JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Jfølge vedtagen Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde EnkeMadame Elisabeth Boock og forhen afdøde Mand, Reservechirurg P. C. Boock, bliver den Boet tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes Adelgade under Grundtaxt No. 42, bestaaende af 6 Fag Forhuus, 2 Fag Baghuus og et Fjelle-Brændeskuur, med tilhørende Gaards- og Haveplads, stillet til Bortsalg, om antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction, der af holdes i Gaarden Tirsdagen den 15 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11 slet; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedkontoir den 1 Novbr. 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand Jver P. Fahnøe, bliver den Boet tilhørende Gaard, beliggende paa denne Byes Adelgade Nr. 10 & 11 stillet til Bortsalg, om antageligt Bud skeer, ved een Auction der afholdes i Gaarden Mandagen den 28 Novbr. d. A., om Formiddagen Kl. 11. Denne Eiendom, der har en særdeles god Beliggenhed for Handelen, bestaaer af et Forhuus paa 24 Fag til Gaden, 2 Etager høit, og i Aaret 1822 nyt opført af Grundmuur, med mange smukke og gode Værelser samt Kielder under; 83 Fag Udhuse, med dertil hørende betydelige Gaards og Haveplads, samt en til Gaarden tilstødende Tofte paa cirke3 Tdr. Land. Konditionerne, der blandt andet vil indeholde at de 3/8 Dele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere 8 Dage før Auctionen til Eftersyn paa mit Kontoir. Bogense Byefogedkontoir den 4 Novbr. 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Ved Proklama af 24 d. M., som er læst her ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Lands Over, samt Hof og Stadsret, ere samtlige Kreditorer i Stervboet efter afgangne Enke Madame Elisabeth Boock og forhen afdøde Mand Reservechirurg Peter Christopher Boock, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bogense Byefogedkontoir den 26 Octbr. 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Hvo, som har noget at fordre efter afdøde Krigsraadinde zwergius her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varse at anmelde og beviisliggjøre samme for mig som Skifteforvalter. Kjerteminde den 2 Novbr. 1831. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Ved Proklama af 17 d. M., som er læst for vedkommende Underret, og snarest muligt bliver læst for den Kangelige LandsOverret, ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Ungkarl og Gaardfæster Hans Jørgen Hansen af Nordenbroe under Grevskabet Langeland, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, inden forbemeldte Tid, med deres Fordringer at fremkomme, og samme for undertegnede kommitterede Skifteforvalter i Boet at beviisliggjøre. Hvilket herved bekjendtgjøres. Tranekjær den 24 Octbr. 1831. Denker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Da Pastor Claussen i Ulkebølle er afgaaet ved Døden den 22 Septbr. d. A. og hans Efterladenskab er bleven taget under Rettens Behandling, saa opfordres herved alle hans Kreditorer, Debitorer og Pantindhavere, under lovmæssig Varsel, til at angive deres Fordringer og deres Gjeld til Massen, inden 12 Uger efter dette Proklams sidste Publikation hos Skifteforvalteren, Provst Burchardi i Kettinge, Kreditorerne maatte fremlægge de originale Dokumenter, hvorpaa deres Fordringer beroe, og efterlade deraf verificerede Afskrivter ved Protokollen. De Fraværende maatte beskikke de fornødne Fuldmægtige ad actaBurchardi. Kettinge den 26 Octbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Extrakt. Ved Stævning af Dags Dato, indført i denne Tidende No. 71, indkaldes med Aar og Dags Varsel Jhændehaverne af en af afdøde Parykmager Frederich Gustav Zillmer under 10 Juni 1802 til Biskoppen over Fyens Stift for et Laan af de Trolleske