Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Man sætter saa høi en Priis paa de indiske Shawler i Europa, at de ofte sælges der til en Priis af 100, 200, ja endog 500 Pund Sterling, medens de fortrinligste, der forfærdiges i England, sælges for 20 til 30 Pd. St; dog hvad man endnu mere maae undres over er, at, i det man viser dette fremmede Manufaktur Fortrin, ere den største Deel af de Shawler, som bringes til Europa, baarne af de Jndfødte, som Turbaner, Belter osv. Dette vide de Handlende ret vel; thi Tegnene paa Slid ere ofte tydelige endog for det uovede Øie, i det de have mistet paa enkelte Steder tildeels Farven, eller den glatte Overflade, ja endog hist og her ere tynde, eller endog have Rifter og Huller. Hvor besynderligt det end saaledes er, saa er det dog bogstaveligt sandt, at vore velhavende og fornemme Damer pynte dem i Østerlænder nes aflagte Klæder; dog disse Klæder have ingen ringe indre Værdi. Der ere to Substantser, af hvilke de fine Shawler væves: Silke og Uld. Silke har i Almindelighed været anvendt i England, men Jndianerne bruge en overordentligen fin Uld, og Brugen af dette Materiale er det som de indiske Shawler skylde deres Fortrinlighed. Den engelske Fabrik-Jndustrie fik hentet fra Jnden Prøver af det Material, hvoraf de fineste Shawler forfærdiges. Man fandt, at det bestod af den inderste Uld af de thibethanske Geder, eller af Dunen, som voxer ud mellem de lange stride Haar, som danne Dyrets ydre Bedækning. Man fandt ogsaa at denne Artikkel, skjøndt saare kostbar, dog kunde tilvejebringes i betydelig Mængde; fremdeles udfandt den engelske Opfindelsesgave og praktiske Duelighed, hvorledes den Vanskelighed at behandle saa overordentlig sin Duun, lod sig overvinde. - J Skotland, har man allerede bragt det til at forfærdige Shawler til en Værdie af en Million Pd. Sterling aarligen. Gibb og Monald, der ere de fortrinligste Manufakturister i dette Fag, have i deres Manufaktur i Edinburg frembragt Shawler, som i Blødhed, Finhed i Væven, Renhed i Farven maae erklæres af upartiske Dommere, at kunne maale sig med indiske Shawler i alle de Egenskaber hvorfor disse roses. (Mere i Ursins Magazin I. B. 41720.)Der arbeides paa en Forbindelse af Seine floden med Rhinen. Et Privatinteressentskab staaer for dette Foretagende. Et andet Jnteressentskab, Selskabet Albert, har ikke allene lige Plan, men tænker endog paa Forbindelsen af Rhinen med Donau. Det første Selskab er ved en kongl. Forord. af 8 Mai 1825 privilegeret til Seinens og Rhinens Forbindelse. Hr. Bouvier, Eier af et Steenkulsbjergværk, og derhos meget berømt ved den fortrinlig gode og betydelige Ostfabrik, han har i Vancouleurs, er Entreprener. Den udmærkede Ingeniør Brisson har udkastet Planen og forestaaer Bestyrelsen. Naar den om faa Aar bliver færdig, ville alle de Varer, som nu paa Main, Neckar og andre Vifloder komme til Rhinen, siden istedet for at gaae til Holland og være underkastede de mange Besværligheder fra de forskjellige Kyststaters Toldvæsens Side, hurtigere og for lettere Pris, naae Seinens Munding istedetfor nu Yssels og Maas's Mundinger. Kanalen vil sætte Paris og Strasburg i umiddelbar Forbindelse, og ligesaa bliver ved Oceanet Paris sat i Forbindelse med Havre.