Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-04
7. Den hidindtil brugelige Prøvestiil ved Academiet skal fremdeles vedblive, dog skal de nu befalede Stille Bøger, med Prorestille og det sidste Aars Stule i Skolerne fornemmelig være det, hvorefter de unge Candidaters Kundskab i Henseende til den Latinske Stil skal prøves og bedømmes, hvorfore samme og ved Censuren skal være ved Haanden og agtes paa. 8. Findes der iblant de Unge, som ere examinerede, en eller anden, som in Examine særdeles har udmærket sig, og viist frem for andre nogen besynderlig Fremgang, og det tillige af hans Testimonio Scholastico erfares, at han i Skolen ligeledes har viist særdeles Flittighed og givet Prøve paa et stort Nemme og ypperlige Naturens Gaver, da skal saadan en ved Censuren indfaldes for Consistorio og der roses for sin hidindtil viiste Fliid, samt opmuntres til at blive fremdeles saaledes ved; Saa skal og Decanus, naar Creationen holdes, nævne saadanne allerførst til Forskiel paa dem og de øvrige, Men ellers i Almindelighed ereerer, Decanus Candidaterne efter den Character, de have faaet, først Laudabiles, dernæst hand illaudabiles og endelig tilsidst haud contemmendes. 9. Ligesom Vi, ved at forskaane de Unge i Skolerne, herefter for at lære eller til Deposito ved Academiet giøre Reede for Philosophie, Physiqv og Matheematique, ikke have havt Hensigt til, at disse Videnskaber skulde herefter sættes til Side, men at de allene skulde udsættes indtil de unge Cantlicati vare komne til Academiet, for at overlade dem desmere Tid i Skolerne til Sprogene, med det videre, som der er befalet at skal læres; Saa forstaaer det sig selv, at, saasnart de ere blevne Cives Academici, maa de nødvendig lægge sig efter disse Videnskaber, og derudi giøre en virkelig Fremgang. Til den Ende ville Vi allernaadigst, at Examen Philosophicum skal herefter udsættes indtil 9 Maaneder efter Depositzen, og i Almindelighed holdes ikkun een Gang om Aaret, strax efter St. Hans Dag, og vedvare saalænge, som nogen dertil melde sig; ved hvilken Exammen, siden der ikke skal giøres Reede for videre end Philosophia cheoretica & practica, Physica og de Mathematiske Videnskaber, 16 Candidati hver Dag kan antages; Dog, naar ellers 6 fattige Studentere det begiere, maa der desuden paa en anden Tid holdes en extraordinaire Exammen Philosophicum for den; Og skal vedkommende Professores. i disse Videnskaber være pligtige til at indrette deres Collegia saaledes, at de i foreskrevne 9 Maaneder kunde tilendebringe deres Cursum for de unge Studentere, da de, som det efter Skole=Forordningen af Dags Dato dens 80 Art. formedelst de i Skolen erholdte Oplags=Penge, paaligger, skal forblive ved Universitetet, ligesom og de, der have Formue, ikke uden de gyldigste Aarsager bør tillades forlade det. 10. Examen Philosophicum skal ikke allene, ligesom alle øvrige Examina, holdes offentlig paa Consistorio i alles Paahør, men endog tages i Almindelighed af alle, saaledes at ingen, uden at have taget denne Exammen, maa herefter stædes enten til den af Os nu anordnede Philologiske, eller Theologisk, Latinsk Juridisk eller Medicinsk Examen, og skal til denne Exammen være allene de samme 3 Characterer, som til Exammen Artium, men dog maa ingen, uden de der have faaet de 2 beste Characterer til samme, erholde noget Stipendium ved Academiet, og saafremt nogen Candidat, som faaer en ringere Character, allerede da skulde have erholdet noget Stifendium, skal han miste det, og en anden af samme Skole, i Fald han er fra en til Skipenpin privilegeret Skole, skal i hans Sted nyde det for den Tid, den, som saaledes har gjort sig uværdig dertil, havde tilbage. 