JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Den 21 Juni udstædte Hertugen af Wellington fra sit Hovedqvart er Malplaquet (berømt af den Seier, som de Allierede under Prinds Eugen og Hertugen af Markborough her i Aaret 1709 ogsaa vandt over Franzoserne under Marskal Villars) en Proklamation til Franzoserne, hvori han formaner dem til at holde sig rolige da han ikke kommer som deres kjende; men fører kun Krig, imod Urpatoren som Menneskeslægtens sande Fjende, hvorfor og Enhver, som forlader Hjemmet, skal ansees og straffes som Tilhænger af Bonaparte. J en Daabefaling til Armeen af 20de erindrer han den om, at Souverninerne tre Kongen af Frankerigs Allierede; altsaa maa Frankerig behandles venskabeligt; Officerer og Soldater maae Jntet forlange uden Betaling a. Efter Forlydende er Lord Castlereagh afreist fra London til Hertugens Hovedqvarteer, for at være tilstædt ved de høistvigtige Forandringer, som kunne ventes i Frankrig. Paa de andre Punkter gjøre de Allierede ogsaa beste Fremgang. Strasburg er blokeret og Man vil brugeCongrevske Raketter til Beleiringen. Landnu skal have udstukket den hvide Fane, og Barrerne have taget Saar brücken med Storm. Fyrst Wrede er alt rykket ind i Nancy og skal ligeledes være i Metz. Lige saa lidet som det er lykkedes Grev Ropp at standse de Allieredes Offensive, ved at tilmelde Kronprindsen af Würtemberg, Napoleons Regjeringsfratrædelse, da der blev ham svaret, at Man ikke kunde antage nogen Garantie fra Bonapartes Armee og hans Ministre, saa lidet ændsede Fyrs Wrede en lukt Depesche, som Napoleon lod ham tilsende ved Rapp strax efter hans Nederlag i Belgien; men sendte den tilbage. Der kom da en anden Depesche, som var aaben og indeholdt, at Napoleon for evig frasagde sig Regjeringen til Fordeel for sin Søn, samt forlangte sin Gemalinde Marie Louise tilbage (!) og Fjendtlighederne hævede. Herpaa svarede Fyrst Wrede: at han vilde skikke den til det store Hovedqvarteer; men iøvrigt fortsatte Operationerne og lod give Jld paa enhver fransk Soldat, Man traf paa. Efter Forlydende vilde de tree høie allierede Monarker den 28 Juni holde en stor Konferenz i Osthofen ved Worms. Staden Gensergenske blokeret af den franske Gen. Desaix; men Man haader, et den snart vil vorde befriet af den østerrigske General Frimont, som nærmer sig over Simplon med 50,000 Md. Fyrst Schwarzenberg har ogsaa fra Hovedqvarteret Heidelber den 23 Juni udstædt, en Proklamation til Frenzoserne, hvori det blandt hedder: Europa vil Fred med Frankerig; min det fører Krig, mod den franske Trones Usurpator, just fordi det vil fred vil det aldrig underhandle med ham, som er den eneste Hindring for Freden a. J en Armeebefaling til Soldaterne siger han: "Seirene ved Leipzig, Brienne og Paris ere herlige Krandse, som pryde Eders Faner; bliver den fremdeles værd, da skull J samle nye Krandsel. Over anføreren for den russisk keiserlige Armee, Feldtmarskal Grev Barclai de Tolly, har fra Hovedqverteret. Oppenhem den 23 Juni udstædt en ligesaa fredelig Prokamation til Franzoserne, der ender saaledes: Eders Lykke, Eders Hæder og Eders Magt ere endnu nødvendige for de Nationers Lykke, Hæder og Magt, som ville kjempe for Eder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
