JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. D. Gall er reist fra Hamborg over Kiel til Kjøbenhavn, og agter, efter sin Tilbagekomst fra Dannemark, at opholde sig noget længere i Hamborg. Under sit Ophold i Göttingen blev han optaget til Medlem af det derværende Kongelige Videnskabersselskab. - Der er ingen Tvivl om, at denne store Mand vil blive optaget hos den tænkende Deel af det Danske Publicum med al den Agtelse, som hans Talenter og hans Opfindelse fortjene, og at de Satirer, som Uindviede have nedladt sig til at skrive over hans System, ikke vil have den mindste ufordeelagtige Jndflydelse paa en Nations Domme, der udmærker sig ved sin Beskedenhed og sin Agtelse for Alt hvad der kan bidrage til at udvide den vigtigste af alle Videnskaber; Kundskaben om Mennesket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Det hedder nu atter, at Hr. Jnstructeur Rossing vil lade sine Elever opføre Skuespil paa Hoftheatret, og at dette skal være en Planteskole for den Kongel. Skueplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
I Helliggeisteskirke i Kjøbenhavn findes bag ved Choret ud til Kirkegaarden en indmuret Liigsteen, hvis Jnscription er et ligesaa stort Hædersminde for den Afdøde, som et ypperligt Exempel for hans Efterlevende. Den lyder saaledes: Her ligger Arved Christian Linde, födt i Norge 1683. Jeg var betroet, uden at stille Borgen for mig, Folkets og Landets Penge i 43 Aar, og efterlod mig hverken Midler eller Gield."J Sabro Kirke, Skanderborg Amt, er en aaben Begravelse, hvori den i Aaret 1588 afdøde Herremand, Lauritz Rdstrups Liig, endnu er conserveret, undtagen at hans Been, som de Keiserlige skjøde i Stykker, da de 1628 brugte Kirken til Kornhuus og satte Liget op til Væggen, og skjøde til Maals efter det. D. Kastberg, som Regjeringen har ladet reise i Tydskland, Ungern og Jtalien, agter nu at udgive en Tydsk Beskrivelse over sin Reise og overQvarantaineanstalterne og Indretningerne for Døvstumme i andre Lande. Et Stykke af Overgaden over Vandet paa Christianshavn er bleven afstukken ved et Plankeværk til Brug for Artilleriecorpset, som har sin Exerceerplads der i Nærheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Vosnesgaard i Aarhuus Stift, i Randers Amt, med tilliggende Bøndergods, omtrent 600 Tønder Hartkorn og enkelte Tiendeydende Hartkorn 800 Tønder, skal i denne Tid være solgt af Stiftamtmand Kammerherre Gersdorff til Kammerraad Jørgen Mørch Secher paa Schafførgaard, for Kjøbesummen circa 5 Tønder Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
En Svensk Oppebørselsbetjent er fra Sverrig, rømt til Norge, hvor han nu eftersøges, for at udleveres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Hr. Oberst Oxholm er nu ankommen fra Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Recruterne lære nu, foruden Svømmekonsten, ogsaa nogle Dele af Voltigerkonsten. Det synes saa godt som afgjort, at det Kongl. Tydske Cancellie- og Commercecollegiums Comptoirer, skulle forlægges til det forrige Lerchiske Hotel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
J Hempels Avis fremsættes i Anledning af at de offentlige Tidender fortælle, at Graabrødre Kirke i Odensee skal nedbrydes, det Spørgsmaal. om en Bygning med saa faste Mure ikke maaskee bedre kunde bruges til andet offentligt Brug, f. Ex. et Tøihuus, Magazin eller andet Depot?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
J Eftermiddags blev en Brændeviinskarl i store Kongensgade overfaldet i sin Seng, medens han laae og sov, af en anden Karl og en Matros, som begge vare hans Bekjendter, Efter hans Foregivende slog den ene ham med en Nøgle i Hovedet, medens den anden holdt hans Hænder, og tog derpaa hans Gulduhr, som hang paa Væggen. Han løb i den bare Skjorte, uden at have andet paa end Beenklæderne, og ganske bedækket med Blod, efter dem. J denne Forfatning fik han dem paagrebne og bragte op paa Politiekammeret. Hans Foregivende, at de først have mishandlet ham og siden stiaalet Uhret, synes imidlertid ikke at være rimeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Da de deserterende Slaver, naar de paagribes, efter den senere Indretning, sættes i Raspehuset, saa er Personalet i dette Huus nu voxet til det betydelige Antal af 60 Personer. J alt tæller nu TugtForbedrings- og Raspehuset omtrent 480 Fanger. Den Ældste, baade i Henseende til Levealderen og den Tid, hun har været indspærret, er en gammel Kone paa 80 Aar, der har været Fange i 50 til 60 Aar, og som er indsat her for Mordbrand. Hun er i Betragtning af sin høie Alder fritagen for alt Arbeide. Man har tilbudet hende sin Frihed, men hun har frivilligen frasagt sig det største Gode, som i dette Øieblik vilde være det største Onde for hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
J Aaret 1803 foreslog Hr. Provst Rønnau Almuen i Opdals Præstegield, at oprette et lidet Kornmagazin for Sædekorn, hvilket den strax fandt sig beredvillig til ved fælles Sammenskud. Planen blev indsendt til Regjeringens Approbation, og næsten enhver Gaardmand besluttede at bidrage, hvert indfaldende godt Aar deels en Skjeppe, deels to Skjepper Sæd. J Begyndelsen af Aaret 1804 eiede Magazinet 28 Tønder 6 Skjepper. Blandt den store Mængde, som meldte sig, for at faae Sædekorn, maatte man deele denne første lille Beholdning imellem mere end hundrede, som vare meest trængende, og ved Laan af Fødekorn sparede man mange for den 18 Danske Mile lange, besværlige Reise til Trondhjem, som de maatte gjøre, blot for at hente en eneste Tønde Korn. J Foraaret uddeeltes Sædekorn i Smaapartier til 208 Familier. Adskillige Jorder, som før laae udyrkede, ere ved denne skjønne Indretning blevne forvandlede til grøderige Marker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Efter Forlydende er det nu bestemt, at Grundstenen til Domhuset skal lægges Løverdag Eftermiddag Kl. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Fogden Høegh lader i de Norske Tidender bekjendtgjøre, at Almanakken for dette Aar urigtigen siger, at Kongsvinger Marked holdes sidst i October istedet for at det, efter et Kongelig Rescript af 8 Junii 1804, er bestemt til sidste Onsdag i September. - Saadan en betydelig Bommert burde ikke findes i en Almanak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
London. Nelson har nu atter betraadt sit Element, udrustet med saa uindskrænket en Fuldmagt, som det Engelske Admiralitet endnu uldrig nogensinde har meddeelt nogen General. Ogsaa paa det faste Land i Europa vil Storbritanien nu atter prøve sine Stridskræfter. Man maa tilstaae, ere end dets Udgivter i denne Tid ualmindelig store, saa staae ogsaa dets Jndtægter tildeels i et passende Forhold dertil. Den nylig hjemkomne Coffardie flaade paa 34 Skibe, som er den rigeste Havet nogensinde har baaret, vurderes for 30 Mill. Pd., St. (180 Mill. Rdlr.), og Toldafgivten allene beløber sig til 4 a 5 Mill. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Paris. Historien kan neppe opvise et Exempel paa, at tre saa mægtige Keisere som den Russiske, Østerrigske og Franske, stode i Spidsen, for tre saa frygtelige Armeer, som de, der i denne Tid sammentrækkes. Ved Rhinen skal den Franske Hær bestaae af 190,000 Mand, afdeelte i syv Divisioner, under ligesaa mange Generalers Commando og Keiserens Hovedanførsel. Den ny Franske Calender er nu afskaffet, og den gamle Gregorianske indføres igjen d. 1 Jan. 1806. Det er uden Tvivl den eneste Almanak, det nogensinde har havt en saa kort Existence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Haag. Konstneren Hopmann, som tre Gange efter hinanden forgjeves har prøvet paa i Rotterdam, Amsterdam og Haag, at gjøre en Luftreise, lod sidste Gang Tilskuerne bie fra Kl. 2 om Eftermiddagen til 10 1/2 om Aftenen. Da det kom til Sagen, lod han vel Ballonen gaae op, men fulgte ikke selv med. For at beskytte ham mod Pøbelens Raserie tog Politiet ham under sin Varetægt, og bragte ham derpaa i - Tugthuset. Hollænderne kalde saadanne Luftreiser Vindnegotie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Tydskland. J Maanedsskrivtet Jsis læses nu hidtil