JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Kjøbenhavn, den 3die November. I Tirsdags, Reformations=Jubelfestens tredie Dag erholdt alle, som vare stedede til de kongelige Tafler tvende, i Anledning af Reformationsfesten prægede Medailler: den ene med Brystbilledet af Kong Christian III, høisalig Jhukommelse, og den anden med Kong Frederik Vis Brystbillede. Paa Reversen, findes passende Emblemer: Religionen med Biblen i den ene Haand og en Palmegreen i den anden desuden findes Krandse med de corresponderende Aarstal o. s. v. Begge Medaillerne ere forfærdigede af danske Kunstnere, de Herrer Christensen og Krohn, og fortjene som Kunstværker den største Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Kjøbenhavn, den 3die November. Posten ankom i Morges Kl. 7 3/4. Nogle af de deeltage ligste Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, ere følgende.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
England. – Tiende-Jnddrivelsen har i Jrland, atter frembragt Ulykke. Det bevæbnede Politi havde nemlig, efter Skatkammerets Ordre, villet udpante nogle Landmænd i Rathavoge, men maatte vende tilbage med uforrettet Sag. Paa Tilbageveien kastede en stor Hob Mennesker Steene efter dem de fyrede, en Mand, Fader til sex Børn, blev skudt; en Politibetjent blev slaaet halv ihiel, og de øvrige reddede sig i en catholsk Præstes Huus.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Studenterne i Glasgow have i Sinde at vælge Lord Lyndhurst til deres Rector, efterat de efter hinanden have havt sex liberale Rectorer.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Spanien. – Fra Durango meldes, af 15de f.M., at Don Carlos Aftenen i Forveien havde holdt et stort Krigsraad, der varede over fire Timer. Villareal skal i samme have foreslaaet en dristig Plan, der, ifølge Nogle, gik ud paa, at Prætendenten skulde stille sig i Spidsen for sine Tropper og bryde op til Madrid. Erro og Grev Egnia, ældre og betænksommere end han, skulle have misbilliget Planen, og man veed ikke hvad Udfald Raadslagningen fik. Correspondenten, der ikke troer, at der for Slutningen af Maaneden vil blive foretaget nogen betydelig militair Operation, er af den Mening, at hvis Carlisterne blot havde 1000 Heste fleer, vilde Jntet kunne hindre deres Jndtog i Madrid.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Et Brev fra Bayonne, af 19de f. M., paastaaer, at der hersker stor Uenighed mellem General Evans og San Sebastians Municipalitet, paa Grund af et Brev fra dette sidste til Regjeringen i Madrid, hvori der klages over Legionens Uvirksomhed. Evans skal derpaa have forlangt Legionens Forlæggelse til Vilbad, der for Øjeblikket kun har en meget svag, af Rekrutter og Nationalgarder bestaaende Besætning.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Skjøndt Aviser af 17de f. M. ere indløbne.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Det Kongelige Landhuusholdningsselskabs Forhandlinger i Aaret fra 1ste Aug. 1835 til ult. Juli 1836.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
