JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Fridericia, den 17de Januar. J Morgen bliver det omtrent 14 Dage siden, Beltet her lagdes fuld af Driviis. Sidste Fredag og Løverdag havdes atter et haardt Veir af østen med megen Snee, og Natten mellem Løverdag og Søndag frøs det stærkest, som i denne Vinter endnu er frossen. Mange ere siden gangne over Jsen mellem dette og Strib, og igaar Eftermiddag blev ogsaa endeel Vogne og Heste transporterte fra Strib hertil af begge Steders Færgefolk. En jydsk Hestepranger, som for at svare en billig Betaling til Folkene for Ledsagelse over Jsen, vilde selv trække sine Heste over, havde nær mistet en kostbar Hest, der brød igiennem en sammenskruet og af Snee bedækket Jisflage. Til Lykke vare de uforfærdede Søefolk, som bedre kiendte JsensBeskaffenhed end han, strax ved Haanden og hialp ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Avertinen. Den 13de dennes om Morgenen Kl. 2, behagede det Forsynet at bortkalde min elskede og gode Mand Nicolai Ludevigsen i hans Alders 73de Aar, som har været Skolelærer ved Trinitatis Skole her i Fridericia i 39 Aar. Hvilket jeg ikke kan undlade at bekiendtgiøre for Slægt og Venner. Al skriftlig Condolence frabedes. Fridericia, den 17de Januari 1808. D. M. Ludevigsen. fød Andersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
En Person ønsker sig Kost og Logie hos en honet Borgerlig Familie. Man behager desangaaende at melde sig paa Adresse=Kontoiret i en Billet med Udskrift S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
For 1 eller 2 skikkelig duelig Skrædersvende som haver Lyst og Stadighed til at arbeide, kan faaes en fordeelagtig Condition hos mig Truels Jørgensen lige over for Raadmand Bruuns Fabrik her i Staden. Paa Fragten, eller Lønnen sees ikke saa nøie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Credi= og Debitorer i Stervboet efter den ved Odden paa Fande boende Søren Hanssen Anderssen, der førte Evertfartøiet Mette Johanne, og hvorfra han den 22de October sidst ved Kjøbenhavn faldt over Borde, og druknede -, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Efter Placat af 26de Octobr. 1792, at melde sig for mig som Skifteforvalter; de første at anmelde og lovlig bevise deres Krav men de sidste at betale hvad de skylde. Fanse pr. Ribe, den 31te Decbr. 1808. A. Nørup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Onsdagen den 25de Januari førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver udi sal. Kiøbmand Thomas Hansens Stervboegaard paa Torvegaden her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt: 23 Stk. Specier og 33. Stk. enkelte Ducater, 5 større og mindre Guldpenge, endeel Guld=Ringe og forarbeidet Guld af circa 8 Lods Vægt, saa og nogle større og mindre Sølv Medailler, og endeel gammel Sølv Myndt, item endeel forarbeidet Sølv af 1145 Lods Vægt. Samme Dag bliver ligesaa foretaget 1ste Auction, den paa følgende 1ste Februari 2den Auction, og den 8de Februari næst efter 3die Auction, (hver af bemeldte Dage Kl. 2 slet Eftermiddag) over følgende bemeldte Stervboe tilhørende faste Eiendomme, neml. n. Stervboegaarden Nr. 22, som meldt beliggende paa Torvegaden her i Byen, med ald dens tilhørende. Gaarden ligger paa Byens releste Gade, Bygningerne ere vel vedligeholdte, og i det heele vel indrettet og beqvem til Boepæl for en honet Familie, og Jsærdeleshed for en Kiøbmand, der, ligesom den afdøde, ville drive Viin handel, da der under Forhuset ere særdeles gode Kieldere. d. En Leie Vaaning under Nr. 212 paa Brødre Gade bestaaende af 4 Fag 2 Etage Huus til Gaden, indrettet til