JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Ligesom jeg tilforn offentlig har yttret, at al Saltvandsfiskerie, fysisk nødvendig har maattet tiltage i uberegnelig Mangfoldighed, efterdi at Krigens med førende Ulykker, i næsten et og et halv Decennium, har afholdet de mægtigste Fiske Nationer fra deres forhen sædvanlige Kraft til at fiske, og at desformedelst næsten alle muelige Fiskearter, lige fra den store Helleflynder til den smaae Brisling, har vist sig for vore Kyster og Havbugter, og ligesom staaet længselfuld efter at blive fanget. Man kan vel antage, at naar paa Landet en ualmindelig stor Mængde Menneskers eller andre Kreaturers Sammenpakning er skeet, gjøres Føden til Livets Ophold besværlig, maae det mueligt og saaledes forholde sig med Havets Vrimmel, at disse vover at forgribe sig paa deres medværende Arter, og at, som efter den gamle Sætning for Luften gieldende: Høgen taer Gøgen. - Duen taer Fluen, og tilsidst, den store Æder den smaae, og vel saaledes ogsaa i de andre Naturens Riger." Maaske Franske, Hollandske, Engelske, Jslandske, Norske, Danske, vel fra Terreneuras, Svenske og hele Østersøens Kysters store og smaae Fiske føre Krig for Fødens Skyld, eller af andre Aarsager? – ja maaskee mangen lille Torsk eller Steenbider tør maale sig med en Leviat? – og at desformedelst Landflygtighed i Havet, nemlig fra en Kyst til en anden, og hvorimellem mueligt mange Overløbere fra deres gamle og rette Fæstested og Banke, foregaae, ligesaavel som seer man det skeer paa Landet, baade af Mennesker og Dyr. Det er bekjendt af Naturhistorien, at mellem Fuglene i Luften, undertiden ogsaa er Uenighed, og hvoraf jeg ikkun vil nævne Storken, naar de straffe hinanden for Kydskheds og Ægteskabs Overtrædelse. Men for at komme til det dyrebare, Laxefiskerie igjen, da er det noksom vitterlig, at denne Fisk Laxen, saavelsom dens saakaldede Horeunge Ørten søger helst den stridigste Strøm og allerhelst fra Ferskvands Elve, hvor op imod den gjør høie Spring, for, som man mener, at rense sig fra Laxelusen, – vel og for at sætte sin Rogn til Befrugtning, da den er meget geil og ynglsom. Dens Gang imod Ferskvandsstrømmen er meest i Foraaret, naar Jis ikke hindret den, springer endog over i Elvene selv, hvor de udsøge sig sandede Steder, og der udhule sig en lang Grøvt, hvori Hunnen gyder sin Rogn, som Hannen bedugger med sin Melke. Af denne Yngel, som er i Mangfoldighed, forbliver nogle i deres Fødeegn, og man holder med Sandhed for, at Elv Laxen er den fedeste og meest velsmagende; de, som følger Strømmen ned til Havet, ere vel mindre gode, men dog en i alle Maader herlig Fisk at spise, enten som fersk, grønsaltet eller røget, naar dette NB. skeer paa rette Maade, som hernæst skal blive erindret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Efter Sommer Soelhverv begynder først Laxen at blive mager, og uformerkt aftager meer og meer da det er fra denne Tid den fyldestgiør sin Leeg og først efter 6 Aars Forløb, sige Jagttagere, at deraf kan vise sig en fuldkommen stor Lax, som kan veie 30 til 40 Pund. Om dens Behandling efter Fangsteen, som egentlig er det jeg har foresat mig kortelig at berøre, da jeg i det foregaaende, som en Jndledning, har viist dens Oprindelse og naturlige Fremvext, For det meste, og sjelden anderledes, seer man røget Lax for Kielderdørene her i Staden tilfals, der for en stor Deel see ud som vare de tjerede paa Kjødsiden i Nyboder, hvorimod Ud= eller Skjel siden findes afpoleret; men ved Overskjæring ere de hvid og guulstribede inden i, istæden, at en vel røget Lax bør være rød og klar, næsten gjennemsigtig i Kjødet og vellugtende af Ener, som den bør være røget af, men ingenlunde af alskens Savsvaaner og andre, end grovere Sager, som for endeel bruges dertil her i Staden. Det er derfor at ønske, at denne grove Behandlingsmaade blev afskaffet, da den, langtfra at forædle denne skjønne Fisk, netop er det modsatte; men at den derimod røget som den bør førtes hertil. Som den bør, det er, med tørrede Enebærriis, hvoraf der er Overflødighed, saavel paa Bornholm som i Norge. Den urøgede, som af Mangel paa Tid til Røg ning hidføres, bliver nedsaltet i større eller mindre Kar, optaget og vindtørret paa Skibene, naar de ere komne i Havnen, som daglig er at see ved Gammelstrand, og derefter henbragte til de saakaldede Røgemænd, hvor de som oftest faae den sidste Grad af Fordærv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
