JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Et sydtydsk Blad indeholder følgende bemærkninger over det franske Militairs nærværende Stemning af en velunderrettet Mand: "De franske Officierer tale endnu bestandig med Tilsidesættelse af al Lydighed mod deres nuhavende Regjering, om blodig, exempelløs Hævn, de ville tage, og om Gjen udbrudet af en Krig, hvori de ville gjenerobre de tabte Provindser. Da de franske Soldater ere vante saa stærkt til Erobringskrige, vil Buonaparte længe blive deres Afgud, og de ville vanskelig føje sig i de fredelige Borgeres Forhold. Det er vel mueligt, at der efter de Bundsforvandtes Bortgang danner sig i Frankerig et Partie, der handler i Buonapartes Aand. Tydskland er derfor, da Frankerig er endnu ligesaa mægtigt som 1792, og da dets mange Grændsefæstninger kommer det tilhielp, ikke uden Fare, og maa ikke lade sig de tilkæmpede Fordeele rive af Hænderne, eller overlade sig til en fordærvelig Sikkerhed. Thi endskjøndt det har i Maynz og Luxemborg faaet to fortreffelige Forsvarspunkter tilbage, og det er at forudsee, at Holland vil blive Tydskland Bundsforvandt, fordi det har samme Fare at befrygte, staaer Belgien dog aaben for en fiendtlig Oversvømmelse, og den tydske Forsvarslinie bliver her forlænget paa en skadelig Maade. Endnu verre staaer det ved Overrhin, hvor Franskmændene har en stor Mængde Fæstninger, Tydskerne derimod ikke en eneste Vaabenplads, saa de vigtigste militaire Punkter her maa overlades Fienden, blot fordi at Corpserne ikke skal blive enkelt oprevne. Det Onde vilde endnu blive større, dersom Schweitz, som hidtil, unddrog sig fra Tydsklands almene Sag, eller endog, som i 1800, tilstod Fienden Giennemmarschen. Og Resultatet af alt dette, Kun da vil Tydskland, være stærkt og kraftigt, kun da vil det kunne byde Naboerne Rolighed, naar det vorder forenet ved fast Samdrægtighed, og ikke lader Krigeraanden uddøe hos dets Ynglinger."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Madrid den 26de Junii. Cortes havde bestemt, at for Fremtiden kunde ogsaa Borgerlige erholde Officierpladser. Men nu er allerhøiest bleven forordnet, at Jngen kan blive Cadet ved Artilleriet eller andre Corps, naar han ikke iforveien har aflagt Beviis for sine Ahner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Hs. Majestæt finder en Fornøielse i at tage de herværende Klostre flittig i Øiesyn, og at bidrage alt Mueligt til deres Opkomst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
De sidste Efterretninger man i London havde fra Spanien vare meget foruroligende. J Leon og Campostello vare store Uordener udøvede; blandt andet havde man brændt Bibliotheker med alle derværende Manuskripter. Enhver som havde kjøbt Kirke- eller Klostereiendomme, maatte uden Vægring give dem tilbage, og desuden til Straf betale Regjeringen 10 Procent af deres Værdie. – Canonicus Eskoquiz, Kongens forrige Hofmester, har nedlagt sit Embede, og erklæret, at Spaniens nærværende Tilstand vil forandre sig; men intet har opvakt mere Sensation end den offentlige Erklæring af Jnfanten Don Antonio, at Kong Ferdinand ikke havde det fulde Brug af sine Forstandskræfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Aareau den 6te Julii. Forrige Nat indtraf Hendes Majestæt Keiserinde Marie Louise, under Navn af en Hertuginde af Colorno, paa handes Reise til Badene i Aix i Savoyen, hertil. J Formiddags fortsatte hun sin Reise til Bern, hvor hun vilde tilbringe den 7de og naae Aix den 11te, Jfølge indløbne Efterretninger vil denne Fyrstinde i October begive sig til Parma med sin hele Hofstat. Napoleon aflader ikke paa sit afsondrede Opholdsted at skrive til hende, og give hende Beviser paa sin Opmærksomhed. J sin sidste Skrivelse sagde han, at han for nærværende Tid beboeder et Huus, som i Som menligning med hans forrige, kun var meget lille, men at han vilde indrette et større, hvis hun vilde gjøre ham et Besøg paa Elba Den lille Prinds Napoleon er særdeles elsket af Keiser Franz Han kan allerede begynde at tale Tydsk, og befinder sig ofte om Keiseren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Elba. Om Napoleons Bortførelse haves endnu ingen nærmere Bekræftelse. Derimod hedder det, at han skal have underholdt en stærk Brevvexling med den americanske Præsident Hr. Maddison. Maaskee vil han tilbyde Denne sin Tjeneste,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Blandede Efterretninger. J Lübekker Anzeiger hedder det: Holsteen vil snart faae Lettelse. General Tolstoy er reist til Keiser Alexander (som Han mødte i Nymwegen), for at udvirke Tilladelse for det russiske Landeværn at gaae hjem, og faaes denne, ville idetmindste Cantonneringerne blive meget udvidede