(Fortsættelse.) sul ind Belønnede Foretagender. Mønsterværdig Agerdyrkning.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Fæstegaardmand Jens Jensen i Haar, Haldum Sogn, under Grevskabet Frysenborg, Aarhuus Amt, er af Pastor H. Blicher, Godsforvalter Budtz og Gaardmand Søren Michelsen anbefalet Selskabet som en sjelden drivtig, fordomsfri og vel oplyst Bonde. Efterat han paa sin Lod havde røddet Steen og Krat og afledet det skadelige Vand, tildeels ved bedækkede Grøfter, har han indført et godt Sædskifte med reen og dyrket Brak. Sin Eng har han forbedret ved Vanding. Da han for 15 Aar siden tiltraadte Gaarden, hvis Areal er 69 Tønder Land, kunde knapt vinterføres 4 Heste, 10 Fækreaturer og 10 Faar, men nu holder han om Vinteren 20 til 24 Fækreaturer. Til disse bruger han halv og til sine 5 til 6 Heste heel Staldfødring. J sin Have har han plantet en Mængde Frugttræer og betydeligt forbedret og udvidet Gaardens Bygninger. Ham tilkjendtes det 3die Sølvbæger. Samme Agtelsestegn tilkjendtes Gaardeer Poul Hansen Schow i Knudsker Sogn paa Bornholm. Han har befriet sin Lod fra en Mængde Steen, af hvilke han har opført 280 Favne Dige; gravet 300 Favne Vandgrøfter, røddet Tjørn og Krat; planeret de ujevne Steder; dernæst bragt Jorden under hensigtsmæssig Drivt. Af Loddens 7 Jndtægter dyrkes en med Kartofler og en med Erter. For Gjødningens Forøgelse viser han og særdeles Omhu, saa at hans paa Jordernes Forbedring anvendte Møje nu lønnes med rige Afgrøder. Han har desuden opelsket nogen Skov, og tildeels af Nyt opført sine Bygninger. – Attestanterne ere: Provst Ortwed, Sandemand Erich Hansen, Gaardmand Hans Pedersen, m. fl. Huusflid og anden Vindskibelighed.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Jfølge Attester, udstedte af Kammerjunker, Herredsfoged Bülow, Forvalter Wandborg paa Trinderup og Skolelærer C. Hast i Vorning, har Sognepræst J. Blichers Hustrue, Maren Blicher, født Stockholm, i Vorning Præstegaard ved Randers, i de sidste til Aar tilvirket: 591 Alen uldne Tøier, 2006 Al. Lærreder og Linned=Tøier, og 132 Al. Dreiel, foruden to DreielsTheeduge, hvilket alt, paa Bomulds- og Tvisttøier nær, er forarbeidet af Hør og Uld, som er frembragt ved Præstegaarden. Ved en hidsendt Prøve af Dreielet havde Selskabet den Fornøielse at overbevise sig om, at det var af meget god Qvalitet og bedre end det udenlandske Dreiel, som sædvanligen forekommer i Handelen. - For denne udmærkede Huusflid tilkjendtes Mad. Blicher Selskabets 1ste Sølvmedaille. Fæstegaardmand Mads Christensens Hustrue Maren Jørgensdatter af Sønder-Bjerge i Albek Sogn, under Boergaards Gods, Hjørring Amt, er af Pastor Rafn, Bye og Herredsfoged Heiberg, Godsforvalter Fischer m. fl. anbefalet til Selskabets særdeles Opmærksomhed som et udmærket Mønster paa qvindelig Landboflid. J over 20 Aar har hun aarligen tilvirket 200 Alen Lærreder og uldne Tøier. Da hun for henved tolveAar siden ægtede sin aldrende og svagelige Mand, var deres Fæstested, som til to Tdr. Hartkorn har en lille og maadelig Jordlod, næsten uden Besætning og Jnventarium, og Manden fordybet i Gield. Ved sin Huusflid og ved saa godt som ene at bestride det til Gaardens Drivt nødvendige Arbejde, saasom Pløining ogTærskning (Tjenestefolk holde de ikke og Børnene vare hidtil for unge til at lyde Hjelp) har denne utrættelig stræbsomme Kone bragt det dertil, at ikke blot Gaarden er bleven forsynet med det Nødvendige af Redskaber og Kreaturer, og Familien har havt nødtørftigt Udkomme, men at hun endog har kunne betale Mandens Gield. Selskabet tilkjendte hende som et Hæderstegn den 2den Sølvmedaille og desuden en Belønning af 40 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Capellanen for Maarslet Menighed