JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Paris, den 21de November. J Gaar har Directoriet meddeelt begge Raadenne den vigtige Tidende, at Kongen af Neapel har ratificeret den med ham sluttede Fred, og at Ratificationerne ere udvexlede. (Paven vil altsaa giøre vel i, ikke længere at sætte sin Liid til Neapels Understøttelse, og betænke sig vel, inden han fremturer i sit Forsæt, heller at blive Martyr, end at høre de franskes Fredsforslag). Ogsaa Tractaten med Parma er ratificeret; den med Genua, som endnu ikke er offentlig bekiendtgjort, skal blandt andet indeholde, at Genua tilstaaer den franske Republik 4 Millioner i Skadesløsholdelse, hvorimod Rigslehnene overgives Genua til Souverainetet. Men end vigtigere er det, at Directoriet nu sender en General Clarke, som Gesandt, til Wien, at underhandle med dette Hof, og siges der, at den i Tidenderne saa meget omtalte franske Coureers egentlige Ærende var, at forberede hans Komme, og udvirke ham Pas Midlertid har 500 Raadet hos Directoriet paaskyndet de forhenværende østerrigske Nederlandes Organisation efter fransk Fod. Det hedder og, at Keiseren herfor ved andensteds liggende Lande vil blive holdt skadesløs; ligesom og den hessiske og preusiske Gesandt med Ministeren Delacroix ofte skulle holde Conferencer, der gaaer ud paa en nøyere Forbindelse mellem disse Hoffer og Republiken, samt at give Nordtydskland en anden Gestalt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Malmesbury har til Svar paa forhen meddeelte Note mældet, at han ikke skulde undlade at tilsende sit Hof den, samt erklæret, at han altid maatte sende Courerer til sit Hof, naar de ham gjorte Communicationer fordrede specielle Jnstructioner. Det hedder i øvrigt, at han med første vil rykke meere ud med Sproget. Den brestiske Flode skal være udløbet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Efter et Forslag af Dannou i Femhundredes-Raadet, skulle de forhenværende Conventmedlemmer, som sidde i Lovgivningen, og hvoraf den halve Deel skal udtræde, gaae ud ved Lodkastning, men ikke trække Lod Departementviis, men en Masse; fra de belgiske Departementer skal kun udnævnes en tredie Deel, 22, og Lovgivningens hele Mandtal uforanderlig blive 750.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Wien, den 25de November. De sidste Seiers beretninger have, som sædvanlig, været overdrevne. Efter Alvinzys Officialberetning har han midlertid vundet en Fægtning mod de Franske, der meget hæftigen angrebe ham. Derimod mælder denne Officialberetning endnu intet om Mantuas Undsættelse, eller Veronas Besættelse (altsaa endnu mindre, som en dansk Tidende, om Mantuas Erobring af de Franske). Buonapartes Stillinger, han efter Slaget langs Adigefloden har taget, skulle være meget stærke, ogsaa har han givet befaling, at den samtlige Milice fra Mayland, Modena, Bologna, o. s. v. skal støde til ham. Efter en til Jnspruck kommet Coureer skal Davidowich ved Adigefloden den 17de have vundet en vigtig Fordeel over de Franske. Han, Alvinzy, og Qvosdanowich vil derpaa forene sig ved Verona. Og først, naar denne Stad er taget, og Foreningen skeet, er Mantuas Undsætning vis. Midlertid paastaaer man, at det vienske Hof ingen Fred vil slutte, uden i Forbindelse med Engelland, samt at Paven vil stille 50000 Mand i Marken, hvortil 10000 Østerriger skulle støde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Frankfurt, den 26de November. Hidtil talte alle Beretninger fra Overrhinen kun om de umaadelige Anstalter, og Rustninger til at angribe og forsvare Kehl. J Morges meldte adskillige Breve, Bombardementet den 23de var begyndt med største Liv, og at man især til at sprænge Rhiinbroen, lod fra svømmende Batterier spille i Bomber paa 500 Pund af ny Opfindelse. Dette Bombardement skal vedvare 3 Dage, og 3 Nætter