JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Arvingerne efter Jndsidder Jørgen Christensen i Bruun, som døde paa Aggersborggaard i Øster Hann, Herred under Hiørring Amt, der er blandt Arvingerne anmeldte en Broderdatter Magrethe Nielsdatter, som skal være gift med Vertshuusmand Anders Østergaard i Kiøbenhavn, denne og om flere end anmeldter, indkaldes at møde hos undertegnede Skifteforvalter, 12 Uger fra undertegnede Dato, deres Arveret at legitimere, saa indvarskes og Credi= og Debitorerne af møde for at godtgiøre hvad de i Stervboet have at fordre eller maatte være skyldig. Andet Proclam formaaer Boet ikke. Kliim den 20de August 1804. J. Hansen, Herredsfoged og Skifteforvalter. gigen Anne Mortensdatter Weesgaard i Giet A trup udi Vester Hann Herred under Thidsted Amt er død Blandt Arvinger er anmeldt en Broder Knud Morten, som over 30 Aar har været Udenlands og vides ikke om han er levende eller død, eller om han har efterladt sig nogen Livsarvinger; altsaa indkaldes han eller Arvinger, om han nogen haver, at møde inden Aar og Dag hos undertegnede Skifteforvalter deres Arve net at legitimere. Credi= og Debitorer, om nogen er, indkaldes ligesaa at møde for at godtgiøre hvad de i Boet kan have at fordre eller betale. Kliim den 20de August 1804. J. Hansen, Skifteforvalter. Jndsidder Enken Johanne Tallagsdatter er død udi Mandstrup i Bekstrup Sogn uden Livs=Arninger. Arvingerne efter hende ere Sødskendebørn og Børnebørn, af dem ere deels Udenlands og ellers fraværende, Heelsødskende Barn Peder Nielsens Sønner Jens og Svend Pederssønner, begge Udenlands, og en Datter Magrethe Pedersdatter, der skal være gift og boende i Kiøbenhavn, samt Heelsødskende Barn Johanne Nielsdatters efterladte Søn Niels Pedersen, tienende i Kiøbenhavn. Disse, og om flere ere end de der er anmeldt, indkaldes herved at møde inden Aar og Dag hos undertegnede Skifteforvalter, deres Arveret at legitimere; saa indkaldes Boets Credi og Debitorer til samme Tid at tage Møde, deres Tilgodehavende at godtgiøre og de Skyldige at betale hvad de er pligtige. Boet formaaer ingen anden Proclama. Kliim den 20de August 1804. J. Hansen, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Ungkarl Niels Lassen er død udi Beistrup Sogn og Bye U udi Øster Hann Herred under Hiørring Amt. Af Arvingerne er anmeldet som fraværende en Broder Gunder Lassen. som skal være gift og boesiddende i Christiania i Norge; denne indkaldes herved at møde inden 12 Uger fra undertegnede Dato hos undertegnede Skifteforvalter for at legitimere sin Arveret. Credi og Debitorer indvarflees og til samme Tid at møde for at bevise deres Fordringer og betale hvad de skylder Boet. Kliim den 20de August 1804. J. Hansen, Skifteforvalter. Hans Adam Meyer, forhen Forvalter paa Bratskow. ) er død som Jndsidder paa Paarupgaard i Leerup Sogn, Øster Hann Herred under Hiørring Amt, uden Livs=Arvinger. Ved Skift behandlingen er af Papirerne befunden at han skulle have en Broder og nogle Søstre, som opholde sig i Fyen, i Helsingøer og i Kiøbenhavn, men paa hvad Sted eller hvor mange de ere, eller om de kunde være døde og efterladt sig Arvinger, kunde ikke faaes Underretning om. Disse indkaldet altsaa herved at møde hos mig som Skifteforvalter inden 12 Uger fra undertegnede Dato, for at legitimere deres Arveret; ligesaa indkaldes Boets Credi= og Debitorer til at møde, deres Fordringer at bevise og de Skyldige at betale hvad de ere pligtige. Boet formaaer ingen anden Proclama. Kliim den 20de August 1804. J. Hansen, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Jndsidder Baltzer Waathrann paa Aggersborggaard I i Aggersborg Sogn udi Øster Hann Herred under Hiørring, Amt, er død og efter Rygtet skal have efterladt sig en Datter, der skal være gift og boende i Kiøbenhavn; denne indkaldes herved at møde inden 12 Uger fra undertegnede Dato hos mig som Skifteforvalter, sin Arveret at legitimere; samme Tid ville og møde Boets Credi og Debitorer, deres Fordringer at bevise, de Skyldige at betale hvad de ere skyldige. Andet Proclama