JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Storhertugen af Florents er nemlig aldeles besjelet af Mediceernes Aand i paa det kraftigste at understøtte Konster og Videnskaber, hvilke han, som selv indviet i dem, hylder. Kjøbet af den Nizzoliske Samling af ægyptiske Oldsager, til Berigelse af Galleriets Skatte, er et af de talende Beviser herpaa; et andet er Fuldbyrdelsen af det herlige mediceiske Mausoleum, hvorpaa ivrigt arbeides, og endeligen den nyligen foranstaltede Pragt-Udgave af Lorenzo de Meddecis Værker i fire Qvartbind, med en Fortale og en Jndledning, hin simpel, i værdig, hensigtsmæssig reen Stiil, af Storhertugen; Jndledningen derimod noget forskruet og fordreiet, fra Præsidenten i Crusca. (Allg. Zeit. B. 87.)J England er Tylografien eller Træsnit Kunsten dreven til megen Fuldkommenhed, og i de sidste 30 Aar har Britterne med sammes Frembringelser ziret mange fortreflige Værker. J Tydskland har Professor Gubitz i Berlin udmærket sig. Nylig har en engelsk Træesnitkunstner George Watts, Lærling af den store Mester i Konsten, Britten Bransdon, nedsat sig i Leipzig, og leveret Blade, som berettigede til gode Forventninger. (See Artist. Notizenblatt 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Til Kunstens Historie havde man forhen, som bekjendt, et ældre godt Værk af Breitkops, et sildigere fortjener ogsaa at bemærkes, nemlig: Jos. Hellers Geschichte der Holschneidekunst von der altesten bis zur neuesten Zeit. Bamberg (h. Kunz) 1823. gr. 8. Med mange Træesnit (5 Rthlr.). Med en sjelden Fuldstændighed udarbeidet. Registret over Monogrammer, af hvilke mange ere trykkede ind med i Skriftet, udgjør 21 Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Gens, d. 6 Marts. Vor Kanton og Stad, er af ringe Omfang, men naar man iagttager, hvad i vort Statsraad forhandles, indtages man dog af Ærefrygt. J tre Maaneder have vigtige Ting beskjæftiget det, og derfor er i dets Værker mange fortræffelige, ja sande veltalende Ord hørte. Først omtalte man Affattelsen af en Criminallov for det Militære, derefter og indtil denne Time er afhandlet om Afskaffelsen af Dødsstraffe. De kan tænke Dem, at over saa vigtigt et Spørgsmaal er meget stridt for og imod; men Muraliteten var for Afskaffelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
En Genser har sat en Priis af 1000 Franker for den bedste i populær Tone, og til Folkets Belærelse affattet Afhandling, om Nytten af Dødsstraffenes Afskaffelse; Afhandlingernes Bedømmelse overgives en Jury. Er dette ikke et af de skjønne Træk af Borgerdyder, som i denne liden Genfer Republik ofte forekommer Man har allerede længe indseet den skammelige Uret, som vederfores den Genfiske Rousseau under Revolutionsraseriet, og vil nu gjøre det godt igjen. Paa en liden, meget malerisk Øe nær ved Havnen, vil snart reise sig et Monument for den store Afdøde, denne saa ofte miskjendte og ilde udskregne. Det skal være en simpel Sarkophag, omgiven med Taarepile. Hele Øen skal vorde en venlig Spadserehave, Saadanne Planer blive her neppe udkastede, førend man og seer dem iværksatte. Dette har sin Grund i den Overstod her er paa red Penge. (L. C. Bl. 79.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Et i sit Slags interessant Skrift er udkommet i Berlin, under Titel: Verzeichnis i im Jahre 1825 in Berlin levender Schriftstelle und ihrer Werke. Aus den von ihnen selv entworsenen over revidirten Artikeln zusammengestelle, und zu einem mildem 3wecke herausgegeben. Berlin 1826. (2 Rthlr.) 326 S. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Redaktøren har bestemt sit Honorar (nemlig det Halve af den rene Jndkomst af Værket) til derfor at kjøbe en eller flere Actier (til 50 Rthlr.) i det Turkske Civilwaisenhuus i Potsdam, for at deri kunde optages en eller anden af trængende Berlinske Skribenteres Efterladte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Kjøbenhavns Børs, den 14 April 1809. Hamburg 2 M.a vista 233. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 1/2 a 11 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Bank-Disconto pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. Abd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 84885 Rbd. Sedl. Dito Dito. i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Nationalbank Obligationer af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1000 Rbd. Dito Dito. 114 114 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. 16.6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 100 i Banta4 pC. Dito nye..... 9191 1/2 i Banco i Sedler Asiatiske Actier.....L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. os, oc om Treogtyvende Aargang. No. 31. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Optegnelser paa en Reise i Sommeren 1825. (Fortsættelse; see No. 23.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Fra Dr. Leithoffs Haand kan man vente en Beskrivelse over Institutet, fra de medicinske Synspunkter, med Afbildninger af syge Legemsdele, Maskiner, &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
J øvrigt finder man Efterretninger om det i Oct. Froriers Notigen, Dec. 1821, No. 17, – i Morgenblatt, Sept. 1822, No. 213. 14. - Stiftelsen er ogsaa med Berømmelse omtalt af den russiske Collegie-Raad Ridder v. Aderkas, der som keiserlig russisk Generalconsul opholdt sig i nogen Tid i Lübek, og som corresponderende Medlem af et keiserl. Selskab i St. Petersborg for Menneskekjerlighed, sendte Selskabet en Beretning derom, som blev indrykket i Selskabets Journal 1821, 15 H. S. 48.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
67. Ogsaa har Hr. Dr. Med. C. Otto i Maanedskrivtet: Nye Hygæa, May 1823. S. 3132827, i en Afhandling: om Krumninger i Tirsdagen den 22 April 1826. Rygraden, og Meddelelse af en ny Behandlingsmaade deraf, beskrevet Institutet. 2) *) Ved denne Leilighed gives følgende Optegnelse. om andre bekiendte Jnstituter aff denne Slags; Et i Würtzburg er anlagt af Hr. Joh. G. Heine, der, ved at være en duelig Forfærdiger af chirurgiske Maskiner og Jnstrumenter, blev foranlediget til Anlægget i Aaret 1817. Kongen af Bayern bevilgede ham dertil en Bygning i en af Stadens roligste og sundeste Egne; og i samme bleve 27 passende møblerede Værelser for de Syge. indrettede, foruden Værksted, samt Beboelses Leiligheder for Hr. H. og Familie. Stiftelsen fik, efter Dronningen, Navn af Caroline-Jnstitutet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Nachricht v. gegenwartigen Stande des orthopadischen Jnstitutes in Würtzburg, von Joh. G. Heine, dessen Vorstande. Wurtzburg, bei J. Stabel, 1821, 4. – fr. Froerieps Notiz. Dec. 1821, No. 17.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
J Erbachers Beschreibung von Würtzburg, udkommet sammesteds, læste man noget om Jnstitutet. Det talte ved Slutningen af 1825 omtrent 200 Syge, deriblandt fra Nordtydskland og fra Rhinegnene 63, fra Rusland og Polen 36, fra England 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Lübeck har mange ypperlige Konstens Værker at fremvise. Jblandt dem udgjør St. Maria Kirke en af de fortrinligste; den hører til de mærkeligste i Tydskland og har lige Alder med Staden. Allerede 23 Aar efter dens nye Grundfæstelse (1163) var den til. Udmærket er den dristige og derhos smagfulde Bygningsmaade, det overalt lige Lys den har i sit Jndre, hvor alt mørkt og melankolsk Præg er forjaget. To Taarne bleve oprettede 1304 1310, og have en Høide til Toppen af 422 Fod. Et mindre med et Klokkespil. Kirkens hele Længde er 340 Fod, den største Brede i Korset 176, Det har og havt Syge fra Jtalien, fra Holland, fra Sverrig o. fl. Lande. Jnstitutet havde sit eget Bagerie og Slagterie, egne Værksteder for Snedkere, Sadelmagere, Skrædere og Mekaniker. (N. geogr. Eph. XXVIII. 1826. 164.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
