JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Hr. Justiz Raad og Landsdommer Munthe udi Roeskilde, som tillige Stiftsskriver i Siællands stift, lader herved bekiendtgiøre, at Tornborg sogns Kirketiende her i Siælland bliver ved offentlig auction udi Hr. Borgmester Wohnsens huus i Slagelse, til bortfæstelse paa livstid opbudden den 6 Jun. førstkommende om Formiddagen kl. 10 slet, da Conditionerne saa vel hos mig Justitz-Raad Munthe, som paa auctions stedet forinden kand faaes til eftersyn.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Onsdagen den 30 Mai førstkommende om formiddagen imellem 9 og 11 slet, skal ved offentlig auction 3die og sidste gang opbydes og til den høystbydende bortselges afg. Jørgen Olsen Muurmesters stervboes huus i Studiistræde beliggende, som bestaaer ud til gaden af 4 saa etager høyt, med kielder under, et bindingsverk baghuus paa 4 faa 3 etager høyt med kielder under, et lidet gaardsrum broelagt, over alt i værelserne er gjern kakkelovne. Fredagen den 1 Jun. førstkommende formiddagen kl. 10 slet, vordet Tobias Sivekes udi Frederichsberg bye beliggende halve gaard med tilhørende jorder i marken, ved offentlig auction udi ermeldte Tobias Sivekes huus i Frederichsberg opraabt, og om fornøyeligt bud skeer uden videre auction bortsolgt efter de Conditioner, som paa auctionsstedet vorder bekiendtgjort. Regimentskriver stuen Kolle Kolle den 28 May 1753. H. J. Dahl.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Onsdagen den & Jnu førstkommende om formiddagen Kl. 9 slet, skal endeel afg. Martin Sumpe, forde Forsamler og Hof Muurmester, saa vel som forhen afdøde tilladte Fry boes effecter, bestaaende af guld, medallier, foran sing og malm, jeenfang og bliken, forcelain, alt galen, speyle, trævahre, skildener og persvertivestykker, gangklæder, adskilligt og bøger, ud offentlig auction bortstiges den afdedes stervboes tilhørende gaard i Pilestræde beliggende, og meldes til behagelig efterretning, at betalingen derfor skeer af bekiendte imod rehrenesangaa. ellie til Johannes Sag.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Paa Studiitgaarden, paa Nørregade lige over for Tydsk kirke, er god reen rug at faae, efter Capituls Taxten. Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender No. 43, den 28 Mai 1753. Da det med Hans Kongl. Majest. allernaadigste tilladelse, under direction af Hans Excellence Hr. Wilhelm August von der Osten, Ridder, Hans Kongelige Majus høystbetroede Geheime-Raad og Virecteur ved Øresunds Toldkammer, Hr. Just Fabritius, Stats=Raad og Agent, Hr. Friderich Weyer, Etatz=Raad og Agent, og Hr. Herman Lengerken Kløcker, Etatz=Raad og Borgemester i Kiøbenhavn, oprettede Lotterie, efter indkomne heretninger, for samtlige Collecteurer nu næsten er complet, og da mand ikke tvivler paa, at jo de endnu u-afsatte saa loder vel ligeledes finder liebhabere, saa bekiendtgiøres hermed, at trekningen gandske vist og til forladelig tager sin begyndelse den 30 Julii paa Gardisenborg stor, hvorefter sær de Hr. Collecteurer, i henseende til deres røgningers slutning, og dessen betimelige indsendelse, i det seeneste inden 20 Julii sig vilde rette, og ligesom forhen Collecteurer, herud i Kiøbenhavn ere nævnte neml Sr. Christian Hen Lund, Jssen Kræmer boende paa Østergade 2den dør fra Pilestra det, Sr. Schmidt ve gl. Strand paa hiørnet af Naboløs udi Hu Post-Jnspect. Bev gaard, Sr. Neergaard Porcelains=Kræmmer boende i Badstuestrædet, og Sr. Thomas Morville boende vi gl. strandlige for Pramtmændenes laugshuus. Saa avertere endnu herved de øvrige, neml. J Assens Sr. Mads Sørensen, J Middelfart Hr. Borgmester Beck. J Odense Hr. Postmester Første Classe 20000 Lodder i Lod 4 Mk. I Gev. 1000 Rdlr. er 1000 Rd. 5000 Gevinster, 10213 Rd. 2 Pr. f. 1ste og sidste Lod a 100 R. 200 500 Gev og Pr. giør 10413 Rd.