JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Jndsenderen er af den uforgribelige Formening, at det er ingenlunde uvigtigt for en Stat, at saavel dens Embedsmænd, som øvrige Borgere, kunne erholde et, med Hensyn til deres Familier, Forretninger og Haandteringer, passende Locale, for en, med Hensyn til Tidsomstændighederne, taalelig, og, saavel for Eier som for Leier, billig Betaling. Saafremt denne Sætning maatte, efter nøiere Prøvelse, findes grundet paa billighed, saa henstilles til høie Vedkommendes nærmere saakyndige Overveielse, om og hvorvidt nedenanførte Foranstaltninger maatte ansees hensigtsmæssige. I. Fire Uger før Flyttetiden skulde Alle, som ikke havde kunne erholde Værelser, ligesom og alle Huuseiere, hvilke paa den Tid ikke havde bortleiet ledige Leiligheder, anmelde saadant for en dertil anordnet Commission, som maatte være authoriseret til, ved Mægling eller Kiendelse at forskaffe de fornødne Huusleiligheder, for en for begge Parter billig Betaling, som maatte være gieldende i det mindste et Aar. 2. Huuseiere, som af een eller anden Aarsag fordulgte nogen ledig Leilighed hos dem, maatte ansees med en klækkelig Mulct til Fattigvæsenet, og henstilles det, om ikke 2 til 3 Aars Leie af det fordulgte Locale kunde ansees passende. 3. Da det i Kjøbenhavn er vanskeligere at erholde Værelser end i de mindre Kjøbstæder, saa kunde maaskee ovenmeldte Commission opmuntre og opfordre Pensionister og Andre, som ikke havde Forretninger i Hovedstaden, til at flytte fra denne til Provindserne, og vilde det i saa Henseende være gavnligt, om Commissionen ved foregaaende Correspondence med vedkommende Øvrigheder kunde erholde Underretning om, i hvilke Kjøbstæder, Huusleiligheder vare ledige, samt Localernes nærmere Beskaffenhed, og den nøieste Huusleie for samme, for herom at kunne give fornøden Efterretning til Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Ligesom Jndsenderen formener, at saadanne offentlige Foranstaltninger kunde bevirke, at de Søgendes Antal vilde formindskes noget, at Huuseierne vilde nedstemme deres Fordringer, mere overenstemmende med billighed, og at Embedsmand kunde erholde Værelser for en billigere Leie, saaledes formenes og, at nedenstaaende bemærkninger kunde, med Hensyn til det Ovenanførte, fortjene Vedkommendes nærmere Opmærksomhed. Nogle Godseiere have flere Godser, hvoraf kun det ene beboes, og een eller flere Hovedgaarde staae ledige. Jndsenderen troer, at en Bygning lider mere ved at staae ledig, end ved ordentlig Afbenyttelse, og han troer derfor, at det kunde vorde til giensidig Fordeel, om Godseieren bortleiede slige ledige Hovedgaarde til een eller flere Familier, efter Localets Beskaffenhed, og kan det vel neppe paatvivles, at der jo nu, da mange Embedsmand ere afgaaede med Pension, vilde findes flere blandt disse, som gjerne flyttede paa Landet, naar de fandt deres Regning derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Da der imidlertid udfordres flere Fornødenheder for en Familie end Huusly, saa maatte vel saadan Overeenskomst tillige indeholde, at Godseieren vilde, for en passende Betaling, levere de daglige Fornødenheder, som ei kunne indkjøbes. som Provision, i Særdeleshed Melk, Grønt, Æg m. m. Det første, nemlig Melk, kunde vel tilveiebringes ved at tilstaae, Leieren Sommer- og Vinterforring til 1 a 2 Køer, og til at erholde det fornødne Grønsel kunde en Haugeplads anvises Leieren til egen Dyrkning. Det anmærkes imidlertid, at