JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Classelotteriet havde i det forløbne Træknings aar, saaledes som vi allerede tidligere have meldt, afsat alle sine Lodsedler, hvilket, saavidt vides, ikke for har været Tilfældet, og da Afsætningen i de senere Aar har været i bestandig Stigen, hvad enten dette nu er en Følge af Tallotteriets Jndskrænkning eller af den tiltagne Velstand, er vanskeligt at afgjøre, har det kgl. Rentekammer fundet sig foranlediget til at give Classelotteriet en Udvidelse. Jfølge den nye Plan for Aaret 1848 er Classelotteriet, der bestod af 100 Fortal og 300 Bagtal, for- oget med 100 Bagtal, og Antallet af Lodderne, der bestod af 30,000, med 10,000. J Forhold hertil er ogsaa Antallet af de udtrækkende Bagtal forøget fra 114 til 150, og istedetfor at der for var 3,300 Gevinster, 14 Præmier og 26,700 Frilodder, vil der nu blive 4,380 Gevinster, 15 Præmier og 35,620 Frilodder. Den største Gevinst forbliver som hidtil 50,000 Rbd., men dertil er kommen en ny stor Gevinst paa 25,000 Rbd.; forresten er det Antallet af de mindre Gevinstee, der er forøget, saaledes Gevinsterne paa 5000 Rbd. fra 4 til 5, paa 4000 Rbd. fra 5 til 6, paa 2000 Rbd. fra 5 til 6. paa 1000 Rbd. fra 52 til 82, paa 500 Rbd. fra 90 til 130 o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Den ved sidste Trækning af Classelotteriet faldne store Gevinst 50,000 Rbd. er vunden af en Bonde i Harndrup i Fyen; den næststørste Gevinst af en fyensk Godseier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
J Berlingske Tidende for Tirsdagen den 9de Novemder findes et Avertissement, som vi for sit curieuse Jndholds Skyld ville anbefale til Læsernes Opmærksomhed. Det er en Attest fra Redacteur Dicte af Modejournalen "Phoenix i Berlin, og dette Blads Forlægger, Bartholomus i Erfurt, til Hr. Peter Christensen, Skrædermester (i Kbhavn), Lærer i den geometriske Tilskjærerkunst, samt første Medarbeider af den tydske Modejournal Phoenix, hvem Udstæderne bevidne deres Anerkjendelse, og Tak for hans velsignelsesrige Virksomhed (som Skræder og Medarbeider af "Phoenir). Attesten er paa Tydsk, og den vilde tabe formeget ved Oversættelsen, og den maa overhovedet ansees for uoversættelig, hvorfor vi maae anbefale dem, der ønske at lære at kjende dette Mesterstykke af Svulst, til at læse den i sin Heelhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Kjøbenhavns Torvepriser, den 13de Novbr. Hvede7800 32 s; Rug 5 24 a 5 80 s; Byg 2radet 4, 80 sa 5 32 s; dito Gradet 4 32 a 472 s; Havre 3832 sa 3 a 80 63 Ærter 600 - s a 8 - s; Flesk, røget, 2. - 8 -- - s; dito, grønsaltet, vi, 2, 32 s a 2 a 88 8, Æg, Snesen, 36 s a 46 s; Smør, sjællandsk, 1, 28 sk. a 36 s; dito, Fjerdingen, 17, 48 s a 18 8 - s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Udenlandske Efterretninger. Borgerkrigen i Schweitz har krævet sine første Offere i en Skjærmydsel, der er forefalden paa St. Gotthardtsbjerget. En Afdeling af Separatforbundstropperne fra Uri, 4000 Mand stærk, har besat St. Gotthardt, der ligger paa tessinsk Grund, og opstillet et Batteri paa 4 Kanoner ved Hospitiet. Herfra bemærkede nogle Artilleri Officerer fra Luzern en Patrouille Tessinere og rede dem imøde for at angribe dem; men Tessinerne gave Jld, hvorved to af Officererne faldt og en blev saaret. Separatforbundets Styrke paa St. Gotthardt skal forøges med endnu 500 Mand, da man i Tessin har bemærket en større Vaabenstyrke end man havde