JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
En Læge har for saadanne Stæder, hvor Møllerne ei kan male, og desaarsag have Meel= og Brødmangel bekiendtgjort følgende Næringsmiddel, som i een Dag til 3 Maaltider raa kan nydes, nærer en stærk arbeidende Mand tilstrækkelig og med Sundhed, og kan bruges mange Uger. Man tager 8 Lod Risengryn, 2 Lod hvit Sukker, 6 Quintin Arabisk Gummi, 2 Quntin Islandsk Mos giør alt dette til et meere eller mindre grovt Pulver, og nyder det med Vand, Viin, Melk eller Øl. a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Wien, den 7de Januarii. Ved Stormen for Fæstningen Oczakow skal ikke være brugte mere end 14000 Mand og 200 Cofakker. Den anden Deel af Armeen stod saalænge Stormen varede under Gevæhr. Russerne fandt tapper Modstand, men endelig bestege de Retranchementet, dreve Tyrkerne ind i Staden og trængte med dem paa een Tiid igjennem Porten; paa en anden Side bestege de Breschen, og satte Tyrkerne mellem to Jlde. Et Krudmagazin, som sprang i Luften, lettede Russerne Seiren, og gav Besætningen Mod. Denne var 12000 Mand stærk: 7000 bleve dræbte og de andre bleve tagne til Fanger. Jndvaanernes Antal vurderer man paa 25000 Mand. Russerne erobrede 312 Kanoner, og 40 Mørser, et stort Forraad af Proviant paa 2 Aar, og mod 2 Milloner Piaster i rede Penge Stokholm, den 9de Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Her gaaer det Rygte, at en Officier af anseelig Rang formedelst vedholdende Brevverling med det Russiske Cabinet skal være arresteret i Finnland, men imidlertid er Sagen uvis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Over den ved Quistrum i afvigte Efteraar forefaldne Affaire med de Norske Tropper, skal i Gothenborg være nedsat en Krigsret, for derved at undersøge de forefaldne Omstændigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Breslau, den 14de Januarii. Octakows Erobring med fjormende Haand, skal have kostet mangfoldige Menneskers Liv, og mang foldige døe endnu daglig af de bekomne Blessurer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Wien, den 8de Januarii. J Controllorgangen af det Keiserlige Slot, tildrog sig for faa Dage siden følgende rørende Optrin. Der forsamlede sig en Hov Landfolk, for at bede Keiseren om Eftergivelse af Krigstyren."Jeg kan ikke, Børn, svarede Keiseren i en venskabelig nedladende Tone. Ak! Deres Majestet, faldt Folket ham ind i Talen, vi trykkes paa alle Sider, vigaae til Grunde. Det gjør mig ondt, svarede Keiseren, men J veed el, at det er den yder 1ste Nødvendighed, ellers skede det ikke." Fred Fred! Fred!" skreg Folket i en igiennemtrængende Tone. Keiseren blev rørt, vendte sig bort, og gik derfra. Jndfald. En stortalende Officier havde den Skik, naar han lod sig barbere, først at uddrage sin Kaarde, og lagde den paa Bordet, og derhos, med en stor Eed, at forsikre, at dersom Barbereren gav ham et eneste Snit, vilde han jage ham Kaarden igiennem Livet. Han kom paa en Reise i et Vertshuus, og lod en Barbeer hente, hvilken han begegnede paa sædvanlig Fod. Barbereren skiøttede ikke om at paatage sig en saa farlig Commission, bad sig undskyldt og gik bort. En anden, en tredie bleve hentede; men ingen havde Lyst til at paatage sig en saa stor Risico. Omsider blev hentet den fierde, som var en Gasconnier. Denne lod sig ikke forfærde, og gav sig især med at aftage Officieren Skiægget, hvilket ogsaa lykkedes ham uden at give ham mindste Snit. Da Forretningen var til Ende, spurgte Officieren ham; om han ikke under samme havde været frygtsom for Følgerne? Hvorfor, svarede Gasconnieren, jeg for min Person stod slet ingen Fare, thi havde jeg seet mindste Draabe Blod efter Kniven, havde jeg strax skaaret Dem Struben. over, Stortaleren tog dette til Eftertanke, og lod fra den Dag denne Spads fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