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Den 13de Julii blev i Hamborg ved Auction solgt et Partie norsk Lax og friske Bergens Sild.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
(Af Udgiveren.) Den Tyv, som for nogen Tid siden søgte at undvige fra Arresten i Nyenobing paa Falster og som paa Veien til Stranden brakte sit ene Been, er atter, efterat Benet nogenlunde var helbredet, tøflet af, uden at man veed hvorhen, formodentlig paa en Baad af Østersøen til, da Vinden var hom gunstig Enken efter afgangne Muurmester Øe Hans her i Mariboe har i denne Tid solgt sit paa Torvet beliggende Huus til Kjøb og Handelsmand Salomon Moses af den mosaiske Religion for den Sum 10500 Rdlr. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Avancement ved Landmilitair-Etaten. Regimentschirurg ved Prinds F. Ferdinands Dragon-Regiment, M. C. Hjort, der i nogen Tid har cantonneret her i Mariboe, er tillagt Rang med Capitainer af Armeen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Districtschirurg Jacob Severin Matzen paa Falster og Districtschirurg Chimoth. Schow i Lolland, ere meddeelte Krigsraads Caracterer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Premierlieutnant i den danske Artilleriebataillon, Tønne Bloch v. Glahn, er forfat i lige Egenskab til Corpset med Capitains Caracteer og den ham i Corpset forbeholdte Capitains Anciennitet. Patroclus v. Römeling, Commandeur for Prinds Christian Frederiks Regiments 3die Bataillon, er forbeholdt Oberstes Anciennitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Jfølge Forordningen af 29de Junii 1814, skal For indeværende Aar den ved Forordningen af 1ste October 1802 paabudne Jordafgivt erlægges med i alt 24 3/2 Gange, og den ved samme Forordning paabudne Tiendeafgivt med i alt 16 Gange saameget, som dens oprindelige Beløb, dette beregnet til Rigsbankpenge Navneværdie, Daler for Daler. Naar Hovedgaards- eller dermed ved Forordningen af 1ste October 1802 i lige Klasse sat Jord for nærværende Tid er bortforpagtet paa eet Aar eller længere Tid, bør, saafremt Forpagtnings-Contracten ikke medfører anden Bestemmelse, Forpagteren saaledes tage Deel i Jord-Afgivtens Udredelse, at af de 24 3/3 Gange, hvormed dens oprindelige Beløb, paa ovenmeldte Maade beregnet, skal erlægges, falde de 8 3/3 Gange ham allene til Last, og at han for de øvrige 16 Gange svarer i alt i Rigsbankdaler Navneværdie pr. Tønde Land, da Eieren derimod udreder Resten af Afgivten. Naar Jord, hvad enten samme er Hovedgaards eller Bonde, eller anden dermed i Klasse sat Jord, er overdragen til Eiendom eller i Arvefæste imod aarlig Afgivt, som enten ganske eller tildeels ydes i Korn eller andre Natural-Producter eller Tjenester, tager Afgivtseieren, og, naar Jord er overdragen i simpelt Fæste, Eieren ikkun Deel i Jord-Afgivtens Udredelse med det samme Beløb i det Hele, dette beregnet til Rigsbankpenge Navneværdie. Daler for Daler, hvormed han forhen var pligtig at deeltage i Afgivtens oprindelige Beløb og i de deri ved Forordningerne af 21de October 1803, 6te Junii 1806, 8de April 1808 og 4de September 1809 paabudne, men fra 1ste Julii 1811 ophævede, Forhøielsers Udredelse, hvorimod Brugerne udrede det øvrige. Er Jord overdragen til Eiendom eller i Arvefæste imod aarlig Afgivt, som er bestemt til en fast og uforanderlig Pengebetaling, da skal Afgivtseieren være fritagen for at udrede, og Besidderen saaledes ikke være berettiget til af ham at fordre godtgjort videre Deel af den herved paabudne Jord-Afgive end det Beløb, samme beregnet til Rbp. N. V., Daler for Daler, som han hidtil var pligtig at udrede af den oprindelige Jord-Afgivt o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
