Berlingske Tidende, 1784-11-01
En Stiftamtmand En Biskop med Amanuensis . . 6 - En Amtmand med Skriver = En Laugmand med Laugting-Skriver En General=Veimester Og naar han i Embeds Forretninger har Reiser at giøre uden for det Stift, han boer En Vei-Jnspecteur En Provst, naar han reiser paa Provste=Embedets Vegne Præster til Provste=Retten i publiqve Sager = 2 -Men til andre Forretninger inden Sognet Stads= og Land-Physici Chirurgi efter Ærendets Beskaffenhed 1 a 2 - Fogder til almindelige Sager, Skatte og Restance Tinge Til andre Reiser inden Fogderiet efter Fornødenhed Søren Soren=Skriveren til de almindelige Sage-Tinge 4 Heste. Til Værgemaals-Tinge, naar de have ExaminationsProtocoller, og behøve at medtage samme tilligemed Ober=Formynder=Ruller, Skifte= og Pante Protocoller med flere Umyndiges Væsenet vedkommende Papirer Men til andre Tinge og ellers hvor de medføre Protocoll. Lehnsmænd Skarprettere . Og til Execution, hvor de bruge Knegt Holtzførster til hvad Forretninger de befales = 1 – Procuratorer Og da under forestaaende Antal Heste ogsaa Forbuds-Heste ere indbegrebne, saa tilstaaes ligesaa lidet nogen af de, som faae mere end een, som den der ikkun faaer een Frie-Skyds Hest, aparte Forbud, undtagen enten saa usædvanlig slet Føre, eller andre besynderlige Omstændigheder skulle indfalde, at Forbuds-Hesten fra det til den Reisendes personlige Befordring reglementerede Antal Heste i første Fald aldeles ikke kunne undværes, og at den ikke destomindre i begge Tilfælde ansees uomgiængelig fornøden, under hvilke Betingelser, men ellers ikke, særdeles Forbuds=Skyds tilstædes: Derimod skal ingen Reisende, som ikke selv behøver og bruger det ham bevilgede Antal Heste, være berettiget til deraf at afstaae eller bortgive nogen Frie=Skyds=Hest til Uvedkommende, under Straf i Overtrædelses Tilfælde af 2 Rdlr. Mulct og Skydsens Erstatning. Hvad angaaer Skydsen til Vands, saa bliver i Almindelighed en Baad med 2 Roerskarle at regne paa en Hest tilLands, men som det beroer deels paa Søe-Reisernes Længde og Beskaffenhed, deels paa Baadenes Størrelse, om sammes Proportion imod Skyds paa meere end een Hest bør følges eller ikke, efterdi ofte mindre en dobbelt Mandskab imod Heste kan blive tilstrækkelig, og undertiden, allerhelst, haardt Veier, meere udfordres; saa vil Hs. Majestæt for Vand-Skyds ingen anden Regel have bestemt, end at enhver, som til Frie=Skyds er berettiget, bør efter sin Stand, Liighed med hvad om Skydsen til Lands er fastsat, nyde Befordring med saa mange Roerskarle, og i fornøden Tilfælde med Lods paa en stor Baad, eller med saa mange smaa Baade, som Nødvendighed og Sikkerhed for den Reisende Person og Effecter udkræver. Naar derimod to eller flere, som med Frie=Skyds til Vands skal befordres, have paa engang een og den samme Tour at giøre, bør saa mange af dem betiene sig af en Baad, som derpaa beqvemmeligen og uden Fare kan rummes; Forbud til Vands bliver herefter, som hidtil, naar det fornødiges, de Reisende bevilget, og ved 2 Roerskarle i een Baad forrettet, dog saaledes, at naar flere paa een Tiid have een og den samme Reise at giøre, de da tilsammen ikke tage meere end een Baad til Forbud. §. 