JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Fra Dresden meldes under 16de April følgende: "Jforgaars indtraf hertil en Coureer med Depescher til Prindsen af Ponte Corvo, og nogle Timer efter satte sig den hele Sachsiske Armee i Bevægelse. Den anden Division afgik igaar og den første tiltræder Marschen i Dag. I Spidsen af samme staae Prindsen af Ponte=Corvo. Efter Forlydende, marscherer den sachsiske Armee et fransk Armeekorps imøde, for med samme at forene sig til Feldtoget. Derimod synes det, ifølge Efterretning fra Leipzig af 18de April, som og Prindsen af Ponte=Corposkulde føre den sachsiske Armee til Hertugdømmet Warse hau, for der at forene sig med den pahlske Armee og saaledes at trænge ind i Gallizien, da strax efter ovenmeldte Coureers Ankomst blev givet befaling, at rømme Dresden og Arsenalet, hvorpaa ufortøvet 200 Kanoner og alt i Staden værende Munii tion blev indskibet. Dette erholder end meere Sandsynlighed, naar man læser en Beretning fra den Bøhmiske Grændse af 15de April af følgende Jndhold: "Den 9de og 10de dennes er den Østerrigske Armee gaaet over Grændsen. Det første Corps i 10 Colonner over Hof og Amberg til Bamberg, under Grev Bellegaarde, der den 10de havde sit Hovedqvarteer ved Dier stein i det Bayrenske, det andet, som Cavalleriet og Grenadeerreserven følger, drog over Passau og det tredie over Braunau. Til samme Tid rykkede Erkehertug, Johan med 3 Corps, hver paa 30,000 Mand til Jtalien og Tyrol. Den hele til Tydskland bestemte Østerrigske Magt anslaaes til 300,000 Mand, og desuden skal Erkehertug Ferdinandendne. med 40,000 Mand allerede værerykker. ind i Hertugdømmet Warschau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Fra Augsborg meldes endvidere under 17de April: "Jgaar meget tidlig ankom Fyrsten af Neuschatel i største Hast hertil fra Ulm. Strax efter Ankomsten indsluttede han sig i et Værelse og arbeide uafbrudt til Kl. 9. Herpaa gav han Marschal Massena, samt Generalerne Andinot, d'Espagne og det samtlige Generalitet Andience og og reiste derefter med sin Adintant til Donauworth. Idag er han atter indtruffet hertil og efter et kort Ophold igien afreist til forbemeldte Sted, hvor Keiser Napoleon allerede siden igaar befinder sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Herværende Jndvaanere bleve i Gaar indstændigen opfordrede til at levere Charpie og gammelt Linned. Ogsaa er givet befaling, i største Hast at skaffe 1500 Ankere Brændeviin. - Jnden faa Dage seer man ufeilbarlig et stort Slag imøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Den sidste Postvogn, som afgik herfra til Ling er ikke kommet tilbage, ligesom ogsaa den Jnsprukker Postvogn. Ogsaa den italienske Post er udebleven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Hertugen af Danzig befinder sig endnu i München. Af Marschal Davoustes Armeekorps, skal 30,000 Md. staae ved Ingolstadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Wien, den 12te April Man formoder, at Hs. Majestæt, efterat have taget hele Armeens Stilling m. m. i Øiesyn kommen tilbage til sin Hovedstad. Han ventes i det mindste den 20de dennes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
J Bøhmen oprettes endnu et Jæger=Frikorps, som skal bringes til 10,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Dagen efter Hs. Majestæts Afreise herfra blev blandt de herværende fremmede Gesandter uddeelt et Krigs Manifest, som indeholdt 16 Ark i Qvartformat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Blandede Efterretninger. Fra Warschan meldes under 13de April: "Paa det pohlske Krigsministeriums Reqvisition er udstædt Befaling til samtlige Præfecturer, at Armeen skal forstærkes og dertil at udskrive 9000 Mand Conskriberte. Der er stort Tilløb af unge Folk, især af Adelen, som frivillig tage Tieneste ved de pahlske Regimenter, Selv rige unge Canalerer træde i Tienesten som Gemene og Cadetter. De pohlske Troppers Giennemmarsch med svære Artillerieparker vedvarer endnu uafbrudt gjennem disse Egne; de 3 Divisioner Poniatovski, Dombrovski- og Zajonzek ere allerede i fuld Marsch til den Galliziske Grændse, for at spare Østerrigerne noget af Veien. Alle faste Pladse