Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-09-26
Silke-Bomulds Træet (Bombax gosJpinum) bliver meget høyt og tykt. Et af disse Træer, som stod paa St. Thomas, var det største Træe paa Landet. Det var 11 Fod tykt, og Greenene udbredede sig vel Hundrede Fod langt. Af saadanne Stammer giøre Americanerne deres store Kander eller Baade. Træer bærer ikkun hver syvende Aar een Gang Frugter, Frugten bestaaer i store Frøe huuse, hvori Frøet ligger i et Slags Bomuld, der er graae og som den fineste Silke men kort i Uldhaarene. Den er meget god til Underdyner og Madrasser, i Begyndelsen er den læt ligesom Ederdun, med Tiden tager den Fugtighed til sig, bliver tungere og falder sammen, dog aldrig saameget som Fier. Den bruges ogsaa til Hattes Forfærdigelse. Maho-Træet er nyttigt, fordi dets Bark kan adskilles i Traade ligesom Hamp, og bruges til Fiskegarn og Strikker, Bomulds Træet udgiør efter Sokkerrøret, den fornemste Handelsgreen paa disse Eylande. Det er en Busk som bliver omtrent halvanden Alen høy, men voxede meget høyere, naar dens Top ikke blev bortskaaren, hvorved den nødes til at drive fleere Greene og Frugter, Blomsterne ere store og anseelige, paa nogle Buske ere de gule og paa andre kiødfarvede, Bomulden sidder fast ved Frøet i et Frøehuus, der er saa stor som en Valnød. Da Frøehuset er gandske fuld af Bomuld saa springer det op og aabnes, naar Frøet er gandske moedent. Henger det i denne Tilstand for længe paa Træet, saa falder Bomulden ud, og Jorden synes ligesom bedækket med store Sneefog. Bomulden separeres fra Frøet ved en meget simpel Maskine, som kaldes Ginne. Træerne opelskes af Frøe, som lægges i Jorden nogle Skridt fra hinanden. Det kan skee paa hvilken Tid. om Aaret man vil, naar ikkun Jorden, er fugtig nok; sædvanlig skeer det i Maj. Maaned, i Oktober og November blomstrer Træerne, i Januarii og Februarii indsamles Bomulden. J Mai og Junii indhøstes Eftervexten, der er ligesaa god som de første Frugter. Naar Træerne, har baaret i 2 Aar, er det best at tage dem ud og at saae ny Træer, siden deres Frugtbarhed efter denne Tiid aftager. Bomulds Ormene opholde undertiden, Træernes Vext noget, men der ere sielden saa mange, at de kan æde alle Bladene, og den Skade, som de giøre, erstattes ved Naturens sterke Drift inden kort Tiid. De Træer, som bære ret fiint Bomuld, have ogsaa finere Blade, hvis Saft er et tilforladeligt Middel imod den den giftige Cassabi=Melk. Paa en Art af Lianer eller Buske-Reeb voxe i smaa Bælger smaa glindsende Frøekorn, der ere saa store som Erter, gandske haarde, og røde med en sort Plæt paa det Sted, hvor de sidde fast ved Bælgen. De kaldes her røde Coraller (Abrus precatorius) og bæres af Negerqvinder og Børn om Halsen. Saadan en Coralle skal være en dødelig Purgativ, naar den er stødt smaa, Plantens meget søde Blade tygges og spises derimod, naar man har ondt i Halsen. En anden Art af Coraller, der ere fire Gange større, ovale, glindsende, og enten hvide, graa eller mørkeblaa, voxe paa en Plante, med Halm og Ax, som ligner Havre og bæres ligeledes af Negerne om Halsen og Armene. Jndigo voxer vildt, paa disse Eylande, men dyrkes ey mere, saavel fordi der er større Fordeel ved Sokkeret og Bomulden, som for den usunde Damp der er ved Arbeidet med denne Plante. Dette bestaaer deri, at Planterne lægges i Knippeviis i Vand i store Kar. J 4 eller 5 Dage setter Farven sig som en Grød fast ved de raadnede Planter; Efterat man har ladet Vandet afløbe, tørres den og bringes i den Form den skal have. Af disse raadnende Planter, som ofte maa røres, opstiger en saa skadelig og fæl Damp, at Slaverne, som forrette dette Arbeide, maa staae paa et Sted, hvor Vinden kan drive den fra dem, for ikke at miste deres Helbred. Af Buske og Urter, hvis Blade ere vellugtende, findes her mange Arter, af hvilke nogle drikkes som Kryderthee, eller bruges til Fodbad. (Fortsettes.