Aalborg Stiftstidende, 1829-09-03
Spanien. Dette Land vil nu ikke længere med Hænderne i Skjødet vente paa at Skjebnen skal give dem det America tilbage, for hvis Besiddelse de engang maatte takke Columbus's Genie. Gjæringerne i de nye Republiker have paa engang hos den spanske Regjering igjen opvakt Haabet om med Held at turde vise hine Folkeskag den Fane, som siden Slaget ved Ayacucho ikke meere har vajet paa hiint Gebeet. Man troer med Fordeel at kunne kaste nogle faa Batailloner, ind imellem de bevæbnede Medbeilere, Columbien og Peru, imedens Uenigheder i det Jndre sønderslide Mexico og Guatimalla. Disse Provindsers sørgelige Lod, som allerede i længere Tid have vendt den hele Kraft, som de behøvede til at fuldende deres Uafhængighed, imod sig selv indbyrdes, og i indre Tvistigheder have udgydet det Blod, som kuns burde flyde for den store Families Almeenvel, har længe været meget at beklage. Men naar man blev adspurgt, hvilket det kraftigste Lægemiddel mod saamange Onder vel vilde være, saa vilde man neppe kunne foreskrive noget virksommere, end entop den fælleds Fiendes Nærværelse og Spanien har nu endelig taget sig paa selv at række hine Syge dette Lægemiddel. Fra Mexico, hvor man er underrettet om den spanske Expedition, omtale de seneste Efterretninger allerede dens Regjerings kraftige Anstrængelser for at forberede Republikens Forsvarsmidler, og at sammensmelte de forskjellige Jnteresser i den almindelige: Kjærlighed til Uafhængighed. Virkningen af Mexico paa Columbien vil ikke udeblive, og naar Spanierne ere landede, ville de finde alle Partier forenede om Befrieren. Man vil ikke længere opholde sig med, at nedsætte eller opløfte Bolivars Berømmelse, naar man har ham nødig til at vinde et Slag og Peru vil ophøre med at tillægge ham den Hensigt at bringe det under Aaget, naar det behøver ham til at redde America til anden Gang. Kort sagt, Spaniernes Nærværelse synes at være den lykkeligste Diversion for Sydamerica; den vil rimelige viis gjøre Ende paa det indre Anarchie og denne Forudsigelse vil vist snart finde sin Hjemmel i Begivenhederne selv. Hvad Spanien angaaer, saa maa man opgive Haabet og nogensinde at see Erfaringens Lærdomme virke paa det, saafremt ikke et paa nye mislykket Forsøg endelig engang aabner Øinene paa dets Regjering. Expeditionen mod Mexico spaaer en bedre Fremtid; thi, naar den er mislykket, ville Europas samtlige Magter frimodigere kunne opgive de Hensyn, som de maaskee alt for længe have ydet Spanien, og Underhandlingerne med Sydamerica ville da ikke meere gaae igjennem Cabinettet i Madrid. Naar dette ikke var den engelske Regjerings Mening om de sandsynlige Resultater af den spanske Expedition mod Mexico, saa kunde man vist vædde Alt paa, at der ikke i dette Øieblik vilde være nogen Anledning til at raisonnere over dens Følger. Denne Anledning have vi taget af Efterretninger, som indeholdes i franske Blade, nemlig i Journal des Debats og le Courrier francais. Det første Blad indeholder en Skrivelse fra Madrid af 10de August, efter hvilken General Miranda i Spidsen for 5000 Mand skal være afgaaet fra Havanna og landet i Provindsen, Yucatan, hvor han havde taget en fast Stilling for at oppebie Medvirkningen af sine formeentlige Tilhængere i det Jndre af Mexico. Det andet indeholder en Skrivelse fra Veracruz af 6te Juli, som vel beretter, at den spanske General uden Hindring var rykket 6 Mile ind fra Kysten, men tillige, at han allerede stod Fare for at blive bragt imellem dobbelt Jld mellem Generalerne Cavallos og Vittorias Corpser. Desuden have Mexicanerne Fordele i deres fuldkomne Kiendskab til Terrainet og den Patriotisme og Friheds Kjærlighed, som mangler deres Modstandere. Det er bekjendt, at næsten alle disponible Stridskræfter fra Cuba befinde sig ved denne Expedition og denne vigtige Øe er saaledes ikke engang sikker for et Overfald. Saa fordeelagtig, som denne Erobring ogsaa vilde være for Americas Uafhængighed, saa ere dog hverken Columbien eller vel endogsaa Mexico i Stand til at foretage den. Jmidlertid nærmere til hinanden og naar Patrioterne forene sig, er Republikens Seier saa godt som vis.