JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Da Hr. v. Rumigny ikke vilde vide noget af, at der havde fundet diplomatiske Forhandlinger Sted mellem Frank Frig og Østerrig, betræffende Schweits Anliggender, saa degyndte man allerede at finde nogen Beroligelse i den Mening, at den derom i Allg. Zeit. handlende Artikel ikke var grundet paa officielle Data. Men det begynder nu at see ganske anderledes ud, da Hr. Rumigny har erholdt DepeAscher aldeles i hine Forhandlingers Aand, der foreskriver ham den Fremgangsmaade mod Bern, der er ganske modsat den, han forhen havde lagttaget. Bekræftes denne Efterretning, som man vel neppe kan tvivle paa, saa har Bern altsaa i Frankrig mistet det Rygstød, det drømte om at besidde. Da saaledes Forholdene til Udlandet blive saa meget meere spændte maa man finde den Tale, hvormed Landammanden aabnede det første Møde af det store Raad den 16de Febr., paafaldende, da den paa en Maade indeholder en Proteste mod den Bebreidelse, som blev gjort Canton Bern, som om den var i Færd med at gjøre Tilbageskridt paa den frifindede Bane, den havde begyndt at betræde. Denne Tal vil da ikke gjøre nogen god Virkning paa Udlandets Magter. Man venter en Motion af Medlemmerne i det store Raad, der har til Hensigt, at komme til Kindskab om de Noter, der hidtil ere vexlede, at prøve og bedømme det System, Regjeringen har fulgt, og at foranledige det store Raad til at udtale sine Grundsætninger, med Hensyn til Forviklingerne med Udlandet for Fremtiden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Blandede Efterretninger. Kvægsygen griber immer videre om sig i den østerrigske Keiserstat. Det baierske Statsminesterium for det Jndre har opfordret en Medicinal-Committee til at raadslaae omde virksomste Midler til at holde denne Landeplage borte fra Baierns Grændser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Det Haab, som var vakt, om at see Østerrig tiltræde den store tyske Toldforening, forsvinder paa ny. Der skrives nemlig fra det Østerrigske, at denne Sag ikke kan bringes saa let og hurtig istand som man mener i Udlandet. En Hovedvanskelighed ligger i den østerrigske Fabrik=Jndustri særdeles i nogle af Monarkiets Provindser, hvor den, paa ingen Maade, endnu har naaet et saadant Standpunkt, at den kan holde Prøve med ligeartede Frembringelser af den sachsiske og preussiske Jndustri, men i enhver Henseende i Concurrence med disse, vilde komme til at staae tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Fra Sielland skrives under 28de Febr. Foraarsgrillerne have faaet Fødder at gaae paa. Over 8 Dage have vi nu havt Storm og Regn uden Ophør, og endnu er det skrækkelige Uveir i fuld Gang. Man har nu Andet at bestille end at gjøre Lystvandringer i det Frie, for at kvæge sine Øine ved Vintermarkernes frodige Grønt, over Anklerne maa man vade derud, for at bortlede Vandet, som truer med Ødelæggelse. Det falder ingen mere ind at speide efter Hasselens røde Blomster eller at titte efter Lillier og Tulipaner; man takker Gud, at man kan hindre sine Vægge fra at flyde ud, sine Skorstene fra at falde ned, og sine Tage fra at adspredes i alle 4 Vinde. Det er det man kalder Livets Profa. - - Meteorologerne begynde, i deres Veirforudsigelser, at tage Hensyn paa den Halleyske Kommet, som vi i Aar faae at see. Som bekjendt viste den sig ogsaa 1682. Dengang havde de foregaaende Aar en ligesaa tør og hed Sommer som 1834; alle Brønde udtørredes, og først midt i October kom Vandet igjen - ligesaa 1834. Sommeren 1682 var derimod meget vaad; Oversvømmelser vare hyppige, i Tyskland og Holland gik alle Floder, lover deres Bredder, i Septbr. og Octbr. regnede det 6 Uger, uden Ophør. J Octbr. viste sig Kometen, som i Aar skal vise sig den 16de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
