Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-10-06
Det er bekiendt, at Baron v. Langdorff foretager sig en Reise i det Jnderste af Brasilien. Man har nu faaet et Brev fra ham, dateret fra Cuyaba, Hovedstaden i Provindsen Mato grosso den 5te April 1827. Det er af følgende Jndhold: Jeg maatte skrive mange Ark fulde, naar jeg blot skulde omtale Hovedmomenterne af denne høist mærkværdige Reise, som jeg har foretaget mig. Den Plan, som jeg saa løselig har i Forveien meddeelt, er ikke bleven forandret. Den 22de Juni f. A. indskibede vi os paa Floden Tite og forlode Porto Felix i Provindsen St. Paul med 8 Fartøier, paa hvilke første Gang i disse Fartøier det Keiserlige Russiske Flag varede. Ceremoniellet ved at indskibe mig, og ved at tiltræde denne farlige Reise, svarede til Vigtigheden af dette Foretagende. J det Øieblik jeg indskibede mig, begave vi os fra Byens første Embedsmænd til Havnen. Da vi gik ud af Huset blev der ringet med alle Klokker og den første Ordens geistlige gik hen til os og ledsagede os til Vandet, hvor han velsignede Mandskabet og Fartøierne. Capitao Mor (Mairen) holdt derpaa en Tale til Folkene, som han formanede til Orden, Subordination og god Opførsel, og forestillede mig høitidelig for dem, som deres Chef og Herre, hvorved han tillige paalagde mig, at disse Paulister igien kom tilbage, naar først Reisen var lykkelig fuldført. Hurraraabet lød tusindfold fra alle Sider og de Brasilianske Batterier saluterede os ved Afreisen. Den 22de Julii forlode vi saaledes Porto Felix og faa Dage derefter den beboede Deel af Provinsen St. Paul. Mangeslags nye Scener fremstillede sig nu dagligen for vore Øine, Pattedyr, Fugle, Kæmpeslanger, Fiske, pragtfulde Vandfald o. s. v. Efter 1 1/2 Maaneds Seillads løb vi ind i den majestætiske Strøm Parana, som paa flere Steder er en Fierdingvei bred, og som med sine mange Øer afgiver mangfoldige maleriske Prospekter. Fra Parana seilede vi ind i Mundingen af den af alle Søefolk formedelst sin stærke Strøm saa frygtede Skovbæk Rio Pardo, af hvilken vi arbeidede os op med stor Møie og Anstrængelse i 6 til 7 Uger indtil det høie BiergCamapuam, hvor denne Flod udspringer og til et Punkt, som ligger omtrent 700 Fod høiere end Parana Floden; Man kan ikke gjøre sig nogen bedre Forestilling om denne Reises Besværlighed især for Arbeidsfolkene end naar jeg siger, at man i 5 til 6 Dage kan giøre den samme Reise ned af Floden imedens at vi maatte næsten bruge to Maaneder for at seile op af den. Camapuam er et Establissement, som ligger omtrent 3 til 400 Legaas fra alle civiliserede Steder, oppe i en høi Biergstrækning, som skiærer Brasilien igiennem fra Norden og til Syden. Over dette Høiland maatte vi bringe alle vore Fartøier med hele Ladningen, hvorved vi betiente os af plumpe Karrer, forspændte af 14 Øxer. Desuden maatte vi atter i Kamapiam forsyne og med Levnetsmidler paa 3 Maaneder. Efter et Ophold af 1 1/2 Maaned vare vi paa nye reisefærdige, og bragte vores Bagage paa Kanoer, hvorved vi seilede fra den ene lille Flod til den anden indtil vi naaede den store Paraguay Flod, som havde opvakt saa store Forventninger hos os, men som den ikke tilfredsstillede. Saa ubehagelig, besværlig og farlig, som denne Reise end hidindtil havde været, saa kunde dog