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Mandagen den 4 Junii førstkommende om eftermidd. imellem 2 og aflet, skal ved offentlig auction SJ TTe og sidste gang opbydes og efter Condit, som forinden hos Hr. Præsident Ørtved eller Procurator Seigr. Christian Matthias Holm kand faaes til eftersyn, til den høystbydende bortselges Seigr. Claus Jørgensen Klædekræmmers opbudsboes tilhørende gaard paa Kiøbmagergaden beliggende, hvilken gaard bestaaer til gaden af 7 Fag; etager høy med qvist over 5 saa, grundmuuret til alle 4 sider, med kielder under paa 3 fag, i gaarden et halvtag sidehuus af muur og egertømmer paa 5 sagetager høy, med 2de qviste og grundmuuret kielder under heele bygningen, et baghuus paa 14 saa af muur og ege tømmer 4 etager høy med qvist over 3 Fag, for neden indrettet til stald med spiltouger og tilbehør, samt 2de vognremiser, et stort gaards tum broelagt, deruden portion spring vand med 3de opstandere og 3de messing vider, samt en vand kumme udi jorden og et vand kan med Kjernbaand, endnu halvanden portion fersk pompevand med Anden Classe 20000 Lodder a Lod 8 Mk. 1 Gev. 2000 Rdlr. er 2000 Rd. 20287 Rd. 15000 Gevinster. 2 Pr. for 1ste sidste Lod a 200 R. 400 giør 20687 Rd. 500 Gev og Pr. Melbye. J Fridericia Hr. Postmester Lorenzen. J Colding ar Borgemester Riis. J Ringkiøbing Hr. Borgemester preis Bierg. I Hobroe Hr. Byefoged Foersom. J Ribe Hr. Ponmester Wulf berg. J Wiborg Hr. Postmester Tonboe. J Randers Sr. Hans Hasselbach. J Aalborg Sr. Andreas Haarboe, J Horsens Sr. Jens Munkeberg. J Aarhuus Hr. Magister Kuhr, Amanuensis hos Hr. Biskop Hygom. J Hadersled Sr. Johannes Simmonsen. J Flensborg Hr. Postmester Seygsert. J Rendsborg Hr. Postmester Woltelen. J Glyk ladt Hr. Postmester Koch. J Frederichstadt i Holsteen Hr. Postmester Hansen, J Eckernførde Sr. Øye. J Tøndern Hr. Borgemester Gotschalck. J Tønningen Hr. Postmester Luders. J Apenrade Sr. Mathias Lohman. J Altona Sr. Thomas Meyer, og Sr. Mart. Gabriel Eichler. J ChristiansaSr. Hans Holst. J Christiansand Hr. Raadmand Numsen, Bergen Hr. Commerce-Raad Thomas von der Lippe. J Trundhiem St. Johan Diederich Rindeshagen. J Frederichstadt Sr. Mathias Munch. J Bragnes Sr. Jens Brun J Holmestrand, Sr. Jørg. Pedersen. J Tønsberg Sr. Vinrenz Stoltenberg. J Laurwig Sr. Simon Bay. J Scheen og Breewig Sr. Niels Aal. J Ahrendahl Sr. Niels Aahlholm. Og i Riisøer Sr. Johannes Fust. Hos hvilke neden anførte Plan uden betaling er at bekomme. Tredie Classe 20000 Loddera Lod 2 Rdr. i Gev. 3000 Rdlr. er 3000 Rd. og 5000 Gevinster, 48200 Rd. 2 Pr. for 1ste og sidste Lod a 350 R. 400 5002 Gev og Pr. giør 48900 Rd.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Udgift BALANCE
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Jndtægt Første Classe 20000 Lodder a 4 mk. er 13333 Rdlr. 2 Mk. Første Classe 5002 Gevinst og Præm. 10413 Rdlr. Anden Classe 20000 Lodder a 8 Mk. er = 2666 J Anden. Tredie - Tredie Classe 20000 Lodder a 2 Rdlr. er = 40000 Summa 80000 Rdlr. Summa 80000 Rdlr. opstander og behørig jern pomperedskab, udi baggaarden et sidehuus paa høyre haand paa 2 Fag muur og bindingsverk, forneden indrettet til brøggershuus med en indmuuret kobberkiedel paa 6 jetdr., paa den venstre haand et sidehuus paa 2 saa etager høyt, muur og bindingsverk halvtag, til gaarden 2 faa plankeverk, eet maadeligt gaardsrum broelagt, over alt i værelserne ere 17 Jern, kakkelovne, hvoraf de 4 paa messing Fødder og ziiret med mesnugknapper og 4 med kobberplader.