JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1808-03-28
Professor Viborgs Bidrag til en historisk Udsigt over Danmarks Hesteavl (3 Ark) 12 s. Wedels Samlinger og Agerdyrkning og Landvæsen, til Brug, for Præster og andre paa Landet boende, 5 Dele med Kobber (99 Ark) 3 Rdlr. 4 Mk. Wedels Tilskuer for Landvæsenet, 2 Bind med Kobber (43 Ark, 2 Rdlr. Wiinholts Forslag til Skovs Opelskning paa de jydske heder (70 Sider) 20 s. heftet. Wilses vigtige Betænkninger over alt hvad som Sognepræsterne paa Landet i Norge have at modtage og tilsvare (8 1/2 Ark, 2 Mk. Tamling af Selskabssange for Landalmuen Almindelighed til Munterhedens Udbredelse og Smagens Forædling, 28 Ark stor, i Otavformat, har nylig forladt Pressen og faaes hos Undertenede i lille Helliggieststræde No. 157 for 5 Mk., i Materie i heftet 8 s. og indbunden i Velskbind i Mk. mere. Afsavnesom Landalmuen hidtil har havt paa en saadan passende Sang bog, som i dens fra forskjellige Sysler overblevne, Fritimkunde opvække uskyldige Glæder, forædle Smagen, og u brede Munterhed i dens selskabelige Forsamlinger, bevæge mig til at afhielpe denne Mangel ved Adgivelsen af nærvære de Samling, der bestaaer af 277, til forskjellige selskabeliAnledninger forfattede, og for størstedelen for Pruralitet. ubekiendte Sange af yndede Vigter. For at give Samlinge den Fuldstændighed jeg fandt nødvendig for mit Øiemeds Ornaaelse, og tillige for at forplante Forfædrenes varme Kierlig hed for et elsket Fødeland hos Landalmuen, berigede jeg de med de udvalgteste, af de i Anledning af Britternes den 2de April 1801 og August Maaned sidstleden, i Danmark udsvedfiendtlige Voldsomheder, udkomne Krigsfange. Denne Somlings Tilværelse lover mig derfor Dhrr. Geistliges og Propritaires Biisland, til efter min Bestemmelse at kunne fortsætte flere. N. Christensen. Gra Pressen er udkommen: Lexicon over alle fremmede Ol 3 og Udtryk, der jevnligen forekommer i det danske Sprog enhver Green af Videnskaberste og Kunsterne, med hossiOversættelse og Udtale, udarbeidet efter J. H. Campel Woterbuch der fremden Ausdrucke, af Translateur C. F Primo Den indeholder blandt andet de Kunstord der forekomme i M. siden, Botanken, Vedicinen Sproglæren, Handelen, Krigs videnskaben, Chemien, Malerkunsten, Digtekunsten, Geograsien, Talekunsten, Chirurgien, Lovkyndigheden, Sangen Philososten, Maalekunsten, Astronomien, Bygningskunsten Revolutionssproget, Fabellæren, Fortificationen, Søevidenskaben, Gjordemodervidenskaben, Skriverkunsten, Trigen, metrien o. s. f. 18 Ark). Den faaes for 4 Mk. 8 s. paa Tryk og 6 Mk. paa Skrivp. (indbunden 20 sk. mere) hos A. & Sk. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden Nr. 11.
Berlingske Tidende, 1808-03-28
Fra Pressen er udkommen: Benjamin GeorJ Sporons eenstydige Danske Ords=Bemærkelser, oplyst ved Betragtninger og Exempler, udgivet i alphabetisk Orden, med nogle faa Tillæg af M. Ludvig Heberg, Rector ved Cathedralskolen Odense og Medlem af Videnskabernes Selskab i Tronhiem, tilgemed nogle Træk til sal. Conferentsraa- og Amtmand B. G. Sporons Levnetsbeskrivelse, af Udgiveren (24 1/2 Ark) samt Forfatterens veltrufne Portrait. Den faaes i den Gyldendalske Boghandling i Klareboderne No. 8 for 1 Rd. 32 s. Trykp. og 1 Rd. 64 s. Skrivp., indb. 24 s. mer Portraitet kan faaes separat for 48 s.
