JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Vi have modtaget nærmere Privat-Efterretning fra Helsingøer angaaende det der stedfundne Dobbelt mord, hvilket tyder paa, at Mangel paa Conduite har været Skyld i, at denne sørgelige Begivenhed ikke blev forhindret. Den fortvivlede Morder tog sig nemlig ikke strax af Dage, da han ankom i Skoven, men gik i lang Tid omkring med sin Forlovede og læste i en Psalmebog. Derpaa satte han sig med hende paa en Bænk paa en Høi, hvor hans Broder, som befrygtede Ulykken, tilligemed nogle Underofficierer, fandt dem siddende i dyb Samtale. Jstedetfor nu at træde frem, og forhindre Gierningen, frygtede de en Trudsel, som han tidligere havde udstødt, at nemlig den, som vilde forhindre ham i Selvmordet, skulde lade sit Liv. De ilede da hen til Godthaab, og udbade sig Assistance af en Lieutenant, med hvem de skyndte sig tilbage. Da de ankom til Høien, hørte de Skuddet gaae af begge Rifler paa een Gang – og et frygteligt Hviin lød i samme Øieblik. Sergeanten laa død paa Stedet; men den ulykkelige aarige Pige, hvis Side var gjennemboret af Kuglen, ilede dem jamrende imøde, kastede sig for deres Fødder, og skreg"Red mig, red mig. Hendes Kjole brændte endnu af Forladningen; efter 10 Minuters Forløb udstødte hun(Flyvep.) det sidste Suk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
J Corfaren læses følgende Efterlysning:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Onsdagen den 6te August har min kjære Broder, den holsteenske Stænderforsamling, absenteret sig fra sin Bopæl og senere ikke ladet høre fra sig. Han var ved sin Bortgang iført en Kappe, hvorpaa det Laadne var vendt udad, tydske Pludderhoser, Støvler og Sporer, og en Hat, der sad paa tre Haar. Bemeldte min kjære Broder, med hvem jeg altid har søgt at leve i den bedste Forstaaelse, har Jntet efterladt til mig uden en Kappe, som jeg paa ingen Maade tør bruge, da den er laadden baade indvendig og udvendig. Enhver, som antræffer bemeldte min Broder, bedes at føre ham tilbage med gode Ord; – for Guds Skyld, tal ikke haardt til ham, thi det gaaer ud over mig, hans bedrøvede Broder og Enke, Den Roeskildske Forsamling.""Juridisk Ugeskrift, meddeler en Sag, der dreier sig om en overskaaren Lægte, vurderet til 12 s. Denne Lægtestum havde en Kone hjembragt fra Marken for at benytte den til Brændsel, i den Formening, at den tilhørte hendes Mand, der havde tilladt hende at hente den, saasom han havde brugt den ved Grøftegravning. Men uheldigviis tilhørte den Postvæsenet og var en "Mærkepæl, dog ikke forsynet med noget Slags Mærke eller Tegn. Korsøer Kjøbstads Extraret idømte Konen 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Overretten derimod, skjøndt den har fundet Sagens Behandling for Underretten lovlig, frifandt hende aldeles, og paalagde det Offentligge" Sagens Omkostninger, hvoriblandt Salairer til ikke færre end fire Procuratorer, der have været i Activitet for denne til 12 s. vurderede Lægtestumps Skyld. "Lollands-Posten fortalte nylig en Historie om en Røgters vidunderlige Redning fra en gal Tyr, ved at Køerne sluttede en beskjærmende Kreds omkring den Betrængte. En omvendt Begivenhed har i disse Dage desværre tildraget sig med Røgteren paa Kjærsgaard. Da han nemlig paa Marken blev overfalden af en Tyr, søgte han først at holde den fra sig med sin Stok; men da den ikke agtede dette Vaaben og rendte ham ind paa Livet, vilde han tage Flugten, hvori han imidlertid blev forhindret ved at samtlige Køer, ligesom ad lydende Tyrens Brøl, havde sluttet en tæt Kreds om Begge. Frygteligt lemlæstet af det rasende Dyrs Horn blev han bragt til Hospitalet i Hjørring, hvor han Dagen efter døde under store Smerter. (Hjørr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Det hedder i Apenrade Ugeblad. Medens alle tydske Aviser tale om den i Hertugdømmerne herskende Aufregung, mærke vi her slet ikke til nogen saadan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Vi høre af Folket ikke Andet end Tilfredshedsyttringer over at Regjeringen endelig har udtalt sig bestemt og afgjørende, og naar der tilføies noget Ønske, saa er det, at den conseqvent vil vedblive paa den nu betraadte Vei, – hvilket da heller ikke vil feile. At Stænderne i Jtzehoe ved deres Bortdragen have opgivet at tage under Forhandling saa mange vigtige Anordninger, finder man aldeles uforeneligt med deres Forpligtelser som Folkerepræsentanter."