JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Flaaden, som under Lord Hoods Commando har krydset i Canalen, ventes nu tilbage til Weymouth. De Regimenter, som afseile til Vestindien, afsendes blot derhen for at afløse andre. Man troer, at det Londonske Hof endnu fortsætter sine Bestræbelf for at megle Fred imellem Frankerig og de allierede Magter, deels ved sin Gesandt i Wien, deels ved Hr. Jenkinson, som strax efter Parlementets Slutning reiste til Tydskland, og endelig ved Lord Elgin, der nu som Gesandt gaaer til Bryssel. - Den nye polske Constitution havde fundet saa stort Behag hos den Engelske Nation, at man i London begyndte en Subscription til Understyttelse. for de krigende Polakere, og mange lode sig antegne; men Sagernes forandrede Tilstand i Polen giør nu dette unødvendigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Jtalien. Erkebiskopen i Turin har allerede i et saa kaldet Hyrdebrev opfordret alle Sardiniske Undersaatter til at bede og guddommelig Bistand til Krigens lykkelige Fremgang, imod Frankerig, og anordnet de Bønner, som i denne Anledning skulle bruges. Men naar han tillige formaner disse Undersaattere til at vise Beredvillighed i at befordre Regieringens Foranstaltninger, kunne man let bringes til at troe, at det Sardiniske Folk maa være uvillig til at tage Deel i denne Krig. - Efter Pavens Befaling skal enhver Fremmed, som kommer til Rom, anmelde for Vagten ved Porten sit fulde Navn, sit Fædreneland, det Sted, hvorfra han kommer, og hvor han vil drage ind. Skulle en Fremmed vegre sig ved at angive dette, maa han ikke indlades; og vil han giøre Modstand, bruges Magt imod ham. En ligesaadan befaling er givet til Gæstgivere og alle andre, som modtage Fremmede. Jndberetning og alt dette skal inden 24 Timer være indgivet til Regierings=Tribunalet. - Nogle Neapolitanske Skibe, som forfulgte 2de Algierske Corfarer og nødte dem til at sætte deres Fartøier paa Grund ved de franske Kyster, have givet Dejen Anledning til at fordre dette Tab erstattet af Frankerig. J Førstningen truede han den fra iske Consul med Krig, eller og der maatte betales 200000 Zechiner for Fredens Vedvarelse; men da Consulen standhaftig afslog dette, begyndte Dejenn, rimeligen af Frygt for de mange Franske Fregatter, der paa nærværende Tid krydse i Søen, at tale i en lavere Tone, og forlangte ikkun, at Frankerig skulle levere ham for de forliste Schebecker. 2 nye Skibe, som det kunne lade sig godtgiøre af Neapolis. Da Consulen samtykkede herudi, fik denne Krig efter 13 Timers Forløb Ende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Rusland lader en Deel af sine i Polen staaende Tropper rykke ind i Warschau, til Sikkerhed for den nye Rigsdag, der sammesteds, saasnart som den almindelige Confoederation er bleven forsamlet, tager sin Begyndelse for at fuldbringe Rolighedens Oprettelse i Riget. Siden Vaabenstilstanden og Kongens Tiltrædelse til Confoederationen af Targovige høres intet meere om blodige Optrin imellem de russiske og polske Troppeer; dog ere mange polske Adelsmænd især af dem, som havde Deel i den nye, Constitutions Oprettelse, misfornøiede over at see deres Værk kuldkastet, og en Deel er allere de reist ud af Landet. Russerne opføre sig i Polen, som Venner, og betale Alt, hvad de de faae, med rede Penge. - Keiserinden vedbliver sin Paastand til Sverrig om at tage Deel i Krigen med Frankerig efter den indgangne Forbindelse under den afdøde Konge. - Den kelserlige Familie er bleven formeeret med en Printsesse, som Storfyrstinden fødte den 22de Julii, og blev tillagt det Navn Ogla Palowna. - Den bekiendte Lambro Cagioni, som i sidste Krig med Tyrken commanderede, under Titel af Oberst, en liden russist Flaade i Middelhavet, men efter Fredens Slutning gav sig med nogle Skibe til at øve Søerøverie i Archipelagus, er af en tyrkisk Escadre, hvormed franske Fregatter havde forenet sig, aldeles bleven overpundet. Mandskabet paa hans slagne Skibe, som vilde redde sig ved at flygte til Land paa Kysten af Maina, blev dræbt af Jndbyggerne, og han selv skal med stor Besværlighed i et lidet Fartøi have reddet sig paa Kysten af Africa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Holland. J Generalitets=Landene oprettes anseelige Magaziner af Levnetsmidler ikke allene for de preussiske, men ogsaa for de keiserlige Tropper. - Den franske Gesandt i Haag, har udvirket, at en Person, som kaldtes de udvandrede franske Printsers Banqvier, men mistænktes af Gesandten deels for utilladelig Correspondence, deels for at handle med falske Assignatte, er i Amsterdam bleven arresteret, og hans Papirer ham fratagne. Gesandten havde endog et Slags Løvte og at faae ham udleveret. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
