Berlingske Tidende, 1807-10-08
Den engelske Beretning om Slaget ved Kiøge er følgende: "Kiøge den 29de Aug. - Mylord, Jfølge den Beslutning jeg meldte Dem den 27de om Aftenen, mar scherede jeg til Roeskilde Kroe, og satte Oberst Reden ved Vallensbrek, og General Liningen marscherede i Gaar Morges til Roeskilde; ved disse forskiellige Bevægelser, blev hans Corps høire Fløi, istedetfor venstre. - Da jeg havde Aarsag at troe, at Fienden endnu stod ved Kiøge, besluttede jeg i Dag at angribe ham. Jeg aftalte med General Lindingen, at han skulde gaae over Kiøge Aar ved lille Sellyas, og omgaae Fiindens Venstre, medens jeg gi frem langs Søeveien til Kiøge, og angreb ham forfra. - Begge Divisioner brøde op i Morges, og marscherede som sagt. Paa min Nærmelse til Kiøge, fandt jeg Fienden, staaende med Styrke norden for Byen og Aaen, og en Kanonade begyndte paa mine forudsendte Husarpatrøller; Fienden havde 3 eller 4 regulaire Batailloner stillede i een Linie, med Kavallerie paa begge Fløie, og som det syntes et stort Corps hinsides Byen og Aaen. Paa den med General Linsingen aftalte Tid stillede jeg mit Infanterie i een Linie, Venstren mod Søen, og to Husareskadroner paa Høiren. Der havde været nogen tilsyneladende Bevægelse hos Fienden mod hans Venstre, og da jeg ikke havde havt nogen Meldelse fra General Linsingen, og var ikke viis paa at han havde passeret Aaen, troede jeg bedst at giøre Angrebet med Batailloner troppevis (enechelon) fra Venstren, af; medens den 1ste Bataillon af det 95de og vort Artilleries Jld dækkede os. - Det tilfaldt det 92de Reg. at begynde dette Angreb, og det udførte det paa en mesterlig Maade, og blev ligeledes vel understyttet af 52de og 43de Reg. -Fienden trak sig snart tilbage til en Forskandsning han havde gjort foran en Leir norden for Kiøge, og viste en Agt med sit Kavaller i paa Strandsanden at hugge ind i Siden paa det 92de, naar dette angreb Forskandsningen. Dette nødte mig til at flytte Oberst Nedens Husarer fra høire til venstre Fløi, og at kaste det 43de Regiment i anden Linie, og derpaa tog det 92de Regiment Forskandsningen, og nødte Fienden til at flygte i Uorden ind i Byen. Han forfulgtes strax i den skiønneste Stilling af Oberst Reden og hans Husarer, og af den 1ste Batallion af det 95de og siden af mit Corpses hele Jnfanterie. Da vi satte over Aaen fandt vi General Linsingens Corps paa vor Høire, som forenede sig med os i at forfølge Fienden. - Generalmajor Ozhorken (Oxholm, den Næstkommanderende, der var Natten før stødt til Armeen fra de sydlige Øer, forsøgte at holde Stand ved Landsbyen Herfolge, men angrebes rask af Husarerne, som i Afdelinger vare afsendte under Capitain Blaquiere og Capitain Cotton, og af en lille Afdeling af det 95de; og han nødtes til at overgive sig, med Grev Wedel Jarlsberg, adskillige andre Officerer og 400 Mand. - Fiendens Tab har været meget stort; mange dræbtes, og vi have næsten 60 Officerer og 1100 Mand fangne. Paa deres Flugt slængte de Geværer og Klæder, og vi have faaet en Mængde Geværer. Jeg troer vi have taget 10 Kanoner; men jeg har endnu ikke faaet Beret ninger fra alle de Afdelinger der forfølge. Jeg har ikke seet General Linsingen, da han endnu er ude med sine Husarer, men jeg hører, at Fienden har ødelagt Broerne ved lille Salbye, hvilket aarsagede Sinkelsen af hans Angreb paa deres Flanke. (Her følger Complimenter og Berømmelser.) Vi have taget en stor Mængde Krudt og andet Krigsforraad her i Byen. Jeg agter at fordærve det, hvis jeg ikke kan faae en Capitain paa et af Kongens Skibe til at tage det under Varetægt. A. Wøllesley.