JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Naar nogen Udenbyes behager at mælde et Sted i Byen, hvor deres forlangte Efterretninger, uden Bekostning for Bogtrykkeriet, skulle afleveres, eller og lade dem selv afhente, betales ey heller meere. Men naar de herfra ugentlig til et eller andet Sted skulde forsendes og convoluteres, da koster hver Sæt 5 Mk. Til alle de Kiøbstæder og omliggende Egne, hvorigiennem den Jydske Agende Posts Tour hver 14de Dag falder, kan de og fremdeles franco vorde afsendte, og da koster hvert Sæt Heele Jylland og Fyen igiennem = = = 6 Mk. Kiøbenhavn og Sielland = = = = 7 Mk. De, som derfor agte at holde disse Efterretninger, kan fra nu af lade deres Navne antegne. J Kiøbenhavn paa Adresse=Contoiret. J Nyeborg hos Hr. Bye= og Raadstueskriver Nielsen. J Odense paa Adresse=Contoiret hos Hr. Bierring, og ellers paa ethvert Sted hos de Herrer PostExpediteurer ved de Agende Post=Contoirer, og vilde de Herrer Liebhabere selv behage at formaae dem til at forskaffe sig disse udgivende Efterretninger, hvilke dem efter deres Forlangende rigtig skal vorde tilsendte. Betalingen erlægges paa ethvert Sted ved Aarets Udgang til de Herrer Distributeurer, som for deres havende Uleylighed nyde herfra 10 pro Cento til Gotgiørelse, og derimod indstaae for Betalingen af alt, hvad dem herfra tilsendes, hvad enten de saa distribuere samme i Byen, eller deromkring i Egnen, og regnes det altid for et heelt eller halvt Aars Betaling, hvad Tid i Aaret de enten vorde bestilte eller igien afsagte, da enhver, som siden vil frasige sig dem, skal give Vedkommende det et Fierdingaar forud tilkiende, at det igjen betids kan hertil vorde indberettet. Og som man paa alle optænkelige Maader vil holde sig denne Plan efterrettelig, og altid søge at gjøre disse Efterretninger saa interressante, som mueligt være kan, saa vil man og i øvrigt have samme nyttige Anlæg til alle Velyndere paa det beste recommenderet. Aalborg=Bogtrykkerie den 11. Dec. 1771.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Fra Wiborg berettes: Hans Excellence, Hr. Geheimeraad og Stiftamtmand hvidtfeld, opholder sig for nærværende Tid her i Byen. Den 26. Søndag efter Trinitatis blev Hr. From indsat af Hr. Christian Sadolin til residerende Capellan ved Sortebrødre. Kirke, og holdte han sin Tiltrædelses Prædiken til Aftensang. Breve fra Mariager Kanten berette, at Qvægsygen har grasseret rundtomkring i Egnen, og nu i Mariager og paa Ballegaard tre Fierdingvey derfra. Rugen kostede her forleden paa Torvet 3 Mk. 12 s. Skieppen; men Prisen er dog noget falden. Fattige Folk vilde gierne, der maatte være større Forraad og bedre Tilførsel af Pa atter, for nogenlunde at afhielpe Manglen paa Brødkornet, men de ere og vare at bekomme, og Skieppen er steget til 1 Mk. De bruge dem ellers, naar de kan faaes, til at blande i Rugmeel, til megen Lettelse og Drøyelse. Nogle bruge dem og til at udkaage, som Erter. Det tildrog sig forleden, at tre Fruentimmere, som stode i Begreeb med at støbe Lys, og havde indknebet sig i et meget snævert Kammer, i hvilket de tillige havde sat et Jldfad under den smeltede Talg, blev saaledes forgivne af Talg=Stanken og Jlddampen, at de befandtes næsten qvalte liggende paa Gulvet, i hvilken Tilstand de længe havde lagt, ja ventelig forblevet, hvis ikke indvortes Hielp og fornuftige Raad havde kommet til og blevne anbragte.