Københavns Adresseavis, 1782-07-09
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1782. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter, samt NørreJylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfore Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel og Nødvendigheden deraf giøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer, underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem. Ere Attestanterne ei selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgiøre, hvorvidt alle de i Premie Materien anførste Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentlig at bekiendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier, og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøjagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand, anføres, og naar de Æskende er af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæste=Bønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller giver andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 3 §. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier er indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. 10. De, som bliver belønnede for Vandgrøfter, Steengjerder, levende Gjerder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, bliver derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de haver vundet Premie eller Belønning, og ifald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengjerder m. m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gjerder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. De, som ikke nøie lagttage alt, hvad Selskabet har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterier, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Num mer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt næste Aar at blive bedømt, som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom, maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne, og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 14. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn franke res, eller sendes postfrie. 15. Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde mere end een Premie for den Gang. Denn, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 17. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar er udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 18. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljer eller rede Penge, beroer, det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 19. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 20. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 21. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 22. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 223. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 24. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 25. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af Vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller teretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 27. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne, og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 28. Naar nogen i de Distrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger, æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlang nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmerendtrykkeligen at melde dette, tager Se skabet ikke hans Æskning i Betragtning. 29. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderend Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte, og efter Omstændighede ne til Trykken befordrede. 30, Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende æsker Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boer, og foretrekke den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 31. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom; men agter ikke derfor, meget mindre i anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier, i Penge eller Selskabets Medaljer, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald. 33. Selskabets Love underretter for Resten og hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 34. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdlige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise dem om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og, efter kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land Almuen især en og anden nyttig Huusholdings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanakker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Indflydelse hos Almuen, ogsaa vilde see Almanakens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet. Premierne for Teoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyens= og Aarhuus=Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenligste Størrelse. 3. Om et Jordbrugs beste konomiske Jndretning og Drift. Selskabets Premier. 4. Om Beskrivelser over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendommene. 5. Om den Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 6. Om en god Huusmoders vigtigste Pligter mod alle og overalt i sit Huus. 7. Om de kjøbenhavnske Felleders bedre Anvendelse til Græsning end hidindtil. 8. Om den erfarede Nytte af Felledskabets Ophævelse. 9. Om en Agerdyrknings=, Have= og Skov=Kalender for Dannemark og Norge, 10. Om Gjødningens beqvemmeste Bevaring mod Veir ligets skadelige Indflydelse. 11. On Mergel og Kalk Jord, tjenlig til Agerdyrkning i Danmark og Norge. 12. Om Hampens beste Dyrknings= og BehandlingsMaade. 13. Om Kraprodens beste Dyrkning, Tørring, og Malling. 14. Om den beste Dyrknings=Maade af Tobakken. 15. Om Fordeelen af Handels= og Manufaktur Planters Dyrkning i Ligning mod Korn=Avlen. 16. Om Fordeelen af Foder=Urter, visse Rødders og Roers Dyrkning og deres Anvendelse i Qvægavlen, sammenlignet med Avlen af Korn. 17. Om tjenlige Maader at føde Heste og Qvæg, samt Smaae=Kreature og tamme Fugle paa. 18. Om en Qvægavls=Katekiemus for Dannemark og Norge. 19. Om Tyboe=Ostes Egenskaber med videre. 20. Om den beste Maade at gjøre Most paa. 21. Om norske vilde Bærs beste Brug og Anvendelse. 22. Om norske vildvoxende Planters Tjenlighed til Føde grundede paa Forsøg. 