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Onsdagen den 6 Jun. førstkommende kl. 9 slet om formiddagen, bliver paa Kiøbenhavns Told=Kammer ved offentlig auction bortsolgt endeel confisqverede samt ellers i pak huuset overliggende vahre, bestaaende af candis sukker, top sukker, Engelsk og fremmed spunden, samt skaaren cardustobak, leer og hakkelseknive, kruse, ledige boutellier, tobakspiber, caffebønner, olmerdug, uldene vævede strømper og diverse sorter baand med videre, imod contant betaling ved vahrenes annammelse.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Copenhagener 2 DentscheBlangen. er Anno 1753. No. 43.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Montags, den 28 May.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Warschau, vom 8 May. Die Streitigkeiteen des Adels mit der Geistlichket in diesem Königreiche werden immer aufmerksamer, und der Kron Marschall har des wegen vor den Thron des Königes die Klagen des Adels in følgendem Memoire gelangen lassen: Da die alten Souverainen von Pohlen sowolals auch die Nation, vorzügliche Kenmeichen, ihrer Gottessurcht und ihres Eifers für die orthodore Republik haben an den Tag legen mol len, so haben sie die Bischse einem der drey Orden der Republik einverleibet, welches der Senat ist. Dieser Vorzug har ihnen einen Einfluss in alle offentliche Berathschlagungen, gegeben, und sie haben sich dessen mit einem solchen Erfølge zur Beforderung ihres Vortheils zu bedienen gewust, das sie sich dieses Vorzugsdergestalt gemisbraucht haben, das sie auch mitten in dem Staat einen andern angemaasten Staat haben aufrichten wollen, der nichts anders zur Absicht hat, als die Grundgesetze des Vaterlandes uber einen Hausen zu wersen. Durch Grundsatze, die auf ein solches System gebauet sind, wie auch durch die Unordnungen, und Streitigkeiteen, so daraus entstehen, wird die Geistlichtet von Pohlen dem A deel und dem Lande uberlastig, und man har solches hauptsachlich den Consistoriis, die von den Bischefen der Discesen dependiren, zuzuschreiben, indem ihr. Urtheil alleret den Sachen der Geistlichen wider die Weltlichen zu statten komme, da ste sich die Erkentnis der Processe zueignen, die eigentlich für die Tribunale der Krone ge høren.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Da nun diese Consistoria einzig und allein von ihren respective Bischsen dependiren, for sollten dieselben als Senatoren uber die Vollziehung der Gesette des Vaterlandes wachen, wie ste dazu durch den Eid verpflichtet sind, den ste dem Könige und der Republick abgeleget haben: allein eben diese Bischfe sind es egentlich, die, da sie den Primas zum Haupte haben, an statt die Voltziehung und Erhaltung der Gesesszu befordern, andern den Weg zeigen, in die selden einzubrechen, und sie, im Grunde zu erschüttern.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Der Primas har ein ganz nenes Exempel davon gegeben, indem er wider das Geses der unstatthaften Evocation von 1635 in einer Grenzsache gehandelt, weswegen er vor dem Tribunal des Reichs, der Verfugung der Gesese zu følge, so sich auf die Constitution desselben Jahres 1635 grunden, ist verdammet worden; und dies ist das erste Exempel der Verdammung eines Primas wegen Eingreifung in die Gesetze, wie es in dem Decrete des Tribunals heist. Der Bischof von Cracau har die Empsindlichket des Adels seiner Disces auf das hochste durch die willuhrlichen Befehle gereiset, die er seinen Consistoris gegeben har, alle alten Vergleiche, Contracten und Onitungen wegen der Zehenden im baaren Gelde zu cassiren und zu vernichtigen, und zu verlangen, das dieselden in Zehenden an Korn verwandelt würden, sin Natura miste verschaffet werden, welches derobigen Constitution von 1635 zumider ist. (Die Fortsettung kunstig.)