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Ulykkelig Hændelse. Fra Salling berettes, at en Bondemand af Hem Bye, som den 3. Dec. var gaaen ind i Krabbesholms Skov for at skiære nogle Kieppe, blev af Skovfogden attraperet og pantet, hvorover Bonden, strax derpaa gik hen og hengte sig i et Træe i Skoven. Ligeledes berettes, at en Mand i den nordre Deel af Salling, som havde taget Huden af sin egen døde Hest, hvilket de andre Bønder, forekastede ham, gik derover hen og hængte sig. (Følgende er indsendt til Besvarelse) 1) Om der ikke kunde være Huder nok at faae, allerhelst nu i Jylland, Gud bedre desværre for billig Priis, at baade Kiøbmændene, Skipperne, Garverne, Skoemagerne og Sadelmagerne kunde blive forsynede, foruden at holde Landprangere paa det, saavelsom paa andet, at Landet ikke skulde lide Mangel for de fornødne Ting? 2) Om det er meest til Fordeel for Kiøbstædmanden, at han holder Prangere paa Landet til at kiøbe op de fornødne Ting, en hver i sin Stand behøver, eller at lade Bonden selv komme til Kiøbstæden med det, han har at sælge? 3) Hvem der har meest Fordeel, om der skal være Land= eller Hudepranger, enten Bonden, som sælger til Prangeren, eller Prangeren, som sælger til Kiøbmændene, Skipperne, Garverne, Skoemagerne eller Sadelmagerne? 4) Om Landsens egne Jndbyggere burde ikke at forsynes først, førend det bliver ført udenrigs, paa det Landet ikke skulde lide Mangel siden, og den fattige og uformuende Haandverkmand blive fortrykt 5) Om det er til Gavn eller Skade, at det raae Læder eller Huder bliver ført udenrigs, og det garvede ført her ind i Riget igien : 6) Om det ikke kunde forekommes ved gode Foranstaltninger, at den gemeene Mand i Landet ikke skulde lide Mangel paa de meest fornødne Ting, som behøves, allerhelst da det er bekiendt, naar den gemeene Allmue lider Mangel, rækker det og til de høyere: 7) Hvem der skal betale det dyrest, naar det bliver ført ind i Riget igien? 8) Om der ikke er nogen Straf for dem, som prange eller holde Landprangere?
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Copulerede. Den 11. hujus i Hobroe Hr. Laurberg paa Estvadgaards Kloster og Mad. Overvad, fød Kirketerp. (Følgende bliver for denne Gang indført.) Oplysning paa det indsendte i de Jydske Efterretninger Nr. 48. En Ting er ikke altid virkelig saaledes, som den iklædes, havde den Patriot, som har berettet Publicum af Adresse=Aviserne No. 180. at Prisen i Kiøbenhavn paa Rug var 27 a 29 Mk. og i samme Avise fandtes Brød=Taxten saaledes, at for 2 s. skulde gives Rugbrød 29 Lod, redeligen anført, at Prisen paa Rugen var Torvepriis i Kiøbenhavn, som ikke fra en Torvedag til den anden er bestandig, og tillige sagt, at Brød=Taxten ikke derefter var regleret, saa havde hans Hensigt været ret christelig uden Hensigt til Fornærmelse, og i Fald han derhos havde sagt, at han ikke med Vished havde Kundskab om, efter hvad Priis pr. Td. af Rug de 29 Lod Rugbrød for 2 s. skulde gives; men han formodede, at, siden Bagerne havde Tilladelse at forskrive sig det behøvende Qvantum fremmed Rug, og de des Aarsage har maattet tilkiendegive, for hvad Priis de havde Tønden for, Taxten paa Brødet efter samme var bleven sat, uden at reflectere paa den ustadige Torvepriis, da det ikke er uformodentlig, at Bagerne enten ved tidlig Jndkiøb i Østersøen, eller ved Accord paa Fragten kunde have en Tønde Rug i Kiøbenhavn fri for 23 a 24 Mk. og da stemme de 29 Lod overeens med Brød Taxten i Bager Laugs=Artielerne, saa havde han handler selskabelig, (?) og ikke søgt at ville legge Almuen Klage i Munden, paa uefterrettelig Grund. Bager Lauget i Aalborg har i mine Tanker givet Publicum al den Satisfaction, den