JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Blandede Efterretninger. Blandt de rye, interessante Messeartikker, som ere komne hertil Byen, hører Geheime Geschichte d. chemaligen Westphalischen, Hofeszu Cassel, 2 Vol., St. Petersburg 1814. Den anden Deel især, indeholder mærkværdige Bidrag til det forrige westphalske Hofs Historie. Coloriten i Maleriet er meget stærk, og dersom Forf. Skildringer ikke ere overdrevne, saa er hans Bog et vigtigt Actstykke mod dem, der forgude det ny franske System. Jeg vil efter Raden, siger Forf., fremstille de Mænd, der ved deres Digten og Tragten have brændemærket sig, og udmærket sig paa en Maade, der tillige opvækker Afsky og Foragt, Misbilligelse og Had. Han gjør Begyndelsen med Bongars, som var General over Gensd' armeriet og Director for det høie Politie. Det overstiger alle menneskelige Forestillinger hvor megen Ulykke denne Mand i sin Virketid har stiftet. Under hans Direction stod en Hær af 26,000 Spioner, der for en bestem Sold fornedrede sig til at være Forrædere mod deres Medborgere, og endnu større var Antallet af ikke lønnede Angivere, der dreve deres Haandværk, i Haab om at gjøre Lykke eller kjøle deres Harme. Med Sikkerhed kunde man gjøre Regning paa at et Medlem af denne skrækkelige Jnqvisitionsret fandtes i hvert Selskab, og lurede paa Leilighed, til at anklage een eller anden. Den største Ængst lighed herskede i alle Samqvem og om Dagens Anliggender vovede ingen at tale. Som født Franskmand talte Bongars meget slet Tydsk, men visse Udtryk, f. Ex. Forræder, slet Undersaat, falsk Efterretning, fiendtlig Proclamation &c., havde han lært mekanisk uden ad. Hans Fremgangsmaade mod de Anklagede, kan ikke andet end opvække Rædsel. - J Landsbyerne omsendtes Politieplacater, forfattede i det franske Sprog, over hvis Hævdelse der strængt vaagedes. Lykkedes det Bonden at faae for Penge En, som kunde fortydske ham samme, saa var Oversættelsen urigtig og radbrækket, fordi Oversætterne vel forstode de Franskes Omgangsprog, men ikke Forretningsstilen. Dog, selv den, der af Uvidenhed overtraadte disse Anordninger, undgik ikke Straf. Der indløb til Bongars mange Ansøgninger og Klager angaaende saadanne befalingers Affattelse i det tydske Sprog, men han svarede med bitter Spot: at dette var den bedste Maade at lære det franske Sprog paa. - Den westphalske Moniteur var det eneste officielle Blad, men tillige det største Løgnblad, der siden Bogtrykkerkonstens Opfindelse kan være trykt. Den sandsesløse Forgudelse af Bonaparte, opvakte selv hos hans enthusiestiske Tilhængere og Tilbedere Modbydelighed og Væmmelse; den uophørlige pøbelagtige Skjælden paa Engelland, oprørte alle Mennesker, Sandhedens fuldkomne Vanskabelse forvirrede alle Begreber, og man bekjendtgjorte Seire af de Franske, der overstegeal Troværdighed, med saa høitravende Phraser og latterlige Opgivelser af Tab, at man ikke engang fæstede meere Lid til det Sande; de Allieredes Armeer bleve ikke slagne, men aldeles tilintetgjorte og satte ud af Stand til at rykke i Marken igjen. Følgen var, at kun faa, som vare tvungne dertil, holdt Bladet, og at man ingen Bekostninger sparede for at skaffe sig udenlandske Tidender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
J Norge eftertrykkes nu efterhaanden adskillige danske Skolebøger. Foruden Thonboes bibelske Historier, er saaledes igjen nyeligen udkommet i Christiania, M. Hallagers danske Læsebog for de første Begyndere, forandret og omarbeidet af Overlærer M. R. Flor, og Thonboes A. B. C. Begge ere først udgivne paa Schubothes Forlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
