JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
J Aarh. Av. læses under Overskrift Til den jydske Stænderforsamling Følgende der efter Alt hvad vi have erfaret er et tro Udtryk af den danske Soldats Stemning: "Jyllands udvalgte Mænd, Med blandet Følelse af Taknemlighed og Stolthed have vi læst Eders Hilsen! Det er vel første Gang, at Danmarks Udvalgte have talt saadanne Ord til dets Krigere; men troe os, de ere ikke spildte paa den danske Soldat; thi vi rives herved ud af den Tro: at vi endnu, som i Garnisonen, ansees for overflødige, ja endogsaa som et Onde, der maa taales." Folkets Repræsentanter kalde os "Rigets Værn og Folkets Stolthed." Vi ere stolte deraf, og vor Daad skal svare til Eders Tanker, om os. Enhver af os gaaer hellere den visse Død imøde, end, om endogsaa kun for et eneste Øieblik, at vende Fjenden Ryggen. J sige: "For dem af Eder, der vende hjem med Seir, har det taknemmelige Fædreland Hæderens Løn." Dette er en mægtig Spore; thi en brav Soldat er ogsaa ærekjær, og vilde, hvis det var muligt, søge at naae Ærens høieste Trin. Men der for slaaer den danske Soldat ikke; han er lønnet naar han har knuust Danmarks forræderske Fjende, og den eneste Fordring, han gjør indtil dette er skeet, er: at blive fort, fremad Hvor Kongen og Danmarks Ære Falder. - Eders ædelmodige Løfte: at vore kjære Efterladte ikke skulle forglemmes opliver vel vort Sind og letter vore Hjerter naar vi gaae frem til Slag, og for den Trøst takke vi det erkjendtlige Danmark; men troe ikke J Folkets udvalgte Mænd, at det opliver eller forhøier vort Mod, thi alle Livets Forhold ere Biting, naar Danmarks store Frederik og Fædrelandets Ære kalder til Kamp. Branderup pr. Christiansfeldt, den 24 Juni 1848. Johnsen, Vagtmester i 3die Dragon Regm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Den første Normand, der offrede sit Liv for den danske Sag, var Stud. juris Knudsen, en Thrønder, der, efterat have opholdt sig flere Aar i Udlandet, navnligen i Paris, hvor han nød megen Gunst af Louis Philip (der i sin Tid skal have gjæstet hans Forældre i Trondhjem), i de sidste Aar har været i Kjøbenhavn, for at fuldende sine Studier. Hans elskværdige Charakteer, hans alsidige Dannelse havde forskaffet ham mange Venner her, som fuldkommen Gentleman maatte han indtage Enhver, der kom i nærmere Berøring med ham. Han var en af de Første der meldte sig som Frivillig i den danske Hær hvor han tjente som Menig i den 10de Bataillon. J Slaget ved Slesvig (den 23 April) fandt han Døden; hans Sidemand har berettet, at han (Knudsen), da Bataillonen fik Ordre at retirere, blev noget tilbage, for at bringe sin Kugletaske i Orden, da han modtog den dræbende Kugle, der lod ham blive paa Valpladsen. Ofte hjemsøgt af en dyb Melancholi, fandt han her Hvile, som Helt vil hans Navn længe erindres af taknemmelige Danske. (Flp.)J Aaret 1657 var det den svenske General Grev Gustaf Wrangel, som d. 25de August begyndte Beleiringen af Fæstningen Fredericia, der kommanderedes af Rigsmarschal Anders Bille. J Aar ere atter disse Navne, mærkeligt nok, optraadte paa den samme Skueplads. (S. Bl.