JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-10
Auction. Torsdagen den 25 April Kl. 9 Slet bliver efter Præste=Enke, Madame Mainds Forlangende foretaget Auction i Flemløse Præstegaard i Baag Herred over alleSlags Jndboe og Meubler, Senge, Sengeklæder, Kakkelovne, noget Linned, Kiøkkentøi af Kobber, Messing, Tin, om Jernfang; en Mængde Trævahre, til en Præstegaards Mejerie henhørende; Vogne, hvoriblant en vel bevaret Chalse, Hestetøi, Plove m.v., som til Avlings Drift udfordres, Creature, en 10 a 12 Beester, en 18 Qvægshøveder, Sviin og Faar, saavelsom i Slutningen af samme Auction, sal. Hr. Mainds Bøger af theologisk og andet Jndhold; over hvilket Alt trykte Catalogi faaes paa Auctionsstædet saaog 8 Dage forud hos Hr. Boghandler Hempel i Odense, og hos mig Underskrevne. Dreslette ved Assens d. 19 Martii 1805. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-10
Hos Hans Casper Brandt i Svendborg er at faae extra go Citronsaft, Biskov=Extract, frisk og got Urtefrøe, god reen heglet Hør a 28, 30, 32, 34, 36, 40, 48 s. Pundet; Ditto Blaar a 12, 13, 14, 15, 16 Mk. Lispundet; got Sækkelærred og syede Sække, raffinered Sukker til Oplagsprisen; med mange flere, almindelige og særdeles Kiøbmandsvahre, til de billigste Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-10
Sidstafvigte 22 denne Maaned, er paa Svendborg Marte bortstiaalet et Sølv Lommeuhr, med tvende Sølvkasser, inden i Uhret staaer Helmstine Stockholm 46689, paa Skiven staaer samme Navn, og i Foutteralet laae en Seddel, hvorpaa var skrevet Uhrmager Hoffgaards Navn; skulle dette Uhr blive faldbuden, eller antræffes af nogen Retsindia, da bedes Jhændehaveren af Uhret anholdt, og samme derefter tilmeldte Rasmus Jensen Tømmermand i Weistrup pr. Svendborg, som derfor udbetaler en passende Douceur. Welstrup d. 26 Martii 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-10
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sognedegn for Sønderbrobye Menighed Hr. Knub Pedersen, Næraae rille inden 6 og 12 Uger fra Dato melde sig med saadane deres Fordringer hos Undertegnede, som dertil af Arvingene befuldmægtigede, til hvem ogsaa de, der maatte være nu et skyldige til dette Stervboe, inden samme Tid ville betale deres Gield. Faaborg og V. Hæsinge d. 2 Marti 1805. Boesen. L. Braat
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-10
God Coje, Tamarinter, samt Bøgeaske er for billig Priat bekomme hos Kiøbmand H. C. Espe i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Krigsberetninger. 1 J Portsmouth, Plymouth og andre Engelske Havne er Alt sat siny Bevægelse, ved Rygtet om, at hele Bresterslaaden atter skal være lagt ud paa den yderste Rehd, hvilket ogsaa faaer nogen Stadfæstelse i franske Privatbreve, som melde om 18000 Mands Jndskibning. Senere Efterretninger forsikre endog, at den allerede er udløbet. J denne Anledning har Troppe-Expeditionen til Middelhavet faaet Kontra-Ordre indtil videre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Boulogne=Flaaden har ogsaa paa nye begyndt sine Foraars Manøres, og den 27 f. M. viste 150 Kanonbaade og endeel store Pramme sig igien paa den yderste Rehd for de opmærksomme Britter. Ogsaa i Toulon skeer stærke Skibsrustninger, og paa Flaaden, som snart igien skal udløbe, er endnu indskibet nogle tusinde Mand. Nelson lurer vedvarende efter den, og synes vis paa, at den der bestemt til at opbyde Alt, for at bringe et Troppe, torps til Egypten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Den Engelske Fregat Jmmortalite er Natten til den 25 f. M. uventet afseilet med forseglede Ordre fra sin Station for Boulogne, forsynet med Proviant for 4 Maaneder. Man holder den bestemt til at modtage nogle rige Spanske Gallioner, som ventes fra Sydamerika. Paa Rheden ved Kadix ligge nu 12 Linieskibe seilfærdige under Gravinas Kommando.