For de Kornvarer, som i Følge Forordningen af 29de October 1813, ere eller blive leverede, tilstaaes Yderne 23 Rigsbankdaler 48 Rbs. N. V. pr. Tønde Hvede, 22 Rbdlr. 48 Rbs. N. V. pr. Tønde Rug, 11 Rbdlr. N. V. pr. Tønde Byg, og 6 Rbdlr. 64 Rbs. pr. Tønde Havre, der, forsaavidt Rugen og Bygget angaaer, ere de samme Priser, hvorefter Jord- og Tiende Afgivten for indeværende Aar er beregnet, ligesom Priserne paa Hveden og Havren ere ansatte efter et Middeltal af Districternes forskjellige Landepriser, der er udregnet i samme Forhold, som hine Priser paa de tvende andre Korn sorter. Derhos bestemmes for det Høe og den Halm, der, i Følge bemeldte Forordning af 29de October 1813, er eller bliver leveret, følgende Betaling, nemlig: for hvert Læs Høe af 32 Lispunds Vægt i Siellands Stift 3 Rbdlr. 48 Rbs. N. V. og i de øvrige Stifter 3 Rbd. N. B. Denne Betaling saavel for Kornvarerne, som for Høet og Halmen, bliver, Overeensstemmelse med §. 2 i nysnævnte Forordning at godtgjøre Yderne ved Liqvidation i de Kongelige Skatter. Og vil derhos den Repartion bortfalde, som ellers, paa Grund af Forordningen af 28de Julii 1784, §. 3, kunde være foretage paa det contribuable Ager og Engs Hartkorn til Erstatning af en Deel af Bekostningen paa den for Aaret fra 26de October 1813 til 25de October 1814 anskaffede Fourage til den militaire Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
J Aalborg Avis læses nedenstaaende Parolbefalinger af Generalcommanden i Nørrejylland i Fredericia. "No 1. Forsaavidt Gage og Lønning ikke ordentlig maatte blive udbetalt, har Hs. Majestæt under 6te dennes allernaadigst befalet, at de Beqvarterede (Verterne) skulle give deres hele Jndqvartering Bespiisningen gratis, nemlig Frokost samt en Snaps om Morgenen, vorm Mad og Øll om Middagen, samt varm Mad eller Smørrebrød med en Snops om Aftenen. Naar Lønning derimod ordentlig udgives, bliver Bespiisningen for Mandskabet, som sædvanlig. "No. 2. Følgende allerhøieste befaling er bekjendtgjort Commandantskabet i Fredericia, af Generalcommanden i Nørrejylland under 23de Maji d. A. Efter en forhen skeet allerunderdanigst Forestilling, har Hs. Majestæt Kongen for saa meget mueligt at lette Jndqvarteringsbyrden, under nærværende Omstændigheder allernaadigst tilladt, at Fredericia Kjøbsted i Overeensstemmelse med dens yttrede Ønske, maae give de der indqvarterede Militaire, hvad disse ellers ere tilstaaede af den Kongelige Casse til Underholdning, imod, naar saadant ordentlig skeer, at fritages for at forsyne de Militaire med anden Forpleining end et Maaltid varm Mad daglig, ligesom forhen." Den grædske Jld. er opfunden af Callinichus fra Heliopolis i So rien. Keiser Constantinus Pogonatus betiente sig deraf, for at opbrænde Sarasenernes Flaade. Vandet, som slukker den sædvanlige Jld, havde ingen Magt over denne Menneskekjønnets Færle. Denne Sammensætning, som man ogsaa kaldte den brændende Olie, Havilden, den flydende Jld, fortærede, beretter man, Jern og Steen, fulgte alle de Retninger man vilde give den, og kunde ikkun slukkes med Viinæddike, Sand eller Urin. J Søebataillerne fyldte man Branderne dermed, og slap dem, for Vindens Bøer, ud imod de fiendtlige Skibe. Ved Slagene paa Land, og ved Stædernes Beleiringer. blæste man denne Jld ud gjennem Kobberrør, omsvøbte ved Enden med brændende Værk. Man kom den undertiden som Krudt, eller som Olie, i Glas flasker eller Leerkrukker, som Soldaterne kastede med Haanden, ligesom de vare Granater, efterat have tændt deres Lunte. Den rædsomste Maade, at bruge den paa, var, at afskyde den ved Flisbuen. De grædske Keisere, som folede Værdien af et saa rædsomt Vaaben, gjorde en Statsløndom af dens Sammensætning. Naar Fyrster, Venner eller Bundsforbandte, forlangte den af dem, skikkede de dem Jlden tilberedt, men skjulede dem omhyggeligen den Konst, at gjøre Magen dertil. Det var, sagde de, en Himmelgave, bragt