JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
J Portugal have følgende diplomatiske Udnævnelser fundet Sted. Marqvien af Loule gaaer til London, som overordentlig Gesandt, Don Luiz Victarinode Noranha til Brüssel; Luiz Midost til Stockholm, og Luiz Garrett til Madrid; hvorimod den nuværende portugisiske Minister i Madrid, Chevalier de Lima, gaaer som Minister til Paris. Jfølge en ny Plan for Armeen skal denne for Fremtiden udgjøre 21,000 Mand Jnfanterie og henved 1000 Md. Cavallerie. – Efter et Stykke, som Hamburg Correspondent har optaget efter Allg. Zeit., hedder det, at den natlige Sikkerhed paa Lissabons Gader og i Stadens Omegn ingensinde har været større, end siden nogle Maaneder. Men dette maa ikke tilskrives en forbedret Moralitet hos Folket, eller et bedre Polirievæsen, men ene og alene den Beslutning, som Jndvaanerne have taget, ikke meere at aflevere Rovere og Voldsmænd til Justitsen, men strax uden Videre at skyde dem ned. Paa den Maade skal man have skaffet flere Hundrede afveien og Frygten har gjort Røverne færre. Dette er vistnok ogsaa den allerbedste Cuur imod Pøbel, som man maa see til at skaffe sig af med paa hvad Maade, der bedst kan lykkes, især i et Land, hvor Justitsen er maadelig, og hvor man klager over, at selv de, der skulle passe paa Forbryderne stundom deeltage med dem eller lader dem undslippe. Samme Blad anfører ogsaa andre slemme Rygter, især om de unge Menneskers Jrreligiensttet og Forvildelser. Forrige Aar havde Studenterne ved det chirurgiske Jnstitut i Lissabon indgivet et Ben skrift til Dronningen, om at maatte danne en bevæbnet Bataillon for at forsvare Friheden og Constitutionen; og denne Begjæring blev med Tak og Roes tilstaaet. Deres Antal var imidlertid ikke saa stort, at der kunde deraf formeres mere end et Compagnie; men nu kom Disciplene af de latinske og mathematiske Classer og bade, at maatte støde til Chirurgerne, hvilket ogsaa blev tilladt. Derefter fremtraadte Marine-Academiet i Oporto med samme Bøn, og tilsidste Studenterne i Combra, der alene kunde udgjøre et Regiment. Jkke nok at man føiede disse sidste i deres Begjæring, men man dispenserede dem endog fra deres gamle occonomiske Dragt, hvormed de i en lang sort Talar med en omkastet sort Kappe kunde skjule deres Armod, da de Fleste af dem ere meget fattige, og man tillod dem at bære Uniform. Det anførte Blad kan nu ikke forklare denne Eftergivenhed fra Regjeringens Side paa anden Maade, end at denne derved troer at have en Støtte i Endeel uroelige Hoveder, som nok ville vide at gjøre Brug af deres Vaaben saaledes, som de finde det rigtigen. Men ved disse Efterretninger maa man atter tage sig i Agt, at de ikke maaskee komme fra de samme høist upaalidelige Correspondenter, om hvem man allerede for har klaget fra Lissabon selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 13de Februar. Bulctius. Den 12te Febr. Hs. Majestæt Kongen har i Nat havt meget god Søvn; Appetitten og Kræfterne vedblive. C. Fenger. – Den 13de Hs. M. K. har i Nat havt flere Timers Sovn og Hans befindende er som i de senere Dage. C. Fenger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Om Natten fra den 9de til den 10de døde her den kongelige sachsiske Forretningsfører ved det kongelige danske Hof, Hr. Legationsraad von Merbitz, Ridder af den sachsiske Civil-Fortjeneste Orden. Han tjente sin allerhøieste Landsherre med Troskab og skyldig Hengivenhed 45 Aar i dette Embede, og vidste i denne lange Tid uafbrudt at erholde det Hofs Agtelse og Velvillie, ved hvilket han var accrediteret. Hans Collegers venskabelige Erindring ledsager ham ogsaa til Graven. (Berl. Av.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