ventet. Jndvaanerne i Jesuitercantonet Schwyz have opbrændt Sihlbroen ved Grændsen af Zürich og Zug. Rapperschwillerbroen er bleven afbrudt indtil Grændsen af St. Gallen. Edsforbundets Præsident, den faste og energiske Ochsenbein, har selv stillet sig i Spidsen for Reserven fra Bern, der udgjor22,000 Mand, og hans Plads i Forbundsforsamlingen er indtaget af Regjeringsraad Schneider. Det er ikke uvigtigt, hvis det bekræfter sig, at et americansk Handelshuus har tilbudet Edsforbundet et Laan paa 3 Millioner Franes paa de fordeelagtigste Betingelser. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Casseler Zeit." vil vide, at det foreløbig er lykkedes den engelske Gesandt at tilveiebringe en 10 Dages Vaabenstilstand imellem Parterne. Jmidlertid underhandles der ivrigt imellem Cabinetterne i Paris, Wien og Berlin om en Jntervention, der da vilde skee til Fordeel for Separatforbundet, medens England, der er gunstigt stemt for det frisindede Parti, maatte som enestaaende finde sig i at blive uden Jndflydelse paa Stridsspørgsmaalets Afgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Herefter maa det synes, at Jndkomstskattens Jndførelse vilde begunstiges af Forsamlingen. Men de rigere Classer ville, hvis de forønskede Reformer ikke komme island, neppe være meget tilbøielige til at paatage sig en yderligere Skattebyrde. Som et enkelt Exempel paa Stemningen kan fremhæves, at der er Huse i Amsterdam, der have bidraget indtil 5000 Gylden hvert, for at udvide det meget bittre og af Regjeringen stærkt forfulgte Blad Asmodens til et større Organ for Oppositionen. (Fyens Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Den 1ste de have endeel irske Peerer, Underhuus medlemmer og andre anseete Mænd af alle Partier afholdt en Forsamling i Dublin, for at enes om hvilke Andragender der skulle rettes til Parlamentet angaaende Forbedringen af Tilstanden i Jrland. De antagne Andragender gaae i det Væsentlige ud paa, at Nøden skal afhjælpes ved Landets egne Midler, at der til den Ende skal udskrives en almindelig Skat istedetfor den Byrden, ulige fordelende Fattigskat, at Localfattigsskatten skal completteres ved en blivende Skat paa Formue og Leilighed, at Forpagtningsforholdene skulle reguleres, Jndustrien hæves, Fiskerierne begunstiges, nyttige Foretagender fremmes ved Pengelaan samt at den herskende Mangel paa curse rende Smaamynt skal afhjælpes. – Tilstanden i de engelske Fabrikdistricter er, formedelst Nedlægning af Arbeidet, meget foruroligende. J og omkring Manchester, ere 30,000 Fabrikarbeidere, deriblandt 3000 Spindere, uden Beskjæftigelse, og desforuden skulle endnu 10 a 12,000 som man har afskediget, gaae brødløse omkring. Forøvrigt er ingen Uorden forefalden, endskjøndt denne Masse af Menneskeer nu allerede i flere Dage gaaer ledig. J den vigtige Fabrikstad Bolton ere 14 Fabrikker aldeles lukkede. 47 arbeide en kort Tid, og kun 200 give endnu deres Arbeidere fuld Beskjæftigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