J Moniterens før omtalte Beretning om Slaget den 18de, som her kaldes Slaget ved St. Jean, angives den Engelske Armee til 80,000 Pd. og det preussiske Korps, som var opstilt imod høire Fløi, til 15,000 Md. Om Middagen - hedder det i denne interessante Skildring - rykkede Prinds Hieronymus, som anførte den yderste venstre Fløi, imod en af Fjenden besat Skov og tog samme; Grev Crion angreeb derpaa Byen St. Jean, som ogsaa blev taget; men igjen erobret tilbage. Da siden Keiseren vilde lade gjøre et nyt Angreb paa denne Bye, hvoraf Man haabede det beste Udfald, besatte Kavallerie-Reserven, med den samme Utaalmodighed, som saa ofte forekommer i vore Krigs=Annaler, og saa ofte her været Os til Skade, Høiene ved Mogt St. Jean og angreed Jnfanteriet. Udført til rette Tid og understøttet af Reserverne, vilde denne Bevægelse have afgjort Dagens Skjebne; men foretaget isoleret og før Sagerne paa høire Føi vare afgjorte, blev den Os skadelig. Jmidlertid sendte Keiseren General Duhesme med den unge Garde did, Fjenden blev tilbagedrevet og Slaget kunde ansees for vundet, endskjønde Man ikke ænger kunde haabe nogen afgjørende Virkning, da Kovilleriet blev brugt for tidlig og for slet. Men da 4 Batailloner af den mellemste Garde om Aftenen vilde tage de fjendtlige Batterier med Brjonetten, og af nogle engelske Eskadroner bleve bragte i Uorden og tilbagedrevne, toge nogle Regimenter, som amaae det for at være den gamle Garde, ogsaa Fugten. Fra alle Sider lod nu Raabet: "Alt er tabt, Garden er tilbagetrængt. Soldaterne ville derhos have hørt Jldefindede raabe: "Saure qui pent! (Redde sig hvo der kan). Soldater, Artillerie, Krudtvogne, Alt ilede i største Uorden og Forvirring tilbage paa Kommunications linien. Den gamle Garde, som tjente til Reserve, blev angrebet og aldeles slaget. J et Øieblik fremviste Armeen allene en Masse af Forvirring. Alle Soldater og Vaabenslags vare blandede imellem hverandre, og det var umueligt at formere et eneste Korps Fjenden, som saae den store Konsusion, angrerb med sit Kavellerie og forøgede ved Nattens Frembrud Uordenen, Saaledes tabtes et Slag ved en øieblikkelig panisk Skræk. De Eskadroner, som befandt sig ved Keiserens Side, bleve desorganiserede og tilintetgjorte af en overlegen Fjende. Det blev intet andet tilbage end at følge Strømmen. Reserveparken, al Bagagen, kort Alt blev paa Valpladsen i Fjendens Magt. Det var umuligt et oppebie høire Fløi. Enhver veed, hvad den tapreste Armee formaaer, naar den kommer i Konsusion og er desorganiseret. Prinds Hieronymus, GeneralMorand og andre Generaler have i jen samlet en Deel af Armeen. Fjendens Tab maa have været meget stort, at slutte fra det Antal Faner, som Vi have taget. Vor eget Tab kan ikke bestemmes, før Tropperne blive samlede. For Konfusionen begyndte, havde Vi alt liidtet betydeligt Tab, især paa Kavalleriet. Artilleriet har som ædganlig bedækket sig med Hæder. Til Slutning faldt ogsaa Munitionsvognene i Fiendens Magt. Dette var Udfaldet af Slaget ved Mont St. Jean, som var saa ærefuldt for de franske Vaaben og dog saa ulykkeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Nogle Privatberetninger forsikre endnu, at Bonaparte, for at opholde de Flygtende, lod dem modtage paa Broen, ved Charleroi af en Bataillon med fældet Bojonet; men det hialp Altsammen ikke. Bataillonen blev kastet i Vandet af den frembrydende Mængde og al Subordination ophørte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Man har endnu en mærkelig Beretning af Fyrst Bücher, om Slaget ved Ligny den 16de, hvori det blandt andet hedder: "Ellers bleve Byer tagne og atter tagne, men her varede Kampen hele 5 Timer i Byen selv; uorhørlig rykkede fra begge Sider friske Tropper frem, og fra Høiene paa begge Sider