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Ved at meddele Beretningen og Okkupationen af Veile og omtale den deri henstillede Yttring, at Prindsen af Noer havde opfordret Wrangel til at udskrive de 4 Millioner og Tiedemann lagt Planen dertil, bemærker Udgiveren af Aarh. Flyveblade, at Olshausen, Gülich, Tiedemann og Dr. Ahlmann i de Dage virkelig vare i Fredericia, og at det var den almindelige Mening, at disse fire hæderlige Personer skulde have forestaaet og besørget Kontributionen opkrævet efter den af Tiedemann udarbeidede Plan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Den ugentlige 4 s. Subskription vides nu at være organiseret i følgende Provindskjøbstæder: Fredederiksborg, Helsingør, Holbek, Nestved, Ringsted, Roeskilde og Sorø, Nykjøbing paa Falster og Nysted; Odense, Aalborg, Hobro, Horsens, Skanderborg og Viborg; endvidere er Subscriptionen i Gang paa Frederiksberg, Valløe, Joenstrup Seminarium og Nyse Gods, samt i 60 Landsogne i Omegnen af Hobro. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
J Norge skal paa flere Steder være paabegyndt en lignende Subskription til Fordeel for de til Kampen for Danmark bortdragende norske Krigere. J Kjøbenhavn har Subskriptionen i Ugen til den 24 Juni indbragt 2078 Rbd. Centralkommitteen til Understøttelse af udkommanderede Land= og Søkrigeres Familier, de Saarede og Qvæstede og de Faldnes Efterladte havde den 30te til Forretning i Banken indestaaende 21,700 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
En ung Hr. L., yngre Broder til en Stamhuus besidder i Jylland, tjener som Frivillig ved Hæren; i samme Kompagni staaer som Underofficeer en Mand af Reserven, der indtil han blev indkaldt til Krigstjeneste, var Tjener paa Gaarden hos den ældre Broder, som selv er gaaet med blandt de ridende Skarpskytter. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Paa Grevskabet L. tjente som Skytte en Mand der i en Række af Aar havde været Tjener hos Greven, og som Løn for god Tjeneste havde faaet dette Embede: han blev indkaldt, men vilde nødigen forlade sin Hustru og sit gode Udkomme, da han fritoges for denne Forpligtelse derved at et yngre Medlem af Familien, en Grev L., gik ind i hans Plads, hvor han nu som Menig tjener Konge og Fædreland. (Flyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Fallit: Silke- og Klædehandler H. Chr. L. Berggreen og Hørhegler L. Hansen, Begge i Kjøbenhavn; Kjøbmand C. Madsen i Thisted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Odense. Et Brev fra Helsingør af 2 Juli udtaler som en paalidelig Efterretning, at der samme Dag skal være afgaaet, Transportskibe til Malm for at indtage svenske Tropper i den Hensigt at overføre dem til Jylland. - Forøvrigt meddeler det, at Stemningen vedvarende er den bedste, Man ønsker Freden, dog heller Kamp til det Yderste end uhæderlige Vilkaar. Skatteyderne have eenstemmigen vedtaget, at de ved Frog. 22 Junii sidstl. udskrevne Heste, der ere paalignede Byen, skulle stilles uden noget Vederlag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Jdet vi forsaavidt tiltræde Prof. Clausens i Ovenstaaende udviklede Anskuelser, at det danske Folk under alle Omstændigheder bør og med Guds Hielp kan fortsætte Krigen indtil hæderlige Fredsbetingelser kunne opnaaes (hvortil hører ingen Deling og ingen Udson dring af Slesvig, med mindre, hvilket Gudskeelov synes at høre til de utænkelige Tilfælde, det slesvigske Folk selv utvetydig og frivillig skulde erklære sig derfor), maa det være os tilladt at bemærke at det forekommer os, at Hr. Clausen tilskriver de mod os venskabelig sindede Magters Mægling en utilbørlig Jndflydelse, naar han indrømmer Muligheden af, at de kunde paanøde os Fredsbetingelser, som vi afskye. Det var