JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Udtog af et Brev fra Mallaga, d. 31 Decbr. J vore Farvande opholde sig for nærværende 7 Franske Kapere, hvoraf 5 ere her udrustede, og hvorved Søefarten meget hindres, da fast alle neutrale Skibe opbringes af disse, og for største Deel konstsqueres. Alle Skibe som føre danske Documenter, og ikke virkelig have faaet samme i en dansk Havn, staae Fare for at erklæres som god Prise, man maae derfor være høist forsigtig og lagttage følgende Punkter: 1) En forhenværende hollandsk Skib, som fører et nentra Flag, maae ogsaa virkelig i en neutral Havn have modtaget samme, saavelsom behørige Documenter og Pas. 2) Jfald det er et kiøbt Priseskib, maae den dertil hørende Acte være ombord, med Beviis for, hvor det er kjøbt, samt Kiøbebrevet. 3) Er Skibe, af engelsk Bygningsmaade, saa maae det bevises at det før Krigen er kjøbt, og dette Beviis maae findes ombord. 4) Mynster=Rullen maae anthentisk indeholde Egnipagens Navne, Fødselsteder og Gage. 5) Connessomenterne som ere ombord, maae være undertegnet af Afsenderen og Skipperen, som ogsaa Ladningens Manifest; endvidere bedigede Documenter og Ladningens Neutralitæt, med Mærker, Varenes Nummer og for hvis Regning de ere. 6) Maae Connossommenterne indeholde den nentrale Eiers Navn og Varenes specielle Benævnelse, da den almindelige Angigivel af Kiøbmandsgods, ikke meere er tilstrækkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
London, den 30 Jan. Den 21de gjorde Hr. Dønnell Underhuset det Forslag, at aabne Bøger til alle goddædiges frivillige Gaa ve, til denne saa retfærdige som nødvendige Krigs Omkostning. Men dette Forslag blev ikke understøttet. Dog søgte Skatmesteren at trøste Hr. Dønnell dermed, at han selv vilde fremlægge dette Forslag i Finants=Committeen, hvor det egentlig henhørte, men havde forresten kun lidet Haab om Nytten deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Lord Grenville har siden den nye paalagte Taxe, givet 10 af fine Betientere Afskeed, og saaledes søger nu Alle at indskrænke sig; hvorved blive mange Lediggængere. .¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
De amerikanske Studentere i Edinburg, have skiænket en betydelig Penge Understyttelse, til de der paa Slottet værende franske Fanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Af amerikanske Breve vil man vide den vigtige Ordre fra Directoriet, at ingen Skibe som derfra til England, eller dertil fra England komme, mere optages; og at adskillige amerikanske til England bestemte Skibe som vare anholdte, ere frigiven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
J den Newporker Tidende falbydes en ung Negerinde paa 26 Aar, vel skikket til al Slags Arbeide, enten imod Varer af nyeste Smag, eller en nyemodens Kareth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Efter Skrivelse fra Cuxhaven, er vor Fregatte Ra ren, paa 18 Kanoner, strandet paa den nordre Grund af Kugelbanken; Mandskabet er reddet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Det Rygte fornyer sig, at den Brester Flaade er udløben, og at Lord Vingen har taget nogle spanske Galeier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Hr. Baldmin, Brittisk Consul i Alerandrien, har ved Forsøg beviist: at man ved stærk Indriven af Bomolie, som befordrer Uddunstning, kan hindre Pestens Tidere Udbredelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Blandede Efterretninger. Da den forhenværende Administration over alle Tobakspinderier i det Preusiske, nu er ophævet, og Mesterne tilladt at spinde og