JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-01-19
Ved Proclama, der idag er læst ved den Kongelige Lands Overret samt 2 Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget, at fordre i afgangne Handelsmand Gerson Levp og efterlevende Hustrue, Christiane Levn, født drigny, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for os, som Executores testaamentii, at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Kiøbenhavn den 2den Januar 1832. C. W. Haagen, S. W. Heilbud. Lands Overrets, samt Hof= og Stads Agent og Hof=Vexeleer, boende paa Høibroplads Nr. 47. rets Procurator, boende i Klæde. boderne No. 102.
Berlingske Tidende, 1832-01-19
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongl. Land 412 - 1830 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Matros Mathias Speths Sten boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arver og lagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endviden bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 11te Januar 1832. Scheel. Mourier.
Berlingske Tidende, 1832-01-19
Ved Proclama, som vil blive læst for vedkommende Retter, ere Alle og B Enhver, som maatte have noget at fordre i Madame M. Schrøder, til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til fo undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Det bemærkes : at en Skiftesamling i Boet vil blive afholdt paa mit Contoir, Fredagen den 27de dennes, Eftermiddag Kl. 3, hvortil samtlige Vedkommende, overeensstemmende med Picaten 21de April 1824, herved gives Varsel. Wordingborg Byefogedcontoir, den 3die Januar 1832. I. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1832-01-19
N. B. Trykfeil i Gaars Nr. under Khvn., 14de Lin sammes læs, Høistsammes.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Haag, den 14de Januar. Den Londonske Conferentses Svar til vore Befuldmægtigede ankom her den 10de d. M. - Vore Blade fortælle deraf efter Rygtet, at man der søger at gjendrive Moddemærkningerne fra vort Hof, og bliver til Slutningen staaende ved de 24ve Artikter. Dermed, mener Harlemer Courant, synes da kun lidet at være udrettet, imidlertid giør det Opsigt, at, i de sidste hertil ankomne ministerielle Blade fra London, Ruslands, Østerriges og Preussens Ratification ikke holdes for sandsynlig det maatte da være ved Modificationer, og saadanne Modificasioner kunne vi altsaa i det mindste haabe.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Brussel, den 10de Januar. Ingen veed, hvilke overordentlige Efterretninger ere hidkomne: men her er en Færden, en Jlen, som om Verdens Undergang forestod, og som om vore Ministre endnu, før denne Katastropher udtræffer, vilde føje de allernødvendigste Foranstaltninger. De Permitterede ere atter indkaldte, Borgergarden er bleven forsynet med Patroner, nye Forstærkninger ere afgaaede til den Hollandske Grændse, og vore politiske Kandestøbere spaae, at Fjendtlighederne atter ville begynde den 16de Januar, fordi tre Magter befinitivt skulle have vægret sig ved at ratificere Tractaten af 3de November. Men hvad siger vor Moniteur hertil, Den fortæller os i Efterskriften til dens sidste udkomne Blad, at Medlemmerne af den Londonske Conferents ved en Protocoll af 4de H. M. ere enede om at vedblive sin tidligere Bestemmelse. Den meddeler vel endnu ikke Actstykket selv, men man bør dog fæste saa megen Tillid til dens Forsikkringer, at vi kunne erklære alle hvenomtalte Rygter for falske. Hvortil altsaa disse Krigsudrustninger, Skulde det maaskee gaae ud paa en Storm paa den Antverpenske Citadel, dersom Hollænderne ikke rømmede det til den fastsatte Tid, Dette, ligeledes her udbredte, Rygte er Altfor absurd. - Kongen er vendt tilbage fra Antverpen; han har yttret sig temmelig utvetydigen om den ufortjente kolde Modtagelse, som han dennegang har fundet der. Ved en stor Conlert, som blev givet til Ære for Kongen i det philharmonisk, Selskabs Sal, var