JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Fredstractat imellem Dannemark og Sverrig. (Sluttet). Art. 6. De høie contraherende Magter ere enige om, igjen at oprette Posternes Gang i begge Landene, igjennem begge Souverainers respective Stater, paa samme Fod, paa hvilken den var indrettet i Aaret 1807 i Begyndelsen af Augusti Maaned, i Følge ældre Tractater og Overeenskomster, og navnligen i Følge den 15de Artikel af Fredstractaten af 1720, den dertil hørende forklarende Alt, og Overeenskomsterne af 1736 og 1751. Heraf følger, at i Kraft af fornævnte 16de Artikel af Fredstractaten, af 1720 skulle begge respective Regjeringer holde Post-Commissarier, nemlig den danske Regjering Sin Commissair i Helsingborg og den svenske Sin i Helsingøer, hvilke Commissarier ei kunne udøve nogen Embedsforretning som deres Regjerings Postmestere, eller med andre Ord, ei kunne uddeele Breve, kommende fra deres respective Land, i den Stad hvor Commissairen er ansat, eller modtage Breve til deres eget respective Land fra Stadens eller Landets Jndvaaneres egne Hænder, men ikkun ved den paa Stedet værende Postmesters Mellemkomst, som har at modtage og at qvittere for Antallet af Brevene, især for dem, som indeholde Penge og vigtige Documenter. For at forekomme Misbrug skal Postsækken eller Postsækkene, som begge Regjeringer for Fremtiden lade befordre, saaledes som førend den ovenomtalte Tid i Aaret 1807, ved Postillioner paa egen Bekostning, respective igjennem begge Souverainers Stater, 2de Gange om Ugen, blive plomberede eller forsynede med Hængelaase, nemlig: den svenske Postsæk eller Postsækkene, af den danske Commissair i Helsingborg, og den danske Postsækeller Postsækkene, af den svenske Commissair i Helsingøer. Plomberingen eller Hængelaasen paa den svenske Postsæk eller Postsækkene skal aftages af en dansk Toldbetjent eller anden dertil af Kongen af Danmark bemyndiget Person i det Øieblik, den svenske Postillion passerer Grændsen for at komme til Hamburg. Lignende Sikkerheds=Foranstaltning skal tages i Henseende til den svenske Postsæk eller Postsækkene, som afgaae fra Hamburg til Sverrig, for at disse Postsække ikke skulle blive aabnede, saalænge de ere paa dansk Grund. Ligeledes skal og Plomberingen eller Hængelaasen, hvormed den svenske Commissair i Helsingøer har forsynet den danske Postsæk eller Postsækkene, som gaae igjennem Sverrig, til Norge, blive aftaget, saasnart Postillionen kommer over Grændsen der adskiller begge Rigerne, af en dertil af Kongen af Sverrig bemyndiget Betjent. Det staaer den svenske Regjering frit for, at tage lignende Sikkerheds=Foranstaltninger i Henseende til den norske Postsæks eller Postsækkenes Tilbagebefordring igjennem Sverrig til Danmark, for at forvisse sig om, at disse Postsække forblive lukkede, medens de befordres paa svensk Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Det fastsættes ved nærværende Artikel, at det skal være Postcommissairerne som ere ansatte i de tvende Grændsestæder, Helsingøer og Helsingborg, paalagt, at eftersee Postsækkenes Tilstand, saaver dem, som de modtage, som dem, de afsende, for at kunne bevidne, at ved deres Befordring igjennem de respective Stater ingen Misbrug eller Uregelmæssighed er bleven begaaet, eller for at bevidne Uordenen, ifald en saadan havde funden Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Det er ligeledes fastsat, at det skal henhøre til de i begge ovennævnte Stæder respective ansatte Commissairers Embedsforretninger, at foranstalte det Fornødne i Henseende til Befordrings Omkostningerne af de respective Postsække igjennem Kongen af Dannemarks Stater og igjennem Sverrig, samt at begge Regjeringers respective Postdirectioner eller Administrationer indestaae hinanden gjensidigen for Regelmæssigheden af den Betaling, som skyldes de Personer, der paatage sig paa de forskjellige Steder eller forskjellige Stationer Befordringen eller Expeditionen af de fremmede Postsække.