Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-30
Fædrelandet. Fra en Dansker ved Navn Hermann E. Bidstrup, der har bosat sig i Nordamerika, har Slagelseavisen et meget interessant Brev, dateret Clearfield (i Pensylvanien) den 5te Febr. 1821, hvoraf følgende er et Udtog. - Her valgte jeg min Fremtidsbolig og var saa lykkelig at træffe nogle Landsmænd som ogsaa havde nedsat sig her, og aldrig vil jeg vist fortryde denne min Beslutning. Landet her, som i Almindelighed er meget godt, sælges saa billigt, som nogensteds, thi man kan kiøbe godt Land for 2 Dollars pr. Acre (1/8 Td. Land). Pengene at afbetale i 5 a 6 Aar. Men en Fremmed, som har Contanter og ikke er vant at svinge Øxen, giør bedre i at kiøbe et Sted, hvorpaa der allerede er noget toprydert og dyrket Land med Vaaningshuus &c., dette ligger sædvanlig i Nærheden af en Meel= og Saug-Mølle samt gode Veie. Et saadant Sted kan kiøbes for 4 a 5 Doll. pr. Acre, og Sælgeren vil dog være tilfreds naar han faaer den halve Sum strax og Resten om nogle Aar. Thi her er Land nok til Salg og kun faae Penge, hvorfor der ingen bedre i Tid kan ønskes for indvandrende Fremmede, som kun have Penge, eller som kunne et godt Haandværk, især vilde en Dansk Meubel-Snedker giøre god Lykke her da han kan faae 1 Doll. om Dagen reen Jndtægt At omskabe Skove til frugtbringende Marker er ikke, saa vanskeligt, som man i Almindelighed vil troe i Danmark; thi man behøver kun at fælde de smaae Træer, dræbe de Store ved at hugge i Barken rundt, som Træet, derpaa, efterat de smaae Træer og Qviste ste opbrændte, at pløie eller harve disse Rødder op, da at besaae Jorden, den vil da give stærkere og bede Afgrøde end den bedste Ager i Danmark. De store Træers Rødder raadne snart, og efter nogle Aar falde de om med Roden, man lægger da Jld paa dem og de brænde ganske op. Slet behandlede Jorder give her i Almindelighed 20 Fold, vel behandlede indtil 175, saa frugtbar er Jorden. Alle Slags Danske Producter opnaae her særdeles Fuldkommenhed, des i uden groer her Mais, Meloner, Ferskyer &c., da her groer vildt, og det meget velsmagende Blommer, Valnødder, Kastanier og Vindruer, saa kunde her ogsaa dyrkes Viin; desuden ligge vi under samme Brede, som den behageligste Deel af Spanien og Jtalien somtrent 41 c). Her findes en heel Række af forskellige Træsorter; her er rige Kalkbanker, Kalksteensbrud, Jern, Blye, og Salt Gruber &c. Skovene findes Elsdyr, Hiorte, Harer, Kaniner, Kalkuner, Fasaner, sorte Biørne, Panthere, Ulve &c. dog overfalde disse sidste, uangrebne, aldrig Mennesker, endog sielden naar de angribes. J Floder og Aaer findes blandt andre nyttige Arter ogsaa smaae Skildpader, Lax &c. Skatterne ere saa ubetydelige at de kun beløbe sig til omtrent 1 Doll. for 40 Acres, disse kan kun forhøies af Folket selv; Embedsmændenne ere i Almindelighed redelige og paapassende, thi de udvælges af Folket paa ubestemt Tid, og deres Løn, skiøndt tilstrækkelig, giver dem dog intet Overskud at bestikke med. Alle Underviisnings=Indretninger ere private, og dog er Oplysningen hos Mængden større og videre end i Danmark. Landeveie, Canaler, Flodes Seilbargiørelse &c. blive uden Vanskelighed fuldførte ved frivillige Bidrag. Man seer overalt Flid, Driftighed og Vindskibelighed, forbundet med flere Dyder. Hvad Sæderne angaaer, da ere ogsaa de bedre, og Uskyldigheden saa sikker, at Damer, uden Betænkning reise gandske allene baade tilhest og med Posten, og dog er her ikke een Præst mod hver 10 i Danmark. Ja Sikkerheden er saa stor, at ikke engang ved de rigeste Banker er der militair Vagt, men kun om Natten patroullerer en Vægter der omkring.