JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den i Aaret 1752 ved Triest opbygte store Mollo, som beskytter Rheden for Vest= og Sydvestvindene, de to Laarether, af hvilke det ene blev fuldført 1762, og det andet 1769, det store Fattiges, Veysen og Opfostringshuus, som lader den største Deel af de Hittebørn, hvilke det har ladet opdrage i Landsbyerne i det tilgrændsende Krain, blive sammesteds tilbage for at befordre Agerdyrkningen; men desforuden er bestemt til nogle Syges og uformuende Fattiges Pleye, saa og til at forbedre fordærvede Sæder, Palazo, der i Stedet for det forrige, som i Aaret 1690 den 8de Febr. opbrændte, blev i det følgende Aar begyndt at opbygges langt prægtigere, og nu bruges deels til de offentlige Skuespil, deels til de Handlendes Forsamlinger, og deels til Søe=Assurance Kompagniernes Contoirer, Domkirken og nogle faa Romerske Antiquiteter, Exjesuiternes eller nu værende, Sognekirke i den gamle Stad Triest: alle disse Ting fortiene at sees. Det Vand, som Jndvaanerne bruge til at drikke, ledes fra Bierget ved Staribrech paa en Strækning af 3/4 Miil igjennem Rør ind i Staden, efterat den gamle Romerske Vandledning, som gik over Kastelbierget, formodentlig fra Landsbyen Dolina, er gaaet til Grunde. J Staden brænde Lygter om Natten, og de dertil udfordrende Omkostninger bestrides ved det tredobbelte Tilskud, af Stadskassen, Kiøbmændene, og dem, som have aabne Boder.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
J Triest ere 2 Søe=Assurance Compagnier, det ene fra Aaret 1766, og det andet fra 1779, hvilke begge to haveen Kapital af næsten en Million; desuden et Sukker=Raffinaderie, som i Aaret 1778 blev forsynet med allerhøyeste Octroy, adskillige Rosoglio= og Oliesæbe Fabriker, et Potaskekaagerie, et Vitriolkaagerie, samt nogle Silke= og TraaHandmøller.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Nogle af Lord Georg Gordons Levnets=Omstændigheder. Nord George Gordon er den tredie Søn af den afdøde Cosmo=George, Hertug af Gordon og Lady Catrine Gordon, en Datter af Wilhelm, Græve af Aberdeen. Han blev fød 1748 i London, og begav sig tilig ind i Søetienesten, saasnart hans Opdragelse nogenledes var forbi. Han havde. havde fra Barnbeen af den Berømmelse, at han var en munter og lystig Selskabsbroder. Han viiste slet intet af den virksomme Aand, som allerede opløfter en Dreng over sine Jevnlige, og siden udmærker Helten iblant Mændene. Hans Tilbøyelighed var allene til Selskabelighed; hans opvakte og ukunstlede Væsen tilveyebragte ham alle hans Kammeraters Kierlighed, og hans Temperaments=Dyd var snarere af den Beskaffenhed, at den kunde giøre en Mand elskværdig og lykkelig, end stor og berømt. Godhiertighed er hans Hovedegenskab, og af samme har han faaet saa stor en Andeel, at han endog i de meest muntre og glædelige Øyeblik aldrig opofrede den for Skiærts eller et vittigt Jndfald. J hans hele Levnetsløb viiste han en Besynderlig Virksomhed, for at forhverve sig alle sine Bekiendteres Yndest, og ved denne Leylighed hialp hans Legems Dannelse ham ey lidet. Hans Ansigt har saa fine Træk, og viser en saa munter og aaben Siel, at enhver maa blive indtagen deraf, især da hans Egenskabet virkeligen stemme overeens dermed. Desuden ere der kunfaa, som have mindre Fiender og flere Venner, end Lord Gordon. Herpaa have vi et mærkværdigt Exempel ved det sidste almindelige Valg af Parlements=Lemmer, 2 Aar førend Valget begav Lord Gordon sig til Inverneshire, paa det han kunde opsvinge sig til Candidat for dette Grævskab imod General Fraser. J de 2 Aar, som han der gjorde sig Umage var han saa lykkelig, at han, uden at bestikke nogen, forsikrede sig om de fleste Stemmer. Han besøgte alle Deele af Grævskabet og fornemmeligen Øerne. For dem, som vare Elskere af Musik, spillede han paa Sekkepibe og Violin. Han talede det Høylandske Sprog, og har Bierg=Skotter, nes Klædedragt, hvor samme var i Brug. Han smigrede for de unge Damer, og han hørte taalmodigen paa de gamle naar de fortalte