kunde forlange (a) i det den ved det gjorte Tilbud, kan faae Oplysning om, hvad enten den bliver fornærmet eller ikke, men at forlange, at Bagerne skulle give forsvarlig Rug Brød 29 Lod for 2 s. af en Tønde, Rug, som havde kostet 27 a 29 Mk. var ingen Taxt, som dekunde blive ved Magt med, men paa hver Tønde, de bagede, maatte sætte 2 Mk. og meere til. e) Bager=Lauget i Aalborg havde efter Patriotens Tanker endnu handlet meere selskabelig, saafremt de, efter Billighed, og til den fattige Almues Beste, (som visselig udgjør en betydelig Deel af det menneskelige Selskab, endogsaa heri Byen, havde solgt deres Brød efter den Priis, de selv havde kiøbt Rugen for, da det slaaer ikke Feil, at jo de, som kiøbe en Mængde af Gangen, har kundet have Rugen lettere, end en fattig Mand, som efter sin Leylighed maae kiøbe i Skieppe og høyt Tondeviis. Desuden er det beviisligt, at Rugen var for 2 Maaneder siden ikke i saa høy Priis, som den nu er opdreven til. Den benævnte Patriot har ellers aldrig forlanget, at Bagerne skulde sælge sig til Skade, eller saaledes, at de jo ved deres Arbeyde skulde have billig, ja endog lovlig, Fortieneste.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
) Bagerlauget i Aalborg har efter Patriotens Tanker ingenlunde givet Publicum al den Satisfaction, det kunde forlange. Førend Publicum faaer den, burde det underrettes om, at Bagerne i dette sidste Fierding Aar, fra den 2. Octobr. at regne, ikke havde solgt deres Brød over den Priis og under den Vægt, som da maae være bleven reguleret og anordnet, (see Bager=Laugs Artikler 6. og 7) og imellem dem selv indbyrdes at gjøre nogen nye Vedtægt eller anden Anordning enten for eller siden, vil man ikke formode, at de have understaaet sig. Patrioten havde ellers ønsket, at denne Tvistighed ikke var kommen saa vidt, og i det ringeste troer, at det bliver raadeligst, at lade den hermed ophøre, paa det at ikke Bager=Lauget, eller dets Skriver, som har ladet ovenstaaende, Oplysning indføre, skal nøde ham til yderligere at retfærdiggiøre sig. Til den Bøhmiske Brillemager. Skulle vel meenige Mand have ventet, at den liden Feil i den fra anden eller tredie Haand indsendte Beretning om den paa Laurentii Bakke, i Stedet for ved Foden af bemældte Bakke i Randers, saa og grundmuuret i Stedet for Bindingsverk, opsatte Bygning, saaledes skulde have oprort Brillemagerens Blod, at han offentlig i de Berlingske Aviser No. 95, har gjort sig latterlig ved sin com qve Jgiendrivelse, Kunde denne Brillemager ikke paa en høiligere Maade, ved et par skrevne Linier gratis, have faaet rettet denne det har nok ikke været Brillemageren saa meget om at rette Fei Feil, der dog ikke er af større Betydenhed end Tobak for 1 s. Men len, som meget meere for, offentlig at recommendere sig og sine Briller; Skade er det, at de Bohmiske Briller ere ikke i saa stort et Raab som Engelske og Venetianske; dog, for at vise, at manikke vil forkleine hans sindrige Profession, vil man have ham og hans Briller paa beste Maade recommenderet, i Fald han selv finder for godt at publicere, hvad Slags Briller han forfærdiger.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen Rdl. Mk. s. Den 9. Hr. Wandall tilsendt = = = = = Den 11. befandtes ved Cassens Aabning i Papiir. med Hosskrift: Herre, hielp og lad vore Hænders Gierninger lykkes og velsignes for os, at vi kan have noget at meddeele vor fattige og nødtrængende Næste = = 4 - Desuden i løse Penge = =Er 1410 For hvilke Kierligheds Gaver paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes. Den os tilsendte Landstings Orden tillader Rummet ikke at indføre -førend i næste No.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Bekiendtgiørelse. De Herrer Subscribentere, der enten her i Byen, eller NB. O paa andre Steder, holde disse ugentlige Efterretnin20 Rd. ger, anseer man som Vedblivende for næste Aar, naar de ikke inden denne Maaneds Udgang frasige dem samme.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
