har Leilighed til at afsætte dem ved Handelen i det smaa, saa udsætter Selskabet end videre følgende Premier: For den, som inden Aarets Udgang for Selskabet beviisliggiør, at have tilforhandler sig den største Mængde af indenlandske Vexter, deres Blomster, Blade eller Rødder, tilberedte til medicinal Brug af den eller dem, som haver indsamlet eller ladet indsamle og tilberede samme paa den i Apothekerne brugelige Maade, og derefter bruger eller afsætter dem igien enten inden eller udenlands. For den største Mængde heraf, Selskabets tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde dets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Disse Premier æskes inden Udgangen af December Maaned 1803. Selskabet vil og med Fornøielse modtage Anmeldelser og Jndsamlingen og Tilforhandlingen af Urter og Rødder m.v., som ere brugelige i Fabrik= og Manufaktur, Væsenet, og belønne den derudi viiste Flid i samme Forhold, som her om medicinske Urter er bestemt. 25. For at opmuntre til visse nyttige Plantninger, udsættes følgende Premier: a. For den største Mængde af seie og gode Pile, Vidie, eller Elle-Træer, ei som levende Gierder, men til Gavn-Tommer, saasom til Kurvemager Arbeide, Kar= og Tønde-Baand, Humle Stænger m.m, plantede i Aaret 1803. ikke mindre end 1000 Stykker: eller AhornValnødde, Birke-, Elme-, Aske, Rønne og Aspe-Træer, af den sorte Asp, ikke mindre end 500 Stykker, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For næst største Mængde af første Slags i mindre end 500 Træer, eller af andet Slags ikke mindre end 250 Stykker, den anden Sølv=Medaine eller 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt: 1) For Sielland, (Amager undtagen, som faaer sine egne Premier herefter) Møen og Bornholm. 2) For Jylland, og 3) for Lolland, Falster og de øvrige Øer. De vindes alle allene af Bondestanden, Mand imod Mand, og æstes inden December Maaneds Udgang 1807. Synet, hvorpaa Attesterne grunde sig, maae være taget i Juni, Juli eller August Maaneder bemeldte Aar 1807, og Attesterne tydeligen bevidne, at Træerne alle ere friske og i god Vext, samt at de ere plantede i Aaret 1803, og paa hvad Steder. Huusmænd kan vinde disse Premier for halve Mængde mod Gaardmænd. For Træer, som flyttes fra et Sted til et andet, kan de ingenlunde vindes, men allene fordem som beviisliggen ere opelskede af Frøe eller Qviste. b. For Norske Bønder og Huusmænd udsættes stiftviis for de største Mængder af Piil, Alm, Ask, Asp. Sællie, Løn og Rogn, plantede i Aaret 1803, for ikke mindre end 500 Stykker Selskabets første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For næst største Mængde, ikke mindre end 250 Stykker, den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. c. Og da det er bekiendt, at den canadiske Poppel anbefaler sig ved sin skiønne og hastige Vext og ved den Nytte man kan have af Træet selv til Hegning, Skygge, Læe og Gavn=Tømmer, saa udsætter Selskabet: For den største Mængde, ei mindre end 500 Stykker amerikansk Poppel, plantede, 1803, og som i Juni, Juli eller August Maaneder 1807 bevises at være udi god Vext, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 250 Stykker, den anden Solv=Medaille eller 10 Rdlr. Til denne Premie kan enhver indfinde sig, og forbeholder Selskabet sig ved Belønninger efter Omstændighederne ydermere at opmuntre dem, som i denne nyttige Plantning har udmærket sig; endskiønt de ved Plantningens Mængde ere overgaaede af deres Meddeilere. d. End videre. Da Amager især er efter sin Beliggenhed særdeles beqvem til Vide- og Pile=Plantning; saa udsætter og Selskabet for Amager allene følgende Premier: For den største Mængde af Vidier og Pile, ei mindre end 2000 Stykker, plantede paa Amager 1803, og som udi Juni eller Julii Maaned 1807 bevises at være udi god Vext, den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For den næste Mængde, ei mindre end 500 Stykker, den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Jngen kan vinde nogen af disse Premier for de Slags Plantninger, som kan bruges enten til Kurvemager Arbeide, Kar= eller Tønde=Baand, eller Humle=Stænger m.v., med mindre man beviser, at de virkeligen ere afsatte og have været tienlige til saadant Brug. Humle Stængerne maae være i det mindste 6 Alen lange. Æskningerne indsendes inden sidste December 1807. 