JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Adresseavis for Børn, 1779-06-23
Handels-Efterretninger. Men, Hr. Præcepter, Papa taler altid saameget om Handel og Kiøbmandskab; hvad vil dog det Ord Handel egentlig sige – Det skal jeg sige ham min kjære August, Handel bestaaer deri, naar jeg omtudsker eller afhænder een eller anden Ting enten for Penge eller andre Vahre til en anden, for Exempel, han har en Bolt, og hans Broder en Top, nu har han Lyst til Toppen og hans Broder til Bolten, saa tudsker de med hverandre; dette var den første Handels maade, førend Penge blev til. Da gav man Vahre for Vahre. Vahre, hvad skal jeg forstaae derved Hr. Præceptor! – Vahre kalder man alt det, som er forarbeidet af Naturens Producter, og som tiener os enten til Nødvendighed eller til Beqvemmelighed. Disse ere utallige. Man kan ellers regne dem i to Slags, enten i tørre eller i flydende. For Exempel Korn er Vahre, men Viin og Brændeviin er og Vahre. Træskoer er Vahre, Kniplinger og Silketøier ligesaa. Da nu Penge kom op, saa vexlede man sig saadanne Vahre til for Penge. Har da alle Mennesker Penge? – J Almindelighed er Penge i alle Hænder, meer eller mindre, ligesom Leiligheden og Menneskens Flid har erhvervet dem samme. Disse bestaaer af adskillige Metaller, saasom Guld, Sølv, Kobber, og have en vis Vægt, eller som det hedder, Gehalt hvorefter de gielder, dette kalder man Værdie, og den sætter Kongen eller Regieringen paa dem; og tillige adskiller dem fra andre Landes Myndter, ved at sætte et vis Præg paa sit Lands Penge, Avis der enten bestaaer i hans billede, Vaaben, Jnscription eller og, det Præg, som viser, hvad de skal gielde for. Mere af denne Samtale hernæst.)
Adresseavis for Børn, 1779-06-23
Bekiendtgiørelse. Fortsættelse af Bæverens Fistorie. (See No. 24.) Vi saae i sidste Nommer, hvorledes Bæveren samlede Materialier til et Bulværk, som de bygde sig i Vandet, nu vil vi see, hvorledes samme har været beskaffent. Pælene, som de samle og danne til dette Bulværk, ere alle lige, og staae til Strid mod Strømmen; derimod er hele Bygningen skraa paa den Side, hvor Vandtrykningen skeer, saa at Dæmningen, som er omtrent 6 Alen neden ved Grunden, bliver ved det Øverste kun to til tre Foed tyk. Den har alsaa ikke alene den fornødne Fasthed, men endog den beqvemmeste Skabning, for at holde Vandet tilbage, at hindre det at rinde forbi, at udholde dets Trykning og brække det. Ved Overdeelen af Dæmningen ere to eller tre skraabygte Aabninger, disse giøre de videre eller trangere, ligesom Elven stiger eller falder til. Hender det sig, at Dæmningen faaer Skade, eller der gaaer Hulpaa den, tilstoppe de det hastig, besigtiger den hele Bygning, forbedrer og vedligeholder den, og viser en fuldkommen Aarvaagenhed. – Naar Bæ verne have samlede Arbeidet paa den offentlige Bygning, deele de sig i mindre Partier for at bygge særskildte Boeliger. Disse bestaae af smaa Hytter eller Huse, bygde paa et fladt Bulværk i Vandet, gandske nær ved Strandbredden, som har tvende Udgange, den ene for at gaae til Landet, den anden for at begive sig i Vandet. Disse Hytter ere næsten alle ovale fra 2 til 3 ja undertiden 5 Alens Bredde. Der findes de, som ere paa to eller tre Etager. Væggene ere een Alen tykke. Bygningen endes oven til ved en Hvælfor Børn. ving. Regn-Vandet kan ikke trænge ind i denne Bygning, ei heller de stærkeste Vinde. De Materialier, de hertil forbruge, ere Træ, Stene og Sandford. Væggene ere bedækkede med et Slags Leerdynd, som er smurt paa med deres Hale saa fast og net, at man skulde troe, det var gjort at Mennesker. J hver Hytte er et Forraads Kammer, som de fylde med Træ-Bark og Stumper af blødt ungt Træ, som er deres sædvanlige Føde, hvortil alle, som beboe den Hytte, har en fælles Ret, og berøve aldrig deres Naboer. J de mindste Hytter er to, fire til sex Bævere, og i de største atten til tyde. Den ere altid samlede ligesaa mange Hanner som Hunner. Man har seet ordentlige Bæver Byer af tyve til fem og tyve Hytter(Mere hernæst.)