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Til Loyds Kaffehuus er kommen Efterretning om, at : franske Linieskibe den 21 Febr. have sat Tropper i Land paa den Engellænderne tilhørende Øe Dominica, og at Hovedstaden Rouseau har kapituleret. Ligeledes skal en anden af de Caraibiske Øer St. Lucie være i franske Hænder. Derimod skal en Engelsk Fregat have bemægtige sig den Hollandske Kolonie Mocca, hvorved henved 200 Jndføde have tilsat Livet og Staden selv næsten er forvandlet til en Askehob.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Uagtet man fattes senere officielle Beretninger fra Ostindien, begynde selv Dritterne at troe paa et nyt Nederlag, som den Jndiske Fyrste Holkar har tilføjet dem; i det mindste fortælle Privat-Efterretninger, at han har afskaaret og reent slaget en Oberst Shepheard, som Beneral Lak havde detascheret imod ham. Den Standhaftighed, hvormed han fører Krigen, lader baade formode at han har franske Officerer ved sin Armee, og at han maae have Hielp i Vente, som mueligt Rochesorterflaaden skal tilføre ham Kort, fra alle Kanter synes et Uveir at trække op over Britternes Hoveder!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Moniteuren melder endnu en Russisk Landgang ved Anacria, hvor de anlægge et Fort, og understøttes af Georgianerne, uden at Tyrkerne lægge dem nogen hindring i Veien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Ved Lissabon har (efter Moniteuren) en Engelsk Fregat tilladt sig et Neutralitetsbrud, ved at foretage en Matros presning paa de neutrale Skibe sammesteds. Den herover opbragte Regiering gav strax befaling til at anholde Fregatten, indtil den igien har udleveret sit Nov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Hr. Bourienne er udnævnt til Minister ved den Nedersachsiske Kreds i Hr. Reinhards Sted, som er kaldet til andre diplomatiske Functioner. Det Øvrige herfra har ene Hensyn til den Jtalienske Kongeværdighed: Paven havde den 30 f. M. Afskeeds Visite hos Keiseren, som underholdt sig over en Time med ham. Den 4de d. er Hs. Hellighed reist fra Paris. Som det hedder giør han ikke Hjemreisen over Mayland. Keiseren og Keiserinden afreiste i een Kareth fra Paris den 31 Martii og vilde fortsætte Reisen fra Fontainebleau den 2den d. Overceremoniemesteren Hr. v. Segur, den første Kammerherre Remusat og Minister Berthier reise forud. Ved Tribunatets Lykønskning sagde Præsidenten Fabre blant andet til Keiseren: en lang Erfaring har lært os at slaae Lid til Deres Gennie og Lykke. Ved Kroningen i Mayland skal herske overordentlig Pragt, og flere Kardinaler ere indbudte dertil fra Rom. Det Jtalienske Statskonsulte har endnu den 23 Mart i St. Cloud dekreteret endeel Konstitutionspunkter, saasom, at en Prinds eller i Mange deraf en Storofficeer skal være Regent i Kongens Mindre, aarighed, som er bestemt til det 18de Aar. Denne Regent er ikke personlig ansvarlig for Handlingerne i sin Regieringstid; men har heller ingen Rettighed over der mindreaarige Konges Person. Storofficererne bestaae af Kronstorofficererne, Ministeren, Erkebiskopper, ne, Rigsmarskallerne (som ej maae være over 4 og ikke udnævnes før Aar 1810) og