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Posen, den 8 May. Ans Rusland wird gemeldet, das die Haydamacken in ihren Schlupswinkeln sich versteckt hielten, und anjetto keine Ausschweifung in die Polnische Gränzen machten. Die Moscowitische Truppen hingegen sollen sich an den Turkischen Grängen noch stark versammen und die Passe besat halten, auch niemanden alldorten durchlassen. Ju mas Ende solches geschiebet, ist noch ein Geheimnitz.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Wien, den 9 May. Laxemburg, wo der Hof gegerwartig seine Residen; har, wird gar bald ein anders Ansehen gewien. Man har einen Entwurfgemacht, dieses Schlos zu banen, und wenn derselbe glücklich ausgefuhret wird, so wird der beste Aufenthalt aller Souverainen daraus werden, da die Lage und die Gegenden desselben die schon sten in ganz Desterreich sind. Der Fond dazu ist schon anssindig gemacht, indem eine Summe von 500000 Gulden wirklich zur Auffbrung eines prachtigen Gebandes in die Bank deponirt ist. Die Hanser, so diesem Gebande Platz machen sollen, sin schon gekauft. Man wird vielleicht das Kabmet des Pallioni, so een das gewesen, mas Hans Sloane bey den Englandern, und das der Kayser gekauft har, hier an bringen. Wir haben anitzo althier eine Commission, movon der Graf von Schrattenbach Prasident ist, welche verhindern soll, das das Publicum nicht mit den gesahrtichen Büchern uberschmemmet werde, welche die Gottlosigtet lehren, und mit lanter Zoten angefüllet sind. Ein jedes nenes Buch wird zu der Facultät gebracht, wovon es handelt. Die Assessores sind aus derGeistlichtet, den geistlichen Orden, den Rechtsgelehren, und aus denen, so der schönen Wissenschaften kundig sind, genommen. Der Herr von Smieten har die Ausicht auf die medicinischen Sachen. Alle diese Verordnungen haben wir der Einsicht und dem grosen Ersindungsgeiste unserer hoben Souperaine zu danken, die auf nichts bedacht iste, als ihre Unterthanen glücklich zu machen.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Die Chur-Bayerische Artillerie, welche in dem vorigen Kriege erobert worden, und die Jhre, Majestat, die Kayserin=Königinn, wiederum zuruck giebet, mied gegenwartig von Chur-Bayerschen Commissarien in Empfang genommen, undes sind bereits 8 Schiffe damit beladen worden. Was man neulich in einigen offentlichen Zeitungen von verschiedenen nenen Auflagen in den Kayserlichen Erblanden gemeldet har, und das selbige den Unterthanen zur Last gereichten, ist vollig ungegrundet und falschlich erdacht; man bemuhet sich daher, den Urheber dieser Un wahrheit zu endecken.