JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Der har fra de ældre indtil de nyeste Tider været Mænd, som levede efter Klokkeslættet og befandt sig vel derved. Alfred, Angelsachsernes Konge, inddeelte Dagen i tre lige Dele, hvoraf den første var bestemt til Søvn og Maaltid, den anden til Regjeringsforretninger, og den tredie til Videnskaberne og Religionen. Da hiin uvidende og barbariske Alder (han døde i Aaret 900) intet kjendte til noget Slags konstig Tidsmaaler, saa brugte han, for nøie at bestemme hver Afdeling af Dagen, Voxlys af lige Længde og Tykkelse, som han, det ene efter det andet, lod nedbrænde i en Lygte. - Den berømte Historieskriver Gibbon. inddeelte sin Dag paa samme Maade. EfterKlokkeslættet gik han til sit Arbeide, til Bords og i Selskab, og blev i intet af ham afhængigt Anliggende længer end den fastsatte Dagsorden krævede det. En Friseur fik sin Afsked fordi han kom nogle Minuter efter Kl. 7. Hans Efterfølger indfandt sig, for større Sikkerheds Skyld, noget tidligere, og havde samme Skjebne. Kun den tredie, der paa Klokkeslættet traadte ind i Gadedøren, beholdt sin Bestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
J Slotshangen i Celle staaer, ved Enden af en Lindealle, paa en med Granner og Taarepile beplantet Høi, den afdøde Dronning Caroline Mathildes Monument, af Oeser. Sandheden, med sit Speil ved Siden, kroner en Urne med Palmrene. Foran den staaer Fædrenelandskjerligheden, som en smuk Qvinde med et Barn ved Haanden, Blikket heftet paa Dronningens Brystbillede. Ved Siden holder en Genius en Rose frem med høire Haand; men hun synes, over Gjenstanden for sin Betragtning, at glemme Alt omkring hende. - J "Min Resa til Fors", at D. R. B., Christianstad 1815, berettes, at Møblerne ere bortflyttede fra det gamle Slot, Dronningen beboede, og at en gammel Forvalter, som viste Forfatteren hendes Værelser, eier endnu en Pude, som han har reddet, og hvorpaa hun er død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Klosteret paa St. Bernhard ligger 1246 Fod over Havet, og er den høieste menneskelige Bolig paa Jorden. Her hersker næsten en evig Vinter. Den lille, paa den søndre Side af Klosteret liggende Sø, tøer næsten aldrig op, og i August Maaned staaer, endog i Middagsstunden, Thermomerret ikke sjeldent under Frysepunkten. Man forbruger der en utrolig Mængde Brænde, som ad den øde og steile Vei, der kun i to Maaneder er tilgængelig, bæres op af Muulæser. De ædle Munke, som boe i dette Kloster, leve med mageløs Opoffrelse, forsagende enhver Nydelse, ganske for Opfyldelsen af Menneskelighedens Pligter. Uden Betaling, uden Hensyn til Stand og Religion, besvises og huses her den trætte Reisende; den Syge bliver pleiet indtil han er helbredet, og den Forfrosne fravristet Døden. Dagligen i den raa Aarstid, og saa ofte det sneer eller er taaget, gaae nogle af Brødrene, ledsagede af deres fortræffelige Hunde, og forsynede med lange Stange, ud paa Landeveien, som disse Dyr, uagtet den tykkeste Taage eller Sneefog, aldrig forfeile. Hundene opstøve det Sted, hvor en Reisende er bleven begravet under en Lavina eller ligger stivfrossen, og tilkjendegive det ved deres Skraben og Snusen. Den Forulykkede trækkes frem, bringes ind i Klosteret og alle Midler til hans Redning anvendes. Men trods disse Menneskevenners Bestræbelser forløber dog intet Aar, hvor jo, naar Sneen begynder at smelte bort, Liig af Reisende komme tilsyne. Disse henlægges i et Capel, paa den østlige Side af Klosteret, hvis Vægge ere forsynede