ved Aarhuus, J. Tørsleff, har indgivet en af Stedets Sognepræst Hr. Brandt, Forvalter Mohr og Gaardmand Michel Madsen bekræftet Anmeldelse om det efterlignelsesværdige Exempel, som Skolelæreren i Hørret By, Maarslet Sogn, Peder Jensen og hans Hustrue Anne Cathrine Jensdatter fremstille ved den sjeldne Vindskibelighed, der hersker i denne agtværdige Families Huus. Sit Kald som Skolelærer røgter Manden med Duelighed, og punktlig Orden; anvender flittigt og med Held sine Fritimer til forskjellig nyttig Haandgierning, saasom: Bogbinderi, Uhrmageri, Snedker- og Dreier-Arbeider, hvorhos han er en flittig Havedyrker. Konen har, uagtet hun er svagelig og ideligen har havt smaae Børn at passe, hvis Sygelighed har krævet Moderens omhyggelige Pleie, dog fundet Lejlighed til, ved Siden af en iøvrigt roesværdig Huusbestyrelse, at tilvirke i det mindste 200 Alen uldne og linnede, tildeels meget sine Tøjer, aarligen i de sidste ti Aar. Hendes Huusflider endog bestandigen tiltaget, saa at hun i 1835 tilvirkede Ja Alen, næsten Alt med egne Hænder. Den største Deel af de uldne Tøier har hun selv farvet. – Skolelærer P. Jensen og Hustrue tilkjendtes i den Anledning Selskabets 3die Sølvbæger, forsynet med Begges Navne.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Ungkarl Jørgen Andersen, som i tolv Aar har tjent Gaardmand i Kjærbyholm, Jndslev Sogn, Odense. Amt, Jørgen Pedersen, til dennes særdeles Tilfredshed, har viist en ualmindelig Sands for nyttig Anvendelse af Vinteraftener og øvrige Fritimer, ved at forfærdige Agerdyrknings- og andre Redskaber og besørge forskjellige andre i en Landhuusholdning vigtige Arbeider, saasom Stenkløvning, Reebslagning, Snedker- og Dreierarbeide, hvilket Alt er udført paa en Maade, der vidner om den Duelighed, han har vidst at tilegne sig i disse Arbejds fag. Foruden hans Huusbonde have ogsaa Etatsraad, Herredsfoged Johnsson, Provst Birch, Sognefoged Lars Rasmussen, m. fl., stadfæstet det Anmeldte. Denne vindskibelige Tjenestarl tilkjendtes Selskabets sjette Sølvbæger. Med Hæder nævnes.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Mølleforpagter Jung paa Kratmøllen i Frederiksborg Amt, har ved at udtørre Sumper, fylde Huller, rødde Sted og Krat saavelsom ved andre betydelige Grundforbedringer forvandlet en stor Deel raa Jord tilPløjelland og Eng. Sognefoged og Gaardmand Johannes Mortensen i Krarup under Egeskov Gods, Svendborg Amt, har forøget sit Pløjeland ved at rødde Steen og Krat og anlægge Faskingrøfter, desuden opført 1730 Favne levende Hegn.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Gaardmand Hans Sørensen i Gammelby, Jerne Sogn, Ribe Amt, har ved Vandudgravning, Rødning af Vidier og Lyng, Mosehullers Opfyldning med henved 12,000 Læs Jord, bragt under Dyrkning omtrent femten Tønder Land, som han dernæst har merglet, sin Eng har han forbedret ved Planering og Vanding; reist Hegn, kulegravet sin Have, forøget sin Gjødning ved Tang; m.v. Huusmand og Smed vars Pedersen i Jydstrup, Skjoldenæsholms Gods, Sors Amt, har ved 400 Favne Grøfter befriet sin med Moser gjennemdragne Lod paa sex Tønder Land fra skadeligt Vand samt røddet en Mængde Steen, Stubber og Krat. Han har faaet Lodden indhegnet og lægger nu Vind paa Brakfrugtavl og Sommerstaldfødring.