JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-01-19
Vildtskind. Odder-, Ræve, Jlder=, Maar, Broke, Katte= og Hareskind kjøbes af L. Frost.
Viborger Samler, 1839-01-19
Colonial-Varer.
Viborger Samler, 1839-01-19
Af alle til denne Handel henhørende Artikler, ere nu arriverede hos Undertegnede og sælges til meget billige og nedsatte Priser. Skive, den 1ste Januar 1839. J. Samson.
Viborger Samler, 1839-01-19
Løverdagen den 2den Februar næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 1/2, afholdes paa Raadhuset i Viborg offentlig Auction over circa 85 Tdr. Rug og 24 Tdr. Byg, der udgjør den Viborg Cathedralskole for Afgrøden 1838 tilkommende Tiendeafgift af Borrits, Mønsted og Thiele Sogne samt et Tiende-Restance-Afdrag af Worning Sogn. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Asmildkloster og Viborg, den 19de Januar 1839. Bruun. Bretton.
Viborger Samler, 1839-01-19
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Møller Christoffer Glerup i Høislev Mølle bliver, Torsdagen den 7de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 9 og paafølgende Dag i Høislev Mølle, Simmested Sogn, afholdt offentlig Auction over Boets Løsøre og Besætning, bestaaende af Borde, Stole, Speile, et Egeskab med Opsats, Kister, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, en betydelig Deel gode Mands-Gangklæder, Kakkelovne, Kobber= og Messingkjedler, noget Sølv, Kjøkken- og Bryggersredskaber, 2 Reisevogne og 3 Arbeids dito, Plove, Harver, 1 Tromle, 1 Sæt nyt Bringtøi, 1 Sæt Bielder med Klokker, Gaards- og Avlsredskaber, 4 Heste hvoraf 2 udmærkede store sorte unge, 10 Stude hvoraf 6 fede Stald stude, 6 Køer, 32 Faar, 10 Grise, circa 100 Tdr. Rug, Byg og Havre, 2de afslidte Møllestene, m. m., hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 9de Januar 1839. Jansen.
Viborger Samler, 1839-01-19
Jfølge Vedkommendes Begjering bliver Mandagen den 4de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, i Hørrup. Mølle i Bjerregrav Sogn, Rinds Herred, afholdt offentlig Auction over bemeldte Mølle, med dens paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn Mølleskyld 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og Jordskyld 1 Td. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og med det til Maleværket hørende Jnventarium. Til Møllen hører en Meelqværn, en Grynqværn og et Stampeværk, der drives ved tvende Hjul med Overfalds vand. Mølleværket og Bygningerne ere i god Stand, og Vaaningshuset for faa Aar siden af nyt opført og afgiver beqvem Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden. – Til Møllen har bestandig været god Søgning, ligesom den ogsaa til enhver Tid har havt tilstrækkelig Vand. Den aarlige Udsæd har været 5 a 6 Tdr. Rug, 1 a 2 Tdr. Byg, 7 a 8 Tdr. Havre og 3 a 4 Tdr. Kartofler, Høeavlen 16 Læs, og Besætningen har været 2 Heste, 6 Køer og 20 Faar. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 6te Januar 1839. Jansen.
Viborger Samler, 1839-01-19
Auction. over Hovedgaarden Meilgaard med Afbyggergaarden Birkeluud førstkommende Torsdag den 31te Januar 1839.
Viborger Samler, 1839-01-19
Proclama. Creditorerne i Dødsboerne efter Gaardmand Poul Christophersen og Kone Mette Christensdatter af Løgsted, Pigen Christiane Poulsdatter af Løgsted og Gaardmand Christian Poulsens Enke Mariane Poulsdatter af Claudihuus i Løg sted Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Aars-Sleth Herreders samt Løgstøer Birks Contoir i Løgstøer, den 5te Jan. 1839. Svanenskjold.