uafbrudt, og hvis endda intet kommer ud deraf, skal de ungerske Grenaderer løbe Storm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Kiøbenhavn, den 5 December. Den 29de Julii er Studenten Jens Dreyer allernaadigst udnævnt til Toldbetient i Helgeraaen. Den 28de September er Strand=Toldbetient Hans Andreas Høyer ligesaa til Consumptions-Jnspecteur i Mariboe, og Consumptions=Controlleuren i Mariboe Henrich Erich Riegels til Consumtions=Casserer sammesteds. Christopher Severin Hochland ligesaa til Told- og Consumptions Jnspecteur i Stubbekiøbing. Cand. Juris Jacob Henrich Schmalzkind ligesaa til Auditeur og Advocatus Regius paa Eilandene St. Thomas og St. Jan i America. Oberbetienten i Tronhiem Johannes Martensen ligesaa til Told- og Consumptions=Casserer sammesteds. Den 16de November er Controlleuren ved Malevæsenet i Kiøbenhavn, Regimentsqvarteermester Ole August Fremming, ligesaa til Consumptions-Jnspecteur i Ringsted, og Consumptions=Forvalteren i Ringsted, Adam Gottlob Anthon, til Consumptions=Casserer sammesteds. Port Controlleuren i Kiøbenhavn Hans Henrich Rohde ligesaa til Obervisiteur ved Maleværks Consumptionen sammesteds med Navn af Controlleur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Vinden. 28 Novbr. 27. TI. O. Varme. N. N. V. V. S. V. 2 3/4 Kulde. N. N. V. Decbr. N. V. V. N. V. 27. 10. 7. 1 3/4 Varme. S. V. S. S. V. Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64. for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Fra Pressen er nylig udkommen: Undersøgelse om, hvad der nu bør og kan foretages med den Kiøbenhavnske Waysenhuus Stiftelse, efter at dens Bygninger ere afbrændte. Et Forsøg til Besvarelse af de desangaaende offentlige fremsatte Spørgsmaale, af C. Pram, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 for 3 Mk. Hvori det bestaaer, at have sand Religion, forklaret efter Jacobs Epistel, 1ste Kap. V. 2227, i en Tale paa det Kongelige Waysenhuses Stiftelses-Dag den 11te October 1796, holdet i Seminariets Høresal paa Blaaegaard, af Dr. Nic. C. Balle, Biskop i Siellands Stift, faaes hos Directeur Schultz, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet, for 4 Sk. Sammesteds faaes Anviisning til at kiende og helbrede Radesygen, for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-05
Bidrag til General=Admiral=Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Kiøbenhavns Er ris. Aar. No. Kr. attnintilhusen, duun, Post-Tidender, som noner. mu Fredagen, den 9 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Fra Lithauen, den 10de November. Grevinde Brenika, Kong Stanislaus Augustus's Søster, er nu afreist fra Bialystock, hvor hun siden August (dette Aar) havde opholdt sig, til Grodno, for at giøre sin Broder Selskab Vinteren over. Jmidlertid hedder det, at denne med det første begiver sig fra Grodno til Willa Vor Fyrste Repnin skriver sig nu: General-Gouverneur af Willa og Slonim. Saaledes synes Navnet Polen gandske at skulle ophøre. Gouvernementet Slonims Begyndelse er fastsat til den 20de December g. St. Contracterne til Dubno skulle for Eftertiden holdes efter nærværende Jndretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Fra Jtalien, den 16de November. Fra Cadix mældes, at sammesteds ere indløbne flere med Penge og Vare rigelig beladne Skibe paa og fra America. De have overbragt den Tidende, at i de spanske Besiddelser, af America ere flere Vare, særdeles Sukker, i saadan Mængde for Haanden, at det feiler paa Skibe til Overførselen. Fra Cadix er Brigaderen Gochova afseilet med et Linieskib og 2 Fregatter, for at krydse paa Høiden af St. Vincent; ogsaa er en Fregat med Tropper afgaaet til Porto Ricco.