Berlingske Tidende, 1806-01-27
Skrivelse fra Paris, den 15de Januar. J Gaar begav Rigserkekantsleren sig til Senatet og holdt en Tale, hvorefter han overrakte en Skrivelse fra Keiseren, som indeholdt to vigtige Forhandlinger, nemlig Prinds Eugens Formæling med Kongen af Bayerns Datter, Prindsesse Auguste, og Fredstractaten med Keise ten af Østerrig. Følgende er Keiserens Skrivelse til Senatet: "Senatorer, Freden imellem mig og Keiseren af Østerrig er bleven sluttet i Presburg og ratificeret i Wien. Jeg vilde selv bekiendtgiøre Dem Fredsvilkaarene i en høitidelig Forsamling, men da jeg og Kongen af Bayern for lang Tid siden havde besluttet min Søns Prinds Engens Formæling med Kongen af Bayerns Datter, Prindsesse Auguste, og da jeg just opholdt mig i München paa den Tid, der var bestemt til Formælingen, har jeg ikke kunnet modstaae den Fornøielse, personlig at forene det unge Brudepar, som begge ere et Mønster for deres Kiøn. Det glæder mig desuden, at give det kgl. Huus Bayern og det brave bayerske Folk, der ved alle Leiligheder har viist mig saa mange Tienester og saa stort Venskab, og hvis Forfædre stedse ved Politiken og af Hiertet vare forenede med Frankerig, dette Beviis paa min særdeles Høiagtelse. Formælingen skeer den 15de Januar. Min Ankomst til mit Folk bliver derved nogle Dage forhalet. Disse Dage ville forekomme mit Hierte lange, men efterat jeg uophørlig har været sysselsat med en Soldats Pligter, føler jeg en om Vederqvægelse i at afgive mig med en Huusfaders Pligter. Da jeg imidlertid ikke vil opsætte Fredstractatens Bekiendtgiørelse, har jeg, i Følge vore constitutionelle Statuter, befalet, at den uopholdelig skal meddeles Dem, for derpaa at blive publiceret som en RigslevMünchen, den 6te Januar 1806. Napoleon. Følgende er Afskriften af Fredstractaten Da Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig og Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Konge af Jtalien ere lige besielede af det Ønske, at giøre Ende paa Krigen, have De besluttet, uopholdelig at slutte en Definitiv=Fredstractat, og have derfor udnævnt til Deres Befuldmægtigede, nemlig Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig, Førsten Johann af Lichtenstein og GrevJgnaz von Giulay, og Hs. Majestæt de Franskes Keiser, og Konge af Jtalien, den udenlandske Minister Hr. Carl Moritz Talleyrand=Perigord, hvilke ere blevne enige om følgende Artikler: Art. 1) Der skal fra denne Dag bestandig være Fred og Venskab imellem Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig og Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Konge af Jtalien, Deres Arvinger og 6 ster. mænd, sammes Stater og resp. Undersaatter. Art. 2) Franterig skal, som fuldkommen Eiendom og med al Souverninitet, vedblive Besiddelsen af de Hertugdømmer, Førstendømmer, Herskaber og Territorier paa hiin Side af Alvenne, som for nærværende Tractat vare forenede og incorporerede i det franske Rige eller beherskes af franske Løve eller Administrationer. Art. 3) Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig erkiender for Sig, Sine Arvinger og Eftermænd de Dispositioner, som tages af Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Konge af Jtalien, angaaende Førstendommerne Luca og Plombino. Art. 4 Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig afstaaer for Sig og Sine Arvinger og Eftermænd den Deel af Republiken Venedigs Stater, som blev afstaaet til Ham ved Tractaterne i Campo Formio og Luneville. Denne Deel af Venedig skal for bestandig forenes med Kongeriger Jtalien. Art. 5) Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland, og Østerrig erkiender Hs. Majestæt de Franskes Keiser for Konge af Jtalien. Men man har forenet sig om, at i Følge den Declaration, Hs Majestæt de Franskes Keise udstedte i det Øieblik, da Han modtog Jtaliens Krone, skulle Frankerigs og Jtaliens Kroner - saasnart de i hiin Declaration nævnte Magter have opfyldt de deri fastsatte Betingelser - for bestandig skilles fra hinanden og ikke noget Tilfælde igien forenes paa eet og samme Hoved. Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig forpligter Si til, naar Adskillelsen skeer, at erkiende den Eftermand, som Hs. Majestæt de Franskes Keiser giver Sig som Konge af Jtalien. Art. 6) Nærværende Fredstractat erklære: tillige for Deres Durchl. Churførsterne af Bayern, Würtemberg og Baden og for den bataviske Republik, som i nærværende Krig ere allierede med Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Konge af Jtalien. Art. 7) DeChurførsterne af Bayern og Würtemberg have antaget Kongetitelen, hvorved de alligevel vedblive at høre til den tydske Conføderation, saa erkiendes de i denne Egenskab af Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig. Art. 3) Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig frasiger Sig, saavel for Sig, Sine Arvinger og Eftermænd, som for Førsterne af Sit Huus og deres resp. Arvinger og Eftermænd, følgende Førstendømmer, Herskaber, Domainer og Territorier: Til Hs. Majestæt Kongen af Bayern afstaaes Markgrevskabet Burgau med Tilliggende; Førstendømmet Eichstadt; den Deel af Passaus Gebeet, der tilhører Churførsten af Salzbur- og er beliggende imellem Bøhmen, Østerrig, Donau og Jnn, videre Grevskabet Tyral tilligemed Førstendom merne Brixen og Trident; de syv Herskaber af Vorarlberg; Grevskabet Hohenems; Grevskabet Kønigsegg=Rothensels; Herskaberne Tetnang og Argen og Staden Lindau med sit Gebeet. - Til H. Majestæt Kongen af Würtemberg afstaaes de 5saa kaldte Donaustæder, nemlig Echingen, Munderkingen, Reutlingen, Mengen og Sulgau med Tilliggende: Øvre og Nedregrevskabet Hohenberg; Landgrevskabet Nellenburg og Land og deriet Al. dorf med sammes Tilliggende (Staden Constonz undtagen); videre den Deel af Breisgau, der er indsluttet af de würtembergske Besiddelser og ligger i Østen i en fra Schlegelberg til Molbach trukket Linie; Stæderne Willingen og Brentingen med deres Territorier. - Til Hs. Durchl. Churførsten af Baden afstaaes Breisgau(med Undtagelse af det indsluttede Gebeet og de adskilte ovennævnte Landafdelinger); videre Ortenan med Tilliggende; Staden Constang og Comthuriet Meinau. - Ovennævnte Førstendømmer, Herskaber, Domainer og Territorier skulle resp. besiddes af Deres Majestæter Kongerne af Bayern og Würtemberg og af Hs. Durchl. Churførsten af Baden, saavel som Over lehnsherlighed, som fuldkommen somverain Eiendom, paa samme Maade, med samme Titler, Rettigheder og Prærogativer, som Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig eller Prindserne af Hans Huus have besiddet dem, men ikke paa anden Maade. Art. 9) Hans Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig erkiender den Gield, som er bleven contrahert af det østerrigske Huus til Fordeel for Privatmænd og de offentlige Establissements i det Land, der nu udgjør en integrerende Deel af det franske Rige, og man har forenet sig om, at benævnte Hs. Majestæt er fri for al Forpligtelse angaaende al Gield, som det østerrigske Huus havde contraheret og hypoteceret paa de Lande, som det fra siger sig ved nærværende Tractat. Art. 10) Landene Salzburg og Berchtolsgaden, som tilhøre Hs. Kal. Høihed Churførsten Erkehering Ferdinand, skulle indlemmes i det østerrigske Rige og Hs. Majestæt Keiseren, af Tydskland og Østerrig skal besidde dem som fuldkommensonverain Eiendom; dog kuns med Titel af et Hertugdømme. Art. 11) Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Konge af Jtalien forpligter sig til at udvirke Afstaaelsen af Førstendømmet Würtburg af Hs. Majestæt Kongen af