To sørgelige Begivenheder have paany sat det høiere Selskab i Paris i Bevægelse. Den franske Gesandt ved Hoffet i Neapel, Grev Bresson, som efter at have udmærket sig ved sin diplomatiske Snuhed i Underhandlingerne om de spanske Giftermaal, nylig havde tiltraadt sin nye Post, er den 2den November om Morgenen funden død i sin Seng med et gabende Saar i Halsen, som af en Barbeerkniv. Om det er et Mord eller et Selvmord, der er begaaet, er endnu ikke oplyst. Samtidig har den franske Gesandt i Turin, Grev Mortier, der befandt sig i Paris, i et Anfald af Afsindighed villet skjære Halsen over først paa 2 af sine Børn og dernæst paa sig selv med en Ragekniv. Han havde lukket sig inde med Børnene i et Værelse, og først efter lang piinlig Venten lykkedes det Politipræfecten og Pairskammerets Cantsler – der var hentet, fordi Greven er Pair – at trænge ind i dette og overtale ham til at lægge Vaabenet fra sig og følge med dem, hvorpaa de bragte ham til en Daarekiste. Fra Darmstadt skrives under 3die de, at Grev Görlitz's Sag har taget en uventet Vending, idet Grevens Tjener, der havde været ansat hos Grevinden, saalænge hun levede, og først nylig havde begyndt at betjene Greven, pludselig er bleven arresteret for at have kommet Spanskgrønt i dennes Mad. Ogsaa hedder det sig, at Tienerens Fader er bleven arresteret, fordi man hos ham har forefundet flere Pretiosa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Den berømte Læge og Operateur, Geheimeraad Dieffenbach i Berlin, er den 11te November død af et apoplectisk Anfald, som ramte ham midt under hans kliniske Forelæsning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
En betydelig Opfindelse i Farvekunsten er nylig gjort af Farver Rydin i Bords, nemlig med blaa Farve paa Bomuld uden Jndigo, som giver en Farve af samme Udseende og Fasthed som denne. Hr. Rydin har aflagt Prøver paa denne Farve for Friherre Berzelius samt det technologiske Jnstituts Forstander, Prof. Aker mann, som have bevidnet, at hele Operationen er foregaaet i deres Nærværelse og sat deres Segl paa de Prover af Garn, der ere blevne saaledes behandlede. Farvningen foretages og udføres i een Operation, saa at, med Undtagelse af den ved al Farving af Bomuldsgarn forud nødvendige Udkogning i reent Vand, Garnet uden anden forudgaaende Behandling kommes i Farven og behandles deri under en stigende Varme og nogle Minuters Kogning, hvorved der erholdes en ægte graa, graablaa eller reen mørkeblaa Farve, hvilket beroer paa de ulige Farve stoffer, man benytter. De hertil fornødne væsentlige Farvestoffer skulle hidtil ikke være blevne anvendte i Farverierne eller nogen anden Næringsvei. Prøvefarvningen udviser, at Farven taaler at vadskes med Sæbe og koges med Potaske, samt at den taaler Vand blandet med Svovlsyre, uden at tabe synderligt af sin Styrke. Opfinderen garanterer, at Farvestoffet koster kun 1/2 af Jndigoen. Denne Opdagelse er derfor vist af meget stor Værdi for Jndustrien. Om Hensigtsmæssigheden af Landbagerier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Nogle Ord til Huusmændene paa Corselige Gods, men ogsaa til Overveielse i Almindelighed.) Jeg sagde nu Farvel og Tak, og gik min Vei igien; men kunde ikke faae det Bageri ud af Hovedet, og at der næsten Jngen var, som lod bage der. Jeg vidste nok at Huusmændene gjerne vilde spare, men jeg kunde ikke troe, at det var rigtig Sparsommelighed, naar de bagte hjemme, istedetfor at lade bage i Bageriet. Jeg havde saa tidt seet, at der blev lagt Brænde i min egen Bagerovn, men aldrig gjort nogen Beregning derover. – Saa træffer det netop at jeg kommer forbi et Huus, og seer at Konen gaaer og bærer nogle store Stykker Brænde ind i Kjøkkenet. Jeg giver mig i Snak med hende, og spørger hvad alt det Brænde skulde være til. – Det er Bage ved, sagde hun, jeg skal just hen og lægge til Bægt. - Det er da en svær Deel Brænde, meente