endelig 6 Lemmer af Eiernes Kollegium. Paa disse sidste nær kunne Storofficeererne ikke afsættes, og have Rang næst efter Prindserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Blandede Efterretninger. Preussen. Den Berliner Tidende nævner Hr. Rumbold. (bekjendt af sin Opkapring ved Hamborg, blant de ankomne Fremmede som Partikulair fra London, Frankerig. Keiserens Svoger, Prinds Borghese, har ved et Senat-Consult faaet fransk Borgerret. Han nedstammer fra en gammel Familie, som har givet Jtalien flere Souverainer og Paver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
En Jtaliener er paa Veien til Paris med et sælsom Monstrum i Viinspiritus, nemlig en Griis med et skjægget Menneskehoved, som er fød i Neapel og kuns levede faa Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Kanalen, hvormed Rhone skal forbindes med Rhinen, skal taldes Napoleons Kanal. 15 Kystfarere, som vilde seile til Bordeaux, ere forulykkede ved en saakaldet Vandbure.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Engelland. De Jrlandske Katholikers Bønskrivt er ikke underskreven af nogen Biskop eller Præst, som man ei heller troer ville tilstaae Pavens Feilbarhed. Oppositionsbladene anmærke Pitts store Foranderlighed, som i Aaret 1801 nedlagte sin Ministerpost, paa Grund af at han ikke kunde forskaffe Katholikerne i Jrland deres Rettigheder og nu i Aaret 1805 vil modsætte sig deres Ansøgning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Batavisk Republik. Et Hamborger Skib er opbrændt Natten til den 28 f. M. udenfor Texlen. Mandskabet reddede sig i Baade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Tydskland. Under 2den d. er nu den tredie overordentlige Krigskat udskreven for Hannover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Indenlandske Efterretninger. Den 3die April Kl. 1 1/2 om Natten udbrød i Nykiøbing i Sielland, under en heftig Storm af Sydvest, en Jldebrand, der med saadan Hastighed greb om sig, at Gaarde med tilstødende Baghuse stode inden 10 Minuter i Lue og laae inden føie Tid i Aske. Syv for det meste trængende Familier bleve i faa Øieblikke Husvilde og berøvede Alt, hvad de eiede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Landhusholdningsselskabet har modtaget en Efterretning om, at Hr. Pastor Pihl i Christiania har der i Egnen fundet en betydelig Tørvemose. Da den Prøve af Tørv som derfra er indsendt, er befundet saa god som den beste æltede Tørv, og Brændet i Christiania nu er steget til uhyre Priser, saa har Selskabet, ved en offentlig Bekiendtgiørelse herom, troet at give Anledning til, at flere søgt at finde Tørvegrund der i Egnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Ved Hertzleins Henrettelse var en Læge tilstæde paa Skafottet, som havde faaet Tilladelse dertil, for at obsenvere Minernes Træt efter Hovedets Afhugning; men samt ingen Forandring uden en ubetydelig Trækning ved Mu den, forresten vare Øinene lukte og det hele Ansigt rolig Overalt udmærkede denne Exekution sig ved Orden, Rolighe- og Hurtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
En Kone i Høirup Sogn paa Alsøe, er i disse Dage nedkommen med Trillinger alle sunde og velskabte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Den 5te April var det Kgl. danske Videnskabers=Selskab forsamlet. Efter Vedtægternes 8de Artikel skede der Valg paa ny Præses, og Stats=Finants- og Kommerce=Minister Greve af Schimmelmann blev dertil eenstemmigen valgt paa ny.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