Bayern til Fordeel for Hs. Kgl. Høihed Erkehertug Ferdinand Churførste af Salburg, paa samme Maade, som dette Førstendømme blev tildeelt benævnte Hs. Majestæt ved Rigs=Deputations=Recessen af 25de Februar 1803. Hs. Kgl. Høiheds Churførstl. Titel skal overdrages paa dette Førstendømme, som Hs. Kgl. Høihed skal besidde som souverain Eiendom paa samme Maade og under samme Betingelser, som Han har besiddet Churførstendømmet Salzburg. Hvad Gielden angaaer, da har man forenet sig om, at ikkun den Gield skal falde den ny Besidder til Byrde, som reiser sig af Laan, hvortil Landstænderne have givet deres formelige Samtykke, eller af Udgifter, som ere gjorte for benævnte Lands virkelige Forfatning. Art. 12) Den tydske Ordens Stormesterværdighed, de Rettigheder, Domainer og Revenner, som før nærværende Krig dependerede af Mergenthelm, Ordenens Hovedsæde, de andre Rettigheder, Domainer og Jndkomster, som ere forbundne med Stormesterdømmet paa den Tid, naar Ratificationerne af nærværende Tractat udvexles, samt de Domainer og Jndkomster, som benævnte Orden besidder paa samme Tid, skulle være arvelige for den Prinds af det keiserlige Huus og for hans directe og mandlige nedstigende Linie, som bestemmes dertil af Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig. - Hs. Majestæt Keiser Napoleon lover at anvende sin Mediation, for at forskaffe Ha Kgl. Høihed Erkehertug Ferdinand en fuldkommen og tilstrækkelig Erstatning i Tydskland. Art. 13) Hs. Majestæt Kongen af Bayern kan besætte Staden Augsburg og dens Gebret, forene den med sine Stater og besidde den som sonverain Eiendom. Ligeledes kan Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg besætte Grevskabet Bondorf, forene det med sine Stater og besidde det som souverain Eiemdom, og Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland forpligter Sig til ikke at lægge nogen hindring i Veien derfor. Art. 14 Deres Majestæter Kongerne af Bayern og Würtemberg og Hs. Durchl. Churførsten af Baden skulle i de til Dem af staaede Territorier, saavelsom i Deres gamle Stater nyde den fuldkomne Souverainitet og alle deraf flydende Rettigheder, som Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Kongen af Jtalien har garanteret Dem, paa samme Maade, som Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig og Hs. Majestæt Kongen af Presuen nyde samme i Deres tydsk. Stater. Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerriforpligter sig til, baade som Rigets Overhoved og Første Riget, ikke at lægge nogen hindring i Veien for Udførelsen, af de Acter, som desangaaende ere eller blive udstedte. Art. 15) Hs. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig frasiger Sig saavel for Sig, Sine Arvinger og Eftermænd, som for Førsterne af Sit Huus, deres Arvinger og Eftermænd alle Souverainitets- og Herligheds=Rettigheder, alle nærværende eller eventnelle Fordringer paa alle Deres Majestæters Kongerne af Bayerns og Würtembergs og Hs. Durchl. Churførsten af Badens Stater uden Undtagelse, og overhovedet paa alle Stater, Domainer og Territorier, som ere indsluttede i den bayerske, frankiske og schwabiske Kreds, samt paa enhver Titel, der tages af benævnte Domainer og Territorier; derimod bortfalder og saa alle benævnte Staters nærværende eller eventuelle Fordringer paa det østerrigske Huus eller sammes Prindser, imidlertid angaae de Frasigelser, som indeholdes i nærværende Artikel, ikke de Eiendomme, som ved ovenstaaende 11te og 12te Artikel ere og blive de i disse Artikler anførte Erkehertuger bevilgede. Ant. 16) Domanial=Titlerne og Archiverne, Planerne og Karterne over de forskiellige Lande, Stæder og Fæstninger, som ere afstaaede ved nærværende Tractat, skulle i en Tid af 3 Maaneder fra den Dag, de Ratificationernes Udvexling skeer, udleveres