JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Directionen for Norges Vel, har modtaget følgende Allernaadigste Skrivelse: Med allerhøieste Tilfredshed have Vi modtaget de oversendte Dele af Selskabets litteraire Samlinger. – Jo meere Vi føle, at denne Tidspunct fremfor nogen anden fordrer fuld Anstrengelse af Fædrenelandets Mænd, jo mere Vi erkjende, at Anstrengelserne for den paa fand Oplysning og gavnlige Kundskabers Udbredelse byggende moralske Tilværelse ere dobbelt hæderlige i en Tid, da Alt synes at forene sig til at gjøre Kampen for den blotte physiske Tilværelse haard og vanskelig; jo mere vide Vi Selskabet i Almindelighed og dets Direction i Særdeleshed Tak for hver kraftfuld Anstrængelse, hvormed det søger at samvirke til Opnagelsen af det Øiemed, der er den høieste Gjenstand for Vore landsfaderlige Ønsker: Vort kjære og troe Norske Folks Hæder, Velstand og Gavn. Vi befale Eders Kjærlighed og Eder i Guds høie Varetægt. Givet i vor Residents=Stad Kjøbenhavn, den 15de Mai 1810. Frederik Efterat Christians=Amt allerunderdanigst havde fremsendt en af Vaage=Præstegields Almue, inden Retten den 22de September og 17de Dec. f. A., efter Dannebrogsmand Jver Haagen stads Forestilling indgaaet Forening om Jndskrænkninger ved Bryllupper og Begravelser samt Klædedragt, har det under 5te April d. A. allernaadigst behaget Hans Majestæt at resolvere saaledes: Vi approbere allernaadigst indbemeldte, af Vaage Præstegields Almue indgaaede Forening, saavelsom de i Samme vedtagne Mulctet, saaledes at disse i Vægrings Tilfælde maae inddrives ved Execution paa den Maade, at der for hver Rigsdaler Dansk Courant erlægges 1 Rigsbank=Murk; derhos ville Vi allernaadigst have Leensmand, Dannebrogsmand Jver Haagenstæd tilligemed Vaage Præstegields Almue tilkjendegivet Vor allerhøieste Tilfredshed med den patriotiske og retsindige Tænkemaade, de ved denne Forening have lagt for Da og vil saavel dette Vort allerhøieste Tilkjende givende som Foreningen selv være at indføre i Bladet Budstikken, for at denne Forening kan tjene til følgeværdigt Exempel for flere Districter, i Vort Rige Norge. (Budstikken.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Odense, d. 10 Junii. Omvexlingerne i Verden ere besynderlige, J Oldtiden da Lübeckerne og Hamborgerne havde næsten al Provintialhandelerne her i Danmark, og vore Handlende kun egentligen vare deres Høkere, byggedes Compagniehuset i Aalborg, for naar de kom i Terminstiderne at hente Penge, de der kunde som paa en Børs samle deres Debitorer og modtage Penge og Bestillinger paa nye Varer. Siden faldt denne Børshandel, og det blev da et Laugshuus for Kjøbmandslanget, og da det kun sjelden brugtes, indrettedes det nu siden til Baller, Skuespil og andre Forlystelser. Nu omskabes Balsalen igjen til Børs i Snapstingstiden ved Politiemesterens Foranstaltning, som aabnes fra Kl. 8 til 1 om Formiddagen og fra 3 til 7 om Eftermiddagen – det er da vel ikke just for Handelens Skyld, men for Pengeaffairer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Anden Pindsedag mod Aften hørtes her ved Odense en stærk Canonade fra Havet. Vinden var Nordost og stille. Det kan altsaa have været temmelig langt borte. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Mariboe, d. 10 Junii. Den ninge Greve af Knudt, constitueret Amtmand i Christiania og Arveherre til Grevskabet Knubtenborg i Lolland, har for kort Tid siden været saa uheldig at nedstyrte fra et Saugværk, hvorved han paa Øieblikket tilsatte Livet. Da Udgiveren oftere i Provindsial bogsamlingen har lært at kjende hans udbredte Kundskaber og videnskabelige Talenter, saa smerter dette Dødsfald ham saa meget mere, som hans Fædreneland i ham har tabt een af sine ædleste og meest haabefulde unge Sønner. Alsalighed vorde hans Lod, Fred med hans Støy, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