Berlingske Tidende, 1808-03-28
De som, i Følge mine Bekiendtgiørelser, skrivtlig har forlangt Exemplarer af min Kirkeforfatning for 6 Rd. Frempl., ville behage paa nye at opgive mig deres Adres da Brevene derom ere, i den mig i Sommer overgaaede Jl vaade, opbrændte tilligemed Paqverne, som de under Jnpakningen vare paalagde. Skiøndt jeg ved denne Ulykke mis de over i 30 Exemplarer, skal dog Tilbudet for alle anden til aabent til næste Paaske. Lille Lyngbye den 11te Februar 180. Ussing.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Constantinopel, den 15de Februar. Man smigrer sig hermed, at der i April vil blive sluttet Fred med Rusland, men Porten maae kuns have lidet Haab derom; thi i Aarhundrede er der ikke gjort større Udrustninger til Lands og til Vands. Der er taget anseelige Pengesummer af Skatten i Serallet, og dersom visse Tilfælde, som Divanet frygter, virkelig skulde indtræffe, troerman, Keiser Mustapha selv vil rykke i Marken.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Semlin, den 29de Februar. Sidst i forrige Maaned bleve 25000 Servier efter Senatets Beslutning permitterede, for at besørge deres huuslige Forretninger. Armeen bestod endnu af 30000 Ser vier og 50000 Udlændinger, Wallacher og Bosnier. Armeen skal med det første reduceres til 30000 Mand, fordi man venter et betydeligt fremmed Troppecorps, der i Tilfælde af Krig med Porten skal agere i Forening med Ser gierne.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Lucca, den 1ste Marts. J Forgaars indløb hertil den behagelige Efterretning. at Rochefort=Eskadren lykkelig var ankommen til Siciliens Kyster og havde sat Tropper i Land. Landgangen skeete ved Milazzo, 3 Mile sydlig for Messina. Da denne Stad, ikke er befæstet, har de Franske sikkert ikke forsømt at bemægtigesig denne Stad, for at have deslettere Forbindelse med de franske Tropper, som have besat Regio og Scylla- De øvrige italienske Tidender melde imidlertid intet herom, hvortil de vel maa have politiske Grunde.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Venedig, den 5te Marts. Engellænderne have besat Øen Lesina paa Kysten af Dalmatien, formodenlig for at faae Vand, Levnetsmidler og en sikker Ankerplads, hvor de kunne søge Tilflugt ved en Storm, da de ellers ingen Havn have i hele det adriatiske Hav. Lesina har nogle gode Rheder og Ankerpladse, men de Franske ville formodentlig ikke lade Fienden være længe i Besiddelse deraf, da Øen ligger saa nær ved det faste Land, at man kan naae den med Barker.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
St. Petersburg, den 5te Marts. Man forsikrer, at Keiseren med det første afreiser til Armeen i Finland.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Vore Tropper ere den 29de Februar rykkede ind i Helsingfors, hvor de have taget 5 Kanoner og gjort 200 Mand til Fanger. General Grev Buxhøvden fortsætter sin Marsch langs med Kysten til Abo og har efterladt nogle Regimenter i Helsingfors. Man formoder, at Søefæstningen Smedborg skal tages med Storm, dersom den ikke vil overgive sig.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Wien, den 14de Marts. Den herfra bortreiste engelske Gesandt Adair har ikke endnu begivet sig til Triest; men vil foreløbig privat i sere i Grätz. Den svenske Charge d'Affaires i Wien, Grev v. Düben, troer man heller ikke vil faae Lov at opholde sig meget længer her. Den engelske Eskadre som krydser udenfor Triest, frygter man der endnu for at ville, hvis Vinden bliver den gunstig, giøre Angreb paa de russiske Skibe sammesteds Den bestaaer af 11 Seilere, hvoriblandt er 5 til 6 Linieskibe. Admiralens Navn vides ikke.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