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Den 26de Juli skulde der i Eimsbuttel holdes et Æsels-Væddeløb, hvortil en stor Mængde Mennesker havde indfundet sig fra Hamborg, og ved hvilken Leilighed den hamborger Pøbel hævdede sit gamle Renommee for Raahed. Udentvivl paa Anstiftelse af misundelige Concurrenter, blev der strax fra Begyndelsen af gjort Alt, for at forhindre Løbenes Udførelse. Selve Banen blev saaledes opfyldt af en tæt Menneske klynge, der omringede Æslerne og mishandlede dem paa det Grusomste, ja tildeels endog kastede Rytterne til Jorden, og traadte dem under Fødder. Da Væddeløbets Fortsættelse saaledes var gjort umulig, vendte Pøbelen sit Raseri imod Entrepreneuren, der dog var heldig nok til, itide at finde Beskyttelse hos Politiet, ved at lade sig arrestere af Samme. Tumultuanterne, der for Størstedelen bestode af Saadanne, der havde trængt sig ind, uden at betale Entreen, kjølede nu deres Harme paa de uskyldige Telte, der snart vare gjorte lige med Jorden. Ophidset ved stærk Nydelse af piritueuse Drikke, begyndte Pøbelen endelig et Bombardement med Stole, Flasker, Glas, Stene osv., og kun den beundringsværdigste Langmodighed hos det tilstedeværende Militair= og Politi=Mandskab maa det tilskrives, at større Ulykke blev forebygget. Jmod en ophidset Masse af over 10,000 Jndivider vilde en øieblikkelig alvorlig Jndskriden med saa ringe Kræfter, have været Galskab. Ved besindig og rolig Holdning lykkedes det derimod, efterhaanden at faae Hovedmændenne pillede ud, og at arrestere dem. (A. M.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
J Haderslev fandt i Tirsdags et krigersk Optog Sted: En Beduin tilhest viste sig østen for Byen, og det bevæbnede Borgerskab var marscheret ud, for at formene Ørkenens vilde Søn Jndgangen til Staden. Hele Byen var i Bevægelse, Musketskuddene kaldede hele Dagen, og Enden blev, at den forvovne Fremmede saaes livløs om Aftenen, gjennemboret af mange Kugler. – Bemeldte arabiske Rytter var forøvrigt kun en malet Figur, og Manoeuvren imod ham udgjorde Byens bevæbnede Stamcorpses Skydegilde for iaar. Glæde, Fred og Orden herskede den hele Dag, og ingensinde er her en Folkefest bleven feiret med saadan Glands og under et saa smagfuldt og indbydende, af Hr. Major W. Petersen anordnet Arrangement som denne. Indgangen dannedes ved en smuk, med Grønt og Vimpler prydet Port, nye, store Telte indtoge deres Pladse i festlig Orden, Faner og mangfoldige Festflag oplivede det hele ved Naturen og Kunsten i og for sig skjønne Sted. Festen bivaanedes af et usædvanligt stort Antal Mennesker. Prem. Lieutn. Petersen blev (Dr.) dette Aars Skyttekonge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
De daarlige Udsigter til den forestaaende Kartoffelhøst, i Forening med den ualmindelig tidlige Rug høst synes at opfordre til Saaening af Roer i den vendte Rugstub, for derved idetmindste at forskaffe et Surrogat til Menneskeføde og Hjælp til Creaturernes Fodring, istedetfor de manglende Kartofler, Holsteens vestlige Hedegne har denne Fremgangsmaade været brugt i mange Aar, og Udbyttet som oftest været meget tilfredsstillende. Naar Jorden er beqvem og god, og Omstændighederne ikke uheldige, kunne Høstroer af passende Sorter, der saaes i de første otte Dage af August, endnu opnaae en Vægt af 1 a 1 1/2 Pund, og ere af en fortrinligere Smag end de, der ere saaede tidligere. Til Udsæd vælges som oftest en Blanding af runde, hvide og gule Mai og Efteraarsroer samt sorte runde skotske og hvide og gule Botvelskeroer, der sammenblandes og under Benævnelse af Høstroer bredsaaes med 2 a 2 1/2 Pund pr. Tønde, Land. Jorden pløies og harves, hvorefter Frøet saaes; Jorden harves atter med Træharver, tromles 1 a 2 Gange, og naar den mindste Fugtighed er tilstede, vise Planterne sig allerede den 4de eller 5te Dag. Thaer siger, at hvem der vil saae Roer bør binde Ploven til Høstvognen, og den tidlige Saaening, som Omstændighederne tillade iaar, fortjener vistnok For(Khvnsp.) trinet fremfor den sildigere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