ere stærk besatte med Tropper og velforsynet med Levnetsmidler. Blandt andre er ogsaa det pahlske Cavallerie Regiment Turne, hvilket i det yderst mordiske og uforglemmelige Slag ved Friedland, saa roesværdigen udmerkede sig, allerede ankommet hertil fra den Russiske Grændse. Disse besættes nu ogsaa med National Gaarder, da der som bekiendt, mellem Rusland og Frankrig hersker det venskabeligste Harmonie. Efter den nyere Organisation inddeles den pahlske Armee herefterdags ikke mere i Legioner, men i Divisioner og erholder eens Uniform. Saasnart Fiendtlighederne begynde i Tyskland, venter man ogsaa deres Udbrud paa herværende Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
J en Skrivelse fra Jas sy af 2den April hedder det: Den her aabnede Fredskongres er falden igiennem. Fra Russisk Side forlangte man som Basis for Underhandlingerne Moldau og Vallachiets Afstaaelse og den engelske Gesandts Bortfiernelse fra Constantinapel; men hertil vilde de Tyrkiske Befuldmægtigede ikke give deres Samtykke. Jmidlertid opholde de sig endnu her, da Fyrst Proforovsky har sendt 2 Russiske Officierer med et Ultimatum til Constantinopel, hvorpaa Svaret ventes. Midlertid have Russerne dog allerede fra flere Sider sat sig i Bevægelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Fra London meldes følgende over Frankrig. af 5te April: "To Expeditioner ere udrustede. Den ene er for kort siden afgaaet fra Cork og bestaaer af det 7de, 30te, 48de, 83de og af 2 Batailloner af det 53de og 66de Regiment - alle under Generalmajor Hill og Brigadegeneral Camphells Commando. Den er bestemt til Portugal, for at støde til derværende Tropper. General Wellesley gaaer med som Over opsynsmand over det Hele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Den anden Expedition afgaaer i disse Dage fra Portsmouth til en anden Bestemmelse. Med denne følger en stor Deel Kavallerie under Generalerne Stewart og Paynes befaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Admiral Krats har af Forsigtighed meddeelt alle Skibe under hans befaling den Jnstruktion, at advare alle Engelske Skibe, som seile til Svenske Havne, og givet tillige derværende Skibe Ordre, paa det hastigste at afseile derfra, - uagtet de for nylig af den nye Regiering som de sidst vare stolt af, have erholdt de oprigtigste Forsikringer om det varmeste og ubrødeligste Venskab i Fremtiden? – hvo har hørt Mage hertil, – Den 13de Marts reiste Hs. Majestæt Keiseren af Rusland fra Petersborg til det nye erobrede Finland(forhen Svensk Finland) og kom lykkelig anden Dagen til Staden Lovisa og den 15de til Burgo, hvor Keiseren blev paa det prægtigste modtaget med Æreporte m.m. Den 16de holdtes den Finlandske Landdag i Keiserens Nærværelse. Om Aftenen var Staden illumineret. Den 17de aflagde samtlige Stænder Troeskabs=Eden for Keiseren, paa dette Lands evige Forenelse med det Russiske Rige. Den 18de besaae Keiseren Fæstningen Svea borg. Den 22de holdt han sit Jndtog i Abo, og efterat Hs. Maj. ogsaa der havde truffet beste Landsfaderlige Omsorg, indtraf han igien til Petersborg den 5te April, i beste Velbefindende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Stettin. J Lybeks Farvande har 3 engelske Fregatter og en Luggerbrig ladet sig see, som efter nogle fra de engelske Skibe deserterte tydske Matrosers Udsigende, skal allerede have taget 26 Danske og Lybekske Skibe. Et Vestphalsk Corps af 4000 Mand Cavallerie og Infanterie er rykket ind i Hannover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
De Danske have gjort adskillige Landgange i Sverrig. To Landgange ere især mærkelige. J Krigen mellem Christian og den svenske Kong Carl Kl gik een dansk Hær paa 16000 Mand paa Transportskibe over Sundet, og landede den 29de Juni 1676 uden Modstand; ved Landsbyen Raae. Helsingborg, Landskrone, Christiansstad og Østad bleve erobrede. J Skaane levertes flere blodige Træfninger, og de Danske bleve i Besiddelse af de indtagne Fæstninger, indtil Freden undertegnedes 1679. - J Krigen mellem Carl 11 og Frederik 18 fore, tog en dansk Armee 14000 Mand stærk, under bedæk, ning af 24 Krigskibe en Landgang i Skaane. Landgangen skeete den 12te Novbr. 1709 ved Raae, og havde til Følge Christiansstad og Helsingborgs Erobring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Jndenlandske Efterretninger. Fladstrand, den 10de April. Et lidet Fartøi, som de Engelske havde taget og indbragt til Marstrand, er af en Styrmand Jønsberg og to danske Matroser tilbagetaget og ført med det halve Ladning hertil. De overmandede pludselig den engelske Priismester og Besætning og førte Skibet lykkelig hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
