JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Dritte und lette Bekanntmachung, Der hiesige deputirte Bürger und Kansmann A. C. Brauer har, als Curator der Masse des wahrscheinlich auf der Ostsee zwischen Laaland undFehmarn verunglückten Comtoristen Paul Lorenzen, sowie Namens der Geschwister desselben um Erlassung einer Edictalladung an denselben mit hinzugefugter eventueller Todeserklarung gebeten, und werden daher in Gemasheit zuvor eingeholter allerhöchster Autorisation de dato Glückstadt den 23sten Sept. d. J. Von Bürgermeister und Nath dieser Stadt der gedachte Commtorist Pau Lorenzen, falls derselbe noch am Leben, sonst aber alle und jede, melche ein Erbrecht an das von ihm zurückgelassene Vermogen zu haben vermeinen, hiermit en for allemal mithin peremtorisch geladen, das sie sich und zwar die Auswartigen unter Bestellung eines procuratoris ad acta spatestens innerhalb 12 Wochen vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclamsin hiesigem Stadtsyndicat gehørig angeden, die zur Begrundung ihrer Ansprüche denenden Documente in Original produciren, und davon beglaubte Abschriften bei den Acten zurücklassen. Mit der Verwarnung, das widrigenfalls der Comtorist Paul Lorentzen for todt erklart, gegen die sich nicht meldenden Erden rücksichtlich seines zurückgelassenen Vermogens die Pracclusion erkannt, und dasselbe, deductis deducendis, den sich meldenden Vervandten, welche sig als die nachsten legitimiren werden, ausgekehet werden solle. Wornach sich zu achten. Decretum Kiel in Caria, den 8ten October 1830, in sidem. A. Dreyer, Syndicus. Fredi= og Debitorerne i efternævnte Stervboer under Hvedholm Godses de Skiftejurisdition, nemlig :a) efter afg. Gaardfæster Jørgen Povelsen af Bierne; b) efter afg. Abellone Mortensdatter, Huusmand Niels Rasmussens Enke af Avernakøe; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede, som committeret Skifteforvalter, de Første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste at betale hvad de til bemeldte Boer maatte være skyldig. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de, der maatte formene sig arveberettiget efter sidstnævnte Abellone Mortensdatter, Huusmand Niels Rasmussens Enke af Avernakoe, for at legitimere deres Arveret, Hvedholm pr. Faaborg, den 29de October 1830. Brandt.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Ved Proclama, som allerede er læst ved Valløe Stifts Birkeret og snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Overretter, ere Creditorerne i den, i det Kongelige Stifts Valløe afgangne Hofstiftsfrøken, Baronesse, Anna Caroline von Pechlins Dødsboe, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel fra Proclamaets tredie og sidste Bekiendtgiørelse i de befalede offentlige Tidender at regne, at anmelde og bevise deres lovlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Valløe, den 16de November 1830. Rode, Stifts- og Birkeskriver, samt Slotsforvalter ved det Konge. lige Stift Valløe.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Ved Proclama, som bliver læst i Gaunøe Birketingsret og den Kongelige B. Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere Creditorerne i Stervboet, efter afdøde Gaardmand Winzents Jsacksen og efterlevende Enke i Lan Bye, Hammer Sogn, Præstøe Amt, indkaldte, ligesom de ogsaa herved indkaldes, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gaunøe pr. Nestved, den 4de September 1830. J Lütken.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Ifølge Kongelig alletsraadigst Bevilling af 4de Sovember d. A., det den paafølgende 3de November er læst inden Odense Byetingsret og i Dag udi den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, saaledes lydende i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giør vitterligt: At Vi, efter Os elskelige Vor Cancellieraad, Over- og Underrets Procurator Friderik Ludvig Friis af Vor Kiøbstæd Odense udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigt giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have berilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at bemeldte Cancellieraad, Over= og Underrets Procurator F. L. Friis ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui et lentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den alto naiske Mercur samt de fyenske Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndtges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholden; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidende, samt læses for Vedkommende Værneting samt ved den Overret hvorunder samme hører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 4de November Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Moltke. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Cancellieraad, Over= og Underrets Procurator F. L. Friis af Odense ved Proclama at indkalde sine Creditorer. Jndkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle De, som maatte formene at have noget at fordre hos mig, af hvad Navn være vil, da derom med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmeldte og beviisliggiøre. Odense, den 15de November 1830. Frid. Lud. Friis.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 34 - 1830 a 31. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maat have Noget at fordre i afg. Marie Sophie Frederike Kindler, fødWøldicke, og forhen afdøde Mands, Bye= og Herredsfoged ChristopheKindlers fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 4de November 1830. Hansen. Scheel. J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3de dennes, som vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Urtekræmmer og kakfabrikeur Carl Salomons Fallitboe til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn eller for Fallenten selv, saafremt han inden bemeldte Varsels Udløb maatte faae sit Boe extraderet. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 12te November 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Søren Rasmussen af Congstrup paa Øen Sejerøe, indkaldes herved, overeensstemmende Forordningen af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede i dette Boe constituerede Skifteforvalter at legitimere deres Fordringer. Callundborg, den 11te November 1830. Ostenfeld. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 139 - 1330 & 31. afgangne Styrmand Edvard Julius Marming: Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovlige Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boet Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Dritte und lettte Bekantmachung. Extracdes Nr. 131 in extendo inseritten ProclamsGlanbiger und Plandinhaber der sich insolvent erklarten Wittwe deKansmanns Lauritz Jensen hieselbst, haben sich innerhald 12 Wochen, bey Vermedung der setzlichen Nachtheile, im Stadssecretariate zu meldes und das Ordningsmastige zu beobachten. Flensburg, den 3ten November 1830. Bürgermester und Rath.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 35 - 1830 a 31. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maat have Noget at fordre i afgangne Tienestekarl Johan Gottlob Sey deels Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 9de November 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 13. - 1330 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Johanne Christin Hersleb eller Hersløv, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, i Kiøbenhavn, den 12te November 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og I Stadsret i Kiøbenhavn, samt ved Antvorskov Birketingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sognepræst for Sorteerup og Ottestrup Menigheder Hr. Frederik Wilhelm Flindt, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse, den 15de October 1830. Birch. følge allernaadigst Bevilling af 12te d. M., som er læst i den Kongelig Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og DagVarsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Strømpefabriqueur Moses David Hamm heraf Staden, hidrørende enten fra den Handel han har ført i Forbindelse med Strømpefabriqveur Ludvig Christian Warburg under Firmaet Warburg i Hamm, eller fra anden Aarsag, med deres Fordringer at fremkomme og deres havende Kra inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for Undertegnede som de myndige Arvingers Befuldmægtigede. Kiøbenhavn, den 16de November 1830. C. H. Holm, Fuldmægtig boende i Borgergaden No. 115.
Berlingske Tidende, 1830-11-22
