JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
Vi erkjende tilfulde, at det vil kræve fleeraarige Forberedelser og en meere fuldkommen Kreaturholdning, end den, der findes hos os for Øieblikket, inden vi ville kunne præstere Noget, der kan sammenlignes med det, der nu allerede fremstilles i vore Nabolande; men vi antage alligevel, at et Dyrskue, en Fremstilling af det Bedste, vi nu alt ere i Besiddelse af, væsentligen vil bidrage til at forøge Jnteressen, og lidt efter lidt sætte os istand til at nærme os det Maal, Naturen har bestemt for vort med en rig Jordbund begavede Stift. 1. Vi have derfor troet at burde bestemme de her nævnte 200 Rbd. til Præmier for Heste og Køer saaledes: 40 Rbd. for den bedste Hingst. 25 Rbd. for den næstbedste dito. 30 Rbd. for den bedste Hoppe. 20 Rbd. for den næstbedste dito. 20 Rbd. for den bedste Tyr. 25 Rbd. for den bedste Ko. 15 Rbd. for den næstbedste dito. 15 Rbd. for den bedste Qvie 10 Rbd. for den næstbedste dito 2 a 3 Aar. og ville de Bestemmelser, der skulle gielde ved Uddeelingen af disse Præmier, blive offentliggjorte igjennem et afdette Blads følgende Numere. 2. For at fremkalde en større Concurrence, og derved tilveiebringe en meere almindelig Jnteresse for Dyrskuet, tillade vi os at foreslaae Følgende, og indbyde dertil især dette Stifts større Jordbrugere: Foruden fornævnte 200 Rbd. søge vi ved Subskription at tilveiebringe endnu 200 Rbd., der efter vor Formening burde anvendes paa følgende Maade: a) En Præmie af 80 Rbd., af 40 Rbd., som skal kunne vindes af de 5 bedste Køer, stillede af dette Stifts Jordbrugere. Enhver der vil concurrere til disse Præmier, maa subskribere for sine 5 Køer 5 Rbd. - hvilken Subskription fordeles i lige Deele paa bemeldte Præmier. Køerne maatte stilles 2 a 3 Dage i Forveien, for at dermed kan blive anstillet nøiagtig Prøvemalkning, og tilligeFlødemaaling med de bekjendte Gradmaalere. De concurrerende Køer maae have kælvet senest 4 Uger de Ge førend den Dag, Dyrskuet afholdes, og 2de af Comiteens Medlemmer ville have at drage Omsorg for at Provemalkningen m.v. nøiagtigen bliver anstillet. Jkkun naar 8 Deeltagere anmeldes, vil Præmien blive uddeelt Præmien bestemmes paa selve Dagen, som Dyrskuet afholdes, af samtlige Deeltagere, hvorved fornævnte Prøvemalkning, samt Kroppenes Formation a. fornemmelig bør komme i Betragtning. Enhver Deeltager udtræder naturligviis, naar hans egne Køer skal bedømmes. De, som vinde Præmie, blive forpligtede til næste Aar at tillægge de Kalve der falde efter de Køer som have vundet Præmie, og at stille disse Kalve til Auction ved næste Dyrskue. Enhver, som stiller Køer, er forpligtet at holde en Opsynsmand ved disse under deres Ophold ved Dyrskuet. b) En Præmie af 30 Rbd., af 10 Rbd. for den bedste og næstbedste fiinuldede Vædder. Jkkun naar 5 Væddere stilles, uddeles Præmien. Subskriptionen, 2 Rbd. pr. Vædder, fordeles lige paa hver af disse Præmier. Flinsens Værdi afgiver Maalestokken. Denne erfares ved at Vædderne blive klippede paa selve Dyrskues=Dagen, og Ulden indsendt til en bekjendt Uldsorterer i Tydskland. c) En Præmie af 20 Rbd., af 12 Rbd., af 8 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
for den bedste, næstbedste og tredie languldede Vædder. Den uddeles ikkun naar 10 Concurrenter meldes. Subskriptionen, 1 Rbd. pr. Vædder, fordeles lige paa hver af disse Præmier. Vædderne blive at bedømme indbyrdes af Participanterne. For at dække ovennævnte 2000 Rbd. vil en Subskription blide udstedt af Comiteens Medlemmer, som med Tillid henvende sig til deres Herrer Colleger i Agerbruget, overbeviste om, at Alle ville bidrage efter Evne til at fremme en Sag, der visseligen væsentlig vil bidrage til Creaturholdningens Forbedring i vort Stift; hvorved Comiteen dog maa tilføie, at der allerede er tegnet en saa betydelig Sum, at den kan indestaae for Tilveiebringelsen af de 120 Rbd., der vil medgaae til de 2de første Præmier til Køer. Comiteen troer tillige at burde gjøre opmærksom paa, at den anseer Dyrskuet som passende til at fremvise de Kreature, dette Stifts Landmænd muligen kunne være tilbøielige til at sælge, hvorved bemærkes, at de, der have i Sindeat gjøre sligt, maae melde dem senest 14 Dage iforveien hos et af Comiteens Medlemmer, for at de tilbørlige Forholdsregler kunne tages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