J allg. Jen. Liter. Zeit., Dec. 1825, Jn tell. Bl. No. 70,71, har Heine hensat nogle almindelige bemærkninger om Orthopadien, daterede Oct. 1825. Deri noget om et nyt orthopadisk Jnstitut af Milly i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Man kappes nu i Storbrittanien og Frankrig med at anvende den til Kunst ophøiede Turnering, eller Legemsøvelser, som Middel til at helbrede Krøblinger. Sveitseren Clias i England, Spanieren Amo ros i Frankrig ere derved blevne navnkundige. (See Dr. Gersons og Julius's Magaz. der ausland. Liter. 1824, Jan, og Febr. - Ottos Hygaa, Aug. 1824, S. 127 o. fl.)J Bibliothek for Læger, 3die Bind 1823, S. III læses, Betragtninger over den Sygdom, hvor Foden er dreiet ind af (varus) af Profess. Klingberg; her beskrives en af Prof. Thal foreslagen, og med Hæld brugt Bandage af en Rem. den smallere 111 Fod. To udmærkede Malerier af de tydske Skoler fra det 16de Aarhundrede, denne Konsts Blomstringstid, sees paa Vægger bag Alteret, det ene Christ-Barnets Tilbedelse, sandsynligen af Albr. Durer, det andet en Altertavle af Albrecht Altdorfer. Mindre glimrende, men af en eiendommelig Fremstilling er et Christus paa Korset mellem de to Røvere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Tre ypperlige Malerier af den italienske Skole, angivne at være af Perugino, hænge i Skristiet, nemlig: Olav der indførte Christendommen, i Norge; Christi Nedtagelse af Korset, og den hellige Catharina. J et nordligt Kapel tildrager Dødninge Dandsen sig, mere ved Jdeen end ved Konsten, Opmærksomhed. Døden opfordrer her, i en Række af Billeder, Personer af alle Stænder og Aldere, fra Paven til Barnet i Vuggen, at følge sig i Dands, og fører dem ved sin Haand. Denne Række af Malerier blev først malet 1463, men er siden flere Gange fornyet. Nogle plattydske Riim, som forhen stode under samme, bleve 1701 bortbyttede mod andre i det Højtydske. Vi optage eet af dem til Prøve: Der Tod zum Artte. Beschaue dich nu selbst, und nicht den Krancken Glas, Du bist dem Corver nach sodanerhafft als Bas Ein Stos zubricht das Glas, der Mensch zerfalim Sterben; Was findet man hernach von beyden, Nichts als Scherbeen. Der Arttzum Tode: Verlast mich meine Kunst, alsden geste ich frey Das zwischen Glas und Mensch kein Unterscheld nichtseyJhr Bræder, sucht umsonst in Garten, Ehllern, Grunden. Um für die lette Noth ein Recipe zu finden. Man har alle hine Riim i Skrifter over Lübek; kan ogsaa hos Klokkeren ved Kirken kjøbe et Aftryk. Ligeledes har man Malerierne kobberstukne, ledsagede med de gamle plattydske Riim, Et udmærket Værk af Billedhuggerkonsten, er Højalteret, i Marmor af den berømte Konstner Thomas Quellinus, fra Antwerpen, (fra hvis Haand Danmark ogsaa har Arbejder).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Dette Alter har en Digter beskrevet saaledes Die Wurde selvst har diesen Schmuck vollendet, Hier ist nicht Goldes Zier, noch Farbeenschein, Der unwilkommen oft das Auge blendet; Das Gange banet sich aus Marmorstein. Wohin der Blick befunderne rings sich wendet Begegnet ihm ein sinniger Verein; Das reine Weis zeigt dennes Heilands Leben, Das Schwarz den Tod in den er sich gegeben Schau dort zur Seiten herrliche Gebilde, Sie ragen majestatisch, her und gros, Jm Siegermuthe und voll Himmelsmilde, Wie wenn der Glorie Leuchten sich umflos, Hinzeigend zu dem besseren Gefilde, Als Engel schirmend schwacher Menschen Loos, Als Fuhrer durch die Angst und Lust im Staube. Die Hoffnung links, zur Rechten stet de Glaube, Nogle Gravminder af samme Konstner. Ogsaa nogle af andre Konstnere. Prædikestolen, af Mar Af Hr. Carl Jul. Aschenfeldts Digt; Die St. Marien Kirche, i Eidora, Taschenbuch auf das J. 1826. mor, af Brausewind 1691. - Blandt Metal arbeider ere seeværdige et lidet Sakramenthuusaf forgyldt Bronze, og det store Døbedækken Et eget Slags seeværdigt Konstværk er det astronomiske Uhrværk, det bestaar af tre Afdelinger; Den underste nemlig er en stor bevægelig Skive, med alle en Kalenders sædvanlige Opgivelser i forskjellige Kredse, og for Aarene 1763 til 1875, den anden viser Datum for hver Dag især, Solens, Maanens, Planeternes daglige Stillinger og Forhold, Formørkelser &c., beregnede fra 1811 til 1860; m. m.; den øverste indeholder et mekanisk Spilleværk, Ved Slaget tolv nemlig, fremtræde ud af en Dør til Høire, pyntelige Figurer af den tydske Keiser og de 7 Churfyrster, de gaae bøiede forbi en Christus, der med en bevægelig Haand velsigner dem, og derefter gaae de ud til venstre Haand. Derved lyde Trompettoner af to hosstaaende Engle, og to Raadstjenere ved Dørene hilse Fyrsterne. Man kan hos Klokkeren faae en trykt kort Beskrivelse over dette Uhrværk.) Kirken har to Orgeler. J den høieste Deel af Mellemhvelvingen staaer det ene, pragtfuldt ved Forziringer, og skjøn af Tone. Man siger, det skal være det største i hele Tydskland; det tæller 57 Registre, og 4684 Metalpiber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
