Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Udenlandske Efterretninger. Følgende er General Cathearts Dagbog fra 22 Ang, til 1 Sept. - Aug. 22. Brigadeer General M. Farlands Division landede den foregaaende Aften, stødte til Armeen og leirede sig lige for Hovedqvarteret. General-Lieutenant, Greve af Roslyns Division marcherede fra Udskibningsstedet til Damhuset og Omegnen. Foranstaltninger og Indretninger til Arillerieparken bleve gjorte, og med Morteerbatteriernes Opkastelse avanceredes. 23de. Gener. Lieuten. Greve af Rosslyns Corps stødte til Armeen, og tog en Stilling i den anden Linie, dækkende Centrummet. - Den fremrykkende Escadre af Hs. Majestæts Canonbrigger havde taget en Stilling nær ved Jndløbet til Havnen, udenfor Batteriet Tre Kroner, hvor de bleve angrebne fra Kl. 10 om Morgenen af alle Fiendens Canonbaade og Pramme, understøttede af Trekroners Batterie, Blokskibe og adskillige Værker. Efterat have forsvaret denne Stilling i nogle Timer, trak de sig tilsidst tilbage, nogle af dem havde mere end eengang været i Jlden. Da Batterierne nær ved Møllen havde med Virkning foret paa Canonbaaden, nødsagedes disse til at trække sig tilbage med betydeligt Tab. - 24de. Kl. 3 om Morgenen var Armeen under Vaaben; Centrumet fremrykkede sin Position til Høien nær Landeveien, som løber i lige Linie med Kjøbenhavns Befæstning, til Frederiksberg, besatte denne Post og adskillige andre bag samme. Garden besatte paa samme Tid Forstæderne mellem Frederiksberg og Kjøbenhavn, flankeret ved en Afdeling af det 79de Reg. De fordreve en fiendtlig Piquet, som paa sin Retirade skjulede 13 trepundige Canoner, der siden bleve fundne. - Alle Fiendens Piquetter trak sig eller flygtede bag Søerne lige for Pladsen. Om Eftermiddagen lod Garnisonen sig see og fra alle de Tilgange, der føre til Staden, formodentlig i det Øiemed at indtage deres Plads igjen eller brænde Forstaderne. De forskjellige Generaler dreve dem ind, hver i sin egen Front og besatte paa samme Tid alle Forstæderne, paa den nordre Side af Søerne, nogle af disse Poster ere 1200 Fod fra Voldene. - Sir Daard Bairks Division indsluttede og tog en Redout, som Fienden i nogle Dage havde opkastet og som i Nat blev forandret til et Værk imod ham. - Fienden satte Jld paa Enden af Forstaden nærmest Pladsen, af hvilken den øverste Deel blev besat af Garden, og blev nu forsvaret af samme. J Følge den almindelige Lykke, blev de Værker man agtede og havde begyndt at anlægge forladte, og en ny Linie blev tagen omtrent 12000 Alen fra Pladsen og nærmere hen til det paa Flankerne. - 25de. Morteerbatterierne i den fremrykkede Linie gjorde betydelig Fremgang. Garnisonen fyrede stærkt paa Forstaden og Bygningerne nær ved Søen, der bleve saa forstærkede som Omstændighederne tillode det. Søfolkene og Artilleriet bragte Canoner og Fornødenheder i Land, og befordrede dem til forskjellige Deele af Linien. General Lieutenant Grev af Rosslyn's Corps, som havde stor Deel i Forstædernes Besættelse, afløste Reserven, som dannede en anden Linie. - Fiendens Canonbaade lode sig see i Canalen imellem Amager og Sjælland, og fyrede paa Garden i Forstaden. Tilberedelsen af et Batterie til at beskytte den høire Side mod Canonbaadene havde god Fremgang. Adskillige Skjermydsler med Skarpskyttere paa høire, og forskjellige Bomber kastedes, fra Linien. 26de Sir Arthur Wellesley, med Reserven, 8 Escadroner Cavallerie, og det ridende Artillerie under Generalmajor Linsingen, 6te Bataillon af den Tydske Legion, og den lette Brigade Artillerie af Reserven, marcherede til Roeskilde Kro. Canonbaadene gjorde et Angreb paa den venstre af vor Position, og bleve to Gange drevne ind til Stillingen ved Veirmøllen, een Baad fløi i Luften og adskillige lede meget. En stærk Canonade paa Garden fra Canonbaadene, Fienden prøvede ligeledes at gjøre et Udfald, men blev snart dreven tilbage. 