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Huusmand Ole Anderson af Ørby paa Samsø har med megen Anstrengelse sløifet en Bakke paa sin liden Lod og benyttet den afgravede gode Jord til Paafyldning og Jevning, saa at den hele Lod, hvorpaa tilforn vare mange dybe Huller, nu er omdannet til jevnt g godt Pløjeland; endeel Steen har han derhos opbrudt og anvendt til Faskiner.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Skolelærer og Kirkesanger Thamsen i Skjelby paa Falster; har i nitten Aar sammerstaldforet sin Besætning, som i det mindste har været tre Qvægshøveder og ofte tillige en Hest, paa sin Lod, fire en halv Tønde Land, har han indført Vexeldrivt, og dyrker Kartofler, Hvidkaal og Hør i det Større.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Skolelærer og Kirkesanger P. C. Hansen i Vettersløv ved Ringsted; i 1833, da han tiltraadte sit Kald, fandt han den dertil hørende Jordlod, paa 2 Tdr. 6 Skpr. Land, i udpiint Tilstand, men har desuagtet, ved kyndig Omhu for Loddens Forbedring og en god Frugt følges Jndførelse, kunne holde tre Køer, som han stald fodrer. Han dyrker forskjellige Fodervexter, deriblandt Turnips og Rotabage.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Gaardmand Morten Christophersen paa Overød Mark i Søllerød Sogn, Kjøbenhavns Amt, har omtrent to til tre Tønder Land af sin ringeste Jord til Anlæg af en Birkeplantage, som er indhegnet, vel fredet og i god Grøde, saa at den lover at opfylde Eierens Hensigt dermed, ved at yde Kosteriis.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Andre Forhandlinger.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Efterat de tabellariske Oversigter over Agerbrugets Tilstand, hvilke det Kongelige Rentekammer, ifølge en allerhøieste Befaling af 1810, aarligen fra Øvrighederne skulde modtage og forelægge Hs. Majestæt, havde i 1822 faaet en noget forandret Jndretning, kom de til at omfatte følgende Gjenstande: 1) Høstens Udfald, 2) Dyrkning, af Foderurter og Handelsplanter, 3) Aabning af nye Næringsveie, 4) Udbredelsen af Jordens planmæssige Drivt, 5) Staldfødringens og Brakfrugtavlens Fremgang, 6) Agerbrugets Stand i Almindelighed, 7) Hindringer for og Midler til dets Fremme. – Om disse syv Punkter have Amtmændene siden sidstnævnte Aar aarligen indhentet Efterretninger, ladet disse bringe i tabellarisk Form, og dernæst indsendt dem til Rentekammeret, som lod dem extrahere og derpaa forelagde dem for Hans Majestæt, hvorefter de, ifølge Allerhøistsammes Ordre, Aar for Aar sendtes LandhuusholdningsSelskabet til Afbenyttelse. Denne Afbenyttelse maatte nærmest bestaae i, at kundgjøre de Dele deraf, som kunde have nogen enten almindelig eller local Jnteresse – thi den collegiale eller officielle Brug maatte forbeholdes Rentekammeret. Men til offentlig Meddelelse egnede de sig saare Lidet, og, efter den erhvervede mangeaarige Erfaring derom, maatte man erkjende, at Nytten af deres Jndsamling og Affattelse ingenlunde stod i Forhold til det derpaa anvendte nom to las ikke ubetydelige Arbejde. De ser sidstnævnte Gjenstande, ere nemlig af den Natur, at de Forandringer, som deri indtræde, sjeldent eller aldrig skee med den Kraft, eller i det Omfang, at Følgerne skulde fra eet Aar til det næste være færdeles mærkelige. Efterretningernes Jndsamling behandledes derfor med Lunkenhed, og det ermeget rimeligt, at de langsomt fremskridende Forandringer aldeles ikke bemærkedes, eller kun berørtes lejligheds viis og paa en intetsigende Maade. Affordredes