Københavns Adresseavis, 1792-06-22
Ved Hoved=Næringer forstaaer Selskabet saadanne Næringer i Konster, Fiskerier og Handel, som gjør at andre Binæringer, som kan fortjene ved dem, indtil Skrædere og Skomagere, sætter sig need paa eet Sted, især mechaniske Konstnere, som udfordrer for deres Materialier og arbeidede Vare, let Transport, overflødige, rindende og gode Vande, end- og Vandfald, let Jldebrændsel m.v.; som arbeider paa Speculation og i det store, og afsætter deres Vare og saaledes; som derfor behøver stort Forlag, lang Tid til Arbeidets Udførelse, des vissere Søgning, og følgelig vil anlægges med saa meget større Overlæg, som dem maae ønskes Bestandighed i Anlægget for at kunne efterlade en Rod af Kundskab i en til samme Næring vel opdragen Ungdom. F. Ex. Silke, Klæde=, Tøi, Bomulds=, Lærreds=, Hampe=Manufakturer af adskillige Sorter, Metal=Papiir=Fabriker af forskjellig Slags, de vigtige Garverier, Læder= og Skind=Arbeidere, m.v. Sagen bliver derfor, at angive Stædernes Natur og Leiligged til visse Næringer og disse Egenskaber, for saavidt de vil betragtes til Anvendelse paa belelige Steder med den Klogskab, som er fornøden, for at føle Naturen og Stats=Hensigterne tilsammen paa den fuldkomneste Maade muelig for Stat, Stæder og Stænder. At Forfatteren til en saadan Oplysning endog om en eneste Kjøbstæd kan samæske til Premierne følger af sig selv. Dersom Æskningerne tillige indeholder velgrundede Efterretninger og forrige Tids tabte, Næringer med Aarsagen dertil, vil saadant komme i Betragtning ved Premiernes Tilkjendelse, Æskningerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1792 og 1793. 34 For den beste og fuldstændigste Afhandling om Silde trans Kogning og Tilberedning udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. I en saadan Afhandling maae den hele Omgang fra først til sidst paa det nøieste beskrives og forklares, og Indretningen samt Redskaberne dertil, i alFald, med de fornødne Tegninger oplyses og tydeliggiøres. Den indsendes inden første Novbr. næstkommende 1792 eller 1793, om den ikke i Aar besvares. 35. For den sikkerste og mindst bekostelige Maade, enten med eller uden Jld, at befrie Fiske og Havdyrs=Olie fra sin skadelige Stank, gjøre den klar og borttage dens mørke Farve, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Med Afhandlingen maae følge Prøver saavel af den stinkende Tran, som den forsødede, der deraf efter Anviisningen er frembragt. Premien æskes inden October Maaneds Udgang 1792 og 1793. 36. Da der er største Formodning, at Norge endnu skjuler i sit Skjød mangfoldige Berg=Arter og Mineralier, som med Fordeel kan anvendes til Landets Gavn; saa udsætter Selskabet fremdeles en Premie for enhver Opdagelse af nyttige Mineralier, Marmor Arter, især de hvide, Kleber eller Gryde Steen, som ikke almindelig er bekjendt, Leer= og Jord=Arter til Farverie eller Potterie, Galmee, Qvægsolv, o. s. v. Prøver af Opdagelsen maae indsendes, tilligemed Stedet, hvor den er gjort, nøjagtig angives og beskrives, samt Opdagelsens Rigtighed bevises med Attester, som kan beediges om forlanges. Enhver saadan gjort Opdagelse maae bekiendtgjøres Selskabet paa ovenstaaende Maade inden October, Maaneds Udgang, da det vil give Premie eller Belønning overeensstemmende med den deraf forhaabende Nytte, fra 10 Rdlr. eller dets anden Sølv Medaille til 100 Rdlr. eller den første i Guld. 37. For den bedste Afhandling, ikke allerede bekjendtgjort ved Trykken, om en selv udvalgt dansk, norsk eller holsteensk Handels=Havns inden og udenrigske Handel, med rimelig Beregning over Gevinsten eller Tabet deraf for Stæderne selv og det almindelige, m.v., udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Selskabet ønsker, at de Afhandlinger, som indsendes i denne Materie, og hvortil tilforn er indbuden, ikke maatte blive blotte Extrakter af Told bøger, eller allene derpaa grunde sig, men tillige være efterrettelige i Henseende til Handelens virkelige Drift der paa Stedet, saaledes som den i sin hele Omfang drives. Afhandlingerne maatte indsendes inden October Maaneds Udgang 1792 og 1793. Nøjagtighed og Tilforladelighed i de meddeelte Efterretninger maae nødvendigen recommendere Afhandlingen, da samme paasees ved Premiens Tildømmelse. 38. For den, som inden October Maaneds Udgang giver Selskabet en nøjagtig Underretning om et Manufaktur, en Fabrike eller anden Kunst og Handtering fra Fremmede, til Forbedring af en anden her i Landet allerede oprettet, eller om nogen nye paa den Maade, at Forbedringen eller Anlægget er kjendes af Selskabet for at være gjørligt og fordeelagtigt strax eller i Tiden, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. foruden større Premie efter Tingens Vigtighed. Denne Premie Materie forstaaes ligeledes og praktiske Sager, i hvilket Fald Premien kan æskes til hvert Aars Udgang. 