J Landhuusholdningsselskabets sædvanlige Møde den 3die d. M. blev blant andet af Hr. Grosserer Bech i Nyborg forelagt Selskabet et Kort og en Beretning over hans skiønne Have=Anlæg.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Aggershus Stifts Kiøbstæders Fattigvæsen er ved Kongl. Resol. af 1ste Martii, bekiendtgjort ved Kancelliskrivelse af 19 f. M., tilstaaet (Kongsberg undtagen) midlertidig for 3 Aar følgende Jndtægter: 1) En Afgivt af 1/4 Prosent af alle faste Eiendomme, under Stædernes Jurisdiction, samt af alle Skibe, som ved Kiøbt og Salg afhændes og maae intet Skiøde stædes til Tinglæsning uden Fattigvæsens Kasserernes medfølgende Kvittering. 2) 1/2 Prosent af Vare og Løsøre solgte ved Auction, hvilket tilsvares af Jukassator. 3) 10 Profent af fremmede Kunstne. res Fortieneste, der lade noget see for Penge. 4) 2 Sk. af hvert Spil stemplet Kort, som forbruges, hvilke tilsvares af Kortforhandlerne. 5) 1/2 Sk. af hver Pot Vin og 1 Sk. af hver Pot Brændevin, hvilke tilsvares af dem der handle med disse Vare. - Slige Afgivter, især paa Lurus=Artikler ville ikke blive saa følelige som direkte Paalæg, der ofte ramme den tarvelige og ordentlige Huusholder frem for Ødelanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Digteren Baggesen har fra Paris, under 28 Februar d. A. besvaret Spørgsmaalet: Høis jeg er, saaledes Man skriver mig, til Svar paa ni private Breve, Der alle hidtil ubesvarte bleve, Fra Danmark i en offentlig Avis: Og melder mig, blandt andre tydske Sager, Hvis Tab mig lidet eller intet tager, Min fordums Reisekammerats Forliis, Med Parenthes: at ikke længer vides, (Naar man undtager Gud, som alting veed) Hvis Baggesen jeg stedes eller tides.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
J Hensigt til min Patriotiskhed - Kort: hvilket Folks jeg er, der eengang var det Danskes, Om det italienskes, eller spanskes, Det engelskes, det tydskes eller franskes, Mit Svar er kort: Mit Opholdsted er her, (Hvor mindst maaskee det vides eller vidstes) - Hvis jeg er ei det første længer kiær, Hvert Folk paa Jorden er mig lige nær, Og altsaa veed jeg ikke, hvis jeg er - Jeg ved kun, hvis jeg ikke er: det sidstes. Saavidt aftvunget Svar. Af egen Drift, Jeg føier til en liden Efterskrift. Jfald lidt ubestemt, og noget koldt, Og ganske følesløst, og alt for stolt. Aviscorrespondenten Svaret finder, Saa for at forebygge Tanken om: At efter min forfængelige Dom Mig intet Baand i Verden meere binder, Og at jeg dum, paa denne hængte Jord, Fordi jeg ikke hænger meer i Nord, Min Uafhængighed fuldkommen troer, Vil jeg syv otte Linier ei spare, For et par andre Hvisser at besvare. Hvis Undersaat jeg, for Exempel, stertDen Danske Konges, evig ingen andens: - Hvis Borger. - Danmarks Sproge! *) - hvis Pensionair L. Vor Kronprinds Frederiks, hvis Uniform jeg bær! - Hvis Sanger. - Hans, og Skiolds! o var min Sang dem værd!) Hvis Ven? - Hver ædel Mands! - hvis Fiende Fandens! Hvis Smigre. - Jngens! - hvis Beundrer. Homers, og overhovedet: de Færres! - Kants, Hvis Elsker, Godts og Skiønts! - hvis Dyrker, - Sandts! - Hvis Tiener. - Min - hvis Kreatur. - Vor Herre. ) Det er doppelt. Baggesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Odense. Prædikanterne i St. Knuds Kirke 1ste Paaskedag Froprædiken Hr. Cap. Lund, Høimesse H. H. Hr. Biskoppen, Aftensang Stiftsprovst Dr. Bech; 2den Paaskedag, Høimesse Hr. Capellan Lund, Aftensang Hr. Catechet Hjerm. J Frue Kirke, 1ste Paaskedag, Froprædiken Hr. Cap. Borch, Høimesse Hr. Witth, Aftensang Hr. Candidat Rasmussen; 2den Paaskedag Høimesse og Aftensang Hr. Borch. J St. Hans Kirke, 1ste Paaskedag, Høimesse Hr. Cap. Lund, Aftensang Hr. Klokker Ferslew. 2den Paaskedag, til Høimesse Hr. Cap. Ramsing, til Aftensang Hr. Candidat Ramsing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Ved Tallotteriets 712 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 29, 30, 44. 87, 66.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