Boepæl for en liden honet Familie. c. En Underofficeer Baraqve med vedligeholdende Stald, til 6 Heste, beliggende under No. 82 paa de Nordre, Grave. og d. 2de Dragon Baraqver med Stald til 5 Heste og en vedligeholdende Hauge, beliggende under Nr. 537. paa Slyngborg Gaden. Thi ville Libhaberne behage at møde i Stervboegaarden til bestemte Tider, hvor Auctionen fremmes efter de bekiendtgiørende Conditioner. Randers, den 10de Januari 1809. Bendixsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Auctions=Directeur. Over en betydelig Reparation paa Stuehuset og en øve Staldbygnings Opførelse, med meere, paa Skov Rider Gaarden Giødinggaard i Norup Sogn, blev det gjorte Bud ved Licitationen den 26de Aug, sidst ikke aproberet. Efter det Kongl. Rentekammers befaling bliver bemeldte Bygning og Reparation igien anstillet til nye Licitation som holdes paa Herreds Kings Stuen i Veile Fredagen den 3die Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Hvor de Lysthavende ville indfinde sig. Tegning og Overslag samt Licitations Conditionerne faaes til Eftersyn paa mit Contoir og tiener til foreløbig Underretning at Overslaget er paa circa 2700 Rd. samt at der gives Henstand med Bygningens og Reparationens fuldkomne Jstandførelse til næstkommende St. Hansdag eller Junii Maaneds Ende. Veile, den 11te Januari 1809. A. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Smukke moderne Kattuner og Sirtser samt Tørklæder, hos mig nyelig hiemfaaede fra Kiøbenhavn, selges til billig Priser. Salomon Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
J Torsdags Eftermiddag den 5te d. M. er paa Veien ra Nebbegaards Skov til Fridericia, tabt en blaae Mandskjole. Hvo som maatte have funden samme, kan faae god Findeløn, naar de melde sig til Claus Mathiesen, heri Staden. En Gaard paa 5 a 6 Tønder Hartkorn, med Skov og Torveskiær i Overflod, beliggende i Gaarslef Bye, Veile Amt, med gode Bygninger, er for en Liebhaber underhaanden at faae tilkiøbs paa gode Vilkaar, hvoriblant denne: at Kiøbesummens Udbetaling kan henstaae til 1811. Man melder sig til Eieren Søren Hansen i Gaarslef.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Hos Philip Hartvigs kan i denne Tiid faaes 3 og 4 Tom Söm: de 3 Tom for 3 Mk., og de 4 Tom for 4 Mk. pr. hundrede Stykker, og i Kasse viis faaes store hundrede for samme Priis. Niels Jensen og Niels Hansen fra Asperup Sogn i Fyen, have den 10de d. M. bierget og iland bragt under Baaring Skov, en 3 Omgangsbaad, inden beklædt med Bræder, men temmelig beskadiget. Hvor samme maatte tilhøre, og kan legitimere sin Eiendomsret dertil, kan imod billig Biergeløn og øvrige paagaaende Omkostningers Betaling, erholde samme tilbage hos ovennævnte 2de Mænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
(Hertil et Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Da det er Hs. Maj. allernaadigste Villie, at endog under en byrdefuld Krig, som i enhver af Statens Dele fordrer saa store og mangehaande Anstrængelser, dog tillige enhver Forholdsregel, som kan tiene til at ophielpe og oprerholde de danske Courantbanksedlers Værdie, skal anvendes, og Allerhøistsamme i dette Øiemmed allerede har været betænkt paa Midler, hvorved den til disse Banksedlers Inddragelse bestemte aarlige Fond vil blive forøget; saa har Hs. Majestæt i samme Hen sige end videre allernaadigst besluttet, at enhver, som er i Besiddelse af en tilstrækkelig Summe i hine Banksedler, skal tilbydes et Middel til at forvandle disse til den Sølvværdie, hvorpaa de i dansk Courant=Mynt, lyde, og hvortil de i alle Kongelige Casser modtages, ved at erholde denne Værdie i Obligationer, som efterhaanden i bestemte Terminer udbetales i Species Mynt. Finants=Collegium er derfor ved en allernaadigst Resolution af 24de denne Maaned bemyndiget til at aabne et Laan under følgende Vilkaar, 1) Indskuddene til dette Laan skee i danske Couraaebanksedler, hvori Renterne ogsaa betales, men Capitalerne tilbagebetales i Species. 