De Lax, som af Mangel paa Tid, ikke faae tilbørlig Røgning, bleve derimod meget bedre behandlede til Huusholdning, naar de hidførtes, grønsaltet, nedlagte i Fjerdinger og Ottinger, i de sidste, nemlig Bugen, som er en lækker Ret paa de Stores Tafler. Sielden seer man Lax paa denne Maade behandlet, uden fra Bergen, endskjønt hvad der kan skee, kan og foretages alle andre Steder, hvor den fanges, og da troer jeg med Overbeviisning, at baade Eierne og Forhandlerne ville ei allene finde billig og anstændig Fordeel derved, foruden at de ei heller gjorde sig skyldig i den Synd, at have forringet og fordærvet en saa behagelig Menneskeføde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Hvad der til Slutning er sagt om grønsaltet Lax, kan for endeel ogsaa anvendes om Makrelen paa Hjemstæderne, der, hvorfra den ikke kan føres fersk og levende til Torv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Om Østerfiskerie tør jeg neppe sige et Ord, tilforn i de gyldene Tider, da man her kunne kjøbe Ethundrede af de Holsteenske som de fineste for 1 Rdlr., er nu meget sjelden at see hidførte. Aarsagen er maaskee, fordi at der nu føres Ladninger til Rusland, hvor de betales med 8 a 10 Rubler for Hundrede, og naar de endog ere stinkende, siger man dem endog dobbra. At denne Skalsisk ellers kunne haves i større Overflod, ville skee, naar her paa vore Kyster, brugtes den beleilige Maade, som i England, nemlig: at undersøge Modergrunden, - opsøge flere lignende under andre Kyster, og fra de første tage unge og smaae Østers til Hidsætning, som meget godt lader sig praktisere, naar ikkun Agtsomhed er første Gienstand. Jens With.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Udenlandske Efterretninger. J Kiøbenhavn existerer, under Navn af Selskabet for Haandværksstandens Forædling i Dannemark, et Samfund, der er et herligt Vidnesbyrd om den Borgeraand og Oplysningsiver, der besseler vor Hovedstads Mænd. Blandt dets Lemmer fortjener Hr. Hofpræst Christiani især at nævnes. For at fremme Selskabets ædle Formaal. har han paataget sig i en Tid af 6 Maaneder fra October af, engang om Ugen at holde offentlige Forelæsninger for Haandværksfolk Han gjennemgaaer alle tre Naturriger, gjør sine Tilhørere bekjendte med det Store, Gode og Beundringsværdige i Naturen, og søger ved alle Leiligheder at opmuntre dem til Dyd og Vindskibelighed. J to Vintere har han gjennemgaaet det Vigtigste af Naturhistorien, Physiken, enkelte Deele af Methaphysiken og Historien. Ved at foredrage Naturlærren har han bestandig taget Hensyn til Haandværks standens Tarv. Foruden Hr. Hospræstens Forelæsninger, som holdes paa Tydsk, og fornemmelig for Haandværksmestere, læses ogsaa en Time over samme Materie paa Dansk for Svende, Lærlinge og den tilvoxende Ungdom. Efter Selskabets Foranstaltning gives ogsaa ugentlig 3 Timers Underviisning i Geometrie, Arithmetik og Mekanik. En Time om Ugen undervises i det Danske Sprogs Retskrivning, nemlig paa den beleiligste Tid, om Aftenen efter Kl. 7. Fridericia d. 10 Julii. J disse Dage ere Hr. Commandeur Løvenørn og Hr. Lientenant Holsteen her, for i Forening med den udnævnte Havnecommission, at bestemme Havn indløbet her til Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