Skolers Oplags=Kapital udstædt og ved Odense Bye, tingsret den 21 Juni 1802 tinglæst Panteobligation, stor til Rest 200 Rdlr. D. C., hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i det Debitor da tilhørende under Brandforsikrings No. 80 i Odense St. Jørgens Gade ved Pjentebroe beliggende Huus, med tilliggende Gaardsrum og Haugeplads, at møde inden Odense Byetingsret paa Raadstuen i Odense den sidste Mandag i Januar Maaned 1855, om Formiddagen Kl. 10, for med Obligationen at fremkomme og dertil legitimere sin Eiendomsret, da Obligationen ellers ved Dom mortificeres, efter Kongelig allernaadigst Bevilling af 7 Octbr. sidstleden. Odense Byefogedkontoir den 4 Novbr. 1831. G. Klauman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
Dette Bekanntmachung.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-10
(Extract des in No. 172 inserirten Proclams. Alle und jede, welche an den Kathner Jürgen Jensen i Gammelgab oder dessen Guter Ansprüche und Forderungen; haben vermeinen, mussen sich sub poena proclusi et perpetsilentii innerhalb 12 Wochen a dato ultimae publications hupproclamatis in der Gerichtschreiberey zu Broacker legali mode angeben. Nubel Hardesvogten zu Broacker den 29 Octbr. 1831. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
60 Aargang. Ne 175. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Redigeres, trykkes og udgives i Odense Fredagen. embJndhol d. Storbrittannien (Rædsomt Oprør i Bristol og Bath). Belgiske Anliggender (De 24 Artiklers Antagelse fra belgisk Side. En engelsk Flaades Afgang til Schelde), Frankerig. Pohlskerussiske Anliggender. Schweitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Cholera. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Storbrittannien. Den under Asken længe ulmende Jld er ogsaa her begyndt at udbryde i lys Lue og med en Nationalkarakteren, eiendommelig Voldsomhed. Det skjønne Bristol, næst London og Liverpool den rigeste Handelstad i Engelland, har i flere Dage været Skuepladsen for en blodig Opstand og i den laveste Pøbels Besiddelse. Anledningen gav den bekjendte Reformfiende Sir Charles Wetherell, som den 29 Octbr. indtraf dertil og vilde, hvormeget det blev ham fra raadet, som Stadens Sekretair aabne Assiseretten. Ogsaa lykkedes det ham uden videre Uleilighed at kjøre hen i Retten og vende tilbage til Raadhuset; men nu blev Tumulten, saa heftig, at den før saa modige Wetherell maatte flygte, og da han heri understøttedes af en Gjæstgiver, blev dennes Huus afbrændt. Selv undkom han gjennem en Kamin over Taget, iført en Rideknegts Dragt, og begav sig i en Postvogn til Oxford. Raadhuset blev først angrebet, og et Dragonregiment, som med Magt søgde at gjøre Gaderne, ryddelige, nødtes om Morgenen den 30te af de tilstrømmende Landboere og alt Slags Pak til at trække sig tilbage og rømme Staden. Nu tog Oprøret en frygtelig Vending, da ogsaa Søefolkene begyndte at tage Deel i Tumulten. Byens Befolkning havde ligesom reist sig i Masse; Raadhuset, stormedes og antændtes; Tugthuset og de øvrige Fængsler havde samme Skjebne, og Forbryderne bleve alle løsladte. Toldhusene, Trædemøllen, mange andre offentlige Bygninger, det biskoppelige Pallads, Majorens (Borgmesterens, Bolig, gik alle op i Luer, og fra disse udbredte Jlden sig rask i de tilstødende Gader, da Folket slog Sprøiterne itu, og ikke tillod nogen Slukning. Under er fuldkomment Anarkie var ingen Eiendom sikker, alle Slags Forbrydelser bleve begaaede; Jlden rasede endnu paa flere Steder, og 4 til 500 Mennesker vare dræbte eller saarede. Skaden er uberegnelig, og med Plyndringen tog det ingen Ende; Klædningsstykker og Fødevarer laae overalt adspredte paa Gaderne, og Sværmen svømmede i Viin og Liqueurer. Den trængte endog ind i Majorens Kjøkken og lod sig Alt smage vel. Dens Raserie