Enhver som agter at concurrere til de under § 2 Litraa, b. og c nævnte Præmier, ville behage at lade sig indtegne 14 Dage iforveien hos et af Comiteens Medlemmer, imedens Anmeldelser til de i § 1 omhandlede Præmier blive modtagne indtil Kl. 8 om Formiddagen, selve den Dag Dyrskuet afholdes. Knuth. Jørgensen. Bech. Aagaard. Schæby. Tesdorpf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
Nykjøbing. Jtalienske Straahatte og moderne Sommerkasketter er arriveret hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
2 duelige Kleinsmedsvende kan erholde stadigt Arbeide paa Jernstøberiet "Bruuns Haab ved Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
En sund og skikkelig Patte-Amme kan faae Condition, naar hun snarest muligt henvender sig Lauritz Nyholm, Liselund pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
Af Umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderie kan imod lovbefalet Sikkerhed 910 Rbd. 20 1/2 s. erholdes tillaans i førstkommende 11te Juni Termin. Gloslunde, den 20de April 1845. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
Licitationer. Mandagen den 5te Mai d. A., Formiddag Kl. 11, bliver efter Havnecommissionens Begjæring, paa Raadstuen, her i Byen afholdt Licitation over Leverancen af: 230 Stk. Egetræer 12 a 14 Alen lange, 8 og 9 Tom. tykke, 230 Alen saugskaaren Egetømmer, 5 Tom. i Firkant, 52 Stk. Egetømmer, 2 Al. lange, 5 og 6 Tom tykke, 30 Stk. Egetræer, 8 a 12 Al. lange, til Jordankere, 43 Tylte 6 1/2 Al. Fyrreplanker, 2 1/2 Tom. tykke, 36 Tylte 6 a 7 Al. Fyrrebræder, Endeel Faschier og noget Smedearbeide. Conditionerne ere 8 Dage for Licitationen til Eftersyn hos Kjøbmand R. Sidenius heri Byen, hvoraf bemærkes: at Materialierne blive at levere fra 1ste Juli til 1ste November d. A. paa herværende Havneplads, og saafremt en passende Priis for Egematerialiernes Levering ikke erholdes, vil Licitation vorde afholdt over Leverancen af 200 Stkr. pommerske Fyrretræer, 12 a 14 Al. lange, 8 og 9 Tommer tykke. Møller. Nykjøbing den 22de April 1845. Mandagen den 5te Mai d. A., Formiddag Kl. 12, bliver efter Kirkeværgens Begjæring paa Raadstuen her i Byen afholdt Licitation over Jndgrøvtningen paa 2de Sider og Planeringen af den her til Byen bestemte Assistentskirkegaard. Conditionerne ere til Eftersyn hos Kirkeværgen, Kjøbmand Bønnelyche, 8 Dage for Licitationen. Nykjøbing den 22de April 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
Auction. Løverdagen den 3die Mai d. A., Formiddag Kl. 10, bliver, efter Skifterettens Begjæring, i Gaarden No 5 a 6 i denne Byes Slotsgade, afholdt Auction over Jacob I. Kramers Opbudsboes Ind- og Udboe, bestaaende af forskjellige Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, Vogne, Plouge, Harver, Seletøier m. m., hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende: at vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Møller. Nykjøbing den 23de April 1845. Søren Jbsen, Hans Kongelige Majestæts Justitsraad, Byefoged og Byeskriver i Redbye Kjøbstæd samt Herredsfoged og Skriver i Fuglse Herred, en Deel af Musse Herred og Mariboe Klosters Birk paa Lolland, Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Secretair og Procurator Bagger af Raahaugegaard, som efter Beneficium, pauperiatis er befalet Sagfører for Huusmand Jens Mikkelsen af Fuglse, og i Kraft af allernaadigst Bevilling af 3die dennes, bliver herved indstævnet med Aar og Dags Varsel Den eller De, som maatte have i Hænde en af afdøde Selveierhuusmand Ole Hansen eller, som han ogsaa skal være kaldet, Ole Hansen Møller sammesteds den 15de April 1810 til Marcus Møller i Musse, som Værge for Mads