39. Da man har Exempler paa, at Norge især har adskillige mineralske Vande, og det ikke vil feile, at jo nogle heraf, ligesom flere, der endnu ikke kjendes, vil kunne være meget tjenlige i Sygdommens Tilfælde og altsaa, naar de kjendtes, endeel Penge svares for Landet, hvilke nu udgaaer til Fremmede; saa udsætter Selskabet. For den merkeligste Opdagelse af Sundheds=Kilder med tilhørende Efterretning derom fra noget Sted i Kongens Riger og Lande, sin tredie Guld Medaille, naar Opdagelsen medfører en merkelig Nytte. Efterretningen maatte meddele Oplysning om Vandets Egenskab, Kildens Overflødighed, Stedets Beqvemhed til Brugen deraf paa Stedet, Leiligheden til Transporten og Førselen deraf til næste Havn eller Udskibningsted. Kan man anføre merkelige Erfaringer og et Vands Sundhed vil samme i Forhold til Vigtigheden ved Sammenligning med andre Vandes Egenskaber i slige Tilfælde især blive lagt vedbørlig Merke til. Tolv Flasker, eller Krukker af dette Vand, vel tilkorkede, forsynede med Harpix og forseglede, maatte tilligemed troeværdige Attester om Angivelsens Rigtighed indsendes til Selskabet Jnden October Maaneds Udgang 1792 og 1793 maatte Æskningen. skee. Anmerkning: Da af denne Liste, endeel theoretiske Prismaterier ere udeladte, som i de foregaaende Aars Lister, have været udsatte, saa maatte det tiene til behagelig Efterretning, at hvis nogen skulde have begyndt at udarbeide Afhandlinger efter nogen af Opgaverne i de forrige Premie=Lister, er Selskabet villig til, derfor ligefuldt at tage dem i Betragtning, og tilkjende dem, extraordinaire Premier, om de saadant fortiener, ligesom detog med Fornøielse vil modtage og efter deres Værd belønne Afhandlinger om andre vigtige Materier, for hvilke ingen Premier endnu have været eller ere udsatte. Praktiske Materier, Efterfølgende Premier for de altid og allevegne kostbare Handelsplanter Tobakken, Hørren og Hampen, lader Hans Majestæt Kongen atter her selv allernaadigst udsætte: 1. For beste Sort Tobak avlet af Kjøbsted Jndvaanere i Aarene 1792 og 1793, ikke mindre end 3000 Pund, udsættes en Premie af 50 Rdlr. For næste Sort, ikke under 2000 Pund, 20 Rdlr. For næst derefter, ei under 1000 Pund, 10 Rdlr. Alle Kjøbstæder i Dannemark, undtagen Kiøbenhavn, maae derom konkurrere. Prøver af Tobakken, ikke mindre end 4 Pund af hver Sort, samt paalidelige Attester, som nøie beviser deres Overeensstemmelse med den øvrige Avl, maatte følge med Æskningen og indsendes til Selskabet inden 31 December 1792 og 1793. 2. For Hør=Avlen udsættes følgende Premier, nemlig: For beste Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilte: 1) For Sielland. 2) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer, og 4) for Norge, 3. For beste Hamp, ikke mindre end 20 Lispund, udsættes en Premie af 40 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 12 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hamp ikke mindre end 8 Lispund, 10 Rdlr. For beste Hamp ikke mindre end 4 Lispund, 5 Rdlr. Disse fire Premier udsættes og særskilte: 1.) For Dannemark og 2.) For Norge, Prøver af Hørren og Hampen, ikke mindre end 2 Pund eller 4 Mærker, som maae være vel brudt men ikke heglet, indsendes til Selskabet med paalidelige Attester, der bevidner saavel den brudte Hørs og Hamps Vægt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl, inden 32 December 1792 og 1793. Og da Vedkommende i Norge ikke vel kunde faae de behørige Æskninger og Prøver Selskabet tilstillede i samme Aar, hvori Høren og Hampen er avlet; saa forundes dem herefter at kunkurere til disse Premier Aaret efter at Avlen er skeet, og altsaa æsker efter denne Liste de Danske for den i Aarene 1792 og 1793, men de Norske for den i Aarene 1791 og 1792 avlede Hør og Hamp. Den som for Tobaks=Hør= eller Hamp=Avl, eengang har vundet den høieste udsatte Premie, kan herefter ikke vinde nogen af de Premier, som udsættes for denne Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan den, som eengang har vundet en af mindre Premier for saadan Avl, derefter ikke samæske uden til en høiere Premie, end den han har vundet. 