det lettelig kunde forvolde Stridigheder i Henseende til Foeringen af Leiernes Køer, ligesom og, at det neppe vilde svare Regning at holde et Menneske til at passe en liden Hauge; dette kan langt lettere skee paa Godseierens Regning, da denne har Dagarbeidere dertil, og selv kan bruge Grønsel til sine Folks Huusholdning paa Gaarden; hertil kommer endnu, at ikke alle Kjøbstædfolk ere bekiendte med en Koes eller en Hauges Pasning. Det vilde ligeledes bidrage meget til en Families behagelige Ophold, naar den een eller to Gange om Ugen kunde faae ferskt Kjød tilkjøbs, hvilket just ikke kunde forvolde Godseieren megen Uleilighed, naar hans eget Opholdssted var beliggende i Nærheden af den bortleiede Gaard, eller og han kan anvende det øvrige Kjød til Gaardens Huusholdning. At Eieren overlod Leieren Brændsel for billig Betaling, kunde i de fleste Tilfælde ei medføre nogen Vanskelighed. Overhoved vilde en saadan Forening forskaffe Eieren nogen Afsætning af Producter, uden lang Transport; ligesom Godseieren saaledes kunde nyde den Tilfredshed, at bidrage til een eller flere Familiers bedre Oeconomie og Behageligheder, uden egen Opoffrelse, saa kunde det maaskee ogsaa vorde Tilfældet, at de, ved at overdrage Leieren et eller andet Opsyn, eller og ved at erholde meere selskabelig Omgang, som undertiden savnes paa Landet, selv kunde have Nytte og Behagelighed deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Da de senere Jndskrænkninger af Embeder deels have sat adskillige Mænd ud af Virksomhed, og deels berøvet mange, som levede i Haabet, Adgang til Embeder, saa formener Jndsenderen, at det mueligen kunde være tilraadeligt for dem blandt disse, som eie nogen Formue, at tilkjøbe sig en liden Landeiendom; de større udfordre større Sagkundskab og Anstrængelse end man kan vente hos Begyndere, ligesom dertil ogsaa udfordres større Formue. Man vil derfor nærmere fremstille, hvad her forstaaes ved en saadan Landeiendom til Underholdning for en tarvelig Familie. Stuebygningen behøvede kun at være simpel, saaledes som denne haves paa en god Bondegaard, med Brædegulv og afpudsede Vægge, samt Straatag; Udhusenes Størrelse kunde være i Forhold til Besætning og Avling; 20 Tønder Agerland formenes passende til ovenmeldte Øiemed, naar Jorden blev deelt i 6 lige Lodder og dreven saaledes: 1ste Aar: Vikkehavre; 2det Aar: Byg 3die Aar: Rug (hvortil gjødes); 4de, 5te og 6te Aar, Klever. - At der maatte afsættes et passende Stykke Jord til Hauge, er en Selvfølge. Besætningen kunde være 2 Heste og 2 Køer, samt nogle Faar og Sviin. De fornødne Tjenestefolk vilde, med Hensyn til Landbruget her, være en Karl og en Pige. Vikkehavren vilde afgive Vinterfoer til Hestene. Af Byg og Rug kunde ventes 8 Fold, følgelig 24 Tdr. af hvert Slags. De 2de første Aars Klever vilde være til Høeslet til Vinteren, og det 3die Aars Klever til Græsning. Græslodden maatte brækkes i Juli Maaned, men Kreaturene kunde siden tøires paa de 2de andre Kleverlodder, efterat de vare slaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Ligesom Jndsenderen formener, at Eiere af saadanne Parceller kunde, efter ovenanførte Fremgangsmaade, her føre en sparsommelig Huusholdning og have en behagelig Syssel, saaledes gjør han Vedkommende velmeent opmærksomme paa, at han finder det saare betænkeligt, om en i Landvæsenet uerfaren Mand vilde begynde med et stort Areal, hvilket Foretagende han lettelig, men maaskee for sildig, vilde fortryde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