ikke længere Mægling, det var Fjendtlighed og denne vil, hvor stor end disse Magters Tilbøielighed til at opretholde Verdensfreden kan være, ikke bringes i Anvendelse mod det danske Folks bestemt udtalte Villie med alle dens Konseqventser. Men denne Folkets Villie - vi sige Villie, thi vi indskrænke os ikke som Dahlmann i Nationalforsamlingen i Frankfurt til at søge Skjul bag Sætningen salus populi suprema lex, hvorom der kan være forskjellige Meninger, hvori der kan skee svære Vildfarelser og som i alt Fald kun kan bedømmes efter Udfaldet, vor souveraine Grundsætning er utvetydig og sikker, den er voluntas populi suprema lex - altsaa denne Folkets Villie erfares ikke tilstrækkelig af Pressen, der deler sig efter forskjellige Farver, den erfares ikke tilstrækkelig af Adresser der underskrives af nogle Tu finder, den erfares kun af hele Folket igjennem dets Udvalgte. Det vilde derfor være den første Nødvendighed ufortøvet at sammenkalde Rigsdagen, men en Rigsdag uden kongelige Deputerede, hvilke desuden i vor Tid vilde være en Anachronisme, en Rigsdag valgt efter en provisorisk Valglov, der gjør enhver retskaffen, myndig Mand til Vælger. Trænger Man til Folkets Tillid, saa vise Man det Tillid igien; er det bebreidet vor Tid, at den er for gammel for Friheden, saa bøde Man paa denne Mangel ved at gjøre den yngre Alder deelagtig i de politiske Rettigheder, saameget mere, da det fornemmelig er denne, der udgyder og skal udgyde sit Blod i Kampen for Kongens, Fædrelandets og Folkets Sag. Men vilde Rigsdagens ufortøvede Sammenkaldelse være en Nødvendighed for at erfare Folkets Villie angaaende Krigens Fortsættelse og Fredsforslags Antagelighed, saa er den det ligesaa meget for vor indre Udvikling, i hvilken vi, der ved Tronskiftet ilede forud for flere Nationer i den senere Tid ikke have holdt Skridt med Tiden. Det forekommer os endelig, at Regjeringen selv under disse vanskelige Tidsomstændigheder maa ønske saasnart som muligt at befries for en Deel af sit tunge Ansvar ved at henvende sig til Folkets virkelige Repræsentanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Hovedgaarden Bramstrup, 1 Miil herfra Byen, er solgt af Hr. Kammerraad Hillerup til Hr. Forpagter Langkilde paa Sandholdt for 132,000 Rbd., at tiltræde til 1 Novbr. 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Efterretninger fra Krigsskuepladsen af igaar melde intet mærkeligt Nyt. Jmorges passerede herigjennem en preussisk Koureer med Pas fra Krigsministeren; han formodes at komme fra Malme og at være bestemt til begge Hovedqvarterer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
(Dagposten.) Efter hvad Berl. Tid. har erfaret, er der Underhandlinger igang om en Vaabenstilstand, som dog ikke endnu er undertegnet. - "Fædrelandet, erklærer i en Efterskrift en igaar af et kjøbenhavnsk Skillingsblad udbredt Efterretning, der maa forstaaes, som om der var sluttet en Vaabenstilstand, for urigtig og tilføier: "Der er ingen Vaabenstilstand, sluttet, hverken paa de angivne eller paa andre Betingelser. Der kan følgelig ingen Meddelelse herom være afgaaet til nogen af de kæmpende Armeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Jgaar indkom følgende Rapport til Krigsministeren. Hr. Krigsminister, Med Undtagelse af nogle ubetydelige Forpostfægtninger foran Kolding, er idag Jntet forefaldet. Fjenden staaer i Jels, Øddis og Vonsild, i Christiansfeldt og Omegn staaer en betydelig