NB. Jerved erindres alle og enhver, som maatte være noget skyldig til Bogtrykkeriet, saavel fra Aarene 1769 og 1770, som og for dette Aar, efter de dem forlængst tilstillede Reigninger, at de inden denne Maaneds Udgang vilde indfinde sig med Betalingen, hvilken skal erlegges til mig underskrevne. Aalborg, Bogtrykkerie d. 12. Decembr. 1771. J. Saurbier.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Paa Faurschou under Grevskabet Friisenborg staae opstaldede 108 4 stkr. deels igiennemsygede og deels igiennemsygede, sunde og gode, Staldstude, og hvoraf en Deel endogsaa skal være avanceret saa vidt, at de vare tienlige at afdrive fra Stalden, og er Egnen, Gud være lovet, nu frie for Qvægsygdommen.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
hos Christian Jacobsen Bruusgaard, Podemester i Aalborg, er at bekomme følgende Sorter Blomster=wiebler, som for nyelig fra Lybek ere hiemkomne: Guule Monstreus=Tulipaner, guule Kron dito, Jonqviller simplici major, guule Tacetten, Gylden Vlies, hvide dito Baselman miner, dobbelte Tulipaner diverse Couleur; Saaer og at bekomme alle Slags friskt og got Haugefrøe, hvorover kan faaes Specisication med Priis paategned, unge Træer af adskillige gode Sorter, og af hvad Høyde forlanges, ligemaade 2de smukke Valnødtræer paa 4 Alens Høyde, reen Stamme, og 5 Tomme tykke, alt for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
NB. & sidst paa Odden Gods i Bierbye Sogn udi det saa kaldFredi= og Debitorer efter den under Dato 27. October te Warbroe=Huus ved Døden afgangne Tømmermand Niels Pedersen Trædholt indkaldes herved 3de Gange i de Aalborgs allene privilegerede Jydske Efterretninger, siden Stervboen ey formaaer at bekoste anden Jndkaldelse, at møde udi Stervboehuuset næstkommenden 2 Januar. 1772. de første deres Krav at legitimere, og de sidste at betale, hvis de til Stervboen maatte være skyldige, da Skiftet uden videre Udsættelse denne Dag sluttes og til Ende bringes. Odden den 30 November 1771.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Paa Skifteforvalterens Vegne som Fuldmægtig C. Borup.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Jos mig boende paa Vestergade ere Værelser til Leye for en hos net Familie til førstkommende Paaske. Aalborg d. 11. Dec. Peder Jensen. og profitabel Vandmølle, beliggende i en behagelig Jersom nogen skulde være findet at tilkiøbe sig en god Egn og paa et nærsomt Sted, samt forsynet med adskillige Herligheder, saasom: God Avling, anseelig Skov og ypperligt Fiskerie, ville de behage at adressere sig til Hr. Magister Borch i Greis Præstegaard ved Weile, som derom giver nærmere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Hvor en rød Postvogn, en stor Arbeydsvogn, en Vogn uden Beet slag, en nye Kane med Hestetøy og en nye Slæde er at saae til Kiøbs, anvises her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Anhang til No. Fredagen d. 13. Decemb.