11. Da Vi, for at forvisses om at faae en Stamme af lærde Mænd, især af duelige Lærere til Skolerne, have udi Skole=Forordningen af Dags Dato dens 3die Art. funden, for got at anordne, at alle og enhver, som herefter ville søger at blive Skole=Lærere, skulle være Magistri eller Candidati Philologie, hvoraf følger, at de maa i Forveien underkaste sig Exammen Philologicum; Saa ville Vi allernaadigst, at samme herefter ved Academiet skal indføres for hvem, som dertil melde sig; De som have Formue og Leilighed til at opholde sig ved Universitetet, bør freqventere de Lectioner og Collegaa Professores Lingvarum holde, og beviise, at de det have gjort, førend de stædes til Exammen, men de andre maa det være tilladt uden slige Beviis at antages dertil, da Professorerne og skulle efter en eneste Candidats Begiering være forbunden til at examinere. 12. Til denne Exammen gives ikkun 2de Characterer, nemlig, hand illaudabilis og Laudabilis; Til den første maa Candidaterne have igiennemgaaet i det Latinske Sprog: Cicero de oratore, 10 af hans Orationer, hans Epistolæ ad Familiares, og Tusculanæ Qvæstiones, heele Virgilius, heele Horatius og Ovidii Metamorphoses. I det Grædske Sprog: 6 Bøger af Homeri enten Ilias eller Odyssen, Renophontis Cyropoedia eller Historia græca eller Ana basis, og derforuden i det Ebraiske: Pentateuchum; Saa maa og vises god Kundskab i Historie, Geographie, Mythologie og Antiqviteterne; Til Laudabilem fordres, foruden foranførte, en Decas i Livius, Qvinctiliani Institutiones oratorie, 12 Bøger af Hommeri Ilias eller Odyssen, 4 første Bøger af Herodoto, de Historiske Bøger i det Ebraiske Sprog og en udvidet Kundskab i Histone, Geographie, Mythologie og Antiqviteterne ; Men derimod frictages de til denne Exammen for Physiqu, Philosopie og Machemmatiqv, da den befalede Kundskab i de her udfordrende Sprog og Videnskaber bør des nøiere kræves. 13. Denne Philologiske Exammen befrier ikke de tilkommende Skole=Lærere fra Examine Theologico, hvilken de ligeledes maa underkaste sig, førend de antages. 6 14. For desbedre at finde Leilighed til Stipendig til Hielp for dem, som i Særdeleshed lægge Vind paa Studeringer, maa ingen beholde Stipendig ved Academiet længere end i 3 Aar, med mindre han er Candidatus Philologiæ, ikke heller maa andre end disse nyde Collegia, Reise= eller andre anseelige Stipendig. 11. Ved Charactererne til alle disse foregaaende Examina er at mærke, at enhver Examinator for sig tegner i Protocollen, hvilken Character Candidaten under ham har fortient, og, naar da ved Censuren befindes, at Candidaten af hver af Examinatorihuus eller af alle, paa en a 2 nær haver erholdet Laudabilen, dog slet ingen haud contemmendum, gives ham den beste Character, derimod haver han faaet forskiellige eller fleere af de andre eller ringere Characterer, bestemmes den efter Stemmernes Pluralitet. 16. Hvad Gracum Magisterii Philologie angaaer, da kræves dertil en udmærket Færdighed i det, i den 12te Art her foran foreskrevne, og desuden maa Candidaten med Færdighed og uden lang Tids Betænkning skriftlig kunde opsætte sine Tanker paa Latin over en vis fremsadt Materie af Skole Videnskaberne. 17. Og, som Vi formeene, at den Hensigt, som Forfædrene have havt med den hidtil ved Academiet i Brug værende saa kaldede Baccalaurei Grad, aldeles og fuldkommen opnaaes ved den af Os nu anordnede Examen Philologicum; Saa ville Vi allernaadigst, at bemeldte Baccalaure Grad for Fremtiden skal være aldeles ophævet og needlagt, og at derimod alle de, som herefter tage Exammen Philologicum, skal derved erholde alle de Fortrin og Rettigheder, som forhen har været Baccalaureis forundt, og de nu værende Baccalauret for deres Personer beholde; Menda der af de ved denne Grad hidindtil indkomne Penge har været bestridet adskillige Lønninger og Udgivter ved Universitetet, som nu paa anden Maade maa erstattes; Saa skal alle de, som komme til Academiet og deponere, betale hver for sig 1 Rdlr., som leveres til Famulus Bibliothecæ ved Jnscriptionen; Det samme skal enhver, som stædes til Examen Philosophicum, betale og levere til Decano i samme Facultet; Ligeledes skal enhver, som fremstiller sig til nogen af de øvrige Examina, være sig Theologisk, Juridisk paa Dansk eller Latin, Medicinsk, Philologisk, eller forat erholde nogen Gradum Magisterii, betale hver Gang 1 Rdlr., som indcasseres af den, der i ethvert Facultet antegner Examinandos, og siden derfor giør Regnskab, saaledes som Vores Universitet nærmere skal vorde bekiendtgjort. 