med store Aabninger, saa Luften kan trække igjennem. Da i denne skarpe og kolde Luft intet Liig forraadner, men efterhaanden indtørres, saa holde Ansigtstrækkene sig længe, og Adskillige ere af deres Paarørende blevne gjenkiendte to til tre Aar derefter. De sidde opreiste ved Siden af hverandre, og enhver Nyankommen sættes med Hovedet mod sin Forgjængers Bryst. Ansigterne, Hænderne og Fødderne, som hos Nogle ikke ere bedækkede med Liigklædet, have samme Farve som Mumier. J Klosterkirken findes General Desair's Gravmæle af Marmor. Han fandt, som bekjendt, sin Død i Slaget ved Marengo, og blev derpaa bragt til Klosteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Jndenlandske Efterretninger. Paa Volden ovenover Vesterport have med Allerhøieste Tilladelse Brødrene Frey opsat deres store Comera obscura, som er Noget af det Skjønneste i sit Slags. De Fleste, der ikke have seet det, tænke sig derved intet andet end et simpelt og almindeligt Camera obscura; men det er det langtfra ikke. Man seer her Gienstandene, for sig ligesom paa et stort Malerie, som kun Naturen, ingen Konst, kan frembringe saa klart og rigtigt, og hvor Alting er i fuldt Liv og i uophørlig Bevægelse. Møllerne gaae, Bladene paa Træerne bevæge sig, Menneskene paa Gaden, Volden, i Philosophgangen og paa Broen gaae, løbe, ride, kjøre; Fuglene flyve i Luften, kort, man seer her et i egentlig Forstand levende Malerie. Da det fortræffelige Speil kan dreies til alle Sider, saa kan Scenen ogsaa forandres efter Behag i et Nu. Jngen vil fortryde at tage dette sjeldne Konstværk, især i Middagsstunden, naar det er klart Veir, i Øiesyn, og Forældre ville neppe kunne fornøie Børn, der have nogen Skjønsomhed, bedre, end ved at føre dem herhid, og forklare dem hvorledes dette Tryllerie frembringes, og at det er paa samme Maade, at det menneskelige Øie seer. Nærværende Camera obscura svarer virkeligen til sit Navn; thi Fladen, hvorpaa Gienstanden sees, staaer i et formørket lidet Kammer, som oventil har en Aabning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Under det Kongel. Livjæger-Corps Exercise paa Nørrefælled i Onsdags Morges døde pludseligen Livjægeren J. C. Schwarz, i en Alder af 35 Aar, efterat have tjent ved Corpset i 12 Aar. Han var forlovet og skulde snart holdt Bryllup, og agtede at etablere sig som Snedkermester i Kjøbenhavn. J Søndags Middags blev hans Lig, med militaire Honneurs og Sørgemusik af blæsende Jnstrumenter, af hans Vaabenbrødre bragt til sit. Hvilested paa Garnisonens Kirkegaard her i Staden. Et anseeligt Følge, blandt hvilket de fleste af Corpsets Officierer, ledsagede Liger til Graven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Natten fra Søndagen til Mandagen den 12te Juni havde vi her et Hagelveir, som Anmelderen ikke erindrer at have oplevet her saa stærkt. Paa visse Steder laae Hagelen om Morgenen saa tyk som en Haand og bestod tildeels af temmelig store Jsklumper. Efterat Hagelen havde ophørt at falde, nedstyrtede en Tidlang fra de uversvangre Skyer en skyllende Regn, som flød ned i flere af de lavtliggende Kieldere i Staden. Udenfor Kjøbenhavn sporede man ei synderligen til dette Hagelveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Man læser nu et Forslag til Lystfarter paa de mange Canaler, som vor Hovedstad gjennem skiæres af. Denne Jdee har allerede været yttret engang tilforn af Ramdohr i Aaret 1792. Ubegribeligt er det mig, siger han i sine "Studien" (S. 356): "at ikke flere Vandpartier gjøres i Kjøbenhavn. Mig tykkes, der