JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Torsdagen den 31te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 8 Slet, skal endeel, efter Dom og Execution hos Ernst Olsen Møller udlagde Gods og Effecter, bestaaende af adskilligt Boehave, ved offentlig Auction bortsælges udi bemelte Ernst Olsens iboende Værelser, i Steenkulgaden, eller den saakaldede Stokhuuslængde ved Grønland. Catalogi ere at bekomme hos Sr. M. Schou. Løverdagen den 2 Augustii, om Formiddagen imellem 9og 11 Slet skal ved offentlig Auction 3 og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende bortsælges Cornelius Jensen Brodstrups tilhørende og i Borregaden beliggende Huus.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Løverdagen den 2 Augustii, om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4 Slæt, skal ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbydes og til den Høybstydende bortsælges afgangne Mathias Johansen HøgSverdtfegers og efterladte Enkes fælleds Boes Huus i Skindergaden.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Fredagen den 1ste Aug om Morgenen Kl. 9 Slet, bliver ved offentlig Auction udi afg. Hr. Capitain Mahlers forhen tilhørende Gaard, i Dronningens Bredgade, allehaande Pretiosa af Guld og Sølv, saaog Lintøy, Kaabber, Tin og Messing, samt andet Huusgeraad, til de Høystbydende ved offentlig Auction, imodscontant Betaling bortsolgt.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Onsdagen den 30te Juli førstkom., om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction 3 og sidste Gang opbydes, og til den Høystbydende bortsælges Brændeviinsbrænder Michel Andersens Stervboes tilhørende Gaard, Mads Karls Gaard kaldet, ved Nørre-Vold beliggende. en No. 60. per, 6. sal. Dutsche,
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Kopenhagener Jllungen.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Montags, den 28 Julii. Aus dem Hannoverschen Hauptquartiere Wildungen, vom 9 Julii.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Relation von Lippstadt, vom 17 Julii. Das Fürstenthum Waldeck ist gegenwartig der merkwirdige Schauplatz, wo die zahlreichen, nunmehrovereinigten beyden Armeen, sowol A liirter als Französischer Seite, gegen einander streiteen, und bereits in der Gegend von Arolsen, zwischen Mengeringhausen und Tviste, am 10ten dieses ein sehr hitziges, wie wohl nicht entscheidendes, Gefechte gehabt haben, mo von uns vorlausig nu soviel bekannist, das des Erbprinzen von Braunschweig Durchl, mit Derounterhabenden Vortruppen der Alliirten Hauptarmee rechte Wunder der Tapferket bewiesen, und den Platz gegen die gange Reservearmee des Hr. Generals von St. Germain behauptet haben. Wie namlich der Herzog von Broglio mit seiner Armee von Neustadt af linker Hand nach Frankenberg marschiret war, so rückte zu gleicher Zeit die von Dortmund uber Menden, an der Rux, Arnsberg, Meschede und Brilon, nachdem Waldeckischen marschirte Reserve des Generallieutenants, Grafen von St. Germain, vorwarts uberCorbach, in die Gegend Stadtberge und Arolsen, der Alliirten Hauptarmee in die rechte Flanke zu fallen, dieselde von der Spørkischen Armee, die noch bey Hamm und Soest am 9ten dieses stund, absuschneiden, und