4. Fremdeles udsætter Selskabet følgende Premier: For den Jordegodseier, som efter Bekiendtgiørelsen af dette ophæver Fælledskaber imellem Mand og Mand enten paa sit hele Gods, eller dog paa en betydelig Deel deraf, ikke mindre end 30 til 46 Gaarde, den første Guld=Medaille. For den vigtigste Handling dernæst, ikke mindre end 15 til 20 Gaarde, den anden Guld Medaille. Det maae med Anmeldelsen herom tillige bevises, at alle Hovedlodder ere vedbørligen indhegnede, og de fornødne Gaarde udfløttede. Ligeledes maae det oplyses, hvorledes der er sørget for Huusmændene enten ved Tillæg af Jord eller Ret til Græsning for nogle Kreature, m.v. Premien æskes inden Udgangen af Aaret 1795 og 1796. 5. For den Proprietær i Dannemark, som giver de fleste af hans Bønder enten fuld Eiendom paa deres Gaarde eller Arvefester, hvorved det dem tilkommende Arbeide, deres Afgifter, enten i Penge eller Korn, og Jndfæstningen ved Forandring af Beboere forud nøie, tydeligen og for bestandig er bestemt. For den priseligste Handling i denne Sag Selskabets første Guld Medaille eller 100 Rdlr. For den dernæst den anden Guld Medøille eller 500 Rdlr. For den dernæst den tredie Guld Medaille eller 25 Rdlr. Ved Attesterne maatte Oplysning gives om Gaardenes Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvkike de overdrages til Beboerne, hvilket allerretteste kan skee ved at indsende autoriserede Kopier af Skiøderne og Arve=Fæsterne: ogsaa vil Eiendommens eller Arve=Fæste Retten tilstaaes uden at andre derfor paalegges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maade end tilforn. Premien æskes inden 1ste December 1793 og 1794. 6. For den Degn eller Skoleholder paa Landet, som efter at den sædvanlige Skole= eller Bye=Læsning er tilende, for Stedets Almue, og især dens Ungde, oplæser og giennemgaaer et eller flere Kapitler i de Bøger, som Selskabet har ladet trykke og uddeele til Landalmuens Nytte, saasom Agerdyrknings= og Have=Katekismuser, og saaledes uden Forsømmelse af sine Embeds=Pligter, viser den største Flid i at bibringe Ungdommen gode Kundskaber om Agerbruget, udsættes en Premie af den første Gølv Medaille eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølv=Modaille eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølv Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert giestligt Stift i Dannemark. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne som indsendes inden 1ste December 1793. og 1794 maatte indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og i øvrigt være nøie indrettede efter §. 3, i For erindringerne til denne Liste. 7. For den Præst, som ved egne eller andre Patrioters Sammenskud og Bekostning til hans Bonde=Menigheds Brug anlegger et Laane Bibliothek i det mindste bestaaende af en 40 til 50 danske eller paa dansk oversatte gode og almindelig nyttige Skrifter, af theologisk, moralsk, physisk, geographisk, historisk eller pkonomisk Jndhold, og uden Betaling udlaaner dem og vedden Handling til Kundskabs Udbredelse blandt Landalmuer giør beste Plan og Indretning til nogenlunde Bestandighed, af Anlegget, og i øvrigt yttrer heri den berømmeligste Flid, udsætter Selskabet sin tredie Guld=Medaille. For den ædelste Handling dernæst Selskabets første Sølv=Medaille. For den derpaa dets anden Sølv Medaille. For den derefter dets tredie Sølv Medaille eller Penge, naar forlanges, i Stedet for Medaillerne. Skulde nogen anden Veltænkende af Evne eller god Leilighed uden for Præstestanden, vilde paa forbemeldte Maade befordre Selskabets Ønske, æsker samme Patriot i lige Orden med Geistligheden, og bliver betragtet efter Omstændighederne paa samme Maade. Premierne æskes ved Udgangen af Aarene 1793 og 1794, og Jndretningen, hvorfor Premien kan gives, maae i det mindste være et Aar gammel og dens Nytte i lige Tid med troværdige Vidner gotgjort. Bevidnes i Attesterne, at Indretningen har havt merkelige Bekostninger og Vanskeligheder enten i Henseende til Anlægget deraf eller Begyndelsen at skifte Nytten derved m.v. vil Selskabet forhøie Premierne. Med Æskningerne og Attesterne maatte tillige en Fortegnelse over Bøgerne, som overlades enhvers beste Leilighed og Valg, indsendes. 