Adresseavis for Børn, 1779-06-23
Til Kiøbs. Blyr. En blod og letsmeltende Metal, som er meget smidig, og næst Qvægsolv det mindst faste blant alle Metaller, det kan skiæres og bøyes uden Vanskelighed, det er og mindst klingende og elastisk af alle Metaller. Blyet regnes blant de fuldkomne Metaller, de indeholder et Væsen, som meget lettelig kan fortæres af Jlden, og forvandles til en Jordart, eller til Glas. Det er saa tungt, at en Cubie Foed deraf kan veie over 800 Pund. Det smelter hastigere i Jlden end en Klump Vox af samme Størrelse. J mange Lande finder man denne Metal, fornemmelig i Engelland, Frankerig og Tydskland. Jo oftere man omsmelter det, jo bedre det bliver. Det tiener Mennesket i mange Henseende, fornemme lig til Tagrender, Rør, Vandkamme, item at tække Huuse og Spiire med, for Exempel, det nye Spiir paa Børsen er beklædt fra Øverst til Nederst med Blye, Det kan og calcineres og brændes til Brug for Malernes og Skildrernes Farver, item for Porcellains-Fabriqveurer, Pottemagere, ja, det anvendes og i Lægekonsten Hermed sendes 1 Mark til den fattige Skoestikkers Huusleie fra Sophie. Tak, lille ædelmodige Giver for hendes Gave Subskribenterne ere end videre. Jfr. Anna Elisabeth Paludan, Mr. Friderich Wilhelm Schmidt. Mr. Ebbe Jacobsen Paludan. Jfr. Marie Lovise Svare. Mr. Lars Paludan. Mr. Johan Otto Wulfgang Eberhardt.
Adresseavis for Børn, 1779-06-30
Rummer Aar. Første ve Aargang. for Onsdagen. den 30 Junii. den. Den fæleste blant alle Fugle det er en Ugle Den største kaldes Struds, hvor fra Afrika. Kundskaber om Fædrenelandet. Jnder Kong Frederich den Tredies Regiering blev den danske Krone i Aaret 1660 giort arvelig baade for den mandelige og qvindelige Linie af det kongelige Huus, og Allerhøistsamme bekom ved det gandske Folks frivillige Tilbydelse en soveraine og uindskrænket Regierings=Rettighed. Derpaa bleve de gamle Rigs Grundlove kasserede, og i deres Sted kom den af høistbemeldte Kong Frederich den Tredie den 14de November 1665 underskrevne, og af Kong Frederich den Fierde, den 4de September 1709, bekiendtgjorte Kongelov, som har sit Navn deraf, fordi Kong Friderich den Tredie foreskrev sine Efterfølgere paa den Kongelige Throne denne Lov, fra hvilken de ikke maatte vige, hvortil han, som den allerhøieste Erhverver af den souveraine Regierings-Magt var beføiet. J denne Kongelov er Regierings=Følgen nøie og tilstrækkelig bestemt der gives i denne gandske Verden ikke nogen fuldkommere, en Konge i Dannemark har en uindskrænket Magt i sit Rige. Han erkiender hverken i geistlige eller verslige Sager nogen Dommer eller Overherre over sig, uden Gud alene, og derfor er han er forbunden at giøre sine Undersaatter mindste Regnskab for sit Foretagende. Salvingen og Kroningen er nu ikkun en christelig Ceremonie. Nyeheder. Den lille Landbesøgers Historie, som han lovede at fortælle sine Sødskende. (See sidste Rommer under denne Articul. Jeg besøgte en gammel Præst der ude i Egnen, hvor jeg var, og han kunde nu fortælle saamange deilige Historier. Der var een især, som jeg ret lagde Mærke til, og den skal jeg nu fortælle mine Sødskende. – Saaledes begyndte den gamle Præst.
Adresseavis for Børn, 1779-06-30
for de gode Børns Skyld skienkede vor Herre den Gamle endnu 10 Aar til sin Alder, og lod ham leve saa længe, til de blev saa gamle, at de kunde ernære sig selv imidlertid blev han ved at danne deres Hierte, og oplyste deres Forstand; de bleve derved de bedste Mennesker, døde i samme hvie Alder, og med samme Ære, som deres Pleie Fader.