J Fienneslev, ved Sorøe, har tildraget sig en rædsom Begivenhed. Rygtet fortæller den med Omstændigheder at af en saa oprørende Natur, at man har ondt ved at troe dem. En Huusmandskone skal have hedet sin Bagerovn i det Forsæt, at kaste sit Barn derind. En Pige fra en nærliggende Gaard kom i et Ærinde til Huset, men fandt Døren lukket. Hun bankede paa, men Jngen vilde aabne. Da saae hun gjennem Vinduet Barnet ligge afklædt paa Bordet, og den unaturlige eller afsindige Moder kastede Halm ind i Ovnen. Hun løb hjem og fortalte, hvad hun havde seet. Fra Gaarden tilte man nu til Skuepladsen for den græsselige Handling, og kom til Lykke tidsnok, for at forebygge dens Fuldbyrdelse. Barnet blev frelst, og Moderen taget under Bevogtning; men ikke længe efter fandtes hun hængt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
J Nysted vare den 16de Februar, de der besiddende og hjemmehørende Søfolk forsamlede i Kirken, hvor de, paa høitidelig Maade, indførte en Model af et Fregatskib, fuldkommen tiltaklet og udhalet, efter at de under Musik og Sang, i Procession havde ombaaret den i Gaderne. Skibet ophængtes i Kirken, hvor omtr. 600 Mennesker vare forsamlede, under Palmers Afsyngning og Præludium fra Orgelet. Om Aftenen var Bal, hvortil dhrr. Jnsp. Styrup og Forligelsesc., Toldbetjent Henrichsen (Sangenes Forfatter, vare indbudne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Indsendt. Pastor Ut 28 N. G. död d. 19de Febr. 1833. Kun faa ere de, hvis lykkelige Lod i Livet det blev at vinde Alles udeelte Agtelse og Kjærlighed, kun faa lere de, om hvis Værd som Menneske og Borger den kun er een Mening. - Dette, i Sandhed misundelses- værdige, Lod blev den ædle, elskværdige Pastor Hasstings. - Besjælet af Christendommens blide stand og gjennemtrængt af dens rene Lære, maatte han i sin Vandel drage Alles Hjerter til sig, og staae hæderværdig i Samfundet. - Han var sine Menigheders ærlige Hyrde, han var en kjærlig Ægtefælle og Fader, sen tro Ven. - Hans Liv var velsignet af alle den kjendte ham; hans Död var dem en haard Tilskikkelse: ved hans Baare staae Slægtskab og Venskab dybt nedböiede af Sorg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Aalborg Kirker. Paa Onsdag holdes Fasteprædiken i Budolphi Kirke af Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Bekjendtgjørelser. Den 5te Dennes, om Eftermiddagen Kl. 11½, behagede det den algode Gud at bortkalde fra denne til en bedre Verden, min inderlig elskede Moder, Enkemadame Cecilia Kirstine Brix födt Larsen, i sit 68de Aar, efter et halvt Aars tiltagende Svagelighed. Hvilket herved sörgeligst bekjendtgjöres for fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 7de Marts 1833. Paa Södskendes og egne Vegne. R. C. Brix.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Efter 5 Aars haarde Lidelser og i det sidste Aar afbrudt fængslet til Smertens Leie, bortkaldtes af Gud til et bedre Liv, i Dag Eftermiddag Kl. 5, vor høit elskede. Datter, Anne Maria, i hendes Alders 17de Aar; dette bekjendtgjøres af hendes dybtsørgende Forældre og 6 efterlevende Sødskende. Aalborg, den 7de Marts 1835. Amalia Fibech, C. Fibech. født Holmen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
At Stervboet efter Snedkermester Hans Christian Bech i Dag er sluttet, bliver herved bekjendtgjort. Skifteretten i Aalborg, den 7de Marts 1835. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Torsdagen den 19de Marts 1835, Kl. 7 slet Aften, at holdes en Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Priiscourant over Hauge= og Blomsterfrø, Frugt og andre Træer m. m., kan nu behagelig, uden Betaling, faaes hos H. P. Beyer ved Reberbansport.