og Drukkenskab gik saa vidt, at medens Nogle plyndrede Husenes øverste Etage, antændte Andre den nederste. Ogsaa adskillige Skibe skulle være antændte i Havnen. Den 31te rykkede vel Hertugen af Beaufort ind i Staden med 3 nye Regimenter; men da Soldaterne ikke vare tilbøielige til at gaae ret fiendtligt frem, og Massen af Landboerne stedse forøgedes, saa blev den fremdeles i Pøbelens Magt. Jfølge Privatefterretninger vare 14 Dragoner, dræbte, Kathedralkirken reddet, men Bibliotheket opbrændt. Biskoppen er flygtet til London, og Staden senere erklæret i Beleiringsstand, samt en Belønning af 1000 Pd. Sterling, udlovet for Udleveringen af Hovedmændene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Da Regjeringen har taget de meest energiske Forholdsregler for at dæmpe Opstanden, haaber Man, at Roligheden, paa dette Sted snart vil blive tilveiebragt. Jmidlertid have disse Begivenheder kun endnu mere forbittret de politiske Partier mod hverandre, da Corperne især bebreide Whigs, hvilke Frugter deres Lærdomme bære. Den nærmeste Anledning har upaatvivlelig Stedets Øvrinhed selv givet, ved at vise en utidig Frygt, og omgive Sir Wetherell med en Sikkerhedsvagt af ikke færre end 1000 dertil udskrevne Borgere. Ogsaa i det nærliggende Bath have Uroligheder fundet Sted, hvorfor Younmanry=Korpset ikke kunde afmarschere til Bristol. De fleste agtbare Borgere have ladet sig indskrive i en Slags Garde. J Peterborough og flere Steder ere lignende Optrin forefaldne, hvorfor der allevegne ere Tropper i Marsch mod de vestlige Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Ministrenes Venner ere overalt beskjæftigede med at erhverve Underskrifter paa Adresser, som skulle udtrykke Folkets Tillid til den nærværende Bestyrelse. Men ikke allene Hr. Hunt og hans Tilhængere søge at ophidse Folket imod samme; ogsaa ved Hoffet synes Man langtfra at nære den Jnteresse for Reformbillen og det liberale Ministerium, som forhen, skjøndt Man indseer Nødvendigheden af at beholde det, hvis Skatterne skulle indkomme ordentligt. Siden Reformbillens Forkastelse i Overhuset har nemlig Grev Gre kun været en eneste Gang ved Hoffet, ogsaa Hertugen af Sussex kommer der sjeldent; derimod spiser Hertugen og Hertuginden af Cumberland næsten daglig ved Kongens Bord, og Denne har tilligemed Dronningen aflagt adskillige Besøg hos Hertugen af Wellington og andre af de fornemste Aristokrater - Omstændigheder, som, hvor ubetydelige de i sig selv ere, dog pleie at være et temmelig rigtigt Barometer for Armosphæren i St. James og Windsor Med Biskoppernes Anseelse er det aldeles ude, og uden al Tvivl ville de blive nødte til at vige deres Plads i Overhuset. Ved en Folkeforsamling i London, hvor Sir Francis Burdett præsiderende, vilde Folket have overfaldet en forbikjørende Biskop, hvis det ikke var bleven betydet, at det var Biskoppen af Nørwich, som havde stemt for Reformen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Hunt selv har imod Reformbillen ladet trykke en Piece, som overalt bliver uddeelt for Jntet paa Corvernes Bekostning hvilke saaledes vise sig lidet kræsnee for at indgaae Pagt selv med Bærmen af Radikalerne, naar deres Hensigt kun derved kan opnaaes. - Et Rygte vil, at Sir Robert Peel skal have skaaret sig Halsen over paa sit Landsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Belgiske Anliggender. Endelig har Repræsentanternes Kammer den 1 Novbr. antaget de 24 Artikler med 59 mod 38 Stemmer, og næste Dag ligeledes Senatet med 35 imod 8 Stemmer. Her yttrede en Stemme i Løbet af Debatterne, at Konferentsen, muligen havde ganske undgaaet at nævne Kong Leopold, fordi den havde en anden in potto (Prindsen af Orannien? Saasnart Belgien formelig har antaget Fredstraktaten, vil det ogsaa blive erkjendt af alle Magterne uden Hensyn