JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-11-16
Der er nu udkommet en trykt "motiveret Beregning over hvad Jndtægterne paa en Jernbane mellem Kbhavn og Roeskilde vel kunde beløbe sig til, grundet paa den for Tiden bestaaende Vare- og Person-Transport paa Roeskilde Landevei, efter, saavidt muligt, antentiske Oplysninger," samt en "Beregning over Omkostningerne ved Anlæggelsen af en Jernbane mellem Kbhavn og Roeskilde, og saavidt vi af et løseligt Overblik kunne see, vil Planen være meget fordeelagtig. (B. T.) Stænderdeputeret, Propr. Hansen til Kragsberggaard gjendriver i Ove Th. Av. det Rygte, som man i hans Valgdistrict har "søgt at udbrede, at han ikke til det forestaaende Valg skulde kunne gjenvælges, og beretter endvidere, til Beviis paa, hvorvidt Machinationerne drives, at det endog skal være betydet Fæstebønder, at deres Herskab vil ansee det med Misfornøielse, hvis man gjenvalgte ham til Deputeret. "Det næste Valg siger Hr. Hansen i Slutningen af sin Artikel – vil efter al Sandsynlighed være af uendelig større Vigtighed for vort kjære Fædreland end det foregaaende. Forenes derfor som een Mand om at træffe de fornuftigste Valg, seer meest paa en redelig Villie og liberale Grundsætninger."
Viborger Samler, 1840-11-16
Ribe, den 13de Novbr. Jmorges døde den i forrige Avis omtalte Skipper Antoni Hansen Jessen; den anden Person, ikke Styrmand, men Skibsdreng, er derimod fuldkommen rask. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1840-11-16
Ledige Embeder. Nexø og Bodilsker Sognekald paa Bornholm, 223 Rbd.
Viborger Samler, 1840-11-16
Laastrup og Schaltz Sognekald i Viborg Stift, 210 Rbd. Dette Embede er blandt dem, som allernaadigst er tilstaaet, særdeles Lettelse i Skatter. – Bedsted og Grurup Sognekald i Aalborg Stift, 108 Rbd. - Holebye og Burss Sognekald paa Lolland, 200 Rbd. – Hald og Kjærby Sognekald i Aarhuus Stift, 270 Rbd. – Rome Sognekald under Ribe Stift, 300 Rbd. – Sebber og Alstrup Sognekald i Viborg Stift, 220 Rbd. – Sognekaldet og Skolelærer Embedet paa Mand under Ribe Stift, 90 Rbd.
Viborger Samler, 1840-11-16
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 3die November er Sognepræst for Nexø og Bodilsker Menigheder paa Bornholm, S. G. Garde, bestikket til Sognepræst for Nysted og Herritslev Menigheder paa Lolland; Sognepræst for Bedsted og Grurup Menigheder under Aalborg Stift, F. C. Fritz, til Sognepræst for Kullerup og Refsvindinge Menigheder i Fyen; Sognepræst for Laastrup og Schaltz Menigheder i Viborg Stift, Dr. theol. H. C. Rordam, til Sognepræst, for Michaelis Menighed i Fredericia og Anneret Erritzo under Ribe Stift.
Viborger Samler, 1840-11-16
Under Rentekammeret: Under den 8de October ere Forst candidaterne P. A. Müffelmann og H. J. Guldberg, og under 16de October Secondlieutenant ved det 3die Jydske Jnfanteri-Regiment. F. F. Rømeling og Forstrandidat J. F. Hansen, udnævnte til Landmaalere, den 23de October, Proprietair J. Boserup til Stubbegaard til Medlem af Tiende commissionen for Skodborg, Vandfuld, Hjerm og Ginding, Herreder i Ringkjøbing Amt.
Viborger Samler, 1840-11-16
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 28de October er constitueret Fuldmægtig under Collegiet, J. C. J. Lehman, beskikket til Consumtionsforvalter. i Sorø, den 29de October, Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn, Lieutenant D. C. F. C. Venndt, efter Ansøgning, entlediget med Pension.