sælge paa egen Regning, saa begynde disse nu at kjøbe af Landets egne Blade. Landmanden finder sig derved ret vel tilfreds, da de af disse faae 5 Rdlr. 12 Groschen for Centneret, som de under Administrationen, ikkun fik 3 Rdlr. 10 Gr. for. Chesen for denne Administration, er givet 2000 Daler, i Pension, med Tilladelse at fortære dem paa hvilket Sted han lyster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Man fortæller: at da den unge Monarch af Preussen, formedelst de opstablede Papirer i sit Kabinet, forlangte en Registrateur, foreslog man ham dertil en meget duelig Mand, som allerede havde tjent ved et andet Collegium. Monarchen bestemmede ham en passende Løn, hvorfor Officianten underdanigst takkede. Kongen spurgte er De givt: "Ja Deres Majestæt, svarede han, jeg har Kone og Børn. Saa vil jeg, sagde Kongen, give Dem et hundrede Daler tilVær kun troe og retskaffen i min Tieneste, som de strax tiltræder. Jeg har endnu ikke foreen, sagde Offtcienten. Det har De i Deres forrige Post, sagde Monarchen. Giv mig kun Deres Haand, at De som ærlig Mand vil opfylde Deres Pligter, og dette Haandslag er mig ligesaa klært, som en gientagende Eed. Registrateuren rækkede Haanden, og tiltraadte strax sin Post.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Siden 8te Dage har ved de Belgiske Kyster viiste sig adskillige engelske Krigskibe, som man troer have til Hensigt at ville sætte deres Varer i Land til deres Commissionairer; de ved Kysten kantonerende Tropper ere derfor beordrede at forstærke Posterne overalt, og Dag og Nat at sende Patroiller til Kysterne, for at hindre dem deri. - Øen Kadsand, er derfor besat med 200 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Jndenlandske Efterretninger Fra Capitain Christian Lemming, førende det danske asiatiske Compagnies Chinafarer, Kronprinsesse Maria, er i Dag til Directionen indløben Efterretning, at han den 24de April f. A. lykkelig var ankommen til Tranqvebar, og at han sidst i Juni Maaned agt de at afseile fra Kysten af Corommandeel til China, samt at alting var vel inden Borde. – Ligeledes er fra Capitaine Jens Holm, førende bemelte Compagnies Ostindiefarer, Prindsen af Augustenborg, indløben Efterretning, at han den 3 Septbr. f. A. lykkelig var ankommen til Cap, hvorfra han agtede at afseile den 12te gjusdem, og har han tillige indberettet, at Capitaine Agerbeck, som fører Compagniets Ostindiefarer Dannebroge skal have været i Beysalse i Julii Maaned f. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
J forrige Maaned have 4 Candidater indstillet sig til latinsk juridisk Erammen, som alle bleve kiendte Laudabilie, og i denne Maaned 12 til dansk juridisk Examen, af hvilke de 10 erholdte Charakteren Beqvem og de 2 Ey ubeqvem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Efter Breve fra Kbhvn, hedder det i fremmede Aviser, at de samtlige Søe=Enrullerings=Cheser have faaet Ordre, at foranstalte i deres Distrikter Udskrivninger. til de sædvanlige Søerustninger til næste Foraar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Det i Frankrig givne Dekrat om alle Skibes og Ladningers Opbringelse, hvori befindes engelske Varer, har gjort megen Sensation hos Kbhvns Handlende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Ved Arbeidet paa Holmen er gjort en nye Indretning, for at forebygge at Arbeidet ikke bliver skiødes. løs naar der paasees at Arbeidet fremmes med mindre Seendrægtighed, hvorved adskillige Fordeele tilfalde de Arbeidende som Belønnig for Flid og Accureresse. Ogaa Officierer skulle være tilstædt som Opsynsmænd ved Arbeidet. Forresten er ogsaa sørget for at Føikensherefter skaanes, naar Veirliget forbyder Arbeidet under aaben Himmel m.m.