Jntet lignes med den Qval, som vi nu vare udsatte for, da vi skulde seile op af Floderne Paraguay, St. Lorenzo og Canada. Regntiden, havde allerede nærmet sig, og nu indfandt sig Moskitterne i Millionviis. Fartøierne og Roer folkene, som i disse hede Zoner næsten maae arbeide uden at have Klæder paa sig, bleve ganske sorte ved at bedækkes af disse pinende Jnsekter, og vi kunde ikke udfinde noget Middel til at forsvare os imod disse blodsugende Skarers Anfald. Dertil kommer, at Floden Paraguai som flyder meget langsomt, er opfyldt med mangehaande fremmede Stoffer, saaledes af forraadnede Blade, Træer og Rødder, raadne Fiske, Crocodiler, i tusindviis, som stinke ligesom Moskus, især deres Urin, rød Leerjord o. s. v., og med et guulagtig ækelt Skum, saa at Vandet var neppe til at drikke. Plagede af Heden, trængende til Vederqvægelse, piinte af Moskiter, uophørligen dryppende af Sveed, var det ikke mueligt at forskaffe sig en Lædskedrik eller at tænke paa alvorlige og anstrængende Beskjæftigelser. Man maatte selv give Slip paa den Behagelighed at kunne bade sig i den store Strøm, fordi en meget graadig Fisk, som er forsynet med skarpe Tænder ligesom Haien, og som lever flokkeviis sammen, ved Navn Piransa, er meget farlig for Mennesker og Dyr, som bade sig eller falde i Vandet, overfalder dem fra alle Kanter og i faa Minuter sønderriver og fortærer dem. Efterat vi havde overstaaet alle disse og flere Ubehageligheder, naaede vi endelig Floden Tacnari, som løber ud i Paraguai=Floden og derfra kom vi ind i Floden Cuyaba, som forener sig med denne, og saaledes kom vi da efter 7 Maaneder og 8 Dages Forløb til Staden Cuyaba, som ligger ved en Flod af samme Navn, hvor vi bleve meget giæstfrie modtagne af Præsidenten for Provindsen Jge Saturrino da Costa Pesreira. Som sagt kan jeg blot meddele her en overfladisk Skildring af Reiserouten og ikke indlade mig i nogen videnskabelig Beskrivelse af det, som jeg har seet. Hjorte, Raadyr, Tapirer, Ulve, Onzer, Capivarer, Flod Oddere, og sorte glindsende Aber o.s. v. ere blevne fældede. En Mængde af de sieldneste tildeels ubekiendte Fugle ere blevne skudte; 60 for Naturhistorien nye Flodfiske ere blevne observerede, beskrevne og tegnede. Herer nu det første Hovedhvilepunkt, hvor jeg vil opholde mig i nogentid; thi det er ikke raadeligt, at opholde sig i Hiertet af Sydamerika uden at benytte Tid og Leilighed. Jeg vil derfor sandsynligen anvende et Aar paa at undersøge denne udstrakte Provinds. Herfra vil jeg reise tilbage igiennem Diamantdistriktet paa Floderne Rio Negro, Rio Arino og Tapejos, og derpaa betroe mig til Jordens største Flod, nemlig AmazonFloden, og naar jeg derfra med Guds Bistand, kommer frisk og sund til den nordlige Provinses Hovedstad Para, saa har jeg fuldført Halvdelen af den forehavende Reise og vil derpaa til Lands giennemreise Provindserne Maranhar, Sea ri, Plauby, Pernambuco, det store Vandfald ved Paul Affonso i Provindsen Rio St. Francisco, som er maaskee det største i den bekiendte Verden og selv større end det ved Niagara, og derpaa igiennem Provindsen Bahia, Minas novas Geraes, vende tilbage til Rio Janeiro og saaledes have fuldendt en Reise, som ingen saa let skal giøre efter mig, og som jeg ikke haaber skal blive uden Nytte for Videnskaberne.