(Efter den norske Rigstidende.) Den Jndretning, at belønne ved Præmier den, som viser sig virksom ved tilsyneladende druknede Menneskers Redning og som ved sin Hielp har frelst hans Liv, er nu blevet ophævet i Norge, deels "fordi de letteligen kunde foranledige Misbrug og derved aabne Leilighed for Egennytten til at tilsnige sig en Vinding paa det Offentliges Bekostning, deels fordi den Ædeltænkende, der af Pligt, maaskee ved at vove sit Liv, iler sin i Livsfare bestædte Medbroder til Hjelp, ingenlunde kan bevæges til saa ædel Daad ved Tanken om den i Forveien udlovede ubetydelige Præmie, hvorimod denne endog i Andres Øine kan synes at berøve Handlingen Noget af dens skjønneste Værd." midlertid skal det dog paaligge vedkommende Øvrighed at indberette saadanne Handlinger, naar den kommer i Erfaring derom, til den norske Regjering. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
London, d. 9 Mai. Vi have i Dag erholdet. Breve fra Paris af 10de dennes. Jfølge samme er man der endnu stedse af den Mening, at Freden vil kunne vedligeholdes. Regjeringen søger at skuffe Publicum ved at foregive, at Underhandlingerne med Østerrig endnu fortsættes. - Desaarsaa vare ogsaa de franske Fonds stegne til 57 1/4 De i Dag fra Ostende ankomne Breve indeholde den Efterretning, at denne Stads Omgivelser ere blevne satte under Vand. Tillige melde de, at man der har opdynget en saadan Mængde Munition og andre Fornødenheder, at man med Rette kan kalde den det andet Woolwich. - Afvigte Torsdag ankom 8 franske Officierer i fuld Uniform i en lille aaben Baad fra Boulogne til Dower. Deriblandt var ogsaa en Oberstlieutenant, og de have i Sinde ufortøvet at begive sig til Ostende, for at gaae til Kongen. - Den americanske Caper de true blooded Yanke er bleven anholdet af den portugisiske Regjering for dens uretmæssige Forhold i Rio Janeiro. - Fra Washington meldes, at Commodore Dicatur skal commandere den mod Algier bestemte Escadre. Han selv gaaer ombord paa Krigskibet Jndepender paa 74 Canoner. - Lord Castlereagh har tilkiendegivet Underhuset, at han næste Torsdag vil komme frem med en Bil, hvis Hensigt er at sammenkalde enten den hele Milits eller i det mindste en Deel deraf til Tjeneste. De Forenede Staters Præsident, Senatet og Repræsentanteres Huus have gjort det Forslag, at be myndige Skatkammerets Secretair til at creere for 25 Millioner Dollars Banknoter for Tjenesten i Aaret 1816. - Bostontidenden af 4 April d. A. indeholder følgende: Af Capitain Thorndicke, som med Skibet Russel, der afgik fra Canton den 2 Dec. f. A. er ankommen hertil som Passageer, erfare vi, at store Tvistigheder ere udbrudt mellem Chineserne og Engellænderne i den derværende Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Den der residerende engelske Agent, Sir Georg Staunton, sendte nemlig den chinesiske Premierminister Foræringer, hvorved Commandanten i Canton følte sig fornærmet. Paa samme Tid forlangte den storbrittanniske Agent de americanske Caperes Udelukkelse fra Cantons Havn, ved at bevæbnede Fartøier ikke maatte seile op af Floden. Herpaa svarede den chinesiske Commandant, at de engelske Coffardiefartøier ligesaavel vare bevæbnede, som de americanske Capere. Nu truede Engellænderne at de vilde beskyde Staden. Den engelske Fregat Doris fyrede virkelig paa den americanske Skonnert Sphiux. Som en Følge af disse Stridigheder forlode alle Engelske Skibe Canton, og seilede til Mundingen af Floden, hvor de allerede have ligget i 9 Uger. En Chineser, som forsynede dem med Levnetsmidler, blev sat i Fængsel. J det Jndre af China var den Gang alt roligt, og Rygtet om et Oprør er ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
London, den 12te Mai. Af de Foranstaltninger at dømme, som blive trufne i vore Havne, maae Fiendtlighedernes Udbrud være meget nær. Allerede skulle adskillige Priser være indbragte med Admiralitetets Samtykke. - Afvigte Mandag afseilede en Escadre, bestaaende af Skibene Amphion, Cuphrates, Prometheus og Cordelia, en Time efter at den havde modtaget Ordre, fra Portsmouth. Man troer den er bestemt til den franske Kyst. For nogle Dage siden er en hemmelig Expedition af nogle Krigskibe, med Landgangstropper ombord, afseilet fra Plymouth. Den Øverstbefalende skal først den 11te aabne den forseglede Ordre. - Pariserbladene, som ere ankomne hertil til 9de dennes, indeholde kun lidet Nyt. Moniteuren af 8de melder følgende: Jgaar holdt Napoleon en stor Parade, som begyndte efter Messen, og varede til Klokken 5 om