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Ved de af General=Postamtet foranstaltede nye evlin. driske Læder=Maskiner, til Transport af Bans Breve og Prætissa af ubetydelig Vægt over det store Belt, et den Fordeel, at da den med den stærke Strøm følgende Driv=Jis let kan afskiære Bøien og Bøierebet ved de synkende Lader eller trække dem med sig med Rebet, saa flyde derimod hine, hvilke ere stærkt belagte med Kork, bære en temmelig Vægt, og have ikke den Tyngde, som de almindelige Lader, og maae kunne bierges, saalænge nogen paa Baaden hvor den er, redder Livet, da end- og den Mand, som ved Kantring fik fat paa en disse Maskiner, kunde ved den redde sig, og da aldrig en enkelt Baad udgaaer, men i det mindste tvende i Følge, saa maae i al Fald Mandskabet paa den anden Baad kunne bierge den svommende Maskine, og om aldeles ingen af Folkene bleve reddede, kunde den endda drive i Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
i Ved Cancellie Skrivelse af 3die Febr. d. A. til Stiftumtmanden over Ribe Stift er fastsat, at naar et Kald ikke har været vakant, men er bortgivet ved Forflyttelsen, maae den Præst, der kaldes, selv giøre Tiende Forningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Hs. K. H. Kronprindsen befandt sig den 8de upas seelig, hvorfor Admiralitæts Forsamlingen den Dag blev holdt paa Palaiet hos ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
JTrondhiems Aviser findes det meget probate Middel for Ligtorne, som maaskee faa kiende: at legge en Ring af Charpie eller Bomuldsgarn omkring Ligternen efter sammes Høide, saa trykkes den ikke, og forsvinder af sig selv. Dertil bruges Fodbad hver 14 Dag, og naar Tornen er blod, af nappes den med Neglene. Lootsen Svend Hansen, som forrige Aar tilsatte Skibet Cronborg for Dunfeldt & Comp. ved Gilleleie, har selv indfunden sig, og er til Sagens Udgang heftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
En i Sverrig for ham antagen Stakkel, som der var arresteret, kan da komme ud igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
J forrige Uge havde nogle Svenskere i Kbhvn, handlet hos en Jøde og en Marskandser med falske Bankosedler, men om Aftenen ere 2 af dem blevne arretteste- og den tredie undløb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Den 6te Febr. fandtes i Holmens=Canal en død Mandsperson, der var den, som falsk Vidne, bekiendt Ludvig Krog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Den 10 Febr. fandtes nok en død Mandsperson i Nyehavns=Canal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
J den stærke Trængsel paa Comoediehuset sidstleden, er en Mand bleven saa slemt trykket, at han døde nogle Dage derefter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Vacancer: Storvorde og Seiglflod Sognekald i Wiborg Stift, 288 Rdlr.; Wester= og Østerbølle dito i bemeldte Stift, 320 Rdlr.; Toftlunde Sognekald i Ribe Stift, 170 Rd.; Notarii publici Embedet i Kiøbenhavn. Den entledigede Notarius, Justitsraad Smith, nyder for sin Levetid de to trediedele af dette Embedes Jndkomster, og til Cadidatus Juris Kønig svares, saalænge bemeldte Justitsraad Smith lever, 150 Rd., men efter dennes Død 400 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Belt=Passage. Fra Snoghøi til Middelfart.Den 5te Febr. Hr. Mejersich fra Holsteen til Kiøbenhavn. 6te, Fuldmægtig Hr. Martini fra Fridericia til Middelfart. 7de, Muurmester Encks og Tommermester Jahn tilbage til Nyborg. 