lod hver af de stridende Parter 200 Stykker Skyts pille paa Byen. Omendskjøndt Slaget var tabt, saa var Tabet dog saa ærefuldt som muligt og Modet usvækket. Fyrst Blücher var paa denne Dag i største Fare. Et Kavallerie-Angreb var mislykket. Medens det fjendtlige Kavallerie rask forfulgte blev hans Hest gjennemskudt af en Kugle. Smerten tvang den til overordentlige Spring, indtil den med Et i fuld Fart styrtede død til Jorden. Bedøvet af det voldsomme Fald laae Feldtmarskallen under den døde Hest. De fjendtlige Krasserer fortsatte Forfølgelsen. Vore sidste Ryttere vare alt forbi; kun een Adjutant blev hos Blücher, fost bestemt at dele Skjebne med ham. Forlegenheden var stor, men Himlen vaagede over Os. J vild Fart ilede Fjenden forbi, uden at lægge Mærke til Feldtmarskallen; og ilede nok engang forbi, da Vores drev ham tilbage. Nu først trak Man med Nød Blücher frem under den døde Hest, hvorpaa han strax besteeg en Dragonhest. J Slaget den 18de anslaaer Blücher den engelske Armee til 80,000 og den fjendtlige til 130,000 Mo. Kl. 2 om Eftermiddagen havde Napoleon fra Valpladsen sendt en Koureer til Paris med Efterretning at Seiren ikke meere lod sig omtvivle, og nogle Timer efter havde han - ingen Armee mere. Førend Bücher brød op med sin Armee til Frankrig, lod han de breve Belgier i en Proklamation takke for deres Gjæstmildhed og Taalmodighed i at bære saa store Byrder, som vi have betalt med vort Blod, og ønsker, at freders Gud i mange Aar maa bevare deres skjønne Land for Krigens Rædsler. Den krigssangne Garnison fra Avisnes medgav han derimod en Skrivelse til Gouvernøren Hr. Døbschutz i Archen, hvori han befaler at lende Officererne i stræng Arrest til Citadellet i Wisel og de Gemene til Colnn, for at arbeide paa Fæstningsværkerne. Alle - tilføier han - maae de behandles med behørig Strænghed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Avertissements. Det har behaget det alvise Forsyn, efter velendt Barsemed en Søn, at bortkalde den 4 dennes min inderlig elskede og uforglemmelige Kone, Maria Thorsen, i sit Alders 26de Aar. Hun var yndet af Alle der kjendte hende, og dobbelt tungt er det for mig at see det Spæde, som saa tidlig mistede sin Moder. Niels Larsen, Odense den 6 Juli 1815. Urtemand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Fra Artillerie=Kommandoet her i Fæstningen et den i dennes om Aftenen bortgaaet en fransk Soldat, navnlig Joseph Podevin, født i Valence i Franketig, omtrent 24 Aar gl. lille af Væxt men stærk af Skuldre, bruun af Haar og Øine; han var ved Bortgangen iklædt en graae Trøie og Buxer, Sko og en hvid Kaskjæt: han taler intet uden Fransk. Hvor han maatte antræffes bedes han anholdt, og mig meddeelt Efterretning herom, da han saa strax skal blive afhentet. Nyborg Fæstning, 3 Juli 1815. Krohn, Artillerie=Kapitain
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Da Møllersvend Frederik Bager Sørensen i Tver schous Mølle under Margaards Gods, ved Døden er afgaaet saa indkaldes herved, ifølge Plakaten af 26 October 1792. med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have nogen Slags Fordring, enten som Arving eller Kreditor, at melde dem for undertegnede Skifteforvalter; ligesom og alle de det til bemeldte Afdødes Boe maatte være Noget skyldig, for at afgjøre deres Gield. N. Knudsen, Margaard den 16 Juni 1815. Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Huset No. 176, beliggende i denne Byes Skippergade og bestaar af 4 Fag 1 Etage Egebindingsværks Bygning til Gaden med en Qvist paa 2 Fag, indrettet til Stue, Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer, i Gaarden 5 Fag Halvtag til Brændehuus, Locum med videre, der alt er i god Stand og vel vedligeholdt, saa og den ved Huset værende Frugthauge, agter jeg underhaanden at bortsælge. Liebhaverne ville behagelig tage samme i Øiesyn og derom at alfordere med Undertegnede, som paaviser samme. Nyborg den 5 Juli 1815. Hans Hansen, Borger og Skibstømmermand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