Salen, omendskjøndt Subscriptionsprisen kun har ansat til 1 Fl. 50 Ets., saa tom, at man, for ikke at vise Kongen de tomme Bænke, saae sig foranlediget til at tage de fleste bort. En lignende Mangel paa Opmærksomhed viste lig ogsaa om Aftenen før i Theatret, som Kongen beærede med sin Nærværelse; der vare næsten ingen Damer tilstæde. Ved offentlige Audientser havde kun Stadens civile og militaire Autoriteter, Consulerne fra Frankrige, England og Buenos=Ayres, udfundet sig, men hverken Adelen eller Geistligheden eller Ban ders. Ved den store Troppe Mønstring hørtes endog tilligemed haabet : vive le Roil en lydelig Hyssen! Jntet Under saa, at Kongen er meget utilfreds med Resultatet af sin eise til Antroerpen. Til den derværende Borgermester sagde hans jeg fortjener ikke en saa kold Modtagelse af Byen Antverpen. Det er jo ikke mig, som har forvoldet Revolutionen; tvertimod, Belgierne have kaldet mig, og jeg er kommen, for at afværge Blodsudgydelse.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
General Belliard er endnu ikke kommen tilbage fra Paris, hvilket opvækker nogen Forundring; derimod ankomme daglig her og i hele Landet franske Vagabonder, der enten optræde som sædvanlige Jnstitutbestyrere og oprette Opdragelses-Anstalter, eller og, som Apostle for St. Simonismen ville hverde nye Tilhængere for denne høist fordærvelige Lære. Paa det Standpunct, vor Cultur nu staaer, er med Hensyn til de Fremskridt, denne Lære vil finde her, kun een af to Ting muelig; enten finder den som alt Overspændt, især naar det kommer fra Frankrige, talrige Tilhængere i Belgien, eller hvad der er langt sandsynligere, det vil lykkes vor Clerisie, at drive St. Simonisterne Udaf Landet, - et Resultat, som man i Sandhed kunde kalde en veldædig Virkning af vor Jntolerants.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Lissabon, den 24de December. De nyeste Aviser herfra under dette Datum, som ere ankomme til London den 10de Januar om Morgenen, indeholde intet Nyt, men af Privatbreve fra Lissabon erfares, at en Coureer fra Spanien den 22de December medbragte Depescher til Don Miguel. og at hans Partisaner strax derefter brammede med den Efterretning, at der var sluttet en ny og høist fyldestgiørende Overeenskomst imellem det Spanske Hof og ham, til Portugals Forsvar imod Don Pedro. (The Courier af 10de Januar. Den hellige Antonius, født i Lissabon, er Portugals Skytspatron, og i denne Henseende heldigere end den hellige Jacob at Compostella, der, formedelst sit Patronat i Spanien, allerede i mange Aar har været i Tvist med den hellige Maria, som ved et Paveligt Breve af 1760 er bleven ophøjet til det hele Spanske Monarchies Patronesse, dog uden Præjudice for den hellige Jacob. - Men ikke nok, at den hellige Antonius har den Ære, at være Portugals Skytspatron; han er ogsaa den Dag i Dag, Rigets virkelige General-Feldtmarskal. - Det Statistiske i dette Forhold er følgende. J Aaret 1706 vare Portugiserne i stor Forlegenhed for at faae en General i Spidsen af deres Tropper, i offentlige Statsskrifter have de selv tilstaaet, at de ikke vidste at finde nogen i deres eget Land, som dertil var duelig. J Statsraadet foreslog man omsider den hellige Antonius. Derimod indvendtes vel, at man, efter den portugisiske Statsforfatning nødvendigen maatte tjene sig op fra Soldat af for at faae en saa høi Post. Men ogsaa denne hindring blev ryddet af Veien. Man iførte den hellige Antonius's Billedstøtte en Soldatermundering, næste Dag en Underofficeers, den følgende en Officeers-Uniform, og inden kort Tids Forløb var han bleven General-Feldtmarskal, med 150 Dukatter i Gage, (thi man stolede paa hans Uegennyttighed, og blev haaren foran Armeen i en Portechaise. Kampens Dag kom, Hæren fulgte ham med begeistret Mod og leirede sig efter nogle Marscher 2 Mile udenfor Badajoz, hvor Hertugen af Bernye, der havde besat den anden Bred af Guadiana, hilste dem med