JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-01-22
Auction. Torsdag den 7 Februari førstk. og følgende Dage Kl. 10 Formiddag, bliver, i Følge Reqvisition fra Hr. Strandings=Commissionair Lindgaard offentlig Auction holdet ved Peder Gais Pakhuus i Østerbye paa Læsøe over en Deel Skibs=Takkellage, bestaaende udi Seil, Touge, Redskab 2., item 3de Skibsbaade; alt ilandbierget fra det ved Læsøe i Octo der Maaned f. A., total forliste Fregalskib Amphiøn, som var ført af Capitain Thomas Petroll; thi ville det Lysthavende behage at møde paa Tid og Sted, som foranført. Holmund paa Læsøe den 2 Januar 1811. Berbom. Auctions-Directeur.
Jyske Efterretninger, 1811-01-22
Kaarup Mølle i Visborg Sogn, Hinsted Herred, Aalborg Amt, 3/4 Miil norden for Mariagers Fjord, paa den østre Landevei mellem Randers og Aalborg, er Eir ren, formedelst anden Bestemmelse med Boepæl, tilsinds at bortsælge underhaanden; og tiener herved til behagelig Efterretning for ubekiendte Liebhavere: At Møllen ligger i en af Jyllands behageligste Egne, rundt omgivet med Skov, Vand og gode Eiendomme, beqvemt bygget og indrettet for en Familie udenfor Bondestanden. Mølleskylds Hartkornet er 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fk., og med Møllen følger 2de indhegnede Marker, som bestaar af 20 til 30 Tdr. Ager og Eng, samt en Skudtørv=Mose 1/2 Fierdingeri fra Møllen, hvoraf kan haves al den Fornødenhed som behøves og er uopskiærlig for Møllens Beboer. Møllen drives med 2de underfaldt Vandhiule paa 8 a 9 Al., og i Møllen er en Meelqværn paa 10 Qvarteer Stene, en Maltgværnpaa 8 Qvarteer og Grubeværk desforuden; Møllen og dens Værker, udvendig og indvendig, er af nyt opbygget for 5 Aar siden, alt af svær Eege=Tømmer, Mølle stenene ere gode, og bruges een Rhinsk og een Skaansk, kort sagt: Mølleværkerne ere i den Stand, at de ingen Hoved=Reparationer behøve, en Mands Levetid; Malingen er meget betydelig, især af Rug, og Vandet, som alt er Væld=Vand, haves til alle Aarets Tider. Møl sen staaer aldrig nogen Dag, hverken i Mangel af Vand eller Maling, og den har desuden den sieldne gode Beliggenhed, at ingen Naboe=Mølle kan trække Malingen derfra, uden Eieren selv er Skyld deri; thi den nærmeste Naboe=Mølle er en Miil herfra. Fiskerie haves til Møllen af Giedder, Aborre, Aal og Skaller. Møllens Bygninger er asseureret i Brandkassen for 10,000 Rd. og for det meste bygget af nye i de sidste Aar, af Eege Tømmer, muurede Vægge, deels Steen og deels Straatag. Jord Eiendommene ere umatrielerede, fortrinlig gode af Bonitet, som ved den betydelige Gløde aarlig forbedres; den aarlige Udsæd er i Tdr. Vinter=Hvede, 2 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, 8 Tdr. Havre, og aarlig avles 20 til 30 Læs Høe, fores og græsses 4 Heste, 8 Kiør ; en Koe græsses godt paa 1/2 Td. Land, som er Beviis paa Eiendommenes Godhed; 10 a 12 Sviin holdes bestandig paa Stie, og feedes med Pille=Meel. Alle Kornvare, som sælges fra Møllen, kan med stor Fordeel udskibes ved Hadsunds Færgested, til Randers eller Aalborg. Den halve Deel af Kiøbesummen kan blive staaende med første Prioritet i Møllen, uden Opsigelse i 6 Aar, om Kiøberin det maatte ønske, og Tiltrædelsen kan skee 1ste August eller 1ste Octbr. indeværende Aar, hvorom, saavelsom om Kiøbesummen, kan underhandles med Eieren. Kaarup Mølle pr. Hobroe den 10 Januari 1811. Lars Diørup.
