JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-14
Det i Nørregade, under No. 447 beliggende Huus, som tilhører den Eilschowske Stervboe, og nu for Tiden beboes af Jomfrue Juel og Felskær Boock, bestaaende af 5 Fag, 26. tager, Muur og Bindingsværk, med Baghuus og Gaardsrum bortsælges ved en eneste Auction, som holdes i bemeldte Huus førstkommende 29 November om Eftermiddagen Kl. 5, efter de ved Auctionen nærmere bekiendtgiørende Conditioner Selveieren Michel Nielsen i Lildballe udi Weile Amt 1/2 Miil fra Colding, agter underhaanden at sælge hans paaboende Selvejergaard sammesteds, som skylder af Hartkorn Ager og Eng, 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 3 Fkr., hvis Bygninger ere forsikrede i den almindelige Brandkasse for 5500 Rdlr. Gaardens Udsæd er det ene Aar mod det andet 15 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 15 Tdr. Havre og 8 a 9 Tdr. Boghvede. Dens Besætning er 4 Bæster, 8 Køer, 16 Stude og Ungqvæg, samt 12 Stkr. Faar, der alt kan græsses og foeres vel. Gaarden haver anseelig Skov, saavel Een som Bøeg, og af sidste Slags endog til betydelig Salg. Bygningerne ere i god Stand, og bestaaer af 13 Fag Stuehuus, 13 Fag Lade, 10 Fag Stald og 8 Fag Fæehuus, alt Ege Bindingsværk. Desforuden et Gadehuus, hvis Beboer forretter Arbeide til Gaarden. Gaarden ligger i en god og skiøn Egn, og dens Jorder ere udskiftede af Fælledskabet, samt for sig selv indhegnede. Lysthavende ville behage at tage Gaarden i Øiesyn, og akkordere med Eieren derom, som forsikkrer redelig og billig Behandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-14
Sidste Søndag Nat den 26 Okt. er en liden sort Hest som havde nogle faa hvide Haar i Panden, bleven borte paa Stenderup, Mark ved Landeveien, Hesten, som er i det 4de Aar, har temmelig føre Been og en lige Ryg, men er ikke beslaaet, er især derpaa kiendelig at han endnu har sine 4 Aars Foltænder, men mangler et Par af de 5 Aars Hiørnetænder. Hvem som kan give Oplysning om denne Hest loves en god Douceur, naar det meldes til Eieren Niels Modse. i Stenderup i Vesterhæsinge Sogn,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
J talien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
De bekiendte Aretiner Jnsurgenteres Rolle er nu ogsaa udspilt da Franzoserne den 18 f. M. have indtage deres Stad Arezzo med Storm, og deels nedsablet deels fanget alle Jnsurgenterne, paa 200 nær, som undflyede Omtrent 300, som kastede sig ind i Citadellet, maatte og vergive sig paa Discretion. Franzoserne erobrede her i Faner og 10 Kanoner. Østerrigerne vare roelige Tilskue. re ved alt dette. Dog ere adskillige franske Halvbrigaden rykkede frem til Linien, som adskiller begge Armeer, og en deel Tropper, som vare vendte tilbage til Frankerig, er paa nye ankomne til Jtalien. Ogsaa de Keiserlige belave sig paa Krigen, ifald samme igien skulde blive nødvendig De Engelske Varer, som i Livorno faldt i Franzosernes Hænder, skulle være af over 15 Millioner Livres Værdie. Engellænderne paastaae, at da disse Privat Eiendomme vare deponerede under en Neutralitæts=Traktats Sauction, kan deres Konfiskation paa ingen Maade retfærdiggiøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Alt hvad man foregiver at vide om Underhandlingernes Gang, er endnu ikke uden Gisninger, da Jndholdet af samme er en Hemmelighed, som ene er forbeholdet den første Konsul, hans Broder og Grev Cobenzl. Da den sidste den 2den kiørte ud til den første