Freditorerne i Stervboet efter Collecteur Sveistrups Enke, Mariane fød Memhau, og forhen afdøde Mand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skilteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 8de November 1830. Schmidt. Wølfferdt. Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te dennes, der i Dag er læt 1 i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Supercargo Lorent Nielsens Stervboe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os, som allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier i fornævnte Boe, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 15de November 1820. I. Lind, C. W. Haagen, Justitsraad. Procurator.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
Haag, den 15de November. De Uveirskyer, som trak op over Holland og over Oranien, begynde nu at fordeele sig; man haaber her en energisk Mellemkomst, om end det almindelige Ønske er, at Vaabenmagt maa anvendes saa silde som mueligt. Der er allerede flydt Blod nok, men de belgiske Jnsurgenters Haardnakkenhed kunde for dem, for Landet og for andre Stater, have endnu sørgeligere Følger. - At England hjelper til at opretholde Dynastiet Oranien, som eengang har frelst England selv, er billigt og tractatmæssigt. - GrevRobiano de Boorsbecke, hvis Jmpuls i de sidste tre Aar indsmuglede saa mange Artikler i tydske Aviser, har, som Gouverneur i Antwerpen, forfattet og underskrevet en Adresse, der i Henseende til oprørsk Frækhed er mageløs. Denne berygtede Greve er den samme, der før har kolporteret oprørske, om det bitterste Had mod Protestanter vidnende Pjecer, til Münster, Aachen og Coln. Belgierne have nu til deres Lykke, i Udlændingen var Halen, en Syndebuk, der skal bære og sone de Øvriges Forbrydelser.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
Amsterdam, den 12te November. Hvo er Skyld i Ammerpens Bombardement og i de Ødelæggelser, som det forvoldte i denne blomstrende Stad, Efter den almindelige Krigslov har Fjenden, som er i Besiddelse af en Fæstning, uomtvistelig Ret til at skyde paa Huse og paa Indvaanerne, naar disse rebellere. Tropperne i Antverpen vare Medborgere, ingen Fjender; medens de værgede sig mod Angre udenfra, bleve de snigmordersk overfaldte indenfra og af Mennesker, som hidtil havde været deres Medborgere. Men desuagtet blev fra Citadellet ikke skudt paa Byen, uagtet Commandanten nogle Dage tilforn havde truet dermed, dersom Almuen begyndte et Oprør. Kongens befaling afholdt ham; Hs. Majestæt havde ogsaa befalet de øvrige Fæstningscommandanter at skaane Byerne: det samme fandt Sted i Henseende til Brüssel. Men denne Kongens Menneskekjærlighed kostede ham nogle Fæstninger; Jnsurgenterne mistolkede den som Svaghed. Krigslov og gieldende Ret blandt civiliserede Nationer har allerede for lang Tid siden bestemt: dersom et Citadel ikke angribes fra Byen, saa skyder det ikke heller paa denne, men i modsatte Tilfælde er det Commandantens Pligt at beskyde den, for om mueligt at trænge Fjenden tilbage. Jnsurgentanførerne Mellinet, Niellon, Nypels, Kessel og Flere, havde fordum tjent i den franske Armee, de kjendte altsaa Krigsloven, og alligevel bragte de Kanoner ind i Byen, stillede disse mod Citadellet, lode fra de nærmeste Huse skyde paa det og paa de hollandske Skibe, forlangte Skibene udleverede og en forhaanende Kapitulation. Hvad blev nu tilovers for den hollandske Commandant, han havde kun at vælge imellem skændig Feighed og troløs Overtrædelse af sin Pligt eller en Kanonade mod Fjenden i Byen. De revolutionaire Anførers vare upaatvivleligen overlydede om, at det Sidste vilde skee, thi, i deres tidligere Liv vante til at sætte sig ud over alle Menneskeligheds Hensyn, var Antierpen dem kun lidet magtpaaliggende, de raisonnerede nemlig saaledes : indtage vi Citadeller fra Byen, saa er det saa meget desto bedre, bliver dette ødelagt, saa kaste vi Skylden paa Hollænderne, paa det Nassauske Huus og paa Prindsen af Oranien, og saa have vi vundet Spil i Congressen. Vi sige da: Antwerpens Flor er bragt Amsterdams Avind til Offet. - Løgnagtighed er Siælen i den belgiske Revolution, der er fremvirket af ærgjerrige og rovlystne Factioner og udviklet af Jacobinere, tildeels ogsaa af udlændisk Pøbel. Revolutionaire have bragt Antwerpen Revolutionen til Offer. Massen af Borgerne, der nu beklage sig, havde kunnet afværge dette, ved at gjøre fælleds Sag med Belgierne til at overholde indvortes Rolighed. Dette skeete ikke, tvertimod forenede Borgerne sig tildeels med Jnsurgenterne, og de maa nu bøde for deres Daarskab.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