Søndagen den 16 Juli, Eftermiddag Kl. 1 Slet, bliver ved Ringe Kroe afholdt Skyttelaug paa en Deel SmedeArbeide, bestaaende af 9 Gevinster nemlig: Ploujern, Pander, Ører og Spader, m. m.; alt af Værdie et hundrede Rigsbankdaler. For hvert Numer betales 2 Rigsbankdaler; det maae ikke skydes med Rifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-06
J Følge foregaaet Dom og Udlæg bliver Hans Friederich Jørgensens Huus, Danneboe=Huset kaldet, i Bellinge Sogn, med dertil liggende Jord, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 1 Fdkr., bortsolgt ved offentlig Auction Fredagen den 21 Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Auctionen holdes i Huset. - Odense Herreds=Kontoir den 30 Juni 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Blandede Efterretninger. Østerrig. D. D. M. M. Kongerne af Danmark og Preussen have for deres Afreise skjænket hver 4000 Gylden til den Evingeliske Menighed i Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Preussen. Den 30te f. M. indtraf Lieutenant v. Pless med Napoleons Brillanter til Berlin, efterat han først havde præsenteret Hs. Maist, samme i Hanau Den 29 Juni døde den fortjenstfulde Statsminister og Ridder v. Schrøtter i sit 70de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Frankerig. Kort efterat Bonaparte havde sendt Kom rene sin Dimission, faae Man ham spadsere i den Elysæiske Hauge, ledsaget af Kardinal Fesch og General Bertand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Den 18de havde Man netop forkyndt Seiren ved Ligny i Paris med 100 Kanonskud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Storbrittanien. Den 25de ankom 3000 franske Krigsfanger til Dral, hvor de bleve bragte paa Fangeskibene, J et Brev fra Hertugen af Wellington skriver han: mit Hjerte er knust over det skrækkelige Tab, jeg den 18de led paa gamle Venner, Kammerater og brave Soldater, og jeg er ikke til reds med denne hæderfulde Seier, hvis den ikke gjør en Ende paa Bonaparte, J et andet Brev til sin Moder skriver han, at Bonaparte fægtede med uendelig Snildhed og Topperhed. "Jeg anfører - tilføie Hertugen - ikke dette, for at tilregne mig nogen personlig Fortjeneste; thi Seiren maa tilskrives en overlegensysisk Magt og den brittiske Soldats uovervindelige Standhavti hed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Nederlandene. J en af Bonapartes prægtige Reisevogne, som er kommen til Conn for at bringes til Berlin, findes et Pendul=Uhr, et Par Pistoler, et optrukket Gevær, Koffe og Thee=Tøi af Guld, en EdderduusSeng, Rageknive, Bregfakler &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Jmellem de franske Fanger er og Baron Laxrey, General Chirurgus ved den franske Armee. General Duhesme er iblandt de Dræbte. Der er bleven overordentlig mange franske Kyrasserer, og Man træffer Anstalter til at brænde de døde Hestekroppe ligesom i Rusland. Ludvig Al bivaanede ikke det Te Deum, som blev afsjunget i Gent for Stiren den 