til Hollands Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Jfølge Londonnerkonferentsens 50de Protokol, hvoraf til lige erfares, at Kongen af Holland udtrykkeligen vægrede sig ved at gjøre den Rede for, om han atter vilde begynde Fiendtlighederne eller ikke, er en Flaade af 15 engelske Krigskibe under Anførsel af Kontreadmiral Warren afgaaet fra Deal til Schelde. To til Ost- og Vestindien nylig afgaaede hollandske Korvetter have under disse Omstændigheder faaet Befaling at vende tilbage. Langs Schelde seer Man omtren300 Kanoner opplantede, og Kanonererne derved med brændende Lunter. Formodentlig har den engelske Flaade Ordre, til at blokere de hollandske Havne, hvis Kongen ikke vil give efter. Et engelsk Krigskib, som allerede den 31 Octbr. gik til Ankers ved Pliessingen, maatte efter en Erklæring fra hollandsk Side enten forlade Rheden eller lægge ind i Havnen, og valgte det sidste. Ogsaa General Chasse har fordret, at alle Batteriearbeider i Antverpen skulde ophøre, og den belgiske Regjering har heri givet efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Ved Beslag og Processer vedbliver den nærværende Bestyrelse at trætte Ultrabladene, saavel de carlistiske som de republikanske. Ministrene Perrier og Soult have endog personlig maattet anlægge en Jnjurieproces imod Tribunen, og Revolutionen, som havde beskyldt dem for at have modtaget en Drikkeskilling, af henved een Million Fr. hver for Leverancen af Flinter og Klæde til Armeen. Som Vidner optraadte Lafapette, Lafitte, Dupont, Lamarque og flere bekjendte Deputerede; men da Beskyldningen kun grundede sig paa løs Snak, rimeligviis fra Folk, som misundte Andre en fordeelagtig Handel, blev Forfatteren til den omhandlede Artikel dømt til 6 Maaneders Fængsel og en Mulkt af 3000 Fr. Saameget er dog indlysende af Forhandlingerne, at de leverede Varer have været yderst slette og til meget høie Priser, hvorfor Ministrene rimeligviis ville komme til at Sos gjøre Regnskab, naar næste Aars Bugget bliver taget under Overveielse. Et til de Deputeredes Kammer mod Ministrene indgivet Bønskrift var af den Beskaffenhed, at Kommissionen henviiste det til Seglbevareren, for at Forfatteren kunde blive straffet efter Lovens Strænghed. Ogsaa Marskal Claugel har i et trykt Skrift gjort et Angreb paa Ministeriet med Hensyn til Bestyrelsen af Algier. General Guilleminot forsvarede den 2 Novbr. i Pairskammeret sit Forhold som fransk Gesandt hos Porten, og erklærede, at han havde handlet overeensstemmende med Frankerigs bestandige Politik og sine Jnstruktioner, hvilke sidste dog ikke vare ham meddeelte i Originalen. Kammeret tillod ikke, at der blev givet videre Oplysninger, da disse efter General Sebastianis Forsikring, kunde have ubehagelige Følger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Regjeringen har endelig taget alvorlige Forholdsregler mod Carlisterne i Marseille, hvor 16 Soldater og 5 Civili ster ere grebne og satte fast. Studenterne Gallois og Duchatelet, der ere saa bekjendte fra de republikanske Uroligheder i Paris, ere dømte, den Første til 6 og den Anden til 3 Maaneders Fængsel. J de vestlige Departementer dannes egne Jnfanteriekorps, for at opretholde Roligheden. Misfornøielsen over Nationalgardens Ophævelse i Perpignan har yttret sig mod Præfekten, som endog er bleven nødt til at forlade Skuespilhuset. Geistligheden stræber efter Evne at gyde Olie i Jlden. Saaledes har Ærkebispen af Paris, Hvasinth, nylig offentlig protesteret imod, at den afdøde schismatiske Biskop af Avignon blev begravet med kirkelige Høitideligheder, og erklæret de Præster, som forrettede Ceremonien, for gudsforgaaede Tempelskændere. Et ministe. rielt Blad bemærker, at der ikke har været Tale om at omgive Thuilleriernes Have med Grave, men kun at sætte et Stakit om de kongelige Børns Have.