J et Selskab blev engang opgivet følgende Spørgsmaal. Naar en sort Herre, som en Smule for meget under sin hvide Stuepige, opsiger en i Condition havende Student, er af anden Aarsag, end denne falske Jndbildning: at han ellers blev en Part af sin hvide Piges Fortrolighed berøvet; - forlader Studenten da sin Condition for Herrens, eller for Pigens, eller for sin egen Skyld, og bør den, eller de, som deri ere Skyldnere, ein bekoste Studentens Reise eller befordre ham til sit forrige Opholdsted, om det paastaaes En Mand i Selskabet, gar strax herpaa dette Svar, som fandt alles bifald, og som den Spørgende siden efter skal have ladet trykke i en Bye, Præstelpe kaldet: "Naar den sorte Herres Jndbildning er falsk, som yttres i Spørsmaalet, saa maa Studenten uskyldigen forlade sin Condition for den Sortes og den hvide Piges Skyld; Altsaa bør den Sorte og den Hvide, efter en upartiisk Skiønners er ubillige Meening, een for begge, og begge for een, som Skyldnere, betale Studenten sin Tilbagereises Bekostninger, eller og selv befordre ham paa en efter Omstændighederne passende Maade: den Sorte som Kudsk (thi deste hurtigere kunde Studenten vente at komme afsted) og den hvide Pige bør betiene Forrider=Pladsen (thida hopper hun den førte Kudsk bestandigen for Øiet, som derved betages al Mistanke paa Reisen). En Mand kom gaaende til en Stad om Aftenen sildig, og spurgte en anden, som kom fra Staden, om han kunde naae Byen, pegende i det samme med sin Stok henad Staden til. Nei med den Stok, J der har i Haanden, vil J. neppe naae den. Ha! svarede den første, J forstaaer saate, hvad jeg meener, om jeg nemlig kan komme indad Porten, Hvorfor ikke det, svarede den anden jeg saae nyligen en heel Drivt Stude, komme derind. Jeg troer, sagde den første, at Jenten er gal, eller vil giøre mig gal. Det sidste kunne nok være, svarede den anden. Nei slig mig dog alvorligen, sagde den første, troer J. at jeg i Aften, inden man lukker Porten kan komme ind i Byen, Det skal jeg ikke sige med Vished, thi det kommer meget an paa, ligesom J gaaer til. Men naar jeg bliver ved at gaae, som da J først mødte mig, svarede den første mener J da, jeg kan naae det? Det kan jeg ikke vide, sagde atter den anden; thi det kommer meget an paa, til hvad Side J gaaer. Den første blev kjed af, længere at tale med denne Spottefugl, som han vel merkede ikke var findet at give ham noget saadant Svar, som han forlangede. Han fortsatte derfor uden videre Forespørgsel sin Vei ind af Byen; men havde ulykkeligviis opholdt sig for længe, med at snakke med ham, og kom af den Aarsag for sildig til Porten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Odense, den 23de Januarii. Den 5te Decbr. 1788 ere de ved det Kongelige Artillerie=Corps staaende Capitainer Salonion von Gedde, Gottfried Johan von Heiliger og GeneralAdjutant Carl Frederich von Bielefeldt, benaadede med Caracteer som Majorer af Artilleriet. Som et Exempel paa den stærke Kulve, der i denne Vinter har været i Danmark, anføres: at Hr. Postmester Kehlet har den 13de Jan. d. A. selv befordret Postsækken med egne Heste og Kane fra Ærøeskiøbing over Ilsen til Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Kiøbenhavn, den 19de Januar. - Til Husvalelse for Stadens Fattige og Huusarme i denne saa længe vedvarende strænge Vinter, har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestes af særdeles Naade og Mildhed at skienke 100 Favne Bøgebrænde af det for Allerhøistsammes Regning her i Staden holdende Oplag, hvilke samtlige Stadens Pleie Commissionen ere overdragne i Overeensstemmelse med Hs. Majestets allernaadigste Hensigt at lade iblandt de Fattige uddeele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Vacancer: Sognetaldet til Skiltved i Aggershuus Stift: 160 Rdlr. hvoraf vares 40 Rdlr Extra Pension; Rectoratet ved Helsingøers latinske Skole, 500 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Det residerende Capellanie til Ringsager i Aggershuus Stift, 300 Rd.; Sognekaldet til Frederichsberg og Hvidoure i Sielland, 500 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Hamborger Efterretninger, Datterede Kiøbenhavn den 13de Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Hans Majestet har udnævnt Kammerherre von Bertouch, Ridder