J Ugen fra den 4de til den 11te Februar ere her i Staden ægteviede 21 Par, fødte ere 72, hvoraf 30 Drenge og 12 Piger; døde ere 64, hvoraf 22 Mænd, 17 Qvinder, 12 Drenge og 13 Piger. Saaledes ere 8 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Odense den 7de Februar. Paa Markedet i Gaar trak en Bonde en, efter Udseendet, temmelig simpel Hest af Landracen frem til Salg og forlangte – 500 Rbd. for den. Mange havde Gisninger om, efter Prisen at dømme, at det var en Fuldblodshest. Bonden traf forresten ingen Kjøber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Kjøbenhavns Torvepriser den 11te Februar 1837. Rug, Td. . . 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 4 s. Hvede, Td., 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, 221., d. 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, 61., Td. 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 2 Mk. 12 s. Havre, Td., 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 4 s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. Flesk, grøns, Lp. 2 Rbd. - Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 7 s. 4 - Rbd. 1 Mk. 10 Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 14 s. 4 - Rbd. 2 Mk. Gjær, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 12 s. A - Rbd. 2 Mk. sel. Smør, Fd. 12 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 15 Rbd. - Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 22de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver Slagelse Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt en bety Deel Handelsvarer, saasom Klæde, Lærred, Tørklæder, BaBonuldstøi m. m., endeel Jsenkram, nogle Meubler, Se klæder, Linned og Mandsgangklæder, Alt tilhørende Kl. mand C. A. Schmidts Fallitboe heraf Staden, hvilket her bekjendtgjøres med Tilføiende, at Cataloger over hvad sælges ville fra den 15de dennes kunne erholdes paa Comptoir. Slagelse den 7de Februar 1837. Sylon. Fuldblodshingsten Tournament, 10 Qvart. 4 Tom. høi, efter Cetus (WhaleboSon) og Pastime, som i forrige Aar er indkjøEngland for et Jnteressentskabs Regning, er fra Marts næstkommende opstaldet hos Kjøbmand og Kaner A. Kornerup i Roeskilde til Bedækning mod Betaling af 10 Specier for hver Hoppe. Hop der ikke ere over 10 Aar, og som ikke blive drægkunne næste Aar blive bedækkede for 5 Specier. tiehaverne have fortrinlig Adgang til for hver Aat erholde een Hoppe bedækket mod bemeldte Betalt og efter dem enhver anden udenfor Jnteressentske i Følge den Orden, hvori de melde sig. Hoppe anmeldes enten til Hr. Kornerup eller til en af 1 undertegnede, Madsen paa Bjergbygaard og Forn i Roeskilde, og Betalingen erlægges paa Anfordtil Førstnævnte, som ogsaa mod en passende Egjørelse modtager Hopper, som skulle bedækkes, Foder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Paa Jnteressentskabets Vegne, den 1ste Febr. 1 Madsen. Collin. Formann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Mølle-Fæste. Skee Vandmølle ved Ringsted, med tilliggende Ge Jorder, samt den der opførende Veirmølle, er strax at eri Fæste. Conditionerne kan erfares hos Forvalter Berg paa Skjoldenæsholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Hos Madame Visby er en Leilighed ledig til Paaske tetid dette Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
Paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse til 1ste Mai en duelig Meierske faae Condition, hun, forsynet med paalidelige Beviser om Duelig henvender sig til Krigsraad, Ridder Schiøtt i 6 gelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-14
En velopdragen Dreng kan enten strax eller til Paaske antagen i Lære hos Stræddermester P. Petersen i Skjel Slagelse. Trykt i P. Magnus's Bogtrykkerie
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
de Aarg. Den Vest-Sjællandske Avis. den 16. Februar. Torsdagen No. 27. 3 Forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Om Paris og sammes Beboere i politisk Menseende. (J Udtog efter det Tyske.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Revolutionen i Paris var egentlig endt med Skrækkens System eller Terrorismen. De senere revolutionaire Foretagender vare kun at betragte som smaae Krampetrækninger af det hendøende Despotte; men imidlertid kunde dog Flammen hvert Øieblik igjen udbryde, og den yderste Forsigtighed var nødvendig. Grunden var man vist overmaade kjed af den forrige Uorden, og allerede under Directorialregjeringen stødte endog de meest vilkaarlige Forholdsregler ikke længere paa nogen synderlig Modstand; og saaledes fandt Napoleon, da han traadte frem paa Skuepladsen, sin Bane alt saa temmelig jevnet med Hensyn til Staden, Paris. Han havde lært af Erfaring, hvorledes man bliver færdig med en Opstand i Paris, og den bedst organiserede den 13de Vendimiaire (5te Octbr. 