JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Jtzehoer store Qvægmarked den 20de October blev i Aar meget besøgt. Omtrent 7,000 Qvæghoveder kom paa Markedet, af hvilke allerede om Middagen paa den første Markedsdag 3,000 vare solgte. J Aar ere omtrent 1,000 Oxer fleer end i Fjor clarerede ved Jtzehoes Toldbod, og 344 fortoldede til Udførsel. Mariebo. En Svend paa Ventepose Mølle i Grevskabet Hardenberg havde for nogle Dage siden det Uheld, at Drivhjulet tog fat i hans ene Haand, saa at Armen blev paa flere Steder kunst lige op til Skulderbladet. Først da den Ulykkelige kom med hele Ovenkroppen indi Værket, standsede Møllen, som gik for sagte Vind. Han blev vel bragt i Live fra Møllen; men om han end lever, bliver han dog altid en Krøbling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Kjøbmand Lange er udnævnt til Værge for Kirken her i Byen, i afdøde Agent Krøyers Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Bekjendtgjørelser. Snart efter sin forudgangne omme Moder fulgte min klære lille Lorentz Johannes Wilhelm Ancher, 11 Uger gammel, da den algode Gud behagede Natten mellem den 15de og 16de Novbr. d. A. at kalde ham til sig. Østofte, den 17de November 1832. Kofod Ancher, Præst for Østofte Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Onsdagen den 28de November d. A., Kl. 10 Formiddag, ordineres i Mariebo Domkirke Cand. theol. J. Hjorth, der allernaadigst er udnævnt til Capellan pro persona hos Sognepræsten for Rødby og Ringsebølle Menigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
At jeg under 15de dennes af Stiftamtet er constitueret som Districtslæge i Nakskov og District, under Vacancen, bringes herved til offentlig Kundskab. Nakskov, den 16de November 1832. N. C. Møller, Stadslægge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 31te f. M., som er læst inden Mariebo Byting og vil blive læst inden vedkommende Overret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som maatte have noget Krav paa Agent og Kjøbmand Hans Christian Krøyers og forhen afdøde Hustrues Hansine Petrea Krøyers, født Seehusens, fælles Stervboe her i Byen, til, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Mariebo Skifteret, den 12te November 1832. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Creditorerne i Stervboerne efter 1. Huusmand Rasmus Larsen Skytte af Nørre Alsløw og 2. Jndsidderenke Ane Olsdatter af Oustrup. indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 16de November 1832. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Udi efterskrevne Stervboer, under Baroniet Sønder karles Skiftejurisdiction, vil blive afsagt Eragtning for de herskabelige Fordringer Fredagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 10, nemlig: Sielstofte: Gaardmand Hans Jensens afdøde Kone, Karen Hansdatters, Gaardmand Rasmus Hansen Kruses, Sielstofte: Gaardmand Rasmus Hækmands afdøde Kone, Sidsel Jversdatters. Huusmand og Smed Jørgen Jensens, Hyltofte: Huusmand Hans Madsens og Kones, Gaardmand Hans Sørensens afdøde Kone, Else Jørgensdatters. Gaardmand Knud Hansens. Assenbølle: Nebbelunde: Gaardmand Hans Sællands, Gaardmand Abraham Hansens. Gaardmand Niels Thomsens og Kones, Errindlev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Gaardmand Peder Jørgensens afdøde Kone, Ane Cathrine Pedersdatters Thorslunde: Gaardmand Mikkel Justesens.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Gaardmand Hans Pedersen Thors af Ringsebølle, døde Kone, Bodil Rasmusdatters. Huusmand Christopher Madsens. Skovby. Hvilket herved bekjendtgjøres til vedkommende Creditorers Efterretning. Raahaugegaard, den 13de November 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Auctioner. J Følge Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes Torsdagen den 22de November, om Formiddagen Kl. imellem 11 og 12, offentlig Auction paa Nakskov Raadstue over Gurreby Sogns Kongetiende, efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede. Pederstrup, den 13de Novbr. 