Jyske Efterretninger, 1811-01-22
Forpagtning. Formedelst Dødsfald er Hvanstrup i Gislum Herred, Aalborg Amt, at faae i Forpagtning paa 6 Aar, at regne fra 1ste Mai 1811, dens aarlige Udsæd er circa 22 Tdr. Byg, 40 Tdr. Rug og 60 til 70 Tdr. Havre; avles aarlig Eng=Hør 70 til 80 Læs. Med Forpagtningen følger noget Hovette at Pløie, Spænd= og Gangdage, saavelsom Kirke=Korntienden i Ulstrup og Vester=Hornum Sogne af 190 Tdr. tiendeydende Hartkorn. Og for Ubekiendte meldes, at til Indskibningsstedet med Gaardens Produkter, nemlig ved Løgstøer, haves kuns 2 Miil. Besætningen har hidtil været 12 Bæster, 70 a 80 Fæekreature, samt 120 Faar. Eiendommene saavelsom Tienderne. ere især af fortrinlig Godhed. Forpagtnings Vilkaarene kan erfares og accorderes med Eieren paa Gaarden. Hvanstrup pr. Hobroe, den 4 Decbr. 1810.
Jyske Efterretninger, 1811-01-22
J Wisborggaards Skov, er faldet 300 Stkr. Eller til Bielker og 600 Stkr. Eller til Sparer, til Brug til Bønderhuse; Bielkerne er 101 a 11 Al. lange og Sparetræerne 7 1/2 a 8 Al. lange. Ligesaa er at bekomme 4 a 5 Tdr. godt Hampefrøe i smaae Partier, af dette Aars Avl, og et Elme Træe 8 Alen lang og 16 a 18 Tommer i Firekant, tienlig til Snedker=Arbeide. Wisborggaard den 27 Decbr. 1810. Arenstorff. En Capital stor 2400 Rd. private Penge, en dito stor 1259 Rd. 2 Mk. 6 5 s., og en dito stor 300 Rd.
Jyske Efterretninger, 1811-01-22
Umyndiges Midler, kan faaes til næste Snapsting, 1811, imod lovlig Pant og Renter, hos Cancellieraad Rommedahl i Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1811-01-22
Ved mit i Jomfrueanegade nylig anlagte Tobaks Fabriqve, kan antages nogle Fattiges Børn til Arbeide, og ville de derom jo før jo hellere accordere med mig. Adam Meder.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Udenlandske Efterretninger. Sverrig. Den 10 Jan. var stor Cour hos Deres K. Majestæter, hvorved blev baaren Galladragt, siden efter blev spiist offenlig. Den 11te blev paa det kgl. Slot samtlige Stænder og Statskorpser Kronprindsessen forestilte. Hun modtog Præsentationerne i Hendes Salon. H. K. H. Arveprindsen er upasselig af en Forkølelse. Man frygter for, det kunde blive Mæslingerne.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Frankrig. Den 15 Jan. jagede Keiseren i Vincennes Krattet. Keiserinden ledsagede ham i en Calesche over en heel Time, uagtet hun er høifrugtsommelig.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Et stort Antal Auditeurer af Statsraadet ere udnævnte til Underpræfecter i Departementerne. Blant de Conskriberte der ere bestemte til at marschere, skal udskrives et vist Antal, for at tiene ved Gens d'Armeriet, da de Afdelinger af dette Corps, som befinder sig ved Armeerne i Spanien, Portugal og fl. St., skal forstærkes.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
J Frankrig er meldes der, falden saa stærk en Snee, at man har ondt ved at komme frem af Veiene.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Spanier. Efter Officielberetning, har Fæstningen Tortosa overgivet sig til de seierrige franske Vaaben. Man fandt deri en Besætning af 12,000 Mand, hvoriblant 400 Off cerer, 200 Kanoner, 2 Mill. Patroner, og et stort Forraad af Mundprovision. General Suchet, som commanderede Belerringsskorpset, har saaledes frarøvet Spanierne den Hæder, de hidtil indlagde sig, ved at forsvare Fæstningerne til det yderste. Tortosas Jndtagelse er af største Vigtighed; den er Nøglen til Kongeriget Valencia, og giør de Franske sikker paa Ebrolens Løb.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Moniteuren af d. 18 Jan, indeholder nogle Beretninger fra Spanien, som giendrive de urimelige Rygter, Englænderne have søgt at udbrede, for at more sig selv dermed. Det er ikke længere at tvivle paa, at de franske Armeer i Spanien jo befinde sig i den lykkeligste Tilstand; at Englændernes Rænker jo allevegne strande, og at Orden, Rolighed og Tillid jo fuldkommen vil tilveiebringes i det næste Feldttog. J Cadix vilde man vide, at Toulonerflaaden var udløben. Blake var ankommen til Cadix, som Præsident i Regentskabet.