JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Odense d. 1 August. Det varede kun 14 Dage, at Odense havde den Glæde at see det elskede Fyrstepar, i hvilken Tid Hs. Kongl. Høihed besøgte de her i Fyen værende Kjøbstæder, og i Gaar Morges forlode DD. K. H. Odense, for igjen at glæde det skjønne Sorgenfries Omgivende med Høisteres Nærværelse. Med Smerte saae vi Dem begge forlade os. Gud ledsage Dem, og bringe Dem snart til os igjen Maribo, den 28de Juli. J Rødby er i denne Tid saa stor Mangel paa Skillemynt, at en vis Kjøbmand (en af de ikke omskaarne Jøder) skal have fordret og faaet Opgjæld for at vexle Rigsbanksedler. Om han har faaet 4 s. eller mere for at vexle en Rigsdaler, vides ikke; men nærmere Efterretning i saa Henseende forventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Aalborg. Den 24 Juli stedfandt en ret munter Fest paa Reberbanen herved Byen. Kanoner, Basuner, Hurraraab og Vajen af mange Flage, alt allene foranstaltet af Reebslagersvendene, forkyndte, at en yndet Collega arbeidede paa sit Mesterstykke. Man saae en pyntelig Mand, assisteret af 4 smaae Drenge, at spinde og tvinde et stærkt Toug, hvormed han, uagtet Folkemængden var ham i Veien, blev færdig i et Par Timer. Under Hurraraab forlod han atter Banen. - Den samme unge Mand havde om Morgenen ved Retten givet den Erklæring: at han antog Navnet Gleerup, efter en afdød Reebslagermester, hvis Enke han ægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Viborg, den 31te Juli. Hundedagene have atter bragt os en trykkende Varme med Nordvestlig og Sydvest Vind - Da der ikke falder Dug om Natten, bortvisner det efter Regnen oplivede Græs atter, ligesom og Kornets Væxt standses, saa det maa høstes. Høsletten udsatte man i disse Egne længe og det har voldet, at Rugens Kierne falder af - Vaarkornet er høist maadeligt, uden paa enkelte Stæder Det seer overalt høist sørgeligt ud for Føde til Mennesker og Kreature paa mange Stæder. Havesagerne forbrænde i en hidtil ukjendt Grad, og af Kaalsorter kan man ingen Frugt vente til Vinterforraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Blandede Efterretninger. (Af Pappes Lesefrichte, 1820. 1ste B. 3die 9.) Da Lichtwehr var lille, havde han en Lærer, som af alle sine Disciple vilde danne Digtere. Havde han læst et Kapitel eller en Historie i Bibelen med dem, saa maatte hver gjøre et Par Vers derover, og den, som bragte ham de bedste, fik til Belønning et Æble eller anden Frugt. Engang læste han Kains og Abels Historie med dem, og paalagde dem som sædvanlig at gjøre Vers derover. Men ingen behagede den gamle Mand bedre end følgende af den lille Lichtwehr, Den slemme Kain, som hielslog den fromme Abel! Da kom den kjære Gud og slog ham paa hans Snabel. Godt, min Søn, godt, Af dig vil der enganblive en stor Digter, faade den gode Gamle, efterat have hørt disse Vers. Henri Etienne fortæller, at han i sin Ungdom havde kjendt en Dommer, som i Kriminalsager kun havde een Dom: "Hænger ham!" Var nemlig den Anklagede gammel, sagde han: "Hænger ham, det har han over i Gange i sit Liv ærlig fortjent, var han derimod ung endnu, saa lød Dommen: "Hænger ham kun, af ham kan der endnu blive en stor Gavtyv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
En anden Pater Abraham a Sancta Clara var Pastor Spører, der levede i den første Halvdeel af forrige Aarhundrede som Præst i Rechenberg i det frankiske. J en af sine Prædikener har han aflagt sin naive Troesbekiendelse med Hensyn til det smukke Kjøn. Den lyder Ord for Ord saaledes: Fruentimmerne elsker jeg af Naturen, ere de smukke, galante, complaisante, honette, net oppudsede som en smuk Hest, da veed jeg heel vel, hvorledes man skal respektere dem, kunne de holde godt Huus, see Manden alt, hvad han vil, ud af Øinene, at, da leer Hjertet i Livet, naar Manden kommer hjem og finder en saadan skjøn elskværdig Engel, som med sine sneehvide Hænder modtager ham, og kysser ham, favner ham, dækker en liden Steg og en Smule Salat