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Hertugen af Modena har ladet udgaae et omstændeligt Svar paa det Manifest, som General Buonaparte lod udgaae, da han erklærede Vaabenstilstanden, for ophævet med Hertugen. Han gjendriver der de Grunde, som Buonaparte anfører. Syv Millioner, hedder det blandt andet, ere virkelig afbetalte paa den paalagte Contribution. Da Mantua første Gang blev undsat, kunne rigtig nok nogle modeniske Jndvaanere have tilført Mantuanerne Viin, Frugter, og andre Provisioner; men dette var kun private Speculationer, og skeet i den Hensigt, at Jndvaanerne ved de rede Penge, som de indløste for disse Artikler, kunne betale de dem paalagte Contributioner af de Franske. De Beskyldninger, at man i Moden havde forsøgt paa at giøre Folket de Franske forhadte, vare ubeviiste, meget mere havde de Franske opmuntret Folket til Revolte, og anvendt alle Ting paa at giøre Hertugen og hans Regiering ilde liidt af samme. Hertugen slutter med den Erklæring, at han i sin retfærdige Sag forlader sig paa den Almægtiges Beskyttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Paris, den 21de November. Skrivelse fra Søeministeren til Præsidenten i Directorium. Paris, den 28de Brumaire (18de November). Borger-Præsident, Den Division, som bestaaer af Skibene Du Qvesne, Censeur, og Fregatten Friponne, og som Contreadmiral Richer havde bortsendt, for at udføre et særskilt Foretagende paa Cabradorkysten, er den 10de November ankommet ved Den Groix paa Rheden af Orient. Under Divisions-Chefen Allemands Commando er samme lykkelig undgaaet 2 engelske Eskadre, hvoraf den eene biede dem paa Høiderne af Rochefort, den anden ved Kysterne af Brest. Saasnart han ankom, mældede denne Commandant mig, at hans Mission havde havt det lykkeligste Udfald, skiøndt Aarstiden allerede var streng, og han var udsat for megen Taage og Driviis, at i Chateaux Bay er intet Spor mere at finde af en Plante vaaning, at Forterne og Batterierne ere ødelagte ved Jlden af hans Skibe, og at han endelig har borttaget den største Deel af Convoyen ved Qvebeck, og nogle Dage derefter et Skib, som havde Piaster ombord, foruden et stort Antal af andre Skibe, som han deels har boret i Grund, deels opbrændt. Ved disse paa Kysterne af Terreneuve og Labrador combinerede Operationer har Fienden tabt forskiellige vigtige Establissements; mange Fanger ere blevne gjorte, og omtrent 100 Skibe ham fratagne, borede i Grund eller forbrændte, og de, som ere undgaaede vore Skibe, kunne ikke benytte den for Fiskefangsten gunstige Aarstid. Man behøver kun at kiende den umaadelige Fordeel, som Engellænderne aarlig trække af denne Handelsgreen, for at beregne Skaden, hvilken vore Skibe have tilføyet ham. Hilsen og Ærefrygt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Undertegnet. Truquet. Skrivelse fra Mayntz, den 25de November. J. Gaar blev ved Okelheim en fiendtlig Captain og Adjudant fra Micos Division, tilligemed 2 Chasseurs taget til Fangne af Vores. Cøln, den 25de November. General Defelqve er endnu ikke kommet tilbage fra Paris med Directoriums Svar, angaaende Vaabenstilstanden; imidlertid holde Armeerne sig roelige, og de fiendtlige Generaler paa begge Sider spise med hinanden i Neuwied.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Ved Uvisheden af Underhandlingens Resultater forstærke begge Armeer sig dog alligevel ved Nederrhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Af Lefevres Division er afgaaet et Corps til Broe skandsens Forstærkning ved Neuwied, og ved Kirberg paa Hundsrücken staaer en Leier af 10000 Mand. Paa den modsatte Rhiinbred faae Østerrigerne ligeledes Forstærkninger. Alle Huse i Siegburg ere fulde, dog synes Forposterne ved Sieg alligevel kun at være svage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Paris, den 25de December med overordentlig Leilighed. Under denne Overskrift mælder altonaiske Mercur, at nu allerede 12 Dage mellem Lacroix og Malmesbury intet officielt er passeret. (Fra London paastaaes, at den fra benævnte Gesandt didsendte Ellis ikke kommer tilbage, før Ministeren har forelagt sin Budget, og erfaret, hvad Penge han har til Krigens Fortsættelse at vente).