8. For Skoleholdere paa Landet, som gotgiør for Selskabet, efter Bekiendtgiørelsen af dette, at have lært Bønder=Drenge i deres Skoler at skrive en læselig Haand og saa meget af Regning, som til et huusligt Bogholderie er fornødent, udsættes disse Premier: For Underviisning, som meldt, given ikke mindre end 3 Drenge i Skolen, 5 Rdlr. For ikke mindre end 5 Drenge sammesteds, 10 Rdlr. For ikke mindre end 6 Drenge 20 Rdlr. Ved Bønderdrenge forstaaer Selskabet ikke allene Bønderbørn, men de iblandt dem, som, saavit vides, til Bondestanden ere bestemte og ingen anden, f. Ex. muelige Tienere, Jægere, m. v. Naar Premie æskes for dem, maae de i der mindste være 12 Aar gamme og ikke have nydt Underviisning i ringere Tid end i 3 Aar. Skriften maae og være sammenhengende, og af Regning Regula Detri uden Brøk i det mindste lært. Berettes det tillige, at den, som Premie æskes for, er tillige øvet i at læse Skrift med Færdighed, vil det ved Premiens Tilkiendelse blive paaseet. J øvrigt maae Æskningen være skrevet med Skoleholderens egen Haand, for derved at gotgiøre, at han og selv er i Stand til at give andre den forlangte Underviisning. At Premierne kun gives for Flid efter Bekiendtgiørelsen herom følger af sig selv. For Skrivning eller Regning allene gives ikke Premie. Premierne udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Beviser af Stedets Præst eller andre bekiendte Personer maae gotgiøre, at de Personer, som Premien æskes for, haver offentlig i Skolen aflagt Prøve paa det, hvorfor Attesten gives, og anføres tillige Drengens Alder, ligesom og nogle Linier, i det mindste 4 af hvert med deres Navn, maae paa Attesten af deres Skrift indsendes. Til November Maaneds Udgang 1795 og 1796 kan Premierne æskes, og agter Selskabet, ligesom det seer Nytten heraf tiltage, at udsætte disse Premier oftere. 9. Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. a. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide, For det nest største den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For det næste den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For at giøre Samæskningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøfter m.v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Premie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. I Attesterne maatte dog ei allene Grøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie antegnes, paa det sammes KubikJndhold derefter kunne beregnes. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vanledningen saaledes, at visse Enge og Moser til Frugtharhedens Forøgelse kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes allene for det overflørige og skabende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo Vedkommende ved slige Arbeider sørger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. Proprietærer kan ikke aske disse Premier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet haver forrettet. Enkelte Bønder har ei allene Ret til at samæske til de ovenanførte Premier; men, til desto større Opmuntring for de min dr. formuende iblandt dem, udsættes end videre følgende Premier: b. For den Bonde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det største Arbeide, hvilket dog er mindre end det, hvorfor de større Premier vindes, 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse smaae Premier udsættes for Bønder og Huusmænd i Dannemark, samt for Huusmænd i Norge. De udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge. Alle disse Premier æskes inden 1ste December 1793 og 1794, og agter Selskabet oftere herfor, at udsætte Premier. Da der findes paa mange Steder, Moser og vandsyge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gjerne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar, c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer, som haver arbeidet i Selskab, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. Fordet næst største 50 Rdlr. For det næste 200 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge, J Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Gravningen, og om de alle der haver lige Deel eller ikke, og i denne Fald, hvori da Forskiellen begaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeledes: d. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning i Island især til Befordring af Enge dyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt, forrettede største Arbeide sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premieræskes inden December Maaneds Udgang 1794 og 1795. c. For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlaandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 10. Da en ikke ubetydelig Jord=Strækning endog paa Amager kunde vindes til større Nytte, end deraf nu kan haves, naar det skadende Vand derfra blev afledet, saa udsættes paa de i forrige Nummer bestemte Vilkaar den anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. For det paa Amager efter denne Listes Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Udgravning forrettede største Arbeide. For det næst største den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For det