1832. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Condition ønskes. En ung, dannet Pige, der kan forevise Beviser for Troskab og god Opførsel, ønsker sig Condition som Huusjomfrue paa et Sted, hvor Konen selv deeltager i Huusholdningen. Den Søgende kan tiltræde strax. De herpaa Reflecterende bedes behageligen at afgive billetter, mrkt. A. O., paa Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Tjeneste ledig. En confirmeret Dreng, som har Lyst til at lære Smede Professionen, kan strax komme i Lære i Nakskov hos Smedemester Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
J større og mindre Partier ombyttes Mald Mall, imod godt, velrenset Byg for en billig Gjøreløn, og for contant Betaling, uden Gjøreløn, sælger jeg for 3 Rbd. Sedler pr. Tønde. Rødby, den 13de Novbr. 1832. B. H. Pohler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-20
Ved Tallotteriets 1192 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 35. 8. 54. 66. 56.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 94. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Udenlandsk. Frankrig. Hertuginden af Berry er den 7de dennes, om Formiddagen Kl. 10, greben. og fængslet i Nantes. Da Efterretningen herom indløb til Paris holdt Ministerraadet Forsamling, og Kong Ludvig Philip udstædte derefter følgende Forordning: "Der skal forelægges Kamrene et Lovudkast, forat fatte en Beslutning angaaende den Fremgangsmaade, som skal anvendes imod Hertuginden af Berry. Justitsministeren og Jndenrigsministeren have, hver for sit Vedkommende, at sørge for Fuldbyrdelsen af nærværende Forordning." De nærmere Omstændigheder ved denne Fængsling ere disse, Politiet var bleven vidende om, at Hertuginden havde spurgt, om hun atter med Sikkerhed, kunde tage ind i Demoiselle Dugmignys Huus i Slotsgaden, hvor hun før havde opholdt sig. Tillige vidste Vedkommende, at dette Spørgsmaal var bejaet. Snart indtraf en Person, der var afgaaet 24 Timer førend Hertuginden; en af hendes Agenter indtraf ligeledes til Nantes. Ovennævnte Huus blev nu iagttaget, og Kl. 6 om Morgenen faaes en af Demoisellerne Kersabler, forklædt som Bondepige, at gaae ind i det. Kl. 4 1/2 om Eftermiddagen forraadte en af Hertugindens Fortrolige, at hun selv var ankommen. Nu bleve alle tilgrændsende Gader sværrede ved en Troppecordon og i Huset foretoges det strængeste Eftersyn, som vedvarede hele Natten, uden at der forefandtes Andet, end en temmelig betydelig Deel af 5 Francs- og 1 Francs Stykker med Henrik den Femtes Billede og noget af et Brev til Hertuginden, hvori hun underrettedes om at hun forraadtes af en af hendes Fortrolige. Kl. 9. om Morgenen mistvivledes endnu om at opdage Noget, men alligevel fortsattes Undersøgelserne paa det Jvrigste. Endelig fandtes Hertuginden og Dhrr. Nesnars og Guibourg skjulte i en Camin. J flere Caminer var der hele Natten lagt Jld af de Vagthavende, og netop i den, hvor der blev hedet stærkest, skjultes Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Fredagen den 23 November 1832. Næsten qvalte af den fra Caminen udgaaede Varme, havde de uvilkaarligt gjort nogle Bevægelser, som bleve bemærkede. Hr. Guibourg var næsten afmægtig. Hertuginden raabte strax til Gensdarmerne: "J skal ikke fortsætte Eders Efterforskninger; her er jeg! Jeg er Hertuginden af Berry. Hvor er Generalen, til hans gamle militaire Lovalitet vil jeg betro mig. Er Nogen skyldig, saa er det ene mig; disse Herrer og denne Dame have kun fulgt mine befalinger." Bemeldte Dame, Demoiselle Kirsabier, vedligeholdt sin hele Fatning, men Dhrr. Guibourg og Nesnars vare som sonderknuste. Siden er der skeet mange Fængslinger og vigtige Opdagelser ere gjorte, som sætte det udenfor al Tvivl, at Carl den Tiende og hans Familie vare vidende om og fuldkommen enige i den af Hertuginden, brugte Fremgangsmaade. De opdagede Papirer kaste desuden meget Lys paa alle Partiers Sammenspind. Hertuginden er nu, under sikker Bevogtning, sendt til Blaye. Hendes Forræderske var en Jtalienerinde, ved Navn Gonzaga.