so gegen die Weser uber Warburg vorzudringen, griffdeshald des Erbprinzen Durchl. auf dem sogenannten Trappenberge, auf der Strasse zwischen Arolsen und Cor bach, des Morgens an, muste aber, nach einem hartnackigen Gefechte, wieder nach Corbach zurück kehren, wo sich eben die grosse Armee des Herzogs von Broglio, an ihn schlos, und noch ito gelagert stebet. Se. Durchl. des Herzogs Ferdinand, sammen auch mit Dero Armee, zur Unterstusung des Durchl. Er prinzen, zu rechter Zeit an, und lagerten sich zu Sachsenhausen, wo dermalen das Hauptquartier ist. Jnzwischen rukte die Armee Sr. Excellenz, des Hen Generals von Spørken, mit starken Schritteen auch aus hiesigen Gegenden vorwarts, sich mit der Herzogl. Armee zu vereinigen, brach des Endes am 10ten von Hamm und Soest auf, marsirte des Tages bis Anrüchte, am 11ten bis Buren, den 12ten bis Stadt berge, und den 13ten nach Landau, woldie Vereinigung, ohne das folche Gegentheils har verhindert werden megen, des Nachmittags mit der grosen Armee glücklich erfølget ist.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Auszug eines Schreibens ans der Alliirten Armee, vom 16ten Julii.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Ein starkes Franzosisches Korps, welches auf 10000 Mann geschattet wird, ist vorgestern von Corbach nachStadtbergen marschirt. Zu dem Hr. General von Spørken, welcher gestern noch zu Landau, unweit Stadtbergen stand, sind daher sofort das Kielmannseggische Korps, und gestern der Hr. Generallieutenant von Wangenheim, mit 11 Bataillons und 10 Escadrons gestosen. Es ind auch Se. Durchl. der Herzog selbst gestern da gewesen. Dem Ansehen nach, kon te en allda wol bald zu einer Action kommen. Den Generallieutenant von Hardenberg stedet weiter nach Lippstadt mit einem Korps. Wir zu Sachsenhausen sowol, als die Franzosen gegen uns uber, verschangen uns. Es wird Tag und Nacht daran gearbeitet. Sostark die Feinde sind, und obgleich kein Wasser zwischen und ist, so machen wir und doch wenig Bekummernisse. Es ist aber zu wissen, das wir auch nicht schwach sind. Unsere wenige Bagage ist alle Nachte gepackt und im Hauptquartiere, damit sie und im Nothfalle nicht hinderlich seyn konne. Das Waldeckische Land ist zu bedauern. Die schönen Fruchte gehen alle zu trummern.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
NOTIFICATION. Nachdem die Vernenerung zur 4ten Klasse der 7den Kønigle allein privilegieten Kopenhagner Lotteren geschehen muss, ene und bevor die hiesige somol als auswartige Herren Collecteurs verpflichtet sind, ihre Appellationsrechnung, die den 11ten Aug. a. c. bey mit eingekommen seyn mussen, zu schliessen und einzusenden, Als werden diesenige Jnteressenten, welche die Vernenerung ihrer Lotzen noch nicht besorget haben, hiedurch erinnert, mit selbiger je eder je besser sich einzufinden; zumalen diesenigen Losse, deren Verneutung in der solchergestalt bestimmen Zeit verskumet werden mochte, ganzlich heligefallen sind, und sur 7 Rthlr. das Stück, als den Einschus zur 1sten, 2ten und 3ten u. 4ten Klasse an andere Liebhabers uberlassen werden. Die Ziehung besagter 4ten Klasse den 18ten Aug. ohnfehlbar vorgenommen werden soll; Alles vermoge des Plans.