AVERTISSEMENTS. Jkke skulde Commissionen for Fattigvæsenet i Odense hidtil have udsat Opfyldelsen af en saa behagelig Pligt, som den, at meddele Publikum Resultatet af de 2de for vort Fattigvæsen saa vigtige Dage, den 1ste og 2den April sidstleden, dersom den før havde været i Stand til, med Paalidelighed at beregne den sande Jndtægt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Mandagen den 1ste April, da Hr. Kammerherre Baron Wedel lod opføre paa Odense Theater: Figaros Givtermaal, til de Fattiges Bedste, indbragde i reen Fordeel: en Jndtægt, man langt fra ej skulde have opnaaet, 28 Rd., 20 s. dersom ikke nogle Velgiørere havde betalt deres Billetter over den bestemte Pris; og især, dersom Hr. Baron Wedel ikke ædelmodig havde holdt Fattiakassen fri for alle Udgivter ved denne Leilighed; hvorfor vi paa Fattigvæsenets Vegne bringe ham vor ærbødigste og skjønsomste Tak. Concerten, som blev opført paa den saa mærkværdige 2den April, hvis for 4 Aar siden aldrig forglemmelige Hædersdaad ogsaa blev mindet i den holdte Tale, indbragde den betydelige Summa, 705 Rd., 16 s. hvorfra drages Udgivten = 260 - 80 - dertil lægges Værdien af de tilbaAltsaa Fordelen 444 Rd., 32 s. geblevne Voxlys, som anslaaes til: 30 - . - Altsaa kreent Udbytte tilbage 474- 32 en Fordeel, som ikkun blev udbragt, ved nogle vor Byes bekjendte Velgjørere og Velgiørerinder, hvilke betalte de dem tilstillede Billetter, nogle med 5 Rd., andre med 10 Rd., og endnu andre med 20 Rd., ja En med 30 Rd., en Anden med 50 Rdlr. hvilke overordentlige Vidrag udgjorde tilsammen 277 Rdlr. Men det var de tvende sidstnævnte Givere, de Udenbyes Hædersmænd, hvis Ædelmod vi have at takke for den opførte udmærkede Concert, som pandt og maatte vinde de Tilstædeværendes, og selv Kienderes fuldkomne bifald. Vore taknemmelige Følelser kunne vi, paa Fattigvæsenets Vegne, kun alt for svagt udtrykke, for en Ahlefeldts og Juuls saa store og velgjørende Opofrelser. Paa egen Bekostning lod den Første sit udsøgte Musik=Kapel, bestaaende af 11 Personer, gjøre Reisen til og fra Odense, og der opholde sig i 9 Dage; selv afsisterede Hr. Greve Ahlefeldt med Comptesse Datter, og Hr. Kammerherre Juul som Sangere ved Concerten. Musikdirekteuren, den over vor Ros ophøiede Hr. Phanty, havde besørget, deels selv componeret, og bestyrede Musiken. Et stort Antal inden og udendes Jnstrumentister, Sangere og Sangerinder, bidroge med ædel Deltagelse i den offentlige Sag, til at udføre Hensigten af Dagens Festlighed. Jmellem de 2 Acter, hvoraf Musiken bestod, og som blev givet fra Choret, ved et Orchester af 60 Personer, blev den ommeldte Tale holdt af Stiftsprovst Dr. Bech, som fremstillede nogle Grundsætninger, hvorefter et Fattigvæsen børkordnes og haandbaves. Kirkens Oplysning og Decoration, saavelsom den Orden og Stilhed, der herskede blandt Tilhørerne, fra Begyndelsen i Enden, bemærkedes med, og fandt almindelig Fornøielse. Commissionen for Odense Byes Fattigvæsen d. 12te April 1809. Paaskebag bliver i St. Knuds Kirke