Møllers Stedbørn, Karen Jensdatter og Otte Jensen i Fuglse, udstædt og under 17de f. M. inden Fuglse Herredsret læst Obligation, hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i Debitors da iboende Huus med tilliggende Jord i Fuglse Bye for et af de nævnte Umyndiges Fædrenearv modtaget Laan paa 140 Rd. D. C., som endnu henstaaer undslettet i Pantebogen, skjøndt den forlængst skal være betalt, at møde inden Fuglse Herreds Ret, som holdes paa Rødbye Raadstue den første Tirsdag i September Maaned 1846 Kl. 10 Formiddag, for med bemeldte Pante-Obligation at fremkomme, deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den i modsat Fald af Citanten vil blive paastaaet ved Dom mortificeret. Forelæggelse eller Landag er hævet ved Forordningen af 3die Juni Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Fuglse Herredscontoir i Rødby, den 17de April 1845. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-24
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmest v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Lollands Falsters Bas Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Vien. Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Vi Løverdagen den 26 April. No 49. Ræders Danmarks Krigs- og politiske Historie fra Krigens Udbrud. 1807 til Freden til Jønkjøbing, den 10de December 1809, 1ste Binds 2den Levering. Med den nu udkomne 2den Levering af Capitain Ræders Værk er 1ste Bind sluttet. Denne Levering indeholder Kjøbenhavns Overgivelse, Begivenhederne fra Capitulationen til Englændernes Bortgang, saavel som Begivenhederne udenfor Kjøbenhavn og Sjælland indtil Kronprindsens Tilbagekomst, og endelig de i Anledning af Kjøbenhavns Beleiring og Capitulation stedfundne
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Jndenlandske Efterretninger. "Bededagen" – skrives fra Odense i Ove Thomsens Avis - havde iaar her den Mærkelighed, at en af Stadens Sognepræster, efter 6 1/2 Aars Afbrydelse, atter besteg Prædikestolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Den høitagtede, for sand Christeligheds Fremme saa nidkjært virkende Pastor Westengaard, Sognepræst ved St. Hans Kirke, blev nemlig i Efteraaret 1838 angreben af en farlig og smertelig Sygdom, der aldeles berøvede ham Stemmens Brug og nødte ham til, trende Aar efter hverandre, at besøge de berømte tydske Bade i Ems og Nenndorf, efterat først Alt forgiæves var prøvet, for at fremkalde Helbredelse, af duelige Læger i Odense og Kjøbenhavn. Endskjøndt Talevnen vendte tilbage ved de velgjørende Mineralvandes Brug, var Stemmen dog endnu uden Udholdenhed, hvorfor Kræfterne maatte i tvende Somre søges styrkede ved det fortræffelige Søbad paa Föhr. Vi anføre især dette, for at disse Bemærkninger mulig kunne være andre Lidende til Nytte, og som et Exempel paa, hvad der dog under Guds Bistand kan udrettes ved Tid og Taalmodighed; thi engang kunde Jngen her troe, at den saa syge Sjælesørger atter skulde paany ved Ordets Forkyndelse have den Lykke at arbeide forden ham saa kjære Menighed, medens han dog i de sidste Aar efterhaanden havde overtaget alle de Embedsforretninger, der ei fordrede Anstrængelse af Talen. - Det var med en inderlig og dyb Bevægelse, at Hr. Pastor Westengaard atter, efter saa lang Tids Afbrydelse, betraadte det ham saa dyrebare Sted, der er indviet til Ordets Forkyndelse, og de Ord, han talede af et over Guds Styrelse taknemligt Hjertes Fylde, gjorde et levende og dybt Jndtryk paa de talrige Tilhørere."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Efter Forlydende opholder Øhlenschlæger, sig for Øieblikket, paa sin Hjemreise fra Paris, i Brüssel, hvorhen han er indbudet af Hs. Maj. Kongen af Belgien, Øhlenschlæger har overhovedet et godt Navn i Belgien, der, paa Grund af lignende Sprogforviklinger som vore, sympathiserer med os, og i den store Digter seer en af det danske Sprogs vægtigste Støtter mod den os truende, fjendtligsindede tydske Magt. (Aftbl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