utrykte Breve fra Digteren Klopstock, som tildeels indeholde hans Kjerlighedshistorie. Den ældre Grev Bernstorff opholdt sig just i Paris da han fik Messiaden at see. Dens Læsning henrykkede ham saa meget, at han formaaede Digteren, som den Gang opholdt sig i Berlin, at reise til Dannemark. Men førend Klopstock reiste sagde Gleim eller Gotter til ham, at han kjendte et Fruentimmer i Hamborg, som bedre forstod at bedømme Digte end den største Konstdommer, og at hun var en stor Beundrer af Messiaden. Da han var noget beslægtet med hende, saa vilde han flye ham et Brev med til hende, Klopstock modtog Brevet og reiste, førend han tog til Kjøbenhavn, til Hamborg, hvor han strax blev forelsket i dette Fruentimmer, som hedte Meta. Han ægtede hende og reiste derpaa til Kjøbenhavn. Men hun døde i den første Barselseng, og blev begravet ikke langt fra Altona. Digteren lod plante to Lindetræer ved hendes Grav. Det ene for hende og det andet for sig. Det første blev til et skyggefuldt Træ, det sidste gik ud. Paa Liigstenen staaer: her hviler Klopstocks Meta med det Barn i sin Arm, som hun ikke kunde føde ham. - Maaden, hvorpaa hun var bleven bekjendt med Klopstocks Mesterværk, var eller meget besynderlig. Da hun = en Dag blev friseret, lod Haarskjæreren et Stykke Papiir falde, som han krøllede Haaret op med. Hun tog det op igien, læste deri, og kunde ikke noksom beundre dets Jndhold. Papirstumpen var af et Maanedskrivt, hvori Messiaden først havde staaet i Fragmenter, og hun gjorde sig nu al muelig Umage for at faae hele Værket at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
J Pyrmont duellerede nylig en Baron Winterfeldt og fik et Saar, hvoraf han siden døde. Men uagtet Kuglen sad i hele tretten Dage midt i Hjernen, saa kunde han dog spise og drikke, ryge Tobak, høre og tale. Han sysselsatte sig endog med at tælle Penge. Gall's Modstandere paastaae at denne Omstændighed ikke ret vel lader sig forene med hans Organlære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Sverrig. J een af Provindserne oplevede man nylig en mærkelig Naturbegivenhed. Da en Bonde var i Færd med at grave en Brønd, og han var kommen adskillige Fod dyb, kom der en Jld op af Jorden, som tvang ham til at holde inde med Gravningen. Da derpaa en lille Dreng vilde see ned i Hullet med, et brændende Lys i Haanden, blev Jlden saa heftig, at Drengen næsten var bleven opbrændt, og at de tilstødende Bygninger stode i Fare for at komme i Brand. Noget i Forveien havde man hørt en stærk Rumlen under Jorden. Jlden brændte den hele Nat igjen, og da den omsider var slukt, fremkom der Vand, som Qvæget nu drikker af med megen Begjerlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Af dette Blad udkommer ugentlig to Numere, der tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Subscription modtages hos Bogtrykker Höerkes Enke i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Nyeste kilderie Kjøbenhavn. No. 100. Den 27 September, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Domhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Kongens Søn lægger i Morgen den første Grundsteen til en Bygning, hvor de Baand, der forene Borgersamfundet, skulde befæstes ved Ret og Skjæl, hvor den krænkede Uskyldighed skal kunne søge Hielp og Fyldestgjørelse, hvor fræk Ondskab skal standses ved Retfærdighedens straffende Arm. En saadan Dag og en saadan Handling er for stor og høitidelig til at vi skulle forbigaae den med Taushed. Hvilken god Borger ønsker ikke, at den, som, efter Aarhundreders Forløb, lader denne Grundsteen, til vor og saa mange Tusinde af vore Efterkommeres offentlige Sikkerhed tage op igjen, med et rørt Hjerte maatte velsigne den Haand, som lagde den, og den Tidsalders Tænkemaade, hvori den blev lagt? Hvo ønsker ikke, at aldrig nogen Uskyldig maatte sukke i de Fængselhvælvinger, som kun ere bestemte for Forbryderen, og at aldrig nogen uretfærdig Dommer maatte vanhellige dette Huus,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. J Jversens Avis anførtes for en rum Tid