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Den danske Regjerings Postgang til dansk Lapland eller Finmarken skal igjen indrettes paa den Fod, paa hvilken den blev fastsat i Aaret 1798, med den Forandring i Postrouten som da blev bestemt, at istedet for at adskille Postsækkene saaledes som det forhen skeete paa svensk Grund, hvorfra den ene Postsæk gik til Tromsen (Tromsøe) og den anden til Wardøehuus, skulle for Fremtiden begge Postsækkene blive samlede, indtil de afleveres i Trom sen (Tromsøe) til den danske Regjerings Betjent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Nærværende Traktat skal fra begge Sider vorde ratificeret, og Ratificationerne, udfærdigede i god og behørig Form, vorde udvexlede her i Jonkoping inden 14 Dage, at regne fra den Dag, Traktaten, er bleven undertegnet, eller endog før, om skee kan Dets til Bekræftelse have vi Befuldmægtigede af Hs. Majestæt Kongen af Dannemark og Norge og af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, i Kraft, af vore Fuldmagter, undertegnet nærværende Fredstraktat og ladet den forsyne med vores Segl. Skeet i Juksping den tiende Dag i December Maaned, Aar efter Christi Byrd, et Tusinde, otte Hundrede og ni N. Rosenkrantz. C. G. Adlerberg(L. S.)(L. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Madrid d. 29 Nov. General Kellermann har atter slaaet Spanierne. Hans Dragoner have nedsablet 3000 af dem, uden at give Pardon, og omringet de øvrige. Dette gjor en Forskjel af 50 til 60,000 Mand for den til begge Affairer af 19de og 20 Nov., der ere blevne leverede i en Frastand af 47 Lieus fra hinanden. de Det Svar, som den Franske Keiser gav Deputationen fra det lovgivende Corps, endes med følgende mærkelige Yttringer: "Jeg ønskede kun endnu at leve i tredive Aar, for endnu i tredive Aar at kunne tjene mine Undersaattere, befæste dette store Rige, og see, hvorledes enhver Velfærdsplan, jeg har udkastet, forskjonner dette dyrebare Frankrige."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Petersborg, d. 17 Nov. Tilendebringelsen af Krigen med Sverrig og Østerrige har frembragt store Forandringer i vore Troppers Forlæggelse. J Nye Finland bliver foruden de bestemte Garnisoner, endnu en Armee, naar det gjøres fornødent, at tilintetgjøre Engellændernes Landgangsforsøg i de ny erhvervede Provindser; men de øvrige Tropper drages, bort derfra. Den store Armee i Gallizien, som ogsaa holder vore nye Erhvervelser i Besiddelse, vender tilbage til Grændsen. J Følge heraf vil af de anførte Armeer den i Finland og Gallizien vende tilbage, endeel i Gouvernementerne Est=, Lif- og Curland forlægges til Kysternes Beskyttelse, men den oprige Deel derimod i Gouvernementerne Littauen, Wolhynien, Podolien, Minsk, Mohillew, Kiew, Poltawa og Theringow og i Gebetet, Byalystock. - Medens benævnte Tropper befinde sig paa Marchen eller vente befalingen at begive sig i deres ny Qvarterer, ile fra alle Kanter de