J den Frisindede læses følgende vittige Charade: "Den første Stavelse indeholder de to første Bogstaver i Alphaabetet. Den anden er Noget, som de Danske unde, og for hvilket de have opoffret meere end just ønskeligt var Den tredie er et Tal, som er Digterne helligt. Det Hele findes ikke i Amerika, sjeldent i Norge, hyppigt i Danmark, men dog allermeest i Maanen." - Opløsningen er: Baroni.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Den bekjendte farlige Forbryder Frederik Hansen Bellinge (Berggreen) brød den 16de de. om Morgenen Kl. 4 atter ud af sin Arrest i Odense Raadhuus. Han var, skjøndt belagt med "Springere, imellem Hænderne og et stort Halsjern med Bøiler til 2 Sider, hvorfra der gik en Kjæde til Hænderne, brudt ud i Gaarden, hvor han forsynede sig med en Klædesnor, og derfra igjennem den ikke lukkede Gaarddør spadserede op til den store Raadhuussal i anden Etage, hvis Dør han maa have dirket op, og firede sig der fra en Vinduespost ned paa Gaden tæt ved den der posterede Dragons Skilderhuus i det Øieblik denne gik omkring Hjørnet. Udenfor Munkemølle blev han seet med sin Frakke svøbt og Hovedet, rimeligviis for at skjule Halsjernet, og skal for Nogle, som uden at kjende ham, talede til ham, have foregivet, at han gik saaledes, fordi han havde forslaaet sit Hoved. Ved Jndbrud i Smedien i den nærliggende Landsby Nederholluf skal han have sat sig i Besiddelse af Redskaber til at skille sig af med Jernene, og den paafølgende Nat havde han den Dristighed atter at aflægge et Besøg i Odense, idet han, kommende fra Hunderup med en Stige, brød ind i selve Tvangshuset, for at befrie sin Kjæreste, som hensidder sammesteds, i Gaarden bemærkedes han af Vægteren, der forsøgte at gribe ham, men det lykkedes Berggreen at rive sig løs, efterladende Frakke og Hat. Øvrigheden anmodede nu om Dragonregimentets Assistence, og om Formiddagen reed bevæbnede Dragoncommandoer til alle Sider ud i Omegnen. Det lykkedes ogsaa Vagtmester Frederiksens Commando at gribe Personen i Aalykkegaards Skov, hvor han forsøgte paa at løbe ud i Søen, for at svømme over til den anden Side. (O. Th. og Hp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Nykjøbing, den 26de April. Jgaar Eftermiddags blev Havnefoged og Lods Hans Hansen her af Byen et Offer for den Beredvillighed, hvormed han kom tilhjælp ved et Arbeide i Havnen, idet en Kasse styrtede ned og knuste hans Hoved. Den Afdøde, der ved sin Dygtighed og retskafne, godmodige Characteer havde vundet Agtelse og Kjærlighed i en udbredt Kreds, efterlader sig Hustru og Børn, der dybt ville savne deres kjærlige Forsørger og Fader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Mariebo, den 24de April. Omtrent 20 Fæstegaarde under Knuthenborg ere allerede blevne afhændede som Arvefæste Eiendom saavel til Fæstere som Andre, og kunne nok idethele siges at være blevne godt betalte, nogle endogsaa meget dyrt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Efter Forlydende vil Dampskibet "Caroline Amalie, nu komme til at anløbe Bandholms Skibsbro og overnatte der indtil Kl. 3 om Morgenen. Der tales ogsaa om, at en Dagvogn imellem Nakskov og Bandholm vil blive sat i Forbindelse med Dampskibet, – en Foranstaltning, som vistnok var meget ønskelig. - Hr. H. C. Krøyer i Mariebo vilde imødekomme Fleres Ønske ved at offentliggjøre Fragten for Dampskibsfarten imellem Bandholm og de forskjellige Anløbsteder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Raadet i Luzern har med Hensyn til Fangerne fattet en Beslutning, der tildeels indeholder en Amnesti. De 9 Udlændige, som toge Deel i Friskarernes Tog, blive forviste fra Republikens Gebet; unge Mennesker under 20 Aar og Borgere fra andre Cantoner blive at løslade imod Godtgjørelse af Omkostningerne ved deres Fangenskab og andre ved Krigen paaløbende Udgifter, og endelig Cantonens egne Borgere skulle dømmes efter de sædvanlige Criminal- og Krigslove, dog med Haab om, paa Ansøgning, at blive benaadede. Herfra undtages blot