General Bellegarde skal commandere Observationssarmeen ved den tyrkiske Grændse. Under ham commanderer Gen. Duka, en af de bedste Officierer i den østerrigske Armee og forhen Chef for Erkehertug Carls Generalstab. Gen. Stutterheim, bekiendt af sin Beretning om Slaget ved Austerlitz, bliver Chef for Observationssarmeens Generalstab.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Paris, den 17de Marts. Uagtet de paa alle Kanter gjorte Krigsanstalter, smigre man sig dog her paa ny med Fredshaab. Man paastaaer, at Forsøgene til Fredsunderhandlinger med Engelland endnu ikke gandske ere afbrudte, og at der endog ere blevne gjorte ny indtrette Forestillinger i denne Henseende. Den sidste østerrigske Gesandt i London, Fyrsten af Stathemberg, befinder sig endnu her, og Coureren, som han har endt herfra til London, er endnu ikke kommen tilbage.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Den fra London hertil ankomne russiske Ambassadeur, Hr. Alopæus, er heller ikke endnu afreist herfra til Rusland. Endeel Officerer af Garden ere afreiste til Spanien, og man troer, at Keiseren snart vil reise didhen. - Fra Valladolis meldes under 1ste Marts, at Spaniens Monark Carl den 4d og Napoleon den Store vil om kort Tid holde en Sammenkomst i bemeldte Stad, og at man sammesteds giør store Anstalter til Sammes høitidelige Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Efter de sidste Breve fra Bajonne er Storhertugen af Bergreist derfra til Valladolid.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Den officielle Journal i Mayland melder den vigtig Efterretning, at de franske Tropper ere den 17de, efter 6 Dages heftige Kanonade, rykkede ind i Fortet Scylla hvor 1000 engelske Fanger, 50 Kanoner og meget betydelige Magasiner faldt i deres Hænder; desuden har Fienden, mistet mange Døde og Saarede. Saaledes ere Engellænderne da fordrevne fra den sidste Punkt, de havde inde i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Den høie Arve=Adel er her nu igien indført, saaledes at denne Keisersat, foruden Prindser og Hertuger, ogsaa faaer Grever, Baroner og Chevaliers. Denne vigtige Indretning er befalet ved 2 Statuter af Keiser Napoleon, som Rigserkekantsleren overbragte Senatet den 11te d. M. efter en foregaaende Tale, hvori han erklærede det høilig nødvendig at udfyldt disse Huller i Frankerigs politiske Organisation. Han beraabte sig derhos paa Aarhundredes Erfaring og en af de største franske Publicisters Autoritet, der har anseet arvelige Distinktioner som en væsentlig Green af Monarkiet, og kaldte dem en Næring for Æren, der er den Regieringe Princip, hvorunder Nationalkarakterens Magt har ført Franskmændens tilbage. J øvrigt skal denne nye Indretning intet Skillerum sætte imellem Borgerne, eller gribe ind i de Rettigheder, som giøre alle Franskmændlige for Loven. Veier, bliver alligevel aaben for Dyder og gavnlige Talenter Det første Statut indeholder i 15 Artikler følgende væsentlige Bestemmelser: De, som beklæde de store Rigs værdigheder skulle føre Titel af Prindser og Durchlauchtigheder, og deres ældste Sønner af Rigshertuger, naar Faderen opretter et Majorat for dem, som indbringer 200000 Livres Reventer, hvilken Tite- og Majorat efter Fødselsretten bliver arvelig paa deres retmæssige mandlige Efterkommere. For deres ældste eller næstældste Sønner kunne de stifte Majorater, hvormeGreve= eller Baron-Titelen er