i Reservedepoterne dannede Recruter fra forrige Aars Udskrivning hen til samme Steder, for strax ved deres Ankomst at gjøre Regimenterne fuldtallige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Odensee d. 22 Dec. For Musikyndere og Patrioter, meldes den behagelige Efterretning, at Jomfru Wernicke har ladet sig overtale af Adskillige der havde den Glæde at høre hendes sjeldne ypperlige Spil paa Forte Piano igaar i Concerten som hun paa sin Reise til Kiøbenhavn offrede vore lidende brave Norske Brødre, til at give endnu en Concert i samme Formaal næste Torsdag den 28de Debr. om Aftenen Kl. 6, paa den ældste Klubs Sal i Odensee, for det Musikelskende Publicum. Entreen koster ligesom forrige Gang 1 Rdlr. magergaden
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Madrid d. 1 Dec. Don Joseph Massaredo, Marine Minister, har offentlig bekjendtgjort et langt Brev til sine Landsmænd. Han indbyder dem deri paa det alvorligste til at afvende de Onder, der ere færdige at udbrede sig over Spanien, ved en hurtig Underkastelse. Dette Brev endes saaledes: "Det var d. 14 Oct., da Keiseren foreskrev Østerrige Freden, og en ulykkelig Skjebne vil, at J fremture i eders Forblindelse og denne tillader ikke engang, at Juntaen i Sevillas daarlige Foretagender tilintetgjør den. Paa dens Ofordring ere J brudt op, for at opsøge den Franske Armee, i den Tanke, at kunne fordrive den fra Hovedstaden og fra Castilien. - Den 19de Nov. dette Aar har Orcana været Vidne til de af Juntaen afsendte og til Offere bestemte 25,000 Mands Tilantetgjørelse i faa Timer. - Spaniere, mine dyrebare Landsmænd, hvad forlange J endnu, Aabner eders Øre for en trofast Fædrenelandsvens Ord, der ikke har ophørt at hellige det almindelige Bedste sin hele Tilværelse. Hvilke Foretagender de Franske Tropper end maatte være i Færd med, saa ere de mere end klækkelige til at udføre dem; de have sandelig i alle de Fægtninger de hidtil indlode sig i været noksom istand dertil. Jeg gjentager det, Spaniere, de Franske Tropper ere mere end klækkelige; men selv Menneskeligheden byder uden Tvivl endnu Keiseren, at stille eder en endnu frygteligere Krigsrustning for Øinene, for at befrie eder fra Fristelsen at vise en Modstand, der vilde styrte eder i Fordærvelse. Vaagner op af en ulyksalig Dødslummers Drøm, lader ikke friske Tropper ankomme. Jler under den faderlige Varetægt, som vor Kong Josephs Trone uder. En Uges Forsinkelse kan vorde en ulykkelig Forsinkelse. Kommer, kommer, Spaniere! Erkiender med sønderknust Anger, hvilken Elendighed J have paadraget eders Fædreneland. Sætter ikke den Lykke, der venter eder, eller den Tilværelse og de Fordeele længer paa Spil, som Spaniens lykkelige Beliggenhed nyder. Joseph de Massaredo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Følgende er endvidere udstedt i Island af Jørgen Jørgensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Proclamation. Det er herved bekjendtgjort, at adskillige slette Mennesker have udspredt falske Rygtet i Landet og paa en skammelig Maade har forestillet Jndbyggerne, at det er farligt at reise i Landet, og at Blodet har strømmet paa Gaderne i Reikevig formedelst engelsk Overfald; Jndbyggerne kunne være gandske rolige, og være forsikkret, at ingen Overlast vil skee dem frem og tilbage i deres lovlige Næringsveie, og Handel, og endnu erklære vi saadanne Rygter at være gandske usandfærdige. Alle som udsprede slige Rygter, skal ansees som