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Der arbeides for Tiden saa ivrigt paa de franske Værfter, at Man til Aarets Slutning venter 21 Linieskibe, 27 Fregatter og over 20 mindre Skibe færdige. Man troer i Paris, at Nordarmeen skal bringes til 80,000 Mand. Marschal Soult skal have yttret Tilfredshed med den Vending, Anliggenderne have taget i Vesten, da han nu tør samle flere Kræfter i Norden. Hollandsk-belgiske Anliggender. Der meldes fra Valenciennes som tilforladeligt, at den 15de Novbr. var bestemt til den franske Nordhærs Jndmarsch i Belgien paa forskjellige Puncter, for at forene sig under Antwerpens Mure, og Breve fra Citadellet ved Antwerpen melde, at den tappre hollandske General Chasse er utrættelig i at gribe ny Forsvars-Forholdsregler. Alle de, hvis Nærværelse ikke ansaaes for nødvendig, ere sendte bort fra Fæstningen. Alle Efterretninger ere overeensstemmende deri, at den hollandske Regjering ikke vil overgive dette vigtige Punct. Besætningen er opflammet af den meest brændende Higen efter at forsvare sig til det Yderste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
J Følge en Skrivelse fra Julich af 10de November har det 7de preussiske Armeecorps faaet Ordre, at bryde op til den belgiske Grændse. Samme Dag fik flere i Jülich værende Artillericompagnier befaling til at være marschfærdige den 15de. Af flere Regimenter er allerede Krigsreserven indkaldt, og ikke en Mand maa permitteres. Overcommanden over de ved den nederlandske Grændse forenede preussiske Armeecorpser skal overtages af Hertug Carl af Mecklenborg. Fra preussisk Side torde Venlos Besætning blive den første Militair=Operation, dersom det skulde blive nødvendigt, at understøtte Hollands heeltemodige Anstrængelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Den forenede franske og engelske Flaade ankom den 8de Novbr. til Dünerne. 6 af Krigskibene afseilede den 10de til den hollandske Kyst, for at begynde Blocaden. Dagen efter afgik endvidere to engelske og tre franske Skibe til samme Bestemmelse. Begge Admiralerne laae endnu den 12te i Dünerne. Der meldes, at nogle hollandske Coffardiskibe ere tagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Uagtet alle disse Foranstaltninger er det dog muligt, at Tvisten bilægges førend det kommer til aabenbart Udbrud. Nogle agtede Pariserblade gjentage, at de franske Troppers Jndmarsch i Belgien bør betragtes som en blot militair Expedition, ingenlunde som en Krig, og at der er ingen Grund til at frygte det fiendtlige Sindelag i det øvrige Europa, som Oppositionsbladene bebude. Fra London forsikkres, at ingen Englænder ønsker Krig med Holland. Den franske og den engelske Charge d'Affaires vare endnu den 13de Novbr. i Haag; men de havde truffet alle Foranstaltninger til at kunne afreise paa første befaling fra deres Regjeringer. Det engelske Blad Courier af 12te November melder, at Kongen af Preussens Svar paa det ham sendte Forslag, at Luxemburg og Limburg skulde besættes af preussiske Tropper for Kongen af Holland, under den franske Hærs Operationer i Belgien, var endnu ikke officielt indløbet; men derimod beretter en paalidelig Skrivelse fra Paris, at Preussen har tilkjendegivet sin Tilbøielighed til, at tiltræde dette Forslag, dog med den Betingelse, at omen slig Overeenskomst blev tilveiebragt, vilde Kongen af Preussen kun ansees som Besidderen af et Pant for Kongen af Holland, men ingenlunde som bifaldende de forehavende Tvangsforholdsregler, hvilke han vedbliver at misbillige. Den 10de Novbr. gjordes der fra Hollands Side Lord Palmersion (engelsk Minister) og Fyrst Talleyrand (fransk Minister) det Tilbud, at det vild antage de preussiske Forslag, som Basis for videre Concessioner; men da disse Concessioner ere ubestemte, og ingen vis Dag er ansat for Tilendebringelsen af de Underhandlinger, der atter skulde knyttes, blev dette Tilbud afslaaet. Denne formeentlige Mangel vil dog maaskee blive