JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
For et honet Fruentimmer som kan paatage sig at informere nogle Børn i det tydske Sprog, og tillige forstaaer Fruentimmer Netheder, er en Condition ledig til Paaske, uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig. AdresseContoiret giver Underretning. I store Grønnegade Nr. 250 i Kielderen, er en Tieneste for en Pige, helst en fra Landet.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Formedelst en Piges Sygdom er strax en Tieneste ledig for en Kokkepige som forstaaer at lave Mad og hvad der tilhører, men uden paalidelige Attester nytter det ikke at melde sig i Gottersgade Nr. 217.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Skulde nogen have en skikkelig voxen Dreng der har været til Confirmation som har Lyst at lære Sadelmager Profession, kan han melde sig paa gl. Mynt No. 154. En Halvvoxen Pige, som vil tiene for Enepige, kan melde sig i Brolæggerstrædet Nr. 101 og 102 i Gaarden. For en ferm reenlig og duelig Kokkepige der foruden er villig til alt forefaldende Huusgierning, er en god Condition ledig, uden tilforladelig Skudsmaal nytter det ei at melde sig; Anviisning giver Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
For en Stuepige, som kan tale lidet Fransk og for et indfød tydsk Fruentimmer som kan undervise unge Pigebørn i Linnedsyening anvises Condition i Gottersgaden Nr. 210 i Stuen, paa høire Haand.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Paa en Herregaard her i Sielland er en Tieneste strax ledig for en Jomfrue som got kan accommodere og gaae noget med i Huusholdningen; nærmere Anviisning giver Contoiret. En Dreng, som haver Lyst til at lære Perykmager Professionen, kan melde sig i Klosterstræde Nr. 60. For en skikkelig midaldrende Pige som har tient nogle Aar paa eet Sted, og er vandt ved Madlavning, anvises en god Condition som Enepige til førstkommende Paaske i Vogne magergaden Nr. 128 paa 2den Sal, men uden got Skudsmaal nytter det ikke at melde sig.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
For en ung from Pige som forstaaer hvad en Stuepige, tilkommer, er strax en Tieneste ledig; men uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig paa Adressecontoiret. For en Pige anvises en Tieneste paa Kultorvet Nr. 96, paa anden Sal.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Tienestsøgende. En Jomfrue, som i endeel Aar har været hos honette Folk, for at give deres Børn Underviisning, samt er vant til Hausholdning, og kan skaffe de beste Recommandationer, ønskede sig Condition i et anstændigt Huus enten her i Byen eller paa Landet, strax eller til Paaske; Anviisningen gives fra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Undvigte. Nytaarsdag er mine Lærredrenge bortgaaet og ey indfundet sig igien, Jens Nielsen og Jacob Elg, den føres Opholdstæd er mig alt bekiendt men den anden har jeg ey kunde opspørge, bedes ey at huse eller hæle ham, men give mig hans Opholdstæd tilkiende, for at undgaae videre leilighed.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Sadelmager Lund paa gammel Mynt No. 154.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Den 28 Dec. er tabt af en Vogn paa Veien fra Roeskilde til Kiøbenhavn, en Mantel Sæk, mrk. Gardiol, udi samme laa en rød Skiegs Kioel med dito Knapper og hvidt Underfoer, en sortgrøn Klædeskibel med store forgyldte Knapper, 6 a 8 Manskietskjorter, mrk. J. H., 6 a 8 røde Lommetørklæder, mrk. J. H. eller M. H., en rød Silke flosset Vest, en guulstribet Silke Vest, et Par sorte Silke Buxer, foruden andet mere; Opdageren loves en raisonabel Douceur fra AdresseContoiret.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