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Livorno, vom 1 May. Unser Erzbischof har einen Courier an den Padst nach Rom gesandt, wegen einer Sache von 3 Benedictiner Nonnen, welche den Anschlag unter sich verabredet hatten, ihre Abtiissin, die unpaslich war, mit Gift ums Leben zu bringen, so von ihren unter den Trank gemischet worden. Der Anschlag ware auch vielleicht ge lungen, wenn sie nicht gar zu eilsertig gewesen waren, der Abtissin solchen beyzubringen. Denn als sie derselden gleichsam mit Gewalt zumuthen wollten, das sie den eingerührten Trank zu sich nehmen solte, schöpfte diese daruber Argwohn, zumal da eine der Nonnen, die schon zweymal Superiorin des Klosters gewesen, ihre abgesagte Feindin war, und sette daher das Getrankenur eben an den Mund, umes zu probiren, woranf sie aber søgleich viele Schmerzen empsunde. Die Abtissin hob sich daher von dem Ruhe bette auf, lies ein Capittel versammen, und gab den Erzbischose von dem, was vorgefallen, Kantnitz. Die Nonnen, welche an der Verschworung keinen Theil hatten, wollten derienigen Stimme nicht mehr Statt finden lassen, die sich emes se abschenlichen lasters schuldig gemacht hatten; allen diese waren nichts weniger als damit zufrieden, brachten noch 12 andere mit auf ihre Seite, und erregten emen Aufstand, im Kloster, wodurch sie verhinderten, das die ubrigen nicht versammlet werden konnten. Siegiengen noch weiter und besetten alle Thuren, damit auch niemand von aussen anders als mit Gewalt ins Kloster kommen komne. Der Pabst har die Sache mit einigen Kardinalen in Ueberlegung genommen, und der Courier ist mit einer Vollmacht an unsern Erzbischof zuruckekommen, das die Schuldigen nach Verdienste zu bestrafen waren. Man wartet nun mit Ungebuld, was aus der Sache werden durfte. Berlin, den 19 May. Den 16ten, des Morgens um 5 Uhr, erhoben sich Se. Majestat, der König, in Begleitung Sr. Durchl. des Prinzen Ferdinands von Braunschweig, nach Potsdam, allwo Sie bis den 28sten dieses sich aufhalten, und alsdann die Reise nach Preussen antreten werden.
Berlingske Tidende, 1753-05-28
Potsdam, den 13 May. Gestern, des Abends, star hier in dem Kongl. Reitstalle ein Reitknecht, mit Namen George, Køllner, in einem Alter von 116 Jahren, eben da er mit seinem Sohne eine Pleise Toback rauchte. Er war gebohren zu Vilneck in Mähren. Nach seiner Aussage har er 3 Kaysern und 4 Kønigen als Reitknecht Dienste geleistet. Mit den Könige von Schweden, Carl dem Zwolsten, ist er in Bender gewesen. Von Wien ist er mit einem Turkischen Perde an den verstorbenen König, Friederich den Ersten giorwürdigsten Andenkens, nach Berlin geschiet, und von demselden in Dienste genommen worden. Verzeichnis derer Schiffer, so von hier zu gehen segelfertig ligen. Jsbrandt Jacobsen, van Drags, nach Stockholm Hans Bendsen, beym Neuenhaven, nach Lübeck. Ole Rasmusen Regner, in der Strandstrasse, nach Holmstrand. Hans Cornelius, beym Neuenhaven, nach Danzig Ole Pedersen Kolling, in der Zollbudenstrasse, nach Friderichshall.
Berlingske Tidende, 1753-06-01
NO44. Se Danske Kiøbenhavnske. Sidender. Adrede Ave. - Arve Ave. Hvede Av Ave Av. Fredagen den 1 Junii. Arve hvor er der ere de Wien, den 16 May.