formaaer Stervboet ikke. Klim den 20de August 1804. J. Hansen, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Ja Borger og Feldbereder Lorenz Hermannsen heraf Staden har declareret for Retten, at han ikke er istand til at tilfredsstille sine Creditorer, og Retten derpaa har besluttet Concursus Creditorum samt befalet et Proclamas Udstedelse, saa indkaldes eengang for alle hermed alle benævnte Borger Lorenz Hermannsens Credi= og Debitorer samt de; der muelig have Panter i Hænde fra ham, at melde sig, de Jndenlandske inden 6, men de Udenlandske med Besørgelse af her værende Procuratores ad acta inden 12 Uger fra dette Proclamas Bekiendtgiørelse at regne, i Stassecretariatet heri Staden og giøre behørig Anmeldelse derom, producere deres paagieldende Documenter, efterlade vidimerede Afskrifter deraf ved Protocollen og saa forvente Rettens videre Foranstaltning; alt under Straf af stedsevarende Tanshed, dobbelt Betaling og Tabet af deres Panteret. Flensburg, den 1ste September 1804. Borgmestere og Raad her i Staden.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Ved Proclama læst ved Kiøbenhavns Amts Birkeret den 20de Martii 1804 og ved Siellands Landsting den 21de samme Maaned, samt ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 27de August næstefter, ere Creditorerne udi afdøde og forhenværende Kroemand og Sognefoged i Ballerup under Kiøbenhavns Amt, Heyle Pedersens og hans ligeledes afdøde Enkes Anne Elisabeths deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres til bemeldte Boe formeentligen havende Fordringer, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn Bang.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Birkedommer paa Kiøbenhavns Amt : den 14de September 1804. allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majestæts mig dertil meddeelte allernaadigste Bevilling af 1ste August de A., som er læst saavel ved Nørre-Jyllands Landsting, som Hierm Ginding Herredersret, bliver herved afg. Forpagter af Winnerupgaard under Ringkiøbing Amt Niels Hiersing, hans Creditorer, samt alle og enhver som maatte have nogen Prætension eller Ankrav til ham eller hans Stervboe, det være sig fra hans forhen havte Forvaltertieneste, CommissionerPengeaffairer, eller i andre Maader af hvad Navn nævnes kan, herved indkaldet til at melde sig hos mig Undertegnede, som den Afdødes eneste Broder og universelle Arving her i Aalborg, inden Aar og Dags Forløb fra undertegnede Dato, med saadan Beviis, som Loven fordrer for Krav efter død Mand, da enhver som maatte have nogen lovlig og retmessig Fordring, skal af mig nyde prompte Betaling. Forinden eller til samme Tid ville og den afdødes Debitorer afgiøre med mig hvad de maatte være den Afdøde skyldige. Da denne Jndkaldelse, som efter allerhøistbemeldte Bevillings Jndhold indrykkes 3de Gange i den Altonaiske Mercur, den Kiøbenhavns Berlingske Avis, samt Aalborg og Wiborg Stifts Tidender, gielder, som lovlig Proclama saa ville alle og enhver holde sig samme efterrettelig, da de i udeblivelses Tilfælde paadrage sig al den Skade, Tab og Uleilighed som Lovene hiemler og Omstændighederne maatte udfordre. Aalborg den 11te Septbr. 1804. Jens Hiersing.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
(1804) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 20de August sidstleden og i Siællands Landsting den 22de næstefter, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Hof=Fourer og Palai Forvalter Christian Henrich Glass og forhen afdøde Hustrue Margarethe Dorthea Smidelers fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