J Mandags Nat vækkedes Odense Byes Jndvaanere ved den uhyggelige Brandallarm. Jlden var udbrudt saa heftig og havde grebet saa vidt om sig i Bager P. Møllers Gaard i Nørregade, at hele Sidebygningen med Bageri og Størstedelen af Forhuset nedbrændte i lidt over halvanden Time.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
J Svendborg har en Tjenestepige fattet den ulykkelige Beslutning, at ombringe sig med Svovlsyre. Efter de skrækkeligste Qvaler opgav hun Aanden samme Dags Eftermiddag. Ulykkelig Kjærlighed skal være Motivet til Gierningen. For flere Dage siden endte en ung Væversvend i Ringe ligeledes sit Liv med (Sv. Av.) Svovlsyre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Kgl. Kammermusicus Hr. Simonsen er med Kone kommen til Odense, for i næste Uge at give een eller to Concerter der i Byen. Den kgl. Kammersangerinde Mad. Simonsen (forhenv. Jfr. Rysslænder) er aldrig for bleven hørt i Odense og vil efter Forlydende optræde i Costume i Scener af "Norma og andre Operaer. Kunstnerparrets Navn berettiger til at imødesee et talrigt Auditorium. (H. Av.) Bonden Laurids Skauls Tale ved Skamlingsbankefesten, den 3die dennes, sluttede saaledes: "Det første, det sværeste Skridt er nu gjort, et Skridt, som, hvis det ikke bliver det eneste, formodentlig engang vil bringe Christian den Ottende en Støtte her paa Skamlingsbanken, som høisalig Kong Frederik fik sin ved Skanderborg. Men Eet fordres altid, for at Slesvigs Frelse og Foryngelse kan vorde fuldbragt, det er: at vi Nordslesvigere selv besidde Sjælens og Villiens Selvstændighed nok til at yde Hs. Maj. al den Bistand, han behøver og bør kunne stole paa fra Folkets Side. Jdet vi love ham dette, har jeg den fulde Fortrøstning, at Kongen ikke vil lade Noget mangle fra sin Side; og med dette Haab for Øie udbringer jeg et "Hurra!" for Christian den Ottende, vor allernaadigste Konge, et Hurra!" for vor første Anfører til Slesvigs Frelse og Foryngelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
J det vedholdende stærke Tordenveir den 4de de. slog Lynilden ned i Selveier Laurs Jensens Ladebygning i Kreiberg By og Sogn, i Salling. Bemeldte Lade og 2 andre Udhuse, tilligemed alt indbjerget Jldebrændsel og 40 Læs Ho, samt Vogne og Avlsredskaber, bleve et Rov for Luerne, og af Jndboet, som blev kastet ud, fordærvedes Meget. En Lænkehund, og 2 Grise omkom i Jlden. Stuehuset, en ny og solid grundmuret Bygning, reddedes med megen Anstrængelse, idet man benyttede Mælk istedetfor Vand til Jl(Vib. Av.) dens Slukning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
J "Thisted Avis læses følgende indsendte Opfordring: J Aaret 18 gav en besynderlig Tildragelse i Tømmerby i Hanherred Stof til almindelig Omtale, og satte især Overtroen og dens Haandlangere i travleste Virksomhed, og vist er det; taget ligefrem efter de synlige Virkninger kunde Sagen, endog for den meest Fordomsfrie, synes høist forunderlig og vil stedse synes det, indtil Aarsagens fine Traade ere opdagede, hvortil Jndsenderen ønsker, at disse Linier, kunde give Anledning: J en Mølle kaldet "Mellem Mølle begyndte det paa eengang hen af Vinteren at pusle og knage i alle Husene, og denne Uro steg omsider til den Grad, at en Vagt af Sognets meest behjertede Mandskab ordentligviis tilsagdes at møde, indtil ogsaa disse bleve betagne af Forfærdelse, og tilsidst stod Møllen tom for Mennesker. J denne Tid herskede en usynlig Haand, en forbausende Kraft over Alt, hvad der var i Huset, og i vore opklarede Tider vilde jeg undseet mig ved at fortælle Sligt, der