8de, Underofficier Leben fra Aarhuus til dito. 9de, en svensk Coureer til Stokholm. 10de, den Hamborg, agende Post til Kiøbenhavn med 20 Læs, 5 Pengekasser og Passagererne: Herr Løve til Odense. Strive, Holst Lunden, Bojesen og Jorgens, alle til Kiøbenhavn. Posten ankom til Snoghøi om Aftenen Kl. 6 1/2. 2 Hans magermestere fra Odense tilbage med 4 Læs Skind. 3 Kasser Fabrikvarer fra Fridericia til Kiøbenhavn. Fra Middelfart til Snoghøi, Den 4de Febr. Tømmermester Jahn og Muurmester Encksfra Nyeborg til Christiansfeldt. 5te, Jfr. Winding fra Laalland til Jylland. Den Kiøbenhavnske agende Post til Hamborg med 3 Læs. Posten ankom til Snoghøi om Eftermiddagen Kl. 1 ½, 6te, Obersilieutenant de Hoffmanns Kudsk med Heste og Vogn tilbage til Aalborg. 8de, 2de Handskemagermestere fra Odense til Jylland. Kongelig Salt Inspecteur Embke fra Salt=Salinen til Holsteen. Engelsmænd til dito. Hr. Kammerjunker v. Juul med Fru fra Billeshauge til Slesvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Ved Tallotteriets 768 Trækning i Kbhvn. udkom No. 83, 5, 57, 54, 17.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Avertissements. Ovense Kanal Udførelses Commissions Jndbydelse af 23de Mai f. A. som paa den Tid i Aviserne blev indført af saadan Jndhold: Efter Kongelig allernaadigste Resolution skal til Skibsfartens Forbedring, graves en Kanal fra Stige Fiord indtil Odense i Fyen; og da til dette Arbeides Fuldførelse behøves en stor Deel Folk; Saa bekiendtgiøres dette herved offentligen i Aviserne med Tilkiendegivende, at der saavel udi indeværende, som næstkommende Aar hele Sommeren igjennem, kan faaes Arbeide for alle og enhver, som dertil hos undertegnede melde sig, samt at Arbeidet bestaaer, deels i at opmuddre Dynd og Mudder med dertil indrettede Maskiner, deels i Kanal Gravning og deels i Jord og FyldningsBortførelse paa Hjulbører. De Arbeidende have ingen videre Redskaber at forskaffe sig, undtagen Spader, og disse kunne endda bekommes herpaa Stedet, hvor der er et Op laa af samme for billig Betaling. Arbeidet accorderes Stykkeviis, og paa samme Maade som ved den holsteenske Kanal, og en flittig Arbeider kan sikkers fortiene en god Dagleie." Lader bemeldte Commission herved igientage med Tilkiendegivende, at Opmuddrings= og Jordgravnings=Arbeidet her ved Odense Kanal, fortsættes udi indeværende og tilkommende Aar, samt at de Lysthavende strax og fremdeles til dette Arbeide kunne vorde antagne, naar de derom melde sig, og med Undertegnede accordere. Odense Kanal=Udførelses=Commission den 11te Febr. 1793. Buchwald. Rosenørn. Wegener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Paa Zimmermanns fortreffelige Bog om Eensomheden, hvoraf det første Hefte er udkommen paa dansk, som vil udgjøre 4 Bind, og Priisen ikke overstige 2 Rdlr. modtages Subskription hos Bogbinder Melbye i Colding. Formedelst Leiligheden var for liden hos Peter Skoemager i Wendersgaden, saa er Levin Daviid, David Jsaachs Søn, som handler for sin Fader, igjen hiemflyttet til fine Forældre, hvor han recommanderer sig at opvarte Enhver med de i No. 7, 8, 9, af disse Aviser, forhen meldte Varer. Forstanderne for den Reformerte Meenighed her i Staden, anmoder herved de velgiørende Jndvaanere, ikke at give en omgaaende Betler af Meenigheden nogen Almisse, hvortil han ikke er saa trængende som han foregieer, thi han nyder 6 s. daglig af Meenigheden, og er des den tillagt Jord lige med de andre af Collonien, tillige ur han stærk og kan arbeide, skulle nogen ville unde ham noget til hans Vilkaars