Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-06-24
Krigskuepladsen. Jtalien. De tydske Offic i al beretninger, som naae til d. 4de, melde at Armeens Stilling i Piemont ikke var betydeligen forandret til den 3die; men at Frølichs Division alt havde udstrakt sig over Carignan, Pancalieri og Pignerol, besat Fossano og stod ved Savigliano, hvorfra hans Forposter alt strøifede til Coni, Heraf maae man slutte, at de Allierede først ville have ganske ryddeligt i Piemont, førend de begynde at gaae og ver de franske Grændser. Vukassovich har med sin Avantgarde, foruden Carmagnola, ogsaa besat Alba og Cherasco, og i sidste Sted erobret 25 Kanoner og megen Munition. Ceva, som var besat med 2 Kompagnier, og forsynet med Levnetsmidler for 30 Dage, blev vel beskudt af Franzoserne siden den 28de Mai, men er ikke - som det sidst hedte - igien indtaget, da Vukassovich og saa her trængte frem og nødte dem baade til at ophæve den. ne Blokade og at forlade Mondovi. Privatbreve tale vel om et nyt hæftigt Slag ved Montenotte, som skulde have været saa uheldig for Moreau, at han har maattet trække sig tilbage til Nizza; men endskiønt man ogsaa skriver fra Paris, at en overordentlig Koureer har medbragt denne Tidende dertil, og alt i Aanden seer Fienden for Briancon i Douphine, saa strider det Hele dog mod al Sandsynlighed, paa Grund af at den Majlænder. Skrivelse, hvori det meldes, er dateret den 2den, og og venmeldte officielle Beretninger naae til den 4de; med mindre man vilde antage en Urigtighed i hiin Datum, hvilket da næste Postdag nok vil opklare. J Følge en Skrivelse fra Verona kommer Grev Bellegarde nu fra Schweitover Commo med et Korps paa 20000 Md., for at forstærke Armeen i Jtalien, og var alt den 2den d. med Avantgarden i Majland. General Ott staaer fordeelagtig posteret ved Foronovo (en Landsbye ved Taro), til at kunne dække Parma og Piacenza imod Macdonald og fra Venedig skrives, at de Keiserlige under Klenau have den 28de indtaget Fortet Lago (mellem Ravenna og Bologna), hvor de gjorte 60 Franzoser til Fanger, og have Dagen derpaa besat Cesena (Pavens Fødested) og Rimini, i den forrige Kirkestat. Suwarow lader alt Beleiringsskytset bringe fra Majland til Pavin, hvilken Stad af ham er udseet til Hovedvaabenpladsen for den allierede Armee. Da denne nu paa alle Punkter nærmer sig Middelhavet, saa bliver det dobbelt vanskeligt og næsten umueligt for Macdonald at forene sig med Moreau, thi om han end slaaer sig igjennem paa et Sted, støder han strax igien paa et nyt fiendtligt Korps. Han skal nu virkelig være ankommen til Toskann, og have detascheret General Montrichard imod General Ott. I Toskanna efterlader han blot en Division under General Rusca, og gaaer selv videre frem, for at opnaae Foreningen med General Victor, som Moreau har sendt ham i Møde til det Genuesiske med 7000 Md. - Beleiringskorpset for Man tug er nu færdig med Batterierne, og vil snart begynde Bombarde, mentet. Citadellet i Tortona bliver alt beskudt, og med det i Turin vil det ikke heller vare længe. Helvetien. J Hoftidenden læses nu en ældre Beretning og Grev Haddicks og St. Juliens Angreb paa den franske General Loisons Positioner ved Airolo (i Livinerdalen) og paa St. Gotthardsbierget, den 28de og 29de Maj. Understøttet af Prinds Victor Rohan, som ved at sætte over den rivende Ticino og bestige de steilleste Høie faldt i den høire fiendtlige Flanke, medens Major Siegenfeld besatte det Bierg, som