de franske Printser have ved deres Agent, Greven af Welderen, meget besværet sig over dette Forhold hos Generalstaterne; og da nogle anseelige Kiøbmænd i Amsterdam, under Foretagende af at staae i en betydelig Pengehandel, med ham, tillige have blandet sig i denne Sag, vil det blive vanskeligt at faae ham udleveret. Ved dette Forhold af Generalstaterne, især hvad Magazinernes Oprettelse angaaer, vil rimeligen den franske Nationalforsamling finde sig meget fornærmet, da samme allerede har givet Befaling om at angribe de neutrale tydske Fyrsters Lande, hvori Frankerigs Fiender have anlagt Magaziner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Kiøbenhavn den 6te August. Til det Monument, som ved frivilligt Sammenskud af Borgere bliver opreist uden for Stadens Vesterport til Minde og Hs. Kongelige Majestæts Velgierninger mod Danmarks Bondestand, blev sidstafvigte 31te Julii, vor Kronprindses Formælingsdag, Grundstenen, efter Jndbydelsen, lagt af Hs. Kongelige Høihed. Høistsamme ankom til den Ende Kl. 5 om Eftermiddagen til benævnte Sted, hvor Borgerskabet med dets samtlige Ober= og Underofficierer stod under Gevær, og hvor det borgerlige Artillerie havde stillet sig i Nærheden med et Batterie Kanoner. Ved Jndgangen til Stedet, hvor Monumentet skal staae, var oprettet et Telt. Udenfor samme blev Hs. Kongelige Høihed imodtaget af Magi straten, Stadens 32 Mænd, og Bestyrerne for Monumentets Opførelse hvilke ere Formændene for Naturhistorie=Selskabet, Hr. Kammerherre Suhm og Hr. Justitsraad Tønder Lund, Præsidenterne for Landhuusholdning=Selskabet, de Herrer Etatsraad Colbiørnsen, Justitsraad Ove Malling, Cancellieraad Fabricius, samt Hr. Professor Nicolay Abildgaard ved Charlottenborg Kunst=Academie. Formedelst Sygdom kunde Hr. Kammerherre Suhm ikke være tilstæde. Hilset med 27 Skud af det borgerlige Artillerie og med militair Musik traadde Hs. Kongelige Høihed ind i Teltet, hvor de Kongelige Statsministre vare nærværende, og hvorden Guldplade, som skulde lægges i Grundstenen, blev Ham overleveret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Paa Pladen stod følgende Jndskrivt: Aar efter Christi Fødsel 1792, satte eenige. Borgere her en Støtte, til Minde om deres Konges Christian den Syvendes Velgierninger imod Danmarks Bondestand, især ved at løse den fra Stavnsbaandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Academiske Nyeheder. Oberconsistorialraad og Superintendent Løfler i Gotha er af det theologiske Facultet i Kiøbenhavn ereeret til Doctor i Theologien, og samme Værdighed har det theologiske Facultet i Gottingen meddeelt Sognepræsten i Corsøer, Magister Frederik Plum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Bekiendtgiørelser. Paa Adressecontoiret i Fridericia er indleveret en paa J Danmarks Gaden funden Spansk Rør med Sølv knap og Ring, oven paa Knappen staaer J. D. P., som Eieren kan afhente imod en billig Douceur til Finder en og dette Avertissements Betaling. allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Maje T stæts allernaadigste Bevilling af 10de d. M. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel subpoena præclusi et perpetui silentii alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne Etatsraad Detlev Kirketerp paa Kiergaard ved Ribe, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for mig som Skifteforvalter, deres havende Krav. Riberhuus Amts=Contoir, den 14de August 1792. C. F. v. Hellfred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