Viborger Samler, 1839-01-19
(Hermed følger Tillægsblad.) Samler No. 8. Tillægsblad til Viborger
Viborger Samler, 1839-01-19
Blandet. Keiseren af Rusland har ved en Ukas befalet alle katholske Præster i Litthauen, at antage den russisk græske Gudstjeneste. Keiserlige Commissairer, med stærke Cavalleriafdelinger, drage fra By til By, for at paasee den keiserlige Ordre bliver opfyldt. (?)J Berlin circulere en Mængde Caricaturer, blandt hvilke især een finder meget bifald. En Forsamling af Mænd sidder raadslaaende omkring et grønt Bord, hvorpaa der staaer en stor Støvle, af hvilken et Meuneskehoved kommer til Syne. Betragter man Støvlen nøiere, ligner den en Erkebiskop, og Forsamlingen raadslaaer om denne Støvle skal smøres eller børstes. (Rimeligviis er Motivet til denne Scene taget af Tiecks Prinds Zerbino – gestern that der ganze Staatsrath deliberieren Ob wir sollten die Stiefel wiren oder schmieren." Hos Tieck blev Enden paa Legen som det saa ofte gaaer i Livet Um aber die Sache kurz zu fassen So sollen wires heim Alten lassen.) Hertuginden af Palmella er pludselig forsvundet fra Paris tilligemed en ung Dame, der var anbetroet hendes Varetægt. Sagen hænger saaledes sammen: Den elleveaarige Dona Maria Luiza de Sampavoe Noronha, en af de rigeste Arvinger i Portugal, opholdt sig i hendes Huus. Hertugen af Palmella, der vilde unde sin Søn, Marquien af Fayal, en glimrende Fremtid, fik endelig udvirket, at de bleve formælede, uagtet den portugisiske Lov byder, at Jngen tør blive givet førend det tolvte Aar. Opbragt herover gjorde den unge Dames Familie alt Muligt for at hæve Forbindelsen, og nu nylig indløb fra Lissabon den Efterretning, at den høiere geistlige Domstol havde erklæret Ægteskabet for ugyldigt, og at den unge Dame herefter skulde staae under hendes Slægtninges Formynderskab. Men neppe var denne Dom bleven meddeelt Familien Palmella, for Hertuginden reiste sin Vei med den unge Dame, man siger til England, og at Ordren, der skulde forhindre hendes Afreise med Paketbaaden, kom til Boulogne et Par Minutter for silde.
Viborger Samler, 1839-01-19
Jndenlandske Efterretninger. Om afdøde Procurator Frederik Ferdinand Hansen, siger Dagen: Han var bleven bekjendt i de sidste Aar, deels ved nogle djærve og skarpe Stykker i Kjøbenhavnsposten, deels ved sine Sager med forskjellige Grundeiere om Actieret for de af ham tilkjøbte Bankhæftelser paa deres Eiendomme, og ved den Justitssag, der var anlagt imod ham for hans Skrivemaade i et trykt Jndlæg i en af disse Actiesager. Denne Justitssag, hvori han i første Jnstants var idømt en Mulct af 500 Rbd., stod uafgjort ved Overretten, og vil rimeligviis nu bortfalde. – Han var en Mand af godt Hoved, af en redelig Characteer og af en stærk Retsfølesse. Denne sidste er vistnok Grundlaget til de Eensidigheder og Uforsigtigheder, hans offentlige Færd ikke kan siges fri for. Som Sagfører i Vestindien havde han ved enhver Leilighed hjulpet den Undertrykte, og var den Parts ivrige Talsmand, hvem han troede at lide Uret. En saadan Mands Bortgang herfra i Manddommens bedste Alder beklages med Rette af Enhver, der kjendte ham nærmere, og havde havt Leilighed til at see hans gode og elskværdige Sider.
Viborger Samler, 1839-01-19
Den orkanagtige Storm i disse Dage har anrettet megen Skade paa den sydostlige Arm af Havnen i Helsingør, hvor saagodtsom hele Bolværket er bort dreven samt mange Stene opskyllede. Om Aftenen den 8de brød Søen saa voldsom ind over Broen, at den næsten naaede lige til Toldbodvagten. En bagved en Gaard paa Strandgaden nær Havnen, i Sommer anlagt og stærkt mod Søen dosseret have, er tilligemed deriværende Lysthuus bleven et Rov for Bølgerne. Den Bygning, hvori Paketcontoiret befinder sig, er næsten undermineret af Søen. Snekkersteensveien er i den Grad bleven ødelagt, at den kun kan passeres af Gaaende.