nogle Kanenskud. Næste Morgen meldte Forposterne Hertugen, at Fjenden havde forladt sin Leir, og da han selv recognoscerede, fandt han den portugisiske Armee paa Flugten, hvilket var ham desto ubegribeligere, da han ikke kunde skjønne nogen Grund dertil; han formodede altsaa, at der var et Baghold. Han gav Ordre til nogle Frivillige, at de skulde sætte over Floden, og gjøre sig Umage for at indhente nogle af Flygtningene og bringe dem som Fanger. Efterat dette var udrettet, erfaret man, at den første Kanonkugle havde farligen blesseret den hellige Antonius, og da var man ikke seen til at løbe bort i største Uorden; thi man vilde hverken udsætte ham eller Armeen for en lignende Fare. St. Antonius har beholdt Jndkomsterne af sin Charge, og aarlig bringer Kongen ham i en rød Fløiels Pung hans Generalfeldtmarskalspension, og nedlægger det paa Altere, i hans Capel. Don Miguel har lovet Helgenen, at betale paa engang, naar de Europæiske Magter erkjende ham selv som Konge.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
London, den 10de Januar. Vore - og alle Landes Aviser have i lang Tid været meget magre. Men - Parlamentet aabnes den 17de Januar, saa vil der komme Liv i dem. Thi da bringes et Spørgsmaal paa Bane, som har Jndflydelse paa hele Europas Anliggender. Begge Partiernes Forbittrelse i Jrland har i de sidste Dag tiltaget saa meget, at saare mange liberale Protestanter nødtvungne have slaaet sig til Orangemændenes Partie. Ogsaa Regjeringen seer sig nødt til at forunde Protestanterne en særdeles Beskyttelse, fordi disse er den eneste Classe, paa hvilken den, i Tilfælde af en Opstand, kan gjøre sikker Regning. - Forrige Onsdag holdt Orangemændene en overordentlig talrig Forsamling i Armagh. Fra Stæder, mange Mile borte, kom Protestanterne, alle med Orangebaand, hiddragende. Adskillige Talere yttrede, at, dersom Catholikerne vilde angribe dem, kunde 160,000 bevæbnede Mænd opstilles mod dem. Lord Mandeville talede det forfulgte Jrlandske Kirkesamfunds Sag og lovede alle dem Geværer, der vilde slutte sig til ham. - To Fregatter med Tropper ere beordrede til Leith, formodentlig for at erstatte dem som afgaae fra Skotland til Jrland. Fra Glasgow er det 4de Regiment afseilet til Belfast. Garnisonen i Dublin bestaaer nu af et Dragon- og eet Husar-Regiment, een Garde Grenadeer, dataillon, tre Infanterie-Regimenter tilligemed nogle Militair. Depots.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Man beskjeftiger sig her med Planen til en ny Forbindelse mellem Europa og Ostindien, uden at berøre det røde Hav. Tigris og Euphrat skulle nemlig forbindes ved en Canal og befares med Dampskibe. Paschaen af Bagdad har samtykt denne Plan. Tiden, som udfordres, for at reise til Søes, vorder da 14 Dage kortere, og Landreisen til det røde Havs Kyst kan gjøres paa to Dage.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
The Courier indeholdt i Gaar adskillige Artikler om de Be giske Anliggender. Først og fremmest nægter den, at Østerrig har vægret sig ved at ratificere Protocollen; dog var en Skrivelse fra Fyrsten af Metternich ankommen til den Østerrigske Gesandt i London, hvis Jndhold maatte anledige utvetydige og uopsættelige Forestillinger fra hele Conferentsen. Preussens Tøven kunde vel berettige til ugunstige Slutninger; men hidtil var intetsomhelst positivt Fjendtligt fra denne Regjerings Sid bekjendt. Conferentsen nærer derfor endnu det faste Haab, at Preussen og Østerrige ville ratificere. Ganske anderledes forholder det sig med Rusland; Conferentsen har endog opgivet enhver Tanke om, at Hs. M. Keiseren uden Betingelser vilde give sit Samtykke til Tractaten i dens nærværende Form. J en anden Artikel siges imidlertid, at Keiseren med Hensyn paa sine Nærbeslægtede, mere har opsat sin Ratification end formelig vægret sig ved at give den. Af en tredie Artikel sees, at Frankriges og Englands Cabinetter ere i en spændt Forventning