fald nogen har en god, og complet Farver=Præsse at ville sælge, anvises Kiøberen her fra Comtoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Det bliver herved almindelig bekiendtgjort at ef- terskrevne Dage bliver paa Raadstuen i Ribe samtlig Riber Stifts Hospitalers underliggende og tilhørende Bønder=Godseer efter den nedsatte Kongelig befalede Commissions allerunderdanigste Forslag og det høi Kongelige Cancellies paafulgte høie Resolution, stillet til offentlig og lovlig Auction udi Commissionens Overværelse til Bortsælgelse med fuldkommen Eiendoms Ret, saasom: Mandagen den 25de October af dito Gods i de, Colding og Lemvigs Hospitalers Godser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Tirsdagen den 23de October Riber Hospitals Godser i Giørding og Malt Herreder, samt Lustrup Birk beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Onsdagen den 24de October af bemeldte Riber Hospitals Gods i Schads Herred, saavidt i Schads, Jerne og Brøndum Sogner er beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Torsdagen den 25de October af dito Gods i Schads Herred, Guldager, Alslet, Aarre, Grimstrup, Øsse og Starup Sogner beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
Fredagen den 26de October dito Hospitals Gods i Riberhuus Birk beliggende. Og foretages Auctionen hver af de bestemte Dage om Morgenen Klokken 9 præcise, efter de Conditioner som forud paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, hvoriblandt vil findes, som tillige herved forud averteres: At de Totrediedele af Kiøbesummen kan, om forlanges, blive staaende paa første Prioritet i Godset, og igien efter lovlig Opsigelse udbetales; item det staaer ikke allene Fæsterne og Beboerne selv, men alle og enhver frit for at tilkiøbe sig af dette Gods, og naar andre end Fæsterne blive Kiøbere, skal disse imod frie Eiendoms Skiøders Meddelelse dog ikke være forpligtede, for det første og indtil Stæderne blive lovlig Fæsteledige, at udbetale eller forrette meere af Kiøbesummen end hvad de tilkiøbte Stæders nu svarende Landgilde og Hoverie, efter Jordebogens Formelding, selv forrenter. Saa at aldeles ingen Tab eller Hagaard for fremmede Kiøbere kan være at befrygte, men derimod er og al Collution imellem disse Fremmede Kiøbere og Fæstere, hvorved de første kunde ville tilvende de sidste den Fordeel eller det Privilegium, som allene for at opmuntre de første eller Fremmede til virkelig at kiøbe og for egen Regning at giøre Bud, dennem som melt er tilstaaet, paa det strængeste forbuden og i Conditionerne forebygt. Samtlige Conditioner saavidt allerede findes forfattede, kan ellers faaes til Eftersyn paa Ribe Stifts Contoir i Weile, Amts Contoiret i Ribe, samt ellers overalt i Stiftets Kiøbstæder, hos hver Stæds Bye= og Herredsfoged, item Birkedommerne i Schakkenborg Grevskab, Herredsfogden for Løe Herred Hr. Dahl i Drengsted, og Herredsfogden for Schads Giording Malt Herreder Kammerraad Warthoe i Rostmølgaard, foruden at de og tilligemed Placaterne blive trykte og almindelig bekiendtgjorte ved Kirkestevnerne paa Landet. Commissionen i Ribe for Stiftets Hospitaler den 22de Junii 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-17
J S. T. Hr. Biskop Dr. C. F. v. Hellfried. Middelboes Fraværelse, Fridsch. paa hans og egne Vegne Warthoe. L. Grundahl. J. R. Schiøth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Af de offentlige Tidender er det bekiendt for dette Blads Læsere, at den forrige franske Hertug af Bethune, eller, som han nu kaldes, Hr. de Bethune=Charost, begyndte i sidstafvigte Aar at samle og bevæbne et Corps af flanderske og brabantske Misfornøiede, hvilke, da det forrige nederlandske Oprør ved de østerrigske Vaaben dæmpedes, vare flygtede ind paa de franske Grændser. Det er og bekiendt, at han har til Hensigt med dette Corps at frembringe en Repolution i de østerrigske Nederlande, til hvilke han foregiver at have Arveret, samt at han efter Krigens Udbrud imellem Frankerig og det østerrigske Huus har foreenet sit Corps med de Franske Tropper i Flandern, og sammesteds taget Deel i deres Krigsoperationer; men at de østerrigske Generaler lade