Berlingske Tidende, 1780-01-31
London, den 14de Januarii. Hoffet har i disse Dage faaet Depecher fra General Clinton fra Nye=Uork, hvilke, som man forsikrer, indeholde, at der paa en bestemt Tid er sluttet en Convention imellem denne General og den Amerikanske General Lee, angaaende alle Fiendtligheders Ophævelse imellem de Kongel. Tropper og Amerikanerne, i hvilken Tid man vil legge Grunden til en Forsoning med Colonierne. Denne Sag er af Ministerie taget i Betænkning; dog skal der i Forveyen, førend man kan eller vil tage fat paa dette Arbeyde, fastsættes visse FredsVilkaar. Man siger ogsaa her, at Amerikanerne have vendt sig til vores Kongel. Ambassadeur i Haag, Ridder York, hvis Klogskab og udvidede Stats=Kyndighed ere særdeles berømte, og gjort samme visse Forslag, hvilke bemeldte Ambassadeur har meldt hertil, og af Kongen erholdt Fuldmagt, at anstille Underhandlinger i denne Sag, samt i Hs. Kongel. Majestæts Navn at bevilge de Amerikanere en fuldkommen Forladelse, som vilde vende til deres Pligter imod Skor=Britannien. Ellers tales her endnu om Freds=Underhandlinger imellem Frankrige, Spanien og Engelland, hvori Amerikanerne skulle være indbefattede. - Efter en nøyagtig Liste over vores Søemagt, skal samme, naar alle de nye Stibe ere blevne færdige, og de beskadigede reparerte, bestaae af 368, Krigs=Skibe, under hvilket Antal der ere 141 Linie=Skibe. - Man troer her, at den Franske Admiral Duchaffault er afseylet med 13 Linie=Skibe og 10 Fregatter, samt 6000 Mand Tropper fra Brest til Vestindien, hvor han treffer Hr. de la Motte Piquet med 6 andre Linie=Skibe. Hr. Gras seer, saa vidt man veed, igjen seylet til Philladelphia med de under hans Commando staaende 6 Skibe, der alle have hørt til den d'Estaingske Flode, tilligemed en Amerikansk Escadre, som var ladt med Krigs= og Mund=Provisioner. Paa denne Maade have Franzoserne og Spanierne i denne Deel af Verden 39 Krigs=Skibe og 20000 Mand Tropper. Vores Krigs=Magt sammestæds er ey bekiendt. - Det holdes for vist, at der er bleven sluttet en Tractat imellem vores og det Russiske Hof, hvis Ratification med første skal udvexles. Hoffet har, som man forsikrer, afsendt Ordre til Portsmouth, at man ey maa røre Ladningerne af de sammestæds opbragte Hollandske Krigs-Skibe, indtil nærmere Ordre, men forsyne samme med alt det Fornødne, saalænge de forblive der. De fleste iblant disse Skibe skulle være bestemte til St. Enstach. Nogle af Officererne paa disse Skibe forsikre eenstemmigen, at de Skibe, som ere undkomne, have været ladte med alle Slags Munitioner til Frankrig. - Den 12te huj. afgik 12 af vore Krigskibe fra Portsmouth til Dünerne. De ere just de samme, som ere løbne ud for at krydse imod de Skibe, som endnu forventes fra Holland. - CommodorReinolds, som var udsendt for at oppasse den berømte Poul Jones, er kommen tilbage til Dinerne efter et unyttigt Tog. Man siger nu, at Poul Jones tilligemed de Hollandske undkomne Skibe, er lykkelig ankommen til Brest. - Man er Almindelighed af den Meening, at de anholdte Hollandske Skibe skulde med første igien løsgives; og det heder, at man igien skal geleide dem hen til det Sted, hvor de ere blevne tagne. - Siden at Udfaldet af Generalerne d'Estnings og Lincolus Foretagende imod Savannah har befriet Ridder Clinton, Over=Commandeur over Tropperne i Amerika, fra den Uroelighed, som de imellem Generalerne d'Estning og Washington aftalte Udkast havde foraarsaget ham, saa har bemeldte vores Commandeur strax gjort Anstalter til at operere, offensive, og det ikke for at trænge dybere ind i Landet fra Nye York, men for at angribe de Sydlige Provindser. 2 Transport Fartøyer, som den 30te Novbr. afgik fra Nye=Pork tilligemed 10 andre Skibe, fra hvilke de ere blevne skilte paa Veyen, have bragt den Efterretning til Cork, hvor de ankom den 24de December: At 2 Dage for deres Afreise havde 2000 Mand regulaire Tropper indskibet sig, for at forstærke General Prevost i Georgien, og at de skulle afgaae den 1ste Decbr. Man føyer til: at denne Division skulde commanderes af General=Major Leslie; men Ridder Clinton havde i Sinde at stille sig selv i Spidsen af et andet Korps paa 4000 Mand, hvilket bestod af 6 Brittiske og 2 Hessiske Regimen, ter, tilligemed et Antal Provincial-Royalister. Man veed ey, hvad Øyemedet af denne Expedition egentlig er; men de Transport=Skibe, paa hvilke Tropperne skulde overbringes, have havt Ordre at holde sig færdige. - Siden den Tid vil man have Efterretning: at ey allene de 2000 Mand ForstærkningsTropper vare lykkelig ankomne hos General Prevost, men de 4000 Mand havde endog gjort Landgang i Carolina, og begge Korpserne rykkede frem imod Charles Town. - Man fortæller og den angenemme Nyehed: at Admiral Parker har bemægtiget sig Øerne St. Vincent og Grenada; men dette er dog vilsere at han har taget nogle Franske Skibe. - Videre gaaer Ordet: at en anseelig Deel af Sir Edward Hughes Escadre er virkelig bleven afsendt igiennem det stille Hav til Kysten af Chi ti, for at angribe de Spanske Establissementer i samme En Dette Foretagende skal være udkastet af Governor Hastings og efterdi Spanierne, som man troer, i denne Verdens Eg ey ere betænkte paa saadant, saa lover man sig meget deraf: sær giør man sig det Haab at erobre store Skatter. Bekræftelsen herpaa kan endnu blive længe ude formedelst Veyens Længde.