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Portugal. Efter engelske Beretninger i Monitenren, var indtil den 26 Dec. endnu intet forefaldet ved Tajo, og Armeerne havde de samme Stillinger inde. Nogle engl. Skibe havde kanoneret Puntella, St. Catalina, Tracadero &c., hvis Jld foruleiligede de Allierte. Ved denne Leilighed fattede Hertugen af Bellune den Beslutning, at transportere en fransk Flotille over Land paa Rulletræer fra St. Pedros Flod til Trocadero.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
J Bladet the Times siges, at det udentvivl var Massenas Hensigt, at bemægtige sig Lissabon; men da han nu forbliver i Alenquer, maa man troe, at han har holdt det for anstændigere og meere passende, at overlade denne Ære til hans Herre, Keiser Napoleon, og at han vil trække sig tilbage, indtil det behager Hs. K. K. Majestæt selv at holde sit Jndtog i Portugals Hovedstad.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Ved Madrit maa der samles mange Tropper, thi Gardannes Korps har trukken sig (ud af Portugal, derhen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
England (over Frankrig. Efter at det i begge Parlamentshusene eensstemmig var bleven besluttet, at overdrage Regentskabet til Prindsen af Wales, og Om sørgen for Kongens Person til Dronningen, blev udnævnt en Deputation, bestaaende af Herrerne Perceval, Ryder og Dundas, som skulde ledsage Lord Seglbevarerne til Prindsen af Wales, for at overlevere ham Husenes Resolutioner. Ligeledes afsendtes en Deputation af 3 Lorder og en Oberst til Dronningen. Den 11 Jan. meddeelde Skatkammerkantsleren Underhuset det Svar, Prindsen af Wales havde behaget at give paa de ham overleverte Resolutioner; af hvilket Svar erfare des, at Prindsen vilde af Omhu for Kongens og Nationens Jnteresse, læsse den tunge Byrde paa sig, som Parlementet havde anbetroet ham, under de Jndskrænkninger og Undtagelser, Resolutionerne indeholdte. Derefter aflagdes Beretning om hvad Svar Dronningen havde meddeelt den til hende afsendte Deputation, hvilket indeholdt, at hun haabede, det med Conseillets Bistand, vilde lykkes hende, at entledige sig fra den hende paalagte hellige Bestilling paa en tilfredsstillende Maade &c.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Billen angaaende Regentskabet vil altsaa straxen gaae igiennem i Underhuset.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Westphalen. Det i Cassel udkommende Embeds blad indeholder et kongel. Decret, hvorefter Baron vonSchele, Præfect af Aller=Departementet, som uden Kongens Tilladelse har forladt Kongeriget, hvor han i nogle Dage holdt sig skjult, er afsat fra sit Embed. Ligeledes et Svarskrivelse fra Justitsministeriet paa et Brev fra en kongel. Procurator, hvorved denne giøres opmærksom paa, at Lovene og Decreterne ikke udgives i tysk Sprog, men i fransk Sprog, og at derfor den franske Text er den eneste officielle, og den tydske Text intet andet, end en officiel Oversættelse.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Fra Maynen meldes: Hertugen af Aremberg skal, siges der, for de Stater, han har tabt ved den seenere Nord=Reunion, skadesholdes med Hertugdom met Erfurth.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Preussen. Ved Hoffet i Berlin bleve begge Jule dagenes Høitid sidst forskiønnede ved, efter kongel. Befaling, tillige at feire tvende Ridderordeners og Ærestegns=Fester.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Adskilligt. Fra Rom meldes: Senator Luciens Gallerie og antike Sager saae man med Bedrøvelse allerede bleve indpakkede og bortførte til Civita Veccia; men lykkeligviis, bleve de ikke indskibte, men bortførte tilbage til Rom igien. Blant disse Sager var ogsaa den skiønne Statue, som fandtes i Egnen af det oldtids Tuskulum. Om Senator Lucian selv veed man kun, at Skibet, han afreisde med, blev opbragt til Maltha, hvor han fornærværende befinder sig. Den Dag, han gi ombord fra Romerkysten, fik han en heftig Skræk; thi Baaden, der skulde komme efter med hans Børn, var, da det stormede haardt, i Fare for at opsluges af Bølgerne.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