J Anledning af Forordn. af 6 Jan. d. A. have nogle Overformyndere for Cancelliet andraget, at, endeel af de i vedkommende Overformynderie indestaaende Umyndiges Midler, bestaae i Kongelige Obligationer; de have derhos forespurgt, som ikke, naar forgen Umyndigs Arv haves Kgl. Obligation, vedkommende, Værges skrivtlige Erklæring, enten han vil have Obligationen opsagt og udbetalt, efter allerhøistbemeldte Frd. J. 14, eller vil lade Samme henstaae, som en uopsigelig Obligation, kan fritage Overformynderne for videre Ansvar herfor, naar den Umyndige engang i Tiden bliver myndig. Collegiet har derpaa svaret, at Kongl. Obligationer, som tilhøre Umyndige, aldeles ikke maae opsiges, til Udbetaling, men uden Undtagelse skulle overgaae til Repenge, og saaledes fra Creditors Side blive uopsigelige. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
en Bestyrerne for det arvelige Laane og Livrente Selskab i Kjøbenhavn, have hos Cancelliet forespurgt: 1) om Selskabets Debitorer, naar demin og Miniskyldige Summer ere omskrevne til Rbpenge efter Fr. af 5 Jan. sidstl. §. 23, ikke ligefuldt i Følge Selskabets Love bør betale de betingede Afdrag; 2) om Omskrivningen kan skee ved Paategning paa den for Gjelden sidst udstedte Vexelobligation, eller om en ny staaende Obligation skal udstedes; 3) om Debitor kan forpligtes til at skaffe ny Caution for Gjelden, naar Creditor ei anseer Cautionister for tilstrækkeligt vederhæftig; 4) om ved Vexelobligationer, fremdeles som hidtil, kan betinges 1 Procent, mere i Rente er af andre Gieldsbreve, samt 5) hydrledes der skal forholdes med Gield, som ved Forlig, indgaaet for Fr. Publication, var bestemt at skulle udbetales til en vis Termin. Collegiet har derpaa svaret til 1) at Cancelliet ikke skjønner rettere, end at det i denne Sag maa have sit Forblivende ved de i allerhøistbemeldte Frd. 55. 26. og 32 indeholdte Bestemmelser; men, hvis Selskabet maatte forlange Gjelden udbetalt til de fastsatte Terminer i Følge §. 28, vil Udbetalingen ikkun skee efter det almindelige Jndløsnings Forhold. Til 2) at da Omskrivningen i Følge §. 24 kan skee ved Paategning paa selve Gieldsbrevet, saa behøves ingen ny eller forandret Obligation at udstedes. Til 3) at det ikke skjønnes, at Creditor kan være prettiget til at fordre anden Caution, end den eengang antagne, saalænge Cautionisten hverken døer, opbyder eller fallerer, hvilke ere de eneste i Forords. J. 30 omhandlede Tilfælde. Til 4) at denne Qvæstion nu er afgjort ved Kancellie placaten af 27de f. M., ligesom det under No. 5 fremsatte Spørgsmaal, der sandsynligviis angaaer Forlig indgaaet ved Forligelsescommissionen, eller en anden offentlig authoriseret Forligs Indretning, ved Fr. af 9 Martii sidstl. J øvrigt kan intet være til Hinder i, at Vedkommende lade deres Sager afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Alt. Merk.) 2 a (Af Hamb. Cour.) 4 Kr. Paris, d. 30 Maji. Til Armeens Tieneste ere nu vandrende Bagerovne opfundne, hvori man paa en bespændt Vogn bager og tillaver Drod, uden at Vognen ophører at gaae i Skridt