Paris, den 18de November. Vort ny - eller rettere sagt modificerede - Ministerium kan haabe en større Popularitet end det forrige, om ikke i Begyndelsen, saa dog siden; men dets Popularitet vil beroe paa en ny Valg= og Municipallovs snare Promulgation og paa dets Adfærd i Henseende til Belgien. Desuden er det sandsynligt, at det ikke vil finde saa megen Modstand af det Partie, der med forskjellige Hensigter er tilbøieligt til at angribe ethvert Ministerium. Paa dets Liberalitet og Energie vil det beroe, om det blot skal været et transitorisk Ministerium eller et definitivt. Endnu have de nye Ministre Jntet kunne udrette, og allerede danner en Opposition sig imod dem. Grev Montalivet, nu Minister for det indenlandske Departement, er en ung Mand, ikkun 29de Aar gammel, som altsaa, ifølge Chartet, paa Grund af sin Alder, endnu ikke kunde have en deliberativ Stemme i Pairernes Kammer. J sine nyeste Taler har han viist sig som en af Ludvig Philipps varmeste Tilhængere. Hans Fader blev af Napoleon udnævnt til Pair, men var efter Restaurationen i endeel Aar udelukket fra Pairernes Kammer. Vore politiske Blade give Sønnen, den unge Minister, det Vidnesbyrd, at han ikke er blottet for Talent, og viser stor Virksomhed. - Marskalk Maison er bekjendt ved sin udmærkede Conduite under Revolutionen, Keiserdømmet og Restaurationen, nyelig ved Feldttoget til Morea og Reisen til Cherbourg, hvortil han, som Commissair fra den nuværende Regjering, lesagede Carl X. Han var i Aaret 1815 Medlem af den Krigsret, der skulde dømme Marskalk Ney, men han erklærede sig for incompetent, og staaer desaarsag i et meget nøje Forhold til den ny Minister og Præsident i Ministerconseilet, Hr. Lafitte, med hvis Datter Neys Søn er gift. Hr. Merilhou har været en dygtig Advocat.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
J Nismes er nu en Protestant sat under Tiltale, der nyelig har dræbt en Catholik, der var en af Carl Ades Tilhængere. Vel ere i Følge den nyeste Omveltning, der atter opluede det religiøse Tvistigheder imellem Jndvaanrene i Nismes mange flere Protestanter end Catholiker blevne dræbe og saarede, men Regieringen har fattet den faste Beslutning, ikke at taale, at den Enkelte, af blodtørstig Fanatisme, fornyer Rædselsernerne i Rismes fra Aaret 1815, og atter gjør den Bye til Contralpunkt for politisk religiøse Stridigheder. - Allerede den 17de Juli naaede Efterretningen om de fire berygtede Forordninger (Ordonnaner) Nismes, Den var nemlig ved Telegraphen kommen til Beaucaire. Messen blev der afbrudt; Kjøbmændene solgte deres Silkevarer, for Spotpriis og ilede hjem til Nismes. Almuen erklærede sig lydeligen for Carl X. og dræbte om Natten imellem den 2den og 3die August adskillige Protestanter. For at afværge større Uroligheder, tilbøde de protestantiske Geistlige, at ville, i Samfund med de catholske, formilde Jndvaanerne; den catholske Biskop syntes ikke derom, men Præsten Bonhomme paatog sig alligevel denne skjønne Handling, at udsone Gemytterne. Alt syntes at bebude hans ædle Bestræbelser et heldigt Udfald. Mennesker, der i femten Aar ikke havde talet et Ord med hverandre, forsonede sig offentligen; Mange trykkede deres fordums Dødfjender, Hænder, - de samme Hænder, der havde dræbt deres Fædre og Børn. Men de Utilfredse haanede denne Ædelmodighed som Svaghed; næste Dag efter Forsoningen forlode nogle Tusinde Byen; paa Landeveien, der fører til Beaucaire, vrimlede det af dem. Striden fornyedes; flere Gange efter hverandre blev den paa det store Taarn opplantede trefarvede Fane bortlagen. De Liberale toge derfor tilsidst hver Aften Fanen ned og satte den igjen næste Morgen paa Taarnet. Den 15de August blev Kong Ludvig Philipp proclammeret. Talrige Proclamationer søgte at forsone Gemytterne; man talede deri om Henrik IVdes Ælling og Seiervinderen ved Jemappes. Jmidlertid vare Personer komme til Byen, der vare bekjendte som Tumultuanter; snart blev Nationalkokarden insulteret; Stene fløi omkring og omsider bleve Dolke hvæssede. Under Jlluminationen udbrød en heftig Kamp