Adresseavis for Børn, 1779-06-30
Handels-Efterretninger. Man kan dele Handelen i tvende Grene, og kalde den Handelen i det Store (en Gros) og Handelen i det Mindre (en Detaillie). Under det første Navn hører Skibsfarten, ved hvilken Handelen i alle Verdens Deele udbredes; Af den spiirer de mindre Handels=Greene, som afsætter Vahrene i enkelte Partier; disse Handlende kaldes Kræmmere; de andre Grosserere. Ved Søefarten henter eller bortsender vi de fleste Vahre, og derved har Menneskene vundet en stor Beqvemhed; thi hvorledes skulle vi ellers faae saa mange Vahre tilsendt os fra Ost- og Vestindien, og andre langt bortliggende Verdens Parter, som ligger mange tusinde Mile fra os, naar vi ikke havde Skibe, Disse Fartøyer, som enten hente os fremmede Vahre, eller udføre vore til andre, kaldes Coffardie-Skibe. Men hvorledes kan disse finde Vei i Havet? Det skal jeg sige dig, for det første tiener visse Stierner de Søefarende til Veivisere, og for det andet Compasset, (herom skal jeg nøiere forklare mig en anden Gang for mine unge Læsere). Men foruden disse lange Søe-Reiser, saa er de almindelige Avis delige og bekiendte Farvande imellem Landene paa hvilke man betiener sig af Skibe at føre os Vahre til eller fra, fra et Land til et andet, for Exempel fra Sverrig til Dannemark, fra Norge til Jylland, fra Jylland til Kiøbenhavn og saa videre, og disse Seiladser giøre i Handelen store Tienester.
Adresseavis for Børn, 1779-06-30
Bekiendtgiørelse. Fortsættelse af Bæverens Historie. See sidste Nommer.
Adresseavis for Børn, 1779-06-30
J hvor talrigt end Bæver-Selskabet er, hersker dog en bestandig Fred iblant dem. Da de ere Venner indbyrdes, saa veed de og at undgaae de Fiender, de have uden for, de advare hinanden ved at slaae med deres Hale paa Vandet, hvilket Slag skralder i alle Boligernes Hvælfninger. Enhver resolverer da strax, hvad han vil giøre, enten at dukke need i Søen, eller at forstikke sig inden deres Muure. Deres Hyttes Vindve eller Glugge, som vender ud imod Vandet, betiene de sig af for at tage frisk Luft, Vandet synes at være dem et uundværligt Element Den Vane, de har, at holde Rumpen og alle Le for Børn. gemets Baadeele stedse i Vandet, synes at have forandret Naturen af deres Kiød, som paa de forreste Deele, ligge til Nyrene, have samme Egenskab, Smag og Fasthed, som de Dyrs, der leve paa Landet og i Luften, da derimod Kiødet paa Laarene og Rumpen har alle de Egenskaber, som Fisken, ja man kan endog ansee Bæverens Hale som en virkelig Deel af Fisk, føiet til et firefødt Dyrs Legeme.
Adresseavis for Børn, 1779-06-30
Vi have seet i de forrige Blade, at de bygge deres Hytter i Junii og August Maaneder. September indsamle de deres Vinter-Forraad af Føde, som bestaaer i Bark og Træ, af Ell, Løn, Alm, Ask, Esp, Poppeltræ, alt efter Beboernes Antal i hver Hytte, desuden æde de og Fisk. Om Sommeren derimod søge de deres Fødde op paa Landjorden, og spise alle Slags Græs, Frugter og Rødder. Man har observeret, at Træ- og Bark-Provisionen for 10 Bævere udgjorde en Stabel af 30 Foed i Qvadrat og 10 Foed høi. De stable disse Træstykker saaledes, at de kan trække ud af Stabelen, hvilket Stykke de lyste. (Mere hernæst)
Adresseavis for Børn, 1779-06-30
Avertissement. Her indlagt i Rixdaler, som er en Gave til den fattige Skoestikker, samlet af Subskribenter, for Børne-Avisen, Dorothea Maria Madsen og hendes fom Sødskende, men dette overleveres af hendes yngre Søster Ane Elisabeth, som overgaaer hende i Artighed. Hvilken Ære for den lille Jomfrue Ane er ikke dette Vidnesbyrd, men vi have en lille Post som bringer os adskillige Efterretninger, og den har hemmelig fortalt os, at Jomfrue Dorothea har fattet det gode Forsæt, fra nu af at giøre sig Umage for at fortiene Caracteer af et artigt Barn, og det ligesaa meget som hendes yngre Søster; Jmidlertid skiønne vi paa begges og Medsødskendes Medlidenhed for den Fattige.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Aar. Nummer Første Nors, Aargang. for Onsdagen. den 7 Julii. Børn.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