Konsuls Landsæde Malmai son, for at spise til Middag der, udspredtes det Rygte at han alt igien var bortreist, hvilket strax havde en ufordeelagtig Jndflydelse paa de offentlige Fonds. Dog kom han samme Aften igien tilbage til Paris. Midlertid er man, formedelst Sagernes nye Udseende i Jtalien, ganske uvis om, enten han nu med det første afgaaer til Luneville eller lige til Vien. Efter Strasburger Breve skulde Kongressen paa første Sted tage sin Begyndelse den 15 d. M. Telegraf Direktoren Chappe og 3 af Joseph Bunapartes Legationssekretairer ere ogsaa allerede ankomne dertil. Mærkeligt er det ellers, i Moniteur en at læse en vidtløftig Giendrivelse af det Rygte, at den første Konsul ikke skulde billige Toskanas Jndtagelse, men have givet befaling til at rømme samme igien. Først viser Moniteuren hvor usandsynligt det maatte forekomme, at Generaler kunde tillade sig Militair=Operationer af saa stor Vigtighed, uden Regieringens Ordre, og anfører derpaa følgende Grunde for Regieringens Fremgangsmaade: 1. J de af St. Julien undertegnede Præliminarier havde Keiseren forpligtet sig til at lade Opstanden i Toskanna afvæbne; 2) J Tillægs=Konventionen mellem Generalerne Mar. mont og Hohenzollern var ingen Tale om Toskana; 3) Østerrigerne havde væsentlig overtraadt Konventionen af Marengo som bestemte at de kuns maatte besætte Staden og Citadellet Ferrara, hvorimod de havde besat en Strækning af 20 Mile. 4) Opstanden i Massa blev besoldet af Engelske Officerer og understøttet af et Korps Neapolitanere. Men Frankerig havde ingen Vaabenstilstand sluttet med Neapel og 5) lige saalidet med Engellænderne, hvilke faa Dage efter Livornos Jndtagelse lode sig tilsyne for Havnen med en Flaade og 12000 Md. Landtropper, 6) den østerrigske Kommandant Sommariva trak sig tilbage, uden i mindste Maade at staae Jnsurgenterne bi dersom derimod den Østerrigske General havde betragtet denne Invasion (hvilken saa mange Bevæggrunde gjorte nødvendig) som et Brud af Vaabenstilstanden, havde intet kundet forhindre ham fra, at marschere imod Breftig og Bologna, medens General Dupont var i Toskana. Kan man - bliver Moniteuren ved - ved denne hele Expedition giøre de franske Tropper nogen Bebreidelse, da er det den, at de ikke eftertrykkelig nok have tugtet Staden Arezzo, dette Jnsurrektionens Hovedsæde. Man erindre sig denne Stads strafværdige Forhold, dengang den franske Armee i Fior maatte trække sig tilbage fra Neapell. J øvrigt nyder Grev Cobenzl i Paris fortrinlig Agtelse. I Talleyrands Huus, hvor han logerer, vente Huushosmestere, Kokke, Kudske a. paa hans Ordre og Lucian, Buonaparte har overdraget en særskilt Videnskabsmand, at ledsage Greven, naar han tager de Pariser Konstmonumenter og øvrige Mærkværdigheder i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Af Regieringen er nu foreløbig bestemt 4 Millioner Livres, til at afbetale Armeerne deres tilgodehavende, Sold. Ved hver Armee skal herefter ansættes en særskilt Kommission, for at verificere alle Leverance=Artikler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Endskiønt en Keiserlig Koureer den 30 f. M. ankom fra Calais til Dower og efter en Kabinetsforsamling (som de Hr. Pitt og Dundas dog ikke bivaanede) den 1sted. igjen blev erpederet til Grev Cobenzl i Paris, er Fredshaabet derved ikke voxet, men de offentlige Fonds blevne uforandrede. Hine Depescher formeenes allene at have angaaet en Jndbydelse fra Grev Cobenzl til at deeltage Fredsunderhandlingerne