Aalborg Stiftstidende, 1828-05-14
Grækenland. Efter en Skrivelse fra Wien af 24de April, skal den russiske Coureer, som gik derigjennem til Malta, have overbragt Admiral Heyden befaling til ufortøvet at afseile til Navarin, for paa hvadsomhelst Maade at nøde Jbrahim Pascha til at rømme Morea. Ligeledes melde Efterretninger fra London til samme Tid, at England og Frankrig ere komne overeens om, i ethvert Tilfælde, og i Nødsfald med Magt, at tilveiebringe dette Resultat. Saaledes synes nu en ny Sol fra alle Kanter at beskinne det herlige Land, men hvorledes den Frihed, vil see ud, hvortil Cabinetterne have bestemt det, under hvilken Magts Ægide den vil komme til at blomstre og hvormeget af den græsk talende Befolkning, der er bestemt til at nyde den, er vanskeligt at sige. Fra Paris har man en Skrivelse herom i Allgemeine Zeitung, som lyder saaledes: J Løbet af Underhandlingerne om Grækenlands Re generation, skulle de to Spørgsmaale, hvilken Slags Uafhængighed man kunde tilstaae det og hvilke Landstrækninger og Øer der egentlig skulle udgjøre det græske Gebeet, have frembudt store Vanskeligheder. Tractaten af 6te Juli handler kun om en Mægling til Fordeel for Grækenland og siger intet bestemt om denne Nations politiske Forhold. - Grev Capodistrias Ankomst til Grækenland giør Begyndelsen til et mærkeligt Tidsafsnit; thi han gav den græske Nation Love, vidste at skaffe den Agtelse, og kunde i sin vigtige Post, som Grækenlands Præsident, selv glæde sig ved de allierede Magters moralske Anerkjendelse, da de ikke allene indvilgede, at han modtog Præsidentskabet, men endog overlode ham flere Krigskibe saalænge til hans Disposition, indtil den græske Marine kunde blive disciplineret. Dette syntes at tyde hen paa, at Grækenlands Uafhændighed i udstrakteste Betydning maatte være besluttet. De Decreter, som Grev Capodistria, i Egenskab af Grækenlands Præsident udstedte, gave tydeligt tilkjende at Greven antog Grækenlands politiske Stilling ganske afsondret fra det tyrkiske Overherredømme og satte sine Troesforvandte i Classe med Europas uafhængige Nationer. Alligevel skulle Anskuelserne i Europas Cabinetter ikke saa aldeles stemme overeens med Grev Capodistrias, og endnu skal ingen fast Bestemmelse være tagen af Magterne om Grækenlands fremtidige politiske Existents, fordi de vigtigste politiste Spørgsmaale, som indvirke paa det øvrige Europa, ere vanskelige at forene med hiint, som angaaer Grækenland. Ogsaa Grændserne for det græske Gebeet ere endnu stedse Gienstand for Discursioner i Cabinetterne. Vanskeligt ville de komme til at svare til det bekjendte Udkast, som skal være gjort af GrevCapodistria selv, da en saa stor Udstrækning af Grækenland vilde forrykke hele det europaiske Statsselem. (Den Ligevægt, den Ligevægt!!) Scio er, som bekjendt, atter i Grækernes Hænder, og Oberst Fabrier saaret bleven optaget af en fransk Fregat. Man har havt meget imod Admiral de Rig nys Uvirksomhed ved denne Leilighed; thi, lykkedes det ham engang ved blot Parlementeren at sende Tahir Pascha tilbage til Dardanellerne, maatte man troe, at kraftigere Tiltale udaf Kanoner vel ogsaa til andengang vilde kunne have havt lignende Virkning. Men har heri begaaet samme Brøde, som desværre i Livets mindre Begivenheder ogsaa er skadelig Skik og Brug. Man har dømt uden at kjende de nærmere Omstændigheder. Hele Handelstanden i Smyrna, som repræsenterer en Masse af mange Tusinde Christne af alle Nationer, har nemlig i en Skrivelse, umiddelbart i Øieblikket, da den tyrkiske Expedition imod Stio skulde gaae forsig, gjort Admiralen Forestillinger, som lode ham Valget imellem middelbart at foranledige et Blodbad paa samtlige Christne i Smyrna og længere ind i Landet, en Reaction som vilde havt uberegnelige Følger, eller for Øieblikket at overlade et mindre Antal Græker og Krigere til deres Skjebne. J hvilken Forlegenhed Admiralen har befunden sig seer man af hans Svar, men den ilde bedømte, maaskee fordømte Mand synes at maatte faae de sindigere Dømmende paa sin Side, da han valgte at forhindre Blodbadet paa mange tu finde uskyldige uvæbnede Christne, ved at opgive en mindre Hob Græker og Krigere, som dog i det mindste kunde falde med Sværdet i Haanden og saaledes sælge deres Liv dyrt.