(Med alt dette skrives i samme Bad, at en vel underrettet Mand i Paris har bebudet, at Freden ikke blot med Østerrig, men med selve Engelland ikke er saa langt borte, som man i Almindelighed ymter om. Freron og Garnier, der paastode at være valgte fra Gygne til Lovgivningens Medlemmer, ere blevne afviiste. Midlertid har endnu det nyforeenede Partie Overvægten i begge Raadene, og har i 500s-Raadet brygt Qvinette, i Oldingsraadet Breard paa Præsidentskolen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Et af General Berthier underskrevet Bulletin af 15de November mælder, at General Gentil med en Colonne Corser har bemestret sig den vigtige Høy Mor tela, og derved nødsaget den engelske Flode at forlade Havbugten ved St. Fiorenze. Ogsaa ere i Havnen ved Ajaccio 3 engelske Krigskibe brændte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Efter Buonapartes officiel Beretning skulle de østerrigske Seire af 11te og 12te November ikke have været nær saa betydelige, som de wienske Beretninger fremstilte dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Frankfurt, den 29de November. General Moreau har den 22de med 36 Batailloner gjort et meget blodigt Udfald fra Kehl, paa den østerrigske Circumvallations-Linie. Fægtningen var meget blodig og mordisk, de Franske havde alt bemestret sig adskillige østerrigske Batterier; men det lykkedes Erkehertug Carl omsider at drive dem tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Man troer, at de Franske, hvis Angrebet her var fuldkommen lykket, have havt i Sinde paa ny at bryde ind i Schwaben med 50000 Mand, samt endnu paa tre andre Stæder at gaae over Rhinen. De Keiserlige tilstaae selv at have tabt henved 1000 Mand, og 40 Officerer. 12 Kanoner faldt ligeledes de Franske i Hænderne, vel toge Østerrigerne dem tilbage; men da de vare fornaglede af de Franske, synes det ikke, som disse have havt i Sinde at beholde dem. Man siger, at Moreau vilde giøre dette Angreb, inden han bortsendte 8000 Mand til Armeen i Jtalien, og bebuder altsaa, at de Keiserlige nu ville begynde at gaae offensive frem. De vilde have angrebet Kehl Dagen efter, de Franske forekom dem. Erkehertug Carl skal have været skrækkelig forbittret over dette Prævenire, og ladet hæfte en Stabsofficeer, samt skyde med Cartescher paa sine egne Folk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Ved Huningen har den 24de November været en skrækkelig Canonade, som intet har afgjort London, den 25de November. J Jrland er Feldttoget mod Kartoffelgraverne begyndt. Saasnart Lord Carhampton ankom i Egnen af de fem Kirkesogne, der ere erklærede i Oprørstand, befalte han et Regiment Dragoner at giennemstreife hele Egnen, og adsprede alle væbnede Kartoffelgravere. Det regnede stærkt, og en Corporal med sex Dragoner, der var blevne gandske gjennemvaade og trætte, tog ind i et Vertshuus ved Lisburn, og satte deres Heste i Stalden. Følgende Morgen havde de den Ærgrelse, at Stalden var opbrudt, og deres Carabiner, Pistoler, Sabler borttagne. Anden Morgen traf hele Regimentet en Mængde væbnede Mennesker paa en Kartoffelmark, hvilke med Piber og Trommer vare dragne derhen. Man omringede dem, og tog 50 af de stærkeste Karle fangne, hvilke man bragde derfra til Lisburn, og derfra igien til Carrikfergus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Altona, den 5te December. Med overordentlig Leilighed er indløbet den Efterretning, at Keiserinden af Rusland den 17de November er død i Petersborg i sit 68de Aar, og at samme Dag Thronfølgeren, den nuværende Keiser Paal Petowitsch af Senatet og alle