En engelsk Convoi af 13 Seilere foruden bedækning er seet under Skagen at styre Øster i. De engelske Krigskibe ere lagte fra Gothenborg ud forbi Ny Elfsborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Heiligenhafen, den 18de April. De 3 fiendtlige Krigskibe 1 Orlogskib, 1 Fregat og 1 Kutter, som den 15de toge Station imellem Lolland og Femmern, have i Morges forladt samme og ere gaaede Sønder efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Corsøer, den 23de April. En fiendtlig Convoi er seet Sønden for Omøe, under bedækning af 1 Orlogskib og 1 Brig. Vor Roeflotille vil, om mueligt, angribe den. *) Efter Reisendes Udsigende, skal vor Roerflotille, mellem sidste Onsdag og Torsdag have erobret 4 Koffardieskibe af denne Convoy.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Helsingøer, den 23de April. J Morges Kl. 6 lettede de 2de engelske Orlogskibe og en Kutterbrig, som i Gaar Eftermiddags kom Nord fra. De satte Coursen Nord paa fra Høgenæs og efter Beretning fra Telegrafen, saaes Kl. 7 en Amerikaner at komme Nord fra, til hvilken et af Orlogskibene holdt hen, hvorpaa den vendte og gik med den. De styrede Nord Nordvest i J Gaar Morges gik en Parlementair til Helsingborg med Kammerherre Kaas, Følge og Baggage. Strax efter nedkom en Parlementair Skonnert fra Kiøbenhavn med 46 svenske Krigsfanger; den er ankret ved Helsingborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Rønne, den 6te April. I Gaar faaes de første fiendtlige Skibe i Aar ved Bornholm. De vare 3 i Tallet. Det ene en Fregat, var kommen i Jsen omtrent 1 1/2 Miil fra Rønne; men da Veiret var overordentlig skiønt, lykkedes det den mod Aftenen igien at komme ud af Jsen, og den skyndte sig derpaa tilligemed de 2de andre igjen Vester efter, hvorfra de vare komne, for ikke at faae formeget med Jsen, denne farlige Fiende, at bestille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Aalborg, den 11te April. J Følge Efterretninger skal den sidste Provisions=Flaade, der, 70 Seilere stærk, for nogle Dage siden forlod Fladstrand, lykkelig have naaet Norge. Ogsaa en mindre Flaade, der kom fra sydligere Forsamlingsteder, skal paa lidet Tab nær, have havt samme Held.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Det hedder ligeledes, at de svenske Krydsere have faaet befaling ikke længere at forstyrre den danske Søefart, og at engelske Skibe ikke meere tillades at anløbe svenske Havne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Med Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Tilladelse har det Kal. Admiralitets og Kommissariatskollegium foranstaltet, at de Koffardieskibe eller Fartøier, som herefter skulle gaae fra Kjøbenhavn til Helsingøer eller omvendt, blive indtil videre konvojerede, hvorimod ikke noget Skib eller Fartøi maae afgaae fra det ene til det andet af disse Steder uden Konvol. Skippere. som ville have Konvo til Helsingøer melde sig desangaaende hos Kammerherre Kommandør Kriger og de, som vilde have Konvo fra Helsingøer til Kbhvn. melde sig hos Premierlieutenant W. Møller sammesteds. Hvilken Respekt det i et Aar nyeskabte Danske Søeværn allerede indgyder de stolte Britter, bevises følgende Jammerklage i en Skrivelse fra London af 27 Marts: Enhver Handelmand, som har Handelsforbindelser i Østersøen, kjender de store Hindringer, som ere i Veien for vor Handel i Norden ved de Danske Krydseres Jver og Virksomhed og til Foraaret vil disse, naar de ikke finde stærk Modstand, allevegne lokkes frem i større Antal end afvigte Høst. Følgende Brev fortjener alvorlig Eftertanke:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Helgoland den 18 Marts. Handelen begyndte igien i Midten af