1. Naar Opbrud skeer af den Nationale Milice, er ten til at rykke i Guarnison eller Feld, saa og naar et sam Corps af Gevorbne, Nationale, Artillerister, Recryteller deslige marchere, og derved, enten til Personers el Sagers Vefordring nogen Frie=Skyds, som ved den Anordning hiemles, indfalder, bliver samme at tilsig efter hvad Marsch-Routte den commanderende General, elde som forrette hans vices, derom udstæder; men paa den civile Øvrighed kan være underrettet om hvad Sky derefter aflægges, bør den, som har udstædt Marsch-Ro ten, derom meddeele den eller de Amtmænd, giennem hvo Amter Skydsen skal gaae, en Notice, som maae indeholEfterretning baade om Tourens Længde, og de ved Mars Routen tilsagde Hestes eller Mandskabs Antal, ligeledforholdes med de Reise-Router, som den commanderen, General, naar han paa Tienestens Vegne i Landet om ser, for sig og Svitte lader udstæde, og hvorefter Frie=Skyd uden videre Pas uvægerlig tilsiges og forrettes. Naar nog af de Deputerede i Generalitetet i Kongelig Ærinde behøve at reise, skal de dertil forlange den civile Øvrigheds Pa som dennem uvægerlig og uden nogen Forhaling skal me deeles. §. 2. For al den Skyds, som er Nationale Officerer Regiments=Cheferne inclusive, bevilget, saasom til Exerciatil Asitation, til ungt Mandskabs Tegning med mere, bliver herefter, som hidtil, imellem Regimenterne og Amterne af oprette Regulativer, hvori anføres hvad Skyds enhver Osicier, som har over een Miil til Lands og en halv Miilt Vands at reise, bliver tilstaaet. Og som saadant Regul tin gielder som Frie=Skyds=Pas for et heelt Aar, bør det ved Aarets Udgang tilstilles Amtmanden med Regiments-Ch. fens derpaa tegnede, eller dermed følgende Forklaring, og hvad Skyds derefter i det løbende Aar er bleven brugt, eller om den i Regulativet findes specificeret efter Antal af Pers ner, Reiser, Miile, Heste eller Baade, da med Re ments-Attestation, at Skydsen lige derefter, og ei i andre eller flere Tilfælde er bleven taget. §. 3. General=Veimesteren for sig og Committerede, Foder, Soren=Skrivere og Lehnsmænd skal vel herefter, som hidtil, enhver inden sit Embeds District, være beføyede til selv og uden Pas, af Skyds=Skafferen at reqvirere den til deres Reiser i Embeds Forretninger, som ingen Ophold taaler, fornødne og i denne Forordning bevilgede Frie=Skyds, men derimod ogsaa være forbunden ved ethvert Aars Udgang at tilstille Amtmændene over al den Skyds, de Aaret igien nem have reqvireret og brugt, en saa omstændelig Fortegnelse, at deraf kan erfares, baade til hvad Reiser, hvor mange Miile, i hvad Ærende og med hvor mange Heste eller Bagde og Mandskab enhver af dem har nydt frie Befordring. §. 4. For al anden i Skyds-Anordningen bevilget Frie Skyds, bør Vedkommende forsyne sig med Stiftamtmændenes og Amtmændenes Passer, som de ikke maae bruge til andre, Udre, end de der benævnte Reiser og Forretninger, og som haledes, som ved Regulativerne foreskrevet, paategnede ster fuldende Reise tilbageleveres til det Stifts= eller AmtsContoir, hvorfra de ere udstedde; hvo derimod handler skal have tabt sin Ret til Frie=Skyds for følgende Aar, eller omhan desuden dertil er uberettiget, være forfalden i en Mulct a 2 til 6 Rdlr. som Overtræderens Øvrighed bestemmer foranstalter uden Lov og Dom inddrevet. Hvo som ikke det mindste to Maaneder efter Aarets Udgang paa behørige teder besørger indleverede de i næstforegaaende 2 og 3. be lede Skyds-Regulativer og Designationer, være lig traf undergiven, med mindre han i Forveien maatte have meldt og godtgjort nogen lovlig Aarsag til længere Ude givelse. §. 