I Gaar Aftes den 1 Jan. er af en Vogn fra RevelindVagten ind af Porten til Vestergade Nr. 11, bortstiaalen et fiirkantet Skriin hvori var en nye sort Taftes gruentimmer Klædning med Silke og Kniplings Garnering, en hvid Fruentimmer=Klædning, et hvidt Atlasses Størt, en grønagtig Grissettes Svøbekaabe med Maarskinds Kandt og Muffe, et blommet Kammerdugs Forklæde med Kniplinger, et pr. Lommetørklæder, et pr. Handsker og to pr. Strømper; Skrinet, er siden funden henkastet i Studiestræde; hvo om dette Tyverie kan give nogen Oplysning, loves en raisonabel Douceur paa Vestergade Nr. 11. Den 24 Dec. er tabt et Brev forseglet med sort Lak, formodentlig ved Opgangen af Pagetrappen; Finderen vilde imod en Douceur behage at levere det i Reverenzgaden No. 143. Den 27 Dec. er af en dumstristig Tyv oprekket min Kammerdor, og deraf bortstiaalen et var Hørlerreds Lagener, mrk. J. M. K., 2 Serker J. M. K., 2 Skjorter H. C. K., 6 blaa og hvide Tørklæder nogle med J. M. K. og H. C. K., 3 blaae og hvide Forklæder, et rødt Silke Tørklæde, 14 hvide Halstørklæder J. M. J., endeel Halsklude og meere som ikke endnu kan ret bestemmes; samme Tyverie er formodentlig skeet af en høi Matros som samme Dag kom og vilde sælge noget, hvo som om Tyven kan give nogen Oplysning og om mueligt Tyven anholdt, vilde melde dem i Myntergaden No. 57 hos Sadelmager H. C. Knobloch som derfor betaler en passende Douceur. J Onsdags Aften er bortstiaalen et ledig Rumfad med 4 Jernbaand; hvo der kan give nogen Oplysning, melder sig i Studiistrædet Nr. 83 imod en god Douceur. Den 1 Januarii om Aftenen er paa Skidentorvet Nr. 222 fra Lædertongeren Jonas Sonstrum bortkommet en halv Hud guult Læder mrk. J. J. B.; Kiøberen af samme skal faae sine udlagte Penge naar han melder sig.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Den 31 Dec. er en Manskiesters Underklædning, hvid med vislette Pletter bortstiaalen og et par nye Mandskoe, for Angivelsen loves en raisonabel Douceur fra Contoiret. En Rulle med Guldtraad er tabt paa Gaden; Finderen bedes at levere den i Adelgaden Nr. 263 i Rosen, imod en god Douceur.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
En liden hvid Hanhund med lange Haar, klippet som en Løve, sorte Øyne, sort Snude og røde Haar omkring Øynene, og Munden; hvem der tilbagebringer denne, kan vente en godt Douceur i Academiegaden Nr. 226 i første Kielder. Den 27 Dec. er tabt et lidet Guld Kors, med latinske Bogstaver paa begge Sider, og Dato 14 Mai 1783, hvem som har fundet det, eller kan give nogen Oplysning derom, skal nyde en raisonable Douceur, skulde det være solgt, da gives de udlagte Penge, og en Douceur om forlanges. Efterretning giver Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Fundne og opdagede Sager. En Parapluy er bleven forglemt paa Fiskerhuset, som imod dette Avertissements Bekostning kan afhentes hos mig Voigt. Ved Hr. Commandeur=Capitain og Fabrikmester Und 101. G. ERERs Grav, den 2 Januarii 1788. Urne! Du skiuler det forgiengelige af Danmarks Netton, Den gode, den vise Gerner. Ublide Norne ranede ham bort fra Fædrenelander, Ak, alt for tidlig. Videnskab og Dyd sørger dybt over det de tabte Ham der troefasteste Søn, Söens Sönner græder, og alle som ærer sand Fortieneste. Ved Mandens Roes kun Avind ene blegner, og svinder ved Som Taage, for Solens Glands. Sorgens Taarer væder din Grav uforglemmelige Euclid og Archimmedes Genier Kroner med Evighedens Blomsters Krands Din Vrne C. Alstrup. Gedanken beym Grade Gerners. Feyerliche Stille, Wie melancholisch schwirret die Salte der Harfe, Jhr klagender Ton erfüllt mit Todesgedanken die Seele des Junglings und ungehencheelt fliesen ihm Thranen die Wange herab. Dann schwillt sein Busen mit Gedunken grose rer Thaten, gleich zu seyn dem edlen Sohne der Unsterblichteit - Bewahre denn, stilles Grab, seine Gebeine, vis die Richterhand Jehovals Jhm reichen wird den Lohn for Menschen und Vaterlandsliebe. C. D.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Seylfærdige Skippere. Capt. Høegh, førende Hukkerten Kullen, agter sidst i indeværende Uge at afseyle til Christiansand, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer; Vedkommende behager at melde dem ved Skibet, beliggende ved Hr. Wilders Plads eller til mig underskrevne. Skulle for nærværende Tid være nogle Matroser, som agter at reise hiem til Christiansand og ville lade sig for hyre med dette Skib, kan de desangaaende melde dem til Capitainen paa Skibet. J. Jacobsen.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Capitain Lyder Johan Holm, agter med sit førende Skib, Emannel kaldet, med allerførste følelig Vind at alseigle herfra til Bergen, hvorhen han medtager Fragtgods og Reisend; Vedkommende behager at melde sig til Mæglerne H. Jürgensen og Thomsen.