efter Prækenen til Høimesse en Choral afsiungen af Fattigskolernes Børn. Sangen faaes ved Indgangen i Kirken, og betales efter Enhvers godik Villie, da Jndtægten er bestemt at anvendes til Bøgers fattige Skolebørn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Næstkommende Onsdag den 17 April, bliver i Odense Sa Knuds Kirke Candidat Christen Jørgensen Vind indviet til det hellige Prædite=Embede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Placat. Fredagen den 19 April førstkommende om Formiddagen af 10 Slet bliver hos Gaarmand Hans Frederichsen i Weile nu der Salling Herred ved offentlig Auction bortsolgt: 1) en Jordlod bestaaende af omtrent 8 Tønder Land, tjenlig til at bygge paa. 2) 6 Tørvemaal, hver paa 1 Td. Lands Størrelse. 3) og endelig endeel Fas Huus godt Bindingsværk som strax borttages. Bemeldte Eiendomme kan forinden faaes til Eftersyn og anses af ovenmeldte Hans Frederichsen. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Wegrom d. 10 April 1804. Paa Dhrr. Auctionsbetjenteret. Vegne, efter Fuldmagt, Hausen. C. Sk. Herfra kan og paavises tvende nye Boelstæder tilkjøbs med eller uden Besætning, hver med nogle og 20 Td. Land, Hovedgaards Taxt, nye og god Tørveskiær, og en Ditto Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Fra nu af modtages som sædvanlig, til Bleg af Undertegne NB. Advares herved, alle og enhver berettigede, saaveVædegjængere som dumdristige Tyve, at afholde sig fra miBleghauge ved Nattetider, i manglende Fald haver de sig seat tilskrive alle ubehagelige Følger. Jeppe Jacobsen, Odense d. 11 April 1805. Blegmand, boendes paa Torve Trende, for 2 Aar siden, af nye opbygte Huuse, hvert med 4 Skp. Hartkorns Tillæg ere, til førstkommende Majdag, erholde til Leye eller Fæste. De som maatte have Lyst til for nævnte Huuse, ville derom henvende sig til Hr. Lange paa Re kilde ved Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Extra nyt hollandsk rød Kløverfrøe, som i Dag er ankommes faaes hos Kiøbmand C. Møller paa Overgade. Odense d. 10 April 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-12
Onsdagen den 17 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver paa Gyldensteen bortsolgt ved offentlig Auctioendeel Bester (hvoriblandt er 5 vel tilkjørte rødblæssede un Kiøre=Hopper) endeel Aars=Sviin, Grise, og Grisesøer, i og en smuk 4sædig Kareth, en nye moderne Chalse, en Postvogn et med Messing beslagen Geschiær til 4 Heste, m. m.; hvilke herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Fredagen d. 26 April førstkommende, bliver i Skiøttehuusved Hollufgaard, holdt Auction paa endeel Jndboe, afdøde Bøye Feilberg tilhørende, destaaende af: en Seng med Tilbehør, 2de Ege Skatoller og en Ege Dragekiste, Jern Kakkelone, og endeel andet. Fortegnelsen over samme bliver til Eftersyn paa Auctionsstedet, hvor Conditionerne tillige bekiendtgiøres. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-15
Krigsberetninger Den sidstmeldte franske Erobring af de Engelske Vestindiske Øer Dominica og St. Lucie er tigtig stadfæstet. Det er den saalænge eftersøgte Roche sorter Eskadre under Kontreadmiral Missiessi og GeneralRegnier, der har udført dette Tog, og som tillige skal ha fulde en Expedition for imod Surinam og Demerari. Den aa Dominica kommanderende Engelske General fik i en Skynding samlet nogle Tropper, hvormed han til videre har kastet sig ind i Fortet Prinds Rupert, Øen er et af de sundeste Opholdsteder i Vestindien, og har en Befolkning af 4000 Hvide og 8000 