og hans Tilbud at konferere desangaaende med den første Konsul. - Alles Øine ere nu henvendte paa det forestaaende Parlamentsmøde, der vist som sædvanligt, vil blive rigt paa velklingende Debatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Vicekongen af Jerland er til Belønning for den Jer. landske Unions heldige Tilendebringelse, ophøiet til den høieste Pairværdighed under Titel af Hertug af Suffolk. Parlamentsherrerne ere alt udnævnte til Lemmer af det nye forenede Brittisk Jrlandske Parlament. De franske Lillier ere alt, som forvisnede, udstrøget af Storbrittaniens Vaaben, og det hedder vedvarende, at Kongen vil holde sig skadesløs for den afskaffede Titel af Frankerigs Konge ved en Brittisk Keisertitel. - Kanalflaaden er atter indløbet til Torbay. J Jerland er det forbudt at destillere Brændeviin og at udføre Riis og Kartofler til den 25 Martii næste Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Spanien. I den franske Moniteur læses følgende fra Cadix den 14 Octbr.: "Af 12 Cadixer Fiskere, som den Engelske Admiral Keith havde ombord paa sin Flaade, for at betiene sig af dem til Lotser døde 6 ved deres Ankomst til Cadix. Af de øvrige have vi erfaret, at denepidemiske Syge grasserer frygtelig ombord paa de Engelske Skibe. Stadfæster dette sig, da ville saave Engellænderne, som maaskee mange Uskyldige komme til at troe paa Sygdommens ødelæggende Virkninger, hvorom Admiralen yttrede Tvivl i sit Svar paa den Spanske Gouvernørs Forestilling (S. 544). Den Engelske Flaade skal tildeels være seilet til Livorno (see ovenfor).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Tydskland. Det Engelske Hof skal atter i Vien have ladet giøre de fordeelagtigeste Forslag, dersom Keiseren ingen Separatfred vil slutte med Frankerig. Der er ogsaa desangaaende sendt en nye Koureer til Grev Cobenzl. De nyere Optrin i Jtalien giøre og Udfaldet af Underhandlingerne meget uvis. Efter Forlydende har General Bellegarde tilskrevet General Brune 3 kraftige Breve, for at giøre ham det Uregelmæssige i hans Adfærd begribelig men skal ikke have faaet noget tilfredsstillende Svar. Det hedder ogsaa at der nu er givet befaling til at bruge Magt imod Franzoserne, dersom de ikke godvillig rømme Toskana, og at denne Beslutning er meddeelt den Engelske Gesandt i Vien. Man befrygter ogsaa vedvarende at Franzoserne have en Expedition for imod det Neapolitanske, hvorover Krigsrustningerne fortsættes med fordoblet Jver. Passagen til Tyrol er alt spærret, og Skarpskytterne skulle have befaling at rykke frem til Grændserne. Dog troer man paa den anden Side, at Anledningen hertil blot er den 45 Dages Vaabenstilstands Udløb, som indtraf den 5te d., og at man ikke har noget Vinterfeldttog at befrygte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Blandede Efterretninger. Engelland. Der tales nu om en nye Expedition imod de Spanske Besiddelser i Sydamerika, som den bekiendte Kapitain Popham skal kommandere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