J Trondhjemsavisen meldes, efter et Brev til Udgiveren, at Dalfolkene fra Barnet indtil Oldingen bære uldne Huer af rød, hvid eller graa Farve, som koste indtil 1 Rdlr. 12 tz. Stykket. Brevskriveren veed ikke om de ere indenlandske eller om de komme fra Tydskland, men mener, at der i sidste Tilfælde maa gaae betydelige Summer ud af Landet for denne nødvendige Artikel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Man har nu endelig opdaget, hvem der har stiaalet det forhen omtalde Kobber af de paa Aggershuus Fæstning anbragte Tordenafledere, men man har ikke faaet andet tilbage end de Stykker, der udgjorde Sammensætningen. En langt større Qvantitet og tykkere Kobber end det paa Tordenaflederne er siden Foraaret stiaalet i Christiania By. Hr. Politiemester Wulfsberg, som forsikkrer, at dette Tyverie er endnu langt skjændigere end det foregaaende, udlover en Belønning af 20 Rdlr. for den, som kan opdage Tyven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Gjestgiver Thoms i Christiania har ladet bekjendtgjøre, at det Rygte, som har fortalt, at han vil opgive sit Gjestgiverie, er grundfalsk, men at man fremdeles kan faae Qvarteer og Beværtning hos ham paa samme Maade, som hidtil i 20 Aar, har sat hans Gjestgiverie, endog paa de fjerneste Steder, i en Recommendation, der ikke saa let kan tilintetgjøres, at hans Gaard i den senere Tid har faaet Tilbygninger, som have kostet 7 til 8000 Rdlr., at der i disse Bygninger findes to Conversationssale af 26 Alens Længde, og at endelig hans Jndbo har faaet en Forøgelse, som har kostet ham 3000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Arveprindsen af Mecklenborg har d. 7de d. M. forladt Altona, og reiser nu lige til Keiser Alexander. Men den regjerende Hertug agtede Fredagen derefter at reise fra Altona til Kiel, for at aflægge et Besøg hos H. K. H. Kronprindsen, og derpaa at begive sig til Slesvig, for at besøge Arveprindsessen af Weimar. Derfa vender Hertugen tilbage til sine Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Baggesens Muse udtømmer i denne Tid sit hele Overflødighedshorn. Han har atter leveret os den første Deel af en Omarbeidelse af Labyrinthen, under Titel af: J. Baggesens Digtervandring eller Reiser i Europa i Enden af det 18de og Begyndelsen af det nittende Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Hr. Pastor Fallesen har udgivet et Par Ord i Anledning af sidste Generalforsamling i den Hulevadske Enkecasse, efter hvilke Selskabet bør vedblive at udgjøre et Heelt, og i dette Øiemed gjøre nyt Tilskud *); men de ældre skulle erlægge 25, i det mindste 20 PC. mere end de ny. Forf. er forvisset om, at Selskabet ved den aarlige Contingents Forøgelse med 50 PC. maatte kunne bestaae. Denne Forøgelse maatte ogsaa hvile paa de nu værende Enker, som hidtil ene og allene have havt Fordeel af Selskabet; men de, som blive, efter at Contingenten er forøget for Mændene, burde være fri for at erlægge dette Tilskud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Den 9de d. M. ankom H. D. Hertugen af Augustenborg med Hertuginden til Kiel. De logere paa Slottet. Den 10de var der Cour og stort Middagstaffel. H. K. H. Kronprindsen var redet de Augustenborgske Herskaber imøde til Gottorf, noget længere hen bleve de modtagne af Generalstaden til Hest og ledsagede ind til Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Den 29 f. M. blev hele Stuebygningen af Østersasselses Præstegaard ved en ulykkelig Jldsvaade lagt i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
J Dyrehaugen har den sidste Storm oprykket adskillige gamle Træer med Roden. ) Man kan ikke tidt og lydelig nok tilraabe Jnteressenterne, for Alting at vogte sig for, atter at gjøre nyt Tilskud, Det er at bygge et Marmorslot paa en Tørvemose; jo mere man vil befæste Bygningen ovenfra, demere synker den nedentil. Selskabet kan gjerne vedblive at udgjøre et Heelt, men sluttes maa det. Man kan, om man vil, beholde de gamle Materialier, men den hele forhutlede, brøstfældige Rønne, maa nedbrydes, og en ganske ny og varig Grund lægges. Alt hvad der nu tales om ny Stiver og Støtter, grunder sig aldeles ikke paa faste og ordentlige Beregninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Hs. Ex. Statsminister Grev Bernstorf har fristet den haarde Skjebne, ved Døden at berøves den Søn, hvormed hans Gemalinde nyligen blev forløst,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