angaaende Preussens og Østerriges Beslutninger, at de have føjet Forholdsregler til at faae Efterretninger fra den Strasburger Telegraph, den franske Regjering har endog tilbudet den brittiske en telegraphisk Linitil Benyttelse. - Aarsagen til Conferentsens Svar af 4de den res, skal efter nogle Angivelser, blot være den, at Lord Gre derved kan sættes i Stand til at svare noget Bestemt paa Oppositionens Spørgsmaal. - Vore Consols dalede i Gaar til 83 3/4 Hoftidenden beretter, at en hyppig Brevvexling finder Sted, imellem Lord Grey og Erkebispen af Canterburg, angaaende Re Ifølge Efter r. fra Rio Janeiro af 21de Nord havde Regjeringen nu erkjendt den Britiske Reclamation angaaende Skadeserstatning for opbragte Skibe o. s. v. - Handeles oplivedes; der var udskibet saare megen Caffee til de Nordamkanske Fristater, men indtil Betalingen herfor ankommer, synte Pengemangelen at ville vedvare.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Paris, den 28de December. Conferentsen i London har, som bekjendt, erklæret de 24 Artikler for uigjenkaldelige og den 4de d. M. bekræftet den Alligevel forsikkres her som bestemt vist, at Conferentsen i det Øjeblik er beskjeftiget med en væsentlig Forandring i de vigtigt Clausuler. Underhandlingerne herom fremmes med største Virksomhed af to Britiske Agenter i Brussel. Samme Anledninhar General Belliards Hidkomst; han har Ordre til at paaskynddisse Underhandlingers Tilendebringelse. - Den Belgiske Regi ring synes ingenlunde tilbøielig til at føje sig i de nye Fordringer, saa meget mindre, da den betragtede de 24ve Artikler selv som skadelige for Belgien. Man vil ikke gjøre Spørgsmaale, om den Belgierne bevilgede Rettighed til Seilads paa Holland, indenlandske Floder gieldende, men derimod føre Anke over Stats gieldens Fordeling mellem Holland og Belgien. Men da Gjenstande af saadan Vigtighed ikke kunne tilendebringes i den kort Frist, der er tilbage til den 15de Januar, paa hvilken Dag Vaabenstilstanden mellem Holland og Belgien udløber, saa agte Conferentsen, ifølge vore Blades Forsikkring, at udvirke Vaabenstilstandens Forlængelse og udvide Ratificationsterminen til to Maaneder.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
J Forgaars ankom en overordentlig Coureer fra Berlin i vort udenlandske Departement. De Depescher, som han med bragte, havde strax diplomatiske Conferentser hos Conseils=Præstdenten, Hr. C. Perier til følge. Efter Forlydende indeholdt det Grundene, der bevæge det Preussiske Hof til at nægte de 24de Artikler sin Ratification. De tre østlige Hoffers Gesandtskaber, vente paa Courerer, der medbringe Svar paa de Forestillinger, som den 30te December f. A. afsendtes fra London. Statspapirernes overordentlige Dalen paa Børsen i Gaar har opvakt almindelig Forhauselse. Som Grund hertil angives at Velunderrettede, at et Selskab af franske og engelske Banquers har forenet sig om, paa Børserne i London og Paris at udvirken saadan Dalen. Dette Selskabs Jntriguer tilskriver man den Række af krigerske Artikler, som i nogen Tid have staaet i de engelske Coureer.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Vor Regjering synes ikke at være uden Bekymring angaaenflere udenlandske Diplomaters fortsatte Forbindelse med deældre Bekjendte, af hvilke mange naturligviis ifølge Revolutioner staae i Opposition med den nuværende Regjering og betegnes som Carlister.