næste den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr., og endelig: For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden 1ste December 1793 og 1794, og vorder udsat for flere Aar. 11. For den, som efter Hr. Professor Strøms Underretning om de Jslandske Mos= eller Field Græsset, Marie=Græsset og Geitnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekiendtgjort og uddeelt, indsamler den største og beste Mængde af disse 3 Mosarteer, og deraf efter Fornødenhed, gjør den største Brug i Huusholdningen, udsættes særskilt for hvert Stift i Norge følgende Premier, For den største Mængde 200 Rdlr. For næste Mængde 10 Rdlr. For Mængden dernæst 5 Rdlr. Æskningerne maae geleides med paalidelige Attester, ei allene om den indsamlede Mængde, men og om sammes Brug og Anvendelse i Huusholdingen. Selskabet vil tillige, paa en passende Maade udmærke dem, som bevise sig at have anviist Almuen i at tillave forbemeldte Mosarter, til spiselige Levnetsmidler. Ligeledes vil de, som deraf have ladet indsamle, og, med eller uden Blanding, tillave Grød eller Brød, for dermed at bespise Fattige fra Fieldbøigderne, som gaae omkring og tigge, og paa denne Maade give dem Smag derpaa, særskilt blive belønnede. De indsendes inden Udgangen af Aarene 1793 og 1794. og Premierne vorder udsatte for flere Aar. 12. For den Bye eller enkelt Lodseier, som fra denne Listes Bekiendtgiørelse indtil 1ste November 1794, og ligeledes for den, enten Bye eller enkelt Lodseier, som fra 1793 til 1ste November 1795, ved Grøftning og Ryd ning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeks= og tilgrændsende Amter beliggende Aar mose, udsætter Selskabet sin anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Pløining, ved Giødnings eller tienlige Jordarters Paa førsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne æskes inden 1ste December 1794 og 1795. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 13. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gierder, opførte i Aarene 1792 og 1793, udsættes for Dannemark. For den største Mængde, ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre danske Alen, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For den næste Mængde ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1795 og 1796. Deri meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste tre Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhengende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gierdes Hoved=Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortiener ikke Selskabets Premier. Man veed, at levende Gierder opføres af adskillige Vexter. Hage eller Hvid Tornen (Cratægus Oxyacantha) som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem. Den er stærk, skyder ei for lange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsvexten, og er særdeles bestandig. Den voxer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gierder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Plante=Skole i Nærværelsen. Slaaen Tornen giver og et got levende Gierde, men ei saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jn sekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Fiinhed. Stik=Palme (Ilex aquifolium, giver et ypperligt Gierde, men er langsom af Vext. Hassels= og Pile Træets Nytte til levende Gierder er og bekiendt. Berberisser ere i Samling med andre af de her benævnte Planter, ligeledes tienlige til levende Hegn. Det vilde Æbletræe hører og herhen, ei at tale og flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid=Torns=Gierder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gierder, Stik=Palmen undtagen, med mindre det bliver beviislige, at Jorden ei tillod Hage= eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet, for hvilket Premie søges, er opført. Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige danske Provindser, b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier, For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. for den største Mængde levende Gierder ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden 1ste December 1795 og 1796. 14. Da Tornen er den best fredende Plante i levende Gierder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde; saa udsættes 3de Premier for Torne=PlantningsAnlæg til Salg af den Beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gierder. For det største Torne=Plant nings Anlæg 30 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr. og For det dernæst 10 Rdlr. Premierne æskes inden October Maaneds Udgang 1796 og 1797 og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Torne Træe Vexter, som ved Udsæd og Optrækning ere frembragte, som og Størrelsen af den Jordsmon, som dertil er anvendt samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gierder. 15. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besvarelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet. det tienligt at opmuntre til Steengierders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier, For gode og varige Steengierder, satte efter Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 1200 Favne, Selskabets første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. For næst største Mængde, af saadanne Gierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. b. De Norske Huusmænd, kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stifte viis: For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 5 Rdlr. Gierdernes Tykkelse eller Brede, neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høi den angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvaateer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen Brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som muligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gierderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald omde ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høilige ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør der medfølge tilstrekkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang 1793. og 1794. c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Pengene beregnes i Kroner, og Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1793 og 1794. d. Og da nogle Tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning, kunde vindes endog i Danmark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengierder satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Permierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige med 3 Favne enkelt Gierde. Men da der paa nogle Steder f. C. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Tilfælde kan ingen Premie derfor, ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskiellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Mande være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskabet og saaledes være sat i Stand, til at kunne vedligeholde Jndhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede, eller sprængte Steen opsatte Gierder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen, bliver i allene Gierdernes Længde, med Brede og Høide, med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste December 1793 og 1794 maatte indleveres. Jfald nogen Propictair vilde tillige aske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen beviiste, at intet Hoverie ved Stenens Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gierderne var forrettet. c. Bondestanden i Dannemark kan ei alene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 200 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 600, 300 og 150 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i et Aar at opsætte saa mange Favne, usdættes følgende Premier, For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførste Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 5 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne, to hver paa 4 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. f. Og da Selskabet. ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengierder, og saaledes at iverksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblandt dem maaskee altid vilde bleven umneligt; saa udsættes. 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 800 Favne, 50 Rdlr. For den næste, 400 Favene 25 Rdlr. I Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Arbeidet, og om de alle have taget Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. 16. Endelig udsættes paa lige Vilkaar følgende Premier efter et værdigt Medlems Forlangende for Bønderne udi Amtet Hutten for gode Steengjerder, satte i ovenmelte Tid af en Bonde eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 Favne. 12 Rdlr. for ikke mindre end 300 Favne. 8 Rdlr. for ikke mindre end 200 Favne. 5 Rdlr. for ikke mindre end 100 Favne. 