lod sig intet behageligere tænke end et Selskab af Chalupper, der paa en lummer Sommerdags Aften under Musik anstillede Spadserefarter. Men deraf veed man intet her." - Den sande Aarsag, hvorfor saadanne Farter ikke yndes her, ligger nok snarest i Veirets Ustadighed, og overalt i Climatet, som ikke i fjerneste Henseende kan sammenlignes med Jtaliens. Lysttourerne med Dampbaaden til Dyrehaugen a. hører i en vis Henseende vel til dette Slags Forlystelser og finde ogsaa Yndere nok. Men deels forfeiles Hensigten derved, at i Almindelighed alt for mange Mennesker ere sammen pakkede paa Dampbaaden, deels afgaaer den paa Tider af Dagen, da det enten er alt for varmt eller alt for kjøligt. Desuden er Bevægelsen her saa godt som ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Capit. Ørgaard er med det asiatiske Compagnies Skib fra Ostindien ankommen til Kjøbenhavn. Ladningen bestaaer, blandt andet, af endeel Jndigo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Mariboe, d. 6 Junii. Afvigte Søndag gav Tonekunstneren Ferrari den bebudede Concert; i Themis's Tempel her i Byen for omtrent 30 Tilhørere. Om den onde Aand blev fordreven ved det skjønne Harpespil, vil Tiden lære. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Odense, d. 9 Junii. Efter den skiønne April, der for tidlig gav os Forsmag paa Sommervarme, fulgte med Maimaaneds Begyndelse 8 kolde og vaade Dage, siden havde vi igjen ved Pintsdagstid skjønne Sommerdage med 15 til 18 Sr. Varme i Middagsstunden; men ogsaa kun omtrent 8 Dage, siden have vi hver Dag haft mere eller mindre Regn, med saa kold Blæst af vestlige Vinde, at mangen een, som Vinteren ikke havde op tæret alt sit Brænde, tyede igjen til Kakkelovnen. Endnu vil Veiret ikke fatte Stadighed, og igaar, Medardidag, der hos Jyderne især, prognostiserer Sommerens Veirligt, var Veirets Ustadighed endnu det samme og Blæsten af N. V. kold. Saameget Landmanden i April sukkede efter Regn, saameget længes han nu efter Tørreveir, paa adskillige side Steder har man seet sig nødsaget at afhugge den nedfaldne Rug, for at give Hestene inden den raadnede. Mueligen dog at Nyemaane (d. 10de Juni, Efterm. Kl. 8, 27 Min.) giver nogen Forandring, hvis ei, er at befrygte, at Veiret ikke forandres før Soelhverv mod St. Hans Alt vil dependere af Vinden, da ingen dag. -med Vished kan forudsige det, hvorom man har det levende Exempel i Professor Dithmar, endskjøndt de faa Grunde, han anfører, ere meget rigtige; men ingen Regler holde nu Stik i disse Aaringer, da Vindens Forandring maa have flere Aarsager end Dunsternes Mængde. (Jversens Av.) Aarshuus, d. 9 Junii. Her under Kysten vil man i Tirsdags have seet et Par overmaade store Havdyr, som man holdt for Hvalfiske, der havde forvildet sig ind i disse Farvande. Man saae dem lege paa Havets Overflade og sprude Vand fra sig i mange Favnes Høide. De lode til at komme fra Vigen, og toge Veien over ad Thunøe til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Aalborg, den 7de Junii. Jgaar begyndte da dette Aars Pindsemarked her. Blandt de talrigt ankomne Markedsgjæster har man det nye Syn af en Hollænder, navnlig Jan de Bruin, som i et smukt indrettet Fjellehuus udenfor Compagniehuset opvarter, efter hans Skildt, med varme Vafler, samt Punsch, Limonade, Biskopviin, Rom og andre Liquerer; saaog af nogle fra Christiansfeldt hidkomne Fruentimmere, som udsælge af det saa berømte christiansfeldter Brød, tilligemed skjønne Sukkerkager. - J forrige Aars Pindsemarkedstid var Klagen over vedholdende