Eftermiddagen. Napoleon lod den 3die Division af Reservermeen, en Division af den unge Garde, endvidere tre Divisioner Jnfanterie og to Divisioner Cavallerie af den gamle Garde passere Revne. Disse Tropper syntes at lægge stor Enthusiasme for Dagen. Under hele Revnen spillede Regimentsmusicanterne Marseillanermarschen. Troppernes Antal kunde beløbe sig til 20000 Mand. Efter Revnen vendte Napoleon tilbage til Palais Elysee, hvor han holdt et Ministerialraad. - Den 7de arbeidede allerede 600 Mennesker paa befæstningen af Montmartre. Deres Antal skal inden kort Tid paa disse og andre Punkter forøges til 10,000 Mand. Ogsaa mellem Seine og Marne skulle Forskandsninger anlægges. – Jngenieurerne troe, at en stor Deel af Parises Omgivelse, kan i indtræffende Nødstilfælde sættes under Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toldte Aargang. No. 42. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Mai 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Flyvetanker ved Gjennemlæsningen af Carnots Memoires til Ludvig XVIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Kun faa Forfattere have i de sidste Aar gjort i eller uden for Frankrig saadan Opsigt, som Carnot. Han, der lig et Frøkorn, udviklede sig og voxte med Revolutionen, har spillet alt for mærkelige Roller næsten i alle dens forskjellige Tidsrum, til at ikke hans Memoirer maatte blive en Coder – en Udenadslæsning for en vis Classe af Mennesker. Det var ham, der som Medlem af Velfærdscommitteen, havde bidraget saa meget til Frankrigs Velfærd, skjønt, som man nu erfarer, ene ved udelukkende at lede Krigs anliggenderne, men ikke som Medlem af en Ret der bragte Condorret, Lavoister a. under Guillotinen; der blot som Meddommer underskrer Ludvig Avldes Dødsdom; der under Napoleon modsatte sig den arvelige Keiserværdigheds Jndførelse, og, efter hans Tilbagekomst fra Elba, lod sig gjøre til Keiserlig Krigsminister - en saadan Mand er alt for overordentlig, til at ikke hvert Ord fra hans Læber skulde opvække Jubel blandt de ommeldte Jndividuer. Dertil kommer endnu den i Nutidens Aarbøger næsten mageløse Uegennyttighed, Hr. Carnot viste ved ikke at ville modtage otte til ti Millioner, for at overgive Antwerpens Havne til Fienderne" *), skjønt *) See Forerindringen til den danske Oversættelse, af hans Memoirer S. 5. det ikke kan nægtes, at disse siden fik samme Havne, uden at betale en eneste Franc. Men hvo kjender ikke de franske Generalers Uegennyttighed, lige fra Massena til Davoust, og uagtet endnu ingen af dem hidtil er død saa fattig som en Catham eller Pitt, er det dog vist, at alle, den eneste Moreau maaskee undtagen, ere uformuende, og endog som blandt andre Davoust, have sat Penge til under deres Ophold i Tydskland og Jtalien. Det eneste athentiske Beviis man har for, at en fransk General, nogensinde har forlangt Penge af nogen offentlig Casse, er Sølvbarrernes Udtagelse af Banken i Hamborg, men det var en Ubetydelighed af 7 1/2 Millioner, som ikke kan, eller bør komme i Betragtning. Alt hvad man siger om franske Hærføreres Udsuelser og Udpresninger, er lutter Bagvaskelse, thi de vare alle Medlemmer af Æreslegionen, og kunne, som saadanne, ikke handle mod denne Legions første Grundlov, Æren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Carnot gaaer i sit Skrift systematisk frem og begynder med at udvikle de første Grundsætninger for Borgersamfundet. Deraf beviser han os soleklart, "at den selskabelige Tilstand, saadan som at see den, er egentligen kun en uophørlig Strid mellem Herskesygen og Ønsket at unddrage sig Herredømmet." Der er ingen Tvivl om, at Hr. Carnot her ikkun har havt sit eget kjere Fædreneland for Øjnene, thi skulde den selskabelige Tilstand, i det øvrige Europa bestaae af en saadan Strid, saa maatte ogsaa enhver af dets Stater, ligesom Frankrig, have havt otte Constitutioner, to Dynastier og sex Revolutioner i en Tid af 25 Aar; hvorved det neppe havde kunne staaet sig saa længe som Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