18. Da det og saavel ved Fundatzen for Sorøe Ridderlige Academie, af 7 Julii 1747, som Forordningen af 15 de Martii 1743, 23 Julii 1756 og adskillige andre Forordninger er befalet og fastsadt, at alle de, som ville begive sig til fremmede Universiteter for der at fortsætte deres Studeringer, først i nogen Tid skulle opholde sig ved Universitetet i Kiøbenhavn eller Academiet i Sorøe; Saa ville Vi, hermed i allene have samme for saavidt igientaget, men endog ydermeere allernaadigst anordne og befale, at ingen af Vore Undersaatter, som ere fødte i Vore Riger og have Forældre eller Formyndere af Vore Undersaatter her i Rigerne boende, maa begive sig til fremmede Universiteter, med mindre de i Forveien i det mindste i 2de Aar have opholdt sig ved Universitetet i Kiøbenhavn, Vores Ridderlige Academie paa Sorøe= eller Universitetet i Kiel, hvilket som Jndlændisk er at ansee, og der i den Tid flitteligen hørt vedkommende Professorers Lectioner og Collegia, hvorom de bør forskaffe sig Attester fra Vedkommende, og lade Copier af samme indlevere udi Vores Cancellie, naar de der indgive Ansøgning om at nyde Tilladelse og Pas til at reise Udenlands; De, som sig herimod forsee og besøge fremmede Universiteter, uden i Forveien at have opholdt sig i det mindste i 2de Aar ved Kiøbenhavns Universitet, Sorøe Academie, eller Universitetet i Kiel, maa aldeles ikke giøre sig noget Haab om nogensinde at blive befordrede ved vores Hof eller Civil Etat i Vore Riger Danmark og Norge, ligesom de ei heller dertil af nogen enten maa foreslaaes eller recommanderes, da de, som til slige Charger ville recommandere nogen, bør forud være forvissede om, at de have holdt sig denne Vores allernaadigste befaling efterretlige; De derimod, som i 2 Aar eller længere have opholdt sig ved Kiøbenhavns Universitet, Sorøe Ridderlige Academie, eller Universitetet i Kiel, og der anvendt saadan Flid paa deres Studeringer og erhvervet sig en saa grundig Kundskab, som hos Fremmede kan skaffe dem Høiagtelse, og tillige bære Vidne om Studeringers Flor her i Landet, dem skal det ikke være forbudet at besøge fremmede Universiteter, for derend videre at fortsætte deres Studeringer, naar de først paa forskrevne Maade vedbørlig have anholdet om Vores allernaadigste Tilladelse og Reise=Pas. Udi øvrigt skal det ved forberørte for Kiøbenhavns Universitet udgangne Fundatz, for saavidt som samme herved ikke maatte være forandret eller forbedret, i alle Maader have sit Forblivende. Svar paa Spørsmaalet i Nr. 30. Til Besvaring paa dette Spørsmaal behøves allene med behørig Agtsomhed at efterlæse Forordningens egen Anordning C. 4, som melder tydelig i hvilke Tilfælde sligt bør skee nemlig hvor Bonden skeer eller er skeet nogen Fornærmelse, og Forurettelse, især ved Skatternes Ydelse og Oppebørsel, Kongereisers Tilsigelse, Landsoldaters og Recruters Udskrivning, eller i andre Maader chicaneres eller fornærmes, eller videre betynges end andre som staae for lige Hartkorn med dem, item naar nogen anden (Forrige Eiere af Gaarden, undtagen) maatte see sig nød til at søge Bonden for resterende Afgivt og af ham udlagte Kongelige Skatter ; i den Henseende (altsaa ikke i andre) maae Underdommeren ei for Retten modtage nogen NB. saadan Sag eller Stevning imod en Selveier Bonde, med mindre Sagen først har været hos Amtmanden, og han, efter at have forgiæves søgt at forlige dem, har ved sin Paateigning paa Klagen, henviist den til Retten.