Tørveir, iaar er det omvendt, og man begynder at klage sig over det Regnveir, der nu i saa lang Tid næsten dagligen har vedholdt. Jgaar havdes her atter Tordenveir med Jlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Til Bedste for Bombebøssen vil det med det første blive givet en offentlig Concert af endeel Konstnere, der besjeles af ædel Jver for den gode Sags Fremme. Ved denne Leilighed fortjener at anføres to mærkelige Exempler paa sand Ædelmodighed. En Dag i afvigte Vinter, da Gaderne vare ligesom belagte med Glatiis, og ingen, som ei havde noget nødvendige Ærinde at gaae ud efter, forlod sit Huus, søgte en aldrende Dame af Stand efter Bombebøssen, først paa Bryggernes Laugshuus, siden paa Skippernes gamle Laugshuus, og, uden at afskrækkes af Veirets eller Førets Ubehagelighed, vedblev hun at søge saalænge, indtil hun omsider fandt Vaterskoutens Contoir, hvor hun, i den der opstillede Bombebøsse nedlagde sit Bidrag til en Matrosbolig; men uden at hun vilde nævne sin Stand eller sit Navn. – Ligesaa kom nyligen en afskediget Soldat ind paa Contoiret og nedlagde 1 Sølv Rigsbankdaler i Bøssen, uden at ville nævne sit Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Blandede Efterretninger. Norge. Eger i Buskeruds Amt, den 31te Maji. Det nu i lang Tid havte Regnveir har meget forsinket Foraars=Arbeidet ved Agerbruget, da Jorden. paa mange Steder er saa blød, at man hverken kan pløie eller harve den. - Denne Overflødighed af Regn har og foraarsaget, at Stor Elven (Drammens Elv) er stegen til en betydelig Høide, hvilket i flere Henseender er til Uleilighed, for de Gaarde, der støde til den. - J Pintse dagen havde man her et deligt og varmt Solskins Veir, men efter den Tid har neppe nogen Dag været fri for Regn, og især havde man heri Gaar en vedvarende Regn indtil over Midnat, som har bevirket alle Bækkes og Elves mærkelige Stigen, endog i den Grad, at en liden Elv, Krogstad-Elven kaldet, har i Nat gjort adskillig Skade, ved at undergrave nogle Bygninger, som ligge ved dens Sider, hvoriblandt ogsaa en Spiger=Fabrik, samt ved at bortskylle en Hauge, med mere. - Engen tegner sig her ret godt og ligesaa Ageren paa høilændte Steder, hvor man har faaet Jorden tilsaaet; men paa de Gaarde, som have sidlændt Jord, ere Udsigterne meget maadelige med Hensyn til Agrene, især om Almanakens Veir-Spaadom (som i de sidste Aar har været temmelig paalidelig) ogsaa nu skal gaae i Opfyldelse; thi da maae vi endnu vente mere Regni den øvrige Deel af Sædetiden. - Den i forrige Aar saalænge vedholdende Sommervarme, som pludselig omvexledes med Vinterens Kulde, har her havt en meget skadelig Jndflydelse paa Frugttræerne; thi, da Kulden kom, medens Træerne endnu stode i fuldt Løv og Safterne endnu ikke vare gaaede tilbage, saa blev Følgen den, at Løvet ikke faldt af, men en stor Deel Træer er uddød. - Her viser sig og i dette Aar et særegent Tilfælde paa Fyrreskoven, nemlig at dens Naale visne og falde af, hvilket mueligens kan være en Følge af forrige Aars stærke Væxt, om dette Tilfælde kan vorde skadeligt for Træerne, det vil Tiden opklare. - Her er i Dag klart Solskin med Blæst, dog have vi ogsaa i Dag havt en Regnbyge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Stockholm, den 29de Maji. J Torsdags døde Hans Exellence Grev Ruuth, en af Rigets Herrer, Ridder og Commandeur af de Kongel. Ordener, forhen General=Gouverneur i Pommern m.m. Faa Mænd vare besiellede af større patriotisk Jver, eller have i deres Liv været mere virksomme end