mere ligner en Ammestuehistorie, end en virkelig Tildragelse, hvis ikke de troværdigste Vidnesbyrd af endnu levende Mænd, i Forening med en agtet Geistlig, havde bekræftet dette Factum. Sækkene bleve af en usynlig Haand kastede mellem hverandre og ud af Døren et stort Bord, som flere stærke Karle holdt paa, blev med Alt, hvad der var paa, kastet langt bort; alt Løst blev kastet hulter til bulter og dandsede omkring der var et Spektakel og en Rumsteren uden Mage, uden at nogen synlig Kraft kunde opdages. Forfærdelsen udbredte sig rundt omkring, og Overtroen fik en Tilvæxt, som ei i 100 Aar forsvinder. Der blev nu søgt Raad hos alle omkringboende klogere Folk; men ingen havde Lyst til at indlade sig med ham selv. Stedets Præst mødte nu i fuld Ornat; men da han fik en "Overhaling af nogle Tønder Meel, og blev klemt mellem de omvæltende Sække, saa gjorde han ingen flere Forsøg. Da henvendte Eieren sig til Præsten i Wuust, Dr. phil. Weise, der stod i Ny for "at kjende meer, end sit Fadervor, og han viste, at han forstod at opdage de skjulte Fjedre, der drev Værket; thi efter at han et Par Gange havde besøgt Stedet, hørte Spektaklet op, og har siden aldrig viist sig. - Nu er den egentlige Historie ei længere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Ti Aar efter denne Tildragelse kom Jndsenderen til at boe i Egnen, og hørte Historien der 100 Gange, af Mænd, som selv vare nærværende, – at modsige, kunde jo ei nytte, og at forklare Aarsagen, stod et i min Magt; men 5 Aar senere kom jeg i Berørelse med omtalte Dr. Weise, da Præst til Wolstrup ved Sæbye, og Enhver kan nok tænke, at det Første jeg bragte paa Bane, da jeg lærte Manden at kjende, var "Spøgeriet i Møllen." – Alt hvad jeg havde hørt om Sagen, bekræftede han aldeles; men med Hensyn til Forklaringen gav han, der med det ædleste Hjerte altid var but og ordknap, stedse undvigende Svar. Engang da jeg ret bad ham tilfredsstille min Videlyst, svarede han: "Jeg har gjort det Løfte, ikke at omtale Sagen saalænge jeg lever. Efter min Død vil der findes en forseglet Pakke til Vedkommende, hvori jeg omstændelig har forklaret Sagen; – kun dette kan jeg sige Dem - det var det groveste og skjændigste Bedrageri, som jeg aldrig havde troet kunde opstaae i et Menneskes Hoved." – Doctoren døde 1834; men hvem fik den forseglede Pakke, som indeholdt Afsløringen af hiin Begivenhed, Thi at et saadant Manuscript existerede, derom er jeg paa Grund af hans Characteer overbeviist. Fik Skifteretten den, maa den være afleveret til Vedkommende, hvis Pligt det da var, at bekjendtgjøre dens Jndhold, og hviler den endnu hos hans Enke, maatte hun vist kunne overtales til at udlevere den At faae den mørke Gaade oplyst, er Jndsenderens og mange Fleres Ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Ved den i forrige Uge af det borgerlige Skyttelaug, i Horsens afholdte Skibeskydning vandtes første Gevinst (6 Spiseskeer) af Justitsr. Bernth ved Propr. Justesens Skud, anden Gevinst (12 Theeskeer) af Garver Møller ved eget Skud, tredie Gevinst (en Potageskee) Kom. Curiel ved Bødker Kjergaards Skud, fjerde Gevinst (et Pibehoved) Pastor Vogelius ved Bogh. Vogelius's Skud, femte Gevinst (en Kageskee) af Kom. von Essen ved Mech. Justesens Skud, sjette Gevinst (6 Theeskeer) Skræderm. Jochumsen ved Dand sel. Wisbyes Skud, syvende Gevinst (en Ragoutskee) af Lærer Nielsen ved Snedker Daubergs Skud, ottende Gevinst (en Jordbærske) af Fuldm. Nicolai Jørgensen v. Kbm. Jørgensens Skud, niende Gevinst (enPeberbøsse) af Capt. Holst ved Musikl. Holms Skud, 10de Gevinst (et Sølvbæger) af Landmand Møller i Møballe ved Kom. Richters Skud; 11te Gev. (en Kageskee) af Kom. Bernasconi ved Kom. Richters Skud; 12te Gev. (en Sukkerskee) af Væver Kragh ved Slag(Hors. Av.) term. Krauls Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Af en Bekjendtgjørelse fra Valgdirecteuren sees at begge Randers Byes Suppleanter til Stænderforsamlingen have erklæret ikke at kunne møde istedetfor den tidligere fratraadte