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Torsdagen den 26de Marts, om Eftermiddagen Klokken 2, bliver, paa Hassing=Refs Herreders Tinghuus i Vestervig Sogn, holdet Skiftesamling i Stervboet efter den Vestervig Præstegaard afdøde Amtsprovst, Ridder P. C. Bendix, hvilket til Efterretning for Arvingerne og andre Vedkommende herved bekjendtgjøres. Teglgaarden, den 28de Februar 1835. Fischer. Laaget til et Perlemors=Etui er tabt paa Veien fra Gravensgade til Vestergade. Finderen behager at melde sig paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Auctionsplacat. Mandagen den 16de Dennes, Kl. 11 Formiddag, bliver ifølge Begjæring af Fiskerindreder Peder Nielsen, i hans Bopæl Nr. 175 i Lille=Tranegade i Nibe, ved Auction bortsolgt, mod contant Betaling ved Hammerslaget, 7 Stykker Sildebundgarn, hvoraf 1 er 100, 3 er 90 og 3 er 84 Masker dyb; 9 Stykker Rader, hvoraf 3 er 70 og 6 er 66 Masker dyb; 5 Tylter 12 Allings Steg; 5 Tyl rer 10 Allings Ditto, og en stor Fiskekaag med Seil bielke, Seil og Hængeroer. Nibe, den 3die Marts 1833. Lynge =
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Jordegodssalg. Foranlediget ved at flere Liebhabere have meldt sig tilden, den kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard, Skaarup gaard med Underliggende, bliver bemeldte Eiendom, ifølge den kongelige Statsgjeldsdirections Ordre, opraabt til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 27de April 1835, Formiddag Klokken 11. Eiendommen bestaaer af: 1) Hovedgaarden Skaarupgaard, beliggende i Hjørring Amt, Horns Herred og Tolne Sogn, staaende for contribuabelt, men tiendefrit Hartkorn, Ager og Eng 20 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og tiendeplig: tigt 5 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., samt Skovskyld 3 Fdkr. 1 Alb. Foruden dette er af det contribuelle Hartkorn bortfæstet 1 Tønde 3 Skjepper 2 1 Album. 2) Den Gaarden underliggende Dal=Skov. 3) Tolne Kirke med samme Sogns Kirke= og Kvægtiende, matriculeret for 10 Tdr. Hartkorn. 4) Det Gaarden tilhørende Teglværk. 5) Det Gaarden underliggende Bøndergods, hvori det saakaldte Bangsbo Strogods er indbefattet, at Hartkorn Jordskyld 24 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 138. Alb. og 1 Fdkr. 1 Alb. Skovskyld. Til Oplysning for Lysthavende bemærkes : at Skaarup gaard har et Areal af circa 280 Tdr. Agerland, 80 Tdr. England og 470 Tdr. Hedeland. Af Jorderne ere omtrent 150 Tdr. Land i de senere Aar mærglede, der har givet et godt Udbytte, og Bygningerne, der alle ere gode, afgive en bekvem Bopæl. Den Gaarden tilhørende Tiende er, med Undtagelse af 13 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, som hæves in natura, bortaccorderet for bestandig mod aarlig Vederlag i Korn, der andrager circa 23 Tdr. 7 Skpr. Rug, 21 Tdr. 1 3/4 Skpr. Byg og 26 Tdr. 1 1/2 Skpr. Havre. Den ved Gaarden værende Besætning, bestaaende af 12 Heste, 15 Køer, 32 Stude, 1 Tyr og 4 Stkr. Ungkvæg samt 100 Faar, følger i Kjøbet, tilligemed Inventariet af Vogne og Avlsredskaber m. m.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Jordebogs=Indtægterne af Godset andrager 54 Rbd. 16 s. Sølv og 12 Rbd. Sedler, 14 Tdr. 4 Skpr. Rug og 2 Tdr. Byg. Til Gaarden forrettes intet Hoveri, men derimod haves 678 Arbeidsdage af Huusmænd paa Godset, Fremdeles bemærkes : at den fornødne Jldebrændsel af Tørv haves saavel til Gaarden som til Teglværket, ligesom og Overflødighed af Mærgel haves paa Gaardens Marker. Af Kjøbesummen kan de 3 blive indestaaende i Eiendommen, imod første Prioritet. Auctionsconditionerne, hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt, ligge til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsenscontoir i Kjøbenhavn, hos Justitsraad og Godsinspecateur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg og hos Forvalte en paa Baggesvogn, som tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Onsdagen den 18de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Guldsmedmester Kjølstrup, formedelst Bortflyttelse, ved Auction i hans Bopæl heri Byen, bortsælge endeel Meubler og Effecter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hiørring, den 28de Februar 1833. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-09