De 60 Matroser, som Staden Lybek havde at levere til den franske Marine, afmarscherede den 20 Jan. af Antverpen til.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Ogsaa i Nordamerica har man i Nov. f. A. fornummen et heftigt Jordskjælv, hvorved paa nogle Steder, Vinduesruderne sprang. Til Ære for Kronprindsessen af Sverrig, skal i Stokholm med første afbrændes et Fyrværkerie, som er forfærdiget af Eleverne paa Døvstumme-Jnstituttet.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Man forsikkrer, at den franske Keiser har, for at fremme Nationalmanufacturernes Flor, befalet, at herefter ingen maa lade sig see ved Hoffet uden om Vinteren at være klædt i Fløiel og om Sommeren i Silke.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
De sachsiske Stænder skal allerede have bevilget de Skatter, Kongen forlangte af dem. Ved det sidste Hofbal i Dresden bemærkede man, at Personerne i den kongel. Familie dandsede meget.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
For den i Westphalen paabudne Kopskat ere befriede de militaire fra Capitainer af inclusive, for sig og deres Fruer, Invalider; Enker af Underofficerer og Soldater, som ere døde i virkelig Tieneste; Fattighuus= og Hospitalslemmer, og i Almindelighed alle de der leve af Almisse. Pensionister betale kun den halve Skat.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
(Alt af Hamb. og Alt. Aviser.)
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Indenlandske Efterretninger. Da Maglekilde Papirsmølle i Roeskilde, som stod paa Nippet at sættes ud af Virksomhed, i Sept. f. A. er solgt til et Jnteressentskab, saa har Fædrelandet derved beholdt et af sine gode og nyttigste Fabrikker. Samme Jnteressentskab, under Navn af Maglekilde Jnteressentskabet, har tillige anlagt et meget betydeligt Strømpefabrik i Roeskilde, og dertil kiøbt Kancellieraad Leighs Gaard. Mesteren Hr. Knudsen, som i dette Ærende var sendt til Tydskland, er ogsaa allerede tilbagekommen med 20 Væve og 15 Svende. - Gid flere af vore formuende Handlende, der i disse Tider have Mangel paa virkelig Handel, vilde følge disse Mænds Exempel, og sætte nogle af deres Penge i slige Anlæg. (Hemp. Avis.) Hvor sieldent det snart, i nærværende Tidspunct, er blevet at see gode originale Skrivter komme for Lyset, med des større Fornøielse vil enhver Fædrelandsven modtage det paa Hofboghandler Schubothes Forlag nye lig udkomne under Titel: "Pligterne imod Staten og Fædrelandet," af Dr. J. Clausen, Sognepræst for Stubbekiøbing. Forfatteren har ved dets Udarbeidelse, havt det nu maaskee frem for nogen Tid vigtige Formaal: at befæste i Danske og Norske Mænds Gemytter Alt meenaand, Fædrelandskierlighed og Borgertroskab: der - som han saa skiønt og rigtigt anmærker - ikke bestaae i enkelte prægtige Yttringer, eller i ubetydelige Opofrelser, der ere mere Skin end Virkelighed; thi at giengive Staten nogle tusinde Rd. af de Tdr. Guld, man fortiente i dens Skiød, maaskee endog tilvandt sig med føleligt Tab for det Offentlige, er ingen udmærket Patriotisme, et heller unyttige, pengespildende Projecter, hvori dog saa mange uægte Patrioter ere store Mænd; men almindelig, velvillig, uegennyttig, opofrende, høimodig og utrættelig Virksomhed af enhver Borger i sit Kald, ligesom i sand Hengivenhed og Kiærlighed til Fyrsten og det kiære Fødeland. - En Bog, som giver denne Veiledning, maae vist blive kiærkommen for mange. (S. B., Aalborg, den 1ste Februari.