Berlingske Tidende, 1760-07-28
Kopenhagen, den 21sten Julii 1760. Jonas Collin, Jhro Königl. Majest. Kanzelleyrahe und Lottere Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
saakasaa hædsfæste Aaskaagaden, Halse. EnNo. 61. 2. Ast Af Assens. 1. Os SteffDanske Kiøbenhavnske Tidender.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
1ste Aug. Fredagen, den 2 Thorn, den 30te Jan.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
J Gaar havde villet stærkt Torden Vext, hvilit og bestaaet med 22 tiin Side Wilst selen, hvor der stode 4 Larslerie-Regimenter af den No. Leye, 4 Mand og 1 Officier, hielslagne, nogle dito bestedig og døve og Tartedeels søndetterne, deels tiennembrændte paa at klage Stedet.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Marseille, den 8de Jal. Skipperen paa Tartanen Mane Maadeling, som kan hid den 5te hujus fra Mahon, hvorfra han var afgangen den 2den hujus, beretter, et 2 Skomed Spanske Flag den 28de Jun, have ladet sig stort halvt Kanonskud fra Havnen, og at en Arsenal-Chaloupe, som holdt dem virkelig for Stanske, havde begiort sig til dem. De beholdte Chalouden hos sig om Morgenen Kl. 8 til om Aftenen Kl. 6, sputat slut tig Pladsens Tilstand, Commandantin Navn og Garnisenens Styrkt, og gavt endelig tilkiende at de vare Enge lander.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Sleton, den 18de Juli. Efterat Obersteren Bark af det Osterr. Bithiemiske Dragoner Regiment, som i nogen Tild var staaet Egnen af Lübenmed 350 Husarer og Dragont, havde strortstere Contribution, saa det Hirede vor Commandant den 16de hujus en Bataillon Jnfanterie, under Oberste v. Haslocher, til Skoven ved Lüben. Denne maatte Dagen igimem holde sig skiult. Den 17de commanderede bemeldte Commandant Barmester Bazikt, af det Malt, 3 Et Brammen paa den venstre Haand af Lüben med 200 Husarer, hvilkomMorgenen udligaadet givne Signal, tillermed Fødselen. angreb og adspredede den ved Lüben posterede Fiende. 64 Dragoner og Husarer, tilligemed 1 Major, 2 Ritmester og i Oberst=Lieutenant ere derved blevne vore Fanger, og nogle og 80 Heste, samt megen Bagage vort Bytte. Paa vor Side ere ikkun 3 Manddede og saarede.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Leipzig, den 23de Juli. Om Omstændighederne ved Dees den mælde de sidste efterretninger følgende: De svære Preussiske Kanoner kom den 16de for Staden, og siden den Tild har Staden været i Knibr. De Belemtide sleer fra sig, saa meg maa da og II. 3, med er Arn saar afskaffe, dermed 40 paa ditord stande Haar og Aske. Den er gar stode Genera Matorart, som er en en Jrlænder, og ar trat saa fra Massorten til Geralfeldternæster, anske bare og var Omst. De Krægen br. 1444 hans gende Fra der al den Printiske Forsted ved en staae Karende, have Regimmerne Moritz og Brift: samme. Kongen har miste Følge det sig ind i Hr. Hu landske Standes Palas, omgadstrønt Dritiserer at samme Tid fra Sanden. Por Østen tigerets Stevi Marken, Prinserne ham herme Aar. 1 Oberst, 1 formins=Consisin og 4 til 500 Md. Jærklem Fort ere af de Danske Armee og 2 Parussiske, Trorvet foldt attede Stilindslaaet, frafra bemeldes her armsom Corn af Detsden. Morsker det et Ildssemattet Sag. Kratte at at udslag første Kort: ret mod Famin Dør og dermed de Lasteske Kiøre sikkundet Rigst og Samstidenme fortset. Den 16de have de Summandeforsøgtet Udfald, men det et Kost de for Dacte. Entra, den 20de Jal.