Chefer og Compagnicommandanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Kongen af Sardinien har tilsendt Landdagen en Note, hvori han som Nabo bevidner sin Deeltagelse i de stedfindende Uroligheder og sit Ønske, at Freden snart maa gjenoprettes. Det eneste Middel hertil mener han, maa søges i en oprigtig Tilbagevenden til de Grundsætninger, som i en Række af Aar have begrundet Republikens Ro: nemlig at Cantonernes Souverainitet opretholdes og de religieuse Bekjendelser sikkres imod enhver Krænkelse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Tydskland. Det kongelig baierske LandCommissariat i Neustadt frygter for at det fra Schlesien udgaaede Sectvæsen ogsaa skal forplante sig til Pals. J Neustadt afholdtes nylig en Forsamling i religieust Øiemed, for at danne en tydsk katholsk Menighed. Dette har foranlediget Commissariatet til at advare imod slige Forsamlinger, og til at indskærpe Øvrighederne, at forebygge at de afholdes, samt anvende Lovens Strenghed mod dem, der skulde forsøge Sammenkomster i dette Øiemed. Det motiverer sit Circulaire saaledes: at Erfaring i Sachsen og Schlesien har tilstrækkelig godtgjort, at Tilhængerne af den nye Sect ingenlunde ere af religiens Charakteer, men nærmest forfølge Communismens og Radicalismens Bestræbelser. Samtidig hermed fortælles i Berlin, at den baierske Gesandt der har indgivet Noter fra sin Regjering, i hvilke der protesteres mod de tydsk katholske Bestræbelser. Den østerrigske Gesandt har tidligere overleveret Noter af samme Jndhold. Man er derfor spændt paa, hvorledes den preussiske Regjering, der hidtil har ladet disse Menigheder frit danne sig, vil forholde sig ligeoverfor den østerrigske og baierske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Hvorledes man skal benævne den nye Kirke, som danner sig i Tydskland, synes man ikke ret at kunne blive enig om. Først kaldte man den "tydsk katholsk, senere have Enkelte kaldt den "christelig katholsk, endelig mener man i Saarlouis, at Præsten Licht har fundet det rette Udtryk, han kalder den gammel katholsk, hvilket Udtryk Reform vennerne der formene er saa aldeles betegnende, at det var ønskeligt, at det maatte blive almindeligt. Fra Elbegnene ved Wittenberg ere Efterretningerne endnu sørgelige. Ved Wittenberg stod Vandet endnu den 10de ds. 18 Fod og 8 Tom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Ved Jagel og Lüttienwisch ere Dæmningerne gjennembrudte, Omegnen ligner en Sø, flere Mennesker, ere omkomne og Banelinien for Berliner=Hamborger Jernbanen, som er projecteret til Wittenberg, staaer en Miil under Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Frankrig. J Pairskamrets Møde den 14de April androges fra Marseille en Petition, som forlangte, at Regjeringen skulde lukke Professorerne Qvinets og Michelets Forelæsninger. Under Discussionen herover meddeelte Minister Salvandy.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
at der i College de france ikke alene, som af de nævnte Professorer, holdtes Forelæsninger, ved hvilke Jesuitismen og de ultramontane Anskuelser angrebes, men ogsaa streng katholske Forelæsninger; han erklærede at Staten maatte hævde den videnskabelige Frihed og at den derfor ikke kunde gaae videre end advare College de france mod Extremer. Hr. Coussin takkede Ministeren, fordi han lovede, at man ikke vilde forfølge disse Professorer, som angrebe Jesuiterne; han fandt det saameget billigere, som han vidste, at tæt ved Siden af College fandtes Jesuiternes Ordenshuus; ja, tilføiede han, der bestaaer, trods Lovene, en Orden med Superior, Procurator, Coadjutor, en Kasse og et Bibliothek, i hvilket der findes interessante Bøger. Saalænge altsaa Justitsministeren, ikke gjør noget Skridt imod Jesuiter-Congregationen i Rue des Postes, saalænge kan Underviisnings ministeren intet foretage sig mod Professorerne i Collige de france." Petitionen blev ikke understøttet og man gik over til Dagsordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Journalerne