J den nordiske Tilskuer læses følgende: Døren Jensen, en ikke studeret, men født Praktikus (paa dansk: en Qvaksalver), drev alt i mange Aar sin lovstridige Haandtering, først i Løndom, siden med fræk Publicitet. Jstedetfor at standses betids paa en Bane, til hvis Betrædelse han var mindre end indviet, rykkede han frem med en saa dristig Uforskammenhed, at han i Aaret 1813 for Landets øverste Justits=Kollegium vovede at denoncere sig selv som Qvaksalver, i Haab om at formilde Retfærdighedens Dom ved at opgive Antallet af de Mangfoldige, han havde hjulpet, og ved tildeels med Attester af Peer og Poul at bekræfte sine særdeles lykkelige Kurer. Efter hans eget Opgivende havde han i Jylland, hvor han han har sin Bopæl, alt ved Udløbet af Aaret 1805 for Døvhed helbredet 355, og fra Begyndelsen af Aaret 1806 til Midten, af 1813 . . . . . . . . . 357 Summa Summarum i omtrent 15 Aar, eller i kortere end en Generations halve Levetid 712. Om han, efter saaledes at have fremstillet sin Kunstfærdighed, erholdt lovlig Frihed til at praktisere, veed Jndsenderen ikke – men det vides af Alle, at Søren Jensen for faa Maaneder, siden gjorde en Reise her til Hovedstaden, for ogsaa at lade Kjøbenhavnerne deeltage i den Lyksalighed, han ved sine Kurer formaaede at udbrede. Medicinal=Politiet lagde under hans Ophold her, saavidt man kunde bemærke, intet Baand paa hans Frihed; Døve og Tunghøre af alle Stænder strømmede i Hobetal til hans Bolig; og Lægerne, som efter hans dristige Forsættelse maaskee haabede en Tilvæxt for deres Konst, ventede med spændt Opmærksomhed paa Resultatet af hans Jdrætter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
J Kjøbenhavn fattes det ikke paa duelige og prøvede Læger, ingen Uformuende findes i Staden, som jo i Sygdoms Tilfælde kan nyde uden Betaling Tilsyn og Lægemidler. Her findes da ingen Anledning til at indflye til Qvaksalvere. Det samme gielder ogsaa om Provindserne, hvor i alle Steder og Districter ved Regjeringens Omsorg, duelige Læger ere ansatte. Hs. Majestæt Kongen, alletider opmærksom paa den offentlige Sikkerhed, har ved Placat af 11 Januar 1809 udgivet en befaling, hvorved uberettiget Proxis end mere, de danske Stater vil indskrænkes."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Efter alt hvad her har været anført kan det ikke være Anmelderens Hensigt, at ville fremtræde her med et Forsvar for Qvaksalvere. Men kun forekommer det ham besynderligt, at man hidtil har taget Ordet i en alt for almindelig bemærkelse. Lægevidenskaben er dog egentligen kun en Række af Erfaringer, til hvis rigtige Anvendelse der naturligviis udfordres Studium, men denne Række er saa lang og saa noverskuelig, baade i Anvendelsen og i Virkningerne paa hver Syg og hver Sygdom for sig betragtet, at det vilde være urimeligt at nægte, at selv den egentlige Uindviede, uden Studium kan have bragt det vidt i et enkelt Led af denne uendelige Kjæde. Saaledes er det hver Mand vitterligt, at et simpelt Fruentimmer her i Staden helbreder Skurv paa en langt lettere Maade end de kyndigste og erfarneste Læger, og at man har tilstaaet hende Tilladelse til at udøve sine Curer. Saaledes er det ikke mindre vitterligt, at Mad. Hummelgaard har helbredet mange, endog efter at de forgjeves havde søgt og brugt Lægers Hjelp. Saaledes har Anmelderen personligen kjendt Folk, der af ganske simple Mennesker ere blevne hjulpne ved et Huusraad, efterat de berømteste Læger havde opgivet alt Haab om Helbredelse. Jeg kjender heel vel de Argumenter, man har brugt mod Mad. Hummelgaard. Man har sagt, hun betjente sig, paa Lykke og Fromme, af Midler, som Lægen ikke vovede at anvende, enten fordi de vare for voldsomme eller aldeles stridende mod Theorien; at hele Byen talte om de Syge, hun hielper til deres Helbred igjen, men derimod taug om dem han befordrede til Graven; at Tiden og Naturen ofte en virkede hvad man tilskrev hendes Midler. Disse Jndvendinger ere tildeels uden Tvivl grundede. Men alt dette uagtet burde man dog ikke saa strax fordømme enhver Lægmand, der giver sig af med Curer, som Qvaksalver. Der gives for Lægevidenskaben, som for