jeg. – Ja, der er syv gode Stykker, og jeg kommer kanskee endda til at blusse efter med nogle Stikker, dersom Ovnen ikke faaer nok af det. – Saadan et Stykke Brænde har J vel ikke under 6 s., spurgte jeg. – Nei, det er sikkert, svarede Konen, og saa er der endda ikke Noget til Vognleie, og Jngenting for Arbeidet. – Hvormeget kan J bage adGangen, spurgte jeg videre. – 1/2 Tønde Meel, var Svaret. – Saa koster jo det blotte Brænde Jer 2 Mk. 10 s., sagde jeg, i Bageriet kan J faae bagt 1/2 Tde. Meel for 2 Mk. 4 s., og sparer Jeres Uleilighed; hvorfor lade J ikke bage der – Aa, det er inte for Huusfolk at komme til Bageren, han vil nok ogsaa have Noget for sit, saadanne nye Konster due sig inte. – Her er nok ikke Noget at stille op, tænkte jeg, bød: en god Aften, og gik. Men da jeg kom hjem satte jeg mig til at skrive, og tænkte, alle Huusfolk ere dog ikke som denne Kone, der er da Nogle, som ikke vil staae i deres eget Lys. Jeg har senere talt med Folk, som boe i Nærheden af Kjøbstaden; de lade bage der, og sige, at de ikke kunne bage et Brød for 3 s., det er Prisen hos Kjøbstadbagerne. Naar J nu ville lægge Hovedet lidt i Blod, saa maae J vist faae det samme Facit. J kan vel heller ikke hede Jer Ovn for mindre end Konen, jeg talede med, og der regnede vi ikke engang Stikkerne til at blusse efter med, og Brænde til at hede Deignevand ved; tager vi det med, saa faae vi magelig 3 Mk. til Brænde. J give altsaa 12 s. til og gjøre Jert Arbeide omsonst, naar J bage hjemme. Og hvor tidt faae J saa ikke daarligt Brød, snart er det sødt, snart fragaaet, snart tungbagt, o. s. v. Alt dette kan J være frie for, naar J lade bage i Bageriet, før er Brødet ikke som det skal være, saa maa Bageren give Jer andet istedet, og J er da visse paa at faae det godt, og det er dog strikt at arbeide paa daarligt Brod. Naa, er det ikke sandt? – Saa om Sommeren muldner Brødet for Jer, fordi J naturligviis gjerne ville bage Ovnen fuld, da det koster ligemeget Brænde. J maae da enten selv spise det muldne Brød, eller give Grisen det. Det er da en daarlig Profit.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Hos Bageren kan J faae bagt 1 Lpd. eller 2 Lpd., eller ligesom J ville, af Gangen, saa behøve J ikke at have muldent Brød.Om Vinteren ligge J da ogsaa og brænde en heel Deel Lys, naar J, som J pleie, sidde op Kl. 3 eller 4 for at bage, – det er da ogsaa spart. J kan derimod, naar J lade bage, faae Jeres ordentlige Nattero, og være appetitte til at arbeide om Dagen. Forlidt og formeget fordærver Alting. Endelig behøve J da ikke at være bange for at svide Hytten af over Hovedet paa Jer, og det kan magelig skee naar J bage, da der tidt er Revner og Flækker i Jeres Bagerovne. Gaaer det endda godt, saa kommer Skorsteenskigerne og stikker Jernstangen igjennem dem, saa maae J enten kline dem igien eller hugge hele nye op. See, alt det kan J være fri for, naar J lade Bageren have Uleiligheden og Risicoen med.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Avertissements. En rask og fiink Dreng, som har Lyst at lære Kleinsmedprofessionen, kan blive antaget hos Kleinsmed Bentzen i Nykjøbing enten strax eller til Paaske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
God dansk Uld a 2 Mk. 12 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Mykjøbing. pr. Pd. bekommes hos H. P. Brehm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Jmod lovbefalet Sikkerhed kan til 11te Decbr. Termin dette Aar erholdes tillaans 783 Rbd. 62 1/2 s., fra Grevskabet Christianssædes vestre Districts Overformynderi. Pederstrup, den 11te Novbr. 1847. P. C. Lützen. 176 Rbd. 17 s., tilhørende Forskjellige under Stubbekjøbings Overformynderi, kunne mod anordnet Sikkerhed erholdes til Laan i anstundende 11te December Termin. Stubbekjøbings Overformynderi, den 12 Novbr. 1847. Rasmussen. Hee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
153 Rbd. 3 Mk. 14 1/2 s., Umyndiges Midler, ere i anstundende 11te December Termin at erholde tillaans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Saxkjøbing Kjøbstads Overformynderi, den 10de Novbr. 1847. C. A. Møller. C. Reinau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Creditorerne i Boet efter afdøde Fæstehuusmand Hans Christiansen og forhen afdøde Hustru, Bodil Christens datter af Udstolpe, indkaldes herved, med lovlig 12 Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hardenberg, den 14de Novbr. 1837. H. P. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Fredagen den 26de Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10 præcise, lader Etatsraadinde Friis paa Hovedgaarden Gedsøergaard, formedelst denne Eiendoms Salg, ved Auction og imod Betaling til Undertegnede inden 1ste Febr. 1848, sælge en betydelig Deel Meubler og Effecter, bestaaende af: en Kareth, en Wienervogn, en holsteensk Vogn med 3 lakerede Sæder, en Jagtvogn, 2 Kaner, Seletøier, Dækkener, 2de brune Saars særdeles gode Kjøreheste, 10 1/2 Qvt., en bruun Haars Hoppe, 10 1/2 Qvt., afrettet til Brug ved Fuglejagt, et udmærket bruunt Hoppesol, 1 1/2 Aar, 9 3/5 Qvt., et Mahogni Skriverbord, Bogreoler, Spilleborde og flere mindre Borde, Speile, Consoler, Divaner, Stole, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, en Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. stor Lysekrone, Lamper, Gardiner med Stænger, Servanter, Glas, Porcellain, Kjøkkentøi, Træfang, Bøger, Geværer, 42 Favne forskjelligt Brænde m. m. Brændet forevises den 24de og 25de Novbr. i Linde skoven af Skovfoged Alb. Sørensen og ved Gedsøergaard af Skytten Bjørn. Trykte Cataloger kunne fra den 17de de afhentes hos Hr. Boghandler Mackepran, i Nykjøbing. Vognene, Hestene og Sengeklæderne sælges Kl. 1 Eftermiddag. Gedsvergaard, den 13de Novbr. 1847. P. G. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Tirsdagen den 23de de, Formiddag Kl. 11 sl., bliver paa Raadstuen her Byen, ved offentlig Auction paa nærmere Approbation, bortsolgt circa 25 Tdr. Hvede, 53 Tdr. Rug, 260 Tdr. Byg, 36 Tdr. Havre og 17 Tdr. graae Ærter, af Nykjøbing Hospitals Landgilde- og Tiende Korn for indeværende Aar. Nykjøbing Auctions-Contoir, den 15de Novbr. 1847. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Ved Stævning af 8de d. M., som in extens findes indrykket i denne Tidende Nr. 182, er, ifølge kgl. Bevilling af 21de October, Den eller De der kunne gjøre nogen Fordring gjælden efter en af Snedkermester Peter Hülsen, til Forpagter Reimer paa Ottelundsgaarden den 11te Juni 1812 udstedt og de 16de f. M. inden Saxkøbing Byting læst Obligation, hvorved afgivet Panteret i Alt, hvad Debitor da eiede eller eiende vorder, for a Beløb, oprindelig stort 150 Rd., men som senere, ifølge Forordninger. af 5te Jan. 1813, under 27de Mai f. A. ved en paa Obligationeskeet Paategning er omskreven til 37 Rbd. 3 Mk. S. V., med Aa og Dags Varsel indstævnede til at møde for Saxkjøbing Byting som holdes paa Byens Raadstue den sidste Retsdag i Januar Maaned 1849, Formiddag Klokken 10 slet, for med ovenberørte Panteobligation at fremkomme samt deres lovlige Adkomst der at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf efter foregaaende Procedur- og Paastand at taale den ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Saxkjøbing, den 8de Novbr. 1847. Ravnkilde. Woltes K. M. Nye Etablissement er igjen i disse Dage bleven forsynet med et smukt Udvalg i Mode= og Manufacturvarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Af nye Artikler kan især anbefales For Herrer anbefales.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
et Parti Kjole- og Kaabetøier, som Klæde, Seberienne, Bockskin, Veste jeg ved et heldigt Jndkjøb seer mig istand, tøier i Uld og Silke, sorte og couleurte til at sælge til meget billige Priser, som og Silkefløil, Halstørklæder i Uld og SilkeMousselin de Laine, franske og engelske Sirtsorte Gros de Naples Tørklæder, Silke ser, Tarlatan, hvide og couleurte Balkjoler, Lommetørklæder, Seler m. m. Meubeltøier i Uld og Bomuld, Agramaner, Tillige er jeg i disse Dage bleven for Fryndser og Qvaster, Camelot, Skotøi, synet med et Parti fiin Porcellain, FajancBrunel, Dynevaar, hvide og couleurte Shir- og Glasvarer, samt tings, Cambringe, Jaconet, Stouts, Linon, maskinspundet Hør= og Blaargarn Gace, Merlin, Halvlærred, Creas=Lærred, Bommest, Flonel, hvide Lærreds-Lomme i forskjellige Fiinheder. tørklæder, hvide, graae og sorte Strømper, Hvilke samtlige Artikler jeg anbefaler og Handsker, samt et Parti Shawler, saadet ærede Publicum. vel lange som fiirkantede, til flere forskjel Nykjøbing, den 12te November 1847. lige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-17
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Martebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Høimester Tidemand i Kasby, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing, Postmester v. Staffeldt i Rysed og Færgeforpagter Arnkiel i aabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Lollands Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Forsdagen den 18de November. No 183.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen er nu saa vel, at Allerhøistsamme i Mandags har kunne kjøre en Tour i aa den Vogn og agtede i Tirsdags at give Audients til den nye russiske Minister, Baron Ungern-Sternberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Førstkommende 18de December er det 100de Aarsdagen efter det danske Theaters Aabning paa Kongens Nytorv, dog ikke i det nustaaende Skuespilhuus, som først aabnedes Aarsdagen efter, den 18de December 1748, men i det saakaldte Tjærehuus, som, tilligemed Pladsen, var af Kongen blevet foræret de danske Acteurer, og hvori de fik Tilladelse til at opføre Comedie, indtil Bygningen kunde blive færdig. Formedelst den nødvendige Nedrivelse af Tjærehuset, da det nye Theaters Opførelse var temmelig fremmet, blev det imidlertid Selskabet umuligt at fortsætte Forestillingerne der fra Sommeren 1748, og da von Qvoten den Yngre, som gav baade danske og tydske Skuespil, havde spillet Fallit, leiede det hans Theater i store Kongensgade, og gav paa det Forestillinger fra den 21de Juni 1748 indtil det nustaaende Theaters ovenanførte Aabningsdag. De Stykker, som opførtes (Dronning Lovises Fødselsdag) Mandagen den 18de December 1747 i Tjærehuset, og saaledes vare de første, der gaves paa den nuværende Theaterplads, vare: Holbergs Pernilles korte Frøkenstand og La Fontaines "Den forherede Skaal. J Anledning af Dronningens Fødselsdag gaves ogsaa Forestillinger af det ilalienske Operaselskab paa Charlottenborg og af von Qvotens Selskab. Det Første gav, ligeledes den 18de, paa Charlottenborg, under Mingottis Directorat Pharnaces", hvortil alle billetterne vare forærede bort af Hoffet. Paa von Qvotens Skueplads gaves, den 2den Januari 1748 af nogle udi Musiqven velerfarn, og forstandige Studiosis, en paa Hs. Kongel. Majestæts vores Allern. Dronning Lovises høie Geburts-Dag, nye forfærdigede tydske Operetgen eller Siungespil, Die gekrønte Tugend, kaldet."(Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-18
Jfølge de i Jndbydelsesskrifterne meddeelte Efterretninger om de lærde Skoler i Kongeriget har disses Discipelantal i det forløbne Skoleaar i det Hele modtaget en meget betydelig Tilvæxt, Grunden hertil maa vistnok, foruden i andre for Skolerne heldige Omstændigheder, fornemmelig søges i den Bestemmelse i den nye Underviisningsplan, hvorefter de døde Sprog for Fremtiden skulle ophøre at være Læregjenstande i de lærde Skolers nederste Classer. Herved blive disse nemlig at betragte som Realclasser, af hvis Underviisning baade de Disciple, der ikke ere bestemte til Studeringer, og de, som senere befindes at være uskikkede hertil, kunne have Frugt, uden at deres Tid altfor meget optages af Lærefag, den ikke blive dem til ligefrem practisk Nytte i Livet, hvor dannende en Jndflydelse de end iøvrigt kunne have J de offentlige lærde Skoler i Kongeriget var Discipel antallet henimod eller ved Slutningen af det forrige Skoleaar følgende: 1) Metropolitanskolen, 154 Disciple, i 6 Classer, hvoraf de to igien vare deelte hver i to sideordnede Afdelinger; 2) Sorø lærde Skole, 111 D. (61 Elever og 50 skolesøgende D.); 3) Odense Cathedralskole, 102 D. i 6 Classer, hvoraf een deelt i to Afdelinger; 4) Aalborg Cathedralskole, 80 D. i 6 Classer; 5) Aar. huus Cathedralskole, 74 D. i 6 Classer; 6) Roeskilde Cathedralskole, 57 D. i 6 Cl.; 7 og 8) Viborg Cathedralskole og Kolding lærde Skole, hver 56 D. i 6 Cl.;) Frederiksborg lærde Skole, 55 D. i 6 Cl.; 10) Randers lærde Skole, 53 D. i 6 Cl.; 11) Nykjøbing Cathedralskole, 41 D. i 5 Cl.; 12) Ribe Cathedralskole, 27 D. i 5 Cl.; 13) Horsens lærde Skole, 36 D. i 6 Cl.; 14) Ronne lærde og Realskole, 26 D. i 6 Cl.; 15) Slagelse lærde Skole, 24 D. i 4 Cl. – Aarhuus videnskabelige Realskole talte 65 Disciple, fordeelte i 7 Classer. - Af de private Jnstituter i Hovedstaden havde Borgerdydsskolen paa Christianshavn 294 Disciple (147 Studerende og 147 Realdisciple) i 13 Cl. (5 studerende, 7 Realclasser og 1 Forberedelsesclasse); det v. Westenske Jnstitut 192 D. (hvoraf 37 Realdisciple) i 8 Cl. og 1 Forberedelsesel.; Borgerdydskolen i Kjøbenhavn 96 Elever i 4 Classer og 1 Forberedelsesel. (Fyens Av.) Til Besvarelse af de Priisopgaver, som "Selskabet. af 12te Januar i 1846 havde fremsat, ere 10 Afhandlinger indkomne, af hvilke een, der med Mottoet: "Naar Viseren er borte flyve Bierne vilde, behandler det Spørgsmaal: "Hvorledes sørges hensigtsmæssigst for de Børns Opdragelse, hvis Forsorg udelukkende paahviler det Offentlige, osv., udmærker sig saaledes ved Sagkundskab, grundig og udtømmende Behandling samt levende Jnteresse for Gjenstanden, at Comiteen enstemmig har tilkjendt den Prisen. Forfatteren fandtes at være Forstander Møller paa Flakkeberg Jnstitut pr.