til de Magter, hvis Eiendomme de ere blevne. Art. 17) Hs. Majestæt Keiser Napoleon garanterer det østerrigske Keiserdømmes Jntegritet i den Tilstand, hvori det Følge nærværende Fredstractat kommer, samt de Førsters Jntegritet af det østerrigske Huus, som ere angivne i den 11te og 12te Artikel. Art. 18) De høie contraherende Magter erkiende den ved Mediationsacten regierede helvetiske Republiks samt den bataviske Republiks Uafhængighed. Art. 19) De Krigsfanger, som Frankerig og sammes Allierede have taget fra Østerrig og som Østerrig har taget fra Frankerig og sammes Allierede, og som endnu ikke ere udleverede, skulle gives tilbage inden fyrgetive Dage efterat nærværende Tractets Ratificationer ere blevne udvexlede. Art. 20) Alle Handelsforbindelser og andre Forhold skulle i begge Lande sættes paa samme Fod, som de vare før Krigen. Art. 21) Hr. Majestæt Keiseren af Tydskland og Østerrig og Hs. Majestæt de Franskes Keiser beholde i Hensyn til Rangen og den øvrige Etiquette det samme Ceremoniel, som blev lagt taget for nærværende Krig. Art. 22) De franske Tropper og Frankrigs Allieredes Tropper skulle rømme alle Hs. Majestæt Keiseren af Tydsklands og Østerrigs Arve stater inden 2 Maaneder efterat nærværende TractatsRatificationer ere blevne udvexlede. Staden Braunauundtagen, der forbliver som Depot for de Syge og for Artilleriet endnu en Maaned til de Franskes Keisers og Kongen af Jtaliens Disposition. J benævnte Maaned skal ingen Requisition skee. Man har forenet sig om, at ingen østerrigske Tropper skulle stationeres i en Omkreds af 6 Litues fra Braunau, førend efter benævnte Maaneds Forløb. Man har ogsaa forenet sig om, at de Magasiner, som den franske Armee efterlader paa de Steder, som den rømmer, forblive til dens Disposition, og at de høie contraherrende Magter skulle treffe et Arrangement om alle Krigscontributioner, som forhen ere paalagte de forskiellige Arvestater, hvilke den franske Armee har besat; et Arrangement, hvorefter benævnte Contributioners Jnddrivelse aldeles skal ophøre fra den Dag, da Ratificationerne udvexles. Den franske Armee underholdes paa Tilbagemarschen at sine egne Magasiner. Art. 23) Strax efterat nærværende Tractats Ratificationer ere udvexlede, skulle paa begge Sider Commissairer udnævnes, for paa deres resp. Souverainers Vegne, at overlevere og modtage alle de Deele af det venetianske Gebeet, som ikke ere besatte af Hs. Majestæts de Franskes Keisers og Kongen af Jtaliens Tropper. Staden Venedig, Lagunerne og Besiddelserne paa Terre Ferma skulle overleveres inden 14 Dage, men det venetianske Jstrien og Dalmatten, Bouches du Cattaro, de venetianske Øer i det adriatiske Hav og alle Pladser og Forter paa samme inden 6 Uger efter Ratificationernes Udvexling. De resp. Commissairer skulle sørge for, at det Artillerie, der forhen har tilhørt Republiken Venedig, og det østerrigske Artillerie nøiesepareres. Det første tilfalder aldeles Kongeriget Jtalien. Commissairerne skulle forene sig om det østerrigske Artilleries og andre Effecters Salg til Kongeriget Jtalien, eller om at bytte samme mod Ting af samme Værdi, som den franske Armee kan have efterladt i Arvestaterne. De østerrigske Tropper og Civil og Militair=Administrationerne skulle nyde al mulig Lettelse og al Vistand til at kunne begive sig paa den sikkreste og beqvemmeste Maade til de østerrigske Stater, ligesom til Transporter for det østerrigske Artillerie, Land= og Søe magasinerne og andre Ting, der ikke indbefattes i Kiøbe eller Ombytnings=Stipulationerne. Art. 24) Nærværende Tractats Ratificationer skulle udvexles inden 8 Dage, eller, om muligt, endnu før. Saaledes skeet og undertegnet i Presburg, den 26de December 1805. C. M. Talleyrand. Johann, Første af Lichtenstein. Jgnaz von Ginlay.