og Trave. Disse Ovne ere af Jern, og ligne en firkantet Kuffert. Det indre af Opnen bestaaer af J gradeviis Afdelinger, saa at hver Etage fatter 6 Brød, hans man kan bage 24 Brød i en Time. i Paris, d. 4 Junii. Udtog af Ar Skrivelse til Hød Excellence Krigsministeren, fra Hr. General Lameth, Commandant i Santona. Santona d. 20 Martii. Monseigneur, Jeg har den Ære at melde Dem Jndtagelsen af Castro, der efter en ti til tolv Dages Beleiring Natten mellem d. 100de og 11te i denne Maaned blev indtaget med Storm. Eders Excellence finder herhos Beretningen som Divisionsgeneral Fon har aflagt til General om Clas for Nordermeen, og som han har paalagt mig at sende Dem. Jeg er o. s. v. Lametz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Paris, d. 4 Junii. Hs. Maj. Keiserinden, Dronningen og Regentinden har erholdet følgende Efterretning om Armeens Tilstand: Den 29 Maji cin Morgenen, Hertugen af Bellune er marscheret til Glogan, General Sebastiani stødte ved Sprotton paa en fiendtlig Convoi, angreb den og fratog den 22 Canoner, 80 Krudtvogne og 600 Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Hertugen af Nagusa kom den 28de om Aftenen til Janer, i det han drev Arriergarden, hvis Stilling han paa denne Punct havde omgaaet, foransig. Hertugen af Tarent og Grev Bertrand vare komne paa denne Stads Høie. Den 28de var Fyrsten af Moskwa ved Dagens Frembrud fremrykket med Grev Lauristens og General Regniers Corps til Neumark, vor Avantgarde befandt sig kun 17 Mile fra Breslau. Den 29de om Morgenen kom Grev Schuwaloff, Keiseren af Ruslands Adjutant og den Preussiske Divisiousgeneral Kleist til Forposterne. Hert. af Vicenza parlamenterte med dem. Man troer at denne Sammenkomst har Hensyn paa at underhandle om en Vaabenstilstian de Man har Efterretning fra vore Fæstninger, de ere alle i den bedste Tilstand. Værkene, som forsvarede Valpladsen ved Würschen, ere meget anseelige. Ogsaa satte Fienden stor Tillid til disse Forskandsninger. Man kan gjøre sig et Begreb derom naar man veed, at 10,000 Mand, tildeels Russer, arbeidede derpaa tre Maaneder. De holdt disse Værker forundtagelige. Det synes som General Wittenstein har forladt Commanden over den allierede Armee. General Barclay de Tolly commanderer den. Armeen befinder sig her i det skjønneste Land. Schlesien er en bestandig Have, og Armeen befinder sig i den største Overflod. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Moniteuren indeholder en Beretning fra Obersteen, for det 23de Linie-Jnf. Regim. Aymar til Gener. Thouvenot angaaende en levende Fægtning, som han med Held har udholdt mod en Hob, spanske Jnsurgentere, under Laugas Befaling, d. 24 April ved Landsbyen Arminon, mellem Miranda og Vittoria, da han medden Cadre af 3 Bataillone Linietropper, med 200 M. af det 62de Regim og 700 Gensdarmes til Fods, escorterede 250 spanske Fanger. Con Godt haabsnuværende Tilstand. Colonien paa Capier under den Engelske Regjering kommet sig tommelig udaf Formedelst den stærke Samfærsel med afseilende Skibe er nu flere rede Penge i Omløb end fordum imidlertid er Coursen, paa de derværende Papirpenge ikke meget bedre end et Hollændernes Tid, men tabe endnu hostandig 14 til 50 PC.mod Gouvernementsvexleve eller Sterling monesen=Til Jordskjelv, som sidende 4 Dec. 1809 i klart Veir ved en rullende cheftig Bragen i Luften, næsten ingentligen satte Skræk, i Folk, har man, siden Junii 1811 ikke hørt noget. - J den første Maaneder af afvigte Aar