af Stanislausordenen, til Medlem af Postpensionskassedirectionen, i afdøde Conferentzraad Lundings Sted. Generalmajor v. Numsen, Broder til Oberhofmarschallen ved vores Hof, som siden i Fior har staaet i Russisk Tieneste, bliver her med første forventet med Ordre fra Keiserinden - Det hedder, at Rigsdagen i Sverrig skal være udsat til den 2den Februarii. - Jgaar blev i Anledning af Octakows Erobring Kanonerne løsnede fra den her værende Russiske Flaade, og alle Russiske Officierer spiste til Middag og Aften hos Ministeren, Baron Krudener. Om Aftenen var Bal og Jllumination. - Natten mellem den 11te og 12te mod Kl. 2, havde vi 19 Graders Kulde. - Efter nyeste Beretninger fra Algier, af 3die December, hersker den bedste Forstaaelse mellem den der værende Regiering og vores Hof. J Be leide, en 5 Mile fra Algier liggende Stad, har Pesten begyndt at udbrede sig. Prædik. paa 3 Sønd, efter Hellig 3 R. Dag. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Saxtorph. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Man. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Død. Odense, den 3die Januarii. Johan Aarmand, 70 Aar gammel. Den 13de. Johan Christopher Peterson, 68 Aar. Den 14de: Enken Sophie Schulzes, 88 Aar; Vagtmester Nielsens Søn, anden Søn, 6 Aar; Peder Jensen Gortlers 3 Aar; og Dagen efter, den 15de. Sammes Datter, 16 Uger; Christian Møllers Enke, efter 10 Aars Sengeleie, 72 Aar. Den 17de, Anders Nielsen Bullerup, 55 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Kiøbenhavn, den 17de Januarii: Hr. Regimentsfeldskier Petersen, - som for saa kort siden forlod Odense, hvor han, som en fortient og ustolt Læge, var en Ven baade af de Fattige og af de Rige. Han skal være død af Forraadnelsesfeber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Bekiendtgiørelser. de, som endnu ikke maatte have betalt Restancer for Odense Adresse=Comtoirs Aviser for afvigte Aar, anmodes ærbødigst at betale samme inden nærværende Maaneds Udgang. Odense Adresse=Comtoir den 16de Januar. 1789. Seidelin. os Hr. Thomas Sørensen paa Nørregade her i P. Odense er endeel feede Stude og Koer at faae til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Auction. Dandagen den 2den Februarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet lader Hr. Baron Dyrob, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction, og uden videre Auctions Holdelse bortsælge sit eiende og iboede Huus i Nedergade, beliggende mellem Hans Borch Snedkers Huus paa den vestre, og Lars Teilgaards Leievaaning paa den østre Side, bestaaende til Gaden af 4 Fag, 2 Etager høit, med Gaards= og Haugeplads, samt en Sidebygning i Gaarden af 3 Fag; Alt i god Stand og vel indrettet; Thi ville de Lysthavende behagelig bemeldte Tid og Sted indfinde sig. Odense den 21de Januarii 1789. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Til Kiøbs falbydes. vor omtrent 2 Lpd. bedste Sort Engelsk RaigræsFrøe er at bekomme, for billig Priis, derpaa gives Anviisning her fra Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Condition som er ledig. En fri Karl og ugivt Skiøtte, som kan forevise paa Et lidelige Attester om hans Færdighed i at skyde, og om hans gode Opførsel, anvises her fra Adresse=Comtoiret en god Condition som Skiøtte til neste forestaaende Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Bortkomne Sager. For nogle Uger siden er en Spanskrørs Stok med Tom Ty baks Knap, bleven glemt et Sted her i Byen; thi ombedes ærbødigst, at samme maatte behageligen indleveres her paa Comtoiret, hvorfra Eieren anvises. En Han=Hønse=Hundevalp, omtrent et halvt Aar gl., E hvid, med brune Plette, et bruunt Hoved og hvid Snude, er i disse Dage bortløben her fra Weilegaard; hvo som om samme kan give Oplysning eller vil bringe den hertil, loves en billig Douceur. Weilegaard den 15de Januar. 1789.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-23
