Viborger Samler, 1835-05-24
Udenlandske Efterretninger. Allg. Zeit. indeholder nedenstaaende Skrivelse fra Preussen af 5te Mai, "Keiseren af Rusland skal have ifinde med det Første at begive sig til Warschau. Ved hans Nærværelse i Polens Hovedstad, torde mangt et Saar vorde lægt, hvoraf det ulykkelige Land endnu bløder. Forhaabentligen vil dette Besøg ogsaa bidrage til at formilde det Had, der endnu stedse viser sig mellem Russerne og Polakkerne; de Sidstnævnte maa blive meere og meere overbeviste om, at Keiseren kun har deres Vel til Øiemed, og at han, idet han efter Gjenoprettelsen af den gamle Orden viser sig i deres Midte, vil forglemme det Skete; de Førstnævnte derimod, vante til at deele deres Monarchs Følelser, ville ogsaa ved denne Leilighed følge hans Exempel og med lignende Tillid komme den polske Nation imode, saasnart denne søger at gjøre sig værdig hertil. Det Øieblik synes altsaa nær, da Polen vil træde i fuldkommen Nydelse af Freden, og vinde Velstand i samme Grad, som Landets Jnteresser ikke længere miskjender af misforstaaet Frihedskjærlighed, men næres af ægte Borgersind. Man veed ikke med Vished, hvorlænge Keiseren vil opholde sig i Warschau, man troer, i nogle Uger. Han vil fra Warschau vende tilbage til St. Petersburg, men senere, ledsaget af Thronfølgeren, begive sig til Leiren ved Kalisch. Her ville, foruden vor Konge, mange udmærkede Personer indfinde sig, deels for at bivaane det interessante militaire Skuespil, deels ogsaa for at bevidne begge Monarcherne deres Ærefrygt. Leiren ved Kalisch vil blive meget glimrende. Den kan ogsaa i politisk Henseende erholde nogen Betydenhed, da man vist der vil finde Leilighed til at træffe mangen Aftale. Men at den, som franske Blade paastaae, skulde tjene til en Demonstration mod Frankrig, er allerede af den Grund urimeligt at antage, at den franske Regjering aldrig siden Julirevolutionen har nydt en større Tillid hos de fremmede Magter end nu. Var det muligt at sammendrage en Leir mod England, da kunde der endda med Sandsynlighed anføres Meget for et saadant Skridt; men det er altfor taabeligt at troe, at derved Polens Grændse skulde anordnes Troppe-Concentrationer mod Frankrig, hvor Kong Ludvig Philips Klogskab næsten ganske har bragt Maaden, hvorpaa han besteg Thronen, i Forglemmelse. Man maa lade Ludvig Philip vederfares Ret; han har løst den vanskelige Opgave, efter en af de største Omvæltninger at forskaffe sig Tillid hos Udlandet og Rolighed hjemme. Styrerne af de offentlige Anliggender i England vare mindre heldige; thi siden Toryernes Udtrædelse af det engelske Cabinet, blive de gamle Dissonancer atter lydeligere, og de Overeenskomster, som Europas Fred fordrer, vanskeligere."Man har en Tidlang havt modsigende Efterretninger om onarchiske Bevægelser i Persien. Nu ere Breve indløbne fra Teheran af 18de Marts, som melde, at den engelske General i Schachens Tieneste, Sir Henry Bethune, ved Jspahan har tilfægtet sig en glimrende Seier over Jnsurgenterne. Det var allerede lykkets ham at berolige Jspahan, da han erfarede, at Tropperne fra Kerman, omtrent 5000 Mand stærke og den største Deel Rytteri, vare i Anmarsch under Anførsel af Hassan Ali Mirza og andre Prindser af Blodet, hvorpaa han strax drog imod dem med 4000 Mand og 20 Kanoner. Ved Jilmarscher og snilde Bevægelser afskar han dem den Vei gjennem Bjergene, af hvilken de havde haabet at naae Staden, tvang dem til Kamp, og bibragte dem et fuldkomment Nederlag. Jnfanterie, Leir, Ba gaae, Alt faldt i hans Hænder, og Hassan undkom kun med 50 Ryttere. Saaledes var hele det sydlige Persien næsten ganske underkastet og Muhammed Schachs Herredømme, i det Mindste tilsyneladende, sikkret i Rigets hele Omfang. Richard Lawrence, der i Jan. Maaned begik et Attentat mod den nordamericanske Præsidents Liv, er frikiendt, fordi det er beviist, at han dengang leed af Sindsforvirring.