J Følge Kongelige allernaadigst Bevilling Ord til andet saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre vitterligt: at Vi efter Os elskelig Commerce=Intendant J. F. Hage, af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans for Planter John van Brakle, af Vort Eiland St. Croix, i America, herom allerunderdanigst gjordte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle hans Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indførte i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirs Efterretninger og den Altonaiske Merkur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Over= og Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførste Eilande boende og sig opholdende Credito ter, med deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ham anmelde og beviisliggiøre; dog skal fornævnte John van Brakle være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder Contoirer, paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proklama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 20de Julii Under Vort Signet. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Knudsen. Monrad. Bülow. Lassen. Schwartzen.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Commerce=Intendant J. F. Hage, af Kiøbenhavn, Bevilling at maae, ved Proclama i Aviserne med Aar. og Dags Varsel indkalde alle Planter John van Brakkes Creditorer. Jndkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii. med Aar og Dags Varsel fra sidste Bekiendtgjørelses Dato, alle de som maatte formene sig at have noget at fordre hos Planter John van Brakle af St. Croix i America, det være sig som Commissarius Ensecutor testamenti, Fuldmægtig for Nærværende eller Fraværende, Formynder, Værge, eller paa hvad anden Maade tænkes kan, dermed at fremkomme og samme at anmelde og beviisliggjøre enten for ham selv paa St. Croix eller for Undertegnede her i Staden, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn den 15de August 1804. J. F. Hage, Commerce=Intendant. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt protocolleret Borch. Mandagen den 20de August 1804.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
en 5te Julii sidstleden døde i Jandrup her ved Kiøbstæden Jørgen Jensen, der som Sætteskipper har ført et lidet Fartøi imellem Varde og de schlesvig holsteenske Stæder, samt Hamborg og Altona. Da Stervboets beholdne Midler seer ud til, ei nær at naae 100 Rdlr., ja maaskee der ei engang bliver Beholdning, saa, i Overeensstemmelse med den Kongl. Placat af 26de October 1792, indkaldes Creditorerne til bemeldte Boe herved 3de Gange med 12 Ugers Varsel, deres Fordringer inden denne Tids Udgang for mig som Skifteforvalter at angive og beviisliggjøre, under Straf af Udelukkelse efter den Frist. Varde den 4de Septbr. 1804. L. Fogtmann, Bye- og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Ved Proclama af 4de August sidstleden, læst i Hof= og Stadsretten den 6te og i Siællands Landstingeret den 22de samme Maaned, ere alle de, som formene sig at have noget hos mig at fordre, af hvad Navn det end være maatte og hvorfra det end maatte hidrøre, indkaldede at anmelde og bevise deres formeentlige Krav intet undtagen for min Spigersøn og Laugværge, Skibskapitain og Brygger Jacob Tostrup, boen det paa Christianshavn i Strandgaden No. 41, inden 12 Uger efter at Proclama 3de Gange er indført i Adresse Contoirets Efterretninger, de Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur, da efter saadan Tids Forløb alle Fordringer ansees døde og Som Laugværge, J. Tostrup. Enke efter afdøde Skibskapitain H. M. Cappel. kraftesløse. Kiøbenhavn den 6te September 1804. Kirstine Cappels,
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Skrivelse fra Madrit, den 14de Septbr. Kongen har, for at lette alle mulige Midler til Kornindførselen i Spanien, ladet Hs. Majestæt Kongen af Storbrittanien anmode om at forbyde alle engelske Krydsere, at anholde Kornskibe, der ere bestemte til spanske Havne. Hs. brittiske Majestæt har i Følge dette Ønske givet de engelske Krydsere Ordre, at de ikke maae anholde spanske eller neutrale Skibe, der ere bestemte til spanske Havne med Korn eller andre Provisioner for spansk eller neutral Regning.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Kongen har forordnet offentlige Bedehage over hele Riget, formedelst den herskende Sygdom og Brødmangel. Tyre fægtningerne ere indtil videre forbudne og Theatrene inkkede.