2) Af de indskudte Summer svares Deeltagerne 3 Procent aarlig Rente, som udbetales i en Termin 3) Enhver Deeltager erholder for den Summe, han har indskudt, 24 Obligationer, hvoraf hver paalyder 12 Deel af Jndskuddet. 4) Disse Obligationer lyde paa Species, beregnet til den indskudte Summe, efter Pari 100 Rd. Species, til 225 Rd. Courant. 5) Af disse 24 Obligationer forfalder i de næst 24, Aar een aarligen til Udbetaling, og det saaledes, at hver Obligation bestemmes, i hvilket Aar dens paalydende Summe skal tilbagebetales i Species. 6) Den mindste Summe, som kan indskydes, er 1200 Rd. dansk Courant. Alle større Indskudde maae være saaledes, at de partielle Obligationers paa Species lydende Summe er delelig med 10. Saaledes komme de enkelte Obligationer ved et Indskud af 1500 Rd. dansk Courant, at lyde paa 50 Rdlr. Species; for 1800 Rdlr. d. E. paa 60 Rdlr. Species, og saa fremdeles. 7) Obligationerne dateres den 1ste Marts 1809.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Fra denne Dag begynde Renterne, der, saavelsom Capital=Afdragene, anvises til Udbetaling hvert Aars 1ste Marts. 8) Baade Renter og Capital udbetales paa Creditors Forlangende enten i Kiøbenhavn, eller i Christiania, eller i Altona. 9) Der finder ved dette Laan ingen Subskription Sted, men enhver, som vil deeltage, maae strax betale Indskuddet. 10) Denne Indbetaling skeer her i Kiøbenhavn til Courantbanken 3 i Odense og Aalborg til Amtsforvalterne; i Christiania til Zahlkassen; i Bergen og Trønd hiem til Stiftamtskriverne; i Kiel til den Slesvig=Holsteenske Hovedkasse, og i Altona til det Kongelige Bank Contoir. 11) Jndbetalingen for Danmark og Hertugdømme, ne skeer i Januari og Februar Maaneder 1809, ifald den af Hans Majestæt allernaadigst bestemte Summe, ikke forinden skulde være optagen. J Norge staaer Jndbetalingen aaben 2 Maaneder efterat denne Bekiendtgiørelser er, paa ethvert af de 3de nævnte Stæder, offentligen kundgjort. 12) For de indbetalte Summer udstædes i Kiøbenhavn af Couranthankens Realisations=Commission; i Altona af Bankkomptoirets Direktion, og paa de andre Steder af vedkommende Casserer eller Oppebørsels betiente, hvor Indskudder er skeet, en Jnterims Qvitsring lydende paa Navn eller Ihændehaver, efter enhvers Forlangende, saaledes :At N. N. (Jhandshaveren heraf) har hertil . . . . . . indbetalt den Summa. . . . . . . Rdlr., siger. . . . . . Rigsdaler dansk Courant, som Indskud til det, efter Hs. Majestæts allerhøieste Reso. lution af 24de Decbr. 1808 aabnede, og af det Kongl. Finants=Collegio under 28de samme Maaned bekiendtgjorte Laan; og at der imod dette Bevises Tilbagelevering skal vorde dets Eier udleveret 24 Obligationer, hver paa . . Rd. Species, det bliver her ved tilstaaet. 13) Det skal blive bekiendtgjort, naar Obligationerne, der ligesom Qviteringerne, skulle lyde paa Navn eller Jhændehaver, og det snareste mueligt, vorde udfærdigede, kunne erholdes. 14) For de Summer, som indleveres i Januari 1 Maaned, godtgiøres ved Obligationernes Udlevering sk. een Procent i dansk Courant, og for dem, som indbe i tales i Februar en halv Procent; for Norge finde Gode i giørelsen Sted ofter samme Forhold. 15) Obligationerne underskrives af Courantbanken Realisations=Commission, og forsynes med Rentskoupons for saa mange Aar, hine lyde paa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-17