siden, at Chefen for den saakaldte Christiansgarde i Flensborg, der blev oprettet for nogle Aar siden, skal have ansøgt om, at den, som ved den aarlige Skiveskydning giør det bedste Skud, maa erholde Skatte- og Jnqvarteringsfrihed. Bogtrykker Stephanson er nu fremkommen med sine Betænkninger herover. Han er, siger han, i den Henseende ikke enig med den ham ubekjendte Flensborger Chef, thi han finder det hverken billigt eller rigtigt, at en Borger, fordi han ofte ved en Slumpelykke træffer en Cirkels Middelpunct eller i Nærheden deraf, skal derfor have Privilegium, paa at være Staten til Byrde. Hvo er det, der skal bære den Byrde, han ved et reent Tilfælde afvælter? Jngen uden de arbeidende Borgere, hvoraf mange ofte have nok med at bære deres egen. Kunde ikke en Medaille, liden eller stor eller et andet vedtaget Hæderstegn, gjøre samme om ikke større, Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
J Kjøbenhavn trykkes nu en Bog under Titel Oluf den hellige, Norges Konge, en Læsebog for menig Mand, ved Euler Hagerup, residerende Capellan i Værdalen. Den prydes med et Titelkobber, der forestiller den nye Hæderstøtte, som Stiftsamtmanden, Hr. Baron Adeler, lader opreise paa egen Bekostning. Jdeen til denne Støtte er af Hr. Capitain O. v. Lyng, der har leveret Tegninger til begge Leerens Fosser, som General v. Krogh har ladet stikke i Kobber. Den forfærdiges i denne Tid af Hr. Prof. Dajon i Kjøbenhavn, og skal, naar den er fuldendt, opreises i Værdalen. Jnscriptionen er forfattet af Trønderen, Hr. Justitsraad Tønder Lund. - Forfatterens Hensigt med denne Bog er at give den Norske Almue en sandfærdig historisk, efter Nutidens Smag, indrettet gavnlig Læsebog i Hænde, og dernæst, at udrydde de mange overtroiske Meninger om denne næsten halvforgudede Norges Skytsengel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Den afdøde Linde, hvis Gravskrivt har været anført i forrige Numer, døde i Aaret 1782 og opnaaede en Alder af 99 Aar. J de Norske Jntelligenesedler læses følgende: de smaa sortebrune Myrer, som bygge deres Boliger eller Tuer af Naale, der falde ned fra Gran og Fyrretræer, samle, ligesom Bierne deres Honning, Syren af Planterne i en Pose. Denne Syre eller Myreæddike kan tilveiebringes paa følgende Maade. Naar man har fundet Myretuen, saa gjør man med en Pind et Hul i hver Tue, og maar Tuen er stor, 3 eller 4 indtil Bredden, og nedgraver der nogle Steenkrukker, helstelige opstaaende, der ere dannede som Syltekrukker, Man kommer omtrent en Pægel kogende Vand, meere eller mindre, efter Krukkens Størrelse, i hver Krukke. Myrene strømme nu til og formedelst den Damp, der opstaaer fra det hede Vand, falde de døde ned i samme, og Posen, hvori Syren er, springer. Naar man da ved at stikke Fingeren ned i den samlede Syre, og derefter paa Tungen finder, at Æddiken er skarp nok, tager man Krukken op, kommer den deri værende Masse i en Sigte over et Fad, lader Æddiken løbe igjennem, og kaster de døde Myrer bort men førend den kommes paa Flasker sies den atter igjennem en fiin Klud. Jo længere den staaer paa Flasker, vel tilproppet, desklarere bliver den. Stille Veir og klart Solskin i de varmeste Sommermaaneder, er den bedste Tid til at samle Myrer. Der er hver Sommer Forraad nok af dem. Myreæddiken er meget mere velsmagende til Punsch end Citronsaft &c., og Agurker og andre saakaldte Stegeasietter, som nedsyltes deri, er af langt finere Smag, end naar de nedlægges i Viinæddike, Kortsagt, Myreæddiken skal kunne gjøre baade Viinæddike og Citronsaft ganske undværlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Frederiksborg Salpeterværk med Skedevandsfabrik, Teglværk, Hauge og Jorder, bleve d. 19 d. M. tilslaaet Capitain Vosbein for 8250 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Det hedder i denne Tid, at Kongen af Sverrig agter at lade bygge et Palais i Nærheden af Helsingborg, for der at opholde sig om Sommeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