J Nordamerika er den gule Feber nu flyttet til Baltimore, hvorfra de fleste Jndvaanere ere flygtede ud paa Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Efter 12 Timers Fægtning har den Engelske Fregat Seine paa 42 Kanoner i de Vestindiske Vande erobret det franske Krigskib Vengeange, paa 50 Kanoner, som for nogentid siden havde den bekiendte Fægtning med den A. merikanske Fregat Constellation. En anden Fregat har i Biscana=Bugten taget den franske Venus paa 32 Kanoner og 250 Md., som var udløbet fra Brest og bestemt med Depescher til Senegal. - 2 Transportskibe, som havde Hertugens af Kent Heste og Eqvipage ombord, vare vel saa uheldige at falde en fransk Kaper i Hænderne, men ere igien erobrede tilbage, tilligemed den franske Kaper Diable a quatre paa 16 Kanoner og 160 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Efter Londoner Blade er den Engelske Nationalgield i dette Aarhundrede voxet fra 80 til 2550 Millioner Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
En Skrædersvends Kone i London er bleven forløst med 5 levende Drenge, hvilke dog alle døde kort efter Fødselen, efter Lægens Foregivende, af en Skræk, som Moderen før sin Nedkomst, udstod paa Vandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Hr. Pitt har atter skrantet i denne Tid. J Ostindien roder man endnu bestandig omkring i Biergene efter Skatte, som man formoder at Tippo Saib har ladet nedgrave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Frankerig. J den Pariser Hovedkirke er nylig indviet en biskop til St. Domingo, som alt er afreist og har medtaget en Præst. Toussaint, Onverture havde ved forlangt 12 Præster; men her var ikke flere, at faae og vertalte til denne Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Adskillige emigrerede biskopper, blant hvilke endog Erkebisp Jnigne af Paris ventes tilbage. Fra Engelland, er med et Cartelskib allene overført 32 deporterdee Geistlige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Grev Cobenzl har tilbragt endeel af sine Ungdomsaar i Frankerig og gaaet i Skole med Minister Talleyrand. Han er en Kiender af den franske Litteratur, og en stor Theaterven. J Petersborg forfærdigede han endog et lidet Stykke for Catharine den 2den Privatselskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Der er nu foreslaaet at forvandle de berømte franske Feldtherrers Liig til Mummier, hvorved deres Levninger kunne konserveres i flere Aartusinder. Den mediceiske Venus fra Florenz - det eneste Mesterstykke, som endnu fattedes, for at giøre det Pari ser Musaum til det eneste i sit Slags - skal nu ogsaa være i Vente. For at faae det nye Maal= og Vægtsystem almindelig indført, har man maatte afskaffe de nye græske Navne: Myriagram a. og igien tage til de gamle Benæv. nelser af Pund, Alen a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
For Skuespilhusene er nu fastsat et nyt Reglement, hvorefter al Forprang med Billetter er forbudet, ikke heller maader udgives flere, end Huset kan rumme Personer. Naar Fordækket trækkes op maae Jngen beholde Hatten paa a En Boghandler i Paris falbyder Romaner for 1/2 Million.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Man forsikrer nu, at den franske Regiering vil løslade de Russiske Fanger uden Ranzion, men at dette ikke bliver antaget uden under visse Betingelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Marquis Luchesini er en Luccheser af Fødsel, og var i sin Tid den store Frederiks Yndling, hvilken Konge fandt saa megen Behag i hans silososiske og politiske Jdeer, at han bevægede ham til at komme til Berlin. Hr. Necker, som har spillet saa mange Roller i Verden, har nu udgivet 3 Bind Moralske Prædikener, hvortil han har valgt sine Texter af Bibelen. Det er egentlig en forøget Udgave af hans Cours de Morale religieuse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