op for ham, sætter sig hen til ham og siger: Engel, hvor vil han have Stegen skaaren, og anden deslige honningsukkersød hjerteqvægende Tale. Men naar En har en hoschi, roschi, boschien Rumlepotte, et gammelt Rivejern, en Honningbjørn, et Knurrekat, et Maarskind i Huset, som altid brummer, mumm, mumm, mumm, slaaer den ene Dør op og den anden i, farer ud i Gaarden med Jldtangen i Haanden, og atter igjen plumper ned paa Skorstenen, gjør en Rede fuld af Ugler, anretter Spiser af lutter Ruskomsnusk, Supper fra Helvedeshavnen, har et Ansigt som en Æddikeflaske, og mere deslige Diævelstøi, saadan en elsker jeg ikke, lad Diævelen elske hende Samme Prædikant tiltalede engang i en Prædiken de forhærdede Syndere paa følgende Maade: "Naar du ligger der og strækker alle fire i Veiret og gloer som en stukken Buk, naa der vil være et skjønne Hurlumhei, naar Diævelen kommer med det sorte Register, stiller dig dine Synder Regiment og Eskadron viis for Øine; naar den græsselige Mand, Døden, tager Sengen i Haanden, gjør dig saa angst og bange, at du maa gaae ud af dit gode Skind, naar Luus og Muus løber for dig, da vil du først ret forstaae, hvad den Gamle har prædiket osv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
J den sidste Fjerdedeel af det 15de Aarhundrede levede i Eppendorf ved Hamburg 2 Søstre, som ernærede sig ved Havedyrkning, og hvis Urtegaarde laae tæt ved hinanden. Jsær pleiede de at plante Kaal, men ikke med lige Lykke; thi medens den enes Kaal stedse bragte et rigt Udbytte og forhialp sin Eierinde til en vis Velstand, mislykkedes den andens Planter næsten hvert Aar, saa at denne efterhaanden sank ned i den dybeste Armod. Hvad andet end ondt Herreri kunde være Aarsagen. Men mod den velhavende Naboeske, som hos mangen En var mistænkt for saa lumsk og ondskabsfuld Opførsel, kunde man intet Beviis tilvejebringe, og den forarmede maatte gribe til det sidste Middel, nemlig at fordrive Hexeriet. Som et sikkert Middel dertil, raadede man hende, ved den hellige Nadvere at tage Hostien ud af Munden, igjen, og under Trylleformularer og Abrakadabrasprog til rette Tid at grave den ned i Kaalhaven - og see, Midlet slog an, Kaalen trivedes trods Naboeskens. Men dette var endnu ikke alt. Efterhaanden glimtede nu et hvidt og skinnende Lys over den Forarmedes Kaalhave og tildrog sig snart de Omboendes Opmærksomhed og Blikke. Ogsaa Geistligheden erfver den hemmelighedsfulde Omstændighed, og drog med viede Kerter i Procession ud efter det glimtende Lys, som endelig valgte sig sit Hvilepunkt paa et af de mange Kaalhoveder. Man gravede nu under Bøn og Sang, – og hvad gravede man frem, Kaalstokkens Rod; men hvilken Rod! En Rod, som fuldkommen og livagtig saae ud som et Krucifix, og som nu med stor Høitidelighed blev bragt til Klosteret i Harvestebude, sammesteds foreløbig opbevaret i en Sølvmonstrants, og til visse Tider, det forstaaer sig for kontant Betaling, blev foreviist de Troende. Seenere blev Monstrants og Kaalrod bragt til Johannis klosteret i Hamburg, men endelig, paa indstændig Begjering af den keiserlige Gesandt i Hamburg, Baron Chrenfried von Minkwitz, foræret til Hs. Keiserlige Majestæt Rudolf den Anden. Længe blev Mirakelroden i høi keiserlig Forvaring, og forevistes i det Keiserlige Kunstkammer i Wien. Længere hen i Tiden lod en vis Dr. Sebastian Schmidt denne mærkværdige Vært stikke i Kobber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Den ægyptiske Hær i Grækenland. Efter hvad Hr. Lauvergne fortæller i sine Souvenirs de la Grece pendent la Campagne de 1825, bestod den saa frygtede ægyptiske Armee ved sin Udskibning i Morea ikke af mere end 10,000 Arabere i den allerelendigste Tilstand. Forfatteren saae to Regimenter exerceere under Kommando af franske Officerer, som havde afsvoret deres Tro. "Jeg tilstaaer, siger han, at den Orden og Præcision, som fandtes i deres Bevægelser og Evolutioner, afpressede mig Taarer; man lod dem marschere forbi os, og Hautboisterne spillede