Statens Fiender, og det vil være nødvendigt at behandle saadanne Folk, som ikke opføre sig som ordentlige Borgere, med den største Strænghed. Jørgensen. (L. S.) Vi Jørgen Jørgensen, Beskytter af hele Den Jsland, Høistcommanderede til Lands og Søes, gjøre hermed vitterligt, at Vestmannøe skal med et Fartøi forsynes førend Vinteren, med Vare, og at vi med største Misfornøielse haver læst den til sønder Amtet indgivne Klage over Factor Paulsen paa Vestmannøe, og deraf seer den skammelige Undertrykkelse, som Jndbyggerne ere underkastede, og derfor byde og befale, at alle Oplag paa Øen, hvem de endog tilhøre, strax confiskeres til den islandske Casses Bedste, og end videre, at Hr. Sysselmand, Thorlevsen ufortøvet sender denne Factor Paulsen til Reikkevig. Hr. Sysselmanden haver ligeledes at modtage alle de til Factoriet hensendte Vare, og af hvad Beholdning der er paa Øen, sende hertil igjen saa megen Tælle som haves, og i Fald Fartøiet ei kan aflades med Tælle, da med Fjær. Endvidere befale vi Hr. Sysselmanden at tage den til Øen afsendende Ladning under Opsyn, og derfor at tage hvad Penge og Vare han kan faae derfor, men i alle Henseender behandle Folkene paa Øen med den største Retfærdighed. De skal sørge for at de medfølgende Proclamationer blive opslaaede og circulere i Deres Syssel. Regjerings=Contoiret i Island den 24 Juli 1809. Givet under vores Haand og Segl. Jørgen Jørgensen. (E. S.) Til Sysselmanden paa Vestmanne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-26
Ved at tilstille Hr. Over-Justitiarius underlagde Skrivelse fra Hr. Petræus, hvori han paa en aldeles utilbørlig Maade haver foredraget os den deri omhandlede, ham og Anklagede mellemværende Sag, paalægge vi tillige Hr. Over-Justitiarius at føie den Foranstaltning, at indbemældte Sag uden Ophold, og før end nogen anden Sag, bliver for Landets Overret undersøgt, og i Overeensstemmelse med vores Proclamationer endelig paakiendt, hvilken Paakiendelse dog, naar ergangen, til vores nærmere Eftersyn maa indsendes. Regjerings=Contoiret i Island den 6 August 1809. Jørgen Jørgensen. Til Hr. Over-Justitiarius Stephensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. doms Re Syvende Aargang. No. 24. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 30 December, 1809. Selskab til Musikkens Udbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Den Jndflydelse, som Musikken har paa at forædle Mennesket, og paa at fornøje det, er ikke omtvistet. Denne ædle Konstes Fremgang i Danmark i den senere Tid, er imidlertid høist ubetyvelig. Udsigten i Fremtiden er endnu sørgeligere. Vi ville ikke indlade os i at opsøge de Midler, ved hvilke, for Regjeringen som for Folket, kunde fremvirkes alle de Fordele, som begge nyde der, hvor Musikken agtes, dyrkes som et nationalt Anliggende, og derved har naaet nogen Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Vi indskrænke os alene til det Spørgsmaal, om Concerterne i vore Klubber, saaledes som de nu ere, lede hen til Musikkens skjønne og høje Øiemed, og hvis dette end er Tilfældet for nærværende Tid, om de da og længe, under lige Forfatning, kunne opfylde dette Øiemed. For at forædles, maa Mennesket stedse finde ny Næring for sin Siæl. Denne gaaer altid tilbage, naar den ikke gaaer frem. For at glædes, søger den som oftest nye Gienstande. Begge Deele ligge i Menneskets Natur. Men Concerterne i vore Klubber kunne, under deres nærværende Forfatning, ikke