forbunden. M. nistre, Senatorer, Statsraader, Præsidenterne i de lovgivende Korps og Erkebiskopperne skulle føre Titel Grever, som ligeledes kan overdrages paa deres Eftkommere, naar de stifte Majorater paa 30000 Liv Jndkomster. (Erkebiskopperne kunne overdrage en af res Nevener Titlen) J øvrigt kunne de sidstbenæv- ogsaa stifte Majorater for deres aldste eller næstaldste S. ner, hvormed Baron=Titlen er forbunden. Præsidenne i Valgcollegierne og flere Retter, Biskopperne og Mirerne i de 37 Stæder, som ere berettigede til at bivanKeiserkroningen, skulle, under visse Betingelser, som Titel af Baroner, naar de godtgiøre en Jndkomst og 150000 Livres. Medlemmerne af Valgellegierne i ne ogsaa ansøge om Baron=Titlen. Æreslegioner Medlemmer faae Ridder eller Chevalier=Title som ogsaa efter Ansøgning kan ventes overdraget paa det førstefødte Sønner, naar de bevise en reen Jndkomst 3000 Livres. Keiseren forbeholder sig for Resten at dele hvilke Titler han vil til Generaler, Præfetter, Et bedsmænd i det civile og militaire Fag, saavelsom an af Staten fortiente Undersaatter. Tilsidst forbydes i Enhver at tiltage sig uberettigede Titler. - Det an Statut foreskriver Regler for Majoraternes Oprettelse Efter disse to mærkværdige Artstykkers Oplæsning udnævnte Senatet en Kommission, bestaaende af LacepedHertugen af Danzig, Kardinal Fesch, Laplace og Moge, til at forfatte en Takadresse, hvilken det den 13de corpore overbragte Hs. Majestæt, og som af Lacepedblev nedlagt for Tronens Fod.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Journalen Publicisten melder følgende: "En af u Journaler har i Gaar opdaget, at Kongen af Sverrig bringe 100000 Mand paa Benene. Man maae vil meget uvidende, for at kunne trætte Pultum med sig Foregivende. Kongen af Sverrig, hvis Jver for En land og Had mod Frankerig er kan omtvivles, har i forriFeldttog ikke kunnet bringe over 6 til 8000 Mand paa Alnene. Antager man, at Kongen af Sverrig kan til Riges Forsver tilveiebringe 20000 Mand, saa er de meget. Der gives Journalister, som paa denne Ma skabe Armeer med et Pennestrøg, og af deres Privat=Amritet hverve et Lands hele Folkemængde. Al Hielp. Englanderne kunne sende Kongen af Sverrig, vil bestaae af til 3 Regimenter Deserteurer. Dette er alt, hvad vide at giøre for deres Allierede.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Moniteuren melder følgende fra Teheran under 2. Decbr.: General Gardanne, Hs. Majestæt de Fra Keisers befuldmægtigede Minister, er den 4de Decbr. kommen til Teheran. Keiseren af Persien har mod Generalen paa en meget udmærket Maade, og denne nisters Forestilling skeete med en Pragt og et Ceremensom man aldrig har viist nogen europæisk Gesandt. Af bestræbede sig, at erindre den franske Gesandt om den el rende Epoche for Persien, da begge Staters Monark Aaret 1708 sendte hinanden Gesandter. Keiseren af Persien har, for at give Keiser Napoleon et nyt Beviis paa sin Agtelse, givet General Gardanne Solens Orden af første Klasse, og Decorationen af anden Klasse til Gesandtskabssecretairerne Gardanne, Roussean og Lajardden første Tolk Jougnin og Officererne Lam, BontemsVerdier, Biancht d'Adda, Fabrieres og Rebouth, hvilke have ledsaget den franske Minister til Teheran.