alle Hr. Bethunes Soldater, som blive fangne afstraffe som Rebellere. Da en paalidelig Efterretning om en Mand, der har paataget sig den store Rolle at ville opkaste sig til Regent over Lande, som tilhøre een af de mægtigste Fyrster i Europa, ikke kan være dette Blads Læsere ubehagelig, har man af historisch politisches Magazin villet uddrage følgende Stykker: 1) Bekiendtgiørelse om de Aarsager, som have bevæget Regieringen i de østerrigske Nederlande til at lade adskillige Personer. paagribe om Natten imellem den 17de og 18de Januarii 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Hvad hidindtil er bleven bekiendt og Aarsagerne til de brabantske Uroligheder, er at ansee som intet i Sammenligning med de Rænker og ondskabsfulde Anslag, som Æresyge Gierrighed og Sværmerie siden har opfundet for at qvæle Regentens Velgiørenhed, og styrte dette Land paa nye i Ulykke. Men for at udvikle denne sammenvævede Ondskab, maa man gaae lidet tilbage i Tiden, og erindre sig, at endeel nederlandske Emigrantere, da Opstanden i Aaret 1790 stilledes, forføiede sig til de franske Steder, Bryssel og Douai, hvor de efter Anseende bleve understyttede af Frankerig, men i Gierningen af Hr. de Bethune-Charost. Denne Mand forde et anseeligt Navn; men Nationalforsamlingen har afskaffet Titel og Rang, og da han dog derfor ikke tabde Lyst til Høihed, fik han det Jndfald at giøre sig til Regent over Nederlandene; Thi denne Titel var vel ligesaameget værd, som en Hertug, hvilken han hidindtil havde baaret. For at opsvinge sig til denne Høihed, holdt han det for tienligt at skride til Nedrigheder, og give sig i Ledtog med en Hob Landflygtige, hvilke han indbildte, at han have de Arveret til Flandern. Han erklærede sig for deres Anfører, og opmuntrede dem til at skaffe Tilhængere i de indre Deele af Nederlandene. Man forestille sig, hvor let det var denne Mand at forføre disse Rasende, og bevæge dem til at forlade deres Fædreneland for at undgaae Lovennes Straf, og i hvor høi en Graad han har vidst at erhverve sig deres Tillid, i det han forsikkrede dem og Understyttelse paa en Tid, da de manglede Alt, endog det Nødvendigste. Han var og i Gierningen deres Afgud, og de satte alle Drivefiedre i Bevægelse, for at opløfte ham paa deres retmæssige Herres Throne. Det lykkedes for disse Oprørere, som havde underholdt inde i Landet Forstaaelse med Monke, med Sværmere og med den Stænderne hengivne Pøbel, at forøge deres Flokke paa de Franske Grændser, og de begyndte at sætte de Franske i Urolighed, da et Decret af Nationalforsamlingen tvang dem til at adskilles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Paa den Tid havde de det Haab, at de franske Tropper vilde giøre et Jndfald i Nederlandene, og at de saaledes ved Hielp af Krigens Forvirrelse kunde tilfredsstille deres antagne Printses Ærgierrighed. Men lykkeligviis bleve de bedragne i dette Haab, deres Projekter, bleve ved Vished og Freden tilintetgjorte, og istedet for at indbyde til Udvandring, maatte de lade det beroe ved Rænker inde i Landet, for at bedrage de Lettroende, for at giøre Stændernes Partie dem hengiven, og for at bringe Landet i et Øieblik til Opstand. De begyndte dette paa følgende Maade. De anstillede sig, som om de i Brabant havde oprette en Commission, af Provincial=Deputerede, hvor de afhandlede dette Landskabs Anliggender. J Følge heraf gjorde de Reglements og Forordninger, som vare. tvertimod Regieringens Foretagender. De lode udgaae Forbud paa at lyde Regieringens Anordninger, og erklærede dem, som ikke vilde indlemmes i deres Complot, for Fædrenelandets Forrædere og Forstyrrere af den almindelige Rolighed. Alle disse Acter vare trykte, og bleve omdeelte i Landet. Man opdagede endelig, at Bogtrykker Hugh i Bryssel laante sin Presse til disse Skændigheder; han blev arresteret, og de hos ham forefundne Papiirer beviiste, at de Udvandrede mang lede ikke paa Tilhængere inde i Landet, og at denne Bogtrykkers Arrest altsaa vilde drage Fleeres efter sig. Hertil kom Besværinger fra adskillige redelige Borgere, som tilføiedes Fornærmelser, eller truedes med samme, om de ikke vilde holde