der varede i tre Dage. Blandt Andre blev en Mand, ved Navn Avon, indbudet af Personer, der havde lovet ham Venskab, til at gaae med dem i et Kaffehuus; medens han opløftede Armen for at tænde en Cigarre, myrdede de ham med Knivstik. Den nye Præfekts Proclamation egnede sig ikke til at gjenoprette Roligheden. Den 28de August blev en protestantisk Arbeidsmand stenet ihjel; den 29de forlangte Protestanterne Vaaben, men det lykkedes Præfekten, at beroelige dem. Siden tiltog Kampen i Heftighed og Carl Xdes Tilhængere valgte til Løsen: Patrouille et la Croix. Den 2den September blev Byen erklæret i Beleiringstilstand; den 4de syntes det som om Roligheden var endt ved det tiende Linieregiments Ankomst, men Mordet, der nyelig blev begaaet paa hiin Chatolik, har atter opvakt en Gjæring, som Regjeringen i Anledning af den nu bekjendte Proces upaatvivleligen vil vise Opmærksomhed. (Nimes har 39,500 Jndvaanere, af vilke 25,000 ere Protestanter)
Berlingske Tidende, 1830-11-23
London, den 12te November. Rygtet om Don Miguels snare Anerkjendelse, som Konge i Portugal, synes at bekræftes ved hiint bekjendte Sted i Thron talen. Maaskee har det engelske Kabinet ved de nye Forhold i Frankrige været nødt til dette Skridt. Blandt alle store europæiske Magter er den franske Regjering især den, der først og fremmest maa hylde den Grundsætning : ei at indblande sig i fremmede Staters indenlandske Anliggender. De nordamerikanske Fristater have jo allerede for et Aar siden modtaget en Chargs d'Affaires fra Don Miguel. Dersom Frankrige nu først erkjendte ham som Konge de facto, saa maatte de brittiske Jnteresser, vige, hvilket Ministeriet ikke kan eller bør inddromme; desuden skeer hans Anerkjendelse i alt Fald blot under et almindelige af England foreskrevet Amnestie, hvilket Don Miguel maa antage, efterat det engelske Ministerium ubetinget har forkastet det af ham foreslagne indskrænkede. - Vigtige ere Kabinettets Ordi Throntalen angaaende Belgien. Vare Belgiernes Besværinger langt mere grundede end de mueligen kunde være, saa gik dog deres Opstand meget for vidt; de krænkede hver billigheds og Klogskabs Grændse. Jngen Concession af Kongen var dem fyldest gjørende; deres Deputationer til Haag skeete kun for et Syns Skyld, og Nationalhadet, eller, hvad endnu er meer, det i Mørket snigende erkecatholske Religionsbad imod et protestantisk Dynastie, et Had, som de Liberale saa trædsk vidste at benytte, bragte de frugtbarste og meest blomstrende Provindser paa Europas Fastland til Randen af Ødelæggelsens Afgrund; saavel Holland som Belgien ere ved denne Omvæltning rystede i deres Grundvolde for mange Aar. Faae Fyrster have vel nogensinde saa samvigtighedsfuldt holdet Apartiskhedens Vægtskaal imellem Catholiker og Protestanter, som Nederlandenes Konge Wilhelm, paa hvis exemplariske Retsindighed ikke er mindste Plet. Havde Kong Wilhelm blot erkjendt Koms Supremat, og havde han ei været en saa ægte religiøs Mand, saa vilde det ikke været faldet en eneste af de bigotte Rebeller i Belgien ind, at handle saa forrædersk imod det oraniske Huus, et Dynastie, der i de sidste 15 Aar har beviist Belgien flere og større Velgierninger end dets samtlige fordums Regentstammer lige siden de burgundiske Hertuger.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
Madrid, den 1ste November. Chefen for det femte Linieregiment, som i Slutningen af October Maaned marscherede herfra til Saragossa, er i en ringe Afstand fra denne Bye ihielskudt af sine egne Soldater. Hans ufornuftige Haardhed mod hans Undergivne skal være Grunden til denne sørgelige Tildragelse. Alle Soldaterne adsplittede sig, og man kunde ikkun med Møje samle nogle hundrede af dem under Fanerne.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
Grev Espanne siger i sin Beretning om de Constitutionelles Invasioner, at han, om disse vedvare, eftertrykkeligen vil tugte den franske Præfect over Perpignan i selve hans Præsecturs Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1830-11-23
Justitsministeren har ved en Circulaire advaret fine underordnede Embedsmænd at aabne alle Depecher med Forsigtighed, efterdi de Constitutionelle uden Tvivl atter vilde betjene sig af samme Underfundighed, som de for ikke lang Tid siden anvendte mod General Equia.