Forbedring, da anmodes samme. kiærligst at tilstille den Reformerte Præst det, som efter Pligt vil anvende det paa bedste Maade for ham Hos Pølge paa Prinsesindegaden i forrige Doctor, Gaard, kan faaes Aguvit, ønsk Brændeviin og Øll, i smaae og store Qvantiteter, naar de afhentes i Huset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Hos Abraham Carl Wuis, kan accorderes om god Favnebrænde som til Foraaret kan leveres til Skibbrøe, her, før billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Om nogle Fastelavns Skikke hos vore Forfædre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
En af de behageligste Undersøgelser for tænkende Mennesker, er ustridigt at forfølge Spøret af de nyere Tiders Sædvane og Skikke lige indtil Oldtiden selv, og ligesom at opsøge Kilden, hvoraf de nyere er forandret og fremkommet ved Religion, Frihed, Despotismus, Clima, Overdaadighed, Territoral=Philophie Krige, politiske og andre Revolutioner. Den, der vil give sig i færd med denne Etymologie af Skikke, han vil finde hvor lidet virkeligt, der er tilkommen siden de første Tider. Ofte har man kuns forandret Navnene, ofte har man kuns troet, man gjorde andet, fordi man tænkte noget andet derhos, eller fordi man vel end- og troede at tænke det. Dette strækker sig meget vidt, og i de Lande, hvor Despoter og Præster hindre Virkningen af Fornuften og Christendommen, meget videre end til periodiske Drikkeglas og Narrerier, nemlig til Gudstienesten selv. I en stor Deel af de Lande, som tilforn bedte Storgrækenland kaldes Folkene nu Christ, ne, i Grunden have de ikke forandret sig, og ere endog siden de blinde Hedninger Plato og Cicero have levet der, blevne meget slettere. Denne Sammenligning er behagelig. Man holder endnu Bøn i de samme Templer, hvor de blinde tilbad, kuns har man meget forverret de indvortes og udvortes Tilsætninger af Templet, og betaget Dem Giften ved et par latinske Besværelser. Den hellige Ceres og Vulkans Statuer, har man kastet ud, og i deres Sted hensat den hellige Agatha og den hellige Januarius, som ere uendeligen slettere udarbeidede, og i øvrigt ikke et Haar bedre, De første vare formodentligen Personer, som ved nyttige Opfindelser havde gjort sig fortiente af Menneske slægten; om de sidstes Opfindelser er der ikke noget bekiendt. Ofte blive, som Brydne forsikkrer, Billederne de samme, kuns man døber Dem om af en Venus bliver en Maria Magdalena og af Proserpina en hellig Jomfrue. Overtroen kunde umueligen i den ældre Sicilien være steget høiere, end den er i den nyere. De hellige komme endnu i egen Person og forrette Mirakler, ligesom Fordumstid Guderne i Fabelen, kuns have de sidste større portiske Skiønhed i deres Historie, og de første synes endag at have laant af de sidste, meget af det Gode, som der findes i deres Historie. Skikke. ved Gudstienesten have paa mange Steder saa megen Lighed med de Gamles, at ommeldte Forfatter forsik. krer, at en gammel Præst, der nu kom igien, behøvede kuns at lære et par nye Navne, og han vilde strax finde sig i den nærværende Gudstieneste. Den et mestendeels den samme. Kuns der ligger Forskiellen; man finder der ikke meere Mænd, der ere en Zirat for Menneskeligheden, og ikke meere Øyer, der ere en Zirat for Verden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Efter denne Jndledning kommer jeg nu til de Skikke, der ligeledes nedstamme fra hine Tider, saameget man endog her og der har gjort sig Umage at give Dem en Anseelse af en større Nyhed ja endog Christendom, nemlig Fastelavns Skikke. Det er uden al Tvivl, at be ere af