Københavns Adresseavis, 1771-04-30
Efterretning om Væyrliget for det sidste halve Aar, Fra 1ste October 1770 til 1ste April 1771. October. Vinden, Vælliget. N. graae Væir, stille N. V. angenem Soelskin. N. V. tyk Luft, BlæsteN. O. stille. Eftermid. S. O. V. stille. Eftermid. N. V. Blæst. N. V. graae Væir, Blæst. N. V. graae Væir, Eftermid. Soelskin. N. V. graae Væir, Blæst. N. V. Blæst, koldt. N. V. Blæst. S. V. Blæst. Storm, V. S. V. Storm, tyk Luft. S. V. klart, Blæst S. V. graae Væir, Regn, S. O. smuk Væir, Soelskin. S. O.S. O. ) deilig Væir og stille S. O.S. O. Aften : Regn. S. O.S. V. Regn, Blæst, uroeligt S. V. Regn. Eft. klar Luft, om Natten Riimfrost O. S. O. klar Himmel, S. O. klar Blæst. Natten Storm, S. S. O. klar Blæst. 26 S. mildt og behageligt. S. S. O. stille angenem.)S. stille og behagelig. S. Aftenen N. November. i N. Soelskin, stille. N. meget behagelig. Aft. N. til O O. N. O. Riimfrost. mild. Aft. S. O.S. V. Regn, stille, mildt. V. S. V. Regn. ) S. S. V. Storm, Regn ondt VæV. Regn, stille, mild. V. Regn. men stille. V. Snee, Froft, Aft. N. O. stærk Frost 25. Frost, stille, klar O. Frost stærk. N. V. Snee. Efterm. Soelskin, N. V. Blæst, Regn, urveligt S. V. Regn, Blæst i S. V. stærk Storm, Regn, Hagel, S. V. Regn, stille. O. Frost, Soelskin. December. S. O. Regn. S. V. tyk Luft, Taage, smaae Regn, vaadt værN. V. Frost, klar stille. N. V. Snee begge Dagene. 1)N. V. 11 No. O. Soelskin stille N. V. Snee, Blæst, Aft. S. V. Regn, BlæsteS. V. meget uroligt, Regn og Storm. N. V. Regn, Aften hæftig Storm N. O. Storm Aften Frost S. Efterm. S. V. Regn. S. V. Regn tille. stærk Regn. i S. V. smaae Regn stille. S. V. stille Regn. N. V. Soelskin, lidet Frost. 29 S. V. Storm, Hagel, meget haardt Vær, Aften Torden. S. V. stille Regn. Januarii 1771. S. V. graae Væir, Regn. S. V. stærk Blæst, Regn. S. V. Blæst, Regn. Efterm. Himlen meget røde Natten erum Storm, S. V. Blæst, Drive=Skyer. Aften N. Natte=Frost. N. V. graae Væir, Frost. N. klar Frost. Efterm. O. N. O. Soelskin, Frost. N. klar Frost. Eft. Snee. Aft. klar Luft. N. stærk Frost. Den 9de Mængde Snee. ellers i disse Dage klar Frost 13 R. O. om Natten hæftig Frost til 30 Gr. under Frysepunkten paa et Thermom."de Mir. Ferneid. N. S. klar Væir, stærk Fros N. D. Graae Væir, Aften N. V. S V. Tøe, graae Væir. O. N. O. Frost dog ikkun til 19 Gr. N. O. graae Væir mildere Frost til 14 St. N. V. graae Væir og afvexlende med Tøe og Frost, dog mest Frost. S. V. Blæst. Efterm. N. V. Frost N. V. stærk Frost, Efterm. S. V. Snee. N. V. Frost, Storm N. V. hæftig Frost, 25 Gr. N. V. klart Soelskin, Frost. 21 S. V. Taaget, Snee begge Dage. Februarii 1) S. V. Regn, Blæst. ) Om Aft. N. V. Frost N. V. klar Frost. Aft. S. V. Tøe. S. V. Regn, Blæst. Aft. N. V. Natte=Fros N. Frost. 35. N. D. Soelskin, Frost angenem. J. O. stærk Frost alle disse Dage uden nogen Forandring. S. O. Riimfrost, taaget. N. V. graae Væir, i N. O. graae Veyr, Frost. 