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Om den fast fra Kirchan den 16 Færs Stervblodigt Affant der Mandet formefelbrædt Omsortenber: at Angithe blev givet af de Altarde og Madder: Kl. 12. Arvepringra det 21 Bent tilde maaet mren Skryt sat sin Mord Forsenheds Birket de Franske ikke alttet ingen Efterretning have stalt horum, men de hart fast paa Fordel at der Kiød og Sand a de Allittedes Jld af Kanonere begyndt. De Forribare dingt Affalet fortet tagelig, og en Ammer kan fordet af brave Omtree og Salpeter. Den de de sendes de Franske Jnsegatrit Regiæret hos Chyrkerne, og de kand ikke blive understømede, og de Alertede diggænd havde fleere Fodfolk og et stoert Anta Consen, og andre len af Stedernes Beliggenhed, saa det det Franske Karns, efterat det havde det stort Tab, efte, Tinats Markan, seet sig nødt til at overgivt, som Krigsforen, og dige Gevær, undtagen nogle 100 Mand Berchiniske Husarer, som have fundet Leylighed til at slippe igiennem. De Allierede have faaet den heele Leyr, tilligemed Feldstykkerne, og den heele Bagage; Dog skulle nogle Regimenter let Cavallerie have lidt meget. J Gaar have de fangne Regimenter marcheret her forbi. Den 18de hujus blev den paa Slottet Dillenborg af de Franske til Fange tagne allierede Besætning, bestaaende af nogle 100 Mand, ført her igiennem.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
J Dag skulle samme føres videre til Udvexling til Ziegenhavn.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Fra General von Spørkens Leyr ved Volk nissen, den 23de Jul. Vi staaer endnu ligesom tilforn. Wi kaste Redouter opfor vor Leir, og giøre alle Slags Forskandsninger; og Fienden er ligesaa flittig i deslige Arbeide som vi, Græven af St. Germain skal være kaldet til Frankrig; men for hvad Aarsags Skyld er ikke bekiendt. Hvor, som nu commanderer det fiendtlige Korps, som staaer imod vort, veed man endnu ikke tilforladelig. Nogle ville sige, at det er Hr. du Mesnil, andre sige du Puis, og endnu andre Hr. Chabot. De fleeste troe imidlertid, at det er Hr. du Puis. Denne skal i Gaar Middags have spiist hos Fyrsten af Waldeck i Arholtzen. Til sin Bedækning havde han lagt 1 Par 100de Grenadeerer i en Bye paa denne Side Arholtzen, og 2 Eskadroner samt 1 Bataillon havde han hos sig i Arholtzen. Hr. Major von Bülow fik Efterretning derom, og angreeb Byen Arholtzen, med 2 Batailloner og 2 Eskadroner af hans Legion, deloge, rede Grenadeererne, bragte og den deri værende Bedækning til at vige; men da en stærk Succurs fra den fiendtlige Leir stødte dertil, maatte Legionen vige tilbage. Men efterat endnu 1 Bataillon og 1 Eskadron af Legionenkom dertil, saa sloge de atter Fienden tilbage indtil og igiennem Arholtzen, og her havde Optrinet Ende. Saasom de Franske altid tage deres Saarede og Døde med sig, saa veed man ikke deres Tal. Jmidlertid maa det ikke have været ringe, siden Vore brugte 6 Kanoner og Jlden var hæftig. Vi have faaet 8 til 10 Fanger, 6 Grenadeerer af Legionen ere døde og et Par fleere saarede. Disse Grenadeerer have holdt sig vel, og bestandig skrevet forskrækkelig: Es lede der Kønig von Gros-Britannien. Hs. Durchl. Arve=Prinzen var i Forgaars her i Leiren, saaog med 2 Mand af Feldtvagten en kort Tiid hos Fyrsten af Waldeck.