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Fra Mallaga meldes under 8de Septbr. følgende: Efter de trykte uthentiske Lister vare her den 5te 2271 Søge. Den 6te bleve endnu 523 Personer syge, 252 døde og 95 vare helbredede. Den 7de havde vi 641 nye Syge, 99 Helbredede, 281 Døde og i alt 2708 Syge.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Skrivelse fra Genua den 19de Septbr. De franske Tropper, som ere her, have faaet Ordre, at marschere til det Neapolitanske, for at forstærke General St. Cyrs Armee. De skulle erstattes af et andet Troppecorps fra Frankerig, som allerede er ankommet til Niza. Man taler om et Tilbud, at ombytte de forrige venctianske Stater med Servien, Bosnien, det tyrkiske Croatien og det lille Wallache.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Skrivelse fra St. Petersburg den 23de Septbr. Den franske Charge d'Affaires Hr. Ravneval er i Forgaars reist herfra, efterat han Dagen forud havde havt en Conference med Ministeren for de udenlandske Sager Prinds Cartorisky, der i en Circulair=Note har notificeret det her residerende diplomatiske Corps hans Afreise. Efterat en Coureer var ankommen fra vor Charge d'Affaires i Paris, blev det Hr. Rayneval infinueret fra vort Hof, at, da alle Underhandlinger imellem Rusland og Frankerig vare hævede og Hr. Oubril allerede havde forladt Paris, saa var Borger Ravnevals Nærværelse i St. Petersburg unødvendig ; hvorpaa han efter nogle Timers Forløb forlod Staden.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Det er nu endelig, som man allerede længe har ventet, blevet den pavelige Nuntiaturs Auditor Hr. Alvisini betyder, at han maae forlade St. Petersburg.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
To Linieskibe, to Fregatter og nogle smaae Fartøier have faaet Ordre, at forsyne sig med Proviant for 4 Maaneder og være færdige paa første Vink.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Skrivelse fra Paris den 1ste October. Den svenske Grev Posse er sat i Frihed og et allerede relsk til Sverrig. Hans Uskyldighed er lagt for Dagen i Forhøret. Han var reist til Dieppe, for at sende endeel kostbare Meubler derfra. Fra Dieppe vilde han reise til Amsterdam, og Mairen i Dieppe havde ikke allene tilladt ham, at giøre Reisen langs med Kysterne, men havde endog givet ham et Pa dertil. Han har faaet alle sine Papirer udleverede.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Den 23de Septbr. om Eftermiddagen Kl. 4 mærkede man et Jordskielv i St. Malo, Cancale, St. Serven og paa hele Kysten i samme Egn. Dette Jordskielv var ledsaget at et Knald, som om mange Kanoner i nogen Afstand bleve afskudte paa eengang. Kl. 5 1/2 fulgte atter et Jordskjelv med samme Knald. Meublerne i Husene bleve stærkt bevægede. men der skete ingen Skade. Jordskielvet strakte sig ind af Landet til Dinant.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Moniteuren melder officiel, at en engelsk Cutter, som den 26de Septbr. kom paa Grund ved Havre, er sprunget i Luften. De engelske Skibe lede til, for at giøre Cutteren fløt, men de bleve forlagede af endeel Fartøier af vor Flottille. Uagtet de engelske Krydseere ere endeel Skibe nylig ankomne til Ostende og Dunkirchen med Viin og andre Varer. Dessalines skal have mistet 2000 Negre ved at løbe Storm mod Staden St. Dominge.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Vore Tidender melde af et Brev fra en fransk Missionair i China, at den katholske Religion daglig giør store Fremskride overalt i China. Den forfølges ikke meere, men udøves offentlig. Der er Mangel paa Geistlige til de mange Proselyter.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Skrivelse fra Haag, den 2den Octbr. J Forgaars ankom den franske Gesandt Semonville uformodentlig hertil fra Maynz. Strax efter sin Ankomst begav han sig til Ministeren for de udenlandske Sager van den Goes, der var paa sit Lyststed en halv Miil herfra, og forføiede sig med ham til Præsidenten for Statsdirectoriet. Deres Conference har formodentlig angaaet vor Constitutions Forandring.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Skrivelse fra Maynz, den 2den Octbr. J Morgen forlader Keiseren Staden og begiver sig til Hovedquarteret Port en Brique ved Boulogne. Strax efter hans Afrelse gaae Churførsterne, Prindsesserne, Førsterne, Rigsgreverne, Ministrene og Gesandterne tilbage til Tydskland. Nogle, som kom for sildig, ere ikke blevne præsenterede.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