ham om deres adelige Familier. Paa det han fuldkommen kunde drive sine Hensigter igiennem, saa anrettede han et Ball for de Fornemmeste af Grævskabet i Jnvernes, hvorved den største Mærkværdighed var denne, at Familien Macleod fra Øen Sky, som bestod af 15 af de den ligste Fruentimmer i Nord=Skotland, vare nærværende ved samme. Det gik General Fraser meget nær, at hans hele Anseelse skulde forspildes af et ungt Menneske. Han havde i 3 Parlementsforsamlinger efter hinanden været Deputert fra Grævskabet, og da hans Families Ære laae ham meere paa Hiertet, end de Summer, som sammes Vedligeholdelse kunde koste ham, saa sluttede han et Forlig med Lord Gor dons Broder, Hertugen af Gordon, i hvilket han lovede at ville kiøbe Stemmerne fra et andet Sted i Engeland for Lore den, naar han ville forlade Grævskabet Jnvernes; Og General Fraser kiøbte virkeligen til ham Stemmerne for Stedet Luggershal af Lord Melbourne, og gjorde sig for Resten ved adskillige Leyligheder Umage for at giøre sig den Gordon, ske Familie forbunden.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
En Tidlang var Lord Gordon paa Ministerialpartiets Side, dog gjorde han dette imod sin egen Tilbøyelighed, da hans Broderkone, Hertuginden, havde faaet ham til at gaae over til det modsatte Partie, som hun var særdeles gunstig; thi Hertugen maatte af politiske Aarsager holde med de andre Lemmer i Overhuset. Lord Georg Gordon holder sig for nærværende Tid fornemmeligen til Gouverneur Johnstone og Hr. Burke. Den første af disse var just paa den Tid paa Spidsen af den høyeste Berømmelse hos Mod=Partiet, og udvirkede det saaledes, at Lord Gordon ganske brød med Ministerio; Lorden var just den Gang Skibs=Lieutenant, og søgte, efter Gouverneurens Tilskyndelse, hos Lord Sandwich om at faae Commando over et Skib; men da han af samme ey fik andet end tomme Løfter, saa leverede han ham sin Lieutenants-Bestalling tilbage, og slog sig derpaa med største Jver til Minoriteten. Han var altid imod Ministerium i alt det, som angik Amerika. Han havde kort tilforn været i Amerika som Søe=Cadet, og derved sit selskabelige Væsen, erhvervet sig mange Venner, hvis Erindring maaskee er gjorde lidet til hans Forholdsregler. Han viiste sig først offentligen for 2 Parlementsforsamlinger, hvor han i en mandig, men just ikke politisk Tale, beskyldte Ministeren for en Bestikkelse, som denne havde havt i Sinde. Lord North maatte udstaae saa meget af Car Fors store Veltalenhed, at han besluttede at sætte den berømte Jrlandske Orator, Henrich Flood imod ham. Han vendte sig derfor til Lord Gorden, og tilbød ham en ViceadmiralsPlads i Jrland, som just var ledig, saafremt han vilde forlade sin Plads i Parlementet. Lord Gordon forkastede dette Tilbud; thi uagtet han ey var rig, saa havde han dog hvad han behøvede. Hans Formue bestod i Førstningen af 5000 Pd. Sterl., og han fik aarlig af Familie=Godserne 5000 Pd., saa at hans hele Jndtægt aarligen beløb sig til 700 Pd. Sterl. Han satte sig ey imod den Bil, hvorved adskillige Love imod Papisterne bleve ophævede. Hans Undskyldning siden efter var, at han den Gang endnu ikke var nogen Orator. Det er alt for bekiendt, hvor stor Andeel han siden tog i denne Forretning, hvor hæftige Taler han desangaaende holdte i Parlementet, og hvilke Forholdsregler han brugte, saa vi ey behøve at opholde os derved; dog synes det af hans hel Opførsel, at han ingenlunde forestillede sig de skrækkelige Følger deraf, og meget mindre har villet give Anledning til samme. Det er altsaa ey heller rimeligt, at han af de Engelske Eedsoerne, skulde være bleven beskyldt for Crimen læsæ Majestatis, allene fordi han samlede 40000 Mennesker, for at overlevere Parlementet en Supplik, og fordi han bekiendtgjorde dem, hvad der passerede i Parlementet.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Avertissements. Truentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte at 2 P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendahl, i Silkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Hos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 93 ere nyelig blevne færdige fra Pressen Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 3 Mk. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. F. Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr paa Skrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa TrykPapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden No. 230 er nyelig fra Pressen udkommet: Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder. Af Friderich Cut ken. Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammesteds paa fiin Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 4 Mk. Ligeledes have af samme Author: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Fader sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
1 Pommersk Bog Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Rug Holsteensk Td. 3 Rd. - Mk. s. Høst-Sild Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. Holsteensk Bøg 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Dansk Td. 2 Rd. 3 a 5 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. jydskenkelt 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Holsteensk Hvede Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Tran Tønden 15 a 17 Rdlr. Fyensk 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 4 Mk. a 4 Rd. Salt. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Siellandsk Td. Rd. Mk. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Birk 1 Rd. - Mk. Byg Td. 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Kiøbenhavns Malt Tønden 2 Rd. 3 Mk. Engelsk 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Havre Td. 1 Rd. 3 a 4 Mk. Fransk Torve-Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Gryn Td. 6 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Viine. Brænde.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Boghvide Gryn Td. 5 Rd. 4 Mk. Et Bonde=Læs 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Erter Td. En Ahme Rhinsk Viin. 55 a 600 Rdlr. 3 Rd. Mk. uden Rigs 38 a 48 Rdlr. Et Læs Tørv. 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. s. Fede: Jslands salted Lammek. Et Oxehov. rød Viin. a 2 Rd. 55 a 70 Rdlr. Kul Tønden. 1 Mk. 12 s. uden Rigs Flesk røget Lispd. 45 a 50 Rdlr. Foering. Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Oste Fyenske Skpd. Et Oxehov. Fransk Viin. 40 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs. 3 a 5 Rd. Mk. uden Rigs Holsteenske Skpd. 13 Rd. 3 Mk. 20 a 24 Rdlr. Dito mindre 2 Rd. Mk. 26 a 32 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænder.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Smør Fyensk Td. Halm et Læs. 1 Rd. 2 a 5 Mk. Siellandsk Td. 6 a 84 Rdlr. uden Rigs Holsteensk Td. 40 a 44 Rdlr. Haus og Fiederværk. 32 a 36 Rd. Tælle Lispd. 2 Rd. Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret Rd. Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Brunsviger) Skpd. 70 Rdlr. - unge Parret. Rd. Mk. Fisk. Garleber. 58 a 60 Rdlr. Capuner fæde et Par 1 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. mavre et Par Mk. - s. Graasey salted Td. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Hons gamle Parret. 3 Mk. s. tor Skpd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens - unge Parret 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Klipfisk Skpd. d. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. i Kyllinger et Par 1 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Norsk Torsk salted Td. Rd. Ænder et Par 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Jslandsk Td. 8 a 100 Rd. 3 Mk. Brænde. Favnen. Duer et Par 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 24 a 30 Rd. Pommersk Fyr 4 Rd. 3 Mk. Æg en Snees Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s., og En fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de LægemidAl ler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B. Aaskow, Doctor i Lægekonsten, Kongel Liv= og