1795) havde viist ham, at den parisiske Nationalgarde just ikke var noget synderlig frygteligt Corps. Da han først var bleven Herre af Paris, kunde det ikke falde meget besværligt for ham, ogsaa at blive Mester over Provindserne, som kun sukkede efter at befries for den frygtelige Uorden, hvori Directoriets Evaghed havde styrtet dem. Et Valgdirectorium i ethvert Departement med en Statsprocurator ved Siden kunde umulig være nok for ham. Den paatrængende Nødvendighed udenfra, som fordrede en Anstrængelse af hele Landets Kræfter, kunde ikke taale den slæbende Gang af Forretningerne under en saadan Øvrighed, og derfor skabte Napoleon sine Præfecter, som, kun ansvarlig til ham, handlede i de dem untergivne Departementer med uindskrænket Myndighed. Fra ham nedstammer hiint forbausende Maskineværk i den franske Statsforvaltning, der saa lærvillig rettede sig efter enhver ny Herre og viste sig tjenstagtig for enhver Magthaver i Paris. Fortræffelig er ogsaa Eenheden og Ordenen i den hele Bestyrelse; med overraskende Hurtighed trænge alle Befalinger ligetil Landets yderste Grændser, og man skulde troe, at Værket vilde rose dets Mester. Men den Vældige, hvis mægtige Haand holdt Tømmen, og som travlt sørgede for, at ingen Springfjeder blev slap eller sprang, denne Vældige lever ikke mere, og kun for ofte ere Dværge traadte i hans Sted, der vel ikke negtede den stedse beredvillige Maskine deres Tjeneste; men hvormeget er ikke i de 22 Aar, siden Napoleon, ei længere opliver det Hele, gaaet itu paa Maskinen og Drivehjulene, hvormange Fjedre ere ikke blevne slappe, saa at nu kun en tør Mechanisme staaer frem istedet for den forrige levende Virksomhed, og efterhaanden lade Stemmer sig høre i Provindserne, der opbragte over Jammerligheden af den høiere Styren, erklære sig med Uvillie imod Overherskabet i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Man kan sige, at Napoleon først hævede Paris til Hovedsædet i Frankerige for al Aandsdannelse. Hans Foretagender til Stadens Forskjønnelse og Udvidelse, hans Bestræbelser for at samle der baade Lærde og Kunstnere, og at gjøre Paris, saaledes som de Franske saa gjerne sige, til den hele civiliserede Verdens Hovedstad, have vistnok baaret Frugter og afstedkommet Nytte. Man vil ikke let finde et Sted i Verden, hvor en Fremmed lever mere ugeneret, og, ifald han vil, kan finde meere Leilighed til at uddanne sin Aand. Paris vil endnu længe forblive en umaadelig Samlingsplads for Fremmede, hvis Tal der virkelig gaaer i det Utrolige. Og bestandig bliver Jntet sparet, for at gjøre Paris tilet behageligt Opholdsted, og alle Skatte af Kunster og Videnskaber ere aabnede for den Fremmede med en Liberalitet, som man vel intetsteds finder i den Grad. Men meget betydelige Summer blive ogsaa anvendte herpaa af Regjeringen, og man kan vel egentlig sige, at denne i det Væsentligste kun er betænkt paa, at vedligeholde Paris's Hengivenhed for sig. Saa behageligt som Alt dette nu end gjør Opholdet i Paris, saa kan man dog meget spørge, om ikke Følgerne af en saadan uforholdsmæssig Foretrækken ere fordærvelige, ei alene for Paris, men endnu mere for det øvrige Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Mange Yttringer og Forholdsregler af Napoleon tydede paa, at han godt kjendte, hvor lidet der var at stole paa Provindserne, og det Farlige i Hovedstadens Overvægt. Til hans Forholdsregler i denne Henseende hører hans stedse vedvarende Bestræbelse for at drage de gamle, store og rige Familier i Frankerig til sig, og ved dem at virke paa Provindserne. Hvor det i denne Henseende manglede, der søgte han at hielpe ved Oprettelsen af Senatorposter. Man maa ikke her støde sig over det Utilfredsstillende ved dette Udflugtsmiddel, da der ikke forundtes ham Tid til, at give hans Værk ved længere Varighed den fornødne Modenhed; imidlertid synes at fremgaae af begge