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Af en Skrivelse fra Leipzig, den 24de Jul. Beleiringen for Dresden er ophævet, samme har umuelig kundet blive fortsat, saasom Prinzen af Holstein, der stod paa den anden Side af Dresden umuelig kunde holde den hele store Østerrigske Armee tilbage. Man siger, at Østerrigerne have faaet 8 Kanoner fra dette Korps i Hænde; men dette Rygte behøver Bekræftelse. Vist er det, at det Korps som bestod af den venstre Fløys Trefning, trakte sig til denne Side af Elbstrømmen, og at Feldtmarchal Daun derpaa har faaet aaben Communication med Dresden, og har forstærket Besætningen meget. Kongen er imidlertid bleven staaende ved Staden med sin Armee. Den 22de have Østerrigerne forsøgt et Udfald, som ikke er faldet ud for dem til det Bædste. De have derved mistet i General, 17 Officierer og henved 200 Mand til Fanger. Preusserne give ellers de Beleirede den Berømmelse, at de have holdt sig tapperlig i Beleiringen Den stakkels Stad har imidlertid liidt meget. Det Moseinkiske Palais, Kors=Kirken, den Williske Forstad, og en stor Deel af Altstaden skal ligge i Asken. Kongen har endnu sit Hovedquarteer til Leubnitz ved Dresden. Hs. Majestæt har nogle Gange søgt at ville angribe General Lase, men Leiligheden har ikke vildet føye sig.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Fra det Kongel. Preussiske Hoved=Qvarteer til Leubnitz ved Dresden, den 23 Julii.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Efterat Staden Dresden den 13de var bleven belagt, saa lod Hs. Majestæt Kongen, samme Dag Commandanten General Maquire opfordre, til at overgive Staden, hvorved ham blev tilbudet frie Udgang tilligemed Garnisonen, og tillige givet den Forsikring, at i Fald saadan Overgivelse skeede, skulde intet Ont vederfares Staden; Men General Macquire forkastede en saadan Capitulation, og svarede: at han vilde forsvare Staden til det Yderste. Man maatte altsaa bruge Magten; Forstæderne bleve indtagne, og man begyndte at anlegge Batterier. Saasnart Commandanten saae, at vi vare i Besiddelse af Forstæderne, lod han skyde samme aldeles i Brand, og altsaa ødelegge endog de Huuse, som General Schmettau i Beleiringen forrige Aar, havde troet at kunne forskaanes; Men saadant forhindrede os dog ikke, i at komme i Stand med Batterierne, og da det svære Artillerie den 17de var ankommet, begyndte vi at skyde Breche. Da nogle Batterier laae ganske nær ved Værkerne, ja endog ved Kanten af Graverne, saa faldt nogle Bomber paa de ved Volden staaende Huuse, og stak samme i Brand, hvilket ikke vel kunde frohindres, uagtet Hs. Majestæt udtrykkelig havde befalet, ikke at skyde paa Staden, men alene paa Voldene. Jmidlertid vilde dog ingen almindelig Jldebrand deraf have kommet, dersom vore Canoniers ikke havde seet, at Fienden paa Taarnet af Kors Kirken, havde anlagt 4 Kanoner, med hvilke de støde paa vore Batterier. For nu at bringe disse Kanoner til at tie, saa bleve nogle Bomber kastede derhen, hvorved Taarnet kom i Brand. Taarnets Fald antændte de nærliggende Huuse, og den stærke Vind, som tillige blæste, udbredede Jlden saaledes, at endeel af Staden blev fortæret deraf. Jmidlertid er Slottet, Arsenalet, den Catholske Kirke og de 2 andre Qvarteer, blevne befriede. Det ulykkelige Dresden fortiener billig Medlidenhed, og Hs. Kongel. Majestæt er inderlig bleven rørt ved dens Skjebne. Jmidlertid kan den ikke regnes vore Tropper til Last. Vi have skaanet Staden, meer end for meget. Da Hs. Kongelige Majestæt den 8de havde brækket op mod Dresden, saa kom Feldt Maarechal Daun ikke førend den 19de an for Dresden igien, efterat han imidlertid igien havde trækket til sig stærkeDetachements fra det Landohnske og Beckiske Korps, og han tog sin første Leyr imellem Schønfeldt og Weissig, en Miil fra Dresden. Ved det nu den Østerrigske Armee saaledes nærmede sig, kom det Korps uer Hertugen af Holstein, som holdte Posterne ved Naundorf og Weissenhirsch besatte, for at indslutte Staden paa den Side, i Fare for at blive afskaaren. Hs. Majestæt Kongen holdte det derfor raadeligt, at lade samme den 19de hujus komme tilbage over Elbstrømmen, for at foreene sig med hans egen Armee. Derved fik Feldt-Marechal Daun aaben Communication med Nystaden af Dresden. Han tog den 21de sin Leyr ved Laderne nær ved bemelte Nyestad, og lod slaae 2 Broer over Elbstrømmen.