denne agtede Olding. Tilvirkning af den fortræffelige Schveitzer-Ost, den mere udbredte Forædling af Fiorin-Græsset, Driften af Høgandss Steenkuls=Gruber, og at Pottemageriet er bragt til en høi Grad af Fuldkommenhed i Sverrige, tilligemed mange andre Arbeider og Foretagender, vidne om hans utrættelige Virksomhed. Hen døde 74 Aar gammel, og efterlader sig 40 Børn og Børnebørn. - Syv Ladninger med Sild ere i den sidste Maaned ankomme hertil fra Bergen, og Prisen paa denne Vare er nu falden til 14 a 15 Rd. pr. Tønde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
For Digteren Gocthe skal der oprettes et Hædersminde i hans Fødestad. Basrelieferne dertil skulle være af Thorvaldsen. Aldrig er der i Frankrig paa een Tid bleven saa mange Mindemærker for fortjente Mænd oprettede som i dette Øieblik, nemlig: for Malesherbes, Fenelon, Turenne, Biskop des Belzunte, Lafontaine, Cantsleren de Hopital, Pascal. Mærkeligt nok: kun 1 Hærfører, men derimod 6 Lærde og Statsmænd,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Det academiske Museum i Göttingen besidder en høist mærkværdig Samling af Sieldenheder fra Sydhavet. Deriblandt findes een af de Stores Sørgedragt paa Otaheiti, der ikke allene er et Non plusultra af Eventyrlighed, men tillige tjener til Beviis paa hine Øebeboeres mageløse Taalmodighed i Forfærdigelsen af deres Konst arbeider. Den paa Brystet befæstede Smække bestaaer allene af 1086 Perlemors Stifter, hvoraf hver paa det omhyggeligste er bearbeidet og paa begge Ender har Huller. En paa Sandwicheerne forfærdiget Høvdingkaabe er paa det konstigste besat med guldgule og purpurfarvede Fjer af Chertia coccinen, som kun findes paa disse Øer, og denne Fjermosaik er høist beundringsværdig. Fierene ere ordnede efter et bestemt Mønster, ligesom Stenene paa et musivisk Gulv. De forskjellige Klædebon ere af gjennemblødt Bast af Brødfrugt- og Papirmorbærtræet; andre ere af fiin Fletning. De nyseelandske ere af Silkebast. - Et Halsbaand af sammenradede Snogepander, vises her som en Hovedartikel af Jldlændernes Pynt, hvoraf man seer, at det usleste af alle Folkeslag ikke er uden Toiletkonster. En otaheitisk Ørenring, bestaaende af tre ægte Perler paa en Snor af Menneskehaar, og et nyseelandsk Øre smykke, bestaaende af fom Mennesketænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
J Liverpool er den 1ste Jan. d. A. aabnet et Museum for Naturhistorien, som ved denne Stads udbredte Handel lover at blive meget betydeligt. Allerede fylder Samlingen af Dyr tog Sahle, og Zoophyterne, ordnede efter La Maris System, ere overordentligen fuldstændige. Et Maler- og Billedhuggeracademie skal ogsaa stiftes der, og til det allerede tilværende Gallerie har Hr. Forster, der i Forening med Hr. Cockwelllader opgrave billedhuggerværker i Grækenland, foræret en Samling Afstøbninger af de i Phygalig fundne antike Værker. - J Bristol er den 29de Februari lagt Grunden til en for videnskabelige Forsamlinger bestemt Bygning. Ogsaa skal der stiftes her et lærd Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
J en Damask Fabrik ikke langt fra nasgow har Hr. Anderson forfærdiget paa sin Væver stoel en Skjorte uden Sting. Kraven og Linningerne, saavelsom Axelstykkerne og Spjællene ere af dobbelt Lærred og synes at være meget nydeligen syede, Knaphullerne paa Ærmerne og paa Halsen ere virkede med Stikning; de fornødne Knapper og et Kalvekrøs ere anbragte deri. Denne Skjorte har Hr. Anderson foræret Hurtesan=Museum i Glasgow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
