Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Indenlandske Efterretninger. Den mærkværdige Proces imellem Grosserer G. A. Kyhn og Kjøbmand J. A. Wulff er af følgende Sammenhæng. Den 27 Febr. 1802 sag søgte Kyhn Kjøbmand Wulff for den Sum 16,518 Rdlr. 41 3/4 s. paa Grund af, at den sidstnævnte, som havde forestaaet hans Handel paa Kieblevig, Rekevig og Havnefjord i Jsland, fra 11 Sept. 1795 til Aarets Udgang 1797 ikke skulde have aflagt lovligt Regnskab for denne Handel, men først under 14 April 1798 havde aflagt et saakaldt Regnskab for denne Handel fra 11 Sept. 179. til 31 Dec. 1796, uden at lade følge dermed de fornødne bilag, og uden at ville modtage de gjorte bemanglinger, under det Foregivende, at disse ikke betimelig vare afleverede. Kyhn meente, at dette Foregivende var aldeles urigtigt og ugrundet, deels fordi han ei kunde være pligtig at bemangle Regnskaberne, saalænge de dertil hørende bilag ikke vare afleverede, deels, fordi Bemanglingerne formeentlig ere afleverede saa hastig som Omstændighederne tillode det, deels fordi 17, i Henseende til Tiden, inden hvilken et Regnskab skal bemangles, ikke skal være anvendelig paa Islandske Regnskaber, der aflægges til en Principal, som boer her i Staden, og allermindst kan være gieldende, naar flere Regnskaber paa eengang afleveres, og disse end ikke aflægges i rette Tid. Kyhn forlangte ogsaa Renterne af den anførte Capital fra 15 Febr. 1792, saavelsom Procesomkostningerne betalte, da han paastod, at Wulst uden foregaaende Opsigelse, paa en ulovlig Maade havde forladt hans Tjeneste. - Wulff derimod negtede, at have forestaaet Kyhns Handel paa andre Stæder end paa Kieblevig, i Aarene 1796, 97. og paastod, at han derfor i rette Tid havde aflagt Regnskaber, ledsaget af de behørige bilag. Han vedblev tillige, at Kyhn, der første Gang havde ladet ham sin bemangling præsentere ved en Beskikkelse af 19 Junii 1799, ei kan siges i tilbørlig Tid, at være fremkommet med samme. Saavel paa Grund heraf, som og fordi disse bemanglinger i sig selv formeentlig vare aldeles ubeføiede, paastod han sig frifunden, og Kyhn tilpligtet at betale, efter aflagt Regnskab, 416 Rdlr. 62 s., som han var ham skyldig. - Kyhn paastod tillige under Sagen, at Wulffs Sagfører, Hr. Procurator Wil ses formeentlig uforskyldte og ærenærgaaende Udladelser og Beskyldning skulde mortificeres og Hr. Wilse ikke allene ansees med en Mulet, men endog efter 621-2. Sidstnævnte vilde derimod have Kyhn anseet med Mulct &c. - Wulff beviste sin Paastand med to Tingsvidner, det ene optaget 1 Martii 1802 og det andet 23 Junii f. A. For at svække disses Beviskraft vilde Kyhn godtgjøre, deels Vidneforhørets Ugyldighed i Almindelighed, deels de afhørte Vidners Utroværdighed i Særdeleshed. Han beraabte sig paa, at kun et af Vidnerne var afhørt ved sit rette Værneting, og at Vidnerne deels vare hans Uvenner og interesserede for Wulff, deels ved deres Forhold, under Forhøret, havde lagt Partiskhed mod ham for Dagen, deels aflagt ustadigt Vidnesbyrd. Men Retten ansaae alle disse Jndvendiger for ugrundede og ubeviste. Det af Vidnerne mod hvilket der kunde synes at være de vigtigste Data, var Niels Ørum. Mod ham fremsatte Kyhn samme Erindring, som mod J. F. Grundtvig og Peter Brock, nemlig, at han ulovlig og uden Regnskabsførelse havde forladt hans Tjeneste, og derfor var bleven sagsøgt af ham. Men denne Erindring tog Retten saa meget mindre i Betragtning, som det ikke er bevist, at disse Vidner havde Uret i de mod dem anlagte Sager. Vel blev der fremlagt et Brev, som Ørum d. 10 Apr. 1798 tilskrev en i Kyhns Tjeneste værende Mand, som vidner og et høist uvenskabeligt Sindelav mod Kyhn, og hvori der anføres, at Ørum har indladt sig i Compagniehandel med Wulff. Men Ørum benegtede at have skrevet eller undertegnet Brevet. Vidnerne kunde altsaa ikke betragtes som ugyldige eller ustadige. Mægler B. C. H. Bull, et af Vidnerne, der kunde synes at have meest imod sig, var det Danske Sprog ikke saa aldeles mægtig, og Retten troede derfor, at han lettelig kunde have brugt et enkelt Udtryk, som syntes at indeholde en anden Mening, end hans yderligere Forklaring siden har viist, at han forbandt dermed. (fortsættes.