5. Saa ofte nogen Frie=Skyds udgaaer fra nogen Kiøbsted, eller falder igiennem flere end eet Amt, ligesom og i alle Tilfælde, hvor enten den Kongelige Tieneste, eller den Veisendes Beqvemmelighed udfordrer det, kan Stiftamt mendene herefter, som forhen, udstæde Frie=Skyds=Pas er, som skal gielde i de til Stiftet hørende Amter, ligesaafuldt, som om de af Amtmændene enhver i sit Amt vare udgivne; men, da det er angelegent, at Amtmændene blive hidende om al den Frie=Skyds, som passerer deres Amter, er Stiftamtmændene ikke allene tilmelde dem, hvad Pas er de aarligen udstæde, og hvad Marsch- og Reise Route, samt Skyds=Designationer og Regulativer, som til Stift Amtmændene maatte blive indsendte og enten gandske eller tildeels vedkommer Amterne, men endog underrette dem omsat, hvad de, Frie=Skydsen angaaende, som kunde have nogen Virkning paa Amterne, finde pligtmæssig at foran stilte, hvilket imellem Amterne indbyrdes ligeledes bliver at iagttage. §. 6. Saavel Stiftamt, som Amtmænd skal herefter holde lin Skyds-Protocol, hvori alle Passer, som de udstæde, samt alle Marsch- og Reise-Router, Skyds-Regulativer og Designationer, som til dennem indkomme extractviis, men dog saa fuldstændigen bør indføres, at Protocollen tilligemed de forhen anbefalede Forklaringer og Paategninger tilforladelig kan vise, hvor stor og hvorledes beskaffen Frie Skyds ethvert Amt, District eller Fogderie aarligen har havt at bestride. §. 7. Det skal og paaligge enhver Frie=Skyds=Skaffer, at holde en Skydsbog, eller et saa kaldet Skyds-Register som skal indeholde en rigtig Optegnelse paa alle Skydskafferiet underlagde Gaarder efter Lægds Jnddeeling og Maricul=Orden, tilligemed Rubriqven til deri at antegne under Dag og Datum, hvad Skyds som forefalder, af hvem den forrettes, efter hvad Passer eller anden Hiemmel fra og til hvad Sted, og med hvor mange Heste eller Mandskab til Baads, og skal saadant Skyds-Register, som Fogden authoriserer, for første Gang, som Udtog af Matriculen, behørigen rubriceret, tilstilles Skydskafferen, men siden aarligen efter denne Formular ved Skydskafferen selv besørges afskreven, og Fogeden til Authorisation, som skeer uden Betaling, saa betimelig forelegges, at det ved Aarets Begyndelse kan blive til Brug ved Skydskafferierne, hvor det ovenforeskrevne skal tilføres Registeret, saavidt mueligt, baade i den Reisendes og Skydsendes Paasyn, enten ved Skydskafferen selv, om han kan skrive, eller ved Giestgiveren og hvem anden, han dertil vil kunde formaae. Skydsskafferen maae aldeles ikke nægte de Reisende, Skydsende, eller nogen anden Vedkommende, at see udi dette Frie Skyds=Register, der bør være saa kort og tydeligt som mueligt, og skal slige Skyds=Registere indrettes efter det herhos vedhæftede og af Hs. Majestæt allernaadigst approberede Schema. §. 8. Ved ethvert Aars Begyndelse afleverer Skydskafferen forrige Aars Skyds-Register, saaledes som i næstforegaaende §. er fastsat, forfattet, til hans foresatte Foged, som med sine Anmærkninger derover forelegger Amtmanden det paa næste Ting, eller om han ikke der er nærværende, i sit Huus til Eftersyn og Collation med Passe, Marsch Rou ter, Regulativer og Designationer, som han i Følge 6 s. bør have for al den Frie=Skyds, som i hans Amt bliver forrettet, og da Amtmændene saaledes blive i Stand til at oversee Skyds=Væsenet i alle dets Deele, saa skal de og være pligtige under vedbørlig Ansvar at overholde den nu etablerede Skyds=Anordning, og saavidt mueligt paasee, at ingen Misbrug derimod indsniger sig. §. 