Masse Preussere, i Steppinge preussiske Kurasserer o. s. v. Til Skodborghuus og Hjarup ere kun komne enkelte Patrouiller hvoraf een skal være kommen til Dollerup. - Hovedqvarteret Leirskov den 1 Juli 1848 Kl. 11 Aften. Hedemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Hs. Maj. Kongen har befalet at 8 Heste af den kgl. Stald skulle afleveres til Krigsministeriets Disposition til Krigsbrug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Fra Kultusministeriet bekjendtgjøres, at det under 21 f. M. allernaadigst har behaget Hs. Maj. Kongen at bifalde: "at der meddeles Amnesti for dem, som maatte være under Forfølgelse eller domfældte for Afholdelse af gudelige Forsamlinger eller Foretagelse af
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Daabshandlinger. Den svenske Postbestyrelse bekjendtgiør, at den danske Generalpostdirection har tilstedet Portofrihed, gjennem Danmark for Pengebreve og andre Breve til og fra de til den svenske Armee i Danmark hørende Personer, og at Breve fra Sverrige til de ved den svenske Hær i Danmark ansatte Personer adresseres til det kgl. danske Feltpostkontoir med fuldstændig Opgivelse af det Regiment, Kompagni, Eskadron eller Korps, hvorved Vedkommende er ansat. Jgjennem Sverrig, selv betales den sædvanlige Porto for Breve til og fra Armeen i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
- Ved den igaar foretagne Trækning af det 101. Klasselotteries 4de Klasse ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 7000 Rbd. paa Amben 80487, 1 Gev. paa 5000 Rbd. paa Amben 402310 12 Gev. paa 1000 Rbd. paa Amberne: 8147, 88196, 74317, 96440, 59440, 75440. De udkomne Bagtal ere: 427. 435. 440. 461. 473. 478. 481. 487. - Hertil Byen kom følgende Gevinster: hos Mad. Schalburg, Amberne 302221 med 2000 Rbd., 22-138 med 100 Rbd., 292435, 632101 og 32440 hver med 50 Rbd.; hos Hr. Kjøbmand J. Bang Amberne 242246 med 500 Rbd., 332135 og 32-175 hver med 50 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Reisende over Storebelt, fra den 29 Juni til 3 Juli. Fra Fyen til Sielland: Frue Thomsen: Pastor Christensen; Frue Faaborg: Billedhugger Peters, Kjunker Bauditz; Frue Krey; Capit. Tuxen; Postfører Møller, Cancellieraad, Harger: Jfr. Perkins, Dhrr. Hansen, Nordstrøm og Bierring; General Harrison med 2 Adjutanter: Hr. Rasmussen, med Datter; Lieuten. Flachs, Jfr. Christensen; Capit. Buchwald, Pastor Koch, Dr. Uldall, Capit. v. Wederkop; Hr. Lindenhavn, Dhrr. Silve, Prag og Dons; Capit. Matthiesen, Kherre Neergaard med Tjener: Lieuten. Nodenanke. Fra Sielland til Fyen: Capit. Schmidt, Mourier og Zacharias, Kjunker Heltzen, Major Munck, Mad. Lind; Lieut v. Bruns; Frøken Schrøder, Jfr. Petersen, Kruger, Olsen og Duch, Dhrr. Østerbye, Lihme og Degetau med Kone og Barn; Secret. Dencker, Pastor Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer, Jndgaaede, den 1 Juli, J. J. Steen af Odense, fra Middelfart, Jagten Enigheden, ballastet: den 3die, C. Bang af Odense, fra Hartlepool, Jagten Laurine Sophie med Steenkul N. Mauritzen af og fra Horsens, Jagten Søskummeren med Tobak, den 4de, J. Andersen af Møllesund, fra Samsø, Galeasen Clara med Trælast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Udgaaede: den 3die, C. P. Buch af Odense, til Engelland, Skonnerten Marie med Byg; O. C. Olsen af Tønsberg, til Norge, Sluppen de 5 Brødre med Korn; den 4de, J. J. Steeraf Odense, til Middelfart, Jagten Enigheden med Kjød og Havre, N. Mauritzen af og til Horsens, Jagten Søskummeren med Tobak.