disse Oplysninger derimod kun hvert sjette eller maaskee hvert tiende Aar, saa vaktes Opmærksomheden mere, og Vedkommende vilde da rimeligviis gjøre sig Umage for at faae fuldstændige og sikkre Efterretninger, især naar de saae, at der toges Hensyn dertil, enten ved at denne eller hiin gavnlige Foranstaltning i den Anledning blev truffet, eller at de offentliggjordes, hvilket ogsaa vilde være en Spore for Vedkommende til at meddele noget Paalideligt og Nyttigt. At der om den første Post: Høstens Udfald, gjøres aarlig Jndberetning ligesom hidtil, maatte derimod ansees nødvendigt. Selskabet, hvis Forslag i sin Tid foranledigede den i 100 foretagne Forandring i de omhandlede Tabellers Jndretning, indgik i November 185 med en allerunderdanigst Forestilling om denne Sag, hvorpaa Hs. Majestæt under 20de samme Maaned rescriberede det Kongelige Rentekammer, at der for Fremtiden aarligen ikkun skal giøres Jndberetning om Hostens Udfald, hvorimod der med Hensyn til de øvrige for Punkter ikkun hvert tite Aar skal for den forløbne Tid indsendes Beretning.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Til den i 1834 afholdte offentlige Udstilling af indenlandske Jndustrie-Arbejder ydede Selskabet. et Tilskud af 200 Rbd. og til den lignende Udstilling som i Aar afholdes, har det bevilget et Bidrag af 100 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Proprietair Hofmaa (Ban) til Høimansgave i Fyen havde henvendt sig saavel til Selskabet for Naturlærens Udbredelse som til Landhuusholdnings Selskabet med Forestilling om Vigtigheden af, at Tilberedningen af Ost gjordes til Gjenstand for chemiske Undersøgelser, der kunde lede til sikkrere, paa videnskabelige Principer begrundet Kundskab om de fortrinligste Fremgangsmaader ved denne meget udbredte landlige Fabrikkationsgreen, som imidlertid, efter Fleres Formening ikke yder Staten eller den Enkelte det Udbytte, som den sandsynligviis kunde bringes til at afkaste ved Anvendelse af hensigtsmæssigere Tilberedningsmaader. Efterat Selskabet for Naturlærens Udbredelse, paa Proprietair Hofmans Tilbud om at ville understøtte Sagen, saameget som det stod i hans Magt, havde besluttet, i Sommeren 1836 at sende en med chemiske Kundskaber udrustet ung Mand til Hofmansgave i den nævnte Hensigt, og at forsyne ham med de fornødne Apparater, udbad Det sig, at Landhuusholdnings-Selskabet vilde ogsaa fra sin Side medvirke til de omhandlede ForsøgsJværksættelse. J den Anledning vedtoges, at dertil maatte af sidstnævnte Selskabs Kasse ydes et Tilskud af indtil 300 Rbd., i det man derhos nærede det Haab, at disse interessante Undersøgelser kunde bane Vejen for flere saadanne sammenlignende Forsøgs Anstillelse under forskjellige locale Forhold, hvorved afgjørende Resultater, desikkrere vilde opnaaes.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Om et ikke ubetydeligt Jnddæmnings- og Opdyrkningsarbejde, som er under Udførelse ved Nors minde i Hads Herred, Aarhuus Amt, og hvortil de deri lodtagende Jnteressenter ere blevne understøttede med Laan af det Offentlige, har Selskabet, modtaget en med Tingsvidne bilagt Anmeldelse. Noget over 300 Tønder, Land af Kals Viig er ved Diger, Sluser og Grofter, forlagt, og hvorvel den udtørrede Strækning endnu ikke fuldstændig er bragt under Cultur og altsaa ei hidtil har kunne yde de forventede rige Afgrøder, tør det vel haabes, ligesom det maa ønskes, at de paa dette Foretagende anvendte Bekostninger maatte fyldestgjørende lønne sig.