hedensk Oprindelse, omendskiøndt der her ikke er Sted til nøiagtigen at undersøge og bevise denne Sag. Theologiske Forfattere have selv tilstaaet dette, iblandt andre udlader sig en desangaaende paa følgende Maade. Af denne Consecration af de hedenske Feste, har Dievelen den største Skam, da alt dette bliver anvendt til Christi Ære, som hans Fiende havde anordnet til hans Tjeneste. Det være nu hvordan des vil, saa giør denne Efterabelse ingen Skam, eller i det ringeste ikke megen, thi naar man dog engang med Hebningerne skal sværme og rase noget, og afvige fra den sunde Fornufts Regler, saa er det dog bedre i en hednisk Lystighed at gjøre det et var Dage om Aaret J end det hele Aar igiennem at beskiæftige sig med den hedenske Overtroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Fastelavn er som bekiendt, den Aften der gaaer for Askeonsdag, hvormed de fyrretive Dages Fasten begynder, og denne Aften bliver ligesom ved alle Fæster efter den gamle Kirkebrug og efter de gamle Danskes, alletider regnet til den følgende Dag. Denne Aften helligede man nu til Æden og Drikken, og det er vist nok, at der er intet fornuftigere end at spise sig mæt, naar man i Forveien veed, at man skal hungre. Fattige og Rige have denne provisoriske Tenke. Kuns den Rige begynder tidligere at holde sig skadesløs. Den fattige begynder at spire Dagen tilforn. Den rigere gaaer længere tilbage i Tiden og giør allerede Begyndelsen med hellig tre Kongers Dag. Middel standen fraadser hele Ugen i Forveien. I denne Uge gik det ofte meget galt til, hvorfor man og gav den Navn af den afsindige Uge, da den tilforn blev kaldet den hellige og den kydske. Hvorfore der af en Fastelavn ere blevne otte Fastelavns, har man meget færde undersøgt, og Historieskrivere have fundet, at det isædkom deraf fordi det var umueligt, paa en Aften at spise otte Gange, og der udfordredes i det mindste otte Giestebuder, naar det skulde gaae rundt i Familierne. Dertil kommer endnu, at man gjør Forskiel mellem Herkers og Geistliges, de Rettes og Hvermands Fastelavn. De Geistlige skulle efter en pavelig Forordning til Tegn. paa større Hellighed, begynde deres Bachanal tvende Dage tidligere end Lægmand, hvorfore Søndagen Esta mihi (det være for mig, har faaet det Navn Præste Fastelavn. Hvorledes det er gaaet til paa denne Søndag, kan man see af de Navne, som Skribenterne have tillagt den, snart kaldes den feede Søndag, snart Rindesøndag (af at rinde, bryppe, men formodentlig vel ikke af Bødfærdiges Taarer og blodige Sved) snart Storfastelavn. Efter denne Herrefastelav kommes Ædemandag. Læseren behager at mærke, hvad maader ikke paa Ædemandag har været for Fraadserier, da Fastesøndag kaldes fedtet og bryppende. 3) Semeel in anno despiendum est. Senec(Man maae rase engang om Aaret.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
Den mandbare Bondedreng kommer tidlig om Morgenen paa denne Fest til den Landbyeskiønnes Seng, inden hun endnu har bragt sin Tøilette i Orden, og bemægter sig den Deel af sin Elsktes Legeme, hvilken, som hin Skolemester paastod, Naturen havde bestemt til at modtage Pædagogernes strenge Jrettesættelse, og slaaer saalænge med Riset indtil den Skiønne erklærer, at hun vil giengielde denne Høflighed med et Giestebud eller andre Villigheder. Om man ved at pidske med Remmer ved Lupercalier har havt den samme Hensigt er ikke afgjort; men der gives Efterretninger, som sætte uden al Tvivl, at det ikke sielden har befordret Frugtharheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-16