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Dødsfald. Major Prunst's Enke, A. J. f. Beck, 63 Aar, C. M. Jegstrup, f. Casse; Jfr. L. A. Snour, 68 Aar, Farver paa Frederiksværk A. Werdelin, 60 Aar; Konditor A. Magner (paa Fregatten Havfruen), 41 Aar. Alle i Kbhavn. Toldbet. N. Larsen Wadum, i Aarhuus, 64 Aar; B. B. Wadum, i Galthen Præsteg. pr. Randers, 17 Aar, Præsteenke D. C. Høyland, f. Fæster, paa Gjellerupholm pr. Varde, 58 Aar. Væverm. O. Hansen Møller, i Hobro 59 Aar; Skibsfører H. Jürgensen Mørck, i Aalborg, 55 Aar; L. L. W. Bloch, i Aarhuus, 21 Aar, Kjøbmand Herskinds Enke, J. f. Schibbye i Aalborg, 78 Aar; S. M. Jespersen, i Saxkjøbing, 29 Aar. W. H. F. Mylord, til Gyllingnæs pr. Horsens; M. Glattrup, f. Jensen, i Aarhuus, 57 Aar; M.C. C. Grønnegaard, f. Kruse, paa Paarupgaard pr. Maribo; Stud. juris J. F. E. Knudsen, fra Kjøbenhavn, Frivillig i 10de Bataillon, falden i Slaget ved Slesvig den 22 April: L. C. Hassenfeldt, f. Jensen, i Holmslands Præstegpr. Ringkjøbing, 47 Aar. G. J. Jacobsen, f. Bading, i Kallundborg, 73 Aar; Skolelærer Hansen, i Vrønding pr. Horsens, 62 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
(Jndsendt. J Fædrelandet have Hr. A. B. og Redactionen selv anstillet Betragtninger over Danmarks nærværende Krigstilstand og den mulige eller vel endog rimelige Udgang af Samme, hvilke vi ikke kunne skjænke vort bifald. Dersom nogen Fredsmægler skulde faae isinde at gjøre os det Forslag: enten at omdanne Slesvig til en selvstændig med Danmark ved en blot Personalunion forbunden Stat, eller at renoncere paa den halve Deel af Landet til Fordeel for Tydskland; da tør vi sikkert gjøre Regning paa, at vor Regjering med Fasthed og Kraft vil tilbagevise Forslag, som det danske Folk aldrig (det er vor Overbeviisning) vil gaae ind paa. Den Betragtning, at der for Danmark rimeligviis kun var et tredie Alternativ tilbage, det nemlig at kjæmpe for at døe med Ære er en Anskuelse, der forhaabentlig er langt fra at finde Jndgang hos det danske Folk, der tvertimod med Tillid til sin Konge og hans Raadgivere nærer den faste Overbeviisning at dets retfærdige Sag ved den Almægtiges Bistand, der vi gjøre vore tappre Krigere uovervindelige, omsider skal seire -ja seire endog ved egen Hjælp og egen Kraft, om det skulde gjøres fornødent. Den danske Nation er, Gud være lovet, ikke som Tydsken gjerne vilde foregjøgle sig og Andre, et dorsk, uenigt og demoraliseret Folk og Tydskland ikke heller det store, enige, mægtige Rige, der kan sønderknuse os med et vældigt Slag. Det har flere Fjender i sit eget Jndre end udenfor og den snedige Augustenborgers og de meneederske Slesvigholsteners tillokkende Løgntheorier begynde allerede at tabe deres Jndflydelse paa de under Krigen haardt trykkede Stater, der, saavidt vi kunne skjønne, høilig længes efter Fred. Vi Danske ønske ogsaa Fred; thi vi ere af Naturen et fredeligt Folk, der længe maa tirres, før vi slaae til; men vi ønske kun en ærefuld Fred, saaledes at der vederfares os fuldkommen Ret og Retfærdighed, og vort Mod og vor Begeistring for vor retfærdige Sag ere ingenlunde kjølede ligesom Nationens Udholdenhed til at taale Krigens Byrder ingenlunde kan drages i Tvivl. Dertil kommer, at vor Tillid til vore brave Soldater og deres Anførere er saa stor, at det er vor fuldeste Overbeviisning, at hvis Diplomatiken ikke var