beherskede den venstre Flanke lykkedes det dem at fordrive Franzoserne fra Gotthards bierget. Nu angreb St. Julien dem den 29de paa den anden Side af Bierget, fordrev dem over Ursula bierget og den vigtige Post ved Diævelsbroen lige til Stag, hvorved 1 Bataillonschef, 12 Officerer og 531. Md. bleve gjorte til Fanger. (Franzosernes sidstmeld. te Seier ved Gestinen er, som bekiendt, sildigere - S. 300). J C. H. Karls officielle Beretning findes det nu bekræftet, at Generalerne Hobe, Wallis og Hiller bleve saarede i Slaget den 4de. De Keiserlige brugte den Forsigtighed, ikke at angribe Franzoserne paa det flade Land som ellers havde været det letteste, hvis her ikke havde været 11 Redouter, hvoraf den ene neppe var et Bøsseskud fra den anden; men valgte dertil Bierget ved Wiediton, som kuns var bleven svagt besat, da man mindst ventede dem her, hvorfor de franske Soldater - efter Sigende - ogsaa skulle være løbet fra Dandsen i Værtshusene ud paa Kamppladsen, hvor de dog modigen udholdt den blodige Dands i hele Timer. Da denne Fægtning forefaldt sildig om Aftenen saa lignede Bierget i Nattens Mørke et Fyrværk. Den tapre Massena holdt sig dog endnu to Dagi Terrainet mellem Wiedikon og Zürch, efterat Kiæden af hans Forskandsninger saaledes var giennembrudt. Fienden - hedder det i Karls Offic i al beretning - regnede selv sit Tab den 4de paa 4000 Md. Ganske anderledes siger Masseng i sin ligeledes officielle Beretning; " Ve have gjort omtrent 1200 Md. til Fanger. Fiendens Tab af Dræbte og Saarede maae i det mindste beløbe sig til 3000 Md.; vores bestaaer overhovedet af 500 Md. Forend Franzoserne rømte Zürch (hvor de havde været siden den 28de April 1798), lod Massena alle Kanoner paa Voldenne tilnagle. Han selv forlod Staden med sin Stal en Time før de Keiserliges Ankomst, for hvilke Magistraten maatte lade Portene opsprænge, da Franzoserne, havde medtaget Nøglerne, Massena takkede Municipalitetet for sin Afreise meget forbindtligt for udvist Venskab, og skal i en Proklammation til Schweitzerne have lovet at komme tilbage inden 2 Maaneder, og holde Dom over alle dem, som maatte forgribe sig paa Patrioterne, af hvilke dog den største Deel ere flygtede til Frankerig. Den Zürcher Avis, (som nu igien udkommer i sin gamle Form, skildrer ZürchsJndtagelse saaledes: "de Keiserlige rykkede efterhaanden, ind i de franske Forskandsninger, uden at giøre et Skud paa de Retirerende. Franzosernes Afmarsch var fredelig og roelig, Østerrigernes Jndtog stille og ordentlig. Masse. na skriver selv, at Positionen ved Zürch ikke kunde holdes; men at han nu har taget en nye Position paa Albis bierget (som naaer fra Landfogdiet Knonau ved det Zuger Gebeet til Landsbyen Albisrieden) saaledes, at hans venstre Fløi er støttet til Rhinen og den høire til Zug. Dog skal han (efter Privatbreve) alt have trukket sig tilbage bag Aarfloden henimod Solothurn og Basel, paa hvilket første Sted 6000 Mennesker arbeide paa Bierg. Forskandsninger. Men man troer at han ikke heller her vil holde sig længe, da de Keiserlige Husarer alt giøre Anstalter til at sætte over Rhinen ved Klingenau og Zur zach, for at falde ham i Ryggen. Det hele østlige Schweier nu rømmet af Franzoserne; skal det gaae ligedan med den anden Deel er det en betænkelig Sag, at Frankerig kuns har faa Fæstninger mod denne Side. Fra Frankerigs Jndre marschere endnu 6000 Rd. til Masseng, til at da Direktoriet, som det hedder, absolut vil beholde Schweitz.