Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-01-20
Politievæsnets nyeste Historie. (Fortfat) Det personelle Politie har i de fattige og tig gende Reisende især Haandværkskarle, en slem Gienstand at trækkes med. J Viborg Samler læses under 20de December følgende Stykke som Jndsendt: "For nogen Tid siden reiste en Kiørende fra Nibe op af Jylland. Paa den nordre Side af Nørre-Snede mødte han om Morgenen for Dag 14 Kieltringer eller de saakaldte Haandværksvende fra Tydskland. Vist nok gaae de ikke tomhændede fra Stæderne - hvor ængsteligt for Landboen, ofte Eneboeren, naar han eller hvo der er hiemme ei kan fylde slige Karle tilpas, de drive vist nok sporenstregs Vester op af Landet, hvor ingen Kiøbstædpolitie kræver deres Pas, indtil de endelig snige sig op i Thy og derfra vandre overSundstæderne og beskatte Viborg Stift og flere Stæder. Ofte have de Koner og Børn med i en lille Afstand fra Kiøbstæderne; men ofte reiser Mand, Kone og Børn ganske aabenlyst. - En Qvinde med Straahat og med 2 Børn, der nu i 2 Aar har solgt: Plettekugler, Sæbekugler og Flaskekradsere, har nyelig i Egnen af Randers ville solgt (for 17 Rbd.) 2 massive Sølvskeer med No. paa samt et 8 i en stukken Krands, Kiøbenhavns Prøve, samt Medailler og hele Penge. Hendes Mand mødte hende. Hun drog nok til Randers. Jeg troer et strengere Landpolitie er fornødent og finder, at Herredsfogderne ikke her allene kan virke Alt. Dette Vink tillader jeg mig, som den der ofte reiser - men nødig møder slige Landløbere. – Saa slemt er det vel nu ikke i Sielland, imidlertid er Mængden af de giennemvandrende og tiggende Haandværksvende en slem Plage for dem, som boe ved de store Landeveie; ogsaa er dette Tiggerie meget skadeligt for disse Mennesker selv, som derved vænnes til Sviir og Udsvævelser, giøres ligegyldige ved at forøde deres Fortienester der hvor de have Arbeide, og faae tillige derved en lav Tænkemaade, som er saa meget mere at beklage, da de høre til en saare agtværdig og hæderlig Stand i Staten, det er ikke godt fra Politiets Side at standse dette Onde, førend der først ere udtænkte tilstrækkelige Foranstaltninger fra Statsbestyrelsens Side til at forebygge at en Haandværksvend ikke skal være strax hielpeløs, fordi han forlader en Mesters Arbeide, og hvorved dette Onde kan hæves fra Grunden af. - Politiedirecteuren i Kiøbenhavn udstædede en Plakat af 6 Marts 1817 om Reisende, hvori han bragde Politie=Plakaten af 16de December 1815 i Erindring, og fastsatte en Mulct fra 4 til 20 Rbd. S. V. for de Jndvaanere i Staden, som ikke strax anmelde paa de Reisendes Contoir paa Politiekammeret enhver Reisende, som har taget Logie hos dem, eller ogsaa forladt det. – Det Kgl. Danske Cancellie tilskrev Over=Øvrighederne den 19de Juni 1817, at da det er bragt i Erfaring, at Fremmede, uagtet de have opholdt sig længere Tid end 24 Timer, stundom have afbenyttet deres medbragte udenlandske Passer til Bortreisen, uden at erhverve nyt Pas, hvilket strider mod Pl. af 10 Febr. 1789, §. 4, og undertiden har havt den Følge, at man ei har kunne forsikkre sig Personer, mod hvis Bortreise der er nedlagt Forbud, saa maatte Collegiet, for at forebygge slig Uorden, anmode dem om, at erindre vedkommende Embedsmænd i deres Embedsdistrict, om Lovbudet i Placaten af 10 Febr. 1789 §. 4, ivenfør Coll. Tid. 1817, No. 36-7, Side 546-7). - Jfølge Cane. Skriv. af 2 Septbr. 1817, skulle Reisepasser som udstædes af vedkommende Auctoriteter i Hertugdømmet Lauenborg indtil videre ansees som gyldige, uagtet de ei have den for Passer i de øvrige danske Stater bestemte Form (jevnf. Colleg. Tid. 1817, No. 48, Side 711-12. - Den 18 October 1817, tilskrev Cancelliet Over=Øvrighederne, og forlangte deres Betænkning om de hensigtsmæssigste Foranstaltninger til at sætte Lovenes Bud i 3198 i Fuldbyrdelse, som har til Øiemeed at tilveiebringe til enhver Tid en paalidelig Kundskab om alle de Personer, som opholde sig i ethvert Sogn, og hvorved der maatte tages Hensyn paa de nye Anordninger og denne Gienstand (jevnfør Colleg. Tid. 1817, No. 56, Side 8257). Det var at ønske at saadanne Foranstaltninger kunne blive iværksatte, hvorved ogsaa Af- og Tilgangs=Rubrikerne i de nye Kirkebøger, og det indretttede JernførelsesSchema kunde komme i Brug.