Viborger Samler, 1839-01-19
Ribe, den 15de Jan. Alle ere enige i, at ingen Oversvømmelse her i Mandsminde har været saa ødelæggende som den sidste, hvortil vel især den store Mængde Jis har bidraget, ligesom den Omstændighed, at to saa store Floder fulgte tæt paa hinanden, vel ogsaa maa komme i Betragtning. Til de Bygninger, der have lidt meest, maa endnu henføres Stampemøllen, ogsaa i Sygehuset er endeel af den sydlige Muur styrtet ned. Man har ingensinde seet Veiene saa ramponerede som denne Gang. Til at reparere den saakaldte Dam, Veien til Haderslev og Apenrade, vil saaledes vistnok udfordres Tusinder, Læs Opfyldning, og paa Veien norden for Byen er den halve Brolægning og Rækværket næsten aldeles bortført. J Plantagerne er Barken paa Midten af de fleste Træer afgnavet af Jsen, og kommer man norden for disse, maa man i høieste Grad forban ses ved at see en Mængde over Alen tykke Jisstykker, der, tæt sammenskruede, paa sine Steder udgjør en Brede af 4 til 500 Alen, og strække sig i Længden op mod Fardrup. En Lykke i Ulykken var det, at Vinden var saa sydlig, hvorved denne uhyre Jismasse hindredes i at virke med sin hele Kraft paa Byen. Næsten al Vintersæden paa Byens, saavelsom paa de nærmest Kysten liggende Landsbyers Mark, er ødelagt. Den Skade, som Private her samt Byens Bygninger og Broer have lidt, er vurderet til 3400 Rd. Courant. Skaden paa Byens Marker og Veie formenes langt at ville overstige denne Sum. Fra Landsbyerne høres almindelig, at Mure ere nedstyrtede, hvor Vandet har kunne virke, i Østervedsted er endogsaa en heel Huuslængde af en Gaard styrtet om af Jsen. Nogle faa Kreature ere druknede i Staldene og en Deel Faar paa Marken, ligesom ogsaa en stor Deel Foder er bleven fordærvet af det salte Vand. Og med alt dette gives der desværre Steder hvor Elendigheden er større end her, (Ribe Av.)J Lemvig steg Vandet den 8de om Eftermiddagen Kl. 2 i en halv Time til en saadan Høide, at det stod 2 Alen op i alle Husene langs Fjorden saa at hele Byen, paa Søndergade nær, var oversvømmet, 5 Steder, hvoriblandt Fattighuset, der ifjor kostede 1600 Rbd. at opbygge, ere omstyrtede, ligesom 6 andre Steder ere ubeboelige. De Fattige bleve med Nød reddede ud af Vinduerne, og 40 Vogne bleve tilsagte fra Landet, hvorpaa en stor Deel af Byens Beboere flygtede ud. Endnu den 9de stod Vandet næsten paa samme Høide. "Det var et skrækkeligt Syn - hedder det i et Brev, hvoraf denne Beretning er taget – at see en Mængde Fruentimmer og Børn staae i Vand til Armene og skrige om Hjælp, og at see saa mange nye Bygninger falde i Gruus. Af et andet Brev erfares, at i Tørring, en Landsby lidt norden for Lemvig, ere 125 Mennesker huusvilde og 10 druknede. – Fra Harboer frygter man at høre det Værste. – J Struer, Ladeplads for Holstebro, ere flere Pakhuse bortrevne, hvoriblandt det store Compagni=Huus, og ikke bedre skal det være gaaet Aae og Volstrup Møller, begge ved Liimfjorden, den første i Skodborg, den anden i Hjerm Herred. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1839-01-19