Finants=Collegium, den 28de Decbr. 1808. Schimmelmann. Rewentlow. Lange. Birch, Lassen, Fuldmægtig
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Paris, den 8de Jan. Rygtet, som om det var kommet til et Slag, med Englænderne i Spanien, har ikke stadfæstet sig. De have undgaaet samme ved en hastig Retirade, hvorover Monitøren leverer det Nærmere i efterstaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
21de Bulletin fra Armeen i Spanien, af følgende Jndhold: Den 29de Octb. betraadte Englænderne spansk Bund. J Maanederne November og December vare de Tilskuere af den Gallitiske Armees Ødelæggelse ved Espinosa, den Eseremadurske ved Burgos, den Arragoniske ved Tudela og Reserve=Armeens ved SomoSiera, og endelig saae de ogsaa ganske følesløs og koldblodig Madrits Jndtagelse, uden at giøre mindste Bevægelse eller Vending og uden at komme, nogen af de ovenanførte spanske Armeer i nogen Heniseende sikkert til Hielp, for hvilke en Divivision Engelske Tropper dengang vilde have været velkommen og en betydelig Sukkurs. Først i December erfoer man, at de engelske Troppe=Colonner vare paa Marschen til Corunna, for der at indskibes; men kort efter bebuddede nyere Efterretninger igien, at de havde gjort Holdt, og vare den 16de fra Salamanca brudt, op for at gaae i Feldten. Siden den 15de havde det lette Cavallerie viist sig ved Walladolid. Den hele Engelske Armee gik over Duero og stødte den 23de til Hertug af Dalmatiens (Soults) Fronte ved Saldagna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Saasnart Keiseren i Madrit erfoer denne Englændernes uventede Beslutning, sadte han sig med en anseelig Styrke i Marsch, for at afskiære dem Tilbagetoget og falde dem i Ryggen; men uagtet Frantsosernes hurtige Fremtrængen, opholdte dog Overgangen over Bierget Guadarama, som var heelt bedækket med Snee, den bestandige stærke Regn, derhos og Strømmenes Oversvømmelser, deres Marsch næsten 2 Dage. Den 22de brød Keiseren op fra Madrit, havde den 23de sit Hovedqvarteer i Villa=Castio, den 25de i Cordesillas og den 27de i Medina del Riosecco. Den 24de i Dagbrækningen var den engelske Armee brudt op, for at cournere Hertugen af Dalmatiens venstre Fløi; men da den om Morgenen erfoer den Bevægelse, som blev gjort fra Madrit, tiltraadte den strax Tilbagemarschen. og lod de af Landets Tilhængere, hvis Lidenskaber paa nye vare opvaagnede, tilbage i Stikken og i den yderste Fare. 12 Timer sildigere have de maattet bøde og ladet sig opofre for England. Paa Retiraden have Englænderne anrettet megen Ødelæggelse, som en næsten uundgaaelig Følge af Jilmarscher, naar Tropper ere paa Tilbagetog. Den har medtaget Sengedækkener, Muulesler med mange andre Effekter, og udplyndret en stor Mængde Kirker og Klostre. Overalt ere Munkene og Præsterne flygtede ved deres Nærmelse, over hvilken Uorden Landet nu er saa opbragt og forbittret, at Englænderne ere dem næsten utaalelige, hvortil ogsaa ovenikiøber Sprogets, Sædernes og Religionens Forskiellighed ikke lidet bidrager til at formere denne Gemytternes Stemning; Englænderne bebreide Spanierne for, at de ingen Armee meere havde, som kunde forene sig med deres og være dem behielpelig i at udføre de store Planer, som de nu have isinde at udføre; hvorpaa Spanierne svarede: at de havde havt store og talrige Armeer, men at Englænderne havde ladet dem opofre, uden i mindste Maade efter helligt Løvte, at foretage sig noget til deres bistand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