400 til 500 Ryttere ankomme i Morgen fra Nestved, Vordingborg og Slagelse, og skulle, som forhen er meldt, indqvarteres i Kjøbenhavns Forstæder og i Fredriksbergby.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Biskop Bloch med Familie er d. 8 d. M. reist fra Viborg til Trondhjem, hvor han i nogle Maaneder agter at opholde sig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Ved Hingst= og Hoppebesigtelsen i Thisted d. 2den, i Skive d. 4de og i Holstebro d. 6te d. M., have atter adskillige Heste vundet Guld- og Sølv medailler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Følgende Trykseil behage Læseren at rette i No. 77. Side 1232. Lin. 16. 12,063 Ægtefolk læs. 12,063 Adelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Udenlandske Efterretninger. J Hamborg havde man den 10 d. M. Efterretning om, at Definitiv-Freden imellem Keiser Napoleon, Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen er sluttet i Tilsit den 3 d. M., og at alle tre Monarker med det første begive sig til Berlin. General Kalkreuth besørger paa Preussisk Side Fredsunderhandlingerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Jkke langt fra Mont de Marsan har en Hyrde fundet 8 Romerske Guldmedailler af forskjellige Keisere. De havde alle holdt sig ret godt. Keiseren af China skal have ladet tilkjendegive den overordentlige pragtfulde Russiske Ambassade, som er afsendt til ham, ved dens Ankomst til de Chinesiske Grændser, at den ikke længere skulde fortsætte sin Reise. Man har negtet den Adgang til Peking.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Den bekjendte Cardinal Ruffo, er efter den Neapolitanske Politieministers Begjering bleven arresteret i Amelig, en By i Kirkestaten paa Grændserne af Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
J Kønigsberg have de Franske forefundet en hyre Mængde Levnetsmidler. 200 store Skibe, om vare komne fra Rusland, ligge endnu med de res Ladninger i Havnen. Hør findes mere Brændeviin og Viin end man havde Grund til at vente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Den Franske Regjering har afslaaet den Tyrsiske Gesandts Begjering, at udføre Machiner til Bomuldspinderier til Tyrkiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Hamborg d. 12 Junii. Den Engelske Søcapitain, hvis Corsarforetagender mod Curhaven forhen ere omtalde, fortsætter endnu uforstyrret sin Haandværk. Endnu ikke tilfreds med at have beskudt de for alle Søhandlende Nationer vigtige Hamborgske Bolværker og Admiralitetsbygninger med 200 24pundige Kugler, og at have beskadiget nogle af samme, fuldførte han d. 3die d. M. en Expedition af samme Caliber. Han sendte en Afdeling af sin Eqvipage til den lille Hamborgske Øe Neu merk og de derværende Canoner, som kun tjene Coffardiefarere til at give eller besvare Nødskud. Neppe kunde den paa dette Sted ansatte Foged bringe det ved Forestillinger saavidt, at een af disse Canoner blev forskaanet. Farquar hedder den Mand, der gjør disse skjønne Ledingstog. Han commanderer den ved Curhaven krydsende Fregat Ariadne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Hvor meget selv mindre Staters Financer ere blevne udkommer ved den sidste Krig beviser Hertugdømmet Gothas Exempel. Endskiønt dette Land ligger langt fra Krigsskuepladsen og fra Begyndelsen af blev venskabelig behandlet af de gjennemmarcherende Tropper, har Regjeringen dog seet sig nødsaget til at paalægge en saakaldt PersonstyrDen maa erlægges af verdslige og geistlige Undersaatter, der have tilbagelagt det 14de Aar, paa visse Classer nær, Den betales i to Terminer Den mindste Betaling er 1 Mk. og den høieste 3 Rdlr. hver Termin. Paa sit Landsted, ikke langt fra Paris, døde nylig, den som aftronomisk Uhrmager saa berømte Konstner, Ferdinand Berthoud. Han havde studeret Uhrmagerkonsten fra sit 15de Aar af, og var den første, der opgav Theorien af de Uhre, der bruges til at maale Længden til Søes. Han har efterhaanden skrevet otte Qvartbind over denne Gjenstand. Hans Afhandling om Længdeuhre vil gjøre hans Navn udødeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