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Borgo i Finland den 25de Februar. For 5 Dage siden rykkede vi under Grev Buxhøvdens Commando over Kymen og ere allerede 70 Werster inde Svensk-Finland. Vi have passeret snævre Stier i den strengeste Kulde og under det heftigste Sneefog. Den 21de gik vore Tropper over Grændsen paa 5 Steder, toge Fæstningsværkerne ved Aborfors med stormende Haand erobrede 4 Kanoner, forfulgte Fienden over 15 Werste, til Lowisa og gjorde ham endnu sildig om Aftenen meget Afbræk. Saasnart Avantgarden havde taget Staden Lowisa i Besiddelse, overrakte Magistraten ved Porter, Grev Buxhøvden Stadens Nøgler. Hans Modtagelse fra de forsamlede Jndbyggeres Side var et Jubelraab og vor store Monarks Navn løb høit. Enhver Huuseier be stræbede sig for at beværte sine ved det indskrænkede Run noget talrige Giæster paa det bedste, og Rolighed og Orden, blev saa lidet afbrudt, at vi næste Dag, da Tropperne efter en saa stor Anstrængelse maatte have en Rastdag, kunde see et Skuespil med største Rolighed og Anstændighed Den 22de bleve, ved vor værdige Chefs bekiendte Virksomhed Batterierne strax anlagte, for at beskyde Fæstningen Swartholm. Den 23de blev Egnen indtil Forsbirenset fra Fiender. I Gaar den 24de stødte vi ved Fors by paa en Forhugning, hvor Fienden havde stærkt forskandset sig. Det vilde paa begge Sider have kostet meget Blod, at fordrive ham derfra. For at skaane Blod blev Fienden ved et godt udført Maneupre tourneret paa begge Sider, aldeles berøvet sin Fordeel og tillige trængt udasin faste Position. Han blev atter, efter en meget heftig Modstand, slaget med meget Tab og drevet tilbage til Borzo, som vor Avantgarde paa ny og ham udaf og tog Forstæderne i Besiddelse. Fienden mistede mange Døde og endeel Fanger, hvoriblant en Oberstlieutenant af Nordkiøbnings Jægerregiment og 2 Officierer. Efterat Fienden i Nat havde i største Hast trukket sig tilbage til Helsing, fors, toge vore Tropper Borg i Besiddelse. Da Hovedqvarteret rykkede ind i denne Stad, havde vi det samme Skuespil som i Lowisa, kuns større, da den høie Geistlig hed med Biskoppen af Finland i Spidsen og Landets høie Embedsmænd gik vor General imøde.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Laybach, den 2den Marts. J Forgaars ankom hertil den første Division af de russisk kiserl. Tropper, som førtes fra de joniske Øer til Anconomarscherede derfra til det Venetianske. Denne Divisu, der bestaaer af 1700 Mand, fortsatte i Gaar sin Marsch til Nedre=Steiermark. Soldaterne ere velklædte og have, uagtet den lange Marsch, et fortreff ligt Udseende. Henimod 10000 Mand skulle i alt marschere herigiennem. De ere inddeelte i 3 Colonner og hver Coloni i 2 Divisioner. Hver anden Dag ankommer en Division hertil.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Lyon, den 9de Marts. Adskillige med Posten i Dag indløbne Breve melde, at Touldnuer=Flaaden er ankommen til Sicilien og at de en gelske Skibe, som vare stationerede ved Kysterne, have strax trukket sig tilbage. Flaaden skal derpaa have sat et Corps af 5600 Mand franske Tropper i Land ved Milazo, hvor de nesten ingen Modstand fandt. En Division af Flaaden afseilede strax til Regio i Calabrien, for at tage et der forsamlet Corps ombord og iværksætte en ny Landgang. Man har endnu ingen officielle Beretninger om denne vigtige Begivenhed, men de kunne ikke længe udeblive. Da den franske Flaade er i Nærheden af Bugten ved Neapel, kan det i ethvert Tilfælde, om den ikke vil indlade sig i et Slag med en overlegen engelsk Flaade, trække sig tilbage dertil og finde Sikkerhed der. Den har ellers et stort Forspring for den store engelske Flaade, der nu ligeledes skal være passeret igiennem Strædet ved Gibralter, og den fornødne Tid til at sætte endnu flere Tropper over fra Neapel til Sicilien. Man har endnu intet nærmere hør, om de spanske Flaader, som ogsaa i nogle Uger have