J de sidste 14 Dage er ikke bleven løsnet et Skud; blot det lette Cavallerie har uddeelt nogle Sabelhug General Durosnel stødte med 400 Chevaux legers ved Nattens Komme paa en Engelsk Jnfanterie Colonne, nedsablede endeel af dem og adspredte Resten. General Lefebre Desnouettes var bleven afsendt fra Hovedqvarteret med 3 Eskadroner af sit Regiment, og tog megen Bagage, Qvinder og Omløbere. Da han fandt Broen over Exla afbrudt, troede han, at Staden Benavente var rømmet. Henreven af en ædel Jver, satte han svømmende over Floden til Benavente, hvor alt Cavallerie af den engelske Arriergarde befandt sig. Nu begyndte en lang og heftig Kamp af 400 Mand imod 2000, hvormed man endelig maatte vige for Overmagten, og trak sig tilbage over Floden. En Kugel dræbte General Lefebres Hest, som tillige ved et Pistolskud var bleven saaret og taget fangen, da han befandt sig til Fods. 10 Jægere, hvis Heste ligeledes vare blevne dræbte, maatte ogsaa overgive sig. 5 druknede og 20 bleve saarede. Denne Rencontre har visselig maattet overtyde Englænderne og, hvad de ved en almindelig Affaire kunne vente sig af saadanne Folk General Lefebre har jo upaatvivlelig begaaet en Feil, men denne er en Frantsoses Feil; han fortiener baade Dadel og Roes. - Den 28de var Keiserens Hovedqvarteer i Valderas, Hertug af Dalmatiens i Mancella og Hertug af Elchingens i Villafer. Veiret er nu med et bleven overordentligt haarligt. Efter en haard Frost er fulgt megen Regn; - vi lide, men Englænderne maae endnu lide langt mere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Foruden disse officielle Beretninger sige Privatbreve, som vare ankomne til Bavonne, at Englændernes Hovedqvarteer den 24de havde været i Leon, men alle deres Anstalter meere havde hentydet paa et Tilbagetog, end at levere et afgiørende Slag. Kong Joseph er bleven tilbage i Madrit og beboer et Landsted noget fra Staden. Efter den største Deel af Armeens Afgang, da Jndvaanerne, saa at sige, vare sig selv overladte, have Fiendens Emissairer naturlig ikke tøvet med at udsprede tusinde allarmerende Rygter, og hvis Latterlighed man ikke kan giøre sig Forestilling. Man havde f. Ex alvorlig spurgt sig, om de 40000 Mure, som skulde hielpe Insurgenterne, ikke snart kunne ventes, og dette Spørgsmaal har dog endnu ikke været det Latterligste, man har hørt. Jøvrigt synes Englændernes Plan at være, at afskiære Kommunikationen mellem Madrit og Bayonne, der, ifølge officielle Efterretninger, og saa skal være mislykket for dem. Ministerne have overleveret Kongen Resultatet af Stemmeforsamlingen for 22de og 23de Decbr. og Stadens Corporationer, have den 24de forsamlet sig, for at bevidne Hs. Maj. Keiseren hvor vigtig det er, at Hs. Majestæt snart vilde opfylde Hovedstadens saa ofte yttrede Ønske, og den 25de have ligeledes alle Klasser af Jndvaanerne yttret deres levendeeltaalmodighed, at see Kongen drage, ind i Staden, da hans Nærværelse er saa uundværlig for sammes Skiebne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Den spanske Coureer - skrives fra Bayonne, under 23de Decbr. - som siden iforgaars manglede, et nu ankommen og har medbragt Madritter Breve af 22de, som melde: at denne Hovedstad nyder den fuldkomneste Rolighed, at Jndvaanerne overhovedet ere veltilfredse med de af Hs. Keiserl. Majestæt udstædte Dekrete og navnlig med det, som ophæver Inqvisitionen og Fendalrettigheden. Keiseren er i Spidsen af en frygtelig Armee fra St. Martin gaaet Englænderne imøde, som endog have havt den Kaadhed, at rykke frem til Valladolid og Salamanca. Man siger, at det største Antal af de