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Natten imellem den 21de og 22de lod Feldmarechal Daun 16 Battailloner marchere igiennem Staden Dresden Disse giorde om Morgenen tidlig et almindeligt Udfald paa det beleyrende Korps i den Pirnaiske Forstad, for at bemægtige sig Artilleriet. De borttoge ogsaa virkelig nogle Pignetaf det Anhalt-Bernburgiske Regiment; Men det varede ikke længe, førend de af vore Tropper lykkelig bleve drevne tilbage og forfulgte lige ind i Staden, saa at dette Udfald kostede Fienden omtrent 1000 Mand. Vi have deraf faaet 200 Mand til Fanger, blant hvilke General Nugent og adskillige Officierer befinde sig. Herpaa er alt vort Artillerie, som brugtes til Beleyringen, i Rolighed bortført, og HovedQvarteeret forflyttet fra Gruna til Leybnitz, hvor ogsaa Armeen har trækket i sin nye Leyr. Jmidlertid holde vi den Pirnaiske Forstad og Leyren paa den Plauiske Grund besat.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Det Lasciske Korps camperer imellem Gross-Sedlitz og Dahna, Rigs-Armeen bag Maxen og den Dauniske Armee endnu paa hiin Side af Elbstrømmen paa det før ommældte Sted.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Munden, den 24de Julii. De mange Overløbere, som ankomme til os, og i sær til Cassel, opvække Eftertanke. Tallet paa dem, som ikkun til det sidste Sted i Forgaars, d. 22de, har indfundet sig, er stort Man bruger al Forsigtighed mod disse Overløbere, og lader dem strax med Commandoer føre videre. Saaledes har man den Fordeel, at svække den fiendtlige Armee mærkelig, uden at være i Frygt for deres Hensigt. Man siger, at den Franske Armee skal have Mangel paa Levnets Midler og Fourage. Man siger og, at Arveprinzen af Brunsvig skal være i Færd med en nye Expedition.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
London, den 17de til 22de Juli. Ladningen paa det Ostindiske Skib, Royal-George, hvorpaa Hr. Clive har seylet hiem, vurderes for 10 Millioner Pd. Sterling. Alene for de derpaa fundne Diamanter ere der betalte 1700 Pd. Sterling paa ToldKammeret. Hr. Clive har bragt sin Søster=Søn med sig, som han har brugt i Jndien, som sin Secretair. Denne har for sin Person i 3 Aars Tid, for hvervet sig 100000 Pd. Sterl. Naboben af Bengalen har sendt vort Ostindiske Compagnie, en Foræring i Diamanter, som er 70000 Pd. Sterling værd. Den 17de blev til Kensington holdet et stort Raad, angaaende de Tydske og Jtalienske Sager. Man vil siden vide, at AdmiralSaunders bliver forstærket, og faaer befaling at understytte en vis Jtaliensk Magt, som staaer i Forbund med Engeland. Med en Coureer, som den 20de hujus ankom fra Tydskland, fik man her Underretning om den Tildragelse ved Corbach, hvor Fordeelene næsten have været lige store paa begge Sider. Vort Ministerium haver stor Omhyggelighed for de Tydske Sager, og synes ey at ville spare noget, for at understytte de Kongel. Allierede paa det Eftertrykkeligste. Paa Themsen er meget Artillerie og Ammunition blevet indskibet. Dette skal alt gaae til Tydskland, dog veed man ikke, om det skal være til den Allierede eller til den Kongelig Preussiske Armees Tieneste. I Gaar udgik en befaling fra Krigs=Cancelliet til adskillige Regimenter, og 3 Batailloner af Fodaarden, at forføye sig strax til Gravesand, for at over skibes til Tydskland. Man taler om en Alliance, som