J Abbediet St. Denis, hvor fordum de Kongelige Begravelser vare, og hvori i Fremtiden Keiserne og den Keiserlige Familie ligeledes skulle begraves, avanceres godt med den anordnede Bygning. En stor Deel af Hvælvingen, som rundt om er belagt med Marmor, er allerede færdig. For at gjøre sig et Begreb om Tallet af de Hænder, som daglig sysselsættes med de offentlige Arbeider i Paris, behøver man kun at vide, at Regjeringen lønner i denne Tid 80,000 arbeidende Mennesker. Heraf kan man slutte sig til Omkostningerne, ikke at tale om Materialiernes Jndkjøb og Transport. Fodstykket til en Metalstøtte paa Vendomepladsen koster allene 74,000 Fr. (over 18,500 Rdlr.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
For Revolutionen havde ethvert stort Abbedie og hver Hovedkirke i Frankrige sin egen Skat, hvor Kostbarheder af Guld og Sølv gjemtes. J Revolutionsurolighederne bleve de enten smeltede eller solgte. Men nu begynder man igjen at samle saadanne Skatte, og i Hovedkirken i Paris haves allerede en betydelig Samling. Man seer i samme følgende: Carl den Stores Krone, Scepter, Retfærdighedshaand og Sporer. Det konstige Arbeide paa disse, for saa mange Aarhundrede siden forfærdigede Stykker, kan man ikke noksom beundre. Ved Siden deraf staaer den Laurbærkrone, som Napoleon havde paa, da han blev kronet, Scepteret og Retfærdighedshaanden. Under disse sees Portefenillen, hvori den Eed, Keiseren aflagde ved Kroningen, gjemmes. Portefeuillen er af blaat Fløiel, virket med Guld. J samme Skab findes og Heroldstaven af Guld, som ligeledes brugtes ved Kroningen, begge Kurvene, hvori Rigsinsignierne bleve baarne, Rigsglobus &c. - J det andet Skab gjemmes alle Kirkesager fra ældre Tider, hvoriblandt nogle, som den første Biskop i Paris har skienket; men under disse findes igjen adskillige, som Keiseren, har foræret. Blandt de sidste er et fiint udarbeidet Bæger af Crystal fra Jtalien. Blandt disse Sjeldenheder sees ogsaa en zirlig udarbeidet, forgyldt Globus, som indbefatter Christi Tornekrone. Denne udstilles d. 10 Augustii til offentlig Tilbedelse for de Troende. Endvidere sees her Keiser og Keiserindekaaben, de Jtalienske Kongekaaber &c. En Etage høiere staaer den Trone, hvorpaa Paven sad ved Kronningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Ogsaa i Holland anlægges 21 Dages Her sorg for den afdøde Keiserinde af Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Videnskabelige og Konstefterretninger. (Fortsættelse, see forrige Numer). Blandt de mekaniske Konstværker fortjene især at anføres: en Machine til at strikke eller rettere væve Fiskergarn, opfunden af en Snedkermester Büron, Daugons Machine til at løfte Syge, som ikke kunne røre sig, i Veiret, medens deres Seng redes, uden at de føle nogen Uleilighed, eller til at lægge dem i et Bad & ; en Stoel, hvorpaa den Syge beqvemt kan kjøre sig selv, saakaldte hydraulogiske Priveter, som kunne anbringes i Syge= og Sovekamre, uden at foraarsage nogen ubehagelig Lugt i Værelset; en Væverstoel, hvorpaa to Strømper kunne væves paa engang en forbedret Machine til at gjøre Lænker af Jerntraad med stor Lethed. Blandt Luxusartiklerne udmærkede kostbart virkede Gulvtæpper fra Savonnerie sig; virkede Tapeter, forestillende store Malerier, efter kostbare Tegninger fra GoblinFabrik, to ferniserede Vaser af Jernblik, som vare ti Fod høie, og lignede Porcellain saa meget, at man maatte føle paa dem, for at overbevise sig om det Modsatte, en Camin af Bronze, fra Thomires Manufactur, den vurderedes for 60,000 Franker 15,000 Rdlr.), og blev under Udstillingen solgt for denne Priis. Cristal Arbeider fra Mont Cenis, Ladoupe Dufongerais Fabrik, næsten skjønnere end de Engelske, men dyrere; tre ove ordentlig smukke Cristal=Lysekroner og andre Curiosa, f. Ex. en Theekjedel, Fløite &c. af Cristal Juveleer=Guldsmeddearbeide i Mængde, blandt andre to Sølv=Armlysestaaer af 6 Fods Høide, som Keiseren har bestilt for St. Denis Kirke, et Sølvtaffelservice, hvortil der tillige hørte en Skaal, bedækket med en Serviette, der var saaledes sammen lagt som de Servietter, hvori stegte Castanier præsenteres. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Med dette Numer begynder fjerde Aargang fjerde Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugen lig; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages ho Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-18
Nyelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-18
Skilderie af Kjøbenhavn. skal Fjerde Aargang. No. 80. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 18 Julii, 1807. Reisen til Hovedstaden i Aaret 180, (Fortsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-18
Her falder mig en Anecdote ind, som maaskee ikke vil staae her paa sit urette Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-18
Philosophen Pherecydes holdt engang en offentlig moralsk Forelæsning, hvori han foreholdt sine Tilhørere deres Pligter mod deres Medmennesker. Alle syntes at være lutter Øre, og Philosophen glædede sig inderlig over sine Tilhøreres Opmærksomhed. Men midt under Forelæsningen kom en Phonizisk Sjøgler, trækkende forbi med nogle Bavianer, som kunne gjøre Konster. Hele Forsamlingen styrtede nu af Høresalen, paa en eneste nær, som med nedbøiet Hoved blev siddende. Opmærksomme Tilhører," sagde nu Philosophen, blandt den hele følesløse Hob var du den eneste, som ikke foretrak en Gjøglers Konster for mine Lærdomme. Du allene fortjener, at jeg fortsætter mine Forelæsninger. Men, at aldrig saasnart havde han udtalet disse Ord, førend han mærkede, at den opmærksomme Tilhører sov. (Fortsættes Som Deeltagere af Selskabet for Oplysning og Humanitet have tegnet sig: 1. Hr. Blok Tøren, Jnstitutdirecteur. Bording, N. H., Kræmmer. Engelsen, Cand. Philos. og Jnstitutbestyrer. Hansen, S., Viinhandler. Haven, K.v., Translateur. Hvidberg, O. H., Secretair og Casserer. Juncker, Klædefabrikør. Kjerkegaard, A., Klædekræmmer. Rosen, F. C., Medlem af det lærde pædagogiske Seminarium. Torp, J., Cancellist i Generalitetet. Tønsberg, Auditeur. Wahl, Tømmermester. Werfel, J. 14. Wissing, C., Copiist i General=Toldkammeret. Pdt., N. C., Litteratus. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-18
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-18
Ved Krigens Begyndelse 17 9 vare 50 Skibe hjemmehørende i Trondhjem, under Krigen maatte betales i Assurance 16, 18, 20 PC. 1728 og i de foregaaende Aar tabtes meget ved Fiskehandelen. 1721 og 22 var Bordhandelen meget fordeelagtig – men Prisen faldt strax og da studse des i Jrland mod Kornvarer. J de nedlagde Sal boes, Foldalens i Gudbrandsdalen, Budalens, Jn der-Skognens og Lykkens Værker, tabte Trondhjem i 6 Aar over 80,000 Rdlr. Ved Amtmand Hans Nobels Forestilling blev Forsen 1708 givet Friehandel og siden befriet for at svare Skat med Borgerne i Trondhjem. 1722 vare i Trondhjem 6, Kiøbmænd, 39 Nordlandshandlere, 48 Høkere, 20 Skomagers, 12 Skrædere, 16 Sned kere, 19 Smede, 10 Vævere, 13 Bagere, 24 Skippere, 26 Øltappere m.v. Overalt da 10 6 Familier. 1736 var Kjøbmændenes Antal 68, 24 Jndenlandshandlere, 19 Udligger=Borgere, 29 Nordlandshandlere, 25 Skippere, 43 Høkere, i Guldsmede, og af andre Smede 8, Skomagere 21, Skrædere 21, Parykmagere 5, Bagere 13, Slagtere 9, Snedkere 15, 3 Tommermænd, Skibsrømmermænd 16, 11 Skippere, Bordklampere 23, og 33 Kjørere. - Om Trondhjems Søe det 1690 og 1691 bleve Konvoiskibe sendte til Flekker, 1690 blev et Orlogskib sendt til Bergen for at konvoiere de, i det nordenfieldske Norge hiemmehørende, Skibe. 1710 blev Trondhjem paalagt at bygge enten en Galei med et Par Skjær baade, eller og tvende Galeier allene. Den 10 Julii 1719 bleve Jndbyggerne i Baghuuslehn givet Frihed til at maatte handle med de Norske, men dette blev siden ved Kongelig Ordre af 18 September, bestemt allene til Landsiden og ei at maatte skee til Søes. 1759, tvende Orlogskibe udsendte til Konvoi for de Handlende i Trondhjem, som da kun eiede 20 Skibe. Jndtil 1760 var den største Fart fra Trondhjem med Sild, Fiskevare og Tran -men siden meest med Trælast til Jrland. - Paa Munkholmens Fæstning var Meuser Commandant til 1743, efter ham, som konstitueret, (Fortsættes.) Heidemann.