Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-03-06
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Fortsættelse see denne Avis S. 142.) Under Debatterne om Udkastet til den nye Jagtforordning oplyste Brændeviinsbrænder Sidenius, at han fra 13 Byer paa det Classenske Fideicommis gods havde erholdt Underretning om den Skade, som Rævene i de sidste Aar der havde foraarsaget, at der nemlig ved disse Dyr vare ødelagte 684 Gjæs, 567 Ænder og 1162 Høns. Grev Ahlefeldt-Laurvig anførte, at Erfaringen lærer, at Rævene ikke røve i Nærheden af deres Huler. Han troede derfor ikke at det vilde være til synderlig Fordeel for en Fæster, om det tillodes ham at udgrave Ræve paa sin Mark. Taleren fand iøvrigt, at der ikke kunde være nogen Grund til at forbyde Fæsteren at tilintetgjøre Maarer, Jldere og alle andre Rovdyr i sine Bygninger paa alle Maader, der ikke af særegne Grunde maatte være forbudne, Kammerraad Drewsen: J Anledning af det Amendement, jeg har tilladt mig at stille, maa jeg anmærke, at det synes mig kun simpel Retfærdighed, at jeg maa ødelægge et Rovdyr, der lige uden for min Dør lurer paa at berøve mig en Deel af mine Fjerkreaturer, og kun behøver at springe nogle Favne, for i sin Kule at være sikkret mod al Forfølgelse, eller Berøvelse af sit Bytte. Vel har Grev Ahlefeld, sagt, at Ræven ikke røver i Nabolauget af sin Kule, og Justitsraad Friis har meent, at Ræven var ei saa slem en Røver, som man ansaae den for, men jeg maa tilstaae, at jeg ikke kan troe, at Ræven skulde være af saa chevaleresqve en Tænkemaade, ei at røve paa den Mands Grund, der huser ham, og jeg vilde dog ei raade nogen Gaas, altfor meget at nærme sig hans Hjem, saafremt den har sin Hals kjær, og hvad den al for slette Karakteer angaaer, man skal have tillagt Ræven, men som her er bleven bestridt, da mener jeg, at man gjør bedst at holde sig til Facta, og disse lære os, at en Gaasehals ei undgaaer Maalet, naar Ræven kan faae fat paa den." Sognefoged P. West maatte med den foregaaende Taler være enig i at Rævene ikke altid afholde sig fra de Fjerkreaturer, der ere Nærheden af deres Hule. For faa Aar siden indsneg en Nær sig i en Mands Gaard og bed 37 Gjæs. Manden forfulgte Ræven, som undveg til en ikkun 4 a 500 Skridt fra Gaarden beliggende Gruusgrav. Her blev Ræven fanget og dræbt. Proprietair Berg troede ikke, at Rævene vilde blive udrydde de, fordi Fæsterne fik Tilladelse til at udgrave og derved ødelægge Ynglen af de Ræve, som have Huler paa deres Mark thi skulde dette være Tilfældet, maatte de jo aldeles ødelæg ges, hvor der er Selveiere, men dette er nu ikke saa. Paa der Egn, hvor Taleren boer, er der meest Selveiendom, og adskillige Ræve blive der aarlig skudte og udgravede, men desuagtet er der ikke Mangel paa disse Dyr. - Kammerraad Drewsen, bemærkede, at Kammerherre Castenschiold havde givet et mærkeligt Exempel paa, hvorvidt man kan drive Paakalden af Rettigheder. Han vil ikke taale, at Bønder, der dertil have Leilighed, fange Kramsfugle. Skal jeg see paa, at de fange mine Fugle, siger den ærede Deputerede. Mine Fugle, Altsaa formener det ærede Medlem, at hans saakaldte Rettighede udstrække sig til Himmelens Fugle. Ja, laae de stegte paa den ærede Deputeredes Fad, vare de vistnok hans Fugle, men Toppen af Træerne, og kun behøvende at bevæge Vingerne for at tilhøre en anden Herre, maaskee i et andet Land, maa man indrømme, at hans Eiendomsret er bygget paa svag Grunde, ligesom at det, under saadanne Omstændigheder, ved saadan Fordring, er umuligt at undgaae at krænke den ærede Deputeredes Eiendomsret. Under Debatterne ang. Klapagten stillede Kammerraad Drewsen følgende Amendement, Principaliter: At det skal være forbudt at slaae Klapperne, der bruges ved Klapjagter. Subsidialiter: At det skal være forbudt at slaae Fruentimmer, der bruges som Klappere. Proprietair Luders stillede til Kammerraad Drewsens principale Amendement det Subamendement: At det skal være forbudt, ved Klapagter at slaae Huusmænd, som ere eller have været gifte. Sognefoged Hendrik Larsen bemærkede, at mange agtværdige Mænd have i den senere Tid igjennem forskjellige Blade oplyst, at Bondestanden er en ligesaa hæderlig Stand som enhver anden Stand. Hvorfor skal da denne Stand alene være udsat for en saadan barbarisk Medhandling? J dansk Folkeblad er det tydelig beviist, hvorledes denne Ret til at revse Bonden i sin Tid er kommen til Herlighedseierne Han meente derfor, at den nu bør afskaffes, da den ikke stemmer med vore Fremskridt i Cultur. Cancellieraad Hempel maatte aldeles tiltræde det af den foregaaende ærede Taler Anførte. Det var Pligt at bekjæmpe Alt, hvad der paa nogen Maade lignede Selvtægt eller kunde ansees som Levning af en varbarisk Tidsalder. Enhver stod under, men Jngen udenfor Loven. Overtraadte en Enkelt sin Pligt, da maatte her jo som i andre Tilfælde, kunne dikteres mindre vilkaarlige Straffe, saasom Mulkter og deslige. Kammerraad Drewsens princivale Amendement forkastedes med 31 Nei mod 32 Ja, hvorimod Proprietair Luders's Subamendement hertil og Kammerraad Drewsens subsidiaire Amendement antoges: hiint med 41 Ja mod 22 Nei, dette med 43 Ja mod 23 Nei, Forsamlingens Jndstilling gik ud paa: at det allernaadigst maatte behage Hans Majestæt at lade udarbeide et Lovudkast angaaende Vildtskabers Erstatning og Havers Undtagelse fra Jagts Udøvelse, overeensstemmende med de forhen udviklede af Forsamlingen antagne Grundregler, samt dernæst at lade dette udkast forelægge begge Provindsialstændernes Forsamlinger til allerunderdanigst Betænkning." No. 102 til 111.