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Under Forhandlingerne i Deputeretkammeret angaaende revillisten, gav et Amendement, som Hr. Salverte foreslog nemlig, at man skulde adskille de Kongelige Skove fra Kronens Ejendomme, og føje dem til Statsdomainerne, Anledning til et meget interessant Debatte. Dhrr. Maugnin, L. Herbette og Lanrence understyttede Forslaget. Jsær gjorde Laurences Foredraet dybt Jndtryk paa Forsamlingen. Hr. Salvertes Amendemebragte naturligviis det Spørgsmaal paa Bane, om det ikke var fordeelagtigere, at bortsælge disse Skove til den Høistbydende, Hr. Manguin søgde, med Tal at bevise, at Staten derved vil vinde otte Millioner. Hr. Dupin, den ældre, gjorde sig Umage for at gjendrive denne Paastand. De forenede nordamericanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Fra Newyork meldes under 18de Decbr. - De lovgiven Forsamlinger fra Unionens enkelte Stater have i den sidste Hal deel af November aabnet deres Møder. Nord=Carolinas Lelatur traadte sammen den 21de f. M. - Gouverneuren, S. kes, berørte i sin Tale det Komplot, der nyelig har fundet St. mellem Slaverne, paa følgende Maade: "Med Hensyn til ved indenlandske Anliggender maa jeg gjøre den bemærkning, at hverken kunne eller tør skjule for os selv eller for Verden, de Kiendsgierning, at en vis Deel af denne Stats Befolkning bleven mere utilfreds og ustyrlig end nogensinde forhen. Fatikere af deres eget Slæng og fremmede Oprørere have bre disse Misfornøiede i Gjæring og paa forskjellige Tider opdamed Fare. For at 1 synlighed vil vedvare, er den allerstørste Forsigtighed og Klogskab fornøden. Forebyggende Love ere vistnok traadte i Kraft, men have dog ikke havt den ønskede Virkning; og de Forbrydelser, som nyelig bleve begaaede under en Jnsurrection i en Nabostat, bør fremdeles og ideligen gjøre Aarvaagenhed i denne Sag nødven big. Vilde det ikke være raadeligere, om man, i Stedet for deligen at give nye, strænge og blodige, Love, der gjøres gieldende imod Jndividuer, som kun lidet kjende og endnu mindre endse dem - oprettede et virksommere og mere ansvarligt Po tie, bevæbnede og eqviperede eet eller flere Compagnier Frivillige, eller sendte Milits til hvert District, for at kunne anvende disse i Nødsfald og give dem Lønning, saalænge de staae i activ Tjeneste, En saadan Stridsmagt kunde understytte de citile Øvrigheder og visseligen sikkre Landets Fred; og Statens Vaaben kunde ikke overgives i paalideligere Hænder. Disse Statstropper maatte man engagere paa eet eller flere Aar, gjøre dem ansvarlige for de dem overleverede Vaaben og Munitionen, og sikke tillade dem at forlade deres Tjeneste, saalænge den gjøres Behov;
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Til næste Aar udgives her paa Subscription, for 15 Dollars 80 Cents., et stort geographisk Værk (tilligemed Atlas over Nord og Sydamerika) i 3 Bind, af Hr. C. P. Dana, der i hele 40 Aar til Lands og til Vands har gjort Reisen gjennem det Jndre af denne Verdensdeel. Dette Værk skal tillige indeholdt en historisk geographisk Fremstilling af America, siden dets Opdagelse ved Columbus.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
J det Virginske District Chefterfeld tirkulerede for kort Ti siden en Petision, hvori gjøres Forslag til et Amendement i Constitutionen, hvilket skulde give Congressen Fuldmagt til at kjøbe Slaver og lade samme transportere til Africa eller andre Egne.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Hamborg, den 17de Januar. Betydelige Fluctuationer have i disse Dage fundet Sted paa vor Børs; blot følger af den febrilske Bevægelse i Paris. J Gaar stege Priserne paa Statspapirer tildeels. J Dag var Alt i Begyndelsen flant, men blev dog bedre henimod Børstidens Slutning. Obl. af det Dansk Engelske 3 pCt. Laan, i Fredags 621, Dag 6 1/2. - Hamborgsk Russiske Laan i Fredags 86, i Dag 8. - Østerrigske Bankactier i Fredags 1144, i Dag 1129, o. s. v. - Disconto 5 1/2 pCt.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Kjøbenhavn, den 20de Januar. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 6 1/2 Hans Majestæt, vor Konge, Videnskabernes ædelmodige Beskytter og Befordrer, har ved Allernaadigst Resolution af 17de December 1831 behaget at bestemme, at enhver teleskopisk CommetsOpdagelse af Allerhøistsamme skal belønnes med en Guldmedaille af 20 Ducaters Værdie, naar Opdageren fyldestgiør visse Betingelser. Disse Betingelser skulle i Morgen meddeles.)