bleve Børnekopperne bragte med et Portugisisk Slaveskib til Capre De bortrykkede mange Mennesker, da de der i Aaret 1803 først indførte Kokopper endnu ikke ere almindelige nok. - Den af Lord Caledon 1808 udsendte Expedition, under Capit. Donqvan, og Dr. Cowen, der var bestemt tilgat opsøge Landeveien til Mosambique, er efter al Sandsynlighed mislykket. Fra de Reisende selv har man ikke havt nogen Efterretning siden de forlode Coloniens Grændser, men i forrige Aar ere paa Gouverneurens Begjering hos de Portugisiske Befalingsmænd i Mosambiquen derfra bleven afsendte nogle Personer, der skulde opsøge hine Ulykkelige. De have bragt i Effaring, at Donavan og Cowen med deres Følge bare trængte frem indtil en Konges Gebet ikke langt fra Maalet for deres Reise, at de i Begyndelsen vare blevne vel optagne, men at de derpaa pludseligen vare blevne tagne til Fanger og efter et Slags Proces henrettede. Kum Billod denne Konge beholde Livet for at lære af dem at bruge de Geværer, der bleve tagne til Bytte, disse have reddet sig ved Flugten, men ere endnu ikke blevne fundne igjen, og fandsynligviis blevne et Offer for deres Jd. (Efter Alt. Merk.) Sagen)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2000 Ca Tiende Aargang. No. 49. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 19 Junii 1812. Hvorlunde det stundom hænger sammen med de Lærdes Citationer, eller om et sandt Anecdoton i den danske Literatur. Landsbyerne Badens Udkast til Historien af Dauneralke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Norges Næringsveie siges i en Note en Anledning af den frie Kornhandelstorion hostvægtige Forandring især skyldes den af For Landhuusholdning i mange Maader, "fortiente Martfeld, bør vor Tids om et Sekul kommende Historieskriver ikke lade ubemærket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
J Talen, som i det af Martfeld stiftede kongelige Landhuusholdningsselskab holdtes over denne uden Børn og formaaende Venner Afdøde, vil Historieskriveren finde alle Hans mange Fortjenester af vor Handel, Ekonomi og Næringsveie udbiklede." Hvad Baden her af Talen om Mart feld har siteret er en reen Fiksion, thi en saadan Tale er aldrig holdt og er ikke til. Men ved at jevnføre dette Sitat af Talen over Martfeld med et andet af Badens flere literære Produkter, nemlig, Afhandlingen, om de smaae Købstæder, i April maaneds Minerva 1793 pag. 39 i Noten, hvor just Landhuusholdningselskabets flere berømte Talere bebreides, at de have glemt "at give den af Staten fortjente Martfeld den Ære, som Selskabet ikke har negtet andre dets afdøde berømmelige Medlemmer, der dog, skønt af Staten meget fortiente, langtfra ikke i Fortjenester af Landhuusholdningsselskabet kunne sættes ved Siden af vor saa nede Martfeld, fatter man lettelig, at det af Talen over Martfeld i Historien om NæringsveienSiterede er en reen Jroni, som vel kan holdes den Skribent tilgode, der tilforn havde bebreidet Landhuusholdningsselskabet dets Koldsindighed mod den forevigede Martfeld, vel og kan undskyldes i en Historie af det Slags, som Badens om Næringsveiene, men neppe i en Historie af det brinSlags, hvor den historiske Muses høiere Sprog altid bør føres, og allermindst i en Historie, der især er skreven for Fremmede. Jmidlertid har dog Hr. J. Krag Høst i sin saa interessante, som Tiderne tillod: "Entwurf einer Geschichte der danischen Monarchie unter der Regierung Christian des VII, ladet sig vildlede af denne Badens Jroni, og