sidste Maaned og var meget munter paa en 14 Dages Tid; men vi ere nu atter i Uvirksomhed, som endeel Danske Kapere, der krydse paa den modsatte Kyst, ere Skyld i. De afskrække Skibene fra at komme ud. Et lidet Skib blev for omtrent 14 Dage siden udrustet ved Kjøbmændene og sendt ud, for at tage en Kaper som var i Nabolauget. Denne Expedition fik et ulykkeligt Udfald: Skibet kom paa Grund i en Storm ved Mundingen af Elben og 10 af Folkene druknede. Førend Regjeringen udsender Skibe til vor Handels Beskyttelse, vil der ikke blive mindste Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Ved Tallotteriets 830 Trækning i Altona udkom No. 82, 40, 31, 20, 79.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
AVERTISEMENTd. Gaarden Nr. 10 beliggende i Veile Nørre Gade paa en særdeles nærsom Sted, hvor der i mange Aar er dreven betydelig Handel og Brændeviins=Brænderie, og hvortil saavel Stuehuset som det for 5 Aar siden nye opbygget Bag= og Sidehuus, ere paa det beqvemmeste indrettet, bliver ved offentlig Auktion om antagelig Bud skeer, bortsolgt Mandagen den 8de Maji førstkommende; den anmærkes herved, at den største Deel af Kiøbesummen kan blive staaendes derudi, Samme Dag og Sted, sælges saavel endeel Krid Piber af alle Størrelser, samt andre Rester af Vare=Beholdninger. Her paa Adresse=Contoiret erfares, hvor en meget god Malke=Koe, er at faae tilkiøbs i Mai=Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
En Vægterplads heri Staden er vacant, hvortil Lysthavende kunne melde sig hos Magistraten paa Raadstuen, næste Torsdag Formiddag Kl. 10, forsynet med paalidelige Attester om hidtil viist ustraffeligt Forhold Hos Skipper Thomas Hansen Møller, bekommes gode graae lollandske Erter for billig Priis. Hvor henved 100 Lpd. Høe er at faae tilkiøbs, anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Den Jordlod som i Avisen under Nr. 31 og 32 er meldt, kan og bekommes til Leie til Græsning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Gode Hvidløg til at sætte, er at bekomme hos Chirurg Simesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Den 26de d. M. ankom en Reisende til Fridericia, og antog sig et honet Qvarteer; for hvis Vinduer om Aftenen Kl. mellem 9 og 10 forefandtes saakaldte Væggelurere, som jeg anseer for meget slette Folk. Jens Pedersen, Bøssemager i Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
Skolelærer Jversens Enke i Fridericia er ved Døden afgangen, og hendes Boe strax bleven forseglet og registeret: Boet aabnes den 3die Maji næstkommende, hvilket til de Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgiøres. Gauerslund Præstegaard, den 24de April 1809. H. Steenberg, Herredsprovst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-04-28
At min retskafne og gode Mand, Kiøbmand Hans Krag Bech, sidste afvigte 13de April forlod det Timelige i sit Alders 46de Aar, maae jeg herved sørgeligt bekjendtgiøre fraværende Slægt og Venner, frabedende mig skrivtlig Condolence. For mine Velyndere og Handlende bekjendtgjøres tillige, at Handelen uforandret fortsættes af underskrevne, den afdødes efterlevende Enke M. sal. H. Bechs. i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Krigsskuepladsen i Tyskland. er desværre atter begyndt. De Rovbegjærlige Engelske Ministre have med deres formaaende Guld atter antændt Krigsluen paa det faste Land, og lader Tysklands nu med Masens Floer beklædte Enge, farve med uskyldigt Blod. - Saaledes blev allerede den 23de April i Cassel (Residentsstaden i Nedrehessen) ved Kanonernes Løsning forkyndet en mellem 18de og 19de over Østerrigerne tilfægtet Seier ved Ingolstadt, (en Stad og Fæstning ved Donauen). En Coureer. ilede igiennem Cassel med den Efterretning, at ved hans Afgang fra Jngolstadt, var 7000 Østerriger taget fangen, et stort Antal Dræbte og Saarede blevne paa Plads sen, og endnu blevdeflygtende Østerriger, som allerede havde forladt er Terrain af 5 Milemed en vedvarende, Kanonade forfulgt. Det Omstændeligere herved, ventes nærmere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Paris, den 18de April. Jgaar blev, efter Forlydende, i Senatet aflagt Beretning over Communikationerne, som