26. Ligeledes udsættes efterfølgende Premier, især for Sildefiskeriernes Skyld i Limfjorden, for den, som planter de fleste Pile i Nærheden af denne Fiord, nemlig: For den største Mængde Seipile-Træer, eller andre Pile, tienlige til Tøndebaand, plantede i Aaret 1804, ikke mindre end 500 Stykker, 30 Rdlr. eller Selskabets første SølvMedaille og 10 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 300 Stykker, 20 Rdlr. eller den første Sølv=Medaille. For den næst derefter, ikke under 150 Stykker, den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Jkke allene kan disse Premier, som næst forrige, vinde af Bonden, men ogsaa af andre uden for Bondestanden; dog imod at plante dobbelte Mængder, nemlig: mod 1000, 600 og 300 Piles Plantning. J Henseende til Synet og Attesterne forholdes som under forrige Premie=Materie er bestemt, ligeledes oliver Æsknings-Tiden at regne inden December Maaneds Udgang 1807. 27. Mange Overdreve og Heder ere især i Jylland, for medelst Jordbundens sande gruus= og steenagtige Beskaffen hed, aldeles uskikkede til Agerland, og giøre til Græsgang en saa meget ringere Nytte, som det lidet fremvoxende Græ er blottet for al Læe og Skygge, og hastigen bortsvies af Solens Hede. Med megen større Fordeel kunde disse Over dreve og Heder nyttes til saadanne Træer, som voxe villigen i skarp Grund. Selskabet udsætter derfor: For den som udmærker sig ved det største og et betydeligt Foretagende til slige Overdreves og Heders Besaaning med Fyr, Gran, Lærketræer eller Birk, den første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. Premien udsættes for Dannemark. Den kan og æskes forinden Plantningen er 5 Aar gammel, og indsendes Æsk, ningen i December 1808. Attesterne maae bevise, hvor stort et Stykke Land der er beplantet, Træernes Antal, deres frodige Vext, Høide og Forlighed ved et paalideligt Syn, tagen over Plantagen udi Juni eller Julii Maaned 1808, hvorved tillige Træernes Arter og ungefærlige Mængde af hvert Slags anføres. En af Skovrider Wiinholt skreven Afhandling, indført i Lunds Nordisk Landvæsens Magazin for October 1802, giver Underretning om hvad der ved Besaaeningen m.v. er at iagttage. Selskabet beder sig underrettet om denne eller hvad anden Besaaningsmaade der er bleven brugt. 28. Til at forekomme en yderligere Brændemangel og Træets alt for høie og overdrevne Priser, vil det blive nødvendigt, at være betænkt paa saadanne Jndretninger, der, inden en alt for langt udsat Tidspunkt, kunde afhielpe det første og ganske hæve det sidste. Til at opnaae denne Hensigt troer Selskabet, at det saa kaldte falske Akacie (Robinipeudoacacia, Linn.) skulde være det tienligste, saasom dette Træe fuldkommen taaler vort Flimat, voxer meget hastig til slagbar Størrelse, er temmelig haardt i Veedet og har god Hedeævne (omtrent som Birketræets, samt eier den fortreffelige Egenskab, at det efter Afdrivningen ei allene udskyder en ny Væxt af det tilbageblevne Rodstød, men endog opdriver en Mængde unge Træer af de oven i Jorden liggende Rødder, der snart danne en nigiennemtrængelig tyk ung Skov, som bestandig saaledes vedbliver at opdrive unge Træer, hver Gang den afdrives eller hugges. For saa meget mueligt at befordre denne for Fædrenelandet godgiørende Hensigt udsætter Selskabet følgende Premier: For en Tønde Land, eller 56000 Qvadrat Fods Jordflade, veldevoxen med ikke mindre Se Trykt hos Morehorstes Enke & Comp. end 6000 til 6200 nordamerikanske Ærtetræer, i det mindste 2 Tommer tykke i Tvermaal, tagen en Alen høit over Jorden, og den derefter forholdsmæssige Høide, Selskabets anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For 4 Skiepper Land, velbevoxen med ikke mindre end 3000 til 3100 Træer, den tredie Guld Medaille eller, 25 Rdlr. Premierne udsættes for Dannemark, samt for Slesvig og Holsteen; de kunne først æskes mod Slutningen af Aaret 1810. Synsforretningen, hvorpaa de med Æskningerne følgende Attester skulle grundes, maa være tagne i September eller først i October samme Aar, og bevidne saavelPlantagens Størrelse som Træernes Antal, Tykkelse, Stammernes ranke Høide og frodige Væxt. J Henseende til den hele Omgangsmaade med det nordamerikanske Ærtetræes Opelskning og Behandling, troer Selskabet at kunne anprise Schmidts alvorlige Betragtninger over Træemangelen m.v., som er udkommen og trykt hos H. K. Seidelin i Kiøbenhavn 1799.