Berlingske Tidende, 1780-11-27
London, den 14de November. I Gaar ankom en Expresser hertil fra Nye York med den Efterretning, at der i heele Amerika er en stor Giæring, fordi Congressen har ladet Franzoserne tage Rhode=Island i Besiddelse; at General Arnold har revet sig løs fra den Amerikanske Armee, og er kommen til General Clinton i hans Leyr; at man næsten havde overrumplet General Washington i sin Leyr og at den heele Søe= og Landmagt har sat sig i Beredskab, efterat Admiral Rodney var den 10de Septbr. ankommen til Nye=Pork med 12 Krigskibe, til at angribe Franzoserne paa bemeldte Øe med foreenede Kræfter. - Forbemeldte General Arnold har for længe siden fundet sig fornærmet derover, at General Gates i nogen Tid er paa alle Maader bleven ham foretrukken: han var derfore kied af sin Tieneste hos Rebellerne. og vilde altsaa vende tilbage til sin Pligt imod Storbrittannien. Hans Hensigt var, tillige at bringe Kronen 6000 Amerikaner tilbage. Denne Hensigt havde han bekiendtgjort General Clinton. Udkastet hertil var saaledes: At Arnold skulde søge, at blive detachert med 6000 Mand fra Rebeller nes Hoved=Armee, derpaa lade sig omringe af de Kongel. Tropper, overgive sig, og lade sig bringe som Fange til Nye York. For nu at understøtte dette Anslag og sætte det i Værk, saa drev Major Andre, een af General Clintons General=Adjutanter, sin Jver for Tienesten saa vidt, at han i BønderKlæder vovede sig til Rebellernes Leyr, for at giøre Aftale med Arnold, angaaende de fornødne Forholds=Regler; men ulykkeligviis blev han kiendt, taget i Arrest og hængt som en Spion, eftersom General Clinton ey vilde udlevere General Arnold imod hans Person. Den ulykkelige Major udstod sin Død med en hervisk Standhaftighed. Han forlangte allene, at man skulde skyde eller henrette ham paa en anden Maade, som var anstændig for en Officeer; men da dette blev ham afslaaet, saa underkastede han sig sin Skjæbne. Han døde, og hans Døtraaber og Hævn. - General Arnold har den 11te Oct. ladet trykke en Adresse til samtlige Jndvaanere i Nord=Amerika, hvori han retfærdiggiør sin Opførsel, og viser Aarsagen, hvorfor han har forladt Rebellernes Armee. Han forsikkrer alle, gat Kongens Naade staaer aaben for enhver, og at Storbrittanniens ædelmodige Beslutning er denne: at vedligeholde Coloniernes Rettigheder og Privilegier, ey at indføre nye Afgifter, og at bevilge dem saadanne Fordele, som Rigets Ve kunde tillade. Dette er Aarsagen hvorfore han har nedlagt de Vaaben, som han havde grebet, for at tilfægte sig mindre, lend Moderlandet nu vil give. – J Underhuset have nogle Lemmer foreslaaet en hastig Forsoning med Amerika, for at kunde med desto større Eftertryk gaae til Værks imod Huset Bourbon. Da Subsidie Commissionen i Underhuset derpaa havde forsamlet sig, forelagde Lord Lesburne samme, paa Admiralitetets Vegne, Søe-Etaten, som for nærværende Tid udgjør 360 Krigskibe og snart bliver 400 stærk. Herpaa blev bevilget 90000 Matroser for Aaret 1781, 20317 Søe Soldater derunder beregnede og til sammes Underholdning i dette til 13 Maaneder beregnede Aar maanedlig 4 Pd. Sterl. for hver Mand, hvilket udgjør en Udgift af 4 Millioner, 680000 Pd. Sterl., dog er Søe=Artilleriet ogsaa herunder indbefattet. Rebellerne i Philladelphia have ladet ophænge saa mange Engelske Krigsfanger, som Lord Cornmallis lod ophænge Amerikaner efter den bekiendte Tildragelse ved Cambden. - J Følge Efterretninger fra Ostindien, udrustes en Flode paa Ganges, som skal bruges, enten imod Mauritius eller de manilliske Øer; man lover sig meget heraf. - Fra Lissabon meldes, at en Division af den Russiske Flode er seylet derfra til den Middellandske Søe. - Den 22de Augusti har vores Fregatte Brune taget 2 Franske Handelsskibe, som havde 15000 Pd. Sterl. reede Penge om Bord, og i alt vurderes for 40000 Pd. Sterl. - Lord Gordons Processskal med første foretages for den Kongel. Hof=Ret.