Collegier har modtaget Hyldingseden. Denne Nyhed, som af tydske Tidender drages i Tvivl, er ved en fra Stokholm hidkommet Coureer stadfæstet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Kiøbenhavn, den 9 December. Under Dato den 24de November er udkommet en Placat, angaaende Forandring i den Tid, som ved Jnstructionen for de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark anordnede Commissarier, af 5te Junii 1795, dens 9 34, er allernaadigst foreskrevet Vedkommende til disse Commissariers Kiendelsers Paaanke, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
J Tallotteriets 567 Trækning i Wandsbeck, den 6te December, udkom følgende Nummere: Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof. K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz. paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-09
Fra Pressen er nylig udkommen: Undersøgelse om, hvad der nu bør og kan foretages med den Kiøbenhavnske Waysenhuus Stiftelse, efter at dens Bygninger ere afbrændte. Et Forsøg til Besvarelse af de desangaaende offentlige fremsatte Spørgsmaale, af C. Pram, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 for 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Kiøbenhavns en No. Aar. gelland, nant. Latinsk, Jum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Post-Tidender. ulii. plads Mandagen, den 12 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
London, den 25de November. Commodore Borlase Warren, der hidtil med sin Fregatte Eskadre har krydset ved Brestes Kyster, er kommet tilbage til Plymouth. Man vil vide, at han har sendt Jndberetning hid, at de 18 Linieskibe, der vare seete paa den brestiske Reed, kun tildeels, og nogle aldeles ikke vare bemandede; at derimod 12 - 14 Fregatter, efter Udseende, laae seilklare. Denne Beretning synes midlertid at modsiges af de Franske, der have skildret den brestiske Flode, som aldeles seilklar. Efter en anden Skibs-Efterretning skal en fransk Convoy af Canonbaade og Transportskibe fulde af Tropper, der vare udløbne fra Havre, være overfaldet af en Storm, hvori adskillige Baade med Mandskabets Forliis havde liidt Skibbrud; men de øvrige skulde være nødsagede at vende tilbage til Havre (en Efterretning, der saa meget mindre fortiener at troes, da efter franske Beretninger aldeles ingen Transportskibe ved dette Foretagende skulde bruges, men alt Mandskabet indskibes paa Krigskibene). Rimeligviis udspredes saadanne Tidender, i Hensigt at svække det vakte Uroeligheder for en fiendtlig Landgang. Men disse have desuden meget tabt sig, ogsaa er der endnu ikke gjort Begyndelse med at udtage Mandskab til den ny Miliceformering; men man har hidtil blot forfattet Lister over dem, mellem hvilke skal kastes Lod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Paa nogle Stæder har der ved de foregaaende Foranstaltninger til at bringe Miliceacten i Udøvelse, for saavidt været uroeligt, at Daglønnernes og Arbeidsmændenes Koner have trængt sig ind med i Forsamlinger, og erklæret, de slet ikke lod deres Mænd trække med. J Norwich, hvor man kun med Møye undertvang en Tumult, har Folket, til en liden Skadesløsholdelse, Pitts og Windhams billeder om i Triumph, og brændte dem tilsidst paa et Baal. Ogsaa har man gjort Ministeren opmærksom paa, at i den ny Miliceact findes et Udtryk, som vil give mange tusende Paaskud at frietage sig for dens Forpligtelse. Da man nemlig har vildet frietage alle Lærredrenge, har man udtrykt sig saaledes: De undtagen, der den 20de October 1796, eller for samme, vare Lærredrenge. J Følge hvilket alle de, der nogensinde vare Lærredrenge, vel ville paastaae sig frie, skiøndt det kun skulde gielde dem, der endnu virkelig ere det. (Leve den bogstavelige Udtydning!