Bestræbelser, at han for Fremtiden ved de store, anseelige og rige Familier vilde opnaae det, som han selv, den unge Usurpateur, virkelig opnaaede ved overordentlig Virksomhed og Kraft i længere Tid, nemlig at bringe en Sammenhæng i Provindsernes Bestræbelser, saasnart Staten udenfra blev truet, og Hovedstaden, som især laae ikke fjern borte fra den nordostlige Grændse, blev truet af Fjender, eller vel end- og indtaget. Mærkelig hos ham var fornemmelig den Maade, hvorved han gjorde sig Umage for at drage unge Mennesker af de anseeligere Familier til den høiere Statstjeneste og at anvende dem i Provindserne. Han kaldte mange Sønner af rige Familier, naar de nogenledes udmærkede sig ved Aand og Kundskaber, til Paris som Auditeurer i det Statsraad, der stedse i Fred blev præsideret af ham selv, og hvor alle Spørgsmaal af den høiere Bestyrelse, saavel i Almindelighed, som med Hensyn til enkelte Tilfælde bleve forhandlede; han vilde herved skaffe sin Centralregjering, der stedse grundede sig paa Overmagten i Paris, flere og flere Støtter i Provindserne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Udenlandske Efterretninger. J London synes man at la Grippe er i Aftagende, men i fem Uger for Slutningen af forrige Maaned havde den bortrevet 2720 Mennesker. Derimod skal den herske i en høi Grad i Paris. Alt staaer der stille formedelst den, hedder det, Rettergang, Concerter, Theater; men Dødeligheden er ikke stor. Forhandlingerne om Municipal-Loven vedbliver i de Deputere. des Kammer. Den 6te modtog man et Brev fr. Præsidenten for den høieste Ret i Limoges, hvori ha anførte en lang Proces, som han havde med Over og Neder-Rhinens Journal, der endog havde true med, at indgive en Klage imod ham for Bedragerie, dersom han ikke ifølge hans Qvalitet af Deputeret var frie for at indlade sig paa Criminal=At klage. Han bad derfor, at Kammeret i denne Has seende vilde tilstæde ham af den anførte Grund Dispensation; men Kammeret afslog aldeles hans Begjæring, som Noget, der alene grundede sig paa et misforstaaet Æresfølelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Forhandlingerne i det engelske Parlament have indtil den 7de Februar ikke været af Betydenhed. Vigtigste synes at være, at Skatkammer-Cantsler, har andraget paa, ifølge Jndholdet af Throntale igjen at indsætte den Committee, der blev anordi forrige Aar for at undersøge Tilstanden af de pvate Actie=Banker. Hr. Hume vilde have Undersøsen udstrakt til Bankvæsenet i Almindelighed, og Gisborne troede endog, at det hele Anliggende ikke vedkom Parlamentet; men alligevel blev Mot nen uden Forandring antaget med 121 Stemme imod 12.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Expeditionen til Constantine skal bestaae af tre De visioner. Den første paa 6000 Mad, hvoraf 20 Mand Cavallerie og 4000 Mand let Jnfanterie, for uden nogle Genie-Tropper og tre Bjerg-Batterie, den anden af 9000 Mand med tre Feldt-Batterie, den tredie af 5000 Mand med Beleirings-Skytset. Portugal skal have til Hensigt, at benytte sig Spaniens nuværende Forfatning, for at fordrevenza tilbage, der ved Wiener-Tractaten er afstaa til Riget, men ikke aftraadt til det. Den nye Gesandt i Madrid skal nu være paalagt, at indgiderom en officiel Fordring. – Man foretager sig de her Adskilligt til Landets Opkomst. Af Vigtighed; iblandt flere Actie=Selskaber det, som med en Capiaf over 1 1/2 Million Rdl. har til Hensigt at brinde siden 50 Aar meget forsømte Fiskerier ved Pormgals Kyster igjen i Opkomst. Compagniet vil og udsende Skibe paa Stokfiske=Fangst, og i det ford gangne Aar lod det 16 Skibe afseile paa HvalFangst. Men imedens man saaledes udkaster og ger at sætte store Handelsplaner igjennem, mang det Regjeringen paa Midler til at fordrive Bande fen Remeschido og at bekjæmpe Migueliterne, bestandig vise sig i Algarbien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Fra Rom klager man over, at Nyhedskræmmerhave meget travlt med at bringe de meest uforstemede Rygter i Omløb. Enhver ankommen Con giver dem Anledning til at udbrede Løgne, grovere disse ere, desto lettere blive de troet, sen Breve