En Kukker er ligesom Fuglenes Vægter De leve af Orme, saa og af Jndsekter. Kundskaber om Fædrenelandet. di have hidtil stræbt, at give vore unge Læsere og Læserinder et ligesaa almindelig som for Begreb om Fædrenelandet Dannemark, om dets naturlige Beliggenhed, dets Herligheder, Producter, og Fordele, om dets gamle Tilstand, dets nærværende, om Kongerne, især de Oldenborgske, om Stænderne, Regerings=Forfatningen, Religion. Nu vil vi søge at komme et Skridt nærmere til Kundskabernes Kilde, vi vil gaae Skridt for Skridt, for at giøre vore Opdagelser, for at kiende det heele i sine enkelte Deele, og at indsee den Orden, efter hvilken Alting styres og regieres, saa lære vi dog allerbedst at kiende Fædrenelandet i sin almindelige Kreeds, naar vi først have Begreberne inde om dets enkelte Forfatninger, Jndretninger og Herligheder. Vi begynde altsaa fra Kiernen af.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Hoved Staden i Dannemark er Kiøbenhavn, den er ligesom Middelpunkten for alt hvad der hører under den danske Krone, her har Kongerne deres Recidents, her er Hoved Bestyrelsen af den heele Regierings=Kunst, her er Kongens Raad, her skeer hans Villie, her ordnes og bestyres, alt, hvad som angaaer alle hans Lande og Riger kort, her har den danske Regiering sit Sæde. Og nu, mine unge Læsere ønske De nu ikke at vide, hvorledes alt dette gaaer til Jeg vil stræbe at fornøie denne deres fornuftige Nysgierrighed, og gradeviis lede dem fra een Kundskab til en anden om vort kiere Fæderneland.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Vi saae i sidste Nommer, at Kongen i Dannemark allene hører Ene=Magten til, og derfor kaldes den Souveraine, eller Enevolds=Konge; han er altsaa Lovens Begyndelse og Lovens Ende, og kiender ingen Overherre uden Gud. Nu vil vi see til Maaden, paa hvilken han udøver denne Magt, og lære at kiende alle de Jndrætninger, der har været fornødne at giøres i Staten, for der igiennem at styre sine Riger og Lande, og regiere sit Folk, og da finde vi følgende høie vigtige og vise Regierings Foranstaltninger. 1. Det Høieste Collegium, eller det Kongelige Geheime Stats=Raad, som er bleven oprettet af vores nu regierende Konge, Kong Christian den Syvende, den 13 Februarii 1772, hvorudi Hans Majestæt selv præsiderer. Dette Stats=Raad bestaaer, foruden Hans Kongelige Høyhed Prins Frederich, af fem Stats Ministere. J dette Stats-Raad foretages de vigtigste saavel inden som udenlandske Sager, efterat de ere gangne igiennem vedkommende Collegier. Fra alle Collegier skeer Forestillinger til Stats-Raadet, og disse Forestillinger, gaaer derefter med Stats-Raadets Avis dets givne Betænkninger derover til Hans Majestæt Kongens allerhøieste Resolution. Departement for de udenlandske Affærer.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Til dette Departement henhører alt det, som angaaer Underhandlingerne med fremmede Hoffer og de sammesteds residerende Kongelige Ministere, dette Departement bestaaer af Ministeren for de udenlandske Affærer som Chef, dernæst af fire Secretairer, af en Registrator, en Canzellist og en Archivarius.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Nyeheder.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Efter den gode Oplysning, min gode Fader har givet mig, saa bliver det første dog det bedste thi den lille Skade, som Lynilden undertiden kan foraarsage, vil dog intet være at regne imod den store Fordeel, den forskaffer hele Jordkredsen. Hvad bliver da det anstændigste for den fornuftige Skabning, som veed nu alt dette, enten at knurre og være misfornøiet i Torden Veir, eller at tilbede og takke den gode Gud, Af min Fader, det sidste, det sidste, hvor godt er det dog at kiende alle Guds Velgierninger imod os. Fra nu af skal jeg aldrig meere være bange i Torden Veir, men