18de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Da den fan ne Grev Lobru udvad sigen Andients hos Wellington, lod denne ham svare: Hjeg holder mig for god til at tale med de Forrædere, som have brudt deres Eet., Vandamme skal have faaet en Kugle i Underlivet, da han retterede ud af Namur; men fik hverken Tid til at lade den tage ud eller lade sig forbinde. Tydskland. J Heidelberg er den forrige Vestphalske Finantsminister, Baron Malthus, arretteret for mistænkelig Korrespondents. Den berygtede Chef for de franske Spioner Skolemesteren fra Strasburg, havde forklædt sig som en Bissekræmmer; men blev kjendt af en østerrigsk Underofficeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Indenlandske Efterretninger. J Søndags blev Klopstoks Monument atter opreist med stor Høitidelighed paa Kirkegaarden i Ottensen, i samme Øieblik da Kanonerne fra Hamborgs Volde lysnedes til Erindring om Napoleons knuste Tyrnnie. Efterat Graven, var prydet med Krandse og Blomster, lagde Hofraad Rheinhard et Pergaments=Aftryk af Grev Moltkes skjønne latinske Lapidar=Skrivt over Klopstok ned i Soklen af Monumentet med disse Ord: "Til den store og elskte Dødeliges Støv nedlægger jeg en ædel Danskers, hans Aands og Hjertes Paarørendes, Grev Moltkes, værdige Hylding. Dem Begge et hæderligt Minde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Foruden de i det Store anvendte mekaniske Forbedringer, saasom ved den uden for Kjøbenhavn opførte Veirmølle, hvilke Hr. Forbes Agent for de nordamerikanske Stater, med betydelig Opofrelse af egen Formue allerede har skjænket Os, agter han endvidere at indføre nogle særdeles vigtige og nyttige, udenfor Engelland og Amerika hidtil ei endnu iværksatte mekaniske Opfindelser, ifald han hos vort LandsKapitalister kan vente fornøden Deeltagelse. Jblandt disse Indretninger fortjener især at nævnes: Et Reebslagerie indrettet efter en ny og særdeles forbedret Maade, Maskiner til Hørspinderie, samt en Maskine til at skjære saavel flade som i alle Former huedannede Fournerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Under 8 April d. A. er Hs. Excellenz. Generallieutnant Frederik Greve af Ahlefeldt Laurvig, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand, allernaadigst udnævnt til Chef for det fyenske Regiment lette Dragoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Den 30 Juni aabnede det dramatiske Selskab i Slagelse sit nye rummelige og vel indrettede Theater, i Kjøbmand Kjeruls Gaard med en Pro og, som blev fremart af Rekt rinde Wothusen, Stykket Menzkef- og Dolorucke, samt en Epilig, fremsøgt af Jomfrue Blumenthal. Det Jndkomne var bestemt til Huusarme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Onsdag, Torsdag og Fredag i denne Uge spiller et Selskab, fra det Kongel. Theater sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
J Mandsminde har Man ikke her til Lands havt et faa velsignet Aar, som det indeværende tegner til at bliver Det er en Glæde at see, hvorledes Sæden staaer næsten i alle Egne saavel af Sielland som Fyen. Derimod kan Man ikke gjøre sig Haab om at faae synderlig Frugt i Aar. Den tidlige Foraarsvarme og den derpaa indtrufne Kulde og Blæst (hvorpaa Vi endnu i Julii Maaned ikke har nogen Mangel) har, i Forening med Oldenborrer og Jn sekter, tilintetgjort Frugten i Blomstretiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Viborg den 3 Juli. Snapstinget er de i Henseende til Tiden forbi; men da Pengemangelen her ligesom overalt herskede, bleve vel mange