Viborger Samler, 1840-11-16
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 13de November. Hamborg 2 M. - a vista 198. Species 200. Obligationer (uden Renter) 97 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent. Nationalbank=Actier 95 1/2 a 96.
Viborger Samler, 1840-11-16
Copulerede i Stistrup Mølle, den 12te Novbr.: Hr. Chr. Schou og Enkemadame Hanna Dalsgaard.
Viborger Samler, 1840-11-16
AVERTISSEMENTS. At Generallister over Valgberettigede og Valgbare i de jydske Kjøbstæders 8de Valgdistrict i Overeensstemmelse med Forordningen 15de Mai 1834 § 27 den 12te Den nes blive henlagte til det befalede Eftersyn i 14 Dage paa Raadstuerne i Thisted, Nyekjøbing, Skive og Nibe, bekjendtgjøres herved. Fave, Thisted, den 7de Novbr. 1840. Valgdirecteur.
Viborger Samler, 1840-11-16
At Stiftamtet under 14de d. M. har approberet Restancellisterne over Communeskatterne for Juli Qvartal d. A. og at der for disse Skatter vil blive foretaget Udpantning Tirsdagen den 24de Dennes, bliver herved bekjendtgjort for Byens Jndvaanere. Viborg, den 16de Novbr. 1816. F. Selmer. paa Krogsdahl ved Holstebroe er en Tjeneste ledig for en duelig Seminarist, hvorom man snarest vilde M. Dyrkop. henvende sig til Forpagter
Viborger Samler, 1840-11-16
En hvid Hønsehund, med brune Øren, lydende Navnet Petri, er for nogle Dage siden forkommen sin Eier. Den bedes, mod en passende Douceur, afleveret til Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1840-11-16
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Behandlingen af Viinhandler Studsgaards Dødsbo her i Byen, bliver afholdt Auction Torsdagen den 10de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over endeel af de Boet tilhørende Vine, bestaaende af Drev Madera, Portviin 1ste og 2den Sort, Medo, Tavel, Leonville, Larose, Mouton, Moussas, Chambertin=Bourgogne, Petit-Bourgogne, Margeaux, Champagne, et Parti fine Rhinskvine, Beres, Graves, gl. hvid Portviin, Portviin superior, gl. Rom, Arrac, Cognac. Genever og lugtende Vande. Samtlige Vine ere vel conserverede og aftappede paa Flasker. Auctionen afholdes i den Afdødes forhen hafte Bopæl. Randers, den 11te Novbr. 1840. A. G. Koefoed.
Viborger Samler, 1840-11-16
Jordegods-Salg. Ved en eneste Auction, som afholdes i Faurboe Kroe ved Landeveien imellem Kallundborg og Holbek, Løverdagen den 28de November førstkommende, Kl. 11 Formiddag blive de den Kongelige Kasse tilhørende Jordegodser Alkestrup og Egemarke i Holbek Amt opbudne til Bortsælgelse, efter Conditioner som findes til Eftersyn paa de Kongelige Amtstuer i Danmark.
Viborger Samler, 1840-11-16
Alkestrup Hovedgaard er for nærværende Tid under Bortforpagtning for en aarlig Afgivt af 210 Tdr. Hvede 210 Tdr. Rug og 210 Tdr. Byg, Egemarkegaard ligeledes for en aarlig Afgivt af 305 Tdr. Hvede, 305 Tdr. Rug og 305 Tdr. Byg, og Schæferiegaarden Gammel rand for 38 Tdr. Rug, 38 Tdr. Byg og 38 Tdr. Havre. Samtlige 3 Gaarde staae for 178 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. Alp., for Størstedelen contribuabelt og tiendepligtigt Hartkorn, og drives uden Hoverie. Bøndergodset staaer for Hartkorn 677 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/5 Alb., hvoraf Jordebogsafgivten udgjør omtrent 370 Tdr. Rug, 1040 Tdr. Byg, 125 Tdr. Havre og i Penge, med Jndbegreb af den SumSmaaredselen udbringes til, omtrent 4000 Rbd. Til Eiendommen henhører Føllesløv Særsløv og Bregninge Kirker, hvis Tiender indbringer aarlig omtrent 740 Tdr. Byg, samt Reistrup Skov med 2 Tdr. 4 Skpr. Skovskylds Hartkorn. De til ommeldte Eiendomme hørende Korter ere, tilligemed Jordebogen, Forvaatningscontracterne o. s. v. til Eftersyn hos Godsforvalteren som boer paa Alkestrup pr. Holbek, og som tillige paaviser Eiendommene og meddeler de Oplysninger der iøvrigt maatte attraaes.