ved paa. 264 at tale om den fortjenstfulde Martfeld, i en Note ladet indflyde følgende Sitat: "Siele die nach dessen Tode ader ihn in der konglichen Landwirtschaftsgesellschaft gehaltene Rede. Men, som sagt, slig en Tale ersisterer ikke Ar gjøre det videnskabelige Publikum opmærksomt paa dette literariske Nonens har Undertegnede troet at være nærmest skyldig til, og betjener sig derfor hertil af Københavns Skilderi. Gustav Ludvig Baden. Et Brev om Antiqvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Jndenlandske Efterretninger. Under 18 Maji d. A. ere samtlige Over=Øvrigheder og andre Vedkommende i begge Riger, fra det Danske Cancellie blevne tilskreven saaledes, Cancolliet er kommet til Kundskab om, at det hyppigen indtræffer, at Debitorer til offentlige Stiftelser eller Fond, der ere henlagte under offentlig Bestyrelse, tilbyde at afbetale deres, i Overeensstemmelse med Forordn. af 5 Jan, sidstl., til Rbd. S. V. om skrevne, Gield med Kongelige Obligationer. - Da imidlertid Kongelige Obligationer eller andre rentebærende Statspapirer ikke kunne betragtes som et circulerende Penge=Repræsentatid, saa bør de heller ikke ubetinget antages som Betalingsmiddel for Debitor til deslige Stiftelser eller Fonds, men det vil, i ethvert forekommende Tilfælde, hvor en Debitor maatte ønske med deslige Papirer at indfrie sin Gield til en offentlig Stiftelse eller Fond m. v., være fornødent, at den Authoritet, som Directionen eller Over-Opsynet over Samme er betroet, forsaavidt de sortere under Cancelliet, derom undkomme med Forestilling til dette Collegium, som, efter Omstændighederne, vil resolvere, hvorvidt et saadant Tilbud kunde være at antage eller ikke. Hvilket Man tjenstligst skulde tilkjendegive Den til behagelig Efterretning og videre Foranstaltning. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
En Mand har ved Cancelliet forespurgt, om Reverser med eller uden Pant kunne ansees ligemed Obligationer ei Henseende til Omskrivningen efter Fr. af 6 Jan. d. A., §. 23, samt om Beviser, der ere udstedte for Penge modtagne til Udsættelse paa Rente, for vedkommende Eiers Regning, skulle ansees for at høre til de under §. 23. ommeldte Beviser, eller blandt de i §. 31 benævnte Documenter. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at der med Reversers Omskrivning jo bliver at forholde efter Fr. F. 23, siden disse ikke udtrykkeligen ere undtagne fra de i Paragraphen omtalte private Forskrivninger; betræfre. fende Beviser, udstedte for Penge, der ere imodtagne til Udsættelse paa Rente, formener Cancelliet, at, naar Bevisets Udsteder har udlaant Den gene, og derved har fulgt de Forskrifter, som udtrykkeligen ere givne, eller, i Mangel af saadan udtrykkelig Forskrift, de Regler, som en Fuldmægtig i Almindelighed bør lagttage ved Penges Udsættelse, saa kan hans Forpligtelse ikke gaae videre end til at aflevere sin Mandant den af Debitor modtagne Gieldsforskrivning; har han ei endnu kunne faae Pengene anbragte, kan han levere dem tilbage, og er dermed, naar ingen Forsømmelse er at imputere ham, angerløs, saafremt han derimod, i at udføre det ham anbetroede Anliggende, har handlet mod de ham paaliggende Pligter, maa ha erstatte sin Mandant det Tab, denne har lidt ved at Pengene ei ere tilbørligen anbragte. Dog staaer det Vedkommende frit for, at lade disse Spørgsmaale afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