Sæby, den 13de Januar. Søndag Aften lynede og tordnede det stærkt her, og vedvarede saaledes den hele Nat til Mandag Morgen Kl. 8, hvorpaa fulgte stærk Snefog, ledsaget af en orkanagtig Storm af OD., men hen paa Aftenen sprang Vinden om til SV. med endnu stærkere orkanagtige Storme hvorved Havet begyndte alt meer og meere at stige og Tirsdag Formiddag omtrent Kl. 11 var det paa det Høieste, circa 6 Fod over dagligt Vande. Det var tungt at see, hvorledes de graadige Bølger gjennembrød og nedrev det for Byens Værn for faa Aar siden opførte kostbare, ja meget kostbare Hofte; der staae nu kun de usle nogne Pinde tilbage, som vise, hvor Høftet for har staaet; næsten den halve Deel af Byen, hvori Kirken samt Raadhuset er beliggende er saaledes nu blottet for Værn; det var derfor saare ønskeligt, om der dog blev taget alvorligt Hensyn herpaa for Alt er forbi. Byen er fattig og formaaer ikke selv at udrede disse Bekostninger; men det var ikke ene Høftet der leed, men selve Bygningerne maatte føle Havets Kraft, da Bølgerne næsten bortreve et Huus, og et andet, som ved det Førstes Fald blev ramponeret, saae Eieren sig nødsaget til at lade nedrive, og saaledes vil det ufeilbarligt blive Tilfælde med de øvrige Steder; ja en stor Deel af Byens bedste Jorder langs med Havet bleve ligeledes et Rov for dette skrækkelige Element. (Aalb. Av.
Viborger Samler, 1839-01-19
Løgstør, den 12te Januar. Skrækkelige ere de Ødelæggelser, som Orkanen og Høivandet har anrettet her. Natten til den 9de var en sand Rædsels Nat for Løgstørs og øvrige Fjordstæders Beboere.
Viborger Samler, 1839-01-19
Den overordentlige lave Barometerstand lod os den 7de allerede befrygte en Ulykke, og samme Nat steeg ogsaa Vandet til en betydelig Høide, og Tømmer, Fjæl og hvad ellers befandtes paa Pladsene laae om Morgenen i eet Chaos. Nu troede man, at Faren var overstaaet og blev saa meget mere bestyrket deri, som Vandet hen paa Formiddagen faldt betydeligt, men dette Haab blev paa en skrækkelig Maade skuffet. Om Aftenen den 8de steeg Vandet atter og det med en saadan Voldsomhed, at Beboerne ved Stranden i største Jil maatte flytte ud af deres Huse og næsten ikke kunde faae Tid til at medtage det Uundværligste. Saaledes steeg Vandet hele Natten. Hele Fjordgaden frembyder et sørgeligt Syn, da næsten ethvert Huuser ramponeret. Paa mange Steder ere Væggene nedstyrtede og Søerne brøde med Voldsomhed igjennem og sønderslog Meubler og Huusgeraad. Mange Steder blive ikke meere beboede for i Vinter og enkelte ere reent bortskyllede. Hr. Kjøbmand Bertelsen og 3 andre Handlende lede betydelige Varetab. 2 Skibe (Toft og Breum) sank i Havnen, med værdifulde Ladninger bestemte til Skive og Nykjøbing, og de fleste andre Fartøier og Baade lede meget. Hele Stranden ned til Aggersund er bedækket med Tømmer, Jndbo, Fødevarer og meget mere, og Gud veed, hvad Enden skal blive paa al den Forstyrrelse. – Paalidelige Efterretninger fra Oplandet savnes her. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1839-01-19
Aalborg, den 15de Januar. Sørgelige Budskaber lyde fra alle Liimfjordens Bredder. Til de ovenstaaende bedrøvelige Efterretninger fra flere Steder slutte sig endnu en os igaar Aftes tilflydt Meddelelse fra Nibe-Kanten, hvor især Fiskerleiet Klitgaard, der deels hører til Klitgaard deels til Restrup Gods, har lidt meget. 10 til 11 ulykkelige Familier ere ved Vandfloden blevne huusvilde og forsatte i yderste Elendighed. En stor Deel af deres Bohave er svømmet ned af Fjorden, der er opfyldt med alle mulige Gjenstande, som efter et stort Skibbrud. Huse ere bortrevne og demolerede og mange staae rede til at deele deres Forgængeres Skjæbne, Kjøbmand Jens Raskes (af Aalborg) nye Salterbod er ganske undermineret og truer med at styrte sammen. Tømmermand og Møllebygger Bramsen, der for en 4 Aar siden ved Jldebrand aldeles mistede sin Bopæl, har nu ogsaa ved Vandfloden lidt betydelig Skade, paa sin nye Bygning. Agerjorden stod heelt under Vand, saa at man maatte seile om med Baade forat redde Bohave, Faar og Alt hvad der endnu kunde frelses fra Bølgernes Enevælde. Hvad der forøger Ulykken er, at Masser af Sand o. desl. ere skyllede op paa Klitgaard Byes Eiendomme og have gjort mange Agre i lang Tid unyttige. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1839-01-19