tilfredsstille Musiktalentets Higen efter noget Nyt. Med den ubetydelige Sum, som ethvert enkelt Selskab kan anvende paa sin Concert, er det umuligt aarligen at forskaffe sig nye Musikalier. Disse koste, især for nærværende Tid, dertil for meget. Man maa altsaa opføre, Aar ud og Aar ind, de samme Sager. Vel er det Konstværkers Egenskab, at deres Fuldkommenhed først føles, naar de nydes ofte. Men Jntet i Verden er uendeligt. Musikkerne tabe i Nyhed, og i det mindste for Mængden, hos hvilken Menneskets medfødte Musikevne ikke udvikles, tabe de derved tillige i Jnteresse. Den fuldkomne Uddannelse af denne Evne, kan tillige neppe finde Sted, uden ved Mangfoldighed af hørre Mu sikker. Mangfoldighed hører til Fuldkommenhed, som til Skjønhed. Nyhed, eller i det mindste jevnlig Afvexling af gode Sager, er fremdeles det eneste Middel til at sikre sig vedvarende god Udførelse af de alt indstuderte, og i flere Aar givne Musikker. Men ikkun saadan Udførelse kan virke hos Kienderen, hvad Musik bør virke, Fortryllelse og Glæde; thi en middelmaadig Udførelse saarer Øret. Antallet af gode Musici, er imidlertid ikke stort. De, som have Konsten kjær, føle ikke hver Gang lige Glæde ved at udføre. Det evige Et og Samme kjeder dem. De gamle Musikker udføres derfor med Tiden, i det mindste af til, skjødesløst, eller uden Liv og Jnteresse, og denne Omstændighed formindsker, selv den gode Konstners Jld og Færdighed. Tilsidst bliver han, blot derved, mindre skikket til at indstudere, og til at udføre de nye Musikalier, som ved Tilfælde komme ham i Hænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
J det vi herved bekjendtgjøre Selskabets Tilværelse, er det os særdeles behageligt tillige at kunne meddele Efterretning om, at paa Foranstaltning af Selskabet, er a givet (efter Lit. 4, an.) et lyrisk Udtog af Leon eller Slottet Montenero. Musikken er af D'Aleyrac: Texten af Hoffmann, Oversættelsen af N. T. Bruun. b. kjøbt Partituret til Le Nozze de Figaro, hvortil Musikken er af Mozart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Comiteen i Selskabet til Musikkens Udbredelse den 1ste December 1809. Kirstein. Barens. P. C. Bagger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
De, som ønske at tage Deel i dette Selskab, behage i en skreven Billet at opgive deres Navn og Bopæl, saavelsom det Bidrag, de ville give, hos Bogtrykker Höeckes Eicke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Hr. Pastor Krarup, Sognepræst til Vivild, i Jylland, Ridder af Dannebrog, har fra Hr. Consul F. de Coninck modtaget følgende Skrivelse, dat. Frederichslund d. 25 Nov. 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
J Følge mit Løvte har jeg nu den Ære at meddele Deres Velærværdighed nogle flere Oplysninger angaaende min Bygning af stampet Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
- Den Gaard som jeg har bygget i Sommer af stampet Jord, har følgende Figur: Hoved Længden er 65 Alen lang, og de 2de Side Bygninger 45 Alen lang, Breden er 10 Alen, Høiden 60 Alen, Murens Tykkelse 22 Tommer. - Det vilde have været endnu fordeelagtigere for mig, hvis de Træe Materialier, som jeg maatte anskaffe til Taget og Bielkerne, havde tilladt mig at give hele Bygningen en mere anseelig Brede. Men jeg var bunden i denne Henseende, og det gjør derforuden ikke noget til Bygningsmaaden i sig selv. - Endskjøndt vi har havt et ualmindeligt fugtigt Efteraar, har dog denne Bygning staaet sig