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Capitain Jsaach Waale agter med sin førende Brig Heedevig Christine kaldet, først i næste Uge herfra at afseigle til Laurvigen. De som Gods didhen haver at forsende, eller Passagerer som vil medfølge, vilde behage at melde sig ved Skibet beliggende ved Nyehavns=Hoved, eller og til Mæglerne H. Jürgensen og Thomsen.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Bekiendtgiørelse. Comme le colporteur qui distribe les Bouquets Littemires dont je snis le redacteur, a vendin pour un antre une seuille sous le titre Etrennes aux Gens de Qualits, dkomPon pouroit presumer quelle vint de møi, je declare que je Mai pas la mindre paat a cette idde. Tade. I Jndfødskolerne for honette og formuende Folks Børn, nemlig for Døttre i Brolæggerstrædet Nr. 100, og for Sønner i Christenbernikostrædet Nr. 301, blive nogle Vacaneer til denne Termin. De, som ønske at faae deres Børn i dette Underviisnings=Jnstitut, vilde behageligst derom i Tide henvende sig til Stiftelsens første Lærer og Kasserer Hr. Friberg, boende paa sidst ovenmeldte Sted, da til samme betales for hver Søn 24 Rdlr., og for hver Datter 20 Rdlr. aarlig. De Haandverker og Leverendører, som for Aaret 1787. maatte have noget at fordre hos den hollandske Envoye van der Goes, vilde melde sig inden denne Maaneds Udgang, da efter den Tid ingen Fordringer gotgiøres. I Laxegaden Nr. 333 kan imodtages 2 a 3 honette Folkes Børn i Jnformation i det franske Sprog, samt alle Slags Fruentimmer Netheder, og om forlanges kan 2 Jomkruer imodtages i Kost og ovenanførte Lærdomme. Da jeg Kniplingshandler C. Reimer har erfaret, at endeel af mine Velyndere og Bekientere ikke veed mit Logis, saa tiener hermed til behagelig Efterretning, at jeg logerer i Springgaden No. 19, som er neste Huus ved runde Kirkeport. Jeg vil og herved have mig paa det ydmygste recommenderet, ikke allene mine Velyndere og Bekiendtere; men det gandske høitærede Publikum, og forsikrer at vil handle reelt, og enhver skal faae den allernøieste Priis.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
J Gottersgaden Nr. 208 hos den engelske Tand Operateur Erfeld, er at bekomme de bedste engelske Brokbaand med og uden Fiedre, hvilket er saa beqvem, at man kan have den største Legems Bevægelse, ligeledes den veritianiske Sæbe, som borttager alle Pletter af al Slags Silke= og Ulden Tøi, og en Tingtur som bringer den tabte Couleur tilbage, den beste parisiske Pomade, som bringer Haaret til at voxse, Tand=Pulver som giør Tænder rene, og conserverer for Skiørbug og al anden Tilfælde, han eurerer alle Liigtorne uden mindste Smerte, tillige tilbyder Hr. Erfeldt sin Kunst hos Herskaber at giøre Tænderne rene med Instrumenter, som ikke er til mindste Incommodation, hvilke han lopdarter aarlig efter billig Accort, er og at bekomme en Staalkugle, som giør alle Slags Knive skarpe.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Stevning. Tilforordnede i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret giøre vitterligt, at efter Anmodning af Cancellist Smith, og i Følge, Hs. K. M. allernaadigste Bevilgning af 21 Dec. sidstleden, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Friderich Christian Smith, Cancellist ved Vores Admiralitets og Commissariats Collegio for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af bemeldte Collegio under 1 Mai 1780 No. 501 udstædt Obligation stor 100 Rdlr., lydende paa Jhændehaveren, er i Aaret 1784 sin rette Eier frakommen; saa have Vi, efter bemeldte Cancellist Smiths derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, samt den af Os elskelige Vore Tilforordnede i Kiøbenhavns Hof og Stadsret derover afgivne Erklæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at han ved Stæv, ning for bemeldte Hof= og Stadsret, som tillige 3 Gange skal indføres i de kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den altonaiske Mereur, maa med 12 Ugers Varsel indkalde den eller de, som maatte have fornævnte Obligation i Hænde, dermed at melde sig for meerbemeldte Hof og Stadsret, og bevise deres lovlige Adkomst til samme; men naar ingen inden saadan Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa samme, uden videre, erhverves Mort ficationsDom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot, Christiansborg i Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 21 Dec. 1787. Under Vort Signet, (L. S. R.)