den berømte austerligske Marsch." Jkke saa godt som med Vaabens- og Legemsøvelserne synes det at være lykket de europæiske Exerceermestere med at danne disse Horders Hjerter og Moralitet. Det er Stokken, som giver disse Heltes Mod Vinger, og Forfatteren saae, hvorledes Oberst Seve med egen Haand giennempryglede en Kapitain; thi Officererne nyde det Fortrin, at de kun maae prygles af Beyen eller Obersteen. Den moralske Degradation hos disse Arabere gaaer saa vidt, at de ansee det for en besynderlig Gunst at faae Prygl ved en af sin Værdighed udmærket Mand. Uden deres fanatiske Tro paa Læren om Nødvendigheden og Forudbestemmelsen vilde man hos disse Mennesker næppe gienkiende et Spor af hine gamle Arabere, der engang vare saa høit dannede. Man vedligeholder deres religiøse Fanatisme med stor Omhyggelighed, en Mængde Jmaner følge Hæren, omgivne med al deres Værdigheds Glands. Mehmet Ali sørger strængt for Agtelse mod Religionen, endskiønt han selv spiller den Oplyste, som man kan see af hans Samtale med Oberst Seve, da han opfordrede Det Offer, denne til at antage Jslamismen. som jeg fordrer af eder, sagde han, er ikke stort, og var jeg som Mahomedaner hos Kongen af Frankrig, vilde jeg slet ikke betænke mig paa at antage mit nye Fædrelands Religion. Bevar i Hjertet eders Gud, og stig i Morgen til Forstanderen for Bønnerne, at J vil blive Muselmand, hvad Ceremonien angaaer, tilføiede han smilende, saa ville vi afgjøre dette mellem os. Saaledes har jeg, sagde Oberst Seve til Forfatteren, antaget tyrkiske Sæder; jeg har som den bedste Tartuffe indfundet mig i Moskeerne; Viin drikker jeg kun med mine Venner, og i mit Harem har jeg tre Koner, af hvilke de to allerede have gjort mig til Fader. appes Lesefrichte, 1826. 2 B. 3 H.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Kjøbenhavns Børs, den 4 August 1824 Hamburg 2 M.a vista 230 Species 231.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Specier solgtes til 13 Rbmk. 14 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 169, 169 Rbd. S. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 58,635 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 81 282 Rbd. Sedl. Dito Dito. 71 171 1/2 i Banco. Nationalbank Obligationer: (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 Rbd. r. S. Dito Dito ....... 116 1/2 117 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 190 Rbdlr. 6.6 pC. norsk Laan, 1082 – i Bantaved Hambro & Søn. 89 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye..... Asiatiske Actier. i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 54 64 1/4 L. Sterl. Til Efterretning for Hr. Captain Jæger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
(See Skilderiet Nr. 61.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Udgiveren af den Oversigt af en almeennyttig Gjenstand, som Hr. v. Jæger rimeligen mener, er foruden det paa Titelbladet om ham Anførte, 1-2. Medlem af to kongelige Directioner, 3. Viceformand for et, og 4. Æresmedlem af et andet litterairt Selskab, samt H. Directeur for Hans Majestæt Kongens Steentrykkerie. Det synes, som der altsaa var Grund til at sætte flere &c. paa hiin Titel, og har dette Tegn være Hr. v. Jæger ubegribeligt, maa han søge Grunden deri, at han ikke, saaledes som han troede var vel underrettet, hvilket det vel havde været passende, at han havde søgt at blive, inden at har offenligen fremtraadte med sin bemærkning. Kjøbenhavn den 2den August 1826. N. B. v. Krossing, Pr. At i det Kongelige Artstericco Jnspect, ved det Kongl. Steener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. noon, og 100 Treogtyvende Aargang. No. 63. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 August 1826. Dansk Velkommen Hs. Kgl. Hyd. Prinds Christian. Kast et Øie over Jorden, Østen, Vesten, Syden, Norden. Hvilken Prinds, ja selv Monark Af et bedre Hjem sig bryster, Fædrelandsk sig meer forlyster End Du her i Dannemark, Kjær Du er os, det er Tingen Deri overgaaer Dig Ingen, Dermed Intet lignes kan: Alle froe og vel tilmode. Næst vor Frederik den God Elske meest vor Christian. Naar af Hjertet Du adlyder, Hvad Natur hver Fader byder, Føle vi Din Adfærd skjøn Selv Din Bortgang Dig tilgive, Som paa Reisen vil oplive Første Skridt for yndet Søn. Faderlig slig Pligt at fylde, Dette vi tilsammen hylde: Derved trives Haab og Mod. Vist i Tiden Du paaskjønner, Selv vejleder brave Sønner, Som alt Fader er saa god Dig et omt Velkommen bringes Du af danske Chor omringes Stedse jublende som nu, Frem til Modenhed Alt iler, Doppelt sød vor Sommer smiller: Først kom Konge, saa kom DuFrisort, lige for Sorgenfri Ao. 1826. Med dybes Ærestygt og Hengivenhed H. Blicherolsen. Kird.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Hvorledes en Elefant i et Londonsk Menagerie maa, formedelst mærkelige Spor til Raseri, dræbes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
De Statsmænd, som efter Nordamerikas Forliis først fattede den Tanke at anlægge engelske Establissementer i Australien, vare langt fra at forudsee sammes raske Udvikling. De Personer, som vare bestemte til de Deporteredes Bevogtelse, og de, der frivillig havde besluttet sig til at boe iblandt dem, maatte, ligesom de første Plantere i Nordamerika, i mange Aar kæmpe. mod en Mængde fysiske og moralske Hindringer, som de først efter temmelig lang Tids Forløb vare i Stand til at overvinde, hvorhos de uafladelig behøvede Understøttelse af enhver Art fra Moderlandet. Lykkeligviis have de for det Meste overlevet denne Krisis, og Velsignelsen er voxet under deres Hænder. Der gives endog allerede nogle blandt dem, som troe sig stærke nok til ene at kunne skride videre frem, og til at kunne bryde det lette Aag af faderligt Overherredømme, som endnu hviler paa dem, med eet Ord, til at kunne regjere sig efter egne Love og eget Godtbefindende. Men de have ikke noksom overvejet Følgerne af en saadan Beslutning, om den endog kunde bringes til Udførelse. Koloniens Ødelæggelse, al Eiendoms umiddelbare Forstyrrelse vilde være et uudebliveligt Resultat af saadant et Skridt. Man troe imidlertid ikke, at vi hermed frakjende Kolonisterne i Ny-Sydvales og Vandiemensland Muligheden af i et vist Tidsrum at regjere sig selv, og erklære sig for uafhængige; men naar vi som Basis for vor Mening antage den Kundskab, vi have om Jordbundens Beskaffenhed, saa synes det os meget vanskeligt, at begge disse Øers Befolkning i lang Tid vil kunne tage en til deres Størrelse forholdsmæssig Udvikling. Den største Deel af det hidtil opdagede Land bestaaer nemlig af Klipper, Sandørkener, Moradser og ufrugtbare Landstrøg, som hverken ere tjenlige til Agerdyrkning eller til Græsgang. Man vil næppe paa hele den vestlige og sydlige Kyst af Nyholland kunne finde et Punkt, som ret egentlig er beboeligt. De tre Fjerdedele af hele dette uhyre Kystland, frembyde kun øde Sletter uden Vand og moradsige Dale, som hverken kunne dyrkes eller beboes. Det er meget sandsynligt, at Kolonisterne længere hen i Tiden vilde see sig nødte til at nedsætte sig paa de talrige omliggende Øer, der udmærke sig ved deres store Frugtbarhed og yndige Beliggenhed, strække sig fra Æquator til den 48de Grad sydl. Br., i en Retning fra Nordvest til Sydost, fra den nordligste Spidse af Nyguinea eller Papua til det sydligste Forbjerg af Nyseeland, og omringe de forskjellige Grupper af Nybrittanien, Nyirland, Nygeorgien, Salomonsarchipelet, de nye Hebrider, Nykaledonien og Louisiana. De danne et Bælte om de nordlige og østlige Kyster af Nyholland, og den yderste af dem alle er næppe 300 Mile bortfjærnet fra Stranden. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Jndenlandske Efterretninger. Nyborg, den 1ste August. Jgaar Formiddags Kl. 11 ankom Hs. K. Høihed Prinds og Christian Frederik af Danmark, Stiftets høje Gouvernør, hertil og tog alle Byens civile Indretninger i naadigst Øiesyn. Hs. K. H. yttrede sin Tilfredshed med Alt og tog om Aftenen til Hr. Kammerh. Juel paa Juelsborg, Kongelig Minister ved det franske Hof. Prindsens høie Gemalinde, Hs. K. Høih. Prindsesse Caroline Amalie, var imidlertid indtruffen dertil fra Odense. De Høikongelige Herskaber forbleve der Natten over til Sorg for Byens Jndvaanere, som gjerne vilde have nyttet Leiligheden til at vise Kongehuset og de Høikongel. Personer Deres Hengivenhed. Jdag Kl. 10 nøde vi atter den Glæde at see Hs. K. H. med Høie Gemalinde inden vore Volde. De Høikongel. Herskaber fortsatte strax Reisen over Beltet paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Postjagten Mercurius, ledsaget af Hr. Kapitain Garde, og ankom efter en særdeles heldig Overfart til Korsøer Kl. 1 Slet. Slagelse. Tirsdagen den 1ste August Kl. 3 om Eftermiddagen passerede Deres Kongelige Høiheder igjennem Slagelse paa Tilbagereisen. til Hovedstaden. De traadte af paa Postgaarden, hvor de modtoge Byens Embedsmænds og Honoratiores Opvartning. Borgermilitairet gjorde Honneurs udenfor Postgaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Fra 24de til 29de Juli sidstleden holdtes ved Sorøe Academie, for første Gang efter dets Gjenoprettelse, Examen artium, hvortil 9 Candidater havde indstillet sig, af hvilke 6 erholdte Characteren Laudabilie, og 3de Handillandsbilie, samt af Førstnævnte, Eleven Edvard Camill Buntzen af Kjøbenhavn tillige hædredes med encomio publico. Examinationsgjenstandene ved bemeldte Examen vare de samme som ved Kjøbenhavns Universitet, med Undtagelse af Hebraisk, i hvis Sted udførlige Prøver aflagdes i det franske og tydske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
det engelske Sprog examineredes saavel skriftligt som mundtligt, dog uden Indflydelse paa Hovedcharakterens Bestemmelse. J Kunstøvelserne aflagdes ingen særlig Prøve. Randers, den 3 August. Tenoristen Hr. Copello er indtruffen hertil og vil, efter Forlydende, paa Søndag give en Concert i Harmeniens Locale. Hr. Kirchheiners Komme er endnu uvist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Blandede Efterretninger. Om den for kort Tid siden afdøde russiske Rigshistoriograph, virkelig Statsraad Nikolaus v. Karamsin, har det i St. Petersburg udkommende Blad den nordiske Bie meddeelt en Nekrolog, hvis Jndhold er følgende: Denne Ruslands berømte Skribent blev fød d. 1 Dec. (gammel Stil) 1765 i Gouvernementet Simbirsk. Sin Opdragelse erholdt han i Moskau, i Huset hos den ved sammes Universitet ansatte Profess. i Philosophien Johan Schaden, der var mange udmærkede Mænds Opdrager. (Død der 1797.) Efter fuldendt Skoledannelse og Ophold ved Universitetet, tjente han nogle Aar i det keiserlige Gardekorps, og foretog i Aarene 1789 til 1791 en Reise gjennem de fleste af Europas, Lande, hvilken Reise han, efter sin Hjemkomst, beskrev i en høist behagelig og henrivende Stil i et lidet Verk, hvormed hans Skribentbane, begyndte, Breve fra en russisk Reisende, i 4 Bind. De fandt saa almindeligt Bifald, at de bleve oversatte i næsten alle de nyere europæiske Sprog (i det Tydske af Richter i Moskau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
I Paris er oprettet et Vaske-Compagni, der for en yderst billig Betaling modtager Lintøi, til Vask og Tørring, som i det Hele ikke varer længere end halvanden Time. Behandlingsmaaden har desuden den Fordeel, at den aldeles ikke skader Tøiet og til enhver Aarstid giver det den samme blændende Hvidhed. For ikke at gjøre de sædvanlige Vaskerkoner altfor stort Afbræk, har Compagniet sat Prisen saaledes at disse endnu kunne finde Fordeel ved at lade det dem af deres Kunder anbetroede Tøj vaske i det mechaniske Vaskerie og Strygningen, hvormed Compagniet ikke befatter sig, bliver dem da desuden endnu forbeholden. Efter det gjorte Overslag vil et Skib med 12 Hjul, saaledes som Compagniet behøver det, koste 300,000 Fr., dermed kan i 16 Timer vaskes og tørres 5,000 Kilogrammer (1 Kilogram er noget over 2 danske Pund) Tøi, daglig vil saaledes kunne fortjenes 1000 Fr., hvoraf det Halve fradrages i Omkostninger og det andet Halve bliver reen Gevinst. Ved anbragte Næt forhindres, at Tøiet blandes mellem hinanden. Selskabets Capital er bestemt til 1 Mill., fordeelt paa 200 Actier, hver paa 5000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