9. Frie Skydskaffere ere pligtige at tilsige al den Frie Skyds, som de til deres Ombudder henhørende Land- og Søe=Lægder have at aflegge, efter en rigtig og forholdsmæssig Omgang (som Skyds-Registeret altid skal kunne beviise) imellem de Skydsende saaledes: at naar en fuld Gaard i sin Tour skydser med 2 Heste, skydser 1/2 Gaard i samme Tour ikkun med 1 Hest, en øde eller 1/4 Gaard med 1 Hest ikkun hver anden Tour imod 1/2 Gaard og en Rødningsplads, for saavidt som den i andre Tilfælde ansees for 1/2 Deel af en fuld Gaard, naar dens Frieheds-Aar ere udrundne, saafremt Hest derpaa kan fødes med 1 Hest ikkun hver 4de Omgang. For hver Hest Skydskafferen tilsiger gives ham af de Reisende 2 Skilling, saa nyder han og, foruden Skyds-Friehed paa sin paaboende Gaard, saadan Skyds skaffer-Told, som hidtil paa ethvert Sted har været i Brug; og endelig tilfalder ham 1/2 Part af hvad Bøder, de FrieSkydsen Underlagde forvirker, ved enten aldeles at forsømme en hos dem tilsagt Frie=Skyds=Tour, i hvilket Fald de for hver Hest, som udebliver, betaler 1 Rdlr. og desuden Skydsen til den, som samme i den forsømmende Sted for Betaling forretter, eller naar de vel møde til at skydse, men ikke saa hastig, som de havde kundet komme tilstæde, efterat de bleve tilsagde, og derved foraarsager den Reisende over 3 a 4 Timers Ophold, efter at han selv, eller ved Forbud har bestilt og legitimeret sin Frie=Skyds, da bøde de for hver Hest. Hest 48 Skilling, hvoraf, saavelsom af førstbemeldte Mulcter, de 2 Parter skal tillegges Vei-Cassen i det Stift, hvor Forseelsen begaaes. Hvilken Skydskaffer, som formedelst sin Uefterrettelig hed eller Seendrægtighed i at tilsige, og besørge Frie=Skyds, forvolder, at nogen med Frie=Skyds Reisende, over saadan Tiid bliver opholdt, bøder ligeledes til samme Casse 1 Rdlr.;men dersom den Reisende, efter at have bestilt Frie=Skyds til et vist Klokkeslet at staae særdig, uden Nødvendighed lader dem vente efter sig over 1 a 2 Timer, bør han betale Skydsen, som om den for Penge var tilsagt, om han ikke anderledes med de Skydsende kan forene sig. §. 10. Paa Dragun=Qvartererne, som fremdeles befries fra at udreede Skydskaffer=Told, tilsiges Frie=Skyd sen, ligesom hidtil, ved Under-Officerer, under deres Foresattes Opsyn, efter samme Omgang og Forhold for Dra gun-Gaardene, som i næstforegaaende for Lægderne er fastsat; saa foranstalter og Regimentet over denne Skyds, et Skyds-Register af lige Indretning med det, som Skyds skafferne er paalagt ved den til Dragun=Skydsens Tilsigelse commanderede Under-Officeer at holdes paa et Frie=Skyds Skifte, hvorunder Dragun=Qvarterer henhører, og da Amtmændene deraf behøve Underretning om hvad SkydsDragun-Udreederne forrette, for at skiønne baade hvorledes den indbyrdes imellem Qvartererne og imod Lægds=Skydsen, sig forholder, saa skal dette Skyds-Register, saasnart det med Aarets Udgang er fuldendt, fra Regiments-Chefen tilstilles Amtmanden saa betimelig, at de tilligemed de øvrige Skyds-Registere kan komme under Revision paa Tinget, eller hvor Leilighed tillader det; finder Amtmanden deri noget, som paa Under-Officerens Conduite kan bemangles, anmelder han det for Regiments-Chefen, som derpaa raader Bod, og ellers efter Overlæg med Amtmanden foranstalter, hvorledes bemeldte Under-Officeer med Skydsens Tilsigelse og Anskaffelse, samt Skyds-Registerets Førelse haver at forholde sig; i Særdeleshed maae Regimentet besørge, at en Under-Officeer kommer til at opholde sig paa, eller i Nærheden af Fri Skyds=Skifterne, for der at imodtage Foreviisning af Passer og anden Rigtighed for Frie=Skyds, som eene vedkommer Dragnu