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Efter Hs. K. M. allernaadigste Befaling, Schack Rathlou. Aagaard. Schou. Luxdorph. Fridr. Chr. Smith, Cancellist, ved Admiralitets= og Commissariats=Collegio, Bevilgning at maa ved Stævning i Aviserne indkalde den, som maatte have i Hænde en bortkommen Obligation stor 100 Rdlr., udstædt af bemeldte Collegio. bliver herved med lovlig Varsel indstævnet at møde for os i Hof og Stadsretten, i seneste Mandagen den 28 April 1788, den eller de, som maatte have bemeldte Obligation stor 100 Rdlr. No. 591, dat. 1 Mai 1780, i Hænde, dermed at melde sig hos os, og bevise deres lovlige Ret og Adkomst til samme. J Mangel deraf vil Citanten og for os i Hof= og Stadsretten paastaae, forbemeldte Obligation ved Dom mortificeret, og han kiendt berettiget til, efter Obligationens Medfør, at imodtage sammes paa lydende Capital 1000 Rdlr., saavelsom Renterne deraf i vedkommende kongelige Kasse, alt efter nærmere Demonstration og Paastand. For Processens Maade indstævnes til samme Tid og Sted at møde det Kongelige Admiralitets= og Commissariats=Collegium. Dets til Bekræftelse under Hof= og Stadsrettens Segl, og Justitssecretairens Underskrift. Kiø(L. S.) Horn. benhavn, den 29 Dec. 1787.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Proclama. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til 8 Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her ug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Planter Charles Dahly af Vort Eyland St. Croix i America, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle hans, saavel i Vore Riger og Lande som udenlands boende Creditorer, de undtagen, som maatte være hans Pante=Creditorer, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3 Gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den altona ske Mereur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Underretter paa Vore vestindiske Lande, samt 3 Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte En ande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Ved ommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residenstad Kiøbenhavn den 30 Nov. 1787. Under Vort Signet. (L. S. R.)
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilgning indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som i nogen Maade formene sig at have noget at fordre hos Planter Hr. Charles Dahly paa St. Croix i America (de undtagne, som maatte være hans Pante=Creditorer), dermed at melde sig hos ham selv paa forbenævnte St. Croix inden foreskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggjøre. Kiøbenhavn, den 1 Dec. 1787. Paa Hr. Charles Dahlys Vegne, Kierulf. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt, at Vi, efter Kiøbmand Celestin Jean Michel Tirel de Montmerel paa Vort Eiland St. Croix i America, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget, og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle dem, saavel de i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, som formene sig i nogen Maade at have noget hos ham at fordre, hvoraf end saadant maatte reise sig, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3 Gange indført i de berlingske Aviser, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle sine paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residensstad Kiøbenhavn den 30 Novbr. 1787. Under Vort Signet, (L. S. R.)