med dette Partie. Det stod nu ikke meere i Regieringens Magt at dølge den forestaaende Fare, for hvilken Borgernes Liv og Formue fandt sig udsatte, naar ikke de hurtigste og kraftigste Forholdsregler toges, for at vaage over den almindelige Sikkerhed, og forhindre, at denne skiulte Jld ikke brød ud i klare Luer. Regieringen fordoblede derfor sin Jver, og Omhyggelighed for at udgrunde disse sorte Anslag, og opdage de Strafskyldige, og ved flittige Undersøgelser opdagede den nogle. Faren var stegen til det høieste, og Hielpen aldeles nødvendig. Det skulle have været en stor Ulykke, om man havde givet de Strafskyldige Leilighed til at undvige, ved at henbringe Tid paa at foretage Alt med de tilbørlige Formaliteter. Regieringen fæstede derfor sit Øiemmeed paa det almindelige Beste, og denne vigtige Betragtning bevægede den til at lade nogle Personer paagribe, hvis Forbrydelse var næsten upaatrivlelig. Det te ligesaa retmæssige, som nødvendige og uundgaaelige Foretagende gik for sig om Natten imellem den 17 og 18 Januarii, og da man befrygtede, at medlidende eller tienstfærdige Naboer kunde være de Strafskyldige behielpelige til at undvige, naar man længe bankede, for at faae Dørrene aabne, trængde man med Magt ind i Husene. Denne Hurtighed var og nødvendig, da een af Forbryderne, uagtet denne Forsigtig hed, havde allerede vundet Tid til at indflye i Naboens Huus, hvor man fandt ham næsten nøgen. Man tog saaledes otte Personer i Forvaring, iblant hvilke ere en vis Advocat, van der Hop, som allerede er fordeelagtig bekiendt af adskillige smukke Handlinger, en Jomfrue Mark, som skal være meget strafskyldig, og en vis Suremon, Forpagter paa Abbediet Tongerloo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
J Bryssel glædede man sig over dette Foretagende, men Stænderne, som aldrig ere meere tilfreds, end naar de finde Leilighed til at lade Constitutionen tale, har henvendt sig til Regieringen med Besværing over, at den constitutionelle Form ikke er bleven lagttaget ved disse Forbryderes Arrest. Regieringen svarede Stænder, nes Deputerede: at førend den gjorde dette Skridt, havde den faaet Beviser om disse Folks Hensigt, som gik ud paa at omstyrte den høie ste Magt og dræbe deres Medborgere: at Lovene tie, naar et Land er i Fare, og den mindste Forhaling kan styrte det i den yderste Elendighed. Da de Deputerede intet fandt, som de kunde indvende imod et saa grundigt og fyldestgiørende Svar, saa troede de dog at overtyde Regieringen om, at den havde gjort Uret, naar de anførde: at nogle Folk klagede over at være blevne plyndrede af Soldaterne. Regieringen lovede at holde dem skadesløse, som tilbørligen kunde bevise deres foregivne Tab; og hermed tog Deputationen Afskeed. 2) Efterretning om Hr. de Bethunes Foretagende i de østerrigske Nederlande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
For tildeels at besvare disse Jnstructioner skrev den Geheime=Deputation i Brabant under 24de December fra Antwerpen det berygtede Brev, som er stillet til den sig saa kaldende Schakelberg under Omslag til Enken Nicolon i Douay. Dette Brev er saa vigtigt og udbreder saa meget Lys over de Materiers Beskaffenhed, som skulde afhandles i de indenlandske Deputationer i Brabant, at man bør anføre nogle Steder af samme. "Alt, hvad man kan anbefale Deputationerne (siges der strax i Begyndelsen af Brevet) er udrettet af os og vore Emissarier i de fornemste Provintser, og man sparer intet for at holde Alting i Respekt. Et andet Stykke af dette Brev tilkiendegiver Deputationens Hensigters Omkreds, Materiernes Vigtighed og Mangfoldighed, hvormed den beskæftigede sig, den Overvægt og Anseelse, som den havde erhvervet sig. Man maa lade sig nøie, hidder det, med at være forsikkret om at Pluraliteten af Stænderne i Almindelighed, og den heele første Stand, vil strax erklære sig for Revolutionen, saasnart det første Skridt giøres. De ere alle villige til at høre os, formedelst den Fortrolighed, som de have til os, og vi vil kunde bevæge dem til at giøre alt, hvad der er moralsk og politisk mueligt. Da Grundvolden er lagt og bekiendt for dem, som bør kiende