Berlingske Tidende, 1753-06-01
J Løverdags blev Hof= og Stats Canzleren, Græve af Uhlfeld, paa sædvanlig Maade beskikket, for at tilkiende give ham den allernaadigst fattede Resolution, at han var bleven udnævnt til Keiserl. Kongel. Ober-Hofmester; hvorpaa Dagen efter, som var Hendes Majestets, Keyserinde Dronningens Høye Fødsels-Dag, Græven af CaunitzRittberg blev udnævnt til det ved denne Promotion va rante Hof= og Stats=Cangler=Embede. Selvsamme Dag, om Formiddagen efter 9 Slet, mødte de Herrer Ambassadeurer og Envoyeer, saa vel som de hidkomne Ungarske Magnater, udi fuld Galla paa Schønbrun, for at aflegge deres Lykønskninger saa vel til denne høye Fest, som til den Durchl. Erke=Hertuginde Marie Christine høye FødselsDag. Efterat Guds=Tienesten udi Slots-Capellet var forrettet, publicerede den Keyserl. Kongel Ober=Hof=Marechal, og hidtil constituerede Ober=Hofmester, Fyrste af Dietrichstein, en stor Promotion udi det Keyserl. Kongel. Ministerio, hvorom herefter vil blive meere at melde.
Berlingske Tidende, 1753-06-01
Livorno, den 4 May. Fra Corsica fornemmes, at de Misfornøyedes Regiering har ladet hænge 5 Personer af maadelig Stand, fordi de havde holdt Genuesisk Partie, og at fra alle Kanter vare Deputerede afsendte til at bivaane en General Forsamling, som var berammet at holdes den 30 passato udi Pieven Valle Rustino; hvor man vilde taget Aftale om, paa hvad Maade den indbyrdes Enighed kunde best sættes paa en stadig Fod.
Berlingske Tidende, 1753-06-01
Madrit, den 1 May. Foruden det, de ved Fredens Slutning aftakkede 12000 Mand skal tilhværves igien, har Kongen givet en nye Ordre til hans Troppers Forøgelse. Hans Majestets Flode sattes i den Stand, at den udi næstkommende Junio eller Julio kand gaae Seyl. J Henseende til dens Destination henrette de Speculerende deres Gisninger paa nye til Den Corsica. Den Keyserlige fuldmægtige Minister, Græv Migazzi, har fra Wien erholdt Jnstruxer, hvorudi hannem befales, at legge alle Aarer og Borde for at fremme Negociationen angaaende en nye Commerce-Tractat imellem de Jstriske og de Kongel. Spanske Havne.
Berlingske Tidende, 1753-06-01
Paris, den 21 May. Siden Parlamentets Relegation have ogsaa Advocaterne tillukket deres Contoirer, og Procureurerne have givet deres Betientere Afskeed, saa at Rettergangs=Sagernes ordentlige Cours har aldeles cesseret. Derover ere hos Cantzleren allerede adskillige Conferencer blevne holdte, og man troer, at Kirke-Sagerne torde drages for det store Raad. Saa snart som imidlertid Parlamentets store Kammer var til Pontoise ankommen, holdt samme en Forsamling, og besluttede, at blive ved det, som den 5te og 7de i Paris var bleven registreret, og at General=Procureuren skulde sendes til Kongen, for at forestille Hans Majestet den store Fare, Hans Undersaatter, stod udi, og de Følger, der vilde flyde af Parlamentets Adskillelse. Siden den Tid vil man forsikre, at den høyeste Ret tør endnu i denne Uge komme hid tilbage. For Resten synes Clericiets Anseelse at have faaet noget Skaar ved det, at Cardinal af Soubise, som har været deres største Forfægtere, vil ikke længer befatte sig dermed, men med det første reyse hiem til hans Bispedom Strasborg. Derimod er Cardinal af Rochefaucault igien bleven kaldet til Hoffet. Parlamenterne udi heele Frankrige fremture imidlertid i deres Resolution, at taale alling for at mainten ere deres Rettigheder, for at overbevise all Verden om, hvor nær de Kongel. Undersaatters Velfærd ligger dem om Hiertet.