J Barclay's & Comp. store Ølbryggerie i London har man gjort Forsøg med en ny opfunden Maskine, af Hr. Parker, til at fortære Damp maskinens Røg i sig selv. Apparatet var i 5 Dage anbragt paa forskjellige Kiedler. Hr. Taylor, der nyligen i Underhuset har talet om de for Sundheden skadelige Følger af de bestandige Dampe, London er indhyllet i, var tilstede, ligesom og flere Medlemmer af Parlamentet, der alle bleve overbeviste om, at ved denne Røgfangs- og Fortæringsmaskine Uleiligheden vil afhielpes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Qvant fortæller i sin Reise til Jtalien: "Aldrig har jeg nogensteds seet saa mange Tig gere samlede som i Loretto. J Jtalien gaves ingen anden Fattiganstalt end Klosterne; disse ere ophævede og intet Forsørgelseshuus er blevet oprettet. Jtalienerne overlade Veldædigheden til Munkene og give Tiggerne intet uden deres Velsignelse, i det de med de tomme Hænder slaae et Kors for den, der beder dem om Almisse. Jeg betragtede, da jeg gik ud af Kirken, endnu de smukke Døre af Bronze; de Fattige, der stedse ligge paa Gaden, mærkede heraf, at jeg var en Fremmed, og bestormede mig med deres Bønner; jeg gav Nogle noget, og gjorde de øvrige derved saa meget mere paatrængende. Snart faae jeg mig omringet af en talløs Mængde; de holdt mig fast i Klæderne, og om Knæerne, og mine Penge havde ikke været tilstrækkelige til at tilfredsstille det halve Antal af dem, nogle bleve vrede, fordi jeg ikke vilde give dem noget. Jeg tog derfor alle de Penge, jeg havde i begge Hænder, og stængte dem ud iblandt dem: de slap mig nu, styrtede løs paa de udslængte Penge, og saaledes vandt jeg Tid til at undflye."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
En Klagestemme fra en Nybygger i America har atter ladet sig høre, formodentligen for at skræmme andre fra at drage did. Den er fra en Missionair paa St. Louis (i Louisiana) og lyder saaledes: "Vi befinde os midt iblandt et talrigt Folk, der er sammensat af Vilde, Halvvilde og forskjellige andre Nationer og Secter. (Mon dette ikke ogsaa er Tilfældet paa de fleste Steder i Europa?) Man har indrømmet os en Qvadratmil øde Land til Beboelse. Vore Huse maa vi bygge os selv (det samme maa man i Europa), hvorfor mange af os maa arbeide som Daglønnere (hvad kan det skade?). Vi have Brød, som ikke bages i Ovne (i Europa har man Brød, som bages i Ovne, og alligevel er kun halvbagt).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Vor sædvanlige Føde bestaar i Kartofler, Bælgfrugter og Grønt en meget sund Spise!). Den største Plage er her Jnseeter, hvoraf et Slags, der ligner smaae Skorpioner, trænger sig ind i Kiødet, foraarsager en utaalelig Smerte, ja ofte Døden, naar den er trængt ind paa et farligt Sted. (J Europa har man Nervefeber, Svindsot, Kraft, og mange andre Plager, som alle dets medicinske Faculteter ikke kunne helbrede Folk for.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
J Aaret 1813 havde Magistraten i Erfurt, der bestaar af catholske og evangeliske Medlemmer, besluttet, at deres Lig, uden Hensyn til Troesbekjendelse, skulde jordes paa Kirkegaarden, og den preussiske Regjering stadfæstede Jndretningen. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