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Selskabets Commission til den danske Ordbogs Udgivelse hat fortsat Revisionen af Bogstavet S. og atten Ark ere deraf trykte. - Den Meteorologiske Committee har modtaget en Deel Jagttagelser fra de allerede stiftede meteorologiske Observatorier, og havt Leilighed til at stifte et nyt, i det Hr. Pastor Thomsen, Sognepræst til Nordreserne blandt Færøerne, er bleven Fortsættes.) forsynet med Instrumenter. Credit Cassen for Huuseierne i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
De blandt Cassens Debitorer, som endnu ikke have indbetalt de til 11te December Termin f. A. forfaldne Renter, erindres herved om at indbetale samme inden denne Maaneds Udgang, da imodsat Fald, saavel Capital, som Renter, ville blive inddragne, overeensstemmende med de udstædte Obligationers Jndhold. Contoiret staaer aabent hver Onsdag og Løverdag Formiddag fra Kl. 10 til 2, paa hvilken Tid, indtil denne Maaneds Udgang, de endnu uaffordrede Renter af Jndskud udbetales. Den 2den Januar 1832. Kiøbenhavns Brandforsikkring.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
De, som endnu ikke have afhentet de dem, af Kiøbenhavns Brandforsikkring, tilkommende Renter eller opsagte Capitaler for afvigte 11te December Termin og foregaaende Terminer, ville behage at afhente samme om Formiddagen imellem Kl. 9 og 12, inden denne Maaneds Udgang, da, efter den Tids Forløb, ingen videre Capital, eller Rente=Udbetaling førend i næste Termin fra Brandforsikkringen finder Sted.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 9de Januar gen 14de Januar hensov i Haraldsted ved Ringsted, ved en rolig og stille Død, den værdige Olding og Fader, Jacob Schonning, i en Alder af 78 Aar; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for Slægt og Venner, af den Afdødes Børn og Svigersønner. Falbydelser at ur.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Samling af Skrivter til Erindring om Knud Lyne Rabbek, og Karen Margareta Rahbek, fød Heger, indeholdende, foruden de udkomne trykte Digte, en Jndledning, hvori en Characteristik af de Afdøde, ved Confessionarius Mynster, Minde, tale af Mynster og Fabricius, og om Raybeks Skrivte af A. E. Bone. Denne Samling, 10 Ark stor, og ledsaget med to Kobbere, sælges i den schultziske Boghandel heftet for 1 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
avrarisskuur,
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Fra Draxholms Birks Overformynderie ere strax til Udlaan 34 Rbd. Sølv, mod anordningsmæssig Sikkerhed. 179 Rbd. 8 s. Sedler og Tegn, Umyndiges Arve=Midler, under Bierboegaard Godses Overformynderie, kan imod lovbefalet Sikkerhed strax er holdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Bierbyegaard pr. Holbek, den 16de Januar 1832. Klein, Forvalter. Lande endom til Salg : I Løbet af førstkommende Februar Maaned agtes, ved een offentlig Auction, bortsolgt Nebøllegaard paa Falster med Tilliggende, circa 120 Tdr. Agerland og 40 Tdr. Land Skov, som bærer ufrit Hartkorn Ager og Eng 21 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. og Skovskyld 4 Skpr., samt Nørre Alsløv Sogns Kongetiende, af Hartkorn 255 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr., matriculeret til 18 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr.; hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres, ved Politierettens 1ste Protocol er til Eftersyn : et sort og hvidstribet B. Hestedækken, som foregives, for omtrent et Aar uden, at være fundet i Nærheden af Skovshoved.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Skitte Andkaldelse. et Skiftet efter afgangne Guldsmed da Kirkeværge Poul Theilgaard A deraf Staden, vil blive sluttet og Repartitionen fremlagt til Protocoller, Løverdagen den 4de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Byens Raadstue, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort, Odense Raadstue, den 11te Januar 1832. Borgmester og Raad. Forttorpagtning.
Berlingske Tidende, 1832-01-20
Forpagtning. Dominggaard Hovedgaard, beliggende i Dronninglund Sogn og Herred, Hiørring Amt, dens Avling og Meierie, bliver, ifølge der hei Kongelige Rentekammers Ordre, ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 13de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 1, opraabt til Bortforpagtning i 8te paa hinanden følgende Aar, at tegne fra 1ste Mai dette Aar.