Berlingske Tidende, 1753-06-01
London, den 18 May. Da Doctor og Prædikant, Carl Archibald Cameron, i gaar under en stærk Escorte var fra Towret ført frem for den Kongelige Ret, og der ved 8 Vidner bleven overbeviist, at han var virkelig den Person, der havde havt stor Part i den seeneste Rebellion, og lagt alle Aarer om Borde for at fremme Prætendentens Sag: bekiendte han omsider sin Brøde, hvorpaa Ober=Freds=Dommeren Lee afsagde følgende Dom over ham; I, Carl Archibald Cameron, af Lochiel i den Deel af Store-Britannien, som kaldes Skotland, skal herfra føres tilbage til Hans Majestets Fængsel udi Towret i London, hvorfra J ere komne, og Torsdagen den 7 Junii, et skal eders Legeme paa Natmandens Sluffe slæbes til Retterstedet, hvor J skal hænges, dog førend J faaer eders Død deraf, skal eders Jndvolde tages udaf eder, og i en ders Paasyn opbrændes, eders Legeme skal parteres udi 4 Dele, eders Hoved afhugges, og opsættes paa Stage paa hvad Sted som Kongen finder for got. Gud være eders Siel naadig!" Efterat denne Dom var afsagt, bukkede Misdæderen sig dybt ned, og bad Dommerne, at ham maatte være tilladt, at lade hans Hustrue komme over fra Ryssel i Flandern, hvor hun levede med 7 Børn, som havde ikke det ringeste til Underholdning, hvilket hannem blev tilladt, og i Fald hun ikke arriverede inden den til hans Henrettelse bestemte Dag, skulde Executionen i 8 Dage opsættes. For Resten viiste han sig overmaade standhaftig, og besvarede alle Spørsmaal med stor Koldsindighed.
Berlingske Tidende, 1753-06-01
Helsingør, den 1 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 28de May. Herman Grubbe af Langesund, fra ibidem til Kiøbenhavn, med Jern; Jørgen Hansen af Eckernførde, fra Riga til Lissabon, med Hamp og Hør, Peter Everts af Eckernførde, fra Petersborg til Amsterdam, med Hamp og Hør, Jes Jessen Soderup, af Apenrade, fra Riga til Ribe, med Hamp og Hør; Valentin Karberg af Kiøbenhavn, fra Kiøbenhavn til Jsland, med Meel; Matthias Pechman af Sønderborg, fra Kiøbenhavn til Jsland, med Meel; Ole Watne af Mandal, fra Kønigsberg til Bergen, med Korn. Den 29de Dito. Christian Matzen af Sønderborg, fra Kiøbenhavn til Jsland, med Meel; Michel Wilh. af Eckernførde, fra Slæben til Kiøbenhavn, med Steen; Andreas Simonsen af Flensborg, fra Bergen til Øster-Søen, med Salt; Henrich Kyhl af Kiøge, fra Bergen til Kiøge, med Sild; Christian Jespersen af Sønderborg, fra Bergen til Kiøge, med Sild; Johan Fossaf Bergen, fra Bergen til Kiøge med Sild; Henrich Faber af Faaborg, fra Bergen til Øster Seen, med Sild; Gregers Henrichsen af Svenborg, fra Bergen til Øster-Søen, med Sild; Hieronymus Haslop af Bergen, fra Christiansand til ØsterSøen, med Sild; Adolph Tancke af Bergen, fra Christiansand til Øster-Søen, med Sild. Den 30te Dito; Andries Pieters af Dagebull, fra Swinemunde til Amsterdam, med Glas; Andreas Smith af Kiøbenhavn, fra Christiansand til Kiøbenhavn, med Sild; Jb Jørgensen af Aarhuus, fra Christiansund til Kiøbenhavn, med Sild; Claes Brød af Apenrade, fra Christiansund til Øster-Søen, med Sild; Jens Nicolay Rosholt af Trundhiem, fra Christian und til Øster-Søen, med Sild; Christen Olsen Bugge af Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. Sandefiord, fra Helsingøer til Sandefjord, med Rug; Johannes Sybrandts af Flensborg, fra Memel til Porto, med Hør, Christian Kleman af Sønderborg, fra Moss til Kiøbenhavn, med Jern. Den 31te Dito; Claus Jbsen. af Apenrade, fra Lieban til Lissabon, med Hør; Carl Calsen af Apenrade, fra Liebau til Lissabon med Hør, Thomas Hamon af Molde, fra Danzig til Molde med Rug.