Københavns Adresseavis, 1771-06-26
Jblandt de faa gode Stykker, som i dette Skrivefrihedens Foraar ere fremkomne, har jeg intet læst, som jeg agter høieres end Philocosmi Betænkninger. Dersom det kiere Publikum har værdiget mine Undersøgelser nogen Tillid, vilde jeg agte mig lykkelig, om mit Vidnesbyrd kunde hielpe til at opvække den Agt for dette Værk, som det i høi Grad fortiener. Partisk kan min Roes ikke ansees; thi det er mod mig, denne oplyste Mand har skrevet. Jeg priser da ikke hans Arbeide, uden fordi jeg bør, og bør saa meget meere, som min Berømmelse af ingen kan mistænkes. Det er sandt, at han aldrig burde have givet sit Skrift Form af et Brev, og saa sandt, at hans Jndledning kunde have været kortere, og hans Stiil meget tydeligere. Jeg tør og sige, at han ikke burde have giendrevet mig, thi derved er han bleven nødt til at opofre den Orden, han ellers kunde have fulgt. Det var nok, at jeg havde maat omtrave efter min uheldige Forgiænger, at ikke en anden endnu skulde nødes til at følge det samme Spor. Hvad han da kunde ville sige mod mig, havde smaa Anmærkninger givet det rette Sted til. Men disse Feil og endnu nogle andre ere saa oprettede ved væsentlige Fuldkommenheder, at man bør, om man endelig vil herfor eriticere ham, dog dadle ham med Ærbødighed. Ja! med Ærbødighed, thi ingen som har Jndsigt og elsker sin Konge og sit Fædreneland, kan uden den sandeste Høiagtelse for Forfatterens store og grundige Kundskab læse og betragte, hvad han siger, Pag. 51755. Om Kiøbenhavn og de andre Stæders Handel og Næring, som dette er og som det burde være. Paa 60774. Om Kornprisens Bestemmelse, hvilken han med saa megen Jndsigt har drevet paa. Pag. 80191261. Om en nye Consumtionsrulle: her forekommer vigtige Anmærkninger, understøttede med en om Forsigtighed. Jngen Tvivl er mig tilovers uden denne allene: kunde Forslaget iværksættes, og Nærings Frihed ikke lide et vældigt Stød? Pag. 95103. Om de Ostindiske Vahrer, om de Vestindiske og andre i Henseende til de Kongelige Jndkomster og Landets Tarv. Pag. 110 121. Om Renternes Nedsettelse. Pag. 68. Om Spinefedningen, hvor meget got er sagt. Pag. 70 Om Steenkul. Pag. 8791. Om Hindringer for Overdaadighed. Pag. 92 111. Om udyrkede Jorders Optagelse og Bestyrelsen derover, hvor Grundighed, Forsigtighed og Nøiagtighed viser lige stor Kundskab og Overlæg. Hvad der Pag. 101 om Sognepræsters Jorder er sagt, fortiener en besynderlig Opmerksomhed. Pag. 127. Om de Hollandske Stæders Arbeide for os: her kan vi læse meget til vor Blusel. Pag. 143. Om hvad vi af Holland burde lære. Pag. 145154. Om den Velstand, som Dannemark, viseligen bestyret, kunde opnaae. Pag. 170 201. Om det almindelige Handels=Compagnie. Her undersøges alt i Grunden, og dette Selskabs Unaturlighed legges for den klareste Dag. Vedkommende burde nøye eftersee paa. 172, 176. 180. 182. 191. 194. Paa 202253. Om Jslands Tilstand og Opkomst. Bedre har jeg ikke læst, og Forfatteren vil let være i Stand, til at berige dette Stykke med nogle Tillæg.) Paa 2783291. Om vore Fabriker, hvad her siges, har i mine Tanker Sandheds egen Styrke. Pag. 293304. Om Næringers vise Bestyrelse og afpassede Indretninger. Dybe Jndsigter og fuld Oveyelse af det Hele hersker her allevegne. Pag. 325332. Om Oplag i vore Stæder : her ere vigtige Anmærkninger. Pag. 350. Om Commerce Collegium ligeledes. Pag. 367, 428. Om Plan for vor Handel. Dette Stykke er over min Roes, om jeg endog kunde ønske Ordenen forbedret og Tydeligheden større; men begge Dele kan Manden giøre. Pag. 433 438. Om Norges Opkomst: sande Anmærk ninger. Pag. 440442. Om Statens Gield vigtig Underret ning, naar Forfatteren kan lide paa sin Kilde.