til, havde baade Slesvig og Holsteen lige til Elben alt for længe siden været renset for Oprørere og fjendtlige Tropper; og at dette vil skee endnu, skjøndt vanskeliggjort ved Diplomatikens Konster og er muligt ved Nationens egen Kraft, skal Udfaldet af den begyndte Oprørs= og Erobringskrig sikkerlig godtgjøre – saasandt som Ærlighed og Troskab staae over Falskhed, Svig og Troløshed; Sandhed over Løgn og Ret over Uret. Herren er med os, og derfor skulle vi seire. I. De ærede Medborgere af alle Stænder, som man forventer at ville deeltage i Toget til Unionsstøtten i Anledning af Kong Oscars Fødselsdag, ville behage at møde i Aften Kl. 6 1/2 paa Graabrødre Plads ved Cathedralskolen, hvorfra man i indordnede Rækker med Flag, Musik og Sange drager til Støtten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
AVERTISSEMENTS. Det behagede den alvise Gud Mandagen den 26 s.M., efter længere Tids Svagelighed, ved en blid og rolig Død paa Hospitalet i Kjøbenhavn at bortkalde min kjære, stræbsomme Kone, Jnger Petersen, født Jocumsen, i sin Alders 58de Aar. J 19 1/2 Aar deelte hun troe med mig Livets Glæder og Sorger, og vil med Veemod stedse savnes af hendes dybtsørgende efterladte Ægtefælle. Antvorskov Slotsparcel den 1 Juli 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Udpantning. for resterende Communeafgivter af Odense Kjøbstad for April Qvartal d. A. samt for Bygningsskat for Halvaaret til 1 April 1848 foretages Onsdagen den 5 Juli førstkommende og paafølgende Dage; hvilket herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2 Juni 1830, bekjendtgjøres til Restancedragernes Underretning, med Tilføiende: at da Communen paa Grund af Tidsomstændighederne har faaet en Tilvæxt af flere ikke forudseete Udgivter vil den anoncerede Udpantning uden Ophold blive iværksat, og Pantegodset saavel for disse som for de ældre Restancer strax blive medtaget, saafremt Samme ikke inden ovenanførte Tid ere indbetalte til vedkommende Oppebørselsbetjent. Odense Byfogedcontoir den 27 Juni 1848. Klauman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Efter dertil given Anledning, bringes herved til offentlig Kundskab, at ikkuns de til Praxis authoriserede Læger heri Stiftet ere berettigede til at udtrække Tænder og behandle Sygdomme i disse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Odense Politikammer den 22 Juni 1848. G. Klauman. En Pengepung, hvori c. 10 Rbd., er igaar tabt paa Vestergade af en Soldat. Finderen bedes mod en Douceur at aflevere samme paa Politikammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Enhver, som maatte creditere noget paa mit NB. Navn, uden derfor at kunne forevise min egenhændige Ordre, betaler jeg intet. R. Petersen. Rugaards Mølle den 22 Juni 1848. H. Fahnøe. Den i Henhold til Anordningen af 22 Juni 18488. 5 sammentrædende Mynstringskommission for Odense Amt, bestaaende foruden af den constituerede Amtmand, af Major v. Utke af Kavalleriet, Kapitain v. Lumholz af Artilleriet, Justitsraad Bye- og Raadstueskriver Schønheyder i Odense og Proprietair Berg paa Lindved, samt af den som Dyrlæge tilforordnede Hansen, afholder sine første Møder Mandag og Tirsdag den 10 og 11 Dennes, fra om Morgenen Kl. 8. paa Markedspladsen udenfor Vesterport. Til førstnævnte Dag ville samtlige de stillede Heste fra Odense Kjøbstad, Odense Herred samt Bjerge og Aasum Herred være at fremstille, til sidstnævnte Dag de fra Bogense og Kjerteminde