J nogle Egne af Tydskland og især i Nedersach sen kaldes det Heetweggenstaupung, fordi den Pidskede maa løse sig med Fastelavnsholder. En finere og vores Tidsalder mere passende Omgangsmaade, er at man blot pidskede Fingerne, og endnu meere forfinet er det, at man blot forærer Ris, som ere flettede af fine Sølvtraader, paa hvilke den vittige Elskov haver hæftet alleslags Kunstlerier, Svøbelse. børn, snablende Duer, Storke som bære Børn i Snab len o. des. At Pigerne paa omtalte Maade ere blevne vil skede har været en temmelig almindelig Skik; og det er heller ikke at undre over; men sieldnere pleie de man at pidske Hundene, og det er heller ikke forunderligt, fordi disse kunde ikke løse sig med Fastelavnsholder. Paa mange Steder maa saavel disse som andre Dyrs Død tiene til at giøre Fastelavns festen fuldkommen. Et Hovedstykke af Fastelovns Høitidelighed, var endelig Maskerade, og den har almindeligen holdt sig paa vore Carnavaler og Redouter. Men og ved de hedniske og christelige Maskerader havde Landmanden sine Masker og skrækkelige Larver af hul Træ, bark. Ora corticibus sumunt horrenda cavatis Et te Bacche vocant. Forklædte Personer, som enhver kiendte, og som ikke kunde have taget sig større Friheder, om man endog ikke havde kiendt dem. Narre til Fods, tilHest og i Kaner, trak maskeret igiennem Gaderne, og forlystede de berusede med umaskeret Viittighed, J det hele betragtet have dog disse Leege en mere angerløs Fornøielse og større Uskyld, end Maskeraderne i Sale, der ere oplyste med 100 Lys, hvor en kort Fornøielse og vedvarende Anger kuns alt for ofte kiøbes med Tab af Uskyld og Sundhed. Nicolai Borcher. Vintervise. Meld. Endnu har vi Somme. Alt Boreas tuder, Det fryser og sneer, Snart regner og sluder, Ei Blomster man seer; Med Flora ei spøger Den milde Zesyr; Men Kuld os hiemsøger: Oja men hastig den Vinter bortflyere. Lad Vindene bruse. Og Sommeren fly, J kneisende Huse Vi sidde i Ly, Og trygge og leire. Om varme Kamin; Vil Kulden end seire. O da den kues ved Puns og ved ViinJndhyllet vi sidder J Pælsene net, Og Kanen henglider. Paa Sneen saa let: Sig Sundheden tegner-- Paa Kinderne - rød, Og Jngen det regner. Om vi end vælter thi Sneen er bløde De Unge fremfare. Paa Skøiterne rap; Som Lynen den snare, Vi øine dem knap; Til hvinende Vinde. Og barskeste Kuld, Stet Jntet de finde, Nei de er varm, som i Sommeren FuldSnart samles vi glade. J Venneriig Lag; J bundtede Rade Vi dandse til Dag; Snart sidde vi hiemme Og moere os der, Og let ei forglemme. O ja : et meer vi har Sommeren her
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-20
Kongelig alleNe TresseNo. 15 Tiirsdagen de Disse Aviser udgives 2 Gange ugentlig for 1 Paris, den 1 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-20
Politiemmesteren har faaet den Efterretning, at man ved Witre har bemægtiget sig et Chouancorps, som ved 2 af disse bleve forraadte. Forgiæves gjorde de andre Modstand, hvorved 8 af dem bleve paa Stedet, de øvrige fangen; man har funden anseelig Penge og Vaabenforraad hos dem, skrivtlige Plane og en vidtløftig Correspondence.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-20
J Versailles er i disse Dage begaaet et skrækkelige Mord, et Huus hvis Beboere man i nogle Dage ikke havde seet, blev i Fredsdommerens Nærværelse aabnet, hvor man ikke allene fandt Fader, Moder og 3 Børn myrdede, men og de døde Legemer skaarne i Stykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-02-20
Nu hedder det at Buonapartes Reise=Egnipage til Rastadt, er i Beredskab, men Reisen er endnu nogle Dage udsat hans Gemalinde følger ham.