Viborger Samler, 1840-11-16
Da intet af de ved Auctionen den 24de September sidst over Hovedgaarden Aagaard med Underliggende i Thisted Amt, gjorte Bud, ere blevne approberede, og da der har meldt sig nye Liebhavere, bliver ifølge tagen Bestemmelse af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, denne Eiendom stillet til nye Auction som afholdes i Fjerritzlev Kroe ved Aagaard, Mandagen den 14de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning, samt at denne Eiendom bestaaer af: 1) Hovedgaarden Aagaard, med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 50 Tdr. 1 Skp. - Fdkr. 2 3/4 Alb. og ufrit Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. 2) En Vand- og Veirmølle, med tilhørende Bygninger og Værker samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler privilegeret Mølleskylds Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. og Ager og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. Fdkr. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Td.-Skp. Fdkr. 3/4 Alb. 3) Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker, med tilhørende Tiender af 525 Tdr. 5 Skpr. - Fdkr. 2 Alb. Hartkorn og Kongetienden af 278 Tdr. -Skp. 2 Fdkr. og 4) Bøndergods, med Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1/4 Alb., fri Hovedgaardstaxt og Ager og Engs Hartkorn 362 Tdr., Skp. - Fdkr. 1/5 Alb. Til videre Oplysning meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 146 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 230 Læs Høe. Den nærværende Besætning er 180 Fæekreaturer foruden Heste. Gaarden driver for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Gaarde, og haves desuden 1856 Ugedage og 72 Sommerdage foruden kjørende og gaaende Reiser. Conditionerne til denne Auction blive væsentligen de samme som ved den forrige, dog at der, efter et Godsinspecteur, Justitsraad Bindesbøll, tilstillet forseglet Brev, som først aabnes naar det høieste Bud er skeet, vil strax paa Auctionsstedet blive tilkjendegivet, hvorvidt noget af de skeete Bud ere antagne. Disse Conditioner ligge til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsens-Contoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteur, Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona og hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen over samme.
Viborger Samler, 1840-11-16
Proclama. Paa Skifte den 14de December 1824 efter afdøde Arvefæstegaardmand Peder Rasmussen af Overfoussing blev hans Søn Rasmus Pedersen, som ikke havde meldt sig eller ladet møde under Skiftet, tillagt 168 Rbd. Sedler, der indestaae under Stamhuset Foussingøels Overformynderie.
Viborger Samler, 1840-11-16
Da fornævnte Rasmus Pedersen ikke senere har meldt sig, og hans Opholdsted ikke har været at opdage saa bliver han, i Overeensstemmelse med Frong, af 2den April 1817 J samt 11te Septbr. 1839 § 1 og 4, herved indkaldt med Aar og Dags Varsel at melde sig hos undertegnede committerede Skifteforvalter, for at modtage bemeldte Arvelod, som i andet Fald vil blive udbetalt de dertil Berettigede. Foussingøe pr. Randers, den 10de Novbr. 1840, L. S. Bloch.
Viborger Samler, 1840-11-16
Litterairt Bilag. Med dette Nummer følger en Jndbydelse til Subskription. paa en ved Hr. Pastor Jacobsen i Holstebro besørget paa mit Forlag udkommende Oversættelse af den i Tydskland saa hæderligen bekjendte "Familienbibel für mahrhafGebildete von Pr. Fr. Reiche. Viborg, den 13de Novbr. 1840. P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-11-17
No. 184. 68 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. Ciftertidende. ViborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. ForstanTirsdagen den 17de November 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-11-17
Schweiz. Fra Uri meldes under 31te October, at stærke Regnskyl have bragt den vilde Schachenbach og mange Skovbække, der falde i Reusfloden, til at stige saa stærkt, at Floden hvert Øieblik truede med at træde ud over sine Bredder. J 24 Timer løde Stormklokkerne uafbrudt. Paa flere Steder bortreves Gangtræerne og kun med den yderste Anstrengelse reddedes den ved Schattdorf af Qvaderstene opførte prægtige Bro. Ogsaa fra Graubunden meldes, at voldsomme Regnskyl, ledsagede af Lynild og Torden, have anrettet store Ødelæggelser. Tardis-Broen ved Grændsen af Canton St. Gallen skal være bortskyllet af den vildtbrusende Rhin.