2 Rdlr. for ikke mindre end 50 Favne. Disse Premier ønsker Selskabet herefter maatte giøre den beste Virkning efter Hensigten dermed i dette Amt. 17. Da Skovene i Norge ikke noksom kan spares, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavidt muelig derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aarene 1792 og 1793 bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gjerde=Staure i Stedet for Jndstønninger eller unge Stammer, For ei mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. Fore mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For ei mindre end 50 Favne, 5 Rdlr. Med Attester maatte bevises saavel Gjerdets Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden 1ste December 1793 og 1794. Premierne udsættes særskilte for ethvert af Norges 4 Stifter. 18. For at opmuntre til at lægge Vind paa gode Græsatter, der ere saa vigtige for Engenes Forbedring, udsætter Selskabet følgende Premier: For den Gaard eller Huusmand, som i Aarene 1793 og 1794 med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 40 Pund, af det røde eller hvide Kløver Frøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 32 Pund, 12 Rdlr.; ikke mindre end 24 Pund, 8 Rdlr.; ikke mindre end 16 Pund, 6 Rdlr.; ikke mindre end 10 Pund, 4 Rdlr. Disse Premier udsættes fremdeles særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark og æskes inden December Maaneds Udgang 1794 og 1795. Men Øen Fyen maae ikke æske uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod de anførte. Og til des større, Opmuntring for Sjelland, udsættes ydermeere bemelte Premier for denne Øe særskilt saaledes: 1) For Kjøbenhavns, Hirschholms, Kronborg og Frederichsborg Amter. 2) For Jægerspriis og Roskilde Amter. 3) For Holbeks, Draxholm, Kallundborg og Sæbyegaards Amter. 4) For Sorøe, Ringsted, Corsøer og Antvorschou Amter. 5) For Tryggevælde og Vordingborg Amter. Hvilke Amter altsaa, saaledes som anført, samasker indbyrdes. Huusmænd æske med halve Mængder mod Gaardmænd. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1794 og 1795 tager Syn forklarer Nytten af bemelte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet ønsker og at vide, hvor stort det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Høeavl eller til Græsgang, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i Aarene 1794 og 1795 er avlet. De, som eengang vinder Premie herfor, kan ikke oftere æske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger om hele Bondebyers saavelsom om Kiøbstæd Jnvaaneres udmærkede glid i Kløver=Avlen, og samme efter Omstændighederne belønne. Og da Kløver Avlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som ere ude af Fælledskab, eller hvor Jorden ved Jndhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gives 3 Aars hvile, vil Selskabet. ved Premiernes Tildømmelse legge Merke til deslige Fortrin. 19. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tjenlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlands Græs Arters Udsaaning og Dyrkning i Aarene 1793 og 1794. For den meerkeligste Flid herudi den tredie Guld Medaille eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden 1ste December 1794 og 1795. 20. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Stald=Forringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Landmand, som bruger Sommer=Staldforring i Aarene 1793 og 1794 til de fleste Kjør af hans Gaards Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af Sommerfoerede Høveder dernæst, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igjen den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er foeret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blevne forrede, om med kunstige eller naturlige Græsarter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det Hele af denne Foeringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klever. Premien maae æskes i November 1793 og 1794. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar det forres paa Stald om Sommeren, tilføjes her endnu den Anmerkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønskes Selskabet dog at oplyses. 21. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaal rødder, Gulerødder, Hviderver (Turnips, m.v., og altsaa en større Nytte til Forring indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som foerer sine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1793 og 1794, paa ei mindre end 4 Skjepper Land, 10 Rdlr. For ei mindre end 3 Skiepper, 8 Rdlr. For ei mindre end 2 Skjepper, 5 Rdlr. For ei mindre end 1 Skjeppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskjønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Foeringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, Befindende og Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November 1794 og 1795. Dersom Selskabet forefinder nogen større merkeligere Flid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forhøie og formere disse Premier; ligesom det og vil give dem Fortrin, der benytte sig af Kaalrabi under Jorden til Qvægets Forring. 