Kjøbstæder, Hindsholm, Lunde, Skam og Skovby Herreder, samt Schelenborg og Gyldensteens Birker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Naar og hvor de fra Assens og Middelfart Kjøbstæder samt Assens Amtstuedistrict udredende Heste ville blive at fremstille vil nærmere blive bekjendtgjort. Odense den 4 Juli 1848. Paa Commissionens Vegne Bille Brahe, const. Davillomem Floma¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Fredagen den 7 Juli vil der i Anledning af Hs. svenske Majestæt Kong Oscars høie Fødselsdag i Fiona blive givet en Fest. Kl. 728 1/2 Kunstridning. Kl. 9 opstiger en Ballon prydet med det svenske og norske Flag. Kl. 10 Staaltraadlinedands paa Theatret. Kl. 101. Gammel og ung, Dands af Demois. F. og J. Hoffmann. Kl. 11 vil ved Transparentet blive afsungen tvende Sange ved Belysning af Blaalys. Haven vil om Aftenen vexelviis blive oplyst af bengalske Flammer. - Det nærmere af Programmet. C. Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Til Sømand Jørgen Frederik Severins Efterladte er endvidere indkommet: fra en Ubenævnt 1 Rbd., som med de tidligere anmeldte 90 Rbd. 4 Mk. 4 s. udgjør 9 Rbd. 1 Mk. 4 s., hvorfor paa Vedkommendes Vegne kjærligst takkes. Odense den 4 Juli 1848. M. C. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
En lille glathaaret Hund, sort med guult Bryst og Been, lydende Navnet Ami, er bortkommet fra mig den 1 Mai, og er Dagen efter seet i Jndslev og Wissenberg Kro. For Underretning om dens Opholdsted, hvor jeg er villig at afhente den, udloves en Douceur. B. Wulff, Kjøbmand i Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
For en ældre Barnepige, som er omhyggelig for Børn og med Orden kan passe deres Tøi, er en Plads ledig til Novbr. Adressecontoiret anviser hvor Af den Ostenske Stiftelses Midler kan, imod anordnet Sikkerhed, strax erholdes til Laans et Beløb af 200 Rbd., naar Begjæring derom indgives til Stiftamtet. Fyens Stiftamthuus den 3 Juli 1848. L. B. Jürgensens C. Bille Brahe, Klæde=Lager er foruden fine og middelfine Klæder forsynet med smukke, lette Sommer=Frakke= og Mandarintøier, samt med halvheeluldne og linnede Beenklædetøier (hvoriblandt hvidt Heellærreds Rustaduck. Stort Udvalg i Pique og andre smukke Sommer-Veste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Et Partie poleret Jagtkridt, i Foust paa 25 og 12 1/2 Pd. udsælges til 3 Mk. pr. Pd. hos J. J. Stokkebye. Odense Nørregade Nr. 404. L. B. Jürgensens Lærreds=Lager forteret i Creas-Lærreder i alle Numere og forskjellige Breder Hollandske, Jris=Halvlærreder, Maskinlærreder. Ublegede Madrats- og Saddelmager-Lærreder, Prima ublegede og blegede Tvistlærreder. Vel sorteret i ægte Heellærreds hvide Lommetørklæder, samt for Herrer ægte couleurte Lærreds=Lommetørklæder. const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Svendborg. Ubleget Stouts eller Bomulds=Lærred faaes i bekjendte gode Vare til 11, 13, 14 og 16 s. pr. Alen hos Fyens Stiftsavis, Joh. Chr. Riisbrich. L. B. Jürgensens Møde=Manufacturlager er stedse forsynet med et stort Udvalg Klare Monseliner. Moderneste Sirtser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Moderneste Mousseline de Lain. Toil de Noir. Stort Udvalg i Kappe= og HatteBaand, samt øvrige til denne Handel hørende Artikler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-04
Nybrændt Faxøe Steenkalk kan faaes fra min Kalkovn udenfor Vesterport Løverdagen den 8 Juli. R. Nielsen.