Admiralitets Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske med dicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberg=Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk. Venoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, med fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes Tilkjøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk. Jen Kunst at svømme eller Opfindelse, hvorledes man alle Til der ved et Skibbrud kan redde sig, og i fornøden Fald bringe. gandske Armeer over de bredeste Floder, skreven i Fransk af D. og General Directeur Joh. Frid. Bachstrøm, og nu oversat i det Danske af Candidatus Juris Friderik Holm, har nu forladt Pressen. Den er forsynet med et Kobberstykke, der forestiller det Mid deel, man skal betiene sig af, for at redde sig i Havsnød, og sælges hos de Godicheske Arvinger paa Gammel=Torv Nr. 141 paa Trykpapiir for 12 s. og paa Postpapiir for 1 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
London, den 16de Martii. En af vore beste Tidender udtrykker sig i Henseende til de 3 Hollandske Øers Erobring paa følgende Maade: Historier, ne kunde kun fremvise saa Exempler paa en saa overordentlig Fordeel, som den i alle Deele er, hvilken London Gazetten, har forkyndt os. 3 A. bestindiske Øers Erobring, af hvilke den, ene var et Marked for den heele Vestlige Verden, hvor det vare utallige Magaziner proppede fulde med alle Slags Vare, og paa hvis Strandbrede Tobak= og Sukker=Fadenne laae opstablede, eftersom der intet Huusrum var tilovers for samme. - Erobringen af 150 mestendeels rigeligen beladte Skibe Havnen ved St. Eustache. - Tredive rige og til Holland bestemte Sukker=Skibes Optagelse, uden at et eneste undkom. -Et Skibs Erobring paa 60 Kanoner, 1 paa 38 og 5 paa 14 til 26, alle i fuldkommen god Stand, hvorved en Hollandsk Admiral er dræbt og en anden fangen. - Et Bytte paa 3 Millioner Pd. Sterl. i reede Penge, o. s. v.; og alt dette udført i en Tid af 2 til 3 Dage med et Tab af 3 Saarede - er en Manoeuvre, som har faa sine Lige. - Følgende korte og nøiagtige Beskrivelse vil ey være Læseren ubehagelig. - St. Enstache: En af de Caraibiske Øer, som har omtrent 5 Lieues i Omkreds, seer ud i Søen som en Sukkertop, og ligger Mile fra St. Kits, er smuk bebygt og det store Torv, hvorfra Hollænderne ofte forsynede hele Verden. Havnen er en regulair, men Jndløbet er ret got, og har temmelig god Ankergrund. Antallet paa Jndvaanerne beløber sig til 1200 Hvide (iblandt hvilke ere alle Slags Nationer fra Europa) og 1600 Negere. Øens fornemmeste Produkter ere Sukker og Tobak, hvormed hele Øen omhyggeligen er beplantet, et aabent flak Sted undtagen, hvor vilde Dyr opholde sig, Jblant de Caraibiske Øer holdes den for den fasteste, eftersom den har kun en eneste Landgangs=Plads, som meget got kan forsvares af et med svært Artillerie besat Fort. Den har hverken Kilder eller Floder, men Regnvand i Overflødighed, som samles i Cisterner. Magazinerne ere meget talrige; Luften er meget sund, men Orkanerne rase der ofte. J Aaret 1625 toge Hollænderne den først i Besiddelse. J Aaret 1665 erobrede Engelænderne den; men Frankrig og Holland, som den gang vare forenede imod Engeland, toge den igien, og ved Freden beholdt General=Staterne den. J Aaret 1689. erobrede den Engelske Admiral Thornhill den med et Forliis af 8 Døde og Saarede; men i den Ryswickske Freed fik Generalstaterne den igien, og have siden roeligen besadt samme.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