En tilkommende Prydelse for Kirken saae vi derefter i et privat Huus. Det er nemlig af en lubeksk Konstner i Rom, Joh. Fred. Overbek, (fød 1789), forestillende Christi Jndtog i Jerusalem. Det er rigt paa Figurer, imod 200 større og mindre, som indeholder endeel Portraiter, saasom Konstnerens Hustrue og Søn, mange Venner og Konstbrødre. Konstneren har anvendt 15 Aar paa dette ypperlige Stykke. (Det er siden kommet til Kirken; og en kort Beskrivelse over det er udgivet som Tillæg til et lidet Skrift over Kirkens Mærkværdigheder, som faaes hos Klokkeren.) Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Erklæring fra Søtofft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
(J Anledning af Liter. Tid. No. 1314 d. A.) Jeg skulde meget feile, om det ei var Stael-Holstein, der saa træffende sagde: Menneskene ville vise sig for os i deres Roes som Overge, men i deres Daddel som truende Spøgelser; en Sandhed, der som oftest gielder og Recensenterne, der, som nyligen Digteren Steen Blicher rettelig har yttret, sætte sig som Gjøge paa Ørnens Ryg, og lade sig saaledes imaa opløfte af den Efterat jeg nu i omtrent elleve Aar har arbeidet paa flere Maader i Fædrelandets æsthetiske Literatur, har dog Literaturtidenden ikke fundet noget af mine Arbeider værdigt til Bedømmelse for nu, da den agter at slaae mig sammen, Himlen veed med hvormange og hvem, paa engang, for at faae os fra Haanden, saaledes som den for en Række af Aar siden gjorde med 7 a 8 Digtere, iblandt hvilke den geniale Staffeldt blev haardt medtaget af den næsthetiske Recensent. Jkkun tvende Gange tilforn har Literaturtidenden omtalt, og det paa en yderst bitter og fornærmende Maade, mine poetiske Arbeider; men det var ikkun nogle i Nytaarsgaver henkastede Leiligheds Digte osv., hvorefter den behagede smagløst at dømme. Og, paa den samme Tid, da den nedrev nogle smaa Digte, forbigik den klogelig, men ingen lunde retfærdig, eller dansk sindet, at omtale mine større Arbeider, f. Ex. Cas Dom kritisk, thi, skjønt en fædrelandsk Forfatter upaatvivlelig først og fremmest af Nationen kan ventes anmeldt, – og, skjønt mit Arbeide havde ikke uheldigen, som jeg nu vel tør sige, bestaaet sin Prøve for Nationens store Domstoel, fandtes det dog uværdigt til Bedømmelse i Liter. Tidenden, paa samme Tid da man anmeldte f. C. Oversættelser af Fouquees forskruede og mislykkede Dramer. - Forbindelserne i Staten gjøre saameget. - Og selv nu synes Kritikken kun at omtale Cas Dom, fordi den er nødt dertil, og kan da over denne Broe af Roes stige ned i sin Cloak, for derfra at kaste Skarn paa Forfatteren. Dette er Skribentens Løn, naar han har eengang eller flere Gange skrevet Noget, hvorved han glædede Hjertene: dette er hans Lede, naar han frembær noget, maaskee efter anden Maalestok forfattet – og maaskee ringere Paa det samme Punct skal han altid staae hvilken menneskelig Aand, selv den største, gjorde vel nogensinde dette – Jeg mindes heel vel at Digte af Mænd ere blevne udbasunde af Liter, der aldeles vare uden Betydning, medens Andres, og deriblandt og mine, der formodentlig dog ei vare det aldeles, bleve forbigangne som et Nul. Og hvad der nu kan have bestemt Kritikken til at tage fat, vil jeg ikke undlade at yttre min Formodning om, skjønt den kan jo være feilende, det er mit sidste Sørgespil i romantisk Form og Aand: Borgens Brund, som neppe maa tolereres, og endnu mindre den dermed følgende Liigtale over den døde æsthetiske Kritik