23. Om Planter ved Elven og Vesterhavet, beqvemme til at afværge Jordens Bortskyllelse. 24. Om Veilers Jnddigning. 25. Om nyttige Vexter for Fær verne. 26. Om Faarenes beste Klipnings=Maade her i Riget. 27. Om Prøve af Hr. Konferentsraad Fleischers Omgangs=Maade ved Bicavlen. 28. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 29. Om HummerFangstens Jndflydelse paa de andre Fiskerier. 30. Om Middel mod Tanglopper i Limfjorden og andensteds. 31. Om fordeelagtige Fiske=Bankers Opdagelse paa Kysterne. 32. Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning. fra Moser og sumpige Enge. 33. Om en lidet bekostelige Maskine til at rense forskellige Korn=Arter med paa Loen. 34. Om beste Indretning af Meel=, Malt= og Gryn Møller. 35. Om Maltgjøren paa Landet. 36. Om Brygning sammesteds. 37. Om Bagning og der, m.v. 38. Om indenlandske uldne Manufaktur=Vares Sammenligning med Fremmedes. 39. Om de danske Kjøbstæders Opkomst. 40. Om Teglbrænderiers Jndretning og Anlæg. 41. Om norske Mineraliers Opdagelse. 42. Om Hindringer for Stædernes, især Kjøbenhavns, umiddelbare udenrigske Handel. 43. Om den beste Handels=Plan, for Island. 44. Om Handels=Historier af egne Havne, 45. Om den fordeelagtigste Huusholding og Handel med Landets Hornqvæg og de deraf faldende fede og andre Vare. 46. Om den beste Huusholdings=Maade med Rensdyret og dets Vare. 47. Om Bever=Avlens muelige Befordring i Norge. 48. Om indenlandske Produkters og Varers Dyrkning og Tilberedelse for Vestindien. 49. Om den beqvemmeste Karre eller Vogn med brede Felger til Skaanseel for broelagte Gader. 50. Om Kunsters Forbedring for Rigerne i Almindelighed. 51. Om mineralske Sundheds=Vande, som kan opdages her i Rigerne. 52. Om Kaffeens Nytte og Skadelighed for Mennesket og Staten. Private Patrioters Premier. 53. OmRødnings Befordring i Norge. For praktiske Materier eller for Næring og Bjering. Kongelige Premier. 1. For Tobaks=Avlen af Kjøbstæd=Insvaanere i Dannemark. 2. For Hør=Avlen i Dannemark og Norge. 3. For Ham=Avlen i Almindelighed. Selskabets Premier. 4. For Felledskabets Ophævelse i Dannemark. 3. For Proprietærer, som paa deres Godser befordrer borgerlig Frihed og Eiendom. 6. For Land=Almuens Underviisning i Ager= og Havebrug efter Selskabets trykte Underretninger. 7. For Skoleholdere paa Proprietær=Godser, som lærer Bønder=Drenge, saavit fornødent for et huusligt Bogholderie, at skrive og regne. 8, For Vands Afledning fra Ager og Eng i Dannemark og Norge. 9. For samme paa Amager. 10. For Aarmosens Forbedring, ved Grøftning og Rødning. 11. For levende Gjerders Plantning i Dannemark og Norge. 12. For Steengjerders Reisning i Norge og Dannemark, samt i Island og paa Færøerne. 13. For Steengjerder i Amtet Hutten. 14. For Grene af Gran eller Furu anvendt til GjerdersStaure i Norge. 15. For Klever=Avl i Dannemark. 16. For indenlandske Græsarters Udsaaning og Dyrkning i Dannemark. 17. For Handel med Frøe=Sorter, tjenlige for Bonden i Dannemark. 18. For Sommer=StaldForring med de fleste Kjør af en Gaards Besætning. 19. For Kreaturers Forring med Roer og Rødder i Dannemark. 20. For Hør=Avl paa Amager. 21. For Humles Plantning i Dannemark og Norge, samt i Slesvig og Holsteen. 22. For merkeligste Forbedring i Agerbruget paa Bornholm. 23. For Jndsamling af Karve eller den vildvoxende Kummen i Norge. 24. For Jndsamling af medisinske Urter og Rødder her i Rigerne. 25. For Pile- og andre Træers Plantning i Dannemark og Norge. 26. For Plantningen af Pile=Træer omkring i Limfjorden. 27. For fandige Overdreves og Heders Besaaning med Naale= og andre Træer i Dannemark. 28, For Furu= og Gran Skoves Anlæg i Island. 29. For Patete= eller Kartoffel Dyrkning i Norge og paa Island. 30, For KartoffelDyrknings Befordring paa Island. 31. For samme paa Færøerne. 32. For Kaalrødders Avl i Island. 33 Fordem, som befordrer Have=Dyrkning hos Land=Almuen i Dannemark eller Norge. 34. For Bønder og Huusmænd, i Norge, som selv viser Flid i Have=Dyrkning. 35. For Frugttræers Opelskning i Dannemark. 36. For Frugt Træe=Skolers Anlæg i Dannemark og Norge. 37. Forden beste Peberrod, liig den Tydske, avlet i Dannemark. 38. For den talrigste Faare=Hjord med fineste Uld i Dannemark, Norge, samt Slesvig og Holsteen. 39. For norske Øers Besætning med vilde Faar. 40. For beste Anvendelse af Rensdyret og dets Vare. 41. For Bie finder med vel overfødte Bier i Dannemark og Norge, 42. For Saaning og Plantning af Vexter, hvoraf Bier kan trekke. 43. For beste Behandling af Tørvemoser i Dannemark. 44. For unyttige Mosers Besagening eller Beplantning med beqvemme Busk= og Træesorter samme. steds. 45. For norsk Silde=Saltning paa hollandsk Maade. 46. For norsk Silde=Saltning paa ubestemt Maade, dog kun for Sild fangne og virkede i lukte Fartøier. 47. For Udførselen af tørsaltede Sild fra Limfjorden og andensteds. 48. For den største Mængde beste røgede Sild afsat fra et Silde Røgerie i Norge, 49. ForKarpers Udførsel til Sverrig og Østersøen. 50, Forsmaae Hummers Udsætning i Søen ved de norske Hummer Fiskerier. 51. For Destillering af beste Jenever=Brændeviin. 52. For Uld=Spinderier i Kiøbstæderne. 53. For Spind, i visse kjøbenhavnske Hospitaler og Skoler. 54. For linned Strømpe=Binden paa Landet i Dannemark og Slesvig. 55. For ulden Tøi til Bønder=Klæder af Uld farved af Naturen selv. 56. For Saale= eller Pundtlæder, barket i Dannemark eller Holsteen paa engelsk Maade. 57. For Læder til Støvle=Skafter paa engelsk Maade tilberedt og tilskaaren i Dannemark eller Holsteen. 58, ForJugters eller Ryslæders Tilberedning i Norge. 59. For Forbedring af Bornholms Uhrverker. 60. For Bøssestene, gjort her i Rigerne. 61. For den beste Selhunde=Fangst omkring de danske Øer. 62. For Selhunde=Fangst Grønland, 63. For Vinter=Forraads Anskaffelse for Familier sammesteds. 64. For norske Tømmermands=, Smede=, Muurmester= eller Sneker=Svende, som udenrigs forbedrer deres Kunst, og siden nedsetter sig derpaa i deres Fæderneland. 65. For Tjeneste Tyendes troe Tjeneste i Island. Private Patrioters Premier. 66. Forden Bonde, som udflytter og paa beste Maade dyrker, sin Jord paa Kjøbenhavns Amt. 67. For det overflødige Vands Afledning fra Enge og Moser paa Færøerne. 68.