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Efter Anmodning fra Randers Amts Huusholdnings Selskab har man i Foraaret besørget indkjøbt et Parti godt dansk Sædehørfrø til Fordeling i bemeldte Amt, hvor Horfrøen er i god Fremgang, og hvor sjællandsk Horfra i de foregaaende Aaringer havde udet fortrinlig Afgrøde. Fra Veile Amts landseconomiske Selskab modtog man sammes fjerde treaarige Beretning, angaaende dets Virken i Aarene 18331835, hvoraf erfares at det til Hesteavlens Forædling i Amtet har ved Actieforening anskaffet en Fuldblodshingst; vedbliver med Udlaan af godt Sædehørfrø, og med Uddeling af Rokke og Talhasper til Huusflidens Fremme samt med Frugttræers Udlevering fra Amts-Selskabets Planteskole.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Ligeledes indsendtes fra Sorv Amts landseconomiske Selskab de trykte Efterretninger om dets Foretagender i 1835. Siden dets Oprettelse i 1833 have Gjenstandene. for dets Bestræbelser især været: Udbredelse af gode Agerdyrkningsredskaber, til hvis Forfærdigelse et Værksted er indrettet; Kreaturforædling ved fortrinlige Tyres og Væ deres Bortlodning: planmæssig Dyrknings Fremme ved tildeelte Understøttelser. At ikke blot de ældre i Provindserne bestaaende Samfund, der arbeide for samme Formaal som Landhuusholdnings-Selskabet, fortsætte og tildeels udvide deres Virksomhed, men at ogsaa flere nye efterhaanden oprettes, er et glædeligt Tegn paa det Fædrelandssind og den Aand for landeconomiske Forbedringer, der besjæler disse Foreningers Medlemmer. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Det Kongelige Theater, J Aften opføres: Hermann von Unna, Drama J Morgen Aften: Den Gjerriges Datter, Lystspil i to Acter af Bayard og Paul Duport, oversat af Hr. C. Borgaard; og Tyrolerne, original idyllisk Ballet i een Act af Hr. Balletmester Bournonville, Musiken componeret og arrangeret af Hr. Concertmester Frøhlich. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Reisende. Hidkomne den 27de October: Cand. Theol. Worm fra Nyborg. Landmand Butzow fra Frederikshavn, Handlende Kalberg, Halmstrøm, Lundgren, Hagen og Andersen fra Helsingøer, Kjøbmand Bagger, Møller Clausen fra Nestved, Møller Schwark fra Thurebye, Kammerherre Lerche fra Frederikshald, Slotsintendant Lanstow fra Hirschholm. Exam. Juris Hougaard fra Rudkjøbing, Cand. Philos. Hillerup fra Odense, Forpagter Møller fra Frederikslund, Bagermester Burmester fra Sorøe, Feldberedermester Hansen fra Assens. C. L. L. Srg. St. L. t. N.F. t. v. Fr. H. Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Døde. Den 27de d. M., efter 23 Nætters og Dages smerteligt Sygeleie af en ondartet Skarlagensfeber, bortkaldte den Almægtige vor elskede Sen Frederik Vilhelm, 3 2/5 Aar gammel, til et bedre og lykkeligere Liv. Dette for os saa smertelige Tab melde vi herved Slægt og Venner. Kjöbenhavn den 29de October 1836. V. D. Blechingberg. O. C. Blechingberg.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Justitsraad og Høiesterets Advocat. föd Garde.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Det behagede den alvise Gud den 29de October, ved en bli og rolig Død, at bortkalde min inderlig elskede, uforglemmelige Kone, Maria Magdalene Boldt, født Bruhn, efter 8 Dages Sygeleie, i hendes Alders 50 ½ Aar. J de 27 Aar, hvori vi nøde Ægtestandens Lyksalighed, deelte hun trolig alle mine sørgelige og glade Timer. 