J Rio Janeiro udkommer en Hoftidende under Navnet Diario Fluminense, som skal i de elendigste Smigreriers og usleste Kryderiers Bafuntone overgaae alle øvrige Blade. Deri roses den gode Modtagelse, som et d. 8 Nov. f. A. dertil ankommet nederlandsk Skib Frederik Henrik, med 360 Udvandrede fra forskjellige tydske Egne, meest Landboere med Koner og Børn, skulde være vederfaret. Jmidlertid advarer Tidsskriftet Columbus mod Udvandringer, og grunder sine Advarsler deels paa bemeldte Blads bekiendte Tendenz og Karakteer, deels paa de mange ankomne Udvandredes Skjebne, og paa et Brev fra den med Brasilien saa velbekjendte Bayerske Lærde, Dr. v. Martius. Tage af Zink=Blik. Da Hollænderne, i Besiddelse af betydelige Zink-Gruber, have allerede i lang Tid anvendt til deres Skibes Forhudning Zinkblik istedetfor Kobber, og derved iagtaget, at Zinkblikket ikke af det ætsende Hav Vand fortæres saa hurtigt som Kobberblikket, saa vare de Franske, opmuntrede ved disse Jagtagelser, de første, der efterfulgte dem deri, og gik videre i det i Priis to tredie Dele lettere ZinksAnvendelse, saaledes at de, især i Paris, lode i alle Gjestgiver, Viin- og Ølhuse, i Edikebutikkerne og i Apothekerne alle Skjenkeborde og Anrettelsesplader beklæde med Zinkblik. Ogsaa i London har man efterhaanden paa lige Maade bragt Zinkblik i Brug, og tænkende Hoveder fandt sig snart beføiede til den Slutningsfølge, at Zinkblik, som ikke angribes af hiin sure Flydenhed, maatte ganske fortrinligen lade sig med Fordeel bruge tilTage. Nogle Forsøg, som allerede for 40 Aar siden anstilledes i denne Hensigt, yde den beste Forventning, og da intet andet Metal lover i denne henseende saa paafaldende den dobbelte Fordeel af billig Bekostning og Varighed, og det fremdeles er at paaagte, at Zinkbliks indre Værd forhøier enhver dermed tækket Bygnings Værd, da dette Blik, naar det endeligen engang bliver udueligt, kan sælges til enhver Messingfabrikant og Jernstøber, som en uundværlig Tilsætning til Kobber til Messings Frembringelse, saa har man især i Berlin og St. Petersburg, i de sidste 10 Aar indført Tages Lægning af Zinkblik, og dermed gjort saa store Fremskridt, at Berlin har for denne løbende Sommer behøvet over tredivetusinde Centner Zinkblik. Disse Exempler bør billigen tjene til Efterligning ogsaa i andre Lande. (Bil. til allg. Zeit. 195.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Kjøbenhavns Børs, den 8 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 233. Species 234.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Specier solgtes til 14 Rbmk. 1s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 172 1 Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 588, 4 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-08
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101. - Rbd. r. S. Dito Dito. 118 118 1/2 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9000 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, i Banco ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Haar og Treogtyvende Aargang. No. 64. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 August 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-12
To andre Overgange over de blaae Bjerge, som ere langt bekvemmere end den, man først fandt, give de store Sletter om Bathurst og viverpool en endnu meget høiere Værdi. Fra deres østlige og vestlige Endepunkter strømme Floderne Castlereagh, York og Peel, samt nogle mindre betydelige, mod Norden. Naar man faaer Vished om at deres Vande udgyde sig i Brisbanestrømmen, hvis Munding man har fundet i Bugten Moreton, saa turde Dalene ved Liverpool og Avlsgaardene langs med Flodbredderne blive af særdeles stor Vigtighed for Koloniens Rigdom og Fremvært.