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som i nogen Maade formene sig at have noget at fordre hos Kiøbmand Hr. Celestin Jran Micheel Terel de Montmirel, paa St. Croix i America, i hvoraf Kravet end maatte reise sig, dermed at melde sig hos ham selv paa forbemeldte St. Croix, inden forskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. - Kiøbenhavn, den 1ste December 1787. Paa Hr. Celesten Jern Micheel Tirel de Montmirels Kierulf. Vegne, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt, at Vi, efter Cornelius Henrichsen, Kortright af Vort Eilland St. Croix i America, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae, paa egne og Medarvingers Vegne, indkalde alle dem, som formene, sig at have noget at fordre efter hans paa bemeldte St. Croix ved Døden afg. Fader, forrige Planter Cornelius Kortright, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange indført udi de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, den altonaiske Merkur og Newpork Aviser, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Ober= og Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residenstad Kiøbenhavn, den 30 November 1787. Under Vort Signet. (L. S.. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes hermed, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Planter Cornelius Kortright, i hvoraf saadant Krav end maatte reise sig, dermed at melde sig hos hans Søn Hr. Cornelius Henrichsen Kortright og Med=Arvinger paa forbemeldte St. Croix, inden foreskrevne Tidsforløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 1ste Decbr. 1787. Paa Hr. Cornelius Henrichsen KortrightsVegne. Kierulf. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til 2 Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborglgiøre alle vitterligt: at Vi, efter Planter Tully og Neill af Vort Eyland St. Croix i America, som indsat Executor Testamment, efter afg. Doctor Pieter Pentheny paa bemeldte St. Croix, hans herom underdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maa indkalde alle dem, saavel i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, der maatte formene sig at have noget at fordre saavel efter bemeldte afg. Doctor Pieter Pentheny som hans Formand i Egteskab, afg. Mathew o Mally, hvoraf saadant Krav end maatte derivere, intet i nogen Maade undtagen, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3 gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa Vore vestindiske Erlande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle bemeldte Doctor Penthens og Mathew og Mallyspaa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 30 November 1787. Under Vort Signet, (L. S. R.)
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Efter Hs. K. Majestæts allernaadigste Befaling, Schack Rathlou. P. Aagaard. Luxdorph. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som i nogen Maade maatte formene sig at have noget at fordre saavel efter afg. Doctor Pieter Penthenaf St. Croix i America, som hans Formand i Egteskab, afg. Matthew O Mally, i hvoraf saadan Krav end maatte derivere, dermed at melde sig inden forskrevne Tids Forløb hos Executor Testammentii, Planter Hr. Tully og Neill, paa forbemeldte St. Croix, og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 1 Decbr. 1787. Paa Hr. Tully o Neills Vegne, Kieruls.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 5 December fiest, og i Hof= og Stadsretten den 10 dito, ere Creditorerne i Hans Branderup, 3die Styrmand med det particulaire ostindiske Skib Prindsesse Frederike, hans Fallitboe, indkaldede at møde i Hof= og Stadsrettens Skiftecommission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdøde, som med det particulaire Skib Christianus Septimus paa en ostindisk Reyse ved Døden ere afgangne, deres Stervboer, nemlig: Skibskok Jens Christensen, Matros Johannes Olsen, og Dreng Morten Hansen Gade, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel at møde i Hof= og Stadsrettens Skiftecommission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer. Ligesaa indkaldes og bemeldte Afdødes Arvinger, at melde sig og lovlig legitimere deres Arveret, samt lagttage deres Tarv under Skiftet.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Haver nogen noget at fordre i afgangne Søren Kyse, som har faret for Matros med det part culaire Skib Geheimeraad Gregers Juel, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12. Ugers Varsel at møde i Hof= og Stadsrettens Skiftecommission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig uden den i Loven befalede Tid med Beviis om deres Arveret, og lagttage deres Tarv under Skiftet.
Københavns Adresseavis, 1788-01-04
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 5 December sidst, og i Hof= og Stadsretten den 10de dito, ere de, som have noget at fordre i afgangne Ole Olufsen Nørregaard, som har faret for Skibmandsmath med det particulaire Skib Prindsesse Friderike, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stadsrettens Skiftecommission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer. Ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arveret, og lagttage deres Tarv under Skiftet.