Berlingske Tidende, 1770-02-12
Af de Svenske Rigsdags=Tidender 1769. Den 6te December. Da det hos Rigets Stænder er kommen under Overveielse, hvorledes Rigsdags=Sagernes forderlige Udarbeydelse og Afgiørende paa alle muelige Maader maatte fremmes, og derved afverges, at Landen ikke betynges med en langvarig Rigsdag; saa have Rigets Stænder, til at opnaae dette, besluttet, at efterdags skal deres Deputationer paa alle de Søgne=Dage, da Stænderne ikke ere in Plenis forsamlede, træde sammen saavel For som Eftermiddag. S. D. J det at Rigets Stænder have været betænkte paa at forbedre hvad som kan geraade til den almindelige Huusholdnings=Indretning i Riget, er ogsaa forekomme den Fordeel, som et større Heste Slags, frem for et mindre og svagere, i den almindelige Huusholdning medfører. Og da Rigets Stænder have erfaret, at paa Øland forefindes et Heste Slags af en saa svag og ringe Beskaffenhed, at det i den Henseende bør ansees at være meere selsomt end nyttigt, og da samme har begyndt at fortplantes paa flere Stæder i Riget; saa have Rigets Stænder villet vedtage saadan Forfatning, at dette Heste Slags Fort plantning ikke videre udbreeder sig, og de finde til den Ende fornødent, at al Udførsel fra Øland til Rigets Provincer af Hingster, som ikke i det mindste ere 9 Quarteer, høye, bør under 10 Daler Silfmts. Bøder forbydes; hvorhos og alle Hingster af dette mindre Øllandske Heste, Slags bør skæres inden et Aar efter at denne Beslutning vorder kundgjort, overalt i Riget, undtagen paa Øland, hvor de forefindes, for hvilket Eieren, under foranførte Bøder, skal bære Omsorg. S. D. Rigsdags Fuldmægtigen for Staden Lovisa, Borgemester Kopplerus har, udi indgivet Memorial paa Stadens vegne, hos Rigets Stænder ved indeværende Rigsdag andraget, at, efterat Hs. K. M., ved naadig Resolution af 25de Aug. 1767, havde bevilget Staden, Louisa, at den, efter Friheds=Aarenes Udrindelse, maatte til sin Magistrats Aflønning aarlig nyde 300 Daler Silsmts. Kielder=Frihed, formedelst Afkortning i den store Søe-Told, paa samme Maade, som skeer for andre Stæder i Riget; saa er denne Afkortning i den store Søe Told vorden Staden vegret, i Henseende til at Staden ikke for egen Regning har kunnet forskrive Viine udenrigs fra, men har maattet hente sine Viine fra andre Stæder i Riget; hvorfore af fremsatte Aarsager anholdes om, at Staden, uden Henseende til at dens Handlende ikke umiddelbar udenrige fra kunne forskaffe Viine ind, maatte, baade for de 3 Aar, som siden Friheds=Aarenes Slutning ere forløbne og herefter, af de der indkommende store Søe=Tolds Midler uafkortet nyde den samme tillagte Kielder Frihed; men dersom saadant ikke kunne tilstædes, den da maatte overdrage sin Kielder=Frihed til nogen Handlende i en anden Stad, fra hvilken Lovisa tager sine Viine, og at Staden, ogsaa i det Tilfælde maatte nyde Erstatning for de siden Friheds=Aarenes Udgang fremfarne Aar. - Ved at overveye dette, saavelsom hvad Forordningerne om Stadernes saa kaldede Kielder=Frihed tilholde, have Rigets Stænder befundet, at samme Frihed ikke paa anden Maade maa nydes, end ved Afkortning i Tolden af indkommende Viine og fremmede Drikke, og det til saa stort Parti, som i Tolden svarer til den forundte Friheds=Sum At samme skal inden Aarets Udgang afkortes, og Besidderne ikke tillades at trække det ene Aars Frihed ind i det andet. Rigets Stænder eragte altsaa ikke, at Staden Louisa kan bevilges, af Søe-Tolds=Midlerne der at nyde sin Kielder=Frihed uafkortet, uden Henseende til om Staden, umiddelbar udenrigs fra forskriver sine Viine ind eller ikke, efterdi Afkortningen i Tolden skulle, udi dette sidste Tilfælde, skee for andre Vahre end Viine og fremmede Drikke, hvilket strider imod hvad Forordningerne derom, som forbemelt, fastsætte. Ligesom ey heller bemelte Stad kan, imod samme Forordninger, ansees berettiget til nogen Er statning for denne ikke, udi den siden Friheds=Aarenes Udrindelse fremfarne Tiid, af Staden benyttede Frihed. -Men hvad angaaer den søgte Bevilling, at maatte overdrage Kielder=Friheden til nogen anden Stad, hvorfra Lovisa kan tage sine behøvende Viine, da have Rigets Stænder derudinden i Underdanighed hos Hs. K. M. skynde, til naadigt bifald, helst efterdi saadanne Friheders Overdragelse fra en Stad til en anden har før været brugelig, og Staden Lovisa, naar den ikke har Leylighed til at forskaffe sine Viine ind med egne Skibe, skulle miste den Understyttelse til sin Magistrats Lønning, hvortil Hs. K. M.i Naade har sigtet ved forbemelte Staden forundte Frihed.