J Anledning af Hr. Peder Hjørts Avertissementer i Dagen og Adressecontoirets Efterretninger, og for at forebygge, at Hr. Justitsraad Baggesens Taushed derved ikke skal mistydes, anseer jeg det for min Pligt at bekjendtgjøre følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Hr. Justitsraad Baggesen har overdraget til mig, som Sagfører, af Rettens Vei at søge hans Retfærdiggjørelse for de fornærmelige Beskyldninger, Hr. Hjort har fremført imod ham, saavel i Skrivtet "Tolv Paragrapher og Jens Baggesen, som i det senere Skrivt og Syngespillet Trylle harpen. Til den Ende har jeg under 17de hujus anhængiggjort Sag mod Hr. Hjort ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, fra hvis Justitscontoir Enhver, som maatte ønske det, kan erholde Kundskab om denne Sag, paa samme Maade som andre Retssager. Da det derfor synes upasseligt og uhensigtsmæssigt, tillige at ville procedere i de offentlige Tidender, og endnu mere, deri at ville indføre Brudstykker, som kuns vildlede Publicum, saa troer jeg, eengang for Alle, at burde offentligt erklære, at der fra Hr. Justitsraad Baggesens Side intet vil blive svaret i de offentlige Tidender paa de Avertissementer, som Hr. Hjort maatte behage at meddele, især naar de ere af den Natur, som de hidtil meddeelte, hvis Hensigt man i øvrigt meget vel gjennemskuer. For ikke at misforstaaes maa jeg tilføie, at denne min Erklæring ikke forandrer Hr. Justitsraad Baggesens Løvte om, at meddele Publicum en fuldstændig Netfærdiggjørelse for hans angrebne litterære Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
J øvrigt tør man haabe, at det ærede Publisum ikke vil bedømme Sagen for det har lært at hende samme af andre Data end Angriberens dristige Paastande, ubeviiste Foregivender og af deres Sammenhæng udrevne Omstændigheder. Kjøbenhavn, d. 22 Febr. 1717. M. B. Nyegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Krithmetisk Conversatorium. Onsdagen den 26de Februari, Kl. 8 om Aftenen, sluttes paa Ehlersens Collegium Foredraget, over Arithmetiken, efter den i October trykte Plan, med nogle vanskeligere Ligningers Opløsning, samt en Oversigt over det hele Foredrag. For denne Aften er Adgangen fri for Enhver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Samtalerne over Cramers Regnebog, hvilke jeg troer maatte interessere Handlende og Regnelærere, begynde næste Maaned; men, hvis ikke saa mange betalende Tilhørere tegne sig for dette Conversatorium, at jeg er skades i Henseende til mine Udgivter, tilbyder jeg endnu en Maaneds Foredrag over Brøkregning efter Horns Afhandling om samme, der faaes tilkjøbs hos mig i Farvegaden Nr. 144 for 1 Rbdlr. Ligeledes en Maaneds Foredrag over Talprøver og Prøvetal, hvorom en Afhandling kan ventes trykt i næste Maaned. Man tegner sig til disse Foredrag eller til Conversatoriet Onsdag Aften, og Betalingen er, som sædvanligt, 1 Rbdlr. maanedlig, eller en Gjentjeneste. G. W. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Udenlandske Efterretninger. Mariboe, den 20de Februari. J Sløske Bye og Omegn ere paa denne Tid 12 skabede Heste, som befrygtes at smitte de andre; imidlertid anvender Dyrlægen i Fuglse Alt for at standse dette frygtelige Onde. - For nogenlunde at holdes skadesløs i den lange, traurige og alvorlige Faste, var afvigte Fastelavns Søndag et Slags Karneval i Saxkøbing. Der var ikke mindre end 3 Baller, eet for Haandværksvendene, eet for Haandværks drengene og eet for Gaardskarlene. - Jhvorvel den skrækkelige Veis Besværlighed og Ufremkommelighed skulde man formode at den hyppige Landprang, der existerer ved Omegnen af Nyested, Rødbye og Mariboe da de retskafne Kjøbmænds Aarvaagenhed i Nakskov, og de brave Sognefogders Paapassenhed deromkring, har for en Deel ophævet samme, ved at indbringe Adskillige der med Hab und Gut. Skulde man ikke snart see den Glæde i een af de andre Byer, at kunne fornøje sig ved saadant et Bytte, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Odense, d. 20 Febr. J Nyborg gaaer Rygtet at Bonaparte skulde have fundet Leilighed at undvige fra St. Helena; men hvorhen, angives ikke. Dette er da, af det Slags Rygter man, efter Omstændighederne, ikke saa let kan fæste Troe til. - - (Jndsendt.) Nogle Brudstykker af vor Tids Diætetik for Damer: For at skaffe sig Udseende af at have smaae Fødder, perses disse i Papiirskoe, hvis tynde Saaler er ikke bredere end en Sukkerplædsken. Følgen deraf er at man gaaer og dandser meest paa Overtøiet, og derved udsætter sig for at forkjøle Fødderne, og trække Fugtighed til sig, saasnart man træder uden for en Dør. Derved lider Hovedet, Øinene og Brystet, ligesom ogsaa ved de tynde Bomulds= eller Silkestrømper om Vinteren - og hvormangen blomstrende Skjønhed har ved dette og ved den altfor tynde Underklædning seet sine Kinder falme, sine levende Øine falme og sit Helbred igienkaldelig hentære. Uforsigtigheden i at udsætte sig for Forkjølelse af Legemets nederste Dele er overalt af de skrækkeligste Følger for Qvindekjønnet, og hevner sig langt snarere paa det, end paa Mandkjønnet. - Derpaa følger de afskyelige Blanchetter og Snørlive, hvorved man nu igjen vil danne Theemaskine-Tailler, og staaer i den taabelige Formening, at en saadan kan frembringe en skjønnere Form end den Naturen har dannet. Hvor ulykkelige ville ikke vore Skjønne føle sig, ifald dem blev paalagt ved Tvang at lade sig indpine i slige Harniske, men saasnart een Abe af Tonegivende kun begynder paa sligt, følge alle de andre efter, uden at betænke den ubødelige Skade især for dem der haabe at vorde Mødre - og dette haabe dog de Fleste Om end et Snørliv nok saa lidet ligner et Harnisk i Stivhed, kan man dog derved saa farlig sammenperse Underlivet og Brysterne, at man efterhaanden bliver uskikket til at føde Børn uden at staae Fare for at sætte Livet til, og uduelig til at nære sine Børn med den baade for Moder og Barn saa gavnlige Diegiven. Underlivets Sammensneerpen hindrer ogsaa Fordøielsen og Vædskernes samt Blodets fornødne Cirkulation, og lønner disse Daarer snart med Bleegsoet, Kramper og et vedholdende skrantende Liv. De Ulykker som ved et uheldigt Fald kan flyde af de monstrøse Blanchetter, har man Exempler nok paa. - Endnu er at berøre den for Helbredet saa farlige og for Sædeligheden ikke just anstændige Blottelse bag til af næsten hele Overkroppen. Udentvivl har dette ogsaa været Brug engang i Oldtiden, siden man har den Anecdote, at en af Oldtidens Despoter (som ikke kunde taale at see nogne Fleskeskinker), for at gjøre Ende paa denne Nøgenheds Syge, udgav, en befaling, at hvert Fruentimmer der fandtes saaledes blottet fra Oven nedad, skulde i lige Forhold, blottet fra Neden opad, spadsere en Time til Skue for Fronten af hans Hovedvagt. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Ribe, d. 21de Febr. J Tirsdags Aftes havde en Deel af det forenede Klubselskabs uden og indenbyes, meest gifte, Medlemmer et Bal i Selskabets Værelse. Efter forud gjort Aftale, maatte blot dandses Mennuet, Engelskdands, Contradands- og simpel Valts. - Uagtet Anmelderen er en ung Mand, der selv har deeltaget i de nu saa meget yndede, men for Helbredet og Sædeligheden lige skadelige Schottske Dandse, Wiener, og saakaldte weitritts Valtse, kan han dog ikke tilbageholde Ønsket: At disse Dandse, til Held saavel for den nærværende, som tilkommende Ungdom, maatte for evig handlyses fra Dandsesahlene. J Ribe har nu dette Selskab gjort Begyndelsen. At Selskabet morede sig særdeles, er vel dette at Ballet varede til Kl. henved 7 næste Dags Morgen, der bedste Beviis paa. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Efter det optagne og sluttede Forhør over de i Odense for Tyverie arresterede Børn, vare 6 af disses Forældre Medvidere i Tyveriet. J den Jversenske Avis læstes nylig en Jndbydelse til, ved Sammenskud at kunne opdrage disse Børn, afsondrede fra Forældrene, naar Straffetiden er overstaaet. En Hædersmand erklærede strax, at han paa egen Bekostning vilde opdrage et saadant Barn, og en anden i lige Hensigt at ville give 100 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 600, a vista 612. Amsterdam 2 M. 650, a vista - . London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 610. - Specier solgtes til 36 a 36 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 79. Norske Sedler 25 a 25 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 4 s. a 10 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
J Dag solgtes paa Børsen ved offentlig Auction: 1 Actie i det Kgl. Kbhavnske Brandassurance Compagnie paa Varer og Effecter, for 780 Rbdlr. N. V. 1 asiatisk Actie, for 307 Rbdlr. N. V. Panteobligation paa 1200 Rbdlr. S. V., med 2den Prioritet i No. 186, Christianshavns Qvarteer, for 100 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V. 1 Panteobligation, stor 1000 Rbdlr. N. V.,med Grosserer Arboes Selvskyldner-Caution og 3die Prioritet i Debitors Gaard i Stauns holte By, under No. 5, med 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, Sæd og Besætning, for 710 Rbdlr. N. V. 1 Committee-Obligation, stor 400 Rbdl. N. V., til 6 PC., for 362 Rbdlr. N. V. 1 Kaperobligation, stor 500 Rbdlr. S. V., for 75 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V. 1 consignable Bankfonds til 3 1/2 PC. Renter, paa 200 Rdlr. Species, for 167 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rdlr. Spec. 3 asiatiske Actier, for 306 a 308 Rbdlr. N.V. pr. Stkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Blandede Efterretninger. Hr. Prof. H. Steffens har nyligen udgivet: "Die gegenwartige Zeit und wieste geworden, mit besonderer Rücksicht auf Deutschland" 1ster Th., 278 S., 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Anmeldelse af dette Skrift i tydske Blade hedder det: at det ikke mangler Forfatteren paa Mand, dybsindige Skarpblik, men at man dog savner her overalt hiin rolige Klarhed og stille Betragtning, der egentligen udgjør Historiens sande Væsen, og lader os skue det Forbigangnes og Nærværendes Begivenheder, ligesom indtil den dybeste Grund, uden at skuffes eller forstyrres af Lidenskabernes Storm eller Tidens Yndlingsbilleder. J ti Aar have vi hørt prale med Christendom, med nordisk Mythologie, med Ridderskab, med Adel, med Foragt for Franzoser, med den Køllnske Dom, og hundrede Folk have allerede talet om disse Ting. Naar en Mand af saa megen Aand, som