Viborger Samler, 1840-11-17
Orienten. Augsb. Allg. Zeit. melder fra Constantinopel (21de Octbr.), at de Allieredes Fremskridt i Syrien have overgaaet de dristigste Forhaabninger, og tilstrækkelig beviist, at Mehemeds Magt, saameget udbasunet ved franske Relationer, snart vil gaae op i Røg. Den Skjebne, der nu truer Mehemed Ali, vilde sandsynligviis have truffet Sultanen, dersom Jbrahim umiddelbart, efter Slaget ved Nisib var rykket frem imod Hovedstaden; thi Lykken er det store Horoscop, hvorefter Muselmændene rette sig. Seierherren tilsværge de Troskab og Lydighed. Frankerig søgte i det osmanske Rige et fast Punct, der kunde tjene til et Støttepunct for Osmans vaklende Statsbygning. Frankerig troede at have fundet dette Punct i Ægypten; Mehemed Ali syntes at være en mægtig, selvstændig Begrunder af et nyt Dynastie, den Eneste, der kunde give et Folk, der gik sin Opløsning imøde, Garantier for en forlænget Tilværelse.
Viborger Samler, 1840-11-17
Frankerig har taget Feil; Tildragelserne i Syrien have godtgjort, at Mehemeds Magt ei var bygget paa en Klippe, men kun paa Sand. Endeel af de ægyptiske Overløbere og Fanger arbeide paa de Fæstningsværker, hvormed Beirut og Saida omgives, for at modstaae de Angreb, for hvilke disse Stæder turde vorde udsatte, saafremt Stormtiden skulde tvinge Flaaderne til at forlade Kysten, og søge Steder, der give større Sikkerhed, end de phoeniciske Havne. Man vil vove Alt for at bemægtige sig St. Jean d'Acre, der maa være det nærmeste Formaal for Operationerne. Men endog i det Tilfælde, at St. Jean d'Aere ikke skulde falde i dette Efteraar, ere de allerede tilkæmpede Fordeele særdeles glimrende.
Viborger Samler, 1840-11-17
Rusland. Fra Kronstadt meldes under 2den Novbr.,at Jsen allerede begynder at vise sig der.
Viborger Samler, 1840-11-17
Nyeste Postefterretninger. Sydamerica. Fra Hamborg (den 14de Novbr.) meddeles nedenstaaende Udtog af et Brev fra Monte viden af 7de Septbr.: "Fra Buenos=Ayres have vi Breve af 5te Septbr., hvilke endnu ikke melde noget Afgjørende. Alle Efterretninger stemme overeens deri, at Sagerne staae godt for Lavalle (Montevideos Hærfører), hvis Hovedcorps befandt sig 7 Leguas fra Staden, og det er utvivlsomt, at en af Rosas's Troppeafdelinger er aldeles sprængt og opløst. – J dette Øieblik ankomme 1 fransk Corvette og 2 Transportskibe, og vi tør nu vel snart vente Admiral Machau, efter hvis Ankomst der formodentlig vil forefalde noget af Vigtighed i Blokade=Anliggendet.
Viborger Samler, 1840-11-17
Frankerig. Paris, den 9de Novbr. Man forsikkrer, at Duchatel strax efter sin Udnævnelse til Ministeriet for det Jndre har tilbudet mange Departements journaler Understøttelse.
Viborger Samler, 1840-11-17
Mange Arbeidere vare igaar Aftes forsamlede ved No Dame. Stadssergeanterne, der vilde adsprede dem, medtoges med Steenkast, og en Sergeant skal være haardt, saaret.