hæderværdige Deputerede, Oberst Brock, og at altsaa nyt Valg af en Deputeret, og tvende Suppleanter vil blive at foretage. Vi tillade os til dette forestaaende Deputeretvalg at henlede Vælgernes Opmærksomhed paa Kjøbmand Høyer i Horsens, der ikke blot vil være Flere bekjendt som en selvstændig og frisindet Personlighed, men tillige som en i det, i Viborg saa svagt repræsenterede, Handels fag indsigtsfuld Mand. At man efter de nærværende Forhold og den kgl. Commissarii sidste Monitum til de ved Embedseden formeentligen Bundne, ikke ved noget Stændervalg vil henvende sin Opmærksomhed paa nogen, selv den dygtigste, Embedsmand, eller besvære nogen af Embedstandens, selv mere frisindede, Medlemmer med Valg: tør vel ansees for uomtviste(Aalb. Av.) ligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Den 31te Juli indsattes i Randers, med megen Høitidelighed, den derværende Latinskoles nye Rector Dr. philos. Thortsen, af Biskop Dr. theol. Brammer. De tvende herved af Rector og Biskoppen holdte Taler vare i det danske Sprog, og Cantater bleve afsungne af Skolens Disciple. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Kjøbenhavn, den 18de August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
(Med Dampskibsposten.) Hs. D. Hertugen af Augustenborg med Gemalinde kan i disse Dage ventes hertil med Damp(Fædrel.) skibet fra Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Efter at Grev Eugen v. Reventlow har erholdt sin Entledigelse som befuldm. Minister i Berlin, er nu Grev Moltke afgaaet dertil som det danske Hofs overordentlige Gesandt. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Professor Dieffenbach fra Berlin opholder sig i disse Dage her i Byen. J Løverdags har den berømte Operateur paa det alm. Hospital, i Overværelse af en udvalgt Kreds af Hovedstadens Læger, udført en ligesaa vanskelig som compliceret plastisk Operation, nemlig Dannelsen af en Næse. (Fædrel.) Lucile Grahn ventes om kort Tid til Hamborg, for at give nogle Gjæsteforestillinger. Man formoder, at hun ogsaa vil aflægge et Besøg her i sin (Flyvep.) Fødeby. – Af de til Jtzehoe indkaldte Stænder=Suppleanter ville efter en paalidelig speciel Angivelse sikkert ikke Halvdelen møde, og det uagtet Ridderskabets delegerede Medlemmer ere indkaldte med den bemærkning, at deres Mandat vil i Tilfælde af deres Udeblivelse være ophævet. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Khvns Børs-Cours den 18de August. Hamborg a vista . . . . . . . . Bank-Disconto. . . . . . . . . 4 PC. Do. af Banco=Vexler . . . . 4 PC. kongl. Obligationer . . 105. Nationalbank=Actier . . . . . . 178.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Befordringer og Afgang. Under 11te d. ere Commandeersergeant i 2det Jægercorps, Jyngst, og Commandeersergeant i 12te Linie-Jnf. Bataillon, Juncker, allern, ansatte som const. Toldassistenter i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Copulerede. J Flensborg den 2den August: Hr. Skibscapitain Mathias Brosbøll fra Fredericia og Jomfru Ane Dorthea Jacobsen. J Aalborg den 14de: Cand. theol. Jnstitutbestyrer Sophus Nicolai Albrectsen og Jomfru Pauline Sophie Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Aarhuus, den 19de August. Den fyenske Huusmand Niels Ringe, der tidligere ogsaa i dette Blad har været omtalt som en Mand, der uden egentlig Veiledning, og efter i flere Aar at have været Landsbystrædder, har viist et saadant Tegnegeni, at man er bleven opmærksom paa ham fra alle Kanter, og i Særdeleshed ved hans to Perspectiver af det Jndre af den smukke og historisk mærkværdige St. Knuds Kirke i Odense, hvilke have vundet Kunstneres og Kunstkjenderes særdeles gunstige bifald som og Hs. Maj. Kongens allern. Understøttelse, saa de ere blevne meget smukt litographerede, befinder sig for Øieblikket her i Byen, for ved Subskription at søge Afsætning paa disse hans Arbeider, og det er at haabe, at han ogsaa her vil finde Opmuntring, og Paaskjønnelse. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Vi have idag ved Middagstid havt et meget stærkt Tordenveir, ledsaget af et voldsomt Regnskyl