Qvartererne; hvad derimod angaaer Passer, Marsch-Router, og deslige til Hiemmel for Frie Skyds, hvori baade Lægdsmænd og Udreedere tage Deel, da bør Skydskaffere anviise samme, saasnart de falde dem i Hænde for nærmestboende Dragn-Officeer, som beordret Dragun=Skydsen ved Under-Officiers, som forhen meldet, uopholdelig tilsagt, efter det Forhold, som de eet og det samme Frieskyds-Skifte underlagde Dragun- og Soldater Gaarder har til hinanden, og som i al Fald imellem Vedkommende af begge Etater paa enhver Station bliver at bestemme; men skulle Dragun-Udreederne, naar de ere tilsagte, forsømme deres Skyds, skal de ansees paa samme Maade, som næst foran om Soldater-Lægderne er anført, og besørger da Amtmændene Bøderne hos dennem inddrev dog skal disse Bøder herefter, som tilforn, tilfalde He hielps=Casserne. §. 11. Ethvert National-Regiments District, Skie ber Districtet indbegreben, bestrider herefter erne al den Fre Skyds, som er samme Regiment eller Corps vedkommende saavel for Officerer og Regiments Betiente, som inden Destricterne paa Tienestens Vegne omreise, som for Tran porter og Armatur, Munderings, Ammunition og and Regiments-Fornødenheder, saa at det eene RegimenDistrict ei kommer det andet til Hielp, eller falde ind i de Skyds, uden allene i det Tilfælde, som under 2den HoveAfdeelings 5. §. er ommeldt, saaog naar Frie=Skydsesaasom til General-Mynstrings og Completterings Sesse ner, der holdes og fortsættes Landet igiennem, eftersen Reiserne falde kortest og beqvemmest, gaaer overalt, et bliver, uagtet den ikke følger Regimenternes Orden, dog ide Hele paa alle Districterne ligge. §. 12. Dersom Almuen paa visse Steder skulle erklære si at ville præstere Regiments=Transport Skydsen in Natura saa maae det være de Skydsende tilladt, efter hvad forheer meldt, foruden de Sager, som ere Regiments=Transpoten vedkommende, dog uden disses Præjudice, at medtag af deres egne Effecter. Men i Henseende al anden Skyds, bliver herved fastsat at paa Slæde eller Kiærrer med en Hest forspendt, ikke maa læsses mere end 1 Skippunds Vægt, og paa Cariol med ee Person ei mere end 4 Lispunds Vægt. Paa Vogn eller anden Voiture med 2 Heste for, ikkun 2 Skpds. Tyngde eller lidet derover, og saaledes i Proportion med Forspand af flere Heste, saa bør og paa 1 Hest som rides af en voxen Mand, ikke føres sværere Bagage eller Vad=Sæk end til 2 Lpds. Vægt. Dersom en Reisende ved umaadelig Kiøren eller Riden beskadiger en Skyds-Hest og ikke strax tilfredsstiller den Skydsende, naar denne, eller Skydskafferen paa Stedet og i hans Paasyn ved 2 lovfast Mænd har ladet Skaden besigtige og taxere, bør den som har gjort slig Skade, hans Foresatte, saasnart den Fornærmede henvender sig til dem med Klage, efter erhvervet love ligt Beviis for dens Rigtighed, uopholdelig og uden Bekostning for den Lidende forhielpe ham til sin Ret. §. 13. Efterdi Ting-Skydsen for Fogder og SorenSkrivere i Følge Forordningen af 13de December 1746 bør godtgiøres med 4 s. pr. Miil, og saaledes ei kan ansees ligemed anden Frie=Skyds, saa maae den heller ikke dermed staae i Forbindelse, men herefter, som næsten overalt brugeligt hidindtil, forrettes efter en særskilt Omgang, saaledes af alle, som ere underlagde Frie=Skyds, derudi kan blive deelagtige, og maae disse 4 s. pr. Miil ikke som Drikke Penge betales til Skyds-Drengene, men som Skyds=Penge til deres Huusbonder, som Eiere af de Heste og Baade, hvormed Skydsen bestrides, hvorimod Drikke Penge, hverken i Ting.