Viborger Samler, 1840-11-17
Marschal Soult skal have tilbagekaldt Befalingerne om Opkjøb af Heste, endskjøndt det franske Cavallerie ingenlunde er i en imposant Tilstand. Saaledes bestyrkes atter den i de sidste 4 Uger saa ofte anførte Paastand, at Frankerig ikke er istand til at føre en europæisk Krig.
Viborger Samler, 1840-11-17
Spanien. Levende Debatter, skrives fra Madrid under 2den Novbr., have i de sidste Dage fundet Sted imellem Regentskabet og de Deputerede fra Provindsialjuntaerne. Discussionerne angik Senatets Opløsning eller Completering. De Deputerede paastode, at Senatet skulde opløses. J en Conference, der fandt Sted i Aftes, skal Espartero have givet efter for de Deputeredes Forlangende, uden at man kan anføre, hvad der har bevirket en saadan Forandring i hans Anskuelser. - Men Efterretninger fra Madrid af 3die Novbr. stadfæste ikke denne Beslutning af Espartero.
Viborger Samler, 1840-11-17
Regentskabet har udstedet sit Program; Regentskabet vil bevæge sig indenfor Constitutionens Skranker, og paa Grund af denne Erklæring maa Senatet vedblive. Jun terne virke paa Hæren. Espartero vedbliver at byde sine Modstandere Spidsen, og stoler paa de hengivne Batailloner, med hvilke Garnisonen i Hovedstaden er bleven forstærket. Om Handlen med Routschuk. Det engelske KoutschukCompagni har i Aar modtaget en uhyre Mængde Kaoutschuk fra Assam, hvor denne Substants forekommer i saadanne Masser, at en eneste Agent leverede Comp. 800 Cent.
Viborger Samler, 1840-11-17
De engelske Fabrikanter erklære eenstemmigen, at det ostindiske Kaoutschuk er ligesaa godt som det sydamerikanske. (Hdt.)
Viborger Samler, 1840-11-17
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-11-17
Kjøbenhavn. Af det academiske Senats i Berl. Td. indrykkede Erklæring til 3 Cand. med. & chir., 1 Cand. chir. og 3 Stud. med, i Anledning af disses Skrivelse til Samme af 26de October d. A., meddeles Slutningen: Dernæst maa man gjøre opmærksom paa det særdeles Mislige i, at unge Studerende, hvoraf de fleste ikke formaae uden høist ufuldkomment at bedømme deres Lærers Dannelse og Dygtighed, komme sammen, og efter en indbyrdes Forhandling afsige og offentligen bekjendtgjøre, hvad de udgive for en fælles Dom i saa Henseende. Der er kun altfor megen Anledning til at formode, at en Dom, afgiven under en saadan Forhandling, er støttet paa ufyldestgjørende Grunde; og da ingen Grunde ledsage Andragendet, er hverken Consistorium, til hvem det er stilet, eller Publicum, for hvem det er bekjendtgjort, ved samme sat istand til at bedømme dets Gyldighed, ligesom Lector Scharling heller ikke kan forsvare sig mod samme, om han end ellers dertil maatte finde sig opfordret. - Have de Studerende tænkt paa ved deres Andragende at yttre nogen Jndflydelse paa Valget af Universitetslærere, da viser sig derved en anden mislig Side af Sagen. De Studerende skulle ikke være ligegyldige ved, hvo der udnævnes til deres Lærer, men ved dennes Valg maa deres Stemme være uden Vægt, da de ere ude at Stand saavel til at bedømme, hvo der er meest skikket til en ledig Lærerpost, som til at overveie alle de Hensyn, som ved Valget af en Lærer bør komme i Betragtning. – Paa Grund af Foranførte maa man alvorligen fraraade ethvert lignende Foretagende i Fremtiden."
