Aalborg Stiftstidende, 1844-04-25
Vi have oftere udtalt os om denne Gjenstands Almindelighed og skulle idag blot holde os til nogle enkelte Puncter, der angaae den Egn, for hvilken nærværende Blade nærmest ere skrevne. Regjeringen har nemlig i den senere Tid givet det lærde Underviisningsvæsen i Danmark en Udvidelse og et Opsving, som det hidtil i saa høi Grad har savnet, ved Oprettelse af Gymnaster i Kjøbenhavn, Odense og Colding. Dette er vistnok en priselig Jndretning, der udentvivl har vakt et almindeligt bifald, end meer ved det fortrinlige Valg af Mænd, der ere stillede i Spidsen for disse høiere Læreanstalter. Men idet man har erkjendt Nødvendigheden af en saadan almindelig Udvidelse af det lærde Underviisningsvæsen for hele Landet, seer man atter her Jylland paa den uforholdsmæssig sparsomste Maade aflagt. Hertil kommer endnu, at man, vel af nødvendige Hensyn til den dansktalende Deel af Slesvig, har maattet vælge Jyllands sydligste, yderst ved Provindsens Grændse beliggende By til Gymnasialstad. Det tør imidlertid antages, at Jyllands Betydenhed som Provinds dog neppe ved denne Leilighed er gaaet Regjeringen eller det med denne Reform nærmest beskjæftigede Collegium af Sigte, og at man dog vistnok maa have til Hensigt, at omdanne og udvide endnu en lærd Skole i Jylland, til Gymnasium og vi kunne vel, under saadan Forudsætning, ligesaa antage, at Stedet herfor ene kan blive Aalborg, der, saavelsom den udbredte Provindsdeel, for hvilken den udgjør Conentrationspunctet, er af alle sparsomst udstyret med Underviisningsgader i det Hele og som tillige, ved at see hen til Afstanden fra Kjøbenhavn, Odense og Colding, for Øieblikket er saa godt som udelukket fra Gymnasialindretningens gavnlige Jndflydelse paa den lærde Skoleunderviisning. Kommet dertil endnu, at den herværende Cathedralskoles agtede Rector allerede i længere Tid, paa Grund af sin Alder og sit svagelige Helbred, siges at attraae Entledigelse, og denne vel i saa Fald maa forestaae ham paa den Maade, hvortil hans lange og fortjenstfulde Embedstid vistnok kan berettige, vil der saaledes ogsaa i de personlige Omstændigheder frembyde sig et gunstigt Tidspunct for en Forandring. Maatte dette Tidspunct være indtraadt, ville vi haabe, at det tillige maa krone en anden længselsfuld Forventning ved Opfyldelsen af den store og almeenfølte Trang til en høiere Realunderviisning, der udentvivl hensigtsmæssigt lod sig tilveiebringe, naar den eventuelle Gymnasialindretning tillige kom til at udgjøre et Jnstitut for den høiere Realunderviisning eller et forenet eller combineret Gymnasium for det læde Studium og Realvidenskabernes Docering. Realskolen i Aarhuus udgiør, som Hs. Maj. Kongen engang ved allerhøieste Nærværelse her yttrede sig en Prøve og Mønsterskole for Real-Underviisningen. Hvorvidt nu den fra den lærde Underviisningsmethode aldeles adskilte særlige Realunderviisning fortjener at foretrækkes for en forenet eller dog nøiere forbunden lærd og tealistisk Underviisningsmethode og dertil knyttede hele Indretning, er et Spørgsmaal, der endnu paa en Maade staaer uafgjort skjøndt vi ikke troe at feile, naar vi antage, at Udlandets, navnlig Tydsklands, praktiske Pædagegik har erklæret sig for det Sidste. Uden imidlertid her at ville indlede Drøftning af denne Gjenstand, turde det dog vistnok ikke blot være af partielt og localt, men ikke mindre af almeen Jnteresse for det ganske Land, om et saadant paapeget Gymnasium eller en - det være nu i inderligere Forening eller i visse Methoder og Docere=Retninger – combineret Mønsterskole for den høiere lærde og den realistiske Underviisning oprettedes her i Byen. Den Taknemmelighed, som allerede føles for de Fremskridt, der ere gjorte paa Underviisningsteformernes vigtige Bane, vilde herved vinde en overordentlig Forøgelse og det Gode, hvis Forventning vi allerede prise, vil, som alle høiere Samfunds Goder af denne Natur, strække sin Jndflydelse dybere og videre end Øiet forud kan overskue.