ved Sommosierra fangentagne Spanier have forlangt at tage Tieneste. Blandt disse befinde sig allene 120 Officierer. Hertugen af Coneglignos Hovedqvarteer er i Bagon, hvor han begierlig venter paa Hs. Majestæts befalinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Fra Paris meldes under 6te Jan. Vi have her Breve fra Perpignan af 26de Decbr.: hvorefter General St. Cors Armeekorps den 8de f. M. i 2 Co konner er afmarscheret fra Fignieres, af hvilke den første vendte sig til Aulot og den anden trak sig til Strandbredden. J Liras blev en Trop Jnsurgentere ved vorAvantgardes lille Geværrild sprengt fra hinanden og Armeen er ankommet til Moncade. Den 17de Decb. er et Cavallerie=Regiment næsten uden at finde mindste Modstand rykket ind i Barcellona. Generalerne Lecht og Dubesme gjorde strax derpaa et Udfald; borttog en af Jnsurgenterne besat Position, og de forenede Armeer droge under Jndvaanernes Fryderaab, Klokkernes Ringning og Kanonernes Torden fra alle Fæstningsværker, indi Barcellona. Paa Marschen blev General Pino en Hest fraskudt under Livet. Insurgentgeneral Reding er bleven farlig saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Vi have her Breve fra Constantinopel af 15 Novb. efter hvilke Opstanden sammesteds ikke har været saa betydelig som de første Wiener Breve have skildres den. Andre Journale tale derimod om en nye Mord seene, som er udøvet mod de Christne i Forstaden Pera men Bladet Argus anfører Breve af 26de Novb. fra bemeldte Forstad, som ikke tale noget derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Den 26de har man i Staden Marche, Sambre og Maas Depart., sporet en Jordrystelse i 2 til 3 Secund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
London, den 13de Decb. (Over Frankrig) Siden sidste Uheld, som mødte Hs. Majest. paa Veien til Windsor, har hans Sundhed lidt meget og hans Befindende er idag meget uroeligende. Hidtil havde Hs. Maj. Kræfter ved alle Tilfælde kun lidt lidet; men idag synes hans physiske og moralske Constitution ganske forvildet. Han lider ikke meget, men er ganske afmægtig, udmattet og ligger bestandig i Dvale; kort, Kræfternes Aftagelse er saa stærk, at man tvivler paa hans Opkomst mere. Den Kongel. Familie omgiver ham stedse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Efter 2de Kongel. Statsbuds Ankomst fra Porto og Corunna, blev igaar holdt et stort Conseil. Endskiønt de medbragte Depescher endnu holdes meget hemmelig, veed man dog, at vore Tropper under General More samt General Bards Division have faaet Ordre, hastigst at trække sig tilbage til Grændsen af Portugal. Man siger ogsaa, at de har fattet den Plan, at forene sig med Resten af de spanske Armeer paa een Punkt, for at forbyde Frantsoserne Indgangen til Portugal; men Bevægelserne fra Madrit gjorde en mærkelig Forandring heri. Og hvilken grusom Tilstand, vilde det ikke ellers have blevet for vore Krigere, naar Bonaparte med sine Tropper angriber fra een Side, medens de havde at giøre med den fra St. Ander kommende Division, saa var vor Armee forloren, og vi kunde sige, Amen, Naar vi altid, saasnart Fienden, viser og nærmer sig os, strax vil tænke paa Tilbagetog, hvorfor tage vi da ikke hellere strax et got Partie, nemlig i Jilmarscher at skynde os til Tajos Bredder, det vilde være klogest gjort; thi naar vi tabte disse 40000 Mand, hvem skulde da i Fremtiden forsvare vort Land, vore Havne og vore Kyster, som efter Spaniens og Portugals Ødelæggelse staaer Fare for at faae samme Skiebne, da England fra denne Punkt som fra alle Sider, og ganske uforudseet kan blive overfaldet og angrebet?