J Forgaars holdt Keiseren Revise over de 4 Cavalleriregimenter, som ere forsamlede her. Keiseren har tilbragt de sidste Dage med at besee Egnene heromkring. Han har glædet sig meget over den skiønne Natur og de jevne trohiertige Mennesker.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Ministeren Talleyrand reiser endnu i Dag tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Skrivelse fra London den 2den October. I Gaar blev Embargen, som var lagt paa den til Lissabon, bestemte Paketbaad i Falmouth, igien ophævet ved en Admiralitetsordre og dens Afseilen tilladt. Den spanske Gesandt har nu ogsaa erklæret, at han vilde udstede Pas for de til Spanien med Korn ladte engelske Skibe, imidlertid anseer man Fiendtlighedernes Udbrud næsten for uundgaaelig, og den Virksomhed, som hersker i de brittiske Havne til Linie skibes og Fregatters Udrustning, bekræfter denne Mening. Endeel hurtigsellende Skibe ere beordrede til fremmede Stationer. Som en Følge af denne sandsynlige ny Krig ere de offentlige Fonds falde i de to sidste Dage. - Convoiernes Afseilen til Spanien og Portugal er udsat til den 20de d. M.I Gaar afgiken Coureer til vor Legationssecretair i Madrid. Efter indløbne Depescher fortsættes Udrustningerne i de spanske Havne med største Jver.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Man formoder, at den hidtil imellem Engelland og Holsandvedvarende Brev=Communication nu vil ophøre, da de Franske have bemægtiget sig den sidste Brevsæk strax ved Ankomsten til Rotterdam.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Paa Grund af Privatbreve fra Fankerig forsikkrer man her, at General Augerenu faaer Kommandoen over Armeen, som skatag ere med den fiendtlige Flaade i Brest, at man allerede har givet ham sin endelige Forholdsordre og at han er i Begreb med at indskibe sig i Brest med O Connor, som staar under ham som Divisionsgeneral.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
J vort Søe=Departement hersker for nærværende Tid den største Virksomhed. Ethvert kongeligt Værft er skiult at Stibe, som enten ere under Bygning eller Reparation. Mange Skibe, tilhørende Privatpersoner, blive ligeledes satte i Stand til Krigsbrug Man forsikkrer, at vor agerende Sømagt vil i næste Maaned blive forøget med 30 Linieskibe. For nærværerde Tid befinde 660 Krigsskibe sig i Commission. Til Plymouth, Portsmouth og Charam er sende Ordre at udruste alle tienstdygtige Skibe. Vor Søemagt ved de franske Kyster er nu større end den har været nogensinde før i hele Krigen.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Paa en Lindgangs=Expedition mod de franske Kyster bliver nu ikke meere tænkt. De tagne Forholdsregler angaae blot vort eget Forsvar i Vinter.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Efter de fra Admiral Cornwallis indløbne Depescher have de E store franske Knnoneerbrigger, som i lang Tid er bleven bevogtede for Brest af to af vore Fregatter sunden Leilighed til at afseile til Rochesort den 23de Septbr.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Kutteren King George vovede sig den 20de f. M. saa nær til Havre de Grace, at den kom paa Grund. Mandskabet reddede sig i Baadene til vore Skibe, efterat de først havde stukket Skibet i Brand. De fiendtlige Kanoner fyrede paa de Flygtende, uden at nogen blev beskadiget.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