J Anledning af Forordningen af 5te Jan. d. A. har Cancelliet modtaget følgende Forespørgseller: 1) om en Creditor ikke har et halvt Aar efter Forordningens Publication, til at erklære sig, om har vil have sin tilgodehavende Kapital udbetalt, eller vil lade den omskrive til Rigsbankpenge, og om han, i første Fald, kan forlange Udbetalingen strax. eller Samme maa rette sig efter de i Contracten fastsætte Terminer; 2) om en Creditor er forpligtet til at lade sit hele Krav omskrive eller udbetale, eller om han er berettiget til at bestemme, hvor stor en Sum han vil have udbetalt, og hvormeget han vil lade omskrive, Collegiet har derpaa svaret, ad mun, at Forordningens 28de §. viser, saavel at der er tilstaaet Creditor 1/2 Aars Frest til at vælge mellem Omskrivning under de dermed forbundne Jndskrænkninger, eller Betaling efter Jndløsningsforholdet, som og at Betalingen, hvis han vælger dette Sidste, dog ei kan kræves anderledes end efter Forskrivelsens Jndhold, og altsaa til den betingede Forfaldstid; ad 2dum, at Cancelliet ikke skjønner rettere, end at Credito maa kunne udøve det ham tilkommende Valg, saavel med Hensyn til en Deel af Gielden, som hvad den hele Gield angaaer, efterdi Forordningen Bogstav ikke strider herimod og billighed taler derfor, da Creditor mueligen kan behøve en Deel af Kapitalen til den betingede Forfaldstid, men i øvrigt finder sin Regning ved at lade den omskrive, ligesom han mueligen og kan finde sig betrygget for en Deel af Fordringen, skjøndt Sammedilateres for en lang Tid, uden at Dette ogsaa et Tilfældet med det Øvrige. Dog forbeholdes Vedkommende at lade Spørgsmaalene afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
J den sidste ulykkelige Jldebrand, som ødelagte Sorøe Ridderacademie, blev ogsaa Bibliotheket et Rov for Luerne. Det bevaredes i et skjønt, rummeligt Værelse, og Bøgernes Udvortes var for største Delen pynteligt. Bindenes Antal beløb sig til henved 10,000, og, efter Hr. Prof. Nyerups Forsikkring i hans Pilegrinsvandring, var det den største og talrigeste Bogsamling i Danmark uden for Kjøbenhavn. Hr. Candidat Heiberg, til hvem Opsynet over Bibliotheker for tre eller fire Aar siden blev overdraget, har forfattet en Fortegnelse derover, og i de senere Aar skal det ogsaa være bleven lidet forøget ved Suppleringer og nye Værkers Tilkjøb. J lang Tid havde Bibliothekets Forøgelse været reent standset, og efter Grises, Holbergs og Rosenkrones Tid i det Hele ubetydelig. Dets største Skat bestod i ældre Værker og det var især rigt i den gamle classiske og i den historiske Litteratur, skjønt de øvrige Fag heller ikke vare tomme. Fra Rosenkrones Donation havde det en stor og betydelig Samling af nyere latinske Digtere. Blandt de faa Haandskrifter, her gjemtes, fandtes, efter Hr. Bibliotheksecretair Mollechs Beretning, en ikke meget ny Papirscoder af den sjællandske Lov, og Begyndelse til et dansk juridisk Lexicon af Kofod Ancher fra AH. den berømte Sotiske Tavle, forfattet omtrent 1524 under Abbeden Henrik Christensen (som ogsaa er udgivet i Trykken af Wielandt 1712, og siden med fortræffelige Anmærkninger forsynet indført i Langebeks Seript. 