Philosophien, tusinde Ting imellem Himmel og Jord, som vore Lærde ikke drømme om. Overalt har man fra den Tid af, man erklærede Pegestikken (Wünschelruth) for Overtro, som siden igjen de største Mænd antog sig med Jver, fra den Tid af Mesmers Magnetisme blev af en heel lærd Commission, med den store Franklin i Spidsen, erklæret for Charlatanerie, - havt største Aarsag til ikke strax at kalde ethvert Phænomen Charlatanerie eller enhver Lægmands cuur for Qvaksalverie. Der er overalt intet Spørgsmaal om, at Lægevidenskaben vilde vinde meget, dersom Lægerne vilde agte lidt mere paa de saakaldte Huusraad, og føre deres Videnskab tilbage til dens naturlige Simplicitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Indenlandske Efterretninger. J Torsdags Morges henrettedes paa Amager Delinqventen Peder Johansen, for begaaet Mord paa et Fruentimmer, med hvilket han adskillige Aar havde levet i naturligt Ægteskab. Fængslet havde han førend Henrettelsen, vist sig temmelig balstyrig, men da han førtes til Retterstedet gik han taalmodigen. Gamle og Unge strømmede, efter Skik og Brug, i Tusindtal udtil Amager, for at overvære dette Skue, og det er beklageligt, at et saadant Subjectes fortjente Udryddelse af de Levendes Tal, skal kunne sætte saa mange Hænder ud af Virksomhed og standse en heel Dags Arbeide blandt endeel tusinde Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Den for privat Regning nyligen afsendte Chinafarer kan aldeles ikke komme i Sammenligning med de Skibe, som det asiatiske Compagnie i lykkeligere Dage pleiede at seende til China. Den fører neppe 30 Mand. Den Subskription, som Compagniet har aabnet, for at sende to Skibe til China, har ikke den Fremgang, man haabede og ønskede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Hamborger Correspondent meddeler en Oversættelse af Bidraget i Skilderiet om den Stemning for Bonaparte, som nogle fremmede Avisskrivere foregive at skulle findes i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Viborg, d. 22de Mai. Det i nogle Aviser, Fortalte, at 10 Personer, henhørende til en fra Holsteen til Jylland kommen Tyvebande, skulle være indbragt i Arresterne her, er dog ikke ganske saa. 4re mistænkelige Personer, hvoraf de 2 ere Fruentimmer, ere indbragte. Den ene af Mandfolkene har forhen for Tyveri været her i Tugthuset. - J Fyen have Oldenborrene allerede drevet deres Uvæsen og afædt Bladene af Frugttræerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Her saae man endeel i Pindsedagene; men Regnen og Kulden har nu formindsket dem. Derimod have Jordlopper i Aar ødelagt alle Sorter Planter, der er desto større Skade, da der nu intet mere Frø er at faae. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Ribe. Fredagen d. 5 Mai om Formiddagen Kl. 9 opkom Jld i en Mands Udhuus i Jedsted, hvorved 2 Gaarde og et Huus lagdes i Aske. Manden, i hvis Huus Jlden opkom, var just nylig kommen hjem fra en Reise og skal have mistet Alt hvad han eiede paa 3 Køer nær. - Den første Halvdeel af Mai har i Aar svaret til Navnet. J de sidste Dage har Veiret især været meget mildt og skjønt, ogsaa har det af og til tordnet. Baade Nattergalen og Kukkeren have ladet sig høre; Skoven er ganske grøn og Frugttræerne staae i fuld Blomster; men Oldenborrene have tillige taget Overhaand saaledes, at Træerne alt hænge fulde og de nys udsprungne Blade ville snart være fortærede. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Odense, den 23de Maj. J Aaret 1813 er ved de private Klædefabriker her til Lands forarbeidet af alle Slags Klæder og andre Uldvarer, 216,460 1/4 Alen til Beløb af 2,221,986 Rbd. 8 s., hvortil har været omtrent 300 Vævestole i Virksomhed, hvoraf 184 Stkr. ere drevne ved Entrepreneurer og 116 ved Laugsmestere. Disse 300 Væverstole have beskjæftiget 2400 a 2500 Mennesker, hvoraf omtrent 1500 ere blevne beskjeftigede ved Entrepreneurer og 1000 ved Laugsmestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