Thisted, den 15de Januar. Veirliget har i den senere Tid vedblevet at være uroligt, i Forgaars Aftes og Nat, havde vi afvexlende Storm med Torden og Lynild, og i GaarAftes mellem Kl. 9 og 10, saaes her et mærkeligt Meteor eller Luftsyn, nemlig en smal skinnende Stribe der gik fra Nord til Syd, og stod en Times Tid med ganske klar Himmel, som et Slags stærkt Nordlys, og derpaa forsvandt. –J Følge de senere meddeelte officielle Details om Oversvømmelsen i Hassing og Refs Herreder, har Havet mellem Rønn- og Agger-Kanal aabnet tre nye, og mellem Kanalen og Agger et nyt Gjennembrud; i Aalum Bye ere 3 Huse beskadigede og forladte af Beboerne, saa at de maae flyttes til Sommeren. Gaardhuusmølle og Vaaningshuset, er nu igjen frie for Vandet, 1 Skorsteen er faldet med flere Skillerum, og Udhusene have lidt meest. Farveriet har derimod taget stor Skade, og den fattige Eier Starck er for det Første sat ud af Næringsvei. Fom Familier, hvoraf 3 beboede eet Huus, ved Ladestedet Krick ere blevne huusvilde, og have hos Naboerne søgt Huuslye. Husene skaae faldefærdige, og Væggene ere bortskyllede; Sognets Beboere have viist megen Velvillighed mod de stakkels Vandlidte. J Stagstrup Sogn ved Wildsund har Peder Svendsen med 8 Børn og hans Creature maatte forlade sin Gaard, som ifølge Jndberetning skal være ubeboelig. Korn, Høe og Jldebrændsel er gaaet i Fjorden af Morsøe til. 2 Huse ved Weilebroe ere faldne ned og ødelagte, og Konen af det ene Huus er druknet; en Deel af Landeveien er bortskyllet, og 2de inddrevne Baade benyttes til Overfart. Den Bye man var meest ængstelig for, var Ronn, der som bekjendt ligger ved Havkysten mellem Agger og Harboøre; man har nu faaet Efterretning fra den; Rønn Bye har været aldeles oversvømmet og sat under Vand, med Undtagelse af 2 høitliggende Huse, hvorhen alle de andre Beboere ved Hjelp af Baade reddede dem og Creature, i Husene steeg Vandet fra 1 1/2 til 3 Alen, 3 Huse have lidt saameget, at de ere ubeboelige, Fødevare og Foder er tildeels fordærvet, og meget Bohave ødelagt og forliist, Byen Langers Beboere, der ligger noget lavere, maatte ogsaa tage deres Tilflugt til Ronn, og med Baade, reddede Rønnbeboerne Joseph Langer og Familie, der sadde paa Taget af det med Vand fyldte Huus; da imidlertid Havet har bortført de Sandhøie, der ydede Rønn Bye Beskyttelse, vil den med Paalandsvind være udsat for nye Oversvømmelse. Fra Odbye Sogn meldes, at Ottesunds Færgegaard har, (som for bemærket) været aldeles oversvømmet med Vand, der stod 5 Qvarteer i Husene, saa at Folkene maatte flygte til Odbye. Samme Dag reddede Sognefogden med 10 Mand, Eierens Creature, hvoraf dog en Koe og 6 Faar druknede; den store Færge, 2de Baade og 3 Flydebroer ere bortdrevne, Mellem Sundgaarden og Odbye er der aabnet en Kanal over hvilken Passagen skeer med Baade; herfra til Ottesund er altsaa for Tiden 2 Færgesteder at passere. (En Deel af Weilebroe staaer, men er upassabel.)¬
Viborger Samler, 1839-01-19
J flere Sogne paa Morsøe, saasom i Galtrup, Seiers lev, Jørsbye, Skarum og Sønderaabye ere flere Huse øde(Thist. Av.) lagte ved Oversvømmelsen.