4 Børn modtage den Forklarede i Evigheden; 7 Børn og 6 Børnebørn begræde med mig Tabet af den hedenfarne, kjærlige Moder. Dette før gelige Budskab bekjendtgjøres herved for Familie og Bekjendt tere. Kjøbenhavn, den 3die November 1836. Paa egne Børns og Svigersønners Vegne, Christopher Boldt. Bagermester.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Literaire Anmeldelser. J den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne Nr. 8, er udkommen: Læsning for Almuen, Nr. 1. Heftet 2 1/2 s. (J raa Materie ere ingen Exemplarer tilbage.) Kiøbere af 10 Expl. erholde 1, af 244, af 50 10 og af 100 25 fri Exemplarer, dog bliver Heftningen af disse sidste særskilt at godtgjøre. Skjøndt dette lille Skrift kun i kort Tid har været ude og følgelig ikke kan antages at være almindelig bekjendt, har det dog allerede funden saamegen Deeltagelse og Afsætning, at her sees en Opfordring til at fortsætte det, hvis det iøvrigt understøttes med tilstrækkelige Bidrag. Endeel Saadanne ere vel allerede indkomne, men der ønskes endnu flere, og Tiden til Jndlevering udsættes derfor til Aarets Udgang, Den Committee, som efter Anmodning har dannet sig, forat indbyde til Bidrag og bedømme Samme, bestaaer af: Hr. Kammerraad Drevsen, Hr. Biskop Mynster, Hr. Professor Schouw og Hr. Etatsraad Ørsted. For at bringe Bestemmelserne for Jndleveringen af Bidrag til almindeligere Kundskab, gjentages de herved 1. Gjenstandens Valg er aldeles overladt til Forfatteren; det fordres kun, at Bidraget er skikket til Almuelæsning. De Forfatterne af de fleste hidtil indkomne Bidrag isærdeleshed, synes at have havt Landalmuen for Øjne, saa bemærkes: at Skriftet ikke mindre er bestemt for Almuen i Stæderne. 2. Hvert enkelt Bidrag maa ikke være større end omtrent et halvt Ark af samme Format og samme Tryk, som de Afhandlinger, der ere indrykkede i Almanakken. 3. Forfatterens Navn anføres ikke paa Afhandlingen, men tilføies i en forseglet Billet, som kun aabnes naar Afhandlingen antages. 4. De Bidrag, som den ovenfor nævnte Committee finder meest passende, honoreres, imod Forlagsret, i Forhold af 50 Rbd. for Arket, 32 Sider i 16mo5. Bidragene, som maae være skrevne med en tydelig Haand indsendes portofrit til den Gyldendalske Boghandling, Jndbydelse til Subscription. paa en Dyrlægebog for Landmanden.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Landmandens Heste, Qvæg, Faar, Sviin og Hunde ere ofte underkastet adskillige Sygdomme, som det maa være magtpaaliggende at forebygge, kjende og heldbrede. En saadan Anviisning har den bekjendte Overdyrlæge Pieterichs forfattet, og hvilken med Hensyn til Jordbrugerens Nytte, opfylder alle Fordringer langt bedre end forhen udgivne Lægebøger. Den danske Oversættelse vil udgjøre 12 Ark, hvortil medfølger en lithographeret Tegning og leveres Subscribenterne for 1 Rigsbankdaler. Bogladeprisen bliver ufravigelig forhøiet. Det nærmere af Planerne, som behageligen kunde afhentes i G. Philipsens Boghandling. Gothersgade Nr. 335.
Berlingske Tidende, 1836-11-03
Blandede Avertissementer. Proprietair Neergaard til Trudsholm i Jylland pr. Mariager ønsker et Par unge Mennesker i Kost, som ville lære Landvæsenet. Det nærmere erfares paa Christianshavn, Overgaden neden Vandet Nr. 164, 1ste Sal, og i Jylland hos Proprietairen selv