Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-19
Damerne have almindelig antaget den Mode, at decoupere og udtunge alle Klæder og Statz, fra Hovedet indtil Foden, Falbala, Manskietter, Halstørklæde, Hat og Slør, enten skal det være med udtungede runde, eller trekantede Spidser. En Mode, som er intet mindre end occonomisk Af Klæder har man ingen ny Hovedform, men noget Nyt maa dog anmerkes, at Damerne bære saavel de saa kaldte Demi-Redingotes, eller ogsaa Caracos en Pierrot af broget Taft, besynderlig Col de Canard til hvide sine Linon-Kiortler, med eller uden Transparent. Dem Redingoterne staaer i lige Classe med Robe a Angleise, er af Taft med en bred udtunget Krave, er foran aaben, har foran en nedhængende Revers, halve Ærmer indtil Albuen, og dobbelte Flors Manskietter. Gemeenlig bæres et Smæk af Taft af en anden Couleur, foran med lange nedhængende Spitzer, 2 Rader store Perlemors Knappe, og en udtunget hvid Taftes Kiel. Begge Moder ere meget herskende og klæde uforlignelig. -De unge Smukke have meget antaget en Frisuaf en ganskebukket Krep (istedet for Huer og Hatte) og Blomsterkrandse, som bag ved ere bundne med en stor couleurt Baandsløife. Yndlingsblomsterne dertil ere Roser, blaae og gule Kornblomster, og smaae Tusinddyder; men Krandsen bestaaer altid af eet og det samme Slags Blomster. - For de nest Smukkeste, som ikke tabe synderlig ved at skiule det halve Ansigt, ere Hatten, endnu almindelige, men deres Facons utallige, thi Phantasien og vore her værende Modehandler sker spille med intet saa meget, som hermed. Dog kan dette anmerkes: 1) at Kramperne ere noget mindre, men Pullen derimod destor høiere 2) at man nu bærer dem bag til med Barbes eller a voile retrousse; d. c. med et udtunget Slør, som indvendig falder ud fra Hovedet, bliver bag til opslaget over Krampen, fæstet til Hovedet og falder siden igien ned paa Skulderen; 3) at om Hovedet hyppig bliver baaret brede Bind af sort Taft med indvirkede couleurte Blomster, og foran en høi Baand=Aigrette. Paa Flor og Baand, er det af nyeste Smag at gaufrire, (d. c. at trykke Figurer derpaa med varme Jern). Den nye ste Facon, at puffe Flor paa Calotter, Hatte og Huer, er, a Gueule de loup (Ulvestrube, som nesten seer ud som en høi, stormodig Hanekam. Man har og allerede en ny Modehue, pouf en gueule de loup. Dette Navn er en sand Ulykke for mange Ægtemænds Pengeskuffer, tillige naar man derved tænker paa det bekiendte Ordsprog: mettre dila gueule de loup. - Den nyeste Facon af Fier er en queue de Renard (i Form af en Ræverumpe), nemlig rund, neden til tynd, og siden op imod Spidsen tyk ud løbende, hvid, eller endnu hyppigere guul, og op imod Spidsen ganske rødbruun. Man bærer ogsaa plume en Zephir, som ere ganske tynde hvide Strudsfiere med couleurte Spidser, og Espride plume ganske luftige, vaklende Fier=Aigretter. - Om Fichus (Fruentimmernes Halstørklæder) kan intet Nyt meldes. Damerne bære dem meget simple, runde og udtungede, ofte i engelsk Smag, nemlig foran paa Brystet paa Kors, og Fligen, paa Ryggen anfæstet i Taillen eller bundet med en Sløife. - Ørenringe a plaquette begynde nu at forsvinde, derimod begynde Damerne at bære et Slags Halsbaand af Guld Filigramme med smaae Perler eller af couleurt Email. - Om Strømpebaand taler man intet, men nogle mene, at de herefter i stærk Storm skal være orange og udtungede Den sidste Beskrivelse i No. 81, om udenlandske Moder, har været sær begierlig, og favoriseret vore Ønsker langt over vor Forventning, saa at vi have maattet giøre et nyt Oplag af bemeldte Avise: Ved virkelige og ikke opdigtede Breve ere vi anmodede om ogsaa at anbringe noget og Cavaillerernes Dragt udenlands, hvormed og i Dag skal skee Begyndelse. Cavaillerernes Dragt i Septbr. Maaned. i Paris. Disse bære nu almindelig broget Passe-poils i Kioel, for det øvrige endnu fornemmelig rosa og paille stribet silke Saisons Kioeler, meest med forte Kraver, dertil Gillets med meget høie Lommer, som staae lige paa det underste Ribbeen, gule silke Underklæder med blaae Sømme, og ligeledes Strømpebaand, med blaae Qvaster; blaae og rødstribede Strømper, store runde eller høi ovale Sølvspender (hvoraf livagtige Modeller kan faaes hos Guldsmed Hr. Harder i Odense) med blaae gule eller røde graines des Indes, paa Kiolen enten couleurte stribede virkede, eller blaae emaille rede Knappe med en Kristal i Midten; ikke meere end 5 Bukler ved hver Side, en Toupet en dos skane og bag til en Dusk a la Panurge; de bære deres Bambus Stok med den venstre Haand i Kioellommen, og Spidsen dreiet mod Himmelen. J den høire Buxelomme bære de et stort fladt Uhr med en Uhrnøgel i et sort Engelsk Læderbaand, men i den venstre en Regulateur eller Montraboussole (Søe Compas) med en riig Guldlænke, hvorved i det mindste maa hænge 8 Berloquer; og for det øvrige endnu en Hat a Orosmane, - Her see vore Skiønne fra Top til Taae en Parisisk Petit maitre eller Elegant du jour, saa broget som en Ostindisk Sommerfugl.