Viborger Samler, 1812-09-03
Krigsskuepladsen. Paris d. 21 August. Den 12te Beretning. fra Armeen er dat. Vitepsk 7de August og er af saadant Jndhold "J Træfningen ved Drissablev den russiske General Kulniev, en meget udmærket Officeer, dræbt. 10 andre russiske Generaler bleve saarede og 4 Oberster faldt - GeneralRicard er den 1ste Aug draget ind i Danaburg, med sin Brigade. Han fandt kuns 8 Kanoner der, Resten var bortført. Hertugen af Tarent ventedes dertil Dagen derpaa. Saaledes er da Danaburg, som Russerne i 5 Aar arbeidede paa at befæste, og som kostede dem nogle Millioner og over 20000 Mands Liv under Arbeidet, uden at gjøre et Musket skud, forladt af Russerne og, ligesom alle deres øvrige Fæstninger og den forskandsede Leir ved Drissa, falden i vore Hænder. Da Danaburg var indtaget, beordrede Hs. M. Keiser Arapoleon, at de 100 Kanoner, som vare beordrede fra Magdeburg. til Niemen, skal bringes tilbage til Dantzig og der forblive. Den anden Artilleritransport et gaaet til Riga. Magasinerne i Witepsk fyldes, Bagerier, oprettes og Hospitaler forganiseres. Armeen har havt meget Qvægelse af de 10 dem tilstaaede Hviledage, da Heden er utaalelig. Høsten er her, som overalt i Rusland, meget riigholdig. J Fjor var den overalt slet; om 8 a 10 Dage vil man begynde at høste Rugen. Foran Palladset Keiser Napoleon i Witepsk beboer, har han ladet en stor Plads jævne. Hver Morgen Kl. 6 er her stor Parade. Man har opfalget adskillige russiske Breve og Dokumenter f. Ex. 1) et Brev dat. Petersborg 6te Juli til Politiminister Balaschov, som siger "Den i Aviserne indrykkede russisk keiserl. Proclamation har udbredt Skræk allevegne og skal ikke være got optaget i Moskau. Man støder sig over det Udtryk, at de Franske rykke frem for at tilintetgjøre Rusland. Som det bedder, ere alle Kirker fulde hele Dagen igjennem af Andægtige der gjøre Bønner. Generalgovernøren i Moskau taler næsten ikke et Ord med nogen. 2) Et andet Brev af samme Datum fra Petersborg undrer og overProklamationen og siger "Publikum troede, at vore Armeer vare saa talrige og behændige, at der ikke kunne smutte en Fugl fra dem. Nu derimodhedder det, at franskmændene ere over Grændsen, ogtrue at ødelægge det russiske Rige. - Muligt den er skreven for at opildne Russernes Mød; thi de ere bedre skikkede til at fægte end til at politisere. Man siger 8000 Md. tydske Forbundstropper og 200 preussiske Officerer ere gangne over til os. Gud give det var sandt. J ald Fald er det dog nyttigt at udbrede saadanne Rygter, for at berolige Folket." 3) Den Keiserl. Proklamation dateret Leiren ved Poloz, den 18de Juli, Alexander den 1ste &c. &c. "Efterat Fjenden er traadt ind paa vore Grændser, fortsætter han sin Marsch og trænger ind i Hjertet af Rusland, i Haab at styrre et stort Riges Ro. Han har besluttet at tilintetgjøre dets Roes og Lykke. Med Troløshed i Hjertet og Smiger paa Læberne, bringer han det sine Lænker. Jmens Vi anraabe den Allerhøieste og Bistand, opstille Vi Vore Armeer som brænde af Begjerlighed efter at knuse dem og drive dem ud af Riget. Endskjøndt Vi med Rette forlade Os paa vore brave og tapre Soldater, kunne Vi dog ikke dølge for Vore troe Undersaatter, at vore Fienders Hare ere stærke og talrige og, at der under disse bydende Omstændigheder, jo udfordres megen Mod og Anstrængelse. Det er derfor nødvendigt, at Vi, foruden at forene de store Armeer i Rigets Jndre, for at udbrede Frygt og Skræk hos Fjenden - tillige danne en ny Armee som kan forsvare Eiendom, Koner og Børn. (Derpaa opfordres Adelen, Geistligheden og Almuen til at anvende alle Midler til Rigets Frelse. Adelen i hverr Gouvernement udtager Rekruterne; den forsamler sig i Moskau, forat vælge Chefer og Anførere.")