Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-02-25
Dommen er fældet over Kongemorderne: Joseph Fieschi er dømt til at lide Straf som for Fadermord, og til den Ende føres i Skjorte, med blottede Fødder og sort Slør over Hovedet til Retterstedet, at udstilles der, imedens Retsbetjenten forelæser Folket Dødsdommen, og strax derpaa at overgives fra Livet til Døden; PeterMorey og Theodor Florentin Pepin ere dømte til Dødsstraf, Victor Boireau til 20 Aars Detentionsstraf, hvorimod Tell Bescher strax skal sættes i Frihed. Tillige ere de fire Første solidarisk dømte til at udrede Processens Omkostninger, og efter udholdt Straffetid skal Boireau for Livstid stilles under Politiets Opsyn. - J Dommen hedder det om Fieschi, at han er overbeviist om og har tilstaaet, sidstafvigte 28 Julii at have begaaet et Attentat paa Kongens og flere Medlemmer af den kongelige Families Liv og Personer, ved en Explosion af Geværer, hvorhos han desuden ved samme, med Forsæt og end Villie fuldbyrdede Handling, har gjort sig skyldig i: 1) Mord paa Marschallen Hertugen af Treviso, General Lachasse de VerignyOberst Raffe, Grev Villatte, Dhrr. Rieusser, Leger, Richard, Prudhomme, Benetter, Jnglar, Ardoins, LabrousteLeclere, Madamerne Briosnes, Ledhernes, Langoret, og Jomfruerne Resny og Rose Alyson; 2) i Mordforsøg paa General Grev Colbert, General Grev Brayer, Generalerne Pelet, Heymes og Blin. – (her følge endnu Navnene paa 13 Herrer og 3 Damer) –, hvilket Forsøg bærer den i Straffe=Coderens Art. 2 beskrevne Characteer. - Om Mo rey og Pepin siger dommen, at de have været Medvidere i ovennævnte Forbrydelser, idet de: 1) indbyrdes og med Gierningsmanden selv have aftalt Beslutningen at begaae Forbrydelsen, og ifølge denne Beslutning begaaet Handlinger, hvorved dens Fuldbyrdelse forberedtes; 2) ved Gaver, Machinationer og forbryderske Rænker fremkaldt Udaaden, hos Gierningsmanden; 3) have skaffet Vaaben, Jnstrumenter og andre Redskaber og Midler til at begaae Forbrydelsen, med Bevidsthed om, i hvilket Øiemed dette skeete, og 4) med samme Bevidsthed have været Gierningsmanden behjælpellige ved de Handlinger, hvorved Forbrydelsen forberedtes, lettedes og fuldbyrdedes. - Angaaende Boireauhedder det, at han er overbeviist om og har tilstaaet, at have været Medskyldig i bemeldte Forbrydelse, idet han med Bevidsthed om hvad der skulde skee havde været Gierningsmanden behjælpelig ved de Handlinger, som have forberedet og lettet Forbrydelsen; - og endeligen om Bescher, at der aldeles intet Beviis er for, at han har været Medskyldig. Dommen fældtes Fastelavnsmandag den 15d. Parerne havde været samlede fra om Formiddagen Kl. 11 til om Aftenen efter Kl. 10, da de traadte ind i Salen og tause indtoge deres Pladser, hvorpaa Præsidenten langsomt, men med stærk Betoning oplæste Dommen. - Endnu samme Aften begav vedkommende Retsbetjent sig til Fængslet, for at forkynde Dommen; men da alle de Anklagede sov fast, var han menneskelig nok, til ikke at vække dem. Næste Morgen Kl. 8 1/2 indfandt han sig atter. Beretningerne ere meget afvigende, om det Jndtryk, Dommen gjorde paa Fieschi. Dog synes de at være de paalideligste, som melde, at han forblev aldeles rolig derved. Kun har han indstændigen bedet om, at man ikke vilde iføre ham Tvangstrøien, (som anvendes paa de til Døden dømte, for at forebygge Selvmord. - Pepin var i en Art Feber=Paroxysme; men dommen hørte han med Rolighed, og udbrød da"Jeg vilde saa gjerne græde; men Taarekilden er udtørret."- Hos den gamle Morey forandrede sig ikke en Mine: "Jeg er gammel. - sagde han - Naturen havde under sædvanlige Omstændigheder kun givet mig endnu nogle faa Aar; men Sygdom vilde have reduceret disse Aar til Maaneder; ligemeget altsaa, om jeg døer nogle Øieblikke for eller sildigere. Men jeg besværger endnu engang, at jeg er uskyldig; havde Fleschi behandlet mig ligesaa sandfærdigt, som jeg har behandlet Bescher, saa vilde Sagen staae anderledes!" – Da Boireau hørte de Ord, at Retten erkjendte ham for Medskyldig, faldt han i Afmagt, og kom først til sig selv, da han erfarede, at han kun var dømt til Fængselstraf. - Bescher blev strax sat i Frihed, og hans første Gang var til et Viinhuus, hvor han tracterede sine forhenværende Paapassere.