J Kjøbenhavn skal der i denne Tid opholde sig en Jydsk Bonde fra Sæby, der stikker Signeter i alle Slags Materie. J den ene Ende er et Signet til Lak og i den anden et til Oblater. De ere ligeledes indrettede til at gjemme Blæk i, og et saadant heelt Konstværk koster kun 2 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
J Jversens Avis berettes, at der, efter Rygtet, skal være forlangt tre Læger til Rusland, som skulle ansættes ved den Russiske Marine med 800 Rublers Gage, og Keiserligt Løvte om større Udsigter i Tiden. Det hedder endog, at Candidaterne Heiberg, Jacobsen og Svendsen allerede ere bestemte dertil, som udmærkede Subjecter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Landkrigskommissairen i Kjerteminde har under d. 24de d. M. ladet bekjendtgjøre, at et Armeecorps efter Kongl. befaling skal være færdigt til Opbrud og March. Ved et Cancellierescript af 22de d. M. for Fyens og Langelands Stift er det bleven besluttet paa hvilke Steder i Landet Mandskabet skal samles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Det hedder, at H. K. H. Kronprindsen, under sit Ophold i Holsteen, agter at residere i Kiel Orlogskibet Seieren afgaaer, efter Forlydende, paa Tirsdag eller Onsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
De Examensdeputationer, som i Følge Forordningen af 22 Martiid. A. skulle nedsættes, for at prøve de Candidater, der melde sig til første Examen, ere nu udnævnte og fire i Tallet. Efter Sigende bestaae de for største Deelen af de ved Universitetet ansatte Lærere; dog ere ogsaa andre bekjendte Lærde beskikkede dertil. Blandt disse nævnes Justitsraad Schow og Prof. Rahbek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Det hedder nu, at der er indleveret et nyt Stykke til Opførsel, som kaldes Hospitaler. Der er ingen Tvivl om, at det vil blive antaget, efterdi den Danske Thalia aldrig har trængt mere til et Hospital end netop i dette Øieblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
D. Gall er nu ankommen til Kjøbenhavn og logerer hos Tracteur Rau. Toldbetjenterne vare i Forlegenhed med hans Apparater, thi de vidste ikke, til hvilken Artikel af Toldrullen de skulde henføre dem. - Han har allerede under sit korte Ophold her i Staden havt Leilighed til at see en særdeles mærkværdig Ting, nemlig Hovedet af den Haifisk, som nyligen var bleven fanget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
London. Den Ohioske Stat har sluttet med Naddindianerne en Tractet, hvorved 1 Mill. 200,000 Axres Land afstaaes til de forenede Stater for 626 Dollarer aarlige Rente. En Acre er omtrent 1/2 af en Dansk Miil. Man kan altsaa let beregne, hvilken uhyre Landstrækning Nordamericanerne her have faaet. Sært nok, at Menneskene trænge sig saa meget sammen paa enkelte Plette i Europa, medens de skjønneste Egne i America ligge øde og mangle Dyrkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
J Bombay er der bleven oprettet et litterariske Selskab for Asiatiske Oldsagers Undersøgelse. Neapel. Jorden er nu rolig her og Vesuven har siden det sidste Udbrud ikke opkastet Lava. J Molise styrtede de levnede Bygninger sammen ved en senere Rystelse. Den Kongelige Familie boer i Caserta i Barakker. Mange tusinde Hænder ere sysselsatte med at reparere de beskadigede Bygninger og nedrive dem, der have liidt meest ved Jordskjelvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Florenz. Den Franske Keiser har ved sin Ambassadeur, Cardinal Fetsch, ladet Paven overlevere ti fortræffelige Tapetserier, med Historier af det nye Testament, og to store Taffellysestager af uforligneligt Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Den berømte Grev Melzi, forhen Vicepræsident i den Jtalienske Republik, lever nu ganske ensomt paa Landet ved Como. Da Jtalien blev forandret til et Kongerige, var han bleven udnævnt til Storseilbevarer med Rang af Prinds. Aarsagen, hvorfor han har trukket sig tilbage, er ubekjendt. Han skal have forlangt Reisepasser til Spanien, men de ere blevne ham afslaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Berlin. Prof. Jungius har gjort en heldig Luftreise. Han