De Andalusiske Heste ventes i disse Dage til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Batavisk Republik. De Borgere som i Fio toge frivillig Tieneste mod Engellænderne, have herefter fortrinlig Adgang til offentlige Embeder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Alle Bogtrykkere, Boghandlere og Avisudgivere ere i Fædrelandets Navn opfordrede til, ikke enten at trykke. udsælge eller anmelde nogen usædelige Skrivter. Endelig er her engang plukket en Brittisk Rose paa Hollandsk Grund. To Bataviske Krigskibe have nemlig erobret en Engelsk Kutter af dette Navn tæt ved Landet; Tyrkiet. Pachaen af Belgrad har nylig maattet trække sig tilbage for den ubetvingelige Paswan Oglu med et Tab af 600 Dræbte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Helvetisk Republik. Den bekiendte Er=Direktor Ochs lever nu i Basel af Privat Jnformationer. Tydskland. Efter en specificeret Beregning har Franken, Schwaben, Bayern og Rhinkredsene i en Tid af - Maaneder udbetalt 20 Millioner Livres til den franske Armee Preussen. Nu vil man foregive, at Ludvig Buonapartes Reise har meere en geografisk end diplomatisk Hensigt, og at han med det første agter at begive sig til Danzig. Den berømte Dr. Selle, som har været 3 Preussiske Kongers Livlæge, er død i sit 53de Aar. Han beskrev selv sin sidste Sygdoms Beskaffenhed og bestemte sin Dødstime, hvori han ikke feilede meere end et Qvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Sverrig. Efter Forlydende har den Preussiske ligesom den Bataviske) Gesandt ogsaa understøttet Spaniens Fordringer, hvilket af det Svenske Hof er bleven besvaret i en meget venskabelig Note.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
J Nærheden af Oerebro er død en Bonde, ved Navn Nilson, som efterlader sig en Formue af 500000 Rd. Banco=Species.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
AVERTISSEMENTS. L. E. S. De Interessentere, som endnu ikke have betalt deres Kontingent for sidstforløbne Julii Qvartal til den Fyenske Liig= og Enke=Kasse, anmodes herved at erlægge samme i det seeneste inden den 24 d. M., da de ellers i manglende Fald maae tilskrive sig selv, at de i Følge Konventionens 8 ; strax blive erkluderede og deres Portioner overladte til Andre. Efter Direktionens Ordre J. Larsen, Odense den 17de Novbr. 1800. Bogholder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Undertegnede Eiere af Støe boe agter ved en eneste Auction som holdes paa Rauneborg Tingstue i Odense Tiirsdagen den 16de December førstkommende om Formiddagen Kl. 11, om antagelig Bud skeer at bortsælge, de Søeboe tilhørende 3 Gaarde og et Huus i Fangel Bye Rauneberg Herred, Odense Amt, samlet eller separat, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 26 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. Til Gaardenne ligger en betydelig Mængde god Jord, noget Overskov, overflødig Gier sel, fornøden Tørveskiær, samt god Jagt af Dyr, Harer og Fuglevildt, saa og got Fiskerie i den forbigaaende store Aar især for Hans Hansens og Anders Simmesens Lodder hvorved de bedste Fiskestæder falder. Eiendommene ligger ikkun 1 Miil fra Odense i en got og frugthar Egn, hvilket Libhaber ne best vilde skiønne ved at tage samme i Øiesyn. Conditionerne som skal blive saa favorable for Kiøberne som mulig er 8te Dage før Auctionen at faae til Eftersyn hos mig Postmester Brandt i Middelfart, Hr. Proc. Petersen i Faaborg, Hr. Proc. Faber i Odense og paa Søeboe hvorfra Eiendommen, paavises. Af Kiøbesummen kan om forlanges det halve eller 3/4 Parten blive staaende uopsagt i nogle Aar. Søeboe den 15de November 1800. J. Brandt. R. Eilersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Formedelst indløbne Hindringer bliver den herammede Auction, som skulde holdes over Nyebøllegaard og endeel Jorder m.m., den 24 Novbr. førstkommende, udsat indtil videre; hvil tet tiener til behagelig Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