fremhæve som mærkværdigt, at Hr. Guizot under Raadslagningen om de Herrer, Taillandiers og Dozon's Forslag imod Dueller har udtalt sig imod dette Forslag, og paastaaet, at Duellen i den nærværende Epoke var nødvendig og ingen Straffelov derimod tænkelig. - Hidindtil har Duellen kun været tolereret i Frankrig. Hr. Guizot er den første Minister, der offenlig fremtræder som dens Forsvarer. Hvordan det egentlig hænger sammen med Abdel Kader, er det vanskeligt at blive klog paa af de usikkre Efterretninger, som komme fra Africa. Nylig hed det, at hele Marocco var i Oprør mod Keiseren og tilbøieligt til at slutte sig til AbdelKader, nu fortælles, at man har besluttet at udjage ham, at to maroccanske Armeecorpser marschere, mod ham og at Emiren under disse Omstændigheder. vil forlade Africa og har henvendt sig til en engelsk Agent, for at blive indskibet til Gibraltar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Dødsfald. At min værdige dyrebare Moder, Kammerherreinde Caroline Stampe, födt Rothe, i Dag er gaaet ind til den evige Hvile i en Alder af 78 1/2 Aar, er det min sörgelige Pligt paa Sødskendes og egne Vegne, at bringe til fraværende Slægtninges og Venners Kundskab. Skjörringegaard den 22de April 1845. H. Stampe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
J mit Jnstitut, som nu er henflyttet i Kjøbmand Klingenbergs Gaard, kan endnu modtages nogle Elever. Underviisningsgjenstandene ere: Historie, Geographi, Skrivning, Tegning, Regning, Dansk, Tydsk, Fransk, Sang samt alleslags Haandarbeider. J Religion undervises ved en Lærer. Prisen er 9 Mk. maanedlig, og for Eftermiddagen i Haandarbeideralene 4 Mk. Underviisning. i Musik betales særskilt med 1 Mk. for Timen. Nakskov den 23de April 1845. L. Schou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Tredie Lærerpost ved Nakskov borgerlige Realskole bliver ledig fra førstkommende 1ste August. Lønnen er 200 Rbd. aarlig; Underviisningstimerne 33 ugentlig, Underviisningsgjenstandene kunne, for Tiden, indskrænkes til Skrivning og Regning i alle 3 Classer, og Dansk i yngste Classe. Det vil tjene til Anbefaling, om den Ansøgende kan undervise i Sang, i hvilket Tilfælde han skal være pligtig at paatage sig denne Underviisning ikke blot i Realskolen, men, om forlanges, i trende af de ham tildeelte ugentlige Timer, tillige i Borgerskolen. Ansættelsen er midlertidig og paa gjensidig Fjerdingaars Opsigelse. Ansøgninger, stilede til Directionen, for Skolevæsenet i Lollands vestre Provsti, indgives til Skolevæsens-Commissionen i Nakskov inden Udgangen af Juni Maaned d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Nykjøbings Gaard, Huus- og Jordeiere, saavelsom øvrige Skatteydere, som betale kongelige Skatter, indkaldes herved at indlevere deres Skattebøger paa mit Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Tirsdagen d. 29de April d. A. fra Klokken 9 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag, under Mulct af 48 Sk. for hver. Skatterne modtages samme Dag og senere hver Søgnedag ved samme Klokkeslet og indbetales inden 31te Mai d. A. Nykjøbing den 25de April 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Reebslager W. C. Zierau flytter fra Frisegade til Hjørnet af Bastebroestræde og Langgade No. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
En rask og skikkelig Dreng, der har lyst til at lære Skorsteensfeierprofessionen, kan strax blive antaget. Fornødne Klæder i Læretiden samt fri Ind- og Udskrivning faaes af C. Hoffmann, Skorsteensfeiermester. i Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-26
Fortrinlig godt engelsk Sædebyg a 4 Rbd. Tønden og hvidt Kløverfrø a 23 Mk. pr. Lpd. faaes R. Sidenius. hos At jeg fra Fredagen den 2den Mai indtil 10de f. M. til betydelig nedsatte Priser udsælger endeel Manufacturvarer, bestaaende af Sirts, Saxoni, Musselin, Bomuldstøi, hvidt Shirtign, Lærred, Shawler, Tørklæder, saa og endeel sorte Silketørklæder m. m., bekjendtgjøres herved. Nykjøbing den 26de April 1845. J. Olsen.