Constantin den Store af en Engel med udtrykkeligt Forbud, ikke at meddele den til Nogen; og de, som vare saa uforsigtige, bleve dræbte af Lynild. Vulturius paastaaer, at angive dens Sammensætningsmaade. Under Ludvig den Femtendes Regjering fornyede en Chymist fra Grenobel, ved Navn Düpre de Mayen, Virkningerne af Callinichuo's Opfindelse, i en Sammensætning, som blev prøvet med Fremgang i Brest, og som man siden for bod Opfinderen at kundgjøre. Callinichus levede Aar 670 efter C. F. Den 29de Julii solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Bekjendtgjørelser. De Forældre, som ønske deres Sønner anbragt til Studeringer i Nyekjøbings lærde Skole paa Falster, kunde fra 1ste August d. A. hos Undertegnede, paa billige Vilkaar, erholde Kost, Logis, Lys, Varme og Vask for 4 a 6 unge Mennesker. Foruden Sovekammer indrømmes dem alle en fælleds Læsesahl, som ved Foreviisning har fundet Lærernes bifald. De ærede Forældre, som ønske at entrere heri, kan være forvissede om, at deres Sønner skal nyde en god Omgang, og blive behandlede med al muelig Omsorg. Værelserne, som ere smukke og vel indrettede, kan ogsaa bortleies til een at to ugifte Personer, eller til et Par eenlige Folk, naar de tillige ønske at erholde Kost ved mit eget Bord. Vedkommende ville behage at henvende dem til mig herom i portofrie Breve. Nyekjøbing paa Falster den 22de Julii 1814. Hinchelden. W. Næstkommende Fredag den 29de Julii, fra om Morgenen Klokken 9, afholdes den sædvanlige aarlige Exammen paa det Vesterborgske Seminarium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Auction. Torsdagen den 28de dennes, om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Saxkjøbings Raad, stue foretaget offentlig Auction over 275 Tønder 2 Skjepper 2 Fjerdingkar 1 1/2 Otting Hvede og 20 Tønder 2 Skjepper 2 Fjerdingkar 1/2 Otting Byg efter de der bekjendtgjørende Conditioner, hvoriblandt denne, at Kjøberne gives 8te Ugers Credit. Saxkjøbing den 20de Julii 1814. Hartmann,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Næstkommende Fredag den 29de dennes, om Formiddagen Kl. 11 slet, foretages offentlig Auction i Sundbye, hos Thomas Jensen, over circa 400 Fod Fyrretømmer, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vil vorde bekjendtgjorte. Saxkjøbing den 20de Julii 1814. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Fredagen den 29de Julii, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Engestofte ved offentlig Auction bortsolgt den af Stamhuset Engestofte og Ulrichsdahls Godser, den 24de Maji sidst udskrevne Stykhest, som nu ei til Kongelig Tjeneste behøves, nemlig: en lysebrun Hoppe med liden Blis, 5 Aar gammel, 9 Qvarteer 4 Tommer høi, tilredet og tjenlig til Ridehoppe. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Engestofte den 21de Julii 1814. Bieth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Licitation. Torsdagen den 28de dennes, om Eftermiddagen Kl. 4 Slet, opbydes paa Saxkjøbings Raadstue ved offentlig Licitation Opførelsen, enten af Træe eller Steen, af en paa Landeveien imellem Saxkjøbing og Radsted værende brøstfældig Broe, deels med og deels uden frie Kiørsler og Haandtlanger-Arbeide, alt efter forfattet Overslag og de paa Licitationsstedet bekjendtgjørende Conditioner. Saxkjøbing den 20de Julii 1814. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Torsdagen den 28de Julii, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Udstolpe Skole foretaget offentlig Licitation over sammes Jstandsættelse. De Lysthavende ville behagelig møde bemeldte Tid og Sted, da det over Brøstfældigheden forfattede Overslag, samt Conditionerne skal blive fremlagte. Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Ved Proclama af 17de Maji d. A., som er læst inden Sønderherreds Ret den 20de f. M. og inden den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret den 6te Junii d. A., ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Provst Satterup, Sognepræst for Dannematte og Tillitze Menigheder i Lollands Sønderherred, indkaldede med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket endvidere herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning og anmærkes det, at Skiftesamlinger ere berammede at holdes i Stervboet, Fredagen den 5te August og den 16de September d. A., om Formiddagen Klokken 10 slet, til hvilken Tid de, der have noget ved Skiftet at fremme, ville behage at møde. Nakskov den 19de Junii 1814. Pontoppidan,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