Trykfeil. Under Rubriquen Wien d. 7de Jan, i sidste Avis, skal læses: at Russerne bekom 300 Metal Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Disse alm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Wien, den 14de Januarii. Major Lamsdorph, som bragte Efterretningen om Oczacows Erobring hertil, har mistet den store ste Deel af sin Equivage, da han underveis passe rede Drivisen af en Flod. Keiseren har selv hængt Laurbærkronen om den Russiske Keiserindes Skilderie, og ladet ophænge i en Sahl, hvor han gar adskillige Fornemme en Concert, og sad personlig under det ophøiede Skilderie. - Forrige Søndag lod Keiseren bemeldte den Russiske Keiser, indes Skilderie illuminere i sine Gemakker, og blev under samme overrasket af et uformodentligt Optrin, som Erkehertug Frands havde foranstaltet. Erkehertugen og hans Gemahl, nogle Kammerherrer og Kammerherrinder kom med musikalske Jnstrumenter til Hs. Majestets Gemak. Erkehertugen spillede paa Violin, Erkehertuginden strøg Bassen, Grevinden af Chanclos Slog Panker og de andre af Selskabet havde hvert deres besynderlige Instrument, og dette musikaliske Spøg behagede de høie Herskaber overmaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Keiseren har afsendt en overordentlig Coureer til Petersborg, for at lykønske Keiserinden med Oczakows Erobring. De i Oczakow fangne Tyrker, ere videre transporterede derfra til Cherson. Det delen. Raserie, med hvilket Tyrkerne forsvarede sig, en ubeskriveligt; En fornemme Tyrk, som havde mistet den høire Haand, faaet 2 Hug i Ansigtet og laae nesten død, blesserede en Russer med en Kniv, og slog en anden død til Jorden, hvilke begge han vilde plyndre. Da Octakbw i Aaret 1737 ved Grev Münnich ligeledes blev erobret ved Storm, begrov man 17000, og desuden vare endnu mange druknede, eller sprængte i Luften 1 J Carlovitz i Ungern har været et Jordskælv, som spaltede en stor Klippe og indstyrtede mange Huse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Frankfurt am Mayn, den 17de Januarii, I Dettingen i Schwaben, er den 22de Decbr. f. A. død en Kone, som var født den 22de Decbr. 1711, altsaa netop 77 Aar gl. Hun talte 88 Efterkommere, hvoraf Halvparten endnu levede, og deriblandt 11 Børnebørn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Lemberg, den 4de Januar. Følgende herlige Træk af 2 Brødre af den jødiske Nation, fortiener at bekiendtgiøres. En af den havde Kone og Børn, blev for kort siden i Gallicien tilligemed flere Jøder optagne i Foermandslauget, kom til Ungern og traf det af en Hændelse sin Broder, som allerede meere end 10 Aar havde staaet i Tieneste hos en riig Jøde. De vare begge hiertelig fornøiede over denne uformodentlige Sammenkomst, men desto smerteligere fandt den Ledige det, da han hørte, at hans Galliciske Broder maatte forlade Kone og Børn og drage, med i Feldten. Uden at tale meget om hans gode Hiertelag gik han til Officieren, som havde Commando, og bad, om det ikke var mueligt at løslade hans givte Broder, og i hans Sted at antage ham i Krigstienesten. Da den Ledige var ung og frisk, bevilgede Officieren det, og løsgav den anden, som henrykt over sin Broders Ædelmodighed, vendte igien tilbage til Gallicien. - Hvor findes vel et ligedant og neppe et meget mindre ædelt Træk blandt Brødre i Christenheden?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
London, den 6te Januar. J det sidste Jrlandske Statslotterie er ved en Forseelse det Nummer 27451 ikke blevet indkastet i Lykkehiulet, og dette kunde anrette stor Forvirring, dersom Jhændehaveren fulgte en stor Juristes Raad, og vilde paastaae, at det ganske Lotterie skulde omtrækkes, men Regieringen finder ved kortere Udveie til at tilfredsstille hans Fordring. For nogle Dage siden afbrændte et Skib paa Themsen. J Bridwater er Floden frossen saa fast, at man derpaa holder en Art af Market. J Aaret 1740 var Themsen saa stærk tilfrossen, at man stegte en Oxe derpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Warschau, den 14de Januarii. Af en Skrivelse fra Fyrst Potemkin vil man uddrage følgende Linier for Publicum: "Da jeg efter en forrigfuld Nat, for lidet at udhvile, just sad paa et Fad, da man fangen tilbragde mig Gouverneuren