krydset Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Stockholm, den 18de Marts. Hs. Majestæt har erholdt to Beretninger fra General Grev Klingspor. Den første, der er dateret Hovedvarterret Akas Toyola den 9de Marts, melder, at Armeen var den 7de brækket op fra sine Cantoneringer og havde i 2 Colonner begyndt Marschen til Østerboen, for at forene sig med Landstormen og Brigaden i Savelax og siden med samlede Kræfter modsætte sig den overlegne Fiende. Alt brugbart Artillerie, Munition og Proviant var allerede afsendt til Østerbotn. Brigadechefen Grev Cronstedt havde indberettet til Gen. Grev Klingspor, at Fienden var den 28de Februar med 4 Colonner rykket ind i Savolax og havde samlet en betydelig Styrke i Christina, for at angribe St. Micheel, hvilket Sted Grev Cronstedt forlod, da hans Tilbagemaesch let kunde blevet afskaaret. - Den anden Beretning, der er dateret Laukden 10de Marts, melder, at Armeen vedblev sin Tilbagemarsch, uden at foruroliges af Fienden. Magasinet i Tamerfors tømtes og bortførtes.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Det Russiske med Frankerig allierede Rige er ikke mægtig nok, for at udsætte sig ved Folkerettens Formaliteter for nogen Modstand i en ved Aarstiden afskaaren Provinds det behøver Overraskelse og Bestikkelse. Regieringen stræber at kiøbe Folket i Masse ved Frihedsløfter: Generalen vil kiøbe Soldaterne stykkeviis, som han har kunne kiøbe Vornede paa Torvene i Petersborg eller Riga. Trofaste Jndbyggere i Finland, agtværdige Folk, Eders Konge har, under sin hele Regiering, fremmet Oplysningen, Agerdyrkningen og Velstanden i Eders Land, en troløs Naboe truer at styrte Eder igien til det forrige Aarhundrede. Eders Naboskab blev ham en Bebreidelse. Hans Glavind svinges over Eders Hoveder, hans blodige Hænder udstærkkes over Eders Eiendomme, hans Mordbrande over Eders Boliger, hans Løvter betyde intet uden hans Ønske at nærme sig uden Fare. Bedrøvet over Krigens Ulykker, men styrket ved sin Bevidsthed, ei at være dens Aarsag, veed Eders Konge, at Eders Hierter ville forblive uforandrede og Eders Mod urokkeligt, indtil han kan anvende sine og sin Allieredes Kræfter til at beskytte Eder, og til at hævne Eder – Stokholm on 11te Marts 1808. digste Keiser har befalet mig at love hver af Eder, den frivillig nedlægger Vaaben, at han kan gaae hjem eller hvorhen ham tykkes, og desuden at betale for hvert Gevær 2 Rubler, for en Sabel eller andet Vaaben en Rubel, og for hver Hest 10 Rubler. "Hvo af Eder er sker saalidet Rolighed, at han ei vilde ile at modsælte sig enhver uretfærdig Opbydelse til Krig, for at forskaffe sig et roligt og lykkeligt Liv, under min allernaadigste Keisers Beskyttelse. J Hovedqvarteret i Lovisa den 12 Februar 1808. - Originalen er underskreven af Grev Buxhøvden.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Nedre=Elben, den 25de Marts. Staden Eisleben tilligemed den sachsiske Deel af Grevskabet Mannsfeld er nu afstaaet til Kongeriget Westphalen; dog beholder Sachsen Staden og Amtet Artern tilligemed Amterne Voigtstedt og Bornstedt.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Storhertugen af Bergs Livgarde har sat sig i Marsch fra Düsseldorf til Spanien.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Den svenske Oberst Grev Mørner passerede paa sin Reise fra Paris igjennem Hannover den 11te Marts og den russiske Overst=Lieutenant Arentschild ankom den 13de Marts til Hannover.