HerredsfoCapitaler, som anbydes. 182 Rigsbankdaler 6 Skilling Navneværdie, Umyndiges Midler af Høibyegaard og Lungholms Overformynderie, kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans enten strax er i 11te December Termin næstkommende, naar de Vedkommende behagelig henvender sig til undertegnede Forvalter paa Lungholm, Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Af Umyndiges Midler kan en Capital, stor 28 Rigsbankdaler 1 Mark 8 3/2 Skilling Navneværdie, bekommes tillaans hos Undertegnede mod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom melder sig inden August Maaneds Udgang d. A. Nakskov den 19de Julii 1814. Pontoppidan,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Tjeneste søgende. En honet Mands Barn, som godt kan sye og forrette anden Huusgierning, tilbyder sin Tjeneste til førstkommende November som Huusjomfrue hos en anstændig Familie. Paa Lønnen ansees ikke. AddresseContoiret i Mariboe giver nærmere Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Tilkjøbs. En saa godt som nye, meget let seilende, liden Jagt, af tydsk Bygning, drægtig 3 Læster, med tilhørende complet Jnventarium, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man desangaaende henvender sig til Hr. Toldinspecteur Schougaard i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-26
Paa Addresse=Contoiret i Mariboe kan nu igjen bekommes meget godt Conceptpapiir for 3 Mk. Rbp. N. V. Bogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
No. 58. Lollands Falsters Stifts 8de Aargang. privilegerede. Kongelig For Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 29de Julii 1814. Fredagen Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, resid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
(Af Lübekker Aviser.) Norge. Den 8de vilde Kronprindsen af Sverrig begive sig til den norske Grændse. De allierede Magters Commissarier og Admiral bille har alt længe været i Christiania. Hr. Morier logerer hos Hofmarskalk Haxthausen i Christiania. Af deres forlængede Ophold slutter man sig til et gunstigt Udfald, Jøvrigt skal der være organiseret 3 Armeecorps, hvoraf det ene staaer under Prindsens umiddelbare, Anførsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Elba. Napoleon viser Engellænderne særdeles Opmærksomhed, nogle engelske Capitainer spise endog daglig ved hans Bord. Han yttrer sig skriver man fra Minorra - med megen Frimodighed, og har ingenlunde opgivet Haabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Den americanske officielle Tidende udtrykker sig meget venskabelig for Napoleon, men derimod meget bittert imod Bourbonnerne. Americanernes Armee bestaaer nu af 44 Reg Jnfanterie, 16 Reg. Cavallerie, 3 Reg. Artillerie, 1 Reg. Chassenter og 200 Skarpskyttere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Hamborg. Vare=Forraadene skal alt være temmelig betydelige her, endog stort, for det øieblikkelige Krav; hvorved Priserne ere noget lave og gjøre Varerne til en Gjenstand for Speculationen og for udenlandske Bestillinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Jkke for var Hamborg bleven frie og Elb Blocaden ophævet, da man der bestræbte sig for at sætte Banken paa samme Fod, som den havde været for, og hvorved den igjennem to Sekler havde været Foreningspunctet for en stor Deel af Europas og de øvrige Verdens Deeles Vexel-Forretninger. Det an faaes nødvendigt, at afsøndre det der var skeet fra det der skulde skee. Bankdirectionen har derfor, da den igjen sattes i Besiddelse af Banken, sluttet de Regninger, der vare førte til den Tid da Banker tømtes, og har givet Jnteressenterne nye Conto for de Fonds, som de nyligen have indleveret i Sølvbarrer, hvilke skal næsten