Viborger Samler, 1840-11-17
Fremdeles anføres af Hr. Conferentsraad H. C. Ørsteds ligeledes i Berl. Td. meddeelte Skrivelse til Consistorium Følgende: "Jeg fragaaer ikke, at Scharling er en af de Mange, som jeg har opmuntret og ledet i deres Studier, og anbefalet til Forfremmelse; men hans Forfremmelse ved det chirurgiske Academie er skeet gjennem dettes Direction, og jeg har kun bidraget dertil ved et Vidnesbyrd, som jeg stedse skal være rede til at svare for. Til Ansættelsen ved Universitetet indstilledes han med Roes af vedkommende medicinske og chirurgiske Professorer, da det chemiske Lectorat ved det chirurgiske Academie skulde gaae ind. Havde jeg større Deel i Ansvaret herfor, end jeg virkelig har, vilde jeg gjerne bære det. – En af Hovedgrundene til Misfornøielsen er, at Scharling er bleven Lector ved Universitetet, uden at være Student. Jeg veed meget vel, at man i en stor forberedende Forsamling har frafaldet Brugen af denne Grund, men den har derfor ikke ophørt at anføres i de hyppige Samtaler og Sagen, og jeg tør sige, den har virket meer end Mange ville være bekjendt. Den uhyre Vægt som Medicinerne lægge paa Studenternavnet, har sin historiske Grund; man har hos dem trængt til en Barriere mod en Mængde udannede Mennesker, som fra den chirurgiske Side vilde trænge ind i videnskabelige Embeder. Tiden er forbi, men Heftigheden, hvormed man holder paa Examen artium som Garantie for Dannelse, vedbliver. Denne Bartiere mod udannedes Jndtrængen vil ogsaa endnu have sin store Nytte; men Jngen vil nægte, at man kan have meget tilfredsstillende Garantier for en Mands videnskabelige Dannelse, uden Examen artium eller philosophicum. Karman have saadan, maa det ogsaa være Professorerne tillade paa Embeds-Ansvar at bevidne dette, og det kan ikke kaldes nogen Vilkaarlighed fra Regjeringens Side, at den giver en saadan Erklæring Gyldighed. De bestaaende Universitetsloves Mangel af Overeensstemmelse med Tidernes Fremskridt gjør saadanne Undtagelser nødvendige. En ny Universitetsfundats vil sandsynligviis, saasnart skee kan, gjøre Undtagelser ifølge specielle Undersøgelser mindre fornødne.
Viborger Samler, 1840-11-17
Af de 39, som havde erholdt Tilladelse til at underkaste sig Adgangsexamen til Høiskolen, indstillede 33 sig. Blandt disse ere 18 bestaaede ved Exammen, af hvilke 8 vare Militaire og 10 Civile, af hvilke 8 vare dimitterede fra det Mariboeske Jnstitut. (B. T.) Af den Frisindedes AB-Ct Billedriim for voxne Børn, udhæves Følgende: "En Gjeddebuk af Skjæget kroer sig, Med Bart en Kryster=Helt tidt troer sig. "Kameel og Borger skabte ere Til store Byrder frem at bære."Et Næshorn findes ei hos os, De givne Næser her til Trods.
Viborger Samler, 1840-11-17
Efter Kjøbenhavnsposten" er Herregaarden Frederiksgave ved Assens udseet til at skulle indrettes til en Sommerresidents for Hs. K. H. Kronprindsen. Det er overdraget Hofbygmester Etatsr. Koch at affatte Overslaget over Bekostningerne herved saavelsom over Tilbygningerne &c. ved Odense Slot.