har været 1000 Fod høiere i Luften end Chimboraco, der, som bekjendt, er det høieste Bjerg i Verden. J Luften faldt han uvilkaarlig i en dyb Søvn, som han først efter en halv Times Forløb vaagnede op af. Han tilbagelagte i en Tid af 1 1/2 Time henved 7 Tydske Mile Medens de mægtigste Europæiske Magters Ministere føre en Pennestrid med hinanden, og tale og fredelige Hensigter og Afsky for Blodsudgydelse, ruster man sig overalt med største Jver til Krig. J Frankrige oprettes, foruden den store Armee, i Rhinegnene en Reservermee af 70,000 Mand. Garnisonen i Turin og overhovedet 20,000 Mand i det Piomontesiske, have faaet Ordre, at begive sig til Overitalien. Endnu i Slutningen af denne Maaned, hedder det, ville de Franske gaae over Rhinen, og i Begyndelsen af næste aabne Feldtoget efter en stor Plan. General Dessoles er udnævnt til Overgeneral for Generalstaben ved den store Armee, som under Keiserens Anførsel, skal commanderes af Prinds Murat. J Strasburg bereder man sig allerede til at modtage Keiseren, og endog Opera comique har allerede faaet Ordre at begive sig did. Engelland, hvis Subsidier i næste Aar, efter Sigende, beløbe sig til 8 Mill. Pd. St. (32 Mill. Rdlr.), har i Tillid til sine mægtige Allierede allerede 40,000 Mand i Beredskab til en hemmelig Expedition. Nelson er gaaet under Seil til Cadix, og hans Flaade skal forøges til 32 Linieskibe. - Østerrige befæster sig paa alle Kanter, og dets Armee, hvis Linie strækker sig fra Tyrol til Venedig, bestaaer af 170,000 Mand. Den hele Venetianske Stat er opfyldt af Tropper. J Venedig er der allerede ankommen 50 Skibe med 12,000 Mand Grændse tropper, af hvilke der endnu ventes flere, og 3 til 4 Mill. Canonkugler. - Rusland vedbliver at fragte Skibe, som skulde føre Tropper til Nordsøen, og den første Colonne af Russer, der bestaar af 40,000 Mand Jnfanterie, 3 Husar-, 3 Dragon og 3 Kosakregimenter, som skulle forene sig med Østerrige, ventedes allerede d. 4 d. M. ved Jnn. Sverrig, som den mindste blandt disse Magter, ruster sig ogsaa efter Ævne, men endnu have dets Tropper ikke indfundet sig paa Kamppladsen. Et ikke paalideligt Rygte siger, at der først skal holdes en Rigsdag. - Preussen, som uagtet det synes, at det ogsaa denne Gang vil blive sit Neutralitetsystem tro, bereder sig paa alle muelige Maader til Krig. - Det lille Schweiz, hvis Saar fra sidste Feide neppe ere halv lægte, vil levere Østerrige 40,000 Mand, dersom det vil forunde det Neutralitet (?), men i modsat Fald forene sig med Frankrige. - Dette er omtrent Planen til det store Sørgespil, som med det første vil opføres paa Europas politiske Skueplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
J den i Dag ankomne Moniteur har Astronomen Lalande ladet bekjendtgjøre, at der i Besort ved Rhinen d. 4 Julii har været een af de i Enropa saa sjeldne Orcaner, som knække Træer, oprykke dem med Roden og løfte Tagene af Husene. Aarsagen dertil har han hidtil ikke kunnet indsee, men da det samme Dag havde tordnet i Lyon, da Vinden just havde dreiet sig fra N. til S., og der paa samme Tid havde været en Orcan i London, saa slutter han heraf, at en Masse electriske Skyer, i en Strækning af 200 Franske Mile, havde ved deres Desonation frembragt en overordentlig stor Tomhed, som tvang Luften til at udfylde den igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
De Nordamericanske Tidender ere opfyldte med Efterretninger fra Søfarende, som i April, Maji, ja endog Julii Maaned, fandt sig omringede af en heel Miil lange Jis=Øer, som stode 40 til 60 Fod ud over Søen, og fandtes fra 44 Br. Sr. indtil forskjellige Længde Sr. ved Terreneuve. Man. har ogsaa fundet mange Vrag af forulykkede Skibe, og man mener, at denne uhyre Mængde Jis er kommen fra Grønland. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Mandagen den 30 Semtbr. opføres: Chinafarerne. - Tirsd. d. 1 October. Juliane von Lindorak. Torsd. d. 3 Selim. - Fred. d. 4. Den umuelige Duel og Telemach. - Løverd. d. 5.: Aline.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Nyeste. der