Forf., behandler saadanne Gjenstande, og disse ere Bogens Æmne, saa kan man i det mindste vente, at han vil gjøre det paa en ny, høihjertet Maade, hvor et koldt Ord let overveier Gjentagelsen af en Begeistring, der allerede har været hundrede Gange paa Bane, men ei paa en saadan Maade, at han jo med Urette kunde bruge, som Motto, Digterens Ord, Gamle Sag, det er, men gjerne fortæller jeg dem. Saavidt Recensenten. - Man kan ikke nægte, at det af Tydsklands Skribenter drives temmelig vidt i Tydskhedens Gjenoplivelse; men hvor skjønt det end er at hæve et Folks sjunkne Kraft, saa burde Tydskland dog aldrig glemme, at det ikke var dette allene, men Rusland og Engelland, der knuste Napoleons Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Den 10de Februari høitideligholdt Maria Klispot, født Büscher, i Schiedam i Holland, sin 106te Fødselsdag. 74 Børn, Børnebørn o. s. v. vare derved tilstede. Jforveien modtog hun, som Catholik, den hellige Nadvere. Hendes Bolig var prydet med en Æreport, og illumineret om Aftenen. Hun selv er Moder til 16 Børn, og har to Gange været angrebet af Slagflod, men befinder sig nu bestandig meget vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Trykfeil i forrige Numer, P. 234, Lin. fra neden: 7 til 8000 Mand læs: 7 til 800 Mand o. s. v. Ynglingens Nytaarsmorgen. Noch umkrinzen Rosen meine Locken, Liebe lachelt Alles um mich her, Nach dem lesten Klang der Sterbeglocken Denkt kein Mensch des gaten Jungling medr. Matthison.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Den høje Kirke=Klokkeklang Farvel til Aaret siger, Og under Andagts stille Sang, Det nye blid fremstiger; Saa lyde Afskedsquad og Bøn Naar Livets Scene ender, Og saa er Overgangen skjøn, Der os til Lyset sender, Held den, der uden Hjertever Kan Nyets Sol modtage, Der rolig kan tilbage see Paa de henvundne Dage, Held den, der ei i Dødens Stund, For Dommerstemmen hævet, Hvis Siel saa glad fra sidste Blund Sin Gud imøde svæver! Et Skyen Himlen mørknet har, Hvor Lykkens Stierne blinker; Til fjerne Fremtid, lys og klar End Haabet venligt vinker; End reen og hellig Uskylds Lyst Det unge Hjerte fylder, Og Ynglingens det hede Bryst Naturens Værk end tryller. Med barnlig Fryd blandt Venne Rad Han Mindets Krands kan slynge, Og end foruden Nag saa glad Om Barndoms Glæder synge; Han sorgløs skue kan og friJ dydig Ædlings Øie; Kan Takkesangen stemme i Til Herren i det Høie. Det kan han – maar fra første Tid Sig Aanden frem mon stræbe, Jndpræget blev ham Dyden blid Fra ædel Fader=Læbe. Det kan han - naar en Englebrud Blev Sjælens tro Udkaarne; Han kan det, naar han troer paa Gud, Og Christus, den Eenbaarne! Ol om i Skjæbnens Bog det staar, En Tid Du og skal lide! Saalænge ei hans Tro forgaar, Han uforfærd vil stride. Lad endog svinde Livets Lyst, Adjordisk Qual han smiler, Thi kun i eget indre Bryst, Den bedste Himmel hviler. Ledsag ham Fader, paa hans Vei Blandt Livets Jrregange. Forlad Du ham i Nøden ei, Skal end de vorde trange! Og, naar for Dødens visse Bud Engang han og skal segne, Da lad ham tro sin Pligt, sin Gud Med rolig Tillid blegne C. Otto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