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Afvigte 28 Januar høitideligholdtes vor allernaadigste Konges høie Fødselsdag paa følgende Maade: Om Formiddagen samledes Byens Borgerbevæbning og Jægerkorret, tilligemed samtlige her kantonerende Tropper, paa Gammeltorv, hvorfra de samtlige under Anførsel af den nuværende høistkommanderende her paa Stedet, Hr. Major von Wegner og Hr. Stadshauptmand Boerup, trak op i Parade paa Nyetorv, hvor StiftsØvrigheden tilligemed Magistraten og en Deel af de herværende Kongelige Embedsmænd ogsaa vare tilstæde. Ved denne Leilighed udbragtes af Hr. Major v. Wegner, den elskede Konges Navn, og han lykønskedes i mange Aar at leve til Held for Staten, hvilket hele Forsamlingen stemte med et trende Gange igientaget Hura. Om Aftenen, forsamlede sig i Klubben Enigheden, et talrigt Selskab af 200 Personer. Kl. 6 begyndte Ballet i 4 Qvadriller, som vedvarede til anden Dage Morgen, de Timer undtagne, som med Fornøielse svant ved et sømmeligt Aftens Maaltid, hvorunder Hs. Majestæts høie Velgaaende blev erindret, under Pauker, Trompeter og et tre Gange gientaget Hura, samt een af Hr. Paster Henneberg forfattet til Dagens Høitidelighed og med Tidens Trang vel passende Sang.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Avertissements. Efter 10 Dages Upasselighed og 4 Dages Sygeleie, behagede det vise og gode Forsyn, i Dagmorges Kl. 3. at bortkalde fra dette jordiske, min inderlig elskte Mand Lauritz Bartholemæns Deichmann, Sognepræst for Bo dum og Robye Meenigheder i Thye i hans Alders 50 Aar. Hans Sygdom var Brystkrampe, roelig og stille var hans Død. Overbeviisning og Forsynets faderlige Førelse, beroelige mit og mine 7 Børns bedrøvede Hierter. Bodum Præstegaard d. 25 Januari 1811. Elisabeth Sophie Deichmann, fød Buch.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
J Anledning af Hans Kongelige Majestets høie Fødselsfest, er udi Klubben Harmonien ved Ballet og Assembleet, indsamlet 50 Rd. 8 s., som er bleven uddeelt til 25 Fattige, af Directionen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
J Mandags Aftes er af en fattig Tienestepige tabt en Lomme, hvori var nogle Kniplinger, en Nøgle og nogle Penge. Den som har fundet samme, vilde behage at levere det til Bogtryker Wandall, imod en passende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
J Onsdags Aftes er af en Stue bortstiaalen en mørkegraa Kalmuk Chenillie og en blaa Overkiole med Hvergarns Foer under. Den som kan opdage dette Tyverie erholder en raisonabel Dousør, naar de melder den hos Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
For et Fruentimmer af nogen Dannelse, der kan og vil paatage sig at holde et velbesadt Huus i Orden, samt at dirigere Huusholdningen for omtrent en 16 a 20 Tienestefolk, hvortil hun maae holde een under sig item har den Kundskab der hörer til, vel at forestaae den indre eller finere Huusholdning, er en meget fordeelagtig Plads ledig ved Møllerup, til förstk. 1 Maji. - Man henvender sig til Captain Müller á Möllerup, pr. Aarhuus og opgive derhos i hvilke Huuse man hidtil har været, paa det nogen Veiledning derved kan faaes til Bedømmelse af den attraaendes Qvalitet. Af Danske Magazin, udgivet ved et Selskab, er mig frakommet 1ste Deel, som nylig var indbunden i Velsk bind og stod paa Disken. For Tilveiebringelsen loves en god Belønning, da Værket derved er gjort ubrugelig, og til ingen Nytte for den der eier 1ste Deel. Aalborg d. 29 Jan. 1811. Rottbøll Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Godt tørt Ellebrænde i Favne kan faaes til Kiøbs for billig Priis i min iboende Gaard ved Vesterport. M. Wilchen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