22. For dem, som gjør de beste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier: 30 Rdlr. for de vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for det beste herefter. 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næstpaafølgende. Premierne æskes i Aarene 1794 og 1795, da i de attesterte Jndberetninger maae gotgjøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme ferskt Vand, er bleven forbedret, samt hvormeget Høe derpaa i sidste Aar er bjerget, og hvormeget der før Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring fordenne høifornødne Flid, udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekjendt, at iblandt at Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. For dem, som maatte ønske nogen Efterretning om Omgangsmaaden, anmerkes herved, at dertil i Almanakkerne for 1786 og 1787 gives nogen Anviisning. 23. Da Høravlen paa Amager med megen Fordeel kunde drives formedelst den Mængde af den til samme Avl tjenligste Slags Gjødning, som dertil fra Kiøbenhavn udføres, og altsaa paa Stedet beqvemmeligen kunde haves; saa udsætter Selskabet: For den beste paa Amager i Aarene 1793 og 1794 avlede Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr.; og for beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Prøverne indsendes inden 31 December 1793 og 1794, ikke mindre end 2 Pund vel brudt, men ikke heglet, med Attester om deres Lighed med Avlen. 24. For største Mængde af beste og best bevarede Hum se, plantet i Aarene 1789 og 1790, og avlet 1793 og 1794, udsættes: En Premie af 40 Rdlr. for ikke mindre end 1 Skippund eller 320 Pund. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 8 Lispund. En Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 4 Lispund. Disse Premie udsættes for Dannemark særskilt for hver følgende Sirkel saaledes: 1) For Siellands Stift. 2) For Jylland. For Fyen og de øvrige Øer. For hver Stift i Norge udsættes og særskilt 3 lige Premier som for Dannemark. Ligeledes udsættes 3 Premier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendømmene Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde forbemelte Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. En tilstrækkelig Prøve af Humlen, i Kasser eller Træer tæt pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Premie=Æskende, og i det mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, som æsker første eller anden Premie, med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Prøven og paa samme Maade behandlet. Naar Premierne æskes fra Dannemark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet, at disse Landes Prøver ikke indleveres til det for November, og ikke efter December 1793 og 1794; men fra Norge inden December Maaneds Udgang 1794, og 1795. J de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at, Humlen er af 1793 og 1794 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af en og samme Jordbruger, og ønskede Selskabet tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart, og paa hvor stor Plads den er avlet. J Falden saadan tydelig og omstændelig Efterretning medfølger, vil det ved Premiens Tildømmelse blive taget i Betragtning, ligesom og den beste Jndpakningsmaade, naar alt for Resten er lige, vil blive paaseet. Selskabet agter at fortsætte disse Premier for Humle i de paafølgende Aaringer. De, som tilforn have vundet en af de 3 første Premier, kunne ikke oftere æske samme. 25. Da der paa Bornholm kunde gjøres mange Forbedringer i Jordebruget, naar Fælledskabet sammesteds blev ophævet; saa udsætter Selskabet herved 3 Premier af 30, 20 og 10 Rdlr. for de 3 Bønder sammesteds, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse udskifter, indhegner og efter den beste Plan inddeler, opdyrker og forbedrer deres Jorder. Til disse Forbedringer have de frem for de fleste andre Bønder i Dannemark den skjønneste Lejlighed, da deres Gaarde ligger adskilte, og næsten midt paa deres Jorder, Selskabet haver og ladet uddele saadanne trykte Underviisninger, som heri vil kunne tjene dem til Veiledning. Paalidelige Attester maatte indsendes inden sidste December 1794 og 1795, og tydeligen forklare Gaardenes Størrelse, Forbedringernes Vigtighed og den deraf høstede Nytte, samt Tiden, hvori samme vare foretagne, hvorved maae merkes, at intet Arbeide, som er forrettet førend 1792, og i sidste Fald førend 1793 vil vorde taget i Betragtning. (Fortsettelsen følger.)