afhjulpen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Portugal. J Oporto var endnu den 6te ds. Jntet af Betydenhed forefaldet. Det eneste Nyt, som meldes, er, at D. Miguel var ankommen til Hæren. J Combra havde han ved en Dagsbefaling af 27de f. M. lovet alle de constitutionelle Soldater, som gik over til ham, Benaadelse, ja endog Belønning. Hans Linietropper havde han beordret tilbage til Valongo, da han frygtede, de vilde gaae over til D. Pedro. Sine Søstre havde han sendt til Braga. Han er formodentlig ogsaa bange for disses Anskuelser om Tingenes Gang. Brasilien. J en Handelskrivelse fra Rio Janeiro af 31te Juli meldes blandt Andet, at det vil vare længe inden Handelen der svinger sig op til den Høide, den var steget til i D. Pedros Tid. Nu indseer den fornuftige Deel af Nationen, hvilke sørgelige Følger hiin ulykkelige Revolution har draget efter sig, og mange, selv de, der foranledigede D. Pedros Fald, ønske ham tilbage. Brevskriveren holder det ikke for usandsynligt, at hans Tilbagekomst vil indtræffe tidligere eller sildigere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Jndenlandsk. Hs. Maj. Kongen har under 25de f. M. allern, udnævnt Kjøbmand Delong i Paris til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe. – Ligeledes har Hs. Maj. under 27de f. M. benaadet Elementar=Skolelærer Johan Jacob Tiedemann i Eckernforde med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Atter har Fædrelandet tabt en af sine høist udmærkede Mænd, der baade som Forretningsmand, brugt i vigtige Anliggender, og som Videnskabsmand og navnkundig Skribent havde et høithædret Navn baade hos os og Fremmede, i det Døden Natten imellem den 15de og 16de ds. ved et apoplectisk Tilfælde bortrev Conferenceraad, Dr. philos. Conrad Fred. v. SchmidtPhiseldek, Ridder af Dr. og Drid., Deputeret i det kgl. Generaltoldkammer- og Commerce-Collegium &c. &c. Ogsaa Professor R. Rask, Universitets Bibliothekar, der allerede i en ung Alder ved sine lingvistiske Skrivter havde erhvervet sig en vidtudstrakt Celebritet, er død den 14de Novbr., 45 Aar gl. Hans Skrivter, der ere berømte i hele Europa, bevare hans hædrede Navn. Som Man erfarer, er Hr. Cand. jur. Grev Ahlefeldt udnævnt til anden surnumerair Assistent ved de guineiske Establissementer, i afdøde Assistent Veits Sted, og Hr. Lieutenant v. Gandil af andet jydske Jnfanteri-Regiment til Commandeur for Soldatesken, sammesteds. Efter Forlydende har derimod den Førstnævntes Formand, Hr. Assistent Christensen, bestemt sig til, paa Grund af Familiehensyn, at ansøge om Entledigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Det søsterlige Velgjørenheds-Selskab i Kbhavn, som hvert Aar paa Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag holder en høitidelig Forsamling, har nu bestaaet i 42 Aar, tæller 736 Medlemmer og eier en rentebærende Fond af 19,400 Rbd. Sedler, foruden en Fond af 3,400 Rbd. Oblig, hvoraf bekostes Brude-Udstyr for Piger, der ere udgangne af Stiftelsens Skole. Samme tæller for Tiden 35 Elever.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Et lidet Skrivt er udkommet, under Titel: "Offentlig Epistel til Grosserer M. L. Nathanson, i Anledning af hans Skrivter om Danmarks Handel, Skibsfart, Penge- og Finantsvæsen, samt Bidrag til Undersøgelserne om Landets Velstand, eller Oplysninger om det kjøbenhavnske Assistentshuus og sammes Mangler, af Fr. Thaarup. Det, Forfatteren her meddeler, er: enkelte Optegnelser til Sammenligning med de nathansonske, og nogle bemærkninger over Puncter, hvori haves forskjellige Anskuelser, saasom om Assistentshuset, Sparekasserne m. m. hvorved han har søgt at fremkalde Mere fra Nathansons Haand i de Fædrelandet vigtige Anliggender, i hvilke han er saa vel bevandret. To Bilager til Epistelen medfølge, nemlig: 1) En udførlig Udvikling om det kbhavnske Assistentshuses Mangler, og Ønsker og sammes Afhjælpning; derunder især: at der ikke maatte søges noget Overskud ved samme, saasom stort Overskud med Føie kan betragtes som en Skat paa Trængende, altsaa at Renterne nedsættes, Noget, hvorom flere Gange offentligen er yttret Ønsker, fremdeles: at Laanene maatte meere svare til Pantets Værdi, at Assistentshusets Enerettighed til Laan paa haandfaaet Pant maatte aldeles ophæves, at Forbedringer ved Auctioner over uindløst Gods maatte iværksættes, m. m. 2) Den kongel. General=Obligation af 8de Juni 1825 for det i England 1825 optagne 3 Procents Laan. - Skrivtet faaes hæftet for 2 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