ypperlig, givet ikke mindste Tegn til Fugtighed, og seer ud som om den var grundmuret. - Mine Folk, som i Begyndelsen havde den største Fordom imod denne Bygningsmaade, og troede at det Hele vilde skylle ned med den første Regn, er nu saa indtaget deraf, at de alle ønske at beboe slige Huse. - De mene, at den halve Brændsel vil bespares, og det er indlysende, at der maa være en mærkelig Forskiel imellem Mure der ere 22 Tommer tykke og særdeles compagte, og de almindelig klinede Vægge, som ere 5 Tommer tykke og meget utætte. - Murene af den omtalte Bygning at opføre eller at stampe kunde have været bekostet med 316 Rdlr. Mig har det kostet noget mere; thi da det var en ny Ting, gav jeg Folkene saa meget Øl, som de havde Lyst til at drikke, tilligemed Brændeviin et Par Gange om Dagen. Jeg kan derfor antage at disse Mure have kostet mig at opføre circa 400 Rdlr. Havde jeg opført dem af Muursteen, og ikke givet dem mere end 11 Tommers Tykkelse (isteden for de 22), saa vilde de (naar jeg kuns regner 10 Rdlr. pr. 1000 Steen og 2 Rdlr. for 1 Td. Kalk) 2000 Rdlr. have kostet mig circa Uden at regne den Forskjel, at jeg anseer min stampede Bygning for dobbelt saa god og nyttig for en Landmand, end denne Muursteens Bygning (af ikkun 11 Tommers Tykkelse) nogen Tid kunde blive. - J min Beregning har jeg ikke ansat noget for at mure Grunden; thi Bekostningen vil nok omtrent være den samme, hvad enten man bygger med Muursteen eller med stampede Mure. Jeg gaaer nu over til en Beregning, som har mere Jnteresse for den almindelige Landmand, nemlig: en Sammenligning mellem stampede Mure og de klinede Vægge med Bindingsværk. - Jeg vil til Beregningsmiddel tage et Huusmands Huus af 15 Al. Længde, 10 Al. Brede og 3 1/2 Al. Høide med en indvendig Muur til Skillerum imellem Kjøkkenet og Stuen. - Taget regner jeg omtrent een for begge Bygninger. - Bekostning ved at bygge det af stampet Jord, Muren 22 Tommer tyk 3 til at stampe, 1 til at kaste ind, 1 til at læsse og 1 til at trille, a 2 Mk. om Dagen, 24 Rdlr. hver i 12 Dage. For at mure Grunden, Til en Haandlanger i 16 Dage = 4 For at leie Formen 50 Rdlr. Kampestene til at lægge i Grunden. Bekostning ved at bygge det paa den almindelige Maade; Muren 5 Tommer tyk: 24 Stolper 3 1/2 Al. lang a 6 Mk. = 20 Rdlr. 60 Al. til Løsholter a 1 Mk. Al. Til Heeler at kline paa 4 Snese Lægter, a 3 Rdlr. Snesen. For at kline, 5 Mand i 3 Dage a 2 Mk. For at hugge Tømmeret. 57 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Til næste Sommer agter jeg at bygge flere Huusmandshuse af stampet Jord, og kort sagt: jeg agter aldrig at bygge anderledes paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Udenlandske Efterretninger. Paris d. 17 Dec. (Moniteur). J Følge et Keis. Decret af 10de forsamlede i Gaar, Løverdagen d. 16 Dec., det vedligeholdende Senat sig i en overordentlig Forsamling. Ved et andet Decret var Prindserkekantsleren beskikket til Præsiden, for denne Forsamling. Nærværende i samme vare Kongen af Vestphalen, Kongen af Neapel, Vicekongen af Jtalien, som Erkekantsler, og Prindserne Viceconnetablen og Vicestorvalgherren. Prinds Erkekantsleren aflagte først, efter en kort Tale til Senatet, sin Eed, som dette Corps's Medlem, hvilken Rigskantsleren besvarede i meget smigrende Udtrykke. - Derpaa toge de i sidste Forsamling nyvalgte Medlemmer, Grev de la Ville og Patoret, efter aflagt Eed, Sæde i Forsamlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Da