fra denne Stad skildre dog Folkets Nød n meget slem, da det mangler paa Fremmede, og endnu derved vil blive forøget, at man af Fryg Cholera ingen Carneval tør holde. Man meldte lige, at Kongen af Neapel var reist med sin unge emalinde igjennem den østlige Deel af Kirkestaten, at han rimeligen den 26de Januar vilde være i Hovedstad. Han vilde ikke besøge Rom, men lede uden Ophold paa den korteste Vei over Abrugerne. – Veiret, som hidtil har været overordent ig slet i Neapel, tegner nu til at ville forbedre sig, og Vegetationen viser sig meget tidlig. Mandel- og Perskentræerne staae allerede i fulde Blomster. Carnevaet har begyndt i Hovedstaden med den sædvanlige lystighed, men dog langt fra ikke i den Grad, som forrige Tider, da den kongelige Familie selv deeltog denne Morskab og i de store Maskeoptoge, Fra den Tid, at denne ikke længere bivaane dem, indfinde heller ske Adelen og de Rige sig, og egentlig afgive nu kun en lavere Folkeclasse sig hermed, endskjøndt de ogsaa os denne Classe komme alt mere og mere af Brug Paa St. Carlos=Theatret blev for nylig Skuespillet for en kort Tid forstyrret, da en ung Mand, der, som man siden erfarede, var vanvittig, midt i Styk sket pludselig raabte fra Parterret: "Tier, hold inde, fædrelandet er i Fare, jeg er Guds Stemme!" Forauselsen var i Førstningen stor, da man ikke kunde side, hvad for en Ulykke, der var mødt, indtil man det gale Menneske ud, og Sagen blev opklaret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Den græske Regjering har udgivet et meget nøie verificeret Budget for Statens Jndtægter og Udgifer i det sidste Aar. De første have beløbet sig til 3,623,817 Drachmer (1 Drachme beregnet til 25 Kreuzere eller omtrent 32 s. Dansk), og de sidste til 16, 117, 126 Drachmer. Om Statsgjelden, der den 1ste Juni 1835 beløb sig til henved 179 Mill. Drach ger, er slet Jntet nævnet. Antallet af Kongerigets samtlige Beboere udgjør 668,000. De fremmede Magter nøle med at udbetale det Tilbagestaaende af den tredie Serie af det garanterede Laan, hvilket foraarsager stort Tab, da man ofte derfor maa give 20 pCt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Jfølge en nyere kongelig Bestemmelse begive nu tre Preusens meest udmærkede Officerer sig til Constanmopel for der i Fælledsskab med Capitain Baron v. soltke, som allerede siden længere Tid har været der opfylde det Ønske hvilket Sultanen alt i forrige Aar strede, da han saa gjerne ret nøie vilde lære den preuske Taktik. De Fremmede, som før ere blevne afudte, have ikke duet meget, og tildeels ogsaa været en meget underordnet Classe. Capitain Fischer af en store Generalstab, een Officeer med mangfoldige Kundskaber, staaer i Spidsen for denne lille Expedition. Harzbeboernes Tilstand, især dem, der drive Bjergværker, skal være foruroligende. De finde ikke meere end en fjerde Deel af Aaret Beskjæftigelse ved Bjerg værkerne; den øvrige Tid maae de ligge ledige, og i den Tid de arbeide, fortjene de ikke meget. Qvæg avlen, som hidtil gav noget af sig, har aftaget ved Misvæxt. Beboerne stole derfor paa Understøttelse fra Regjeringen og maaskee nogen Lettelse ved Anlægget af den paatænkte Jernbane, der skal gaae fra Brunsvig til Harzburg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Bulletin. Den 14de Februar. Hs. Majestæt Kongen har i Nat sovet flere Timer, og Hans Befindende er som i de forrige Dage. C. Fenger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Ved det kongl. danske Cancellies Resolution af 31te f. M. er Overconstabel J. H. Wurtz af Artillerie-Detaschementet i Helsingøer, tildeelt Medaillen for Druknedes Redning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Af det nylig udkomne Generalregnskab for Viborg Byes og Omegns Sparekasse, der tilfældigviis er kommet os i Hænde, sees, at deri indestaaer omtrent 37,000 Rbd., hvoraf 36,000 Rbd. ere indbetalte i den kongl. Kasse, og 700 Rbd. ere udlaante til 28 forskjellige Debitorer. Det vilde være meget ønskeligt om Forholdet var omvendt, saa vilde Viborg have en forøget Pengecirculation af 36,000 Rbd., og vor Statsgield være saa meget mindre. For en saa lille og fattig By, som Viborg, vilde dette ikke gjøre lidet, og det kan neppe være tvivlsomt, at et saadant Aflekfor saa mange disponible Smaasummer maa besværliggjøre den daglige Omsætning, og lamme DetailCrediten. Forvandledes Sparekasserne derimod til smaae Laaneinstituter og Discontocontoirer, saa vilde de, med alle de Fordele, de nu frembyde, forene Nytten af Smaabanker, de vilde da sikkert faae langt flere Kræfter at disponere over, end de nu have, og der vilde da findes Capitaler ogsaa andetsteds end i (Kbhvnsp.) Statskassen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