samme, saa behøves ikke at spørge, hvor mange Mand enhver Canton vil stille, men hvor mange tusind Mand man forlanger at have, og det vil ikkun koste os et Ord for at anskaffe dem i stor Mængde... Hvad dem angaaer, som have været i Deputationen, om hvilke De sige, at de ere Dem hengivne, saa er det desto værre; thi der er ikke en eneste ærlig Mand iblant dem... Jeg giør min mueligste Flid for at erlange en nøiagtig Kundskab om de østerrigske Tropper her i Landet; men dette udfordrer Tid og Klogskab, og det er meget vanskeligt at faae Kundskab herom. Jeg har vel min Mand, som jeg stedse holder mig til, men jeg tør dog ikke alt for meget trænge paa ham, at han ikke skal mærke, hvad jeg vil. Besætningen i Bryssel, som ikkun er svag, har han allerede beskrevet formig. Herpaa følger en omstændelig Efterretning om Mandskabets Antal, hvoraf Besætningen bestaaer, og om dens Fordeeling i de forskiellige Caserner og andre Bygninger i denne Stad, hvilken Efterretning man ikke kan ansee som ligegyldig, naar man betænker Hensigterne, som de Sammenrottede havde, ved at forskaffe sig slige Efterretninger. (Restenfølger.) Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Tydskland. Kongen af Preussen opholder sig endnu hos sine Tropper i det Trierske, og det var ubekiendt, naar Hs. Majestæt vilde reise tilbage til Berlin. Ved de allierede Armeer, var intet Mærkeligt forefaldet; General Clair fait havde vel tukket sig tilbage i det Luxemburgske; men Hensigten syntes at være for at kunde desto beleiligere foreene sig med det tilstødende Corps Preussere, endskiønt andre foregive at Aarsagen hertil har været den stærke Desertion og et Slags Oprør iblant hans Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Keiseren og Kongen af Preussen skal have udgivet et nyt fælleds Manifest imod Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Rygtet og Bayerns Afstaaelse til det Østerrigske Huus imod Nederlandene har hidindtil ingen paalidelig Grund for sin Troeværdighed; Regenteres Sammenkomst give altid de Nysgierrige Anledning til Gisninger og Formodninger. - Grændseberigtigelsen i Croatien begyndte nu at faae nogen Fremgang, men saa længe den ikke er tilendebragt, synes Choczim med sit District ikke at blive givet tilbage til Tyrkerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Storbrittannien, som bliver ved sit fredelige System, har Døden skildt ved 2de berømte Mænd, nemlig Hertugen af Guilford (forhen Lord North) og General Bourgoyne. Begge stode ikke i synderlig Gunst hos Publicum, den første fordi han under den heele uylkkelige amerikanske Krig var Premierminister, og den sidste, fordi han i samme Krig maatte give sig med sin heele Corps sangen til Americanerne. Begge vare af Oppositionen. - Doctor Willis, som ikke er lykkelig i at helbrede Dronningen, i Portugal, reiser tilbage til London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Spanien. Greven af Florida Blanca som hidtil levede roelig i Murclaa, er under Vagt bleven bragt til Slottet i Pampelona. Man veed ikke den egentlige Aarsag til denne strenge Behandling. Rygtet tillegger Greven adskillige Forbrydelser, hvoriblant at han har viist sig alt for gunstig imod sine Paarørende, endskiønt han for sin egen Person har været neegennyttig. - Greven af Aranda synes nu at sidde fast i sit Embede, ihvormegen Umage man end har gjort sig for at styrte ham. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Genua vil man vide, at Spanien ikke allene har erklæret sig neutral imod Frankerig, men endog fornyet Familiepagten med samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Bekiendtgiørelser. Da Sr. Peder Veirums Hustrue Anne Johanne Madsdatter sidstleden 30te Maii her i Byen ved Døden er afgangen, og det befindes, at Enkemanden, sidder i en liden Handel, men Boets ringe Omstændigheder ei tillade at bekoste det ellers befalede Proclama. saa vorder herved alle Creditorer indkaldte, at melde sig hos mig som Skifteforvalter inden de i Danske Lov foreskrevne Tider, at Skiftet, som til lovlig Tid er begyndt, ogsaa lovligen kan vorde fuldført. Varde, den 20de August 1792. L. Fogtmann.