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Haag, den 3die December. Conventens vigtige Møde den 29de endte sig efter lange Debatter til Constitutionens Bedste. Fra mange Stæder og næsten fra alle Republikens Dele vare indgivne Adresser, (blandt andet 144 fra den eene Stad Amsterdam) hvori var begieret, at en ubetinget Eenhed derved maatte lægges til Grund. Disse Adresser blev af Conventen tilstaaet hæderlig Mælding, uden at dog deres Jndhold udtrykkelig bevilgedes. Planens Modstandere foresloge, da de saae, den vilde gaae igien, som foreenende Middelvey, at nedsætte en Commission, der inden 4 Uger skulde giøre Forslag til at anbringe Eenhed i Finantser og Afgifter deri, hvilket ikke blev antaget. Endelig skreed man til Stemmeopraab, og der vedtoges med 66 mod 52 Stemmer, at Constitutionsplanen skulde antages til Basis for Conventens Raadslagninger. Mødet var saare stormende. To Gange maatte stemmes, da ved første Navnopraab mange gjorde adskillige Anmærkninger, hvorimod andre anmærkede, at kun Ja og Nei kunde finde Sted. Allarmen blev saa stor, at Præsidenten ikke blev hørt, og maatte bedække sig. Men ikke længe varte Constitutionsplanens Seier. Dagen derpaa foreslog Hartogh, at decretere Republikens Eenhed og Uddelelighed, som Grundvold for Raadslagningen. Conventen decreterede nu med 72 mod 23 Stemmer: at den Constitutionsplan, der skal forelægges det bataviske Folk, skal være grundet paa den fuldkomneste Eenhed og Udelelighed, saavel i Henseende til den indre Forvaltning, som til de udvortes Forhold, og det under een eneste Souverain Administration, samt at den 5te hujus en Commission af 7 Medlemmer skal udnævnes, for at foreslaae de bedste Midler til Statsgieldens Amalgamering". Hvilket Decret, især i Amsterdam, hvor Eenheden har mange Forfægtere, vil blive saare velkomment.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Paris, den 27de November. Dannou har nu forelagt sin Forestilling om Trykkefrihedens Jndskrænkning. Blandt andet har han foreslaaet, at Journalisterne ikke meere skulde have Tribuner i Lovgivningssalen; men at det lovgivende Corps selv skulde lade forfærdige en tachyggraphisk Journal. Herom er midlertid endnu intet decretere. Lecointre fra Versailles, navnkundig for sin Andeel i femte og slette Octoberscenerne, for sine Angreb, efter niende Thermidor, paa Decemviratets Levninger, og ikke desmindre siden som Biergmand forfulgt, og amnistieret, han skrevet et Brev til Oldingsraadet, og besvoret det, at forkaste den nye Lov af 500s-Raadet, hvorved de Amnisterede behandles, som Emigrantfrænder, giv mig, siger han, mine Dommere, eller mine Rettigheder, hvis ikke, da giver mig Døden, Den franske Emigrant Cussy, som forhen var Gesandt i Bayern, er, efter kort Proces, her blevet henrettet. Dussaul, Lovgivningens ærværdige Ældste, bragte for kort siden den navnkundige Ballys nødlidende Enke sin Deputertløn hiem, lagde Pengene med et Par Ord paa Bordet, og stial sig bort af Huset, og stial – siger et parisisk Blad – tillige Enkens Tak, og alle Godes Agtelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
De officielle Blod indeholder nu den neapolitanske Fred, samt Directoriets, og den neapolitanske Konges Ratificationer. Sidstnævnte synes affattet i saa bestemte Udtryk, at den fuldkommelig gjendriver alt, hvad om tes om samme Konges hemmelige Samvirken med Hs. pavelige Hellighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Strasburg, den 25de November. Ved det blodige Udfald fra Kehl den 22de syntes Seieren allerede fuldkommen paa vor Side, da Fienden ved Neumühl; brød frem med Overmagt, truede vor med Cavallerie ikke fuldkommen dækkede Flanke, og tvang os igien at forlade hans Linier. Vort Tab herved regnes til 600 Døde og Saarede. General Moreau fik selv en Kugle giennem Hatten. General Desair blev en Hest skudt bort under, og en Kugle streifede hans Støvle.