En Christianshavner klager i "Politivennen, over det af Grosserer, Ridder J. Holm paa Appelbyes Plads, lige over for Kongens Bryghuus, anlagte Trankogeri, der nu, i Forening med det gamle Trankogeri paa den grønlandske Handels Plads, fra hvad Kant Vinden end blæser, udbreder den væmmeligste og ufordrageligste Stank tage over Byen. Jndsenderen anraaber derfor Grosserer Holm om Barmhiertighed for Christianshavnernes Næser, og opfordrer ham til at flytte sit Tranbrænderi ud til en af hans Eiendomme paa Amager. "At han er den Mand, som kan bringe sine Medborgere dette Offer - siger Jndsenderen - er vist nok, og at han vil, derfor borger hans retskafne Tænkemaade, der er langt fra at hylde Sætningen: bonus Jucri odor ex re qvalibet, 5. Profiteen er god, hvoraf den end lugter."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
En udmærket Skakspiller, Hr. Bendix, der allerede for 3 Aar siden har været i Kjøbenhavn, er atter paa sine Reiser indtruffen dertil, og anbefaler sin Veiledning i dette Spil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Efter Rygtet skal der i Kjøbenhavn ikke være færre, end 6 til 700 tjenstløse Piger. J "Politivennen" foreslaaes derfor, at forbyde flere Piger for det første at komme derover fra Provindserne. For at have reddet Skipper Tobbens og to Matrosers Liv (fra Pappenburg) er Strandfoged C. Hinrichs i Büsum tildeelt Medaillen for Druknedes Frelse, og tre andre Mænd af Hs. Majestæt hver en Belønning af 12 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
J Plden stod nylig med Eet en Gaard i lys Lue, uden at der siden opdagedes hvor Jlden kunde have kommet fra. Den blev imidlertid snart slukket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
En Jldsvaade, der ogsaa nylig fortærede et Arvefæstested paa Godset Aphnberg i Holsteen, var, i Følge Forhøret, sat paa af en ung Tjenestepige, formedelst ubetydelige huuslige Forefald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
J Kjøbenhavns Addresseavis efterlyser en Vaffelbager og Muursvend Zachariasen sin Kone. – "Formodentlig er hun bleven kjed af de varme Vafler, bemærker Aalborg Avis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Til den mærkværdige Sygehistorie, som nyligt berettedes fra Sønder=Nissum, (see No. 91 af d. Bl.) giver Horsens Avis nu følgende Supplement: Da Konen i Aaret 1827 skulde føde, blev Gjordemoderen hentet; men, efter at have været 2 1/2 Døgn hos Barselkonen, erklærede hun, at denne ikke var frugtsommelig. Først otte Uger efter hentedes en Læge, som sagde: "at nu var det for sildigt. 1829 consulerede Konen atter en Læge; men var imidlertid, indtil dette Foraar, ret vel. Midt i Juni gik der Hul paa Maven; efter 5 Ugers Forløb lægtes den igjen, var i 6 Uger ganske lægt, men brød atter op. Først 4 Uger derefter hentedes den Læge (Districtschirurg Kjær i Holstebro), som saa heldigt udførte Operationen. Kun Hovedet, Jndvoldene, samt den ene Haand og Fod af Fosteret, vare forraadnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli: Personel-Capellaniet hos Amtsprovsten for Refs og flere Herreder, under Thisted Amt. Løn 200 Rbd. Sølv, foruden fri Kost, Logi, Vask, Brænde og Lys i Amtsprovstens Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Bekjendtgjørelser. Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 31te f. M., som er læst inden Mariebo Byting og vil blive læst inden vedkommende Overret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som maatte have noget Krav paa Agent og Kjøbmand Hans Christian Krøyers og forhen afdøde Hustrues Hansine Petrea Krøvers, født Seehusens, fælles Stervboe her i Byen, til, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Mariebo Skifteret, den 12te November 1832. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Creditorerne i Stervboerne efter Huusmand Rasmus Larsen Skytte af Nørre Alslow og 2. Jndsidderenke Ane Olsdatter af Oustrup indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 16de November 1832. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Auctioner. Efter passeret Forlig, Execution og vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver ved offentlig Auction, som afholdes; 1ste Gang Torsdagen den 6te December d. A., 2den Gang den 13de f. M. og 3die Gang den 20de f. M., om Formiddagen Kl. 11, opbudet til Bortsælgelse det Smeden Lars Pedersen tilhørende Huus i Onstrup Bye, bestaaende af 7 Fag Bindingsværk og indrettet til Beboelse og Smedeværksted, med tilliggende Grund og tvende Hauger. Første og anden Auction afholdes paa Falster Birks Tinghuus ved Nykjøbing og tredie Auction i forbemeldte Huus i Oustrup, hvor ogsaa, naar den sidste Auction er tilendebragt, bortsælges efter Udlæg det derværende Smedeværktøi og nogle Stykker Jndbo. Conditionerne for Husets Salg kunne forinden Auctionerne erfares hos Godsforvalter Ferrall paa Ourupgaard. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Falsters Birk, den 20de November 1832. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Gaarden Kirstinelund, der er beliggende tæt udenfor Mariebo, med tilliggende Areal af circa 30 Tdr. Land og 8 Tdr. Land Skov, bliver opbuden til Bortsalg ved een Auction, som, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, er bestemt at afholdes paa bemeldte Kirstinelund Tirsdagen den 4de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Det bemærkes, at der paa benævnte Areal intet Hartkorn hviler, ligesom og, at Gaarden har meget smukke Bygninger og giver en særdeles behagelig Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Raahaugegaard, den 22de November 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Udi efterskrevne Stervboer, under Baroniet Sønder karles Skiftejurisdiction, vil blive afsagt Eragtning for de herskabelige Fordringer Fredagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 10, nemlig: Gaardmand Hans Jensens afdøde Kone, Sielstofte: Karen Hansdatters, Gaardmand Rasmus Hansen Kruses, Gaardmand Rasmus Hæbmands afdøde Kone, Sidsel Jversdatters. Huusmand og Smed Jørgen Jensens, Hyltofte: Huusmand Hans Madsens og Kones, Gaardmand Hans Sørensens afdøde Kone, Else Jørgensdatters. Gaardmand Knud Hansens. Assenbølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Gaardmand Hans Sællands, Nebbelunde: Gaardmand Abraham Hansens. Gaardmand Niels Thomsens og Kones, Errindlev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Gaardmand Peder Jørgensens afdøde Kone, Ane Cathrine Pedersdatters. Gaardmand Mikkel Justesens. Thorslunde: Gaardmand Hans Pedersen Thors af Ringsebølle: døde Kone, Bodil Rasmusdatters. Huusmand Christopher Madsens. Skovby. Hvilket herved bekjendtgjøres til vedkommende Creditorers Efterretning. Raahaugegaard, den 13de November 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Capital, som anbydes. Af Umyndiges Midler, under Baroniet Juellinges Overformynderi, er strax at erholde til Laans 376 Rbd. 4 Mk. Repræsentativer, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge, den 21de Novbr. 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Af Umyndiges Midler, under Vennerslunds Godses Overformynderi, er at erholde til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, enten strax eller til 11te December førstkommende, 100 Rbd. Sedler, naar Lysthavende derom henvende sig inden 14 Dage fra Dato til Undertegnede. Vennerslund, den 16de November 1832. Hansen, Forv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-23
Tilkjøbs.