Viborger Samler, 1840-11-17
Stænderforsamlingen i Viborg har havt Leilighed til at modtage et Beviis paa den slesvigske Stænderforsamlings broderlige Sindelag, et Beviis, der, hvor ubetydeligt det end tilsyneladende er, dog involverer Principet, for den erasse Germanomi, hvoraf den nuværende slesvigske Forsamlings Pluralitet er betagen. Havde man ikke Stændertidendens Ord at holde sig til, vilde det holde haardt at fæste Lid til slig forvirret Tale. Slesvig udgjør i Alt 163 Qvadratmile og har i Alt 338,000 Jndbyggere. Det danske Sprog er Modersmaal for omtrent 159,000, eller for omtrent Halvdelen, som boe paa 93 Qvadratmile, og omtrent 113,000, eller Trediedelen, af hele Befolkningen paa 70 Qvadratmile, ere aldeles fremmede for det tydske Sprog. Med en saadan Fripostighed stræber en slesvig-holstensk Forsamling at træde Medborgernes danske Nationalitet under Fødder, 159,600 Danske, som indtage 93 Qvadratmile, sees ganske overHovedet og betragtes som ikke existerende af 179,000 Tydskalende paa 70 Qvadratmile. Men man kan i Sandhed ikke vente anden Færd i den slesvigske Stænderforsamling, saalænge tydske, tydskdannede, og tydskialende Durchlauchtigheder med deres schleswig-holsteinische Embedsmænd spille Mestere der. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-11-17
Jtzeh. Wochenblatt fortæller, at man paa flere Steder har begyndt at bruge den vilde Kastanie som Sæbe, Kastanierne afskrælles, hvorpaa den hvide Kjerne stødes i en Morter. Det derved fremkomne Meel tager alle Pletter bort. Døde. Kjøbenhavn: Henriette Dyhr, f. von Sodenstjerna; Pr.-Lieutn. og Exam. juris J. Rosenkilde, Marie Petersen, f. Leisner; Laur. Borchhorst, Annania Tetens. - Helsingør. Mad. Louise Wilh. J. A. Schierbeck, f. Eyden, 19 Aar. Odense, Kjøbmand Frydendahl, 43 Aar. - Ribe: Forhenv. Districtschirurg Hansen. - Hobro. Postmester og Kjøbmand Andreas Brendstrup, 71 Aar. - Randers: Enkemadame Saabe; forhenv. Amtstuefuldmægtig Muldvad. Copulerede i Randers: Hr. Mecanicus Schou og Jfr. Johanne Jensen.
Viborger Samler, 1840-11-17
paa mit Jnserat i Viborg Stiftstidende Nr. 172 angaaende Spørgsmaalet, om Linien for Hovedlandeveien bør forlægges til at gaae fra Viborg til Randers, indeholder samme Tidende Nr. 181 et Svar, hvis ligesaa besynderlige som urigtige Jndhold jeg troer at burde gjøre opmærksom paa Der anføres først, at største Delen af Artiklen kunde været svaret, naar jeg havde erindret hvad der staaer i Viborg, Stiftstidende for 1837 Nr. 80, nemlig: Veien fra Viborg til Randers kan aldrig blive en "Deel af den vestlige Hovedlandevei i Jylland, og træde i Stedet for Veistykket fra Viborg til Hobroe." Hertil vil jeg blot svare: at det i høieste Maade undrer mig, at man i en offentlig Discussion om en vigtig Gjenstand tør byde Publicum et saadant Argument, eller rettere Jkke=Argument, der affærdiger det hele Spørgsmaal blot dermed: "Forandringen kan ikke skee." Hvorfor kan Forandringen ikke skee? Hvilke Hindringer møde her- Der ere jo aldeles ingen Hindringer tilstede; Forandringen kan skee, i det Øieblik Provindsens Tarv fordrer, at den bør skee, og om dette sidste er det derfor, at der alene kan være Spørgsmaal. J Præmisserne til den nye Vei forordning (Roeskilde Stændertidende Pag. 282) siges og at der ikke er fundet at være tilstrækkelig Grund for en saadan Forandring d. c. det erkjendes af Regjeringen, at Spørgsmaalet skal afgjøres af Grunde for hovrvidt Forandringen er hensigtsmæssig og gavnlig. Raar Jndsenderen dernæst anfører: "At man ved det omtalte Aastedsmøde discuterede Spørgsmaalet og Vigtigheden af Veien fra Viborg til Randers, kunde navnlig Viborg Byes Jnteresse vel anledige, men havde ikke nogen Grund i en af Rente"kammeret tilsigtet Forandring i den gieldende VeiforJordnings Bestemmelse af, hvilke Veie der skulde henføres til Hovedlandeveien, da maa jeg paa det bestemteste benægte Rigtigheden heraf, og erklære den meddeelte Fremstilling for aldeles feilagtig.