skal sluttes imellem vort Hof og en vis Magt, i Henseende til Jtalien, saa at besørge Hs. Durchl. Jnfanten, Hertugen af Parma, et ham anstændigt Herredømme. Som man forsikrer, saa besidder vor berømte General Clive, deels i Vare, og deels i Vexler og Ædelsteene, en Capital paa 1200000 Pd. Sterling. Hans Frues Rigdom regnes paa 200000 Pd. Sterling. Hr. Clive har skienket sin Læremester i Krigs=Konsten, Oberste Laurenz en Liv=Rente paa 500 Pd. Sterl. aarlig. En den 21de hujus fra Haag ankommen Coureer, har medbragt en Udskrift af de Jnstructioner, Freden angaaende, som Græven af Affry, den Franske Ambassadeur hos General-Staterne, har faaet fra sit Hof, og i Aften skal en Coureer gaae tilbage til Haag, og en anden til Tydskland.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Fra Jamaika har man Efterretning, at Opstanden blant de Sorte aldeeles er dæmpet, og at alle Oprørerne af de troe Negere, som vare understøttede med nogle regulaire Tropper, ere nedhugne eller tagne til Fanger. Adskillige af de fornemste Oprørske har man hængt op, og sat deres Hoveder paa Pære i Plante-Stæderne, til Erindring om Gierningen og dens Belønning, P. S. Nu faaer man ved en Expesser den Efteretning, at Admiral Rodney langs med Kysterne af Bretagne, har ødelagt mange Franske flade og andre Fartøyer.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Toulon, den 10de Julii. Vi have længe troet, at Engelænderne ikke længe vilde holde sig fra vore Kyster. De have og virkelig atter indfundet sig. For 3 Dage siden have de taget et Fisker Fartøy, hvilket de have behandlet meget vel, og efter at Skipperen havde solgt dem nogle Fiske, som han fik skikkelig betalt, have de ladet ham gaae. De have villet vide af denne Skipper, hvorhen Hr. Rochemore med sine Skibe havde vendt sig. Han har derpaa sagt hvad han har vidst. Samme Skipper fortæller og, at den Engelske Eskadre bestod af 7 store Skibe og 2 Fregatter, som bleve commanderede af Admiral Saunders.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
St. Petersborg, den 8de Julii. I Dag gaaer Admiral Myschakov med den Kronstadske Flode under Seyl. Han har 2 Skibe af Linien og 6 Fregatter hos sig; Han skal for det første tiene de med Recruter og Ammunition, for Armeen ladede Skibe til Convoy; men ved Danzig drage Vice-Admiral Polansky til sig, og derpaa afseile til Kysten af Gothland, for der at forene sig med den Kongel. Svenske Flode, og tilsidste tage en saadan Stilling paa den Skaanske Kyst, at det skal blive vanskeligt for en fremmed Flode, at komme indi Østersøen.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Helsingøer, den 31te Jul. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 28de hujus. Norich Reimers af Bergen fra ibid. til Østersøen med Sild. Jacob Bertelsen af Dragøe fra Stralsund, til Bergen med Rug. Johannes Aamoth af Fleckefior fra Danzig til Bergen med Malt. Tarald Breckestøe af Christiansand fra Stralsund til Christiansand med Baglast. Rasmus Wigeland af Mandal fra Kbhn. til Mandal med Kramerie. Den 29de Dito. Christian Præst af Kbhn. fra Finmarken til Kbhavn, med Sild. Peter Siouckes, Brouer af Helsingøer fra Danzig til Schiedam med Rug. Christopher Seeberg af Christiania fra Nantes til Helsingøer med Viin. Lauriz Christensen af Odense fra Stockholm til Aalborg med Tiære. Peder Nielsen Passer af Dragøe fra Kbhn. til Frederichshald med Crammerie.
Berlingske Tidende, 1760-08-01
Kiøbenhavn, den 1ste Aug. Anno 1759 den 13de Julii, er Cay Koch, Jnformator hos Deres Kongelige Høyheder Prinzesserne, allern. beskikket til at være virkelig Justizraad.