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Pohlskerussiske Anliggender. Den russiske Keiser har ogsaa i Moskau, hvor han indtraf den 23 Octbr., tilligemed den gamle Hovedstads Befolkning bivaanet en kirkelig Takkefest for den i Pohlen tilfægtede Seier, og Modtagelsen skal her fra Folkets Side have været saa overordentlig enthusiastisk, at der kun ønskes, at Ruslands Fiender, maatte have været nærværende, for at de kunde have overbeviist sig om, at Rigets Styrke ikke bestaaer i en tapper og talrig Armee allene, men ogsaa i Nationens Kjærlighed til dets Behersker."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Østerrig skal bestemt have afslaaet Ruslands Begjering, om at de pohlske Flygtninge maatte blive udleverede, hvorpaa det ved tvende keiserlige Manifester er Officererne ved Rozyskis, Romarinos, Kaminskis og Rybinskis Korpser, forbudt, nogensinde at betræde pohlsk eller russisk Grund. Bomarind befinder sig som Krigsfange i Brünn. Offentlige Blade meddele Rybinskis sidste Dagbefaling, førend han den 4 Octbr. gik over paa preussisk Gebeet. Øieblikket er kommet - hedder det - kun ved at forkaste Fiendens fornedrende betingelser kunne vi redde vor Ære; thi at forlænge Kampen vilde kun forøge vort Fædrelands Ulykker. Vorde da vore Bønner ikke hørte, vorder Retfærdighed og nægtet, forstøde Monarkerne os - da vil Almagten hævne os, og den Steen, som lukker Pohlens Grav, vil ogsaa begrave de Nationers Uafhængighed, som ere ligegyldige ved vor Undergang. Vi ville opofre Alt, kun ikke den Hæder, at have gjort os vel fortjente af Fædrelandet." Fyrst Cartorisk, der nu lever paa sine Godser i Gallicien, er erklæret uværdig til at have Sæde i Rigsraadet og det dirigerende Senat; derimod er St. Annaordenen af første Klasse, bleven tilsendt Vicepræsidenten for Warschaus Municipalitet og Politie, Cubowitzki, som en Erkiendelse af hans Hengivenhed for Tronen, med udtrykkelig befaling til at anlæg ge og bære den. Geheimeraad Engel forsikrer i en Proklamation de pohlske Bønder om, at Regjeringen paa det omhyggeligste beskjeftiger sig med at forbedre deres Skjebne da der i denne Henseende var udbredt foruroligende Rygter, De Embedsmænd, som under Opstanden have forladt deres Poster, skulle, om de ville beholde disse, vende tilbage inden den 15 Novbr. Af det gielgudske Korps ere to Officere, indkomne paa et engelsk Skib til Hull, af hvilke den Enes Fader faldt under Napoleon ved Berezina.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Schweitz. Jfølge en kongelig preussisk Skrivelse, som er sat i Omløb i Neuschatel, ville Hovedmændene for Oprøret blive stræng straffede, ikke for Landets Vigtighed, men for Principets Skyld. Senere har v. Pfuel som kongelig Kommissair udstædt en Proklamation, hvori det hedder: "Neuschatellere Kongen er opbragt over det, som er forefaldet, og vil at Oprøret skal qvæles fra Grunden af. Da den allerede proklamerede Amnestie ikke er benyttet, saa opfordrer jeg herved de oprørske Menigheder til at vende tilbage til Lydighed inden den 1 Novbr. De, som have bevaret deres Troskab, kunne være overbeviste om, at Kongens Øine hvile med Velbehag paa dem. Endnu har Forbundsgesandternes Mægling intet hjulpet, og Rebellerne have hverken nedlagt Oprørsfanen eller udleveret deres Vaaben. Hr. v. Pfuel har derfor forespurgt sig hos Landdagen, om den i alle Tilfælde vilde borge for Roligheden, da Kongen ellers vilde see sig om efter andre Midler, og et Schweitzer Blad lægger til Aldrig kunde det vist falde Nogen ind, at Schweitzere skulde eller vilde drage i Kampen for Preussere mod schweitzerske Feldttegn og Kokarder." Folket i St. Gallen har allerede gjentagne Gange gjort Brug af det samme tilstaaede Veto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Cholera. Fra den