J Forgaars var alting i Allarm i Dover ved Rygtet, at : franske Fregatter vare ankomne til Calais. Ved nærmere Undersøgelse fandt man, at det blot var tre store Pramme paa 30 til 40 Kanoner, som tilligemed 30 Kanoneerbaade fra Dunkirchen vare komne dertil paa Farten til Boulogne. Admiral Lord Krith har paa ny recognosceret de franske Kyster paa Linieskibet Monark.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Hertugerne af Orleans og Montpenster, Grev Beaniolais og nogle andre fornemme Emigrantere seilede for nogle Dage siden paa en Lysttour til de franske Kyster. Ved Modvind bleve de drevne til Nærheden af Bou ogne. Batterierne fyrede paa dem og mange Kugler og Bomber faldt rundt omkring Skibet. Lykkeligviis slap de uskadt derfra og vendte tilbage til London over Dungenness.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
J Jrland hersker for nærværende Tid fuldkommen Rolighed og Høsten sammesteds er falden overmaade vel ud.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Capitain Woolbringe er gaaet til Seile til en hemmelig Expedition med Skibet Scourge paa 18 Kanoner, 2 Bombardeerskibe og 3 store Kanoneerbaade.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Greven af Artois er med Hr. von Punselgue og sin Skrifte sager Abbed Latil gaaet ombord i Norvich den 20de Septbr. og under Kongelig Salut afseilet til Gothenburg. En Kanoneerbrigeskorterer ham.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Fra Newyork har vi Efterretninger til den 15de August, paa hvilken Tid man ned fuldkommen Sundhed. De to franske Fregatter laae endnu sammesteds og bleve bevogtede at vore to Fregatter Cambrian og Leynder. De Edsvornes Ret har efter 3 Dages Forhør over Vicepræsidenten AcronBurr afsagt den Dom, at han har tilsendt General Hamilien, en Udfordring til Duel, hvori han har dræbt ham. Bliver denne Dom bekræftet af Tribunalerne, saa mister Hr. Bur med begge sine Secundantere herved deres Borgerret, bliver afsat fra deres Embeder og maa i 20 Aar ikke beklæde noget Embede og Ærespost eller udøve Stemmeret.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Efter Beretninger fra Ostindien har vore Troppers hurtig Bevægelser i Guzerate bestemt Holkar til at trække de samlede Tropper tilbage til det Jndre af Landet. Roladens Tropper i Berar ere nu ogsaa brudt op til Condelsh. Peischva forbinder sig desto snatere med os, da han er en personlig Fiende af Holkar.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Deres Majestæters Kronningsdag blev den 22de f. M. holtidelig holdt i Weymouth med megen Pragt. Om Morgenen, maneuvrerte alle deromkring liggende Tropper, hvorefter blev givet en stor Fere. Selskabet bestod af over 300 Standspersoner og Kongen var Tilskuer af Dandsen til Kl. 11. Ved Fyrværkeriet for Hotellet skeete en stor Forvirring, da de nedfaldende Gnister af en Raket faldt i en stor Kurv fuld af Sværmere og Jldhjul, som bleve ændte. Endeel Damer fik deres Pynt forbrændt og andre mistede i Trængselen Støe, Hatte og Parykker, dog blev ingen stærk beskadiget.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
J et Geheime-Consul i Weymouth under Hs. Majestæts Forsæde er Hertugen af Susser tagen i Eed som Medlem af det Geheime-Conseil. Han er for nærværende Tid meget sygStocks - 3 Procent cons. 56 1/2. Omnium 6.
Berlingske Tidende, 1804-10-12
Blandede Efterretninger. Frankerig. Frankerigs Folkemængde anslaaes nu til 32 Mill. 691264 Mennesker. Armeen, som staaer paa Krigsfod, beløber sig til 554407 Mand; nemlig 341411 Mand Linie=Infanterie 100130 Mand let Jnfanterie 14120 Mand Linie=Cavallerie, 68988 Mandlet Cavallerle, 20656 Mand Artillerie til Fods, 3219 Mand Artillerie til Hest og 5813 Sapeurer, Mineurer og Ingenieurer. Conscriptionen allene fremviser en Masse af nesten 1 Mill. Soldater. J Tilfælde af en stor Fare kan Frankerig vælge sine Forsvarere iblant 6 Mill vaabenbygtige Mennesker. Frankerigs Søemagt er langt fra ikke hvad den var under Ludvig den 14de og hvad den engang vil blive under Napoleon, Frankerigs Jndtægter i Aaret 11 vare 589 1/2 Mill. Den offentlige Gield er 1260 Mill, og Renterne deraf 84 Mill. Handelen er meest indenlandsk. Frankerig frembringer neste alle Climaters Produkter. J et almindeligt Aar høstes 70 1/ Mill. Septier Korn og avles 15 Mill. 183000 Fade Viin.