En gammel hvid Hest er indløben paa min Gaard, hvor den kan afhentes imod dens Forgleining og dette Avertissements Bekostning. Anders Pedersen, Sognefoged i Hiallese i Dalum Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
De som maatte have paataget sig at samle Subskribentere paa Provst Stannings Skrivt: Anviisning til huuslig Dyd og Lyksalighed, vilde behage inden denne Maaneds Udgang at indsende Planerne til Adressecomtoiret. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
De som maatte have noget at fordre i de 2de efterskrevne fattige Boer her i Byen, nemlig: 1) Afdøde Johan Berlin, forrige Tiener hos Hr. Søe=Leuttenant Lerche. 2) Afdøde Carl Trybschench forrige Vagtmester ved Husarerne, men tilsidst Pensionist. indkaldes herved, at fremkomme dermed i Skifte=Retten inden lovbefalet Tid; ligeledes vilde begges Arvinger melde sig med behørig Legitimation om deres Arveret i fald noget skulde blive at arve. Nyborg den 16de Novbr. 1800. Bect, N. B. Hvo som kan give Oplysning om en Pakke, mærke S. H., tillige med 1 Fustage, som i forrige Uge er ført i Land ved Skibbusene fra Skipper Jens Andersens Fartøi, ombedes at melde sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
Efter det Kgl. Rentekammers Resolution af 4 Octbr. d. A. bekiendtgiøres herved, at fra den Kgl. Planteskole ved Hirschholm, kan indeværende Efteraar saavelsom næste Foraar 1801. erholdes underhaanden tilkiøbs endeel unge Træeplanter af efterskrevne Sorter, for den ved enhver Træeart her anførte fast satte Priis, saasom: 3000 Stk., almindelig Heste, (Corplugavellang) Haarig, pr. 100. 2 Mk. 200 Stk. Lamberts Heste, (Corplusantiva) 3 aarige, pr. Stk. 6 sk. 20000 Stk. almindelig Hvidtorn, (Cratægus ovacantha, saa rig, pr. 100. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
10000 Stk. almindelig Berberisse, (Berberis vulgarie, 3 aarig pr. 100. 4 Mk. 300 Stk. almindelig Løn, (Acer paando Platanus) 425 Alen høi pr. Stk. 24 s. 1000 Stk. dito, 2 1/23 Alen høi, pr. Stk. 10 sk. 1000 Stk. Hestekastanie, (Aesculus hippocastanum) 2 aarlig, pr. 100, 5 Mk. 200 Stk. Bilbaosk sød Kastanie, (Fagus Castanen Celtiberi) 3 aarig, pr. Stk. 6 s. 200 Stk. Tarmorid Axelved, (oratægus torminalis) 3 aarig, pr. 100. 8 Mk. 4000 Stk. smalbladet Bønnetræe (Cations alpinus) 3 aarig, pr. Stk. 6 s. 500 Stk. almindelig Lind (Tilig europæna) 3 aarig, pr. 100. 2 Rd. 4000 Stk. rød Ell, (Betula alnue) 3saarig, pr. 100, 4 Mk. 200 Stk. norsk hvid Ell, (Betula aluus incana) 3 aarig, pr. 100. 7 Mk. 500 Stk. Balsompoppel, (opulus balemisera) 3 aarig, pr. Stk. 4 s. 600 Stk. smalbladet Baandpiil, (Salig viminalis angustifoliZaarig, pr. 100. 7 Mk. 100 Stk. hvid Piil, (Salig alba) 3aarig, pr. 100, 7 Mk. 200 Stk. guul Piil, (Salix vitelling) 3aarig, pr. 100. 9 Mk. 4000 Stk. spansk Spiree, (Spiræn crenata) 4vaarig, pr. Stk. 3. 200 Stk. lodden Spiree, (Spiræa tommentsa) vaarig, pr. Stk. 3 s. 50000 Stk. rød Gran, (Pinus abies. Linn.) Hvaarig, pr. 100. 3 Mk. 10000 Stk. almindelig Fyr, (Linus sylvestrid) 2 aarig, pr. 100. 4 Mk. 4000 Stk. Biergfyr, (pinusmontana) 3 aarig, pr. 100, 2 Rd. 600 Stk. Lærke, (pinus larig) 3vaarig, pr. 100. 3 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