Viborger Samler, 1839-01-19
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg(Mandagen den 7de Januar 1839.)J Sagen No. 2 Ldsoprykt. Møller, mødte for Kjøbmand N. H. Boje contra: i Randers Ldsovrkt. Jespersen, mødte for Procurator Nyegaard i Randers som Mandatarius for Funchs & Comp's Fallitboe i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1839-01-19
(Appellanten, Kjøbmand N. H. Boje i Randers, paaanker under nærværende Sag en inden Randers Byetingsret den 9de April 1838 afsagt Dom i en Sag imellem ham og Jndstævnte, Procurator Nyegaard som Mandatarius for Funchs & Comps Fallitboe i Kjøbenhavn angaaende 117 Rbd. 5 Mk. 7 s. m. m.) Dom. "Byetingsdommen bør ved Magt at stande. J Procesomkostninger for Overretten betaler Appellanten til Jndstævnte 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 6te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1839-01-19
Ved Randers Byetingsret den 9de April 1838 er af den constituerede Borgermester og Byefoged Justitsraad Herredsfoged Reiersen dømt saaledes: "Jndstævnte Kjøbmand N. H. Boje heraf Byen bør til Citanten Procurator Nyegaard, som Mandatarius for Handelshuset Funchs & Comps Fallitboe, i Kjøbenhavn at betale 117 Rbd. 5 Mk. 7 s. S. og T. med Renter 4 pCt. fra 21de Novbr. f. A. til Betaling skeer samt Sagens Omkostninger med 15 Rbd. De af Jndstævnte den 5te Febr. og 5te Marts fremlagte Conto Couranter bor denne inden 8te Dage efter denne Doms Afsigelse at foranstalte afskrevne paa anordnet stemplet Papiir. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1839-01-19
J Sagen No. 243. Ldsoprykt. Jespersen, mødte for Kammerherre Hofjægermester Baron Güldencrone til Vilhelms borg. Ldsoprykt, Møller, mødte for Arvingerne efter afg. Kammerjunker Major Voss til Rodsteenseie.
Viborger Samler, 1839-01-19
(Citanten, Kammerherre Baron Güldencrone, paaanker under nærværende Sag en af Skifteretten i Aarhuus den 25de Juni f. A. afsagt Kjendelse i Stervboet efter afgangne Frue Sophie Amalia Voss født Sehestedt, Enke efter forhen afgangne Kammerjunker Major Vosetil Rodsteenseie, hvorved Citantens Paastand om at erholde bemeldte Enkes Boe extraderet til Behandling i Overeensstemmelse med et af hende den 14de Septbr. 1837 oprettet og den 30te Januar 1838 confirmeret Testamente er forkastet.