i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Hvorom alting er: Recensentens Domme stride imod de af Publicum tilkjendegivne over flere Arbeider; Recensentens Dom kan ei standse mig paa min æsthetiske Bane; Recensentens Dom gjør ikke mine Arbeider anderledes end de ere. Han kan da uforstyrret snakke om dem, snakkede han endog slettere endnu end han giør, jeg har aldrig ventet anden Forstand eller Retfærdighed af Literatur-Tidendens æsth. Recensent. Smukt er det, at en Mand kan i 10 Aar arbeide vændset af sit Fædrelands Kundskabstidende, uagtet Arbeider af ham af Fædrelandets Historie paa den nationale Skueplads ere fremstillede. - En skjøn Opmuntring og en smuk Retfærdighed mod danske Mænd. – Denne min Erklæring er kun en Randers Handske; er Rec. ei fornøiet med dens Lugt, eller Duft, som han siger, da skal jeg med Vulcani og Apollons Bistand smede ham en Jernhandske! Dermed, tilvidere, Gud befalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Indenlandske Efterretninger. J de i Aarau udkommende Unterhaltungsblatter for Welt- und Menschenkunde findes, under Overskrift: "Danische Literatur", en fordeelagtig Anmeldelse af det i Odense hos Hempel udkomne første Hæfte af danske Ordsprog, og Talemaader, ved J. H. Smith. J Anmeldelsen hedder det blandt Andet: "Er det sandt, at Ordsprog ere Nationernes Viisdom, saa kunne de Danske og Norske dristig tilegne sig første Rang blandt de klogeste Folkeslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Foruden en stor Deel Sententser, optagne fra fremmede Nationer, eie Skandinavierne virkelig en Riigdom af egne originale Ordsprog, som ere saare lidet bekiendte udenfor hine nordiske Lande, men fuldelig fortjente at være det."Man maa beklage, at Hr. Pastor J. H. Smith med det første Hæfte har maattet standse dette interessante og fortjenstfulde Værk, af Mangel paa et tilstrækkeligt Antal Subscribenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Aalborg, d. 12te April. "J Søndags fandt her i Frue Kirke en mærkelig Høitidelighed Sted, i det fire uægte Børn paa eengang stededes til Daaben. Saadanne Tidernes Tegn bør ikke blive ubemærkede paa en Tid, da man tilbereder en Glædesfest til Erindring om Christendommens tusindaarige Indførelse. B. A. 55.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Ribe. Efter en skjøn Sommerdag i Søndags, med usædvanlig Hede paa denne Aarstid, havde vi her stærk Lynild og Torden af S. V. fra Kl. omtrent 8 Aften til Middag, og Dagen derpaa en gjennemtrængende Kulde med Blæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Siden have vi havt afvexlende Regn, Blæst og Kulde. Viben og Stæren faaes her først i Marts, Storken første Gang i Aar sidst i forrige Uge. - Førstkommende Onsdag d. 19de de, afseiler Skipper Halmøe fra Colding til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods didhen og siden tilbage. Saavel for Passagererne som for det betroede Gods, vil blive viist den største Omhyggelighed. Denne Skippers Fart bliver stadig paa Kjøbenhavn hele Sommeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Blandede Efterretninger. Monitøren for 4 April erklærer sig bemyndiget til at modsige den Efterretning (see Skilderiet No. 27), at den keiserlige russiske Søe minister de Traversay skulde være død, da endmere Vicomte af St. Priest har medbragt Breve fra ham fra 24de Febr. til hans Familie i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Fortegnelsen over de Forelæsninger, som i forestaaende Sommer skulle holdes paa det Berlinske Universitet er udkommen, og man maa forundres over den Rigdom af Besættelse i ethvert Fag; men fornemmelig i de medicinske og philosophiske Fag. Regner man Privatdocenterne med til Lærer-Personalet, saa ere her vel 100 Lærere i alt, og blandt dem mange, der have faaet et Navn i Europa. Man kan, heder det i en Skrivelse fra Berlin af 25 f. M., rose denne Anstalt for, at den er den Første i den dannede Verden, ligesom vor Stat kan blandt Staterne med Grund paastaae, at være Videnskabernes Stat, og saaledes den sande Friheds. Bibliotheket derimod har