hver Gang det lyner opløfte mit Hierte til Lov og Taksigelse. Ja min Datter, saa bør enhver fornuftig Skabning. J Steden for at fylde vore Hierter med Skræk, skulle vi vænne os til at betragte det Prægtige og Majestætiske i et opstigende TordenVeir, i Steden for at snakke om de enkelte Torden Skader, og opholde os over disse, skulle vi glæde os med vore Venner over den store Nytte, som Tordenen forskaffer os, og meere fæste vore Tanker til det almindelige Gode, den udretter; i Steden for at ønske, Tordenen maatte blive borte, skulle vi snarere ønske, den maatte lade sig høre, Avis eller rettere, overlade Alt til den store Herre, som alene veed at regiere Verden med Viisdom og Godhed. Gud velsigne min Fader for denne Underviisning. Læg nu den Godhed til, og lær mig ret at opløfte mit Hierte til den Almægtige, naar jeg mærker, et Torden Veir opreiser sig. Med Glæde, mit gode Barn, Naar du da seer en tyk Torden-Skye optrække paa Himmelen, forestil dig da, det er Guds Telt, og at han boe deri. Du seer den nærmere komme over dit Hoved, forestil dig, det er din Guds Kraft, som bøier Himlene og nedfarer. Et Uveir reiser sig, Stormen hæver Støvet fra Jorden med Magt i det Høie, troe da, at din Gud ogsaa er i Stormen, og farer paa Vindenes Vinger; det lyner rundtomkring dig forestil dig, du seer Glandsen af Hans Majestætiske Trone, og naar det tordner, at du da hører den Almægtiges Stemme; og stig saa: J din Haand, o Fader, staaer det alene at bevare eller fordærve mig; din Torden kan giøre vore Marker frugtbare eller ødelægge dem Blot det, at du vil, saa vederqvæges vi, eller forsmægte Stor er du Herre, vor Gud, og undsigelig din Magt. Hvad vilde vi vel giøre, Kan vi undflye dig, naar din Vrede vil hiemsøge os, Men vi ere jo dine Børn, og du er vores forsonede Fader. O høilovet være du Herre, fra Ævighed og til Ævighed, og alle Himlene svare: Hallelusa Amen.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Bekiendtgiørelse. Naar Bævernes Arbeids-Maaneder ere forbi, smaae de de huuslige Fornøielser. Dette er deres hvile eller Leegetid, det synes, som disse Dyr kan forplante sig, naar de ere et Aar gamle, da de paa den Tid har opnaaet deres fulde Vext. Altsaa kan deres Levetid ikke være meget længe, dog troer man, de kan opnaae en Alder af fem og for Børn. tyve Aar. J hvor det gaaer, saa lever hvert Par fornøiet i deres Boelig, og blive gjerne sammen. Gaae de ud, saa skeer det for at samle frisk Bark. Hunnerne ere frugtsommelige i fire Maaneder. Mod Enden af Vinteren føde de deres Unger, som gemeenlig ere to eller tre. Paa denne Tid forlader Hannen dem, som da gaaer ud paa Marken, og benytter sig af Foraarets Frugter og Behageligheder, dog besøge de deres Hytte imellem Mødrene forblive der give deres Unger at die, og opdrage dem. Efter nogle Ugers Forløb ere disse i Stand at følge Mødrene, som ogsaa nu gaaer ud at spadsere, for at faae nye Kræfter i Luften, og for at gjøre sig tilgode med Fisk, Kræbs og Bark, saaledes tilbringe de hele Sommeren paa Vandene og i Skovene. Om Høsten forsamle de sig paa nye i deres Hytter, og ere samme beskadigede, sætte de dem betids i Stand.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
(Slutningen følger.)
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Bortstiaalne Sager. For en lille Jomfrue er No. 25 af Børne Avisen bortkommen, og som dette Rommer er hende magtpaaliggende formedelst den Forordning, samme indeholdte, hvilken hun saa gierne vilde stræbe at opfylde, saa lover hun den, som kan skaffe hende samme, et heelt Pund Moreller.
Adresseavis for Børn, 1779-07-07
Fundne Sager. J den lille Nicolais Frakke=Lomme er funden No. 25 af Børne-Avisen, hvilken han har listet sig til i den Tanke, at den Forordning, som stod i samme, skulle blive forglemt, men da hans Søster Christiane har savnet den, saa vilde hun behage at addressere sig til bemeldte Frakke-Lomme, da hun finder Avisen svøbt om nogle Stikkelsbær.