J Kjøbenhavn og dens Forstæder ere omtrent 1550 Mennesker blevne satte i Arbeide ved de private Klædemanufakturer. - Den for Opsætsighed imod og Overfald paa Politiet i Odense, samt adskillige andre Uordener, af Justitien tiltalte Lars Christiansen Welling, er ved Høiesteret dømt til Arbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 6 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Ved Odense Byeting var han dømt til 2 Aars Tugthuusstraf, og ved Lands-Over-, samt Hof- og Stadsretten til Arbeide i Nyborg Fæstning i 6 Maaneder. Almisselem Frederikke Nagel af Slagelse er for Fremturelse i Drukkenskab, Betlerie og Uordener dømt til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Odense, d. 23de Maj. Ved Hirschholms Postcontoir var, efter denne Postdag i Statstidenden anførte Høiesteretsdomme, bortebleven et Brev fra Kbhavn med 800 Rd. d. C., som Postcontoiret nu er dømt til at betale, tilligemed Omkostningerne. - Efter at vi den 12te ved Middagstid, ved dette sieldne skjønne Foraar, der igjen efter mange Aars Savn har ladet os føle den af Digterne i gamle Dage besiungne skjønne Mai, havde naaet en usædvanlig Hede af 20 Sr. Reaum., indfandt sig alle de Jnsecter, der ellers først lade sig see efter St. Hansdag, og tillige saa skrækkelig en Mængde af Oldenborrer, at man maatte frygte, snart at see Skoven afklædt; men velgjørende Regn og Stormvinde med saa kold Luft, at man igjen kunde behøve at søge Kakkelovnen; har haabentligen forstyrret Oldenborrernes Rige. - Dette Foraar har ellers saa ganske lignet de Gamle, at man endog i Martsmaaned saae Martsvioler, som ellers i Almindelighed her ikke komme tilsyne førend langt inde i April. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Aarhuus. Paa Vestkanten af Jylland er man i denne Tid paa Spor efter en der vidt udbredt Tyvebande, som skal være indkommen fra Naboeprovindsen Holsteen. En halvsnees af disse Pandurer ere allerede indbragte til Viborg. De havde vist nok ventet sig en glædeligere Snapsting. For første Gang i Sommer have vi her i Gaar hørt Torden, ledsaget af en frugtbargjøren de Regn. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Altona, den 22de Mai. Jaften Klokken 9 ankom Hs. Majestæt, vor allernaadigste Konge, paa sin Tilbagereise fra Wien, ved forønsket Velgaaende og under sine troe Undersaatters almindelige Fryderaab, hertil. (Statstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Kjøbenhavns Børs den 26 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 669, a vista 670. Amsterdam 2 M. 620, amsta - . London 2 M. 22 1/2 Rbdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 40 1/2 a 41 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 290; Norske Sedler 68 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Blandede Efterretninger. Biskop J. N. Bruun har i den norske Rigstidende ladet indrykke Vers 177 til 188 og Vers 201 til 204 af hans for 20 Aar siden udkomne Digt Jonathan. Efter norske Rigstid,)J samme Tidende indbydes til Subskription, paa Norske Annaler for Lovkundskab, som udgives af Høiesteretsadvocat Hjelm. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Det søndenfieldske Sukkerraffinaderie, beliggende i Nærheden af Frederikshald, tilhørende N. Ankers & Comp. Bo og Arvinger, bortsælges ved sidste Auction d. 22 Junii. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
For Politiemesteren i Christiania er reglementeret en aarlig Løn af 1500 Rbdlr. rede Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Samsøes Fortælling, Hildur og Halfdans Sønner er nu oversat paa Svensk. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Tydske Blade fortælle, at Lucian skal have faaet af sin Broder Napoleon det Hverv, at begynde med Paven en Underhandling, hvorved hiin troer at stifte en Forsoning med Kirken, og ordne sine huuslige Anliggender. Han lader, som man hører, Paven bede at paalægge ham en Poenitenz. (Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Det nye Laan af 50 Mill. i Wien, er nu snart fuldendt. De for samme udstedte Obligationer ere d. 2 Mai første Gang blevne noterede paa Coursseddelen. De gieldte 26 1/2 Fl. og havde følgelig Anio mod Papirpenge. (S. Bl.)