4de Bind), indeholdende en fuldstændig Fortegnelse over Klosterets Abbeder; en anden over de mærkeligste i Sorøe Kirke Begravede indtil Aar 1300, og den Absalonske Families Slægtregister, som siden er bleven saa ypperlig oplyst ved Langebeks Stamtavler og lærde Anmærkninger. Ogsaa adskillige Oldsager gjemtes i dette Bibliothek, saasom et smukt Vievandskar af Kobber i Skikkelse af en Hest eller et lignende fiirføddet Dyr; to Blyæsker med Reliquier, den ene med Jndskrift St. Canut, den anden med Aarstaller 1526, to store dreiede Træskaaler med en dansk rimet Jndskrift af 1567. Endelig opbevaredes her ogsaa Oliemalerier af Meursius, Griis og Hol hertz, det sidste det eneste Origmalportrait, som haves af denne udødelige Forfatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Paa Boghandler Galls Forlag udkommer hefteviis et for den nyere politiske Historie høist interessen Skrift under Titel af Skildringer, af Nutids Feldtherrer og deres Levnet af J. K. Host. De hidtil udkomne 3 Hefter indeholde Biographier af følgende mærkelige Hær forere: Davgust, Madonald, Berthier, Lefebre, Mortier, Ney, Menon, hvilke alle sammen paa den sidste nær, som er død, spille en glimrende Rolle den nuværende Krig, og saa ofte forekomme i Aviserne, at det maa interessere enhver tænkende Læser at blive nærmere bekiendt med deres offentlige og private Liv,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Ved Frederiksborg Skole ere Svømmeovelserne i Fjor Sommer, for saavidt Veirliget tillod det, uafbrudt fortfatte, under Veiledning af Læreren, Hr. Gods. - De fleste Disciple have derig taget Deel, og de, som allerede forhen havde gjort nogen Fremgang, opnaaede en betydelig Færdighed, saavel i Svømmen som Dykken. 10 Disciple svømmede i Længden fra 4000 til 6000 Alen; 18 fra 2500 til 3000; 10 fra 8 til 400 Alen. - Ogsaa ved Nakskov Middelskole ere disse Øvelser i sidste Sommer blevne fortsatte, forsaavidt det i det Hele ugunstige Veirlig ei var til Hinder. (Univers. og Skoleannaler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Ved offentlig Auction er den Grund No. 3 i Skindergaden, paa hvilken forhen Frue Skole stod, og som i Aaret 1811 bleve til Universitetet maaeskiftet, tilslaaet Commissionen for Frue Kirkes, Gjenopbyggelse for 5 Rd. 2 Mk. pr. Alen, hvilket for 1458 Al. udgjør 7776 Rdlr. DetteAuctionsbud, er under 1 Febr. 1812 af Universitetsdirectionen approberet. (S. S., Ved Begyndelsen af Skoleaaret 1812-1813. (som indtraadte med 1 Oct. 1812) vare Disciplenes Antal i de lærde Skoler, derfra regnede de, som i samme Efteraar vare til Universitetet dimitterede, omtrent følgende: Kjøbenhavns Cathedralskole havde 180 Disciple, Helsingøers lærde Skole 50, Roeskilde 32, Trederiksborg 62, Slagelse 10. Wordingborg Middelskole 16, Rønne Middelskole, 29, Nykjøbing Cathedralskole 54, Nakskov Middelskole 24, Odense Cathedralskole 82, Nyborg, fælde Skole 31, Ribe Cathedralskole 38, Colding. lærde Skole 30, Fredericia 15, Aarhuus Tath dralskole 65, Randers lærde Skole 58, Horsens 20, Aalborg Cathedralskole 39, Viborg 30, Christiania 57, Christiansands 44, Bergens 26, Trondhjems, 34. - Disciplenes Antal var saaledes ved sidste Skoleaars Begyndelse ialt omtrent 1033, hvoraf de lærde Skoler i Danmark havde 362 og i de i Norge 171. Af dette Antal udgjorde de Jkkestuderende omtrent 60. (S. S.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
J samme Tidskrift læses er latinsk Brev fra den berømte Professor Henne i Gottingen til Hr. Prof. Vid Thorlacius, i Anledning aften Samling, populære antiqvariske Afhandlinger, som denne har tilegnet ham. Dette Brev er saa meget mere mærkværdigt som det, efter en tilføiet Paategning af Prof. Herren, den Afdødes Svigersøn, var det sidste fra hans Haand. Dette fandtes i Concept, og er siden tilhændekommet Professor Thorlacius. (S. S.)