Fortegnelse. lover uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Februar Maaned 1835. Hvorfra. Aarhuus. Chr. Bruun til Bruunsted Porto Til Hvem. Frohvn. Svend Hansen Svendsen i Aalborg, Kbhvn. Dyrlægge Ditleysen i Ditto Christen Madsen Hogsted i Sulsted, A. Andersen, Væver i Lyngby ved Lindenborg 22 Skive. Jomfru Medine Larsen i Skjødstrup, Slesvig. J. Ollesen paa Hedemarken i Jerslev Sogn 27. Aalborg Postkontor, den 6te Marts 1835. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Østerrig. J Wiener=Hoftidenden læste man allerede den 26de Februar en Bulletin, som indeholdt, at Keiseren af Østerrig var bleven alvorlig syg. Om den Sensation, denne Efterretning vakte i Wien, vidnede strax Børs-Thermometret. Bankactierne, som den 25de stode paa 1327, faldt ved hiin Efterretning umiddelbart til 1276. De daglige Bulletins, som berettede Keiserens Sygdoms Gang, vakte snart Haab snart Bekymring; men allerede den 4de Marts vidste man i Hamborg, at Keiseren havde taget Sacramentet, og ved Slutningen af det seneste Nummer af Neue Zeit., som med Dagsposten er indtruffet, berettes fra Hamborg under 7de Marts, at Keiseren er afgaaet ved Døden, hvilken Efterretning skal være indløben til Hamborg ved troværdige Personer fra Wien. Skjøndt den ikke egentlig kan kaldet officiel, har dens Tilforladelighed dog meget for sig i de Beretninger, som ere gangne forud for den.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
England. I Underhusets Møde den 27de Februar, da den omarbeidede Adresse blev Huset forelagt, kom det ikke til nogen, ny Votering, som syntes, efter hvad vi læste sidst, at være Ministrenes hemmelige Hensigt. Sir Robert Peel erklærede, at han i Begyndelsen havde været i Tvivl om, hvorvidt, den Majoritet, som havde sat Amendementet igjennem med 309 Stemmer mod 302, virkelig var Husets Majoritet, da nogle Tory=Medlemmer let tilfældigviis kunde være blevne oversprungne, men efter nøiere Overlæg vilde han dog hellere lade Resultatet af den første Votering gielde for Majoritetens Mening. Kongens Svar paa Adressen lyder saaledes: "Jeg takker, Dem oprigtig for den Forsikkring, De giver Mig i denne Deres loyale og pligtskyldige Adresse om, at De beredvilligen ville medvirke til Forbedrings=Værket med stadigt Hensyn paa Opretholdelsen af vore Jnstitutioner i Staten og Kirken. - Jeg beklager, at maatte høre, at De ikke ere enige med Mig om den politiske Hensigtsmæssighed af det Skridt Jeg nylig har gjort ved at appellere til Folkets Mening, Jeg har aldrig nogensinde tilladt Mig og vil aldrig nogen finde tillade Mig, at gjøre nogen anden Brug af de mig tilstaaede Prærogativer end til Opnaaelsen af det store Formaal, hvortil de ere Mig almene Vel, og Jeg haaber med Tillid, at ingen af de Forholdsregler, der tjene til Almeenhedens Bedste, kan være underkastet nogen Fare eller Forhaling ved den Leilighed, Jeg har givet Mine troe og loyale Undersaatter til, ved nye Valg af deres Repræsentanter i Parlamentet at udtale deres Mening. Dette Svar blev den 2den Marts meddeelt Huset, som da efter Sædvane voterede en Takadresse til Kongen, omendskjøndt Hr. Hume bemærkede, at han ikke indsaae, hvad her var at takke for, da Huset udtrykkelig havde forlangt visse Reformer og H. M. med Tavshed, havde forbigaaet dette Punkt, hvorfor hans Svar var at sansee for saa godt som for intet Svar. Robert Peel har ikke ladet sig skræmme af den Majoritet i Underhuset, som havde erklæret sig imod ham, og vil, for det første, ikke nedlægge sin Post. J Mødet den 2den Marts erklærede han, at Amendementet i Adressen, ikke var stærkt nok til at bevæge ham til at trække sig tilbage, da det ikke udtrykkeligt udtaler nogen Mangel af Tillid til Ministeriet, men kun forlanger visse Reformer. Premierministeren forbigaaer med Tavshed den Dadel lover Parlamentets Opløsning, som indeholdes i Amendementet, ligesom Kongen i sit Svar paa Adressen undlader at omtale de i samme forlangte Reformer.) Nogle af de interessanteste Debatter, som Tingenes nærværende Stilling, har foranlediget i Underhuset, skal vort næste Blad meddeele. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Den ministerielle Crisis er endnu ikke tilende og man begynder at ymte om, at den fra London tilbagevendende, Sebastiani, som i disse Dage ventedes til Paris, muligt kunde blive den Mand, som Kongen helst saae i Spidsen, for Ministeriet, i hvilket Tilfælde det vel vilde beholde det fleste af dets nuværende Medlemmer; men det er ikke rimeligt, at der bliver tagen nogen Bestemmelse, forinden Marschal Soult er indtruffen, hvilket endnu ikke er Tilfældet. Vel vil Journalen Temps vide, at Marschallen befinder sig hallerede paa et Gods faa Mile fra Paris, hvorfra Underhandlingen med Tuillerierne drives ganske hemmeligt; men denne Efterretning er altfor usandsynlig, og der er ingen Rimelighed for, at et nyt Cabinet kunde være sammensat før den 5te eller 6te Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Siden Juli-Revolutionen tæller man ikke mindre end 51 Personer, til hvilke Minister=Portefeniller i dette korte, Tidsrum have været betroede; egentlig reducerer Tallet sig rigtignok til 35, da 16 Personer i den Tid flere Gange, ere traadte ud af Cabinettet og ind igjen. Af disse 35 Jndividuer have 12 kun havt Porteseuillen i nogle Dage, 11 nogle Maaneder, 5 et Aar og 4 to Aar. Til en treaarig Ministerværdighed have hidtil kun 3 Ministre, den Herrer Soult, Barthe og Rigny bragt det. Hvorledes kan der under saadanne Omstændigheder endnu være Tale om noget fast og uforanderligt System hos den Administration, i hvis Hænder Frankrigs Nationalvel er nedlagt? Over England har man fra Nordamerika Beretninger, som gaae til 11te Februar, der atter lyde mindre fredeligt end de tidligere, med Hensyn til Forholdenne med Frankrig. I Amerikas Repræsentant=Kammer maatte Præsidenten endnu forelægge nogle yderligere Documenter til Oplysning, af den bekjendte Gjeldsag. Han ledsagede denne med et Budskab, og det bestod i Udtog af det sidste Brev fra den amerikanske Gesandt i Paris, Hr. Livingston, i hvilket hans yttrer: at han paa ingen Maade har nogen vis Formodning om at see sine Bestræbelser, for at faae Tractaten anerkjendt af Kamrene, kronede med Held. Denne Skrivelse overgaves til Drøftelse af en dertil udnævnt Committee, efter et Forslag af den forrige Præsident, Hr. Adams, i hvilket han gik ud fra: at der nu ingen fornuftig Grund var mere til at antage, at Frankrig vilde opfylde sine Forpligtelser mod America; at Tiden nu var kommen, da Husetik er Nationen og Verden skyldig, at understøtte det af Præsidenten, Jackson, gjorte Andragende til Opretholdelse af Nationalæren. Ved de levende Debatter, som fulgte paa dette Foredrag, yttrede flere Talere sig fuldkommen af Hr. Adamssk Mening; kun blev hans Forslag for saavidt forandret, at Committeens Jndberetning ikke skulde skee strax, men først den 20de Februar. Denne Forhandling har ogsaa havt nogen Jndvirkning paa Anskuelserne i de amerikanskes Blade, og et af dem siger endogsaa reent ud, at det erske den almindelige Mening, at Congressen, endnu før den skilles ad, vil bemyndige Præsidenten til at udstæde Caperbrevest mod franske Handelskibe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Schweitz. I det store Raads Møder af 24de og 25de Febr. forelagdes og oplæstes ikke mindre end 9 ligelydende Addressers fra flere Egne i Canton Waadt, forsynede med mange Underskrifter. Deres Jndhold er følgende: Til Berner-Folkets Repræsentanter a. Under disse saa alvorlige Tids=Omstændigheder og i den betænkelige Stilling, i hvilken vort fælleds Fædreland forsk Øieblikket befinder sig, er det nødvendigt, at Schweitzerfolket udvikler den største Energi imod Udlandets Fordringer, for at li redde den schweitzerske Nationalitet, der trues af diplomatiske Jntriguer. Mere eller mindre truende Noter