Regjeringen, meddeelte samme i det sidste Sæde. Den nye Reserve af 40,000 Mand skal udtages af Conskriptionens 3die Classe. Man har af nogle Pieceer, som Statsministeren i Senatet fremlagde til Læsning, opdaget, at Østerrig allerede i lang Tid har vedligeholdt god Forstaaelse med England, og at, saasnart de spanske Uroligheder brød ud, Østerrig strax paa det stærkeste rekruterede sin Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Endvidere sees af Statsministerens Beretning, at Rusland er i den bedste Forstaaelse med Frankrig, og at det ved nærværende store Kamp ikke bliver neutral, men vil rykke ind i Tyrkiet. Østerrigerne udsprede derimod at Rusland og Preusen vil staae dem bi; men den Tid vil snart komme, at de med forklarede Øine vil see, hvorledes deres egne Ledere har bedraget dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Den Østerrigske Ambassadeur har nu faaet Ordre, inden 24 Timer at forlade Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Den fransk Jtalienske Armee er henved 100,000 Mand stærk, og kommanderes af Vicekongen selv. Monitøren indeholder et Brev fra Erkehertug Carl til den franske General en Chef i Bayern, hvori han under 9de April erklærer: "At han ifølge sin Keisers befaling rykker frem med de under ham staaende Tropper, og behandler alt fiendtligt, som vover at modsætte sig ham. Dette er den eneste Krigs=Erklæring Østerrig endnu har givet, siger Monitøren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Efter Forlydende ere vore Tropper nu ogsaa rykket ind i Oporto i Portugal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Fra Bayonne have vi den Efterretning, at Hertugen af Bellund (Marschal Victor, efter Slaget ved Medelin, har tilfægtet sig en nye Sejer og taget General Cuesta med sin hele Generalstab fangen. Vor Besætning i Fortet Bourbon paa Martiniqve, 2000 Mand under General Villaret, skal paa det tapperste have forsvaret sig mod 12000 Englændere under Generalerne Prevost og Maitland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Vore Blade anføre af Londoner Efterretninger, at Ministerne allerede har aabnet en Subskription (der skal tjene som Engelsk Plaster) for de Østerrigske Krigeres Enker og Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Fra Stuegardt meldes under 17de April Gaar Morges Kl. 3, indtraf Keiser Napoleon til Ludvigsborg, ganske uden Garde eller bedækning, blot en Mameluk med sig. Her arbeidede han endnu til Kl. 5. og affærdigede Courerer til Maylland, Napel, Petersborg og Paris; lagde sig derpaa 1 Time til Hvile, ikke i blød Sæng eller Sofa, men paa en Madras paa Gul rer, i Klæderne, og hans Mameluk laae til samme Tid i sin Kappe i Forsalen. Kl. 6 stod Keiseren op igien, badede sig, og efterat have taget liden Forfriskning, fortsatte han Reisen. Ved Afskeden sagde han til de Tilstædeværende: Jeg haaber, snart at være her igien. Keiseren havde et sund og muntert Udseende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Fra Augs burg, meldes under 18de, 19de, 20de og 21de April: Den 18de om Morgenen gik hele Etaten af den under Marschal Massena og General Ondinots Overbefaling staaende franske Armee, saavelsom og den herliggende franske Besætning herfra, Fienden imøde. Til samme Tid var Keiser Napoleons Hovedqvarteer allerede i Ingolstadt, (som sikkert meget har bidraget til den fra Cassel meldte Affaire, og giver samme desstørre Troværdighed.) Samme Dag holdt Keiseren Revne over 18000 Mand franske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Den 19de er et Badensk og flere Regimenter af det Dudinotske Corps af forskellige Veie gaaet Østerrigerne imøde. Den 20de og 21de er hørt stærk Kanonade i flere Timer i Nordost; og i dette Øieblik erfares, at der atter er forefalden levende Fægtninger mellem Freising, og Pfaffenhofen. Virkelig blev ogsaa den 21de om Aftenen endeel Østerrigske Husarer af Regimentet Lichtenstein indbragte hertil. General Moulin er udnævnt til Commendant her, og vor Stad er sat i Beleiringsstand. Efter Rygte, skal Østerrigerne have besat den Bayerske Hovedstad München. J Regensburg. er 20 til 30 Huse afbrændte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Efter