13 O. N. O. Soelskin, klar Frost O. klar Soelskin behagelig men stærk Fros 28 1 O. N. O. Rimfrost, taaget Martii. O. Frost, men tyk Luft med Blæst. O. klar Væyr. i O. N. O. Blæst, Snee. O. meget Snee, stærk Blæst, haardt og ondt Væyn. i N. O. taaget Rimfrost. Stærene faaes at være komne. N. O. Rimfrost. N. O. stærk Snee, Blæst, Frost. N. O. Mængde Snee, Blæst og ondt Væyn, N. O. stille. Soelskin. Frost N. O. Soelskin, behagelig Væyr, S. O. Taage, Aften Storm, Iisslag S. O. ligeledes Taage, Aften Storm Iisslag, S. O. stille Taage, Frost. S. O. Snee, tyk Luft. 1 O. stille, tyk Luft. 18 O. S. O. mildere Frost, stille, tyk Luft. 19 O. S. O. ubehagelig, tyk Luft, Frost. S. V. stille, tyk Luft, Tøevæyr. S. V. foranderligt, om Morgenen Taage, Middag N. V., siden N., Storm, Frost, Aftenen 22 N. D. Soelskin, stærk Frost. Middag S. V. Aften N. V., Frost 19 Gr. 23 O. N. O. Sorisken, stærk Frost O. N. D. Sneefog, Storm, hæftig Frost 28 Gr. om Nalten et grum Væpr. O. N. O. hæftig Frost 31 Sr. O. N. O. Sneefog, Storm, ondt Veyr. ) O. N. O. (klar Soelskin, Frost. 1) N. N. D., 31 i N. D. mildere Frost 20 Gr. Af ovenstaaende gjør man sig i Følge det Kongel. Ager Academies Regler) følgende Anmærkninger : 1) Vinteren har vel været haard og langvarig; i Frostens Grad overgaaet den Vinter 1740, og, i Fald nogles Paa stand er grundet: at hver 30 Aar skulde med inge stærke Vintere, da bekræftes i Aar denne Gisning ydermere i tilfældige Hændelser har vel gjort Vinteren trykkende for Fattige, med Kulde, Brød og Foer Mangel. Men den har havt sine Fordeele med sig, af gode Ven til Skovning og anden Kiørsel 2) Den har henseende til sin Indflydelse i Jorden, hvilket mest er vores Formaal, havt meget god Virkning, thi den første halve Deel af Vinteren har givet Jorden sin tilbørlige Væske og indvortes Fuglighed, og den sidste halve Deel har ved den bestandige Frost dæmpet Ukrudet, og gjort Jorden skiør og smueler, samt deqvæm til god Behandling for PlovManden; og man har det Haab næst Gud, at den Mængde Snee her bevaret Vinter=Sæden. Det kommer alleneste an paa, at Grøfter og Vand=Render har været vel opkastede, at naar Sneen optøer, Vandet faaer Afløb, thi ellers vil de lave Jorder staae Fare; en beklagelig Forsømmelse er dette paa de fleste Steder. 3) En Sneefuld Vinter pleier at bringe et frugtbar Aar, at Vinteren for sig selv og sin Indflydelse i Jorden har virkelig været god. 4) Men hvad skal vi sige om Foraaret; de Aspecter som Jevndogns Tiden (efter bemeldte Academies Regler) fører med sig lader os frygte 5) At Foraaret vil blive skarp og kold, de Østelige og kolde Vinde vil beholde Overmagten, 6) Luften har faaet saadan et kold Træk og Aande, at ommendskiønt vi vel faaer klart og behagelig Væir om Dagen, vil Natte Frosten dog længe vedholde. 7) Fager vi til den 5 Mai (en Dag før eller efter) ikke heri Forandring, da vil Luftens Kulde og Skarphed endnu var re længere; vi ville ønske at vor Spaadom her maae slaae feil 8) J det mindste maae det giøre Land Manden opmærksom, at han ikke for meget haster med Foraars Sæden, det bliver vel silde af Nødvendighed; men man overtiller sig dog om man faaer saa faart det bliver mueligt; det tillig opløbne vil vidst tage Skade af Natte Frosten. 9) Vi ville høilligen raade til at pløie Sæden ned ved en læt Piønning i 1 ½ Tomes Fuure; det er underlig at denne skere Maade ikke kommer mere i Brug, Jtem at faae om Aftenen (især om det tegner til Dug om Natten) og harre om Morgenen.