Jig har opnaaet en Alder af 40 Aar, saa toe Jeg haabe, at kunne opdrage de Børn, det maatte behage Forsynet at skienke mig, i Min Aand og efter Mine Grundsætninger. Gud veed, at denne Beslutning har kostet Mit Hjerte meget; men intet Offer er for store for Mit Mod, naar Jeg er overbevist om, at det kan være gavnligt for Frankriges Held. Jeg soler Mag bevæget til at tilføie, at, langt fra at beklage Miig, har Jeg tvertimod stedse havt Aarsag til at rose Min meget elskede Gemalindes Hengivenhed og Ømhed. Hun har i en Tid af 15 Aar forskjønnet Mine Dage; Mindet derom er dybt præget i Mit Hjerte. Min Haand har kronet hende. Jeg vil, at hun skal beholde Titel og Rang af Keiserinde, og i Særdeleshed, at hun ikke skal tvivle om Min Hengivenhed, men ansee Mig for hendes bedste og kjereste Ven. - Da H. M. Keiseren og Kongen var færdig, tog H. M. Keiserinden Ordet: Med vor høie dyrebare Gemals Tilladelse, maa jeg tilstaae, at da jeg aldeles ikke har mere noget Haab om at føde Børn, der kunde opfylde hans Politiks Fordringer og Frankriges Jnteresse, saa vil jeg gjerne aflægge ham det største Beviis paa Hengivenhed og Resignation, der nogensinde paa Jorden er blevet givet. Alting har jeg af hans Godhed; hans Haand var det, der paasatte mig Kronen, og paa denne Trones Høide har jeg kun modtaget Vidnesbyrd om det Franske Folks melighed og Ømhed. - Jeg troer at giengielde alle disse Sindelav ved at bidrage til Opløsningen af et Ægteskab, der i Fremtiden vil være en Hindring for Frankriges Vel, som det berøver den Lykke, i Fremtiden at beherskes af en stor Mands Efterkommere, som saa aabenbar er bleven opvakt af Forsynet, for at forjage en skrækkelig Revolutions Onder, og gjenoprette Altar, Trone og selskabelig Orden. Men dette Ægteskabs Opløsning vil ikke forandre mit Hjertes Folelser. Keiseren vil bestandig finde i mig sin bedste Veninde. Jeg veed hvor meget denne af Politiken foreskrevne Handling har saaret hans Hjerte, men begge gjøre vi os en Ære af et Offer, som vi bringe Fædrenelandets Vel. Derpaa have D. K. K. M. forlangt af os, at udfærdige en Act om hendes Erklæring, som og om det gjensidige Samtykke, de indeholde &c., hvorpaa vi, Prinds, Rigets Erkekantsler, adlydende Deres Majestætes Befaling og Begjering, opsatte følgende Protocol, for at kunne være af Lovskraft. Benævnte Protocol have Der. Majestæter egenhændig underskrevet og efterat det var blevet undertegnet af de tilstedeværende Konger, Dronninger, Prindser og Prindsesser, er det ogsaa blevet underskrevet af os, og contrasigneret af den Keiserl. Families Statssecretair, der egenhændig har opsat det. Saaledes skeet i Thuilleriernes Pallads, samme Dag, Time og Aar som ovenfor. Her følge Underskrifterne.) – Nu følger – efter sædvanlige Jndledning - følgende Senatus=Consultus: Art. 1) Det mellem Keiser Napoleon og Keiserinde Josephine sluttede Ægteskab, er opløst. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Keiserinde Josephine skal beholde Titel og Rang af en kronet Keiserinde og Dronning. 3) Hendes Livgeding er bestemt til 2 Mill. Franker i aarlig Rente af den offentlige Skat. 4) Alle Dispositioner, som af Keiseren maatte gjøres til Gunst for Keiserinde Josephine paa Civillisternes Fonds, stadfæstes af hans Efterfølgere. 5) Nærværende Senatus Consultus tilstilles H. K. K. M. ved et Budskab. Cambaceres, Præsident. Senonville. Beurnonville. Laplace. Seet og beseglet af Senatets Kantsler, Laplace.