Adresseavis for Børn, 1779-07-14
Rummer Aar. Første. Avis Aargang. for Onsdagen. den 14 Julii. Bor. Frøerne lever af Snegle og Myg Er de i Vandet, saa leve de tryg Spørsmaal. eg er Mennesket baade til Plage og til Glæde; Jeg kan befordre dets Lyksalighed men og dets Elendighed. Dog ligger Skylden ikke hos mig, men paa dem, som bruger mig. Kundskaber om Fædrenelandet.
Adresseavis for Børn, 1779-07-14
) Det danske Cancellie er indrettet paa nu værende Foed 1773. Derunder hører alle Regierings, Justits, Kriminal, Politie, Kirke- og Skole-Sager i Dannemark og Norge. Det bestaaer 1) af et Cancellie-Collegium, der sidde General-Procureuren, første Deputeret og anden Deputeret, item den første Expeditions-Secretair, 2) Den første De Deputeredes Contoir, 3) Den anden Deputeredes Contoir. 4) Første Expeditions-Contoir. 5) Andet Expeditions=Contoir. Ethvert af disse Contoirer har sine Cancellister, Kopiister og alle een Kasserer. 6. Et Archiv=Contoir, hvorunder hører en Archivarius, en Registrator og nogle Copiister. Under det danske Cancellie henhører ogsaa den kongelige geheime Archivarius i det geheime Archiv.
Adresseavis for Børn, 1779-07-14
4. Det tydske Cancellie har samme Forretninger som det danske, og strækker sig over alle Kongens tydske Stater. Det forestaaes af en Directeur, som Chef, og tre Deputerede.
Adresseavis for Børn, 1779-07-14
Den lille Jacob kan man hverken med det Gode eller det Onde faae til at læse. Han er egensindig i den høieste Grad, han tykker sine Bøger, græder, naar han ikke kan faae sin Villie, og viser sig stiv i alt hvad der fordres af ham. Man spørger, hvorledes man skal faae ham til at være lydig og bøielig? Her er intet andet Raad for, end at han kun maae have een Gang Mad om Dagen, sættes i et Kammer for sig selv, negtes Frihed at komme i Byen, og ikke nyde andet end tort Brød og Oste-Skorper, og drikke Vand til, saa længe til han lover at vise Forbedring. Skulde Avis. Skulde det ikke frugte, saa veed man endnu et strengere Middel.
Adresseavis for Børn, 1779-07-14
Handels-Efterretninger. Naar paa et eller andet Sted bliver forfærdiget visse Slags Vahre, saasom Klæde, Silketøier, Sirtser, Cattuner, Strømper, Lærreder, Seilduger, Gevæhrer, Tobakker og mange flere saadanne Ting i det Store, saa kalder man det Manufacturer eller Fabriquer.
Adresseavis for Børn, 1779-07-14
J alle Vahre=Handlinger retter man sig efter Vægt og Maal, som fastsættes af Øvrigheden. Disse maae stemme overalt i Landet; saa ledes: at hvad som er et Pund eller en Alen i Kiøbenhavn, er det samme, hvor jeg kommer i Landet, derfor maae alle Maal og Vægts Midler være stemplede af Øvrigheden, uden hvilket de ere ugyldige og kan ansees for falske. Til alle Val re, som veies, har man Ballancer, Bismere og Vægtskaaler, disse sidste stige fra meget store til meget snaa, og til disse Vægter bruger man Skippunds, Lispunds, Punds, 1/2 Punds, 1/4 Punds Lodder, 1/2 Lodders, Qvintins, Unsers og Grans Vægter. Til alle Vahre, som maales, bruger man Favner og Alen. En Favn regnes for 3 Alen, en Alen for 4 Qvarteer, et Qvarteer for 6 Tommer. Til flydende Vahre bruger man Ankre, Kander, Potter, Pegle og 1/2 Pegle Maale. Til Korn-Vahre, item Salt og tildeels Steenkul, bruger man Tønder, Skiepper, Fierdingkar, Ottinger og 4 Ottinger. Reisende.
Adresseavis for Børn, 1779-07-14
Jndpasserede: Jomfrue Lotte fra Landet for at besøge sin Tante og sine Cousiner. Den var nok saadan Glæde paa disse, for at imodtage deres lille Landsbye=Maseur. Lotto skulle ligge paa den store Sahl i den beste Seng, og denne var nu saa deilig pyntet og puslet, saa hun kunde ikke andet end sove galant; – Dog, der blev intet af. Tiden kom, man skulle gaae til Sengs og her blev talt om, at Lotte skulle ligge alene.