At den ældste christne Kirke ikke havde, hvad vi kalde Præst eller ordineret Lærer, det hører atter til de Urigtigheder, som Anmelderen har publiceret. Allerede i Ap. S. I. 26. fortælles, at Matthias blev høitideligen beskikket af de Elleve til at være deres Medlærer, og rimeligviis er han endog efter de Tiders almindelige Skik, ved Hænders Paalæggelse blevet indviet, ligesom det bestemt siges, at det skeete under Bøn og Paakaldelse. Paulus blev, efter Ap. S. 9, 17, just ved Hænders Paalæggelse og Bøn, beskikket af Ananias, og han skriver ligesaa bestemt i I Timoth. 4, 22, at denne Lærer eller christelige Præst var indviet ved Hænders Paalæggelse af de Ældste. Overalt er det ubegribeligt, hvorfor Anmelderen ikke vilde have ordinerede Lærere. Ordinationen selv kan dog vel ikke, som ved en magisk Kraft fordærve dem, og visse bestemte Lærere vil han vel ei forkaste, ifald han vil have Religionen i sin Reenhed forkyndet, en Sag, der dog ei kan betroes til Enhver uden Forskjel. At den christelige Kirke og altid, lige fra Jesu egne Tider til den Dag i Dag er, har havt saadanne Lærere, er saa bekiendt, at det ei behøver noget Beviis. Af det ovenanførte er det allerede klart, at Anmelderen har Uret, naar han paastaaer, at Kirken udartede til Hierarchie, saasnart den fik Præster; thi dem havde den ligefra Begyndelsen, og holdte sig dog fri derfra i flere Aarhundreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Naar Anmelderen nu fremdeles siger os, "at Staterne overalt foranledigede Positiv-Religion", saa er hans Vildfarelse, i Henseende til den christelige Religion, saa aabenbar, at han neppe engang behøver at gjendrives. Enhver, som blot har kastet et Blik i de hellige eller verdslige Historier, ved jo dog, hvor langt det var fra, at Staterne enten foranledigede eller understøttede Jesu Religivn; baade Jøder og Romere vare derimod eenige om at korfæste Stifteren og at undertrykke hans Religion, og dog gik den frem med Guddomsvælde, og saaledes forholder det sig endnu den Dag i Dag er, just efter hans Spaadom at Helvedes Porte Jntet skulde formaae imod Men er vor Religion guddommelig i sin Oprindelse og beviser den selv, at den er det i sine Virkninger, saa er det ogsaa klart, at Anmelderen har stor Uret, naar han paastaaer, "at dens Gudstienstlige udvortes Handlinger bør være gandske afhængige af den hele Statstyrelse. Jntet mindre; men de skulle være gandske afhængige af den guddommelige Stifters Villie, og altsaa stemme overeens med den Religion, han gav os. Nægte vi denne Sandhed, saa antage vi, at Religionen er intet andet, end et snedigt Middel i de Mægtigeres Hænder til at underkue de Ringere; men - hvor er da dens forbindende Kraft? eller, hvo har da Ret til at fordre, at jeg skal adlyde dens Bud, Alle de Uartigheder, Anmelderen har tilladt sig imod Præsterne uden Undtagelse, skienker jeg ham villigen, da Enhver, som erkjender og agter Sandheden, vil dømme blidere, og indrømme Rigtigheden af Digterens: "Braadne Kar i alle Lande, Roser sig med Torne blande. Overalt føelte jeg, at det ikkun burde være mig om Sagen at gjøre, hvorfor jeg og ikke engang har nævnet Anmelderens Navn; thi det var ikke Manden, men hans urigtige Meninger, jeg ønskede at bestride. Lyngbye, d. 19de Febr. 1817. P. F. Rønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Om Nordlys I effentlige Blade læste man nyligen om er Luftsyn, der paa eengang (d. 8 Febr.) om Aftenen var blevet seet baade i og ved Odensen saavelsom ved Frankfurt og i Stokholm. Ogsaa i Paris havde man et saadant Syn om Aftenen paa en skyfuld Himmel, hvor ingen Stierner vare tilsyne. Paa alle disse Steder viste det sig som Skjæret af rødlig Brand. At det, som man i Tydskland, ogsaa har antaget, var Nordlys, synes at være uden for al Tvivl.