27de. J Dagbrækningen aabnedes Batteriet af fire 24pundige paa høire, og drev Canon baadene tilbage; den ene af dem var meget beskadiget. Sir Arthur Wellesley marcherede i to Dinisoner for at store Fjendens For og Bastropper i Kornerup, med han marcherede op til Kjøge, hvorpaa Sir Arthur tog en Position for at dække den beleirende Armee. General Peimann forlangte 24 Timers Vaabenstilstand, for at kunne flytte de Syge bort fra St. Hans Hospital. Fire Timer tilbødes ham; men hvilket Tilbud han ikke antog, og adskillige Skud bleve forede igjen sent benævnte Hospital. - 28de, Gjordes god Fremgang med at bringe Canoner og Krigsforraad i Land, saavel med Batteriers og Samfærdslers Jstandsættelse. - 29de Sir Arthur Wellesley marcherede til Kjøge, hvor han fuldkommen slog og adspredte Fienden; han tog henved 60 Officierer, 1500 Mand, 14 Canoner og en Deel Krud og andre Krigsfornødenheder. De Syge i St. Hans Hospital forflyttedes til Frederiksborg Kirke og Husene der i Nærheden. Den Danske General samtykkede taknemmeligen i denne Forflyttelse, og erklærede, at der ikke blev fyret efter hans Befaling eller med hans Vidende. - 30de Batterier næsten færdige, Platformer bleve lagde, og Totrediedele af Canonerne plantede. Nyt Batterie planeret og begyndt i Nærheden af Kalkbrænderiet. - 31de Fienden forsøgte et Udfald paa høire, førend Solens Opgang, men blev standset ved en Piquet af 50de Regiment, under Lieutenant Lights Anførsel. De modsatte sig nogen Tid, men bleve tilbagedrevne med Forlis. Sir David Baird to Gange let saaret; men forlod ikke Marken. - Den Danske General Oxholm ankom med sine Officierer til Hovedqvarteret, og enhver blev sendt hjem til sit. Om Aftenen bleve 1500 Fanger sendte ud til Flaaden. Batterier have god Fremgang, alle ere bevæbnede og fuldførte, paa det ved Kalkbrænderiet nær, som er tæt ved Fienden. Canonbaadene angrede Escadren af lette Fartøier; beskjød den saaledes at eet fløi i Luften, og tvang dem til at trække sig tilbage; Batteriet ved Svanemøllen har rimeligviis tilføiet Canonbaadene og Blokskibet stor Skade. - Sept. 1ste Morteerbatterierne, som næsten vare færdige at sættes i Virksomhed, blev Pladsen, opfordret. Svaret ankom sildig, ledsaget af det Ønske, at erfare Hans Danske Majestæts Mening, Svar kunde ikke sendes førend næste Dag ; i alle disse Dage har Fienden fyret fra Voldene og Udenværkerne med Canoner og Geværer paa Forposterne, og kastet mange Bomber paa alle Dele af Linien, men var ikke heldig, undtagen i at sætte Jld paa nogle Huse og fælde nogle Træer paa hans egen Side af SverneVordingborg d. 12 October. De første Engelske Tropper, der ankom her, vare Engelske Jægere, under Lieuten. Baron v. Decken. Strax ved sin Ankomst lod han ved opslaaede Placater og Trommeslag bekjendtgjøre, at, efter Tappenstrogen, kunde ingen af Byens Jndbyggere følge sammen to og to, uden at blive anraabt af Vagten, som da havde befaling, at føre dem hen til deres Bestemmelsested, og at der dernæst ikke maatte skienkes efter at der var tændt Lys. Vi have af og til havt betydelig Jndgartering. J dette Øieblik indgaar teres her 108 Jægere, 4 Over- og 4 Underofficierer, en Regimentsfeldskiær, 31 Dragoner, med en Lieutenant og 3 Vagtmestere, samt 16 Artillerister, hvilke i Gaar marcherede med deres medbragte Krudt vogne og en Canon til Nestved. Omtrent lige saa mange ere indqvarterede i og omkring Kallehauge, hvorfra man hører, at der begaaes adskillige Uordener og Voldsomheder. Saaledes er et Pigebarn paa 13 Aar blevet voldtaget af Engelske Jægere (Riste men), og baaret i Sengeklæder omkring i Qvarterene, paa det hun, om mueligt, kunde gjenkjende Gjerningsmanden, som endnu ikke er opdager. Om Barnets Liv haves ei mindste Haab.