En liden Guldring er funden paa Søndergade sidst 29 Jan. Den rette Eier, som opgiver dens Beskaffenhed, kan mod en passende Findeløn bekomme samme hos L. C. Nørgaard i Aalborg. Hos Skipper Niels Møller i Marenturisgade, kan bekommes fiint Hvedemeel til billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Den 1 Aalborg Aviser efterlyste bortløbne Bavian har den 21 Januari selv godvillig indfundet sig. Dog frygter jeg, at slemme Mennesker maae have gjort ham Fortred, thi ved sin Ankomst peeb han ynkelig, ja gav endogsaa temmelig tydelige Tegn paa frembrydende Galenskab, ved kiendtes ikke mere sine gamle Navne, men kaldte sig Rævejæger, hvorfor jeg formoder, at vindesyge Folk har brugt ham til at fortiene Penge med. Da eller hans Færdigheder ere blot mechaniske, og saadanne, hvori Benene spille den vigtigste Rolle, kan slig Vanvittighed ei i mindste Maade siges at have skadet ham. Han skal derfor med det förste have den Ære at indfinde sig i Randers for at vise sine uforlignelige Konster, og da de høie Herskaber andensteds have skiænket mig det meest smiggrende Bifald, haaber jeg at möde samme Opmuntring hos det ærede Publikum her, saavelsom alle der önske at see, hvorvidt man med Flid kan bringe det Umelende. Foraden at min Bavian viser sig offentlig, bliver han indtil videre hver Dag at see gratis paa Vestergade, Domkirkegaarden eller i sit Logie paa Tangen. Aarhuus d. 27 Jan. 1811. B. Mechanikus. (mere følger i Tillægget.) om Englændernes Forbuds=System og deres Fremfærd mod de Neutrale. (Af Malthe Bruun.)¬
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
For at bedømme Virkningen af de engelske Varers frie Jndførsel, behøver man kun at sammenligne Jndustriens Fremskridt i Frankrig og Spanien med hinanden. Begge disse Land eie store naturlige Hielpemidler, men det ene lod sig - lig en Colonie - udpante af Englænderne, medens det andet gav sig i Kap med disse Jnsulanere, og ofte vandt. Tillige tiltog Frankrig paa halvandet Aarhundrede at giøre baade i Folkemængde og Rigdomme betydeligt, medens Spanien blev staaende paa det samme Trin indtil den nyere Epoke, da de meest oplyste Mænd i dette Land søgde at indføre nogle Manufacturer og Fabriker. Hvor stor maatte derfor Forblindelsen hos det faste Lands Nationer ikke være, hvis de ikke vilde benytte de nuværende Omstændigheder, for at unddrage sig de engelske Manufacturers skammelige Aag! De Lande, som besidde kostbare Producter og er udstrakt og blomstrede Jndustriesystem, kunne ingen bedre Leilighed finde, til at udelukke Englændernes Concurrentefra alle Markeder. De Lande, som blot have kraftløse Manufacturer og Fabriker, kunne intet gunstigere Øieblik finde, tilat bringe deres Jndustrie i Sving. Fra Ingermanland, som ved Grændserne af Lapland fabrikerer gode Tøier, indtil Dalmatien, som forarbeider sine Bierges prægtige Porphyr til Vaser, indtil Calabrien og Macedonien, der avler ligesaa god Bomuld, som den brasilianske, og indtil Lyon, Rouen og Rheim, som seer deres Tøier træde i de engelskes Sted, have alle industriøse Mennesker paa Fastlandet en fælles Jnteresse ved, at see de engelske Fabrikers Producter forsvinde fra vore Markeder. Denne Jnteresse udstrækker sig ogsaa til de Classer, som fra Jordens Bund drage det Korn, der tiener til Næring, og de Metaller, som tiene til vore Kunster og til vore Fornødenheder. Jo mere Beskieftigelse der er i et Land og jo mere Befolkningen tiltager, jo flere Fortærere ville da være der; og de, som beklage, at de ikke have Aftræk nok paa deres Varer, og Levnedsmidler, ville efterhaanden see den Tid komme, da det vorende Antal af Forbrugerne paa det faste Land ville tilbagegive dem den overflødige Udførsel. Alle underordnede Betragtninger maae staae tilside for disse almindelige Jnteresser.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Den Privatmand, som forretrækker alt hvad der kommer fra England, for det, der kommer fra det faste Land, vil undvære sin antinationale Smag, eller rettere vil efterhaanden komme tilbage fra denne Smag, som er ingen Trang og endnu mindre nogen Ret. Den lidet oplyste Kiøbmand vil, istedet for at være Commissionair for Jndvaaneren i London være Commissionair for Jndvaaneren i Nouen eller Lyon; men den duelige Kiøbmand vil, i det han unddrager sig den gamle Slendrian, overlade sig til nye Speculationer, hvilke det franske Riges og dets Forbundslandes uhyre Udstrækning frembyder. J intet Fald skulde en Regiering være at undskylde, dersom den opoffrede sin Nations og hele Europas Jnteresse for nogle Jndividuers.