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Bekjendtgjørelser. Et Kjærlighedspant, en yndig Blomst, blev os frarøvet, idet den Algode den 17de dennes berøvede os vor næstældste Datter Emilie Sophie, i en Alder af 6 1/2 Aar, efter 5 Ugers Sygeleie. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 18de August 1836. M. Hørret, født Saxild. J. P. Hørret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
I Anledning af en Artikel i Aarhuus Stiftstidende No 135, finder jeg mig herved beføiet til at erklære at jeg for mit Vedkommende, ikke hverken er engageret, eller har havt Engagementstilbud fra Hr. Overskou til hans Theater. Aarhuus, den 18de August 1846. F. Printzlau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Da der ved den til igaar berammede Licitation over Bøgebrænde ikke mødte nogen Liebhaver, saa afholdes førstkommende Fredag den 21de dennes, om Formiddagen Kl. 11, en ny Licitation over circa 29 Favne Bøgebrænde til Byens Brug, hvortil Liebhavere vilde behage at give Møde paa Raadstuen. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te August 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Da det, den 24de f. M., ved Auction til Bortleie af de Domkirken tilhørende Jordlodder, N 3, 4 og 5 i Skov vangen, skeete høieste Bud, er blevet forkastet, vil en ny Auction til disse Jorders Bortleie blive afholdt paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen den 25de dennes, om Formiddagen Kl. 11, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Lodderne ville først blive opraabte samlede, og siden separate. Aarhuus Byfogedcontoir, den 17de August 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Efter Skifterettens Reqvisition foretages Auction til Bortsælgelse af det Boet efter Niels Thomsen Stor ring, og senere afdøde Hustrue Ane Cathrine Nielsdatter, tilhørende Sted, N 737 i Garvergyden heri Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Fredagen den 21de dennes, den 28de. hver Dags Form. Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
4de Sept. først. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen heri Staden, men 3die Auction derimod i selve Stedet. Aarhuus Byfogedcontoir, den 15de August 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Mandagen den 31te August førstkommende, Formiddag Kl. 10, blive, ifølge Begjæring af afgangne Pastor Müllers Enke, i Astrup Præstegaard ved een Auction opraabte til Bortsalg 2de hende tilhørende Jordlodder, samt 4 Tørveparceller paa Astrup Byes Mark. Derefter forauctioneres endeel Løsøre, Ind- og Udbo, saasom: Borde, Stole, Speile, en Sopha, Kjøkkentøi, m.m. Conditionerne erfares ved Auctionen. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 10de Aug. 1836. Rosenstand. Torsdagen den 3die September førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, bortsælges ved een Auction de afdøde Enke Ane Kirstine Poulsdatter og forhen afgangne Mand Poul Muurmesters fælleds Bo tilhørende 2 Fag Huus, i Odder. Naar Huset er solgt, forauctioneres Boets Løsøre. Conditionerne erfares ved Auctionen. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 10de Aug. 1836. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-19
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Peder Jensen og forhen afgangne Hustrue bliver det deres fælleds Bo tilhørende Huus i Tvenstrup, med Jord, af Hartkorn 2 3/4 Alb., stillet til Bortsalg ved een Auction, som afholdes i bemeldte Huus Torsdagen den 3die September førstkommende, Formiddag Kl. 9. Naar Huset er solgt, bortsælges Boets Løsøre, Ind- og Udbo. Conditionerne erfares ved Auctionen. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 10de Aug. 1836. Rosenstand. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Fæster til Holbechgaard, afdøde Gaardmand Peder Jensen Hjorth i Kastberg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Randers, den 13de August 1846. C. W. Jacobsen, Fuldmægtig.