udgjøre den Sum, som Prindsen af Emühl lod udtage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Paris den 12te Julii. Jgaar forelæste Ministeren, for det Jndre, Abbeen af Montesquion, i de Deputeredes Kammer en Fremstilling af Frankrigs nærværende Tilstand. Dens Jndhold var i det Væsentligste følgende: Ustridig har Krigen været Hovedaarsag til Frankrigs Lidelser, idet den har berøvet det sine unge Mænd. Antallet af de Franske, som Landet har maattet miste i de senere Aar, kan umuelig nøie beregnes. Strabadser og Sygdomme bortreve næsten ligesaamange som Krigen. J de sidste 14 til 15 Maaneder udskrev den forrige Regjering 1 Mill. 300,000 Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Agerdyrkningen havde virkelig gjort Fremskridt i Frankrig; men Continentalsystemet var den til Hinder, især leed Viinavlen i det sydlige Frankrig meget ved de lave Priser hvori Vinen stod af Mangel paa Udførsel. Faareavlen er aftaget, uagtet den forrige Regiering søgte at forbedre Faareracerne ved at oprette 500 Depoter af spanske Vædere. Siden 1ste Januarii 1812 beløbet Tabet af Heste sig i det mindste til 230,000 Stykker. Store offentlige Anstalter og Foretagender bleve gjorte og mange af dem vare meget nyttige for Landet. Apperlige Landeveie bleve anlagde paa Grændserne, men Veiene i det Jndre skjænkedes mindre Opmærksomhed, og mange Broer afbrændtes og ødelagtes i sidste Krig. Canalerne ere i en bedre Tilstand end for. Bourgognekanalen har allerede kostet 12 Millioner, og vil endnu medtage 5 Millioner. Dette Foretagende saavelsom St. Qventinkanalen fortjene megen Berømmelse. Canalen ved l'Durcy gjør endnu en Udgivet af 18 Millioner nødvendig. Arbeiderne i Paris vare en Hovedgjenstand for Regjeringens Opmærksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
J Maji forrige Aar bestod den franske Landmagt af over 520000 Mand foruden 122597 aftakkede eller pensionerede Militairpersoner. 160,000 Fanger vende tilbage til Frankrig fra Preussen, Østerrig, Engelland og Rusland. Krigen 1812 og 1813 har kostet 250 Millioner. Krigsministeriets Udgivter i Aaret 1814 vare ansatte til 740 Millioner. 150 Millioner ere anvendte paa den franske Flaade. Alt hvad Jngenieurernes Talent og Søefolkenes modige Standhaftighed kunde bevirke var bragt i Stand paa Schelden. Jnden kort Tid seilede en talrig Escadre paa en Flod, som man holdt for utilgængelig for store Krigskibe. Søemagten understøttede, naar det gjordes nødvendigt, Landmagten. Men en stræng Vinter kunde have forandret Sandbankerne, og spærret Passagen for Linieskibe af første Rang. Derimod frembyde Arbeiderne i Cherbourg og den skjønne Flaade i Toulon de nyttigste Resultater. Marinens hele Gield beløber sig til 61 Millioner 300000 Franker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Frankrigs Gield er stor, men dog ikke et Onde uden Midler. Finantsministeren vil angive de Summet, som umiddelbar kunne indkræves, saavelsom dem, der først kunne indfordres senere hen i Tiden. Taleren endte med de Ord: "Øieblikkets Trang er stor og trykkende; Nationens Tillid og dens Deputedes Jver maae understøtte Regjeringens faderlige Hensigter. O at de sildigste Efterkommeres Tak, mine Herrer, maatte være Deres Opmuntring, Deres Hæder og Deres Belønning."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-07-29
Bestemmelserne i Udkastet til den nye Trykkelov fastsætte blandt andet, at et Skrift, der er over 30 Ark stor, kan trykkes uden at censureres; ligesaa Skrifte uden Hensyn paa Arketal, der skrives i døde eller fremmede Sprog, end videre Hyrdebreve, Mandater, Katekismer, Bønnebøger, juridiske Skrifter, i Proresacter, der ere undertegnede af en Advocat. Skrifter under 30 Ark kunne Generaldirecteuren for Boghandelen i Paris og Præfekterne i Departementerne befale, at de ikke meddeles i Trykken førend de ere læste af 2 af Kongen udnævnte Censorer. Er Skriftet da stridigt mod den almindelige Rolighed, eller fornærmende mod gode Sæder, kan Generaldirecteuren forbyde Skriftets Udsalg. Journaler og periodiske Skrifter, kunne ikke udgaae i Trykken, uden under Kongelig Autoritet.