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Omendskiønt jeg Rasmus Stiernholm til Kieldgaard i Schive nogen Tid siden publicerte 21300 Rdlr. under Forvaltning, saa huus Amt haver allerede de af Sr. Kierulf til Østergaard for behøver jeg endnu til og i næste Snapsting 1772, en Summa af 2000 Rdlr. tienstlig ombedende, at hvo som kunde have saadan Pant, (og Caution, om forlanges) vilde behage at adressere sig til Capital til Udsættelse paa Rente for billig pro Cento imod suffisant mig a Kieldgaard per Schive, jo før jo bedre. i Lotterie, kan nu faaes Lodsedler hos Niels Borup paa Nye Af det 19. Kongelig allene privilegerede Kiøbenhavnske Classe Torv i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
En i Nyegade beliggende Gaard, indrettet for 2de Familier, er mende Paaske til Leye, og kan saavel om Kiøbet, som Leyen, accorenten strax at faae til Kiøbs, eller i dessen Mangel, til førstkomderes med mig underskrevne. Aalborg den 4 December 1771. Michel Lunge Reebslager. krantz tilhørende, er sidstleden 2. October ved Døden afgaaen ne Hr. Geheimeraad og Kammerherre Hr. Mogens Rosen Vaa Spøtrup Gods i Nye Mølle, Deres Excellence HøyvelbaarMølleren Christen Eskesens Kones Søster Jomfr. Ellen Kirstine Pedersdotter Karmarch. Hendes Tilhørende og her Forefindende er ved Dødsfaldet forseglet, 30te Dag aabnet, registeret og varderet, og Arvingerne anmældte at være 3 Brødre og 5 Søstre, som alle ere Fuldfødskende, nemlig: 1. En Broder, salig Hr. Søren Karmarch, som var Præst i Rold, hans efterladte Børn, men hvor mange, eller hvor de ere, vides ikke. 2. Jens Karmarch, ugift, og opholder sig i Kiøbenhavn. 3. Michael Karmarch har været gift, og for en 3 a 4 Aar siden boet paa Grevskabet Frysenborg Gods, i en Bye, kaldet Enslef, men hvor han nu er eller opholder sig, og om han er levende eller død, vides ikke. 1. En Søster Johanne Karmarch var gift i Norge med en Sorenskriver i Rommerige, navnlig Christian Ørum, og boede paa en Gaard, kaldet Hoff i Fitz Sogn. 2. Maren Karmarch gift med Mester Snedker Rasmus Stemann i Kiøbenhavn. 3. En Søster Maren Karmarch, som er Enke, men været gift med Degnen for Ove og Wive Sogner, salig Niels Lorenzen, Bucholtz, og opholder sig i bemældte Sogne. 4. Dorte Karmarch, som er gift med Mølleren i Nye Mølle herpaa Spottrup Gods. 5. Ane Karmarch gift med en Selveier i Norge, navnlig Hans Støevig, boende paa Gaarden Stoevig i Fitz Sogn. Thi indkaldes herved bemældte Arvinger, samt om fleere ere, 3de Gange i de Aalborgske allene privilegerede Jydske Efterretninger at møde eller møde lade i Stervboet i Nye Mølle til 6te og 12te Uges Dagen, item Aar og Dag, alt at regne fra dette Proclamas Dato Enker med Laugværge og de Umyndige med Formyndere, deres Arve Rettighed lovlig at bevise, samt Tarv og Beste at observere; Til samme Sted og Tider indkaldes og Stervboets Debi og Creditorer, de første at betale, hvad de maatte være skyldige, og sidste at anmælde og lovlig bevise deres Krav. Spøttrup pr. Wiborg og Schive den 12. Nov. 1771.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
Paa Høybemældte Herskabs Vegne Jens Hiortzvang. Den verdslige Skifteret i Aalborg giør herved bekiendt, at Mad. Elisabeth Helmine, sal. Amtsforvalter Folsachs, udi sit Loge mente hos Toldskriver Sr. Hans Møller her sammesteds d. 29. Nov. sidst ved Døden er afgaaen, hvorpaa Skifteretten strax har foretaget Forseiglings Forretning i Boen, hvorved er angivet at den velbemældte sal. Mad. har efterladt sig 2de Børn, som begge skal være gifte, den ene med Forvalteren ved Schaffegaard her i Jylland, og den anden skal være gift i Tydskland, men som man ikke veed fuldkommen Oplysning, om dette sig saaledes forholder, eller