Negere. Admiral Cochrane, som giør Jagt efter Rochesorterflaaden, seilede først den 9de Mart. forbi Madera Øen. Den anden og endnu mere foruroligende Tidende om Bresterflaadens Udløb er ligeledes bekræftet. Den forlod under Admiral Gentheaume Havnen den 27 Marts og bestod af 22 Linieskibe, 8 Fregatter og 14 mindre Krigsskibe, i alt 44 Seil, med over 20000 Md. Landtropper, sombord. For det første styrede den til Camaret Bugten, men om den herfra har fortsat sin Fart, og hvorhen, veed han endnu ikke. Meningerne ere deelte imellem Jrland, Ferrol og Cadix, Portugal, Jamaica eller endog St. Do. ming. Admiral Cotton, som foreløbig kommanderer den Engelske Kanalflaade, skal have villet angribe Bresterflaaden, men ikke kunnet faae Øie paa den, enten formedelst en tyk Taage, eller fordi den alt var borte eller fordi han kun har 17 Linieskibe under sig, hvorfor han ogsaa har anholdt om ufortøvet Forstærkning. Gardner er ogsaa strax derpaa afseilet med sit Admiralskib Hibernia paa 120 Kanoner og 3 Linieskibe fra Portsmouth, for at paatage sig Overkommanden, og i de Engelske Havne ere alle Hænder, sysselsatte med at faae i Søen Alt, hvad der kuns kan bære Seil, saa det synes, som dette Foraar vil udklække vigtige Optrin, under hvis blotte Tilberedelser hele to Aar ere forsvundne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-15
Den 24 Mart blev en Konvoy paa 22 Seil ved Jndseilingen til Brest angreben af en stor Engelsk Korvet, men blev modtagen med en saadan Kugleregn fra Kystbatterierne, at den med uforrettet Sag maatte søge rum Søe. I Henseende til den Ostindiske Krig trøster man sig endnu saa got man kan i Engelland, med Haabet om at General Lake nok selv vil faae Bugt med Holkar, hvis Magt er forholdsmæssig ringere, da han kuns har 70000 Jndfødde og 70 Kanoner ved sin Armee. Oberst Shepheards Tab regner man ikke heller saa stort, da hans Korps meest bestod af Jndfødde, der som begribeligt gierne desertere, naar Leilighed gives. Men det tilstaaer man, at selv den faldne Tippo Saibs Kavallerie aldrig har fægtet med det Mod og Tapperhed, som det Holkarske, saa har og samtlige Officerer fra Jndien, som opholde sig i London, befaling at vende tilbage til deres Poster og 2 Regimenter blive paa nye indskibede til Ostindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-15
J Asien have Russerne i afvigte Decbr. havt en Træfning med nogle Folkeslag paa hiin Side Cuban, og over 50 Officerer, som derved udmærkede sig, har Keiseren ladet tilkiendegive sin Tilfredshed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-15
Ved Belgrad forestaaer ogsaa blodige Optrin. De Jnsurgeerte Kristne træffe alle Anstalter saavel imod Besætningen selv som Bekir Pacha med 7000 Mand og Mus Aga med 2000 Mand. Alle Kristne, som boede: Stæderne omkring Belgrad, ere med Koner og Børn flygtede under deres væbnede Landsmænds Beskyttelse, af Fryg for et fiendtligt Overfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-04-15
Engelland. Til Sikkerhed for de Ostindiske Besiddelser, er det i Underhuset foreslaaet, at lade Marquis Cornmallis, som nu snart reiser dertil, faae Sæde i Raadet i Bengalen. Den nye Afgivt paa Capitaler, som Forældre testamentere til deres Børn, er nu ogsaa bevilget, hvor ubillig Hr. Stanhope og Andre landt samme, og kaldte den en Taxe paa Ulykken, som ene ramte de yngre Børn og givte Døttre, hvilket Ministeren besvarede dermed, at den Fader, som testamenterede et Barn en Sum, kunde ogsaa testamentere det Afgivten ovenikiøbet.