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Blandede Efterretninger. Vien. Breve fra Bucharest og Servien melde, at den efter de sidste blodige Optrin i Constantinopel fra 21de til 25de Nov. tilveiebragte Rolighed, nu igien er bleven afbrudt ved nye ikke mindre mordiske Optrin, hvorover den nærmere Beskrivelse skal blive meddeelt. I talien. Den 15de Dec. frak et stærk Uveir op over Rom, med stærk Lynild, Torden og Hagel. Sidenefter sneede det hele Dagen igiennem. Levnetsmidler haves der i Overflødighed, men derimod klages bieterlig over at Pengene ere ikke ret i Cickulation, og Pigerne faaer ingen Mænd, som ogsaa sees deraf, at deri et heelt Aar næsten ikke er bleven kopuleret uden et Par. - En slem Omstændighed nok, dersom denne Kydskhed vil vedvare, baade for Præst og Degn! Main. J et Nonnekloster i Spanien, beretter den Berner Tidende, erholdt et Schweizer Bataillon saameget Confekt og Chocolade, at Soldaterne kunde koge det sidste i Kiedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Divisionen Legrand er nu passeret Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Den 13de Jan. gav Hs. Durchl. Prindsen af Ponte=Corvo et prægtigt Bal og Maskeræde i Hamborg, hvortil henved 500 Personer vare indbudne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Paris. Efter allernyeste Breve fra Spanien, skal den engelske Armeeværeindsluttet, og det saaledes, at den neppe nogensinde mere kommer paa fri Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Jndenlandske Efterretninger. Følgende Efterretning vil være vore Landboere ell Trøst imod Frygt for mulig Smitte: Den i Pommern blandt Hornqvæget udbrudte Sygdom er ikke Qvægsyge, men en ondartet Lungebetændelse, som skal være foranlediget ved Mangel paa Vand. - J Byen Møhringen i det Mecklenborg Sverinske have fra den 20 til 24de Novbr. 209 Stykker Horng væg havt denne Syge, hvoraf 46 ere døde. - J Staden Gartz har man ihielslager 18 syge Høyeder, fordi de vare bidt af en gal Hund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Et Familieselskab i Kbhvn, som vilde høitideligholde Nytaarsaften ved et lille Giestebud, havde iblande andet en Skinke paa Bordet, som var forsynet med adskillige smaae Sirater. Disse vare fæstede med Knappenaale, som man, ved at lægge Skinken for, maaskee havde glemt at borttage alle. Følgen heraf blev, at en Dame var saa uheldig at nedsluge een, der blev siddende i Struben, og lettelig havde kunne medføre de sørgeligste Følger for hende, dersom man ikke strax havde anvendt saa virksomme Midler, at den befrygtede Fare blev afværget. Man seer heraf et nye Bevis paa den Sætning, der synes saa ofte at være indprentet forgives, at man aldrig kan omgaaes varsomt nok med Knappenaale. Følgende er den høieste Priis hvortil følgende Mynt sorter modtages af Vexelererne i Kiøbenhavn : Guinen. 8 Rdlr. 5 Mk. 8 s. - Frederiksdor 7 Rd. 1. Mk. - Hollandsk Dukat 4 Rd. 1 Mk. 8 s. Dansk Courant Dukat 3 Rdlr. 1 Mk. 4 s. Dansk Species Duk at 4 Rd. 8 s. - Spanske Piastre 10 Mk. 8 s. - Danske Specier 11 Mk. 6 s. - Danske Kroner 6 Mark 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Prisen for dansk Uld er nu i Kbhvn steget til 7 Mk. 4 s. Pd. Den kostede ellers kun 2 Mk. 4 s. Pd.