Pascha, holdt jeg dette Øieblik for det lykkeligste i mit Liv- Virkelig var Hovedstormen et fortvivlet Verk. Beleirerne havde kun Levnetsmidler endnu paa 5 Dage, og dette bestod for de Gemeene blot i Brændeviin og Brød. En Favn Brænde kostede i den Potemkiske Leir den uhyre Priis 100 Daler. Nogle Officierer, som logerede sammen i en elendig, snever lille Hytte, og formedelst Kulde var færdig at crepere, maatte betale 25 Gylden for een eneste Gang at opvarme samme. Desto behageligere maatte Fæstningens betydelige Forraad have været for Russerne, men rædsom var Erobringens Blodbad. Det i Luften sprængte Krudttaarn dræbte over 1000 Mennesker, og alle Gader vare opfyldte med Røg og Damp, og tygede af de Myrdedes Blod. Jndvaanernes Holen opfyldte Luften. Russernes Bytte af Guld, Sølv og Kostbarheder skal beløbe sig til nogle Millioner Rubler. Da den fangne Commendant blev bragt for Fyrst Potemkin, spurgte han Fyrsten: Hvad han havde gjort, dersom Stormen ei var lykkedes. Jeg havde igientaget den saa ofte, svarede Fyrsten, indtil den havde lykkede London, den 13de Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Med Kongens Sygdoms- Omstændigheder er det endnu uden Bedring; Snart er han rolig, snart igien urolig. J Hensigt til Regieringen er endnu ikke det ringeste afgjort. Den er endnu ikke tilbudt Prindsen af Wallis, og altsaa ikke heller af ham afslaget. Prindsen af Wallis holder derimod paa sin Side store Sammenkomster med de Fornemste af Oppositionen, hvortil nu ogsaa offentlig biskopen af Osnabrich og Hertugen af Glo chester bekiender sig, og udmerker sig ved en Kongelig Velgiørenhed paa denne strænge Aarets Tid, i det at han har sendt en Pung paa Raadhuset med 1000 Guineer til Uddeeling blandt de Fattige, og har tillige ladet uddeele Kaal, Brød og Oxekiød, mellem dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Altona, den 31te Decbr. 1788. Herr Jacob, Frederich Feddersen, Consistorialraad, Provst i Altona og Herskabet Pinneberg, og Pastor ved den Evangeliske Lutherske Kirke i Altona; 52 Aar gl. Hans tidlige Død, som blev foraarsaget af en Forraadnelses=Feber, er et sandt Tab for Kirken i Almindelighed, og for hans Menighed i Særdeleshed. Han efterlader sig Enke, 2 Sønner og 1 Datter. Hans Fader lever endnu i Slesvig, hvor han har været Kiøbmand, og er over 80 Aar. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Paa hans Liigkiste læses følgende Gravskrivt, forfattet af Hr. Pastor Wolfrath. Jacob Friderich Feddersen, Consistorialrath und Probst zu Altona und Pinneberg. gebohren 1736 den 31te Julii. gestorden 1788 den 31te Decbr. Matth. 25, 21. En du frommer und getreuer - - zu dennes, Herrn Frende. Hier ruht: gechrt, geleist, beweint, Christ, Lehrer, Gatte, Vater, Freund. Sein Hertz war rein, fromm, bieder, gut: Starck seine Kraft, und gros sein Muth; Sein Sinn nur Liebe, sanft sein Blick; Sein Thun, wie Christi, Menschenglück, Sein Glaube Christus; - gantz gewetht, Gott, und dem Himmel, seine Zeit. - Sein Ruhm stirbt nicht, Grotz, wie sein Lohn, Sey unser Danck. - vor Gottes Trohn Einst, jauchjend unser Wiedersehn, Wenn wir zu seiner Rube gehn. Ligeledes døde den 28de Decbr. 1788 Hans Excellence Herr Sigismund Wilhelm von Gæhler, Ridder, Geheimeraad og Oberpræsident i Altona, 83 Aar gl. Dagen tilforn spiste han til Middag hos Enke-Grevinde Schimmelmann i Hamborg, efter Maaltidet klagede over en Koldfeber, blev bragt i en Seng, og døde følgende Morgen Kl. 8. i Grevindens Huus. Hans Liig blev samme Aften ført til Altona, og den 5te Jan. blev han med største Pomp begraven. De Altonaiske Grønne og Gule Garde Corpser rede foran, og 40 Karether fulgte efter Liiget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Norge, den 21de Decbr. Hr. Oberstlieutenant Einersen, forhen Commendant paa Munkholm, 77 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Kiøbenhavn, den 14de Januar. Hans Excell. Hr. Geheimeraad og Stalmester Hans Henrich von Bülow, 56 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Over H. H. Sal. Biskop Hee har S. T. Hr. Kammerherre Suhm sat følgende Gravskrivt: H. S. E. Co. 6 1/40 S. H. E.