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Blandede Efterretninger. Frankerig. Jen Jnstruction af Kardmal Feschom Fasten kalder han sig Galliernes Primas. Aviserne ere fulde at Beskrivelser over en ægte OrangOntang fra Øen Børnen, som Generalkaptain De egen paa Isleve France har sendt til Paris for Menagerier i Malmaison. Næst den som Prindsen af Oranien engang havde i Haag, har der ikke før været nogen af dette Slags Dyr i Europa. Dette er en Hun; den bærer en Redingodt som en anden Dame, spiser ordentlig ved et Bord, som ver i en Seng og er i sin hele Opførsel meget anstændig: men Figuren er ikke mindre end smuk. Efter den berømte Bussons Mening har denne Skabning baade Evne til at tænke og at tale.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Schweitz. Her er Vinteren saa stræng, at Hungeren driver Ulvene lige ind i Byen. J en af Basels Forstæder har man paa engang seet 4 slige Giæster.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Østerrig. Ved den nysmeldte store Fest i det wiener Jnvalidhuus spurgte Keiseren den ældste Jnvalid, som en 108 Aar gammel, om han aldrig var bleven saaret i de mange Slag, han havde bivaanet, at Lei, svarede den. Gamle; men jeg husker, at i Krigen med Preussen paa den varme Dag, da Slaget stod ved Prag, mistede jeg min smukke Tobakspibe, og dette Tab smerter mig endnu. Keiseren smillede og lod ham Dagen derpaa tilstille en kostbar sølvbeslagen Pibe.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Tydskland. J Frankfurt am Mayn kjøbes mange Heste og store Viinforraad for fransk Regning, hvilke sidste ere bestemte til Norden. at Nylig har der været franske Jngenieur-Officerer i Wismar og flere Steder paa Østersøens Kyster, for at optegne alle Fartøier og store Baade. Den extraordinaire Krigsskat er atter forlænget for de hannoverske Lande for 6 Maaneder fra April til Septbr. d. A.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Aalborg, den 22de Martii. J Løverdags Norges afgik herfra af 3die jydske Jnfanterie Regiments Depot Batatillon, 1 Underofficier og 20 Mand til Hals, og 1 Underofficier og 20 Mand til Egense.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Samme Dags Eftermiddag ankom hertil en Kommando af Jndske Regiment lette Dragoner, bestaaende af en Vagtmester, 1 Corporal og 15 Dragoner, som i Gaar Morges fortsatte Marichen over Fjorden til Vensyssel.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
J Tirsdags den 15de Martii, afgik atter her fra Aalborg til Aarhuus 340 Matroser af Aalborg og Hiøring Amter, for derfra videre at transporteres til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Nyborg, den 24de Martii. Her ligge to Engelske Krigskibe, hvis Barcasser passe paa, naar vore Jisbaade gaae herfra. Det ene af disse Skibe ligger Norden og det andet Sønden for Sprøgøe, nemlig imellem denne Øe og Vresen. J Gaar Formiddags kom to Jisbaade fra Corsøer, som de Engelske gjorde Jagt efter med deres Barcasser, dog uden at naae dem. J Tirsdags kom en Baad i Land fra de Engelske, mellem Nordenhuse og Lysmose med 3 Mand, som efter deres Udsigende vare rømte fra eet af de Engelske Skibe, efter som de der havde liidt stor Mangel paa Livets Fornødenheder, og under Forhøret udsagde de, at Hensigten af hine Krigskibes Ankomst i Beltet, var at stikke Jld paa vor Coffardieflaade, der skal overføre fremmede Tropper, naar Jsen brækker op.
Berlingske Tidende, 1808-04-01
Kiøbenhavn, den 1ste April. Til Dannerflagets Hæder er forefalden en hidsig Træfning imellem vor Orlogsbrig, Lougen, under Kommando af den kjække Søe Officeer Premier=Lieutenant P. Wulff. og en større engelsk Orlogsbrig, hvorom kan meddeles følgende.