og omden Afdøde har efterladt sig disse eller fleere Arvinger, saa i Henseeende at Boen ansees ey af den Beskaffenhed, at lovligt Proclama kan udstædes, det og er vitterligt, at den Sal. Mad. paa hendes skrøbelige Alderdom ey har kundet erhverve daglig Brød i mange Aar, men er bleven underholdt ved publiqve Stiftelser og Venners Hielp, saa desuagtet bliver dog herved indkaldet den sal. Mads. Credi= og Debitorer samt Arvinger at mælde sig for bemældte Skifteret inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver efter Boens Tilstand kan vente at vederfares Ret.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
J en verdslige Skifteret i Aalborg giør hermed bekiendt, at Car Cornelius, Borger og Bogbinder i Aalborg, den 22. Octob. 1771. og hans Hustrue Christence, kort forhen, begge paa deres Alderdom ved Døden ere afgangne, og at de strax efter den salig Mands Død haver taget Boen under lovlig Forseigling, og derefter befordret Registering og Vurdering over hvad, som er forefundet de Afdøde tilhørende; Men da de Afdøde ikke have efterladt dem Livs Arvinger, ey heller er kyndig om de Udarvinger, som kan være enten paa den salig Mands eller Kones Side, saa efterdi at Boen ey formaaer noget ordentligt Proclama at bekoste, bliver herved saavel den salig Mand, som er fød i Sverrig, og hans Hustrue som skal være fød her i Aalborg, deres Arvinger herved indkaldede tilligemed Credi og Debitorer at anmælde dem for bemældte Skifteret her i Aalborg inden den Tid Loven foreskriver, da enhver kan vente derefter at vederfares Ret. Aalborg den 13. Novembr. 1771.
Jyske Efterretninger, 1771-12-13
til alle og enhvers Efterretning bekiendtgiøres herved, at Eierne Jens Rasmusen og Christen Schaarup, begge Kiøbmænd ud Thisted agte førstkommende 30 Decembr. om Formiddagen Klok. 11 Slet præcise ved Klitmølle Strand at lade holde offentlig Auction over en deres der beliggende, saa got som nye Skude, (drægtig 8 fulde Commerce=Læster) med sin heele tilhørige Takelage, samt 3 Ankere med Anker=Toug og Baad, hvorfore de Lysthavende behagentlig til ovenmældte Tid og Sted, ville lade sig indfinde, da Auctions Conditionerne, saavel der paa Stedet, førend noget begyndes, skal vorde bekiendtgjorte, som og forinden kan faaes til behagelig Eftersyn hos hvilken af ovenbenævnte Eiere, Vedkommende sig derom ville adressere. Thisted d. 18 Novembr. 1771. a Skipper Christen Wittrup af Løgstøer ved Døden er afgaaen i Kiøbenhavn den 12. Octobr. sidst, saa haver jeg underskrevne (saa snart Dødsfaldet var mig bekiendtgjort) paa Hans Excellences, Hr. Geheime-Conferenceraad og Stiftbefalingsmand Baron af Holck, hans Vegne, taget Stervboet under lovlig Behandling med Forsegling, samt paafulgte Registering og Vurdering 30te Dagen. Og som den Afdøde skal have en Søster, navnlig Ryborg Wittrup i Ægteskab med Hans Christian Bejer i Nyekiøbing paa Morsøe, saa bliver bemældte Hans Christian Bejer er allene herved Dødsfaldet bekiendtgjort, men endog indkaldet at møde paa sin Hustrues Vegne til Auctionen over Stervboets Effecter som er berammet at holdes den 19. Decembr. førstkommende, samt Dagen derefter den 20 ejusd. at overvære Papirernes Aabning og Eftersyn, udi Sr. Jens Nørs Huus i Løgstøer, hvor den Afdøde har havt sit Logemente. Ligesaa indkaldes Debi= og Creditorer at mode i Stervboet 6te Uges Dagen fra Dato, de første for at betale, hvad de kan være skyldige til Stervboet, og de sidste at anmælde og legitimere deres Fordringer efter Loven. Tofteberg den 22. Novembr. 1771. M. Nøragger.
Jyske Efterretninger, 1771-12-20
(Følgende er indsendt 5).)L. B. S.) Hira lues miseranda boves hen verat & anfert, Bos cadit, hine plangit Cimbria dama sua, Dama sua at plangat, damni non immemor ortus, Lætus enim peccans tristia dama capit. Salvusse qvisqvis fateatur, gestaqve, dignum, Qvi, similis læse, crimina fæda luat. O! cives lacrymas prece mistas jungive nostris Ni tollat, pænam mitiget ipse Deus. Eee. Ud 1) Man ønskede sig af disse gudelige og nette Tanker om den grasserende Qvæg=Sygdom en lige saa hældig Oversættelse fra samme skarpsindige Forfatters bekiendte Pen.
Jyske Efterretninger, 1771-12-20
(Følgende er indsendt.)
Jyske Efterretninger, 1771-12-20
Udtog af den navnbare Bebs, Dverg hos Kongen i Polen, Hertug i Lothringen, hans Herkomst, Levnet og Danneskik. 6) Bebe blev fød i Bosges af to meget velskabte og sunde Mennesker. Moderen opdrog ham med meget Besværlighed, efterdi hans lille Mund kunde ikke fatte Brystvorten uden tildeels; En Træskoe tiente ham længe til Vugge: hans Tilvext svarede til hans første Lidenhed indtil den Alder af 12 Aar. Ved denne Alder greeb Naturen sig ret an aller ne i nogle Deele. Ribbene toge meere til i den eene Side end i den anden. Rygbeenet voxte buekrumt paa 5 Steder. Næseknorplen udstrakte sig meget. Denne lille Dverg har aldrig givet uden meget ufuldkomne Tegn til Forstand. Han har ikke modtaget det ringeste Begreb om det høyeste Væsen. Det lod som, at han elskede Musiken, man kom endog saavidt med ham, at han dandsede og slog Takten undertiden temmelig rigtigen. Han havde uden Ophør Øynene fæstede paa sin Læremester, som styrede alle hans Bevægelser ved Tegn, ligesom man og mærker hos afrettede Dyr. Han kunde blive vreed og avindsyg. Jmidlertid vare dog alle hans Organer frie, og alt det, som henhører til Sundheds Læren, vistes at være efter Naturens sædvanlige Orden. Ved den Alder af 17 til 18 Aar vistes hos ham meget tydeligen Mandbarheds Tegn, ja endog meget stærke i Forhold mod hans liden Vext. Og man henregner denne Dvergstidlige Alderdom til Avlekræfternes alt for hyppige Brug, thi i den Alder af to og tyve Aar begyndte dette lille Menneske at geraade udi et Slags Affældighed, hvorhos man mærkede en kiendelig Barndom. J det sidste Aar han levede, som var i hans 26de, syntes han at være overvældet af Aarenes Byrde; han kunde ikke fordrage den ydre Luft, uden naar det var varmt i Veyret, og gik neppe hundrede Skridt. Man har skaaren ham op, og befundet Hovedets ene Sidebeen lidt indtrykt, den venstre Flip af Hiernens bageste Deel var paa et Sted sammentrykt, lidt ophøyet paa andre, og uden for sin naturlige Stilling; Den langstrakte Marv var ligeledes sammentrykt, hvilket efter al Rimelighed (1) Dette er taget af Bomares almindelige Natur=Historie, som er oversat af Prof. von Aphelen. 5. Tom. S. 333. hed havde hindret Væxtkraften at udstrække sig regelmæsigen, og tillige foraarsaget Ryghvirvlernes Forstyrring. Man har bevaret denne Dvergs Beenrad; for nærværende Tid seer man den i det offentlige Bibliothek i Nanci. Ved før 1ste Øyekast synes denne Beenrad at have tilhørt et Barn, paa tre eller fire Aar i det høyeste; men ved Undersøgning. seer man, at det er af en Fuldvoxen. Hans Gravskrift: som Kongen af Polen besørgede, er paa Fransk, og til den er Greve Tressan Autor. Samme lyder saaledes paa Dansk: Her ligger Niels Ferry, en Lothringer, et Naturens Spil, underbar ved sin Lidenhed, yndet af den nye Antonius, gammel i Ungdoms Aar, som gange som Aarvar for ham et Aarhundrede. Han døde den 9. Junii Orden.
Jyske Efterretninger, 1771-12-20
paa de optagne og indstævnte Sager til Landstinget, som blev holdt Onsdagen d. 18 December h. a.