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Episcopus Aarhusiensis, Vigisantissimus Vir og Doctus, Pius, Candidus, Justi Tenax. Sie Amico posuit, P. F. Somp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Ved Tal=Lotteriets 441 Trækning i Altona udkom: No. 18, 17, 57, 37. 81.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Bekiendtgiørelser. Den gode Ven, som hos mig har bestilt Stein bergs Bibelske Fortællinger, og Sommerfeldts Geographie, vilde behage at lade samme afhente her paa Comtoiret, i andet Fald overlades de til andre Liebhabere, om nogle skulle melde sig. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Auction. Vandagen den 2den Februarii førstkommende om EfØlvtermiddagen Kl. 2 Slet lader Hr. Baron Dykob, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction og uden videre Auctions Holdelse bortsælge sit eiende og iboede Huus i Nedergade, beliggende mellem Hans Borch Snedkers Huus paa den vestre, og Lars Teilgaards Leievaaning paa den østre Side, bestaaende til Gaden af 4 Fag, 2 Etager høit, med Gaards- og Haugeplads, samt en Sidebygning i Gaarden af 3 Fag; Alt i god Stand og vel indrettet; Thi ville de Lysthavende behagelig bemeldte Tid og Sted indfinde sig. Odense den 21de Januarii 1789. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Conditionsøgende. En fri Karl og ugivt Skiotte, som kan forevise paalidelige Attester om hans Færdighed i at skyde, og om hans gode Opførsel, ønsker sig en Condition som Skiette til neste forestaaende Paaske. Hans Opholdsted, anvises her fra Adresse=Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-27
Den Kiøbenhavnske Post for i Søndags, var ved Avisens Slutning idag endnu ikke ankommet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Fra det Hannoverske, den 20de Januar. Den Engelske Maler West skal, undtagen Dronningen, være den, som har opdaget de første Kiendetegn paa Kongens Derangement, og Sagen bliver fortalt paa følgende Maade: Maleren Hr. West var i et af Slottets Værelser i Winfor beskieftiget med Forfærdigelsen af et Landskab, paa hvilket han, efter Dronningens udtrykkelig befaling, havde anbragt en Løve. Kongen kom ind i Gemakket, hvor West malede, fandt Løven meget slet, gjort, og sagde adskillige Gange. Den seer jo ud som en Hund. Strax derpaa tog Kongen ganske betænksom en Pensel, overstrøg Løven dermed, malede derpaa selv en Figur, og sagde til Maleren. Det er en rigtig Løve. Maleren blev herover yderlig bestyrtet, og gav Dronningen Efterretning om Tildragelsen, som derpaa tilstod, at hun allerede paa nogen Tid havde havt denne bedrøvelige Mistanke om Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Hamborg, den 23de Januar. Fra en meget sikker Kilde haves private Breve, fra London med den glædelige Efterretning, at det med Kongen af Englands Sundhed merkelig skal forbedre sig, og man har det grundede Haab, at see hans fuldkomne Restitution i Møde. cidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Warschau, den 17de Januarii. Følgende Privatefterretning om Otzakows Erobring er her bekiendtgjort. Efter at Beslormingen fra Oczakow var besluttet, saa blev General Palendetacheret med et Corps fra Siden af den tilfrosne Liman, og det blev aftalt, naar han skulde være nær ved, at anmerke det ved Lyskugler. Tyrkerne som i samme Nat havde et Udfald for, og havde allerede trukket sig med 5000 Mand for Fæstningen, var for det Russiske Corps dette Syn uventet. General Palen fattede strax den Beslutning at lade Lyskuglerne stige og avancere, Russerne formede fra den anden Side, og Tyrkerne, som ei havde ventet denne Attaque, kom i Forvirring, retirede, og ved denne Omstændighed kom Russerne ind i Fæstningen tillige med Tyrkerne, og disse have værget sig som fortvivlede Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Fra det Brandenborgske, den 23de Januar. Kongens store Velgiørenhed mod de Fattige i Hovedstaden har ved denne strænge Aarets Tid forskaffet mange Lettelse og afhiulpet megen Nød.