Reisendes Beretninger, som komme fra det indre Frankrig, ere Landeveiene fra Paris til Rhinen. fyldte med talløse Afdelinger, Infanterie, Cavallerie og Artillerie, der samtlig i forcerte Marsche ile til Rhinen og ikkun sielden holde Rastdag. Man forsikkrer, at der i Strasborg er saa meget Militair, at Borgerne ofte maae Huse 10 til 12000 Mand. - En saa stærk Giennemmarsch maae medtage betydeligt for Indvaanerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Mayland er udstædt følgende Proklammation af Vicekongen i Jtalien, Engen Napoleon. Jtalienere, Østerrig vil have Krig. Jeg seer mig altsaa nødsaget for en kort Tid at forlade Eder, og gaaer nu for at bekæmpe min ophøiede Faders, saavelsom Frankrig og Jtaliens Fiender. Jeg haaber, at J i min Fraværelse vil vise det samme fortreffelige Sindelag, som naar jeg er iblandt Eder. Eders Øvrigheder, er jeg forvisset om, vil ogsaa blive de samme, de stedse har været og søge altid meere at gjøre sig saavel deres Souverain, som eder værdige. Paa hvilket Sted jeg end befinder mig, skal Mindet om eder altid lue i mit Hjerte. Fra Frankfurt meldes under 22de April. 79. gaar er Storhertugen af Würtborg indtruffet hertil og begiver sig med Familie til Wezlav. Den hele Franske Hoved=Stridsmagt staaer for nærværende forsamlet imod Donau. Man seer med hver Dag et afgiørende Hovedslag imøde og er desangaaende i den spændteste Forventning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Jgaar bleve endeel Østerrigske Soldater som man har taget fangen i Egnen af Baaberg, inbragte hertil; de transporteres videre til Maynz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Jgaar ere 200 Mand Fyrstprimatiske Tropper brude op herfra til Erfurt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Endnu passere daglig enkelte Transporter af Skyts og Munition herigjennem til Augsburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Blandede Efterretninger. Ved Linz og Wels havde man den 31te Marts sammenbragt 5000 Slagthøveder for den Østerrigske Armee, Mellem Ens og Ling ere Veiene saa proppede med Tropper, at de Reisende maae tage Veien langs den venstre Donaubredde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
J Ling har man seet det 4de Østerrigske Armeekorps passere igiennem. Giennemmarschen varede fra Kl. 4, om Morgenen til Kl. 3 om Eftermiddagen. For at indgyde de - vel kun paa vakiende Fod staaende, Østerrigske Tropper Mod, har man udspredet iblandt dem, at Rusland og Preussen vilde giøre fælleds Sag med Østerrig, og alle Mennesker forsikre, at Østerrig, aldrig har sat saa overordentlige Anstrengelser i Værk, som i dette Øieblik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Den Østerrigske Keiser ventedes i Midten af April til Linz; efter ham skulde følge henved 1000 Heste, som ere bestemte til at uddeles blandt de Officierer, der miste deres i Kampen med Fienderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Saasnart den Østerrigske Armee havde betraadt Bayersk Grund, skulde den lønnes med klingende Mynt, Den hele mellem Linz, Braunau og Salzborg forenede Østerrigske Armee, angives til 150000 Mand, som dog udentvivl er overdreven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Hertugen af Danzig fik den 15de April Efterretning om, at Fienderne paa to Steder vare gaaet over Grændsen. Fienden havde ladet Broen ved Ny Oet ting istandsætte, men Bayrerne huggede den kort efter igien sammen. Fienden er kommet saa nær, at han magelig kan høre, naar der raabes: Hvem der, dog uden at skyde paa de franske Vedetter. Han udstrøer trykte Proklammationer, som have til Hensigt, at formaae alle Tydske til at giøre fælleds Sag med ham imod Frantsoserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-01
Den Østerrigske Legations Jndividuer tale i en høi Tone. Ifølge deres Pralerie vil Erkehertug Carl attakere paa fem Punkter og den hele Linie. De udstrøe ligeledes, at alle Frankrigs Venner og Tilhængere skal udtages som Gidsler; men Frantsoserne svare dem, som vise nogen Modfaldenhed, at man for hver Bayrer, vil bemægtige sig 10 Baroner af det hellige Rige, Den 18de April ere St. Cor og Bondets Divisioner gangne over Lechfloden.