da Erfurt nu staaer under Corvey, saa har den derværende biskoplige Autoritet nægtet at vie Gravstederne og forbudet catholske Geistlige at følge Liig did. Da nyligen en catholsk Geistlig skulde begraves der, forlod den catholske Præst Ligfølget, da han var kommen til Kirkeporten. Balthaser Lopez skulde som eet af Jnquisitionens Offere, den 29de Juni 1645 levende brændes ved en Auto-da-Fe i Caruca, men aflagde indtil det sidste Øieblik de mærkeligste Prøver paa Aandsmunterhed. Munken, der fulgte ham til Baalet, udmærkede sig ved sine Formaninger Ja, Balthaser!" raabte han uophørligen - "Tak J Gud! Tak J Gud! J kommer for et Smøre brød i Paradiset!" - Ei, Hr. Pater, svarede Balthaser, troer J da at 200,000 Ducater (Beløbet af hans confisquerede Formue) er et Smøre brød, Og hvo indestaaer mig for, at Handelen, deroppe bliver erklæret for gyldig?" - Den samme Munterhed viste den gamle Mand paa Baalet. Da Bøddelen var en Begynder i at trække Halsen til, saa raabte Lopez: "Hør Peter! naar du ikke vil bære dig bedre ad med mig, saa tænd kun strax Jld paa hele Kramboden!" - Da Halsen allerede var ham halv tilsnøret, raabte igjen Munken: "Nu Balthaser, føler J virkelig Smerte over eders Forseelse?" - Ei, Hr. Pater!" udstødte med Møie den Halvqvalte: "er forbandet spøgefuld", og opgav Aanden under langsom Stegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Kjøbenhavns Børs d. 13 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 251, a vista 254. Amsterd. 2 M. - , a vista - . Paris 2 M. - Spec. 256. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 5 s.a 15 Rbmk. 6 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. f. A.) 71. Norske Rigsbanksedler 16 3/4. Svenske Sedler 67 a 58 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Anecdot. J en Kjøbstæd laae en Kræmmer i uophørlig Strid med en der boende Kammerraad, og beskyldte denne omsider i Klubben for at være en Fritænker. Sagen gjorde Opsigt, og kom forBirkeretten. Kræmmerens Sagfører fremsatte blandt andet det Argument, at eftersom Tanker ere toldfrie, maatte det ogsaa tillades enhver, at være Fritænker, og at det, som er enhver tilladt at være, ikke kunde gravere Nogen, naar det tillagdes ham. Modpartens Procurator meente derimod, at dette var Kræmmer=Stiil, da Tanker kun vare toldfrie saalænge de laae paa Oplag, men at de nuomstunder, i de fleste Lande, anholdes og confisqueres, som andre forbudne Varer, saasnart de bragtes over Toldlinien, d. c. Læberne. Kræmmerens Sagfører vedblev imidlertid at paastaae sin Principal frikiendt og hans Modpart dømt for unødig Trætte, saa meget mere, som den udødelige Lessing selv havde været en Fritænker, og det ikke kunde være en Kammerraad nogen Skam at gielde for det, en Lessing havde været. "Hvad Characteer havde da denne Hr. Lessing?" spurgte Birkedommeren med en meget alvorlig og betænksom Mine, i det han tog en Priis af sin paa Bordet staaende massive Sølv daase. - Han var Magister, svarede Procuratoren. - Magister!" raabte Birkedommeren ganske hidsig: "Saa har Hr. Procuratoren læst sin Hof= og Statscalender, som Fanden læser Bibelen; thi ellers vilde han nok vide, at en Magister rangerer under No. 3, og en virkelig Kammerraad under No. 2 af Rangforordningens sjette Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Onsdagen den 14de Juni gives paa Sommertheatret paa Vesterbro en ny hervisk Pantomime: Apollo, eller den af Sarbandbortførte Hyrdindes Befrier, hvortil Musiken er af Hr. C. Lehmann. Førend Pantommen gives et Theema med Variationer paa Davidsharpe af Hr. C. Lehmann, og en Allegro paa Valdhorn af F. S. Agthes Concert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-13
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 49. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Juni 1820.