No. 4 af et siden Nytaar i Rendsborg udgivet Ugeblad "Der Holsteinische Geschaftsbote leverer en Oversigt over de Fabrikker og Manufacturer, som sindes i begge Hertugdommerne. Der findes f. Ex. 94 Tobaksfabrikker, 20 Teglbrænderier, 32 Uldmanufacturer (hvoraf de 36 ere i Neumünster), 30 Skibsværfter, ialt 116. Efter en løselig Beregning antager "Kieler Correspondenzblatt," at disse Fabrikker beskjæftige 3500 Arbeidere, og altsaa føde mellem 20 og 25,000 Mennesker, eller en een og tredivte Deel (S. Bl.) af hele Befolkningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
AVERTISSEMENTS. At Mandtallet, der indeholder Taxterne hvorefter Slagelse Kjøbstads Byeslatter eller de Afgifter, som ere fornødne til Byens oekonomiske Udgifters Bestridelse for Aaret 1837, blive at paaligne, fra i Dag af i 11 Dage, henligger til Eftersyn paa Raadstuen, for enhver af Byens Jndvaanere, det bekjendtgjøres, herved. Slagelse den 15de Februar 1837. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-16
Jordegods Salg. Ved en eneste Auction, som afholdes paa Gammelgaard i Lolland Fredagen den 31te Marts førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver den den kongelige Kasse tilhørende, 1 1/2 Miil fra Nakskov beliggende Hovedgaard Gammelgaard, af Hartkorn Ager og Eng 50 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 3/5 Alb. og Areal circa 650 Tdr. Land geometrisk Maal, med underliggende Bøndergods af noget over 200 Tdr. Hartkorn, som er fordeelt paa 23 Gaarde, 57 Huse med Jordlodder, 16 Huse uden Hartkorn, samt de Eiendommen underliggende Skove, tilligemed Ryde Sogns Kongetiende, Ryde og Gurrebye Sognes Kirker med Tiender og Ryde Veirmølle – opbuden til Bortsælgelse efter Conditioner, som fra Midten af næste Maaned ville findes til Eftersyn i Rentekammerets sjellandske og fyenske Landvæsens contoir i Kjøbenhavn, saavelsom paa Postgaardene paa Hovedrouterne gjennem Sjælland, Fyen og Lolland, og hos undertegnede Godsinspecteur, hos hvem Liebhaverne ogsaa, paa Begiaring derom, ville kunne erholde trykte Exemplarer af Conditionerne tilsendte. Eiendommen paavises af Forvalter Fogh paa Gammelgaard, hos hvem saavelsom hos Undertegnede tillige forevises Jordebogen og meddeles de Oplysninger, der iøvrigt maatte attraaes Det høieste Bud vil paa Auctionsstedet blive approbere, saafremt det i det Mindste udgjør en saadan Sum, som findes opgivet i et med den kongelige Statsgjeldsdirections Segl forsynet Brev, som først aabnes naar Hammerslaget er gjort. Liselund ved Slagelse den 6te Februar 1837. Richter, Foreløbig bekjendtgjøres, at Forpagter EnkeGaunde. Madam Madsen paa Gaunøe i Marts Maaned d. A. ved Auction lader bortsælge circa 30 gode Arbeidsheste og 2 Kjørehopper; hvornæst hun i Slutningen af førstkommende April Maaned ligeledes ved Auction lader bortsælge en Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Stole, Borde, Skabe, Senge, Speile, Kakkelovne med en Deel flere andre Meubler, samt Sengklæder, Linned, Kobber, Tin, Messing, Jern, saaog en Deel Avlingsredskaber, bestaaende af en 4 Hestevogn, samt atskillige andre Vogne, Plouge, Harver, Tromler, Slæder, Seletøier, Meierieredskaber, en Deel gavngjørende Tømmer og Bødkertræe, røget Flæsk Sædevarer &c. Fremdeles sælges circa 100 Stkr. gode Meieriekoer og Qvier, Kalve, en Deel Sviin, Faar, adskillige unge Plage, 3 Æsler samt 2de Muulæsler, endelig agtes solgt en god transportabel Tærskemaskine. J sin Tid vil nærmere vorde bekjendtgjort, naar de anførte Auctioner ville blive afholdte.