St. Martin er ogsaa en af de Caraibiske Øer, har omtrent 5 Lieues i Omkreds, med beqvemme Bugter og Jndløb. Her voxer den beste Tobak, men det kostbareste ere Salt-Kilderne og fiskerige Søer. Kancel-Træet har her hiemme. Siden at Spanierne ere blevne fordrevne herfra, have Franzoserne og Hollænderne eyet samme tilfælles: Hollænderne havde den beste, men derhos den mindste Deel. Antallet paa Jndvaanerne beløber sig til 300 Hvide og 600 Negre. - Saba er ligeledes en af de Caraibiske Øer, og har omtrent 5 Lieues i Omkreds, samt ligger 13 Mile nordvestlig fra St. Eustachenaar man er lidet borte fra den, seer den ud som en Klippe, men naar man er nær ved, giver den et behageligt Syn; den har ingen Havn, og man kan formedelst lavt Vand kun komme til den med smaa Skibe. Ved den sydlige Side er den adskilt i to Deele, og bestaaer af 60 Familier og 200 Slaver, som spinde Bomuld, og forfærdige deraf Skoe og Strømper. Der avles ogsaa noget Jndigo. Øen er af Naturen fast, og Jndvaanerne boe paa Slætter, til hvilke man allene kan komme igiennem Klippe=Kløfter, som ere saa snævre, at kun 2 Personer kunde gaae der igiennem ved Siden af hinanden.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
London, den 20de Martii. Den Hastighed, i hvilken Hoftidenden blev trykt, angaaende St. Enstaches Erobring, var Aarsag i at man glemte at melde om, at 1000 Amerikanske Søefolk forefandtes paa St. Enstache, som deels bleve pressede til, deels med god Villie gik i Kongel. Tieneste. - Admiral Rodney er en lykkelig Mand, og nu har han i det mindste 1 Million Pd. Sterl. Kongen kiender hans Uegennyttighed, og veed, at han opofrer sin Privat-Jnteresse for Landets Tieneste; Hs. Majestæt har derfor af egen Drift befalet en af de her værende fornemste Kiøbmænd, ufortøvet at begive sig til St. Eustache, og saaledes see paa denne Admirals Beste, at han rigtig faaer sin Andeel af Byttet, og ey bliver fornærmet. Pøbelen her er ved den Efterretning om St. Enstaches Erobring bleven opfyldt med en saadan brittisk Patriotismus, at den i Forgaars har slager mange Vindver ind, som ey vare illuminerte. - Da de Hollandske Gouverneurer, Graafs og Heyligers Svar paa Admiral Rodnes Opfordringer fra Ord til andet ere eenslydende, saa er det rimeligt, at bemeldte Admiral har sendt dem samme tillige med Opfordringerne, hvilket er noget særdeles - Da man bragte den fangne President Laurens i Tower HofTidenden om St. Enstaches Erobring, vreed han sine Hænder og sagde: Dette Stød har jeg længe frygtet for, og nu er det ude med Amerikas Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
Capitaine Sterling, som overbragte de lykkelige Efterretninger fra Admiral Rodney, er strax af Kongen bleven ophøye, i Ridderstanden. J de fornemmeste Engelske Stæder, saa som Bristol, Manchester, Bath, Nonwich, ere da den overordentlige Hoftidende ankom, anrettede offentlige Glædes Fester og Jlluminationer. Admiral Rodney skal have stort Haab om endnu at optage 5 Hollandske Skibe af Linien, som endnu krydse i disse Farvande; det skal og være tilforladeligt, at der i Magazinerne paa St. Enstache er forefunden al der Forraad af Levnetsmidler, som var bestemt for den Franske Flode i Vestindien, samt en stor Deel Forraad af Proviant og Munition for Washingtons Armee. - De nyeste Beret, ninger fra Nye=UYork gaae til den 5te Februarii, og samme Tid blev der gjort Anstalt til at indskibe alle Grenadererne og det lette Jnfanterie af den hele Clintonske Armee, hvilke skulle gaae under Seyl med General Philipps paa en hemmelig Expedition. - Fra Pensacola ere indløbne nyere Efterretninger. J Følge samme have Spanierne paa deres Reyse til denne Hovedstad mistet 4324 Mand, hvoriblant ere 2 Generaler, og overhovedet 140 Ober=Officerer. 15 til 16 Transportskibe, som vare ganske fulde med Tropper, ere gaaet under, og 2 Skibe med sorte Soldater ere blevne opbragt te til Pensacola. Af de fangne Waldeckere skulle mange hav ladet sig forlede til at gaae i Spansk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