Viborger Samler, 1839-01-19
Dom. Den paaankede Skiftedecision bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til de Jndstævnte med 30 Rbd. Sølv, der udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1839-01-19
Paa Skiftet efter afg. Frue Sophie Amalia Voss født Sehestedt i Aarhuus er af Skifteretten i bemeldte Bye den 25de Juni 1838 saaledes eragtet: "Det her under Boet omhandlede af Frue Sophie Amalia v. Voss født Sehestedt, Enke efter afg. Kammerjunker Major Christian Magnus v. Voss til Rodsteenseie, under 14de Sept. 1837 oprettede og den 30te Januar 1838 allernaadigst confirmerede Testamente kan ikke tillægges Gyldighed eller tages til Følge under Boet.
Viborger Samler, 1839-01-19
J Sagen No. 267.
Viborger Samler, 1839-01-19
Ldsoprykt. Møller mødte for Anders Andersen af Snærild, contra: Ldsoveprøvepkt. Dahl mødte for Søren Rasmussen i Oldrup.
Viborger Samler, 1839-01-19
(Under nærværende Sag har Jndstævnte, Søren Rasmussen, i første Jnstants saggivet Citanten, Anders Andersen, for ulovligen at have skovet 7 Egetræer i Jndstævntes Skovskifter i Oldrup Skov.) Dom: "Naar Citanten Anders Andersen efter foregaaende lovlig Stævning til Vedkommende inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at han hverken selv eller ved Andre har skovet enten begge eller eet af de af Vidnet Rasmus Nielsen under Tingsvidnet af 25de Novbr. 183, omforklarede 2de Egetræer, bør han i første Tilfælde for Jndstævntes, Søren Rasmussens, Tiltale i denne Sag fri at være, men i sidste Tilfælde, saafremt Eeden ikke aflægges med Hensyn til begge Træerne, bøde 20 Rbd. Sølv, og, hvis den kun aflægges med Hensyn til det ene Træe, bøde 10 Rbd. Sølv til Aarhuus Amts Fattigkasse, samt erstatte Jndstævnte Værdien af de eller det Træe, som Citanten ikke er deligen fralægger sig at have skovet, efter uvillige af Retten dertil udmeldte Mænds Ansættelse. Jøvrigt bor Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes, at Citanten, saafremt Eden ikke i det Hele eller for en Deel aflægges, bør betale Jndstævnte Processens Omkostninger for begge Retter med 40 Rbd. Sølv, hvorimod bemeldte Omkostninger i modsat Fald ophæves. Det Jdømte at efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Hads Ring Herreders Ret den 16de Juni 1838 er af Justitsraad Herredsfoged Lanng dømt saaledes: "Jndstævnte Anders Andersen Snærild bor til Aarhuus Amts Fattigkasse erlægge en Mulct af 10 Rbd. for en af ham i Søren Rasmussens Skovskifte i Oldrup Skov skovet Eeg samt erstatte Citanten Træets Værdie efter uvillige fra Retten udmeldte Mænds Skjøn. Forøvrigt bør Jndstævnte for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være, saafremt han inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse inden sit Værneting efter lovlig Omgang med sin corporlige Eed benægtet, at have hverken selv eller ved andre, imod Citantens Villie og Vidende, skovet 6 Stkr. frugtbringende Egetræer, staaende i de Søren Rasmussens Gaard tilhørende Skovlodder, paa Oldrup Byes Mark eller et mindre Antal af disse, foruden det Egetræe hvorfor han foran er dømt; men aflægger han ikke Eeden enten idet Hele eller tildeels bør han til Aarhuus Amts Fattigkasse erlægge en Mulct af 10 Rbd. for hver Eeg, som han ikke ved sin Eed tør benægte at have fældet eller ladet fælde og desuden erstatte Citanten Træernes Værdie, som ligeledes bestemmes af uvillige fra Retten udmeldte Mænd. Til Veiledning ved Vurderingen af Træernes Værdie tjener, at disse maae ansees at være frugtdringende Eege af Tykkelse fra 10 til 15 Tommer. Endelig bør Jndstævnte i hvert Fald erstatte Citanten Sagens Omkostninger med 20 Rbd. Justitiens Tiltale mod Peder Olesen Hamborg forbeholdes, forsaavidt han maatte ansees for at have aflagt nogen urigtig Forklaring i Sagen. Det Jdømte at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."