Mangler. Et nylig udkommet Skrift har her havt et Hæld, som man ellers kan betragte eiendommeligt for Frankrig og England, nemlig en Afsætning af nogle tusinde Exemplarer paa en Dag. Titelen er: "Henriette, eller den skjønne Sangerinde Det er sandsynligen skreven og forlagt her, endskjøndt Leipzig er angivet som Trykkestedet, Det er en Satyre paa en her tilbedet Sangerinde, og alle Medlemmerne af hendes saa kaldte gamle Garde ere skarpt, men treffende skildrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Regnskab for Bombebøssens 26de Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te Augusti.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
(See Skilderiet Nr. 11 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Ved Bombebøssens 24de Aabning, den 5te April 1826, fandtes i samme: r. S. 31 Rbd. 8 s. og S. T. 37 Rbd. 808. samt en Seddel med Devise P.s Mulct; 5. hvori var indlagt Herforuden toges til Indtægt: Fra en Unavngiven ved Hr. Commandeur Sølling, Fra Hr. Urtekræmmer Stiesen, der ved Skrivelse af 7 Februar sidstleden er Hr. Commandeur Sølling tilstillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Hr. Commandeur Sølling indleverede fem 10 Rigsbankdalersedler, som fra H. S. vare ham tilstillede Endvidere fra Hr. Capitain Jacob Lund pr. Commission den 19de Marts sidstleden Ved Skrivelse af 22de Marts d. A. er fra en Annym til Admiral Løvenørns Minde indsendt Fra Hr. W. Born i Corsøer er tilstillet Bombebøssen, Fra et Selskab af Venner, der til Fordeel for Bombebøssen den 12te Marts sidstleden havde givet en dramatisk Forestilling af Comoedien, de Bonner og Vanner, er indsendt, ved Skrivelse af 22de Marts næstefter, som indkommet ved bemeldte Forestilling, en kongelig uopsigelig Obligation, Nr. 3626, af 7 Marts 1811, stor hvorpaa rester Renter fra Decbr. forrige Aar; tilligemed 16 Rbd. 84 tz. Sedler og Tegn, som bleve overleverede Hr. Commandeur Sølling, for efter Givernes Bestemmelse at uddeles imellem strandede og skibbrudne Søefolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Af Mandskabet paa Chinafareren Christianshavn er indsendt ved dets Mynstring. Jalt r. S. 232 Rbd. 56 s. og S. C. T. 112 Rbd. 50 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Bombebøssen eier nu I. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdi rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m..... 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer a 4 pC..... Sølv 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation a 4 pC.... 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede DepositocasseObligation, a 4 pC. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC.... 7. Den af det occonomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongel. Obligationer, a 4 pC., til Beløb ..... 8. Capital i en Nationalbankobligation. 9. En kongelig Obligation fra et Venneselskab d. 22de Marts 1826. Jalt r. S. og Sølv 28,118 Rbd. 39 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Directionen for Bombebøssen i Kjøbenhavn. Til nærmere Oplysning om Qvartalets Jndtægter, fra hvilke Canaler og til hvilke Tider Friboligen for vore gamle Sømænd har faaet samme, m.v., giver Undertegnede sig herved den Ære at meddele følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Den 22de Februarii blev Stiftelsen beæret med Hs. Kongel. Høihed Prinds Christians høie Nærværelse. Ved Indgangen blev Høistsamme modtaget af Directionen, som forestillede Hs. K. H. de 25 gamle Sømænd - og beha de det Høistsamme at tage den hele Indretning i naadigst Øiesyn. J Forveien havde Hs. Kongel. Høihed beæret Waterskouts Contoiret med sit Besøg, for at see Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Til Hs. Majestæts Fødselsdag har, som sidstmeldt, vore gamle Venner paa Hjørnet (4) efter Sædvane, selv nedlagt deres 20 Sølvdalere, hvilke følgelig vare i Bombebøssen ved Aabningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
De den 3die Februarii mig tilstillede 20 Rbdlr. i rede Sølv ere de, som jeg ved Qvartalssamlingen afleverede, og sees af Regnskabet.