Aalborg Stiftstidende, 1838-02-03
Pak etskibet Virginian har bragt New=Yorker=Blade af 17de Decbr. med vigtige Efterretninger fra Canada. Ved St. Eustache har Patrioternes Nederlag været totalt, og de have ved Grand Brül maattet overgive sig paa Naade og Unaade. Med St. Enstache er deres sidste faste Plads faldet og de ville saaledes ei længere kunne holde Marken i Nedre=Canada. Efter Regjeringsbladet Montreal Courier, kostede Fægtningen selv kun 60 Rebeller Livet, men Hundreder af dem fandt en ynkelig Død i en Kirke, som Dronningens Tropper vare barbariske nok til at sætte Jld paa Ved samme Leilighed nedbrændte de ogsaa Præstens Bolig, et Nonneekloster og alle de Vaaninger, hvis Beboere vare mistænkte for Radicalisme. Medens saaledes Regjeringens Tropper rasede med Jld og Sværd i St. Eustache, blev Grand Brüls, efterat Sir John Colborne havde forladt den med sine Regimenter, antændt af de saakaldte Loyalister og forvandlet til en Gruushob. 105 Fanger ere indbragte fra St. Eustache og 26 fra andre Steder. Jblandt dem befinde begge Brødrene Manson sig, som i sidste Efteraar havde sat en Priis paa Lord Gosfords Hoved. AfCanadiernes Anførere faldt Dr. Chenier paa St. Eustasches Kirkegaard, Scott blev fanget den 17de i Nærheden af St. Therese, og Girod foretrak Døden for Fangenskab, ved at skyde sig en Kugle igjennem Hovedet. Girouard, Chartier og Ferrel Peltier ere undvegne, men de engelske Frivillige, som trolig staae Politiet bi, holde alle Veie besatte, ligesom det ogsaa var dem, der opsporede den med en indiansk Høvding i Skoven omvankende Dr. Nelsom og paa hans Flugt. Oberst Mastland, som var sendt mod Landsbyerne St. Schalastique og St. Therese, blev modtaerget af 300 Mand med den hvide Fredsfane, og de nedlag 9de deres Vaaben, omtrent 50 Flinter ialt, for hans Fødder. Saavidt om Opstanden i Nedre=Canada, som da tefor Øieblikket idet mindste har lidt en Standsning. I Øvre-Canada har Oberst Mac Nab indtaget Dun sex paabes Hovedqvarteer, Scottland, efterat det Natten foruderhar bleven forladt af Duncombe med hans Skare, bestaa dende af omtrent 400 Mand. Paa denne Duncombes Hoved er der sat en Priis af 2000 Dollars, paa C. Marcolm, F. Malcolm og Robert Allays Tilfangetagelse kun 500 Dollars. (Det er fornødent at gjøre sig bekjendt med disse Navne; de kunne endnu komme til at spille Rolle.) Det egentlige Hoved for denne Opstand, Menzie, har forskandset sig stærkt paa den i Niagara=Floden liggende Navy=Island; han har der flere Feltstykker, en 18 og en 24 pundig Kanon og en Mængde Vaaben. 150 amerikanske Frivillige ere allerede stødte til ham, Andre samle sig, uagtet den nordamerikanske Regjerings strænge (?) Neutralitetsbud, paa Grændsen. J Buffala, hvor Hværvingerne gaae for sig uden Afbrydelse, loe man af Mayorens og Øvrighedens Trusler, og de Frivillige droge i en broget Rustning, der vel tildeels mindede om Fallstaffs berygtede Compagni, men dog ret vel bevæbnede, gjennem Gaderne. J alt Fald vil man have bedre Tropper end Militser, nødig, for at forsage MKenzie fra hans meget fordeelagtige Stilling, som han viselig har taget paa det Gebeet, der endnu er et Stridsæble mellem Nordamerika og England og følgelig neutralt. Han har udstedt en Proclamation, i hvilken han kundgjer, at han er bleven vel forsynet med Vaaben og Munition af sine Venner i de forenede Stater, lover enhver Frivillig en Strækning Land paa 300 Acter og befaler sine Tropper, under stræng Straf, at skaane Royalisternes Eiendomme. Hans Fane er det verdenshistoriske trefarvede Banner, med 2 Stjerner.