1800 Stk. 22aarige vilde Æbleplanter, fremmelskede af gode Frugtsorter, pr. 100. 2 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-17
1600 Stk. 2 aarige vilde Pæreplanter, ligeledes af gode Frugt sorter opelskede, pr. 100. 2 Rd. Til den Ende behage Liebhaverne betimelig endnu i dette Efteraar, eller forinden medio Martii 1801 enten selv eller ved deres Kommissionairer at henvende sig til mig undertegnede Oberforstmester, med deres frankerede skrivtlige Bestillinger paa hvilke Sorter Planter og hvormange de attraae tilkiøbs, og derhos anføre Dagen, paa hvilken de agte at lade samme afhente fra berørte Planteskole. Og tiener i øvrigt til behagelig Efterretning, at, da intet uden gode, sunde og forsvarlig optagne Planter af den her anførte Alder overlades Liebhaverne, herefter altsaa aldeles ingen Planter afleveres uden imod Betaling strax ved sammes Modtagelse, og at Betalingen erlægges til Hr. Justitsraad og Førstkasserer Folsach her i Hirschholm, mod derfor meddelende Qvittering. Hirschholm den 11 Octbr. 1800. Linstow. Martenlund Hovedgaard, omtrent 1/4 Miil fra Kiøbstæden Odense i Fyen, og tæt ved Skibhuusene eller Ladestædet beliggende, der staaer for Hartkorn, frie Taxt Ager, og Eng 65 Tdr. 1 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 7 Skp. 2 Fkr. 1 Alb. med derpaa værende Afbyggere og samme Hartkorn underliggende Ager, Eng og Stov, efter Opmaaling omtrænt 430 Tdr. Agerland, 209 Tor Land Enghuus og 227 Tdr. Land Skovgrund, geometrisk Maal, alt som bekiendt gode Jorder og tildeels med betydelig, baade Over= og Underskov beveret, bliver tilligemed Bøndergodset (der efter Forening forretter alt Gaardens Hoverie, og efter Jordebogen svarer randgilde, kontriberende Hartkorn, Ager og Eng 463 Tdr. 2 Skp. 1 Fkr. 1/2 Alb., samt Allese Kirke opbudt til Afhændelse ved en ene te Auction Mandagen den 26 Januarii næstkommende Aar 1801 om Formiddagen Kl. 10 Slet paa Postgaarden i Odense; Hovedgaarden med 264 Tdr. Hartkorn Vandergods i Lumbye, Sogn opraabes først under eet, dernæst det øvrige Bøndergods og Kirken, særskildt hver Deel for sig, samt derefter det hele under eet. - Conditionerne og Jordebogen kan 6 Uger før Auctionen faaes til Eftersyn hos Hr. Cancellie Secretair Kierulf i Kiøbenhavn, paa Post=Contoirer. ne i Helsingøer, Roskilde, Ringsted, Slagelse, Aalborg, Wiborg, Randers, Aarhuus, Horsens, Colding, Ribe, Haderslev, Flensborg, Slesvig, Kiel, Jtzehoe og Altona, paa alle Postcontoirer her i Fyen og hos underskrevne SkifteCommissarier. - For ubekiendte meldes til Efterretning, at Hovedgaarden tilligemed Godset, som altsammen er udskiftet af Felledskabet for en Deel Aar siden, er beliggende i den frugtbareste og behageligste Egn her i Fyen ved og omkring Odense. Gaard og Gods kan tiltrædes næstkommende 1ste Mai, og med Kiøbe=Summens Betaling, kan efter Conditionernes Jndhold beroe indtil 11 Decbr. Termin næstefter, hvilket saaledes til Libhaberes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Skifte=Commissionen udi afg. Madame Eilschovs og forhen afdøde Mands, Kiøbmand Peter Eilschovs Stervboe i Odense den 29 Octbr. 1800. H. Holm. J. Dall. P. Rasmussen. C. Jversen. P. S. Skulde Kiøberne af forbemeldte Gaard og Gods ønske Betalingsterminen udsat til 11te Junii Termin 1802. kan dette ogsaa skee.