J Nye=Hork Gazetten er den 2den Febr. bleven bekiendtgjort en udførlig Efterretning om General Arnolds Expedition i Virginien, hvoraf følgende er det væsentligste: Floden med Tropperne, 3 Transportskibe undtagne, som bleve af Stormen fordrevne, kom den 30te December 1780 paa Red den ved Hampton i Virginien. Den 31te bleve Tropperne paa smaa Fartøyer, som man havde bemægtiget sig paa Reh den, bragte op af James Floden under Bedækning af nogle bevæbnede Skibe. Den 3die Jan. indtog Oberste Simkomed 250 Mand et Batterie, fra hvilket Rebellerne, skiønt uden Virkning, fyrede hæftig. Obersteen gik herpaa til Rich mond uden Modstand, og ødelagde i Westham et skiønt Kanon, støberie og megen Krigs=Munition. J Richmand lod General Arnold fordærve en Forraad af Tobak, Seyldug og Salt a. - Den 8de angreb Oberste Simkoe med 42 Mand Cavallerie 200 Mand fiendtligt Rytterie og Fodtole, dræbte 20, og gjorde 8 til Fanger. Den 9de fik Generalen Efterretning om, at et Partie Rebellere befandt sig i Egnen ved Flour de Hundred, omtrent 6 til 800 Mand stærk under Baron Steubens Commando. Han sendte derpaa Oberste Simkoe med 300 Mand, som forjagede Fienden, forfulgte ham 2 Mile, og havde sat efter ham videre, dersom ikke Nattens Dunkelhed og en stærk Regn havde hindret ham derfra. Den 16de angreb Oberste Simkoe med 200 Mand er af Rebellernes Poster, som var besat med et lige Antal; men Fienden tog Flugten, uden at lade det komme til Træfning.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
Den 20de ankom General Arnold med den hele Armee til Portsmouth. Jndvaanerne sammesteds bleve meget glade over hans Ankomst, saasom Rebellerne havde truet med at stikke Staden i Brand.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
Rygtet om et nær forestaaende Forliig imellem Engeland og Holland bliver endnu ved; og man forsikrer, at der paa dette Forliig skal følge en almindelig Fred imellem alle de krigførende Magter ved de forhen meldte Hoffers Mægling. J Henseende til visse Præliminair=Artikler, som angaae Amerika, skal Hofferne i Versailles og Madrit vel have viist nogen Modbydelighed; men siden yttret deres Beredvillighed til at ville hielpe til at befordre Folkenes almindelige Vel ved at bifalde disse Artikler. Og da Kongen selv, da man lykønskede Hs. Majestæt med de Hollandske Øers, St. Enstaches, St. Martins og Sabas Erobring, yttrede det Ønske, at denne Erobring maatte befordre Fredens Tilveiebringelse, og heele Nationen er besiælet af samme Ønske, saa haaber man, at den ey torde være ret langt borte. - Jmidlertid holdes der endnu idelige Statsraad ved Hoffet, og overhovedet forsømmes intet, for at udruste sig til et eftertrykkeligt angribende og forsvarende Feldttog imod vore samtlige Fiender. Admiral Parker har ved Portsmouth hisset sit Flag paa det Kongel. Skib Victoria paa 100 Kanoner, og forsamler sammesteds i Hast alle de Skibe, som ere i vores Havne. Et stort Antal af Transportskibe lades sammesteds med Levnetsmidler, hvis Bestemmelse ey er bekiendt. De completterte regulaire Tropper og Milicer, skulle endnu forøges med 10000 Mand; og disse skulle tildeels stikkes ind imellem de gamle Korpser, og af de andre oprettes nye Regimenter; Og efterdi man formoder, at Franzoserne kunde faae i Sinde at prøve et nyt Angreb paa Jersey; saa er Gouverneuren over denne Øe General Conway, reys tilbage til samme, og man har for Resten paa beste Maade, sørget for dens Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
Bourdeaux, den 13de Martii. Man forsikrer, at den Escadre, som med det første skal afseile til Brest, skal tage omtrent 250 til 300 Skibe under sin Convoy, af hvilke allene 150 ere herfra. - Sidst i denne Maaned forvente vi en Convoy fra St. Domingo paa 25 Skibe, hvoriblant ere 15, som ere bestemte hertil.
Berlingske Tidende, 1781-04-02
Paris, den 20de Martii. Man troer her i Almindelighed, at vores Felditog for dette Aar vil blive overmaade lykkeligt og berømmeligt, alle Omstændigheder give os Anledning til at haabe det: vores Land og Søemagt er stærk, fuld af Jver, Anførerne ere tapre. og Hovedkraften ved Krigen, de elskværdige Penge, have vii Overflødighed. J det Kongel. Skatkammer ligge 150 Millioner i rede Penge, og i det nye oprettede Finance=Hotel, hvor Ober=Jncassererne samles, seer man mange Dage om Ugen 50 til 60 Millioner; desforuden tales om en nye Jndretning for Notarierne, med hvilken Hr. Necker for nærværende Tid skal have at bestille, og for hvilken hine ere i stor Frygt.