fremkaldte Land dagens sørgelige Beslutning af 22de Juli 1834, ved hvilken vi gave Slip paa den skjønneste Rettighed, en fri Nation kan besidde, den hellige Asylret, gjorde den afhængig af Monarkernes Vilkaarlighed, og tilstædede saaledes Udlandet at blande sig i vort Cedsforbunds indre Anliggender. Saaledes forlod Schweiz den Stilling, den som fri og uafhængig Nation forhen indtog. Med ædle Følelser protesterede De imod hiin Beslutning; thi Bern og Lucern have halene modigen forsvaret Schweitzes Ære. Men fra det Øieblik har De ogsaa idelig været Maalet for de fremmede Magters Angreb, man har ingen Leilighed ladet gaae forbi, man har ikke ladet noget Paaskud ubenyttet, for at tvinge dem til at tiltræde hiin Bestemmelse. Undertegnede Patrioter bemærke, at disse Fordringer stedse blive meere paatrængende, at De alene er udsat for Monarkernes Anfægtelser og at ingen anden Cantons Regjering viser sig tilbøielig til at vove Kampen og modig at dele Farerne med Dem; vi maa derfor befrygte, i Dem at see det sidste Bolværk for Schweitzes Frihed fynke sammen. Skulde Devel ville vende tilbage fra deres nu betraadte ædle Bane: Skulle De vel ville indvilge i at bøie Knæ for Østerrig, der saa ofte blev beseiret af deres Fædre, Neil Vi tør haabe, at Bern vil opretholde Levningerne af Schweizes Uafhængighed i dens Værdighed og Reenhed. Som Præsidial=Canton har De nu Fædrelandets Skjebne i Deres Hænder, og vi bede Dem derfor at træffe de fornødne Foranstaltninger til at Eedsforbundets Armee paa første Signal kan rykke i Marken og være saaledes udrustet, at den i fornødent Fald kan bestaae en lang og haardnakket Kamp. Borger=Repræsentanter, Gjører aldeles Regning paa, et Folks Hengivenhed, som stedse har viist sig sin Frihed værdig, ogsaa nu, vil vide at døe for at forsvare den." Vel androge nogle Medlemmer paa, at disse Adresser, fordi de savnede nogle visse Former, saasom Stempel o. d., skulle lægges ad acta, men, ved den derpaa Fulgte Afstemning, blev det besluttet at antage dem med den Majoritet af 56 Stemmer blandt et Antal af 77 Medlemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Nordamerika. Et Mordforsøg mod Præsident Jackson foranlediger Beutragtninger i alle de Blade, som udkomme i de forenede Stater. Det var ved en bekjendt Mands Jordefærd, som bivaanedes af alle Repræsentanterne, at denne Scene foregik. I det Øieblik Præsidenten traadte ud af Capitoliets Dør, affyrede et Menneske af Folkehoben en Pistol imod ham; Percusionshætten gik af, men tændte ikke. Et Par Personer, gen Lieutenant Gidney og en Secretair Waadsbury kastede Gierningsmanden til Jorden, uagtet han med en anden Pistol, gjorde et fornyet, men ligesaa mislykket Forsøg. Morderens Navn er Richard Lawrence, han er engelsk Maler og har kuni nogle Aar opholdt sig i Amerika. Rimeligviis er han aands forvirret, og skal have sat sig i Hovedet, at Præsidenten har myrdet hans Fader. At det skulde være en af Præsidenten selv foranstaltet Effectscene, eller at denne skulde have erklæret, at Maleren er en af en fornem Person leiet Morder, har mindre Sandsynlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Kjøbenhavn, den 3die Marts. Jgaar indløb tvende Petitioner til Hs. Majestæt Kongen, i samme Anledning, som de tidligere heri Bladet omtalte, den ene fra Nakskov og Omegn og den anden fra Lollands Sønder= og Nørre-Herred, begge daterede 26de Februar d. A. De tælle tilsammen 86 Underskrifter, blandt hvilke findes flere særdeles agtede Navne, saavel af Adel som af Embeds- og Borgerstanden. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-11
Bønskriftet fra Helsingøer var underskrevet af Juridiske og andre civile Embedsmænd 7, Geistlige 4, Læger 3, Tiden lærde Lærestand henhørende Personer 4, Officerer af Kronens Regiment 16, Procuratorer 2, Kjøbmænd og til Handelstanden henhørende Personer 27, Andre næringsdrivende Borgere 9, Forskjellige 3, ialt 75. (S. Bl.)