Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-25
Om Jule- og Nytaarsforlystelser. Det er vist, at Julen er en Fest, der høitideligholdtes her i Norden længe førend Christendommens Jndførelse, og at den varede fra 25 December til 7 Januari. Man glædede sig da over at Solen havde endt sin Bane, og at en ny Aarstid begyndte. Mærkeligt er det, at Romernes Aar ogsaa begyndte den 25 December, og at i den ældgamle Calendario Bucheriano denne Da kaldtes af Romerne, som Hedninger, Natalis invicti, hvorved de forstode Phoebus eller Sol, Solen. Nordboerne antændte, til Tegn paa deres Glæde over, at Solen forandrede sin Løbebane, en Jld midt paa Gulvet i deres Forsamling, og rakte hverandre igjennem Luen Drikkehornene, hvilke de tømte ligesom Skaaler for det nye Aar. Jlden var her aabenbart et Sindbilled paa Solen. endskjøndt den Maade, at tænde en Jld midt i Stuen, var meget sædvanlig, hvilket sees af den bekjendte Tildragelse med Rolf Krage. J nogle Runealmanakker betegnes Julen med en Rad opreiste Drikkehorn, hvoraf det sidste, som vender nedad, betegner, at Festen var tilende. Om disse Drikkehorn just betyde, som Forf. af den nord sjællandske Landalmues Caracteer anfører, at denne Høitid var en Drikkefest, lader sig neppe med Vished sige; thi Hornene kunne ogsaa havt en anden Betydning. Naar Julefesten var endt, frembragte man Julegalten, paa hvis Børster man bedende og sværgende lagde Haanden, og offrede. En Levning af denne Skik har end den Dag i Dag vedligeholdt sig blandt Bønderne; thi til Jule og Nytaarsaften slagte de et Sviin, for deraf om Aftenen at spise Suppe, og om Dagen, hvor ingen Mad koges, Levningerne. Ogsaa glæde de sig, ligesom deres Oldfædre, ved at holde Julestue og sende Foræringer, ikke, som i Kjøbenhavn, til Rige og dem, som ei trænge til Foræringer, men til den Fattige, ikke Foræringer af Galanterievarer, tydske Musenalmanakker og andre saadanne Sager, men af god Suul og Gryn, og Jule kager, ikke fyldte med Rosiner, Sokat og andet Kryderie, men af sigtet Rugmeel, og af halvanden Lispunds Vægt. Julestue holdes gjerne hos een af de meest formuende Bønder i Byen, og Frænder og Venner, Naboer og Gjenboer gjøre sig da saa lystige der, som de ville. At man fordum længe forberedte sig paa disse glade Dage, viser det Ordsprog: "Det kom bag paa ham, som Juleaften paa Kierlingen. Men at Alting gik ud paa at leve i Fryd og Gammen, sees blandt flere af Ordsprogene: "Gjem noget til Juleaften - At være i Juul og gode Dage." Til Julestue paa Landet gjemmes en Tønde stærkt Øl, og derfor hedde det allerede i Kjæmpeviserne: "Du givfe os din Juletønde, du est vor skylde Frende." At der bliver drukket dygtigen af denne Tønde, lærer Talemaaden: "Du har vist smagt Juletønden, hvilket er enstydigt med du er vist beskjænket. J Kjøbenhavn er det gaaet næsten ganske af Brug at holde egentlig Julestue; men hvorledes en saadan Stue saae ud endnu i Holbergs Tid, erfares næsten alt for tydeligen af Lystspillet, som fører denne Titel. Jeronimus siger deri med Rette: "Disse Julestuer og Julelege føre intet godt med sig", og han erklærer derfor reent ud Jeg vil ingen Julestue vide af at sige, saadant tjener ikke til andet, end at bringe Folk i Bekostning, og endes med det, som ikke duer Virkeligen blev ogsaa endeel Aar efter at Holberg, skrev sit Stykke, alle Julestuer forbudne ved Forordningen af 12 Marts 1735, §. 8. Blandt andre taabelige Julelege paa Landet var ogsaa den, at en saakaldt Julebisp, som af Andre blev oversværtet i Ansigtet, gaves en Pind i Munden, med et Lys paa hver Ende, og paa en naragtig Maade indviedes til sin Bestilling. Derpaa sammenviede han af Karle og Piger saa mange, han fandt for godt, og disse maatte offre ham Noget for hans Umage. Den, hvis Offer han ikke var fornøiet med, slog han med en Askepose, han havde skjult under sin Kaabe. Saadanne Taabeligheder vare i Grunden uskadelige; men det skjønnes let, at en saa ubunden Frihed, som her blandt unge Mennesker af begge Kjøn fandt Sted, let kunde give Anledning til store Misbrug. Men paa en langt mere udmærket Maade end her i Landet lystigholdes Julen i Sverrig.