Pengesøger uafgjorte. Dersom det er et Velstandstegn, at see alle Slags Overdaadsvare falbudne i usædvinlig Mængde, saa var Markedet meget prægtigt. Aldrig saae Man før saamange Boutiker, hele Torvet var fuldt paa Kryds og Qvær Mange af dem falholdt smukke og kostbare Varer. Da de og vare temmelig befødte, maae man slutte, et Tarvelighedsaanden ikke var kommen til Snapsting. De Kongel. Skuespillere gave 6 Forestillinger paa det dramatiske Selskabsthenter, altid for fuldt Huus. - Ogsaa her høstede de det bifald deres Talenter fortjente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
J denne Uge opføres i Randers Skuespil af de i Jnd land omreisende Medlemmer af den Kongel. Theater Etat Hr. Vogel giver i Randers Avisen Aalborg følgende Skudsmaal. Aalborg vil gjerne kaldes det lille Kjøbenhavn, og destoværre, maa jeg tilstaae, at jeg tra Mange sammesteds, som forenede alle en stor Byes Laster, uden at finde nogle af de Dyder, som udmærkede Jndvaanerne i de øvrige, saavel store som smaae Stæder i Danmark, hvor jeg har havt den Ære at opholde mig Randers, Horsens, Aarhuus og Odense have derimod fundet Naade for Hr. Vogels Øine i den Grad, at han ikke tager i Betænkning at bevidne disse Stæder sin Ta og Erkjendtlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
J de ny i, udgivne Fragmenter af en Dagbog, skreven paa en Reise i Danmark 1813 af Sekretair Molbech, siges om Altertaven i Aarhuus Domkirke, at dens Figurer ere støbte og udarbeidede i Malm. Dette har Forfatteren nu offentlig erklæret at være en reen Usandhed, som skyldes Hertels Værk over Aarhuus Domkirke, da Hr. M. kunved et meget flygtigt Besøg i Staden besaae Domkirken Figurerne ere som sædvanligt ved lignende Altertavler, at Træe. At Pontoppidan i hans Annaler - siger Hr. Moldech - har begaaet samme Feil, kan lade sig forklare; men hvorledes Hr. Hertel, der, som residerende Kapellan ved Domkirken beskrev og udmaalte ethvert Vindue i Kirken, kunde fortælle om Alrertavlen: at den er af støbt Metal -er ikke saa let et forstaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Studiosus Jørgen Thisted har taget til Gjenmælimod Hr. Jnspekteur Warberg af Ehveltoft for de Udtryk hvormed denne har belagt hans Bryllups-Carmen, hvis Offentliggjørelse Jnspektøren veed, at han ingen Deel har i. Forlede. aldt her i Odense et Barn paa 2 Aar anden Etage ned paa Gaden, uden at
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Kjøbenhavns Vexelkours den Hamborg. 2 M. 586, k. S. 596. Amsterd. 2 M. 530, London 2 M. 22/3 Rbd. k. S. 22 3/4 Rbd. Specier 695. Disse solgtes til 35 1/2 a 36 Rbmk., Kommiteesedler (med Rente) 69 1/4 a 70 sk. 100. ; Obligationer 305 Norske Sedler 60 1/2 a 61. Ved Tallotteriets 390 Trætning i Wandsbeck udkom: No. 76, 14, 90, 3. 16.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Beltpassage fra den 25 Juni til 2 Juli 1815. Fra Fyen til Sielland. Frue Meidell; Mad. Vever med Søn; Forpagter Lund, Forvalter Macheprang; Frue Pauly; Kand. Kirurgiæ C. C. Øustrup; D. Plesner; Mad. Maag med 2 Døttre; Frøken M. Schleppegrell; Kjøbmændene N. Jacobsen og Haugsted med Kone; H. Lützou; Statsraad Hansen til Bramstrup, Forvalter, Rasmussen; Møller H. Hansen; Kammerjunker Benzon med Kudsk; Handelsbetjenterne Albech og Hagenstrøm; Skræder Busch; Kammerraad Wiim; Lieuten. v. Aagaard; Kjøbmand H. L. Cabrit; Sognepræst J. Langhoff, Kabinetskoureer, Premierlieuten v. Glass fra Hamborg; Forpagter R. Leerbech, Lient nanterne v. Crone og Willemoes; Kammerjunker Assessor Rosen; Lysestøber J. Møller; Kniplingshandler J. Paulsen; Overkrigskommissair Baron Liliencrone; Prokurator Hoyer, Konrektor Schumacher; Statsraad Prehn; Provst Ebbesen; Birkedommer Møller; Jomfrue Faber; Student Holm; Amtsprovst Holm; dansk Koureer fra Holland, L. Schaltz; Mad. B. Nielsen; Agent Suhr med Karl; Præsterne Fog med Familie, Colding og Leerbech; Hs. Excellence Grev Hardenberg Reventlau med Frue Grevinde og Comtesse, Kammerjomfrue og Tjenere fra Holsteen; Kapit. v. Rechmann. Fra Sielland til Fyen. Frue Bagger med Søn; Kjøbmand W. Reju; Pastor Huulegaard; Gjæstgiver Salmann, Frue Østergaard med Pige og Amme; Lieutenanterne af Jngeniørkorpset v. Lunding, Dau, Clausen, Nebus og Kapit. Nissen; Frue Thye med Jomfr. Albech, 2 Frøkener Klaumann og Hofjunker Klaumanns Kammerjunker Bentzon med følge; Kjøbmand Warneche; Student Jydtman; Statsraad Prætorius med 2 Døttre og Jomfr. Knap; Muurmester A. Fich ; Brvbr. Jversen; Proprietair Mourier med Frue og Børn; Skræder Thymann, Fuldmægtig Thomsen; Møller Lautrup; Premierlieutenant v. Sælboe; P. Witteenkamp; dep. Borger Jacobsen: Lienten. v. Sælboe; Frue Sælboe med Datter; Sveitser P. Eggers med Kone; Kjøbmand Richter; Lieuten. Moltke; Kommandør Fabritzius Tegnnagel med Familie, Premierlieut. Branden stein; F. Glier; Kammerassessor B. Gad med Familie; Mad. Fiedler med Jomfr. Hagen; Frøken M. Schleppegrell; Handelsfuldmægtig W. Fiedler; Mad. Løbel med Søn Frøken M. Korfod; Forpagter Leerbech; Mad. og Jomfr. Linnemann; Lieuten. Palludan; Jngeniørkapit. v. Beichmann, Herredsfoged Møller med Fudsk; Stud. Juris J. Wilhelm med Kone; Kammerherre Schel med Datter; Ex. Juris Wilhielm; Fuldmægtig i Rentekammeret B. Hammerich, Kapit. v. Blicher med Familie, Silke= og Klædekræmmer K. Lund med Familie; Lieuten. Bantzen; Forstinspektør Ulrich, Handlende Nissen og Jomfr. Habelin; Mad. Habelin; Pastor Esberg; Kammerherre Neergaard med Tjener og Secretair Bachmann, J Wunderlich; Major Grev Bernstorph med Familie og Enite.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-07
Skibe passerede Store=Beltet fra d. 25 Juni til 1 Juliinel, Skiv, Nyerup, J. 12 L., f. Aarhuus t. Hamborg med Silde Kock, Kutter 5 1/2, fra dito til Lybek med Kornvarer og Huder. Nielsen, J. 7 L., fra dito til dito med Huder og Skind. Adam, G. 19 L., fra Bergen til Femmern, ballastet. Milling, J. 18 L., fra Christiania til Faaborg med Træelast, Bruun, J. 20 L., fra Bergen til Naskou med Sild og Fisk re Henrichsen, J. 3 L., fra dito til Svendborg med dito dito Fylster, J. 3 s., fra Christiania til Faaborg med Træelast a Hermansen, J. 9 1/2 L., fra Laurvig til Skjelskøer med dito Nielsen, J. 12 s., fra Odense til Lybek med Havre. Svinding, J. 9 s., fra Bergen til Faaborg med Træelast og Trost, J. 9 L., fra dito til Stege med dito. Fischer, J. 5 L., fra Svendborg til Odense med Tømmer, Jensen, J. 7 1/2 L., fra Odense til Rudkjøbing, ballastet. Andersen, J. 6 L., fra Samsøe til Faaborg, dito Hendsel, J. 3 L. fra Naskou til Hobroe med Kornvarer. Svarer, J. 17 s., f. Kjøbenhavn t. Kallundobrg med Trælast. Witt, J 8 1/2 L., fra Femmern til Horsens, ballastet. Bruun, J. 15, fra Skjælsker til Aarhuus med Korn De 3de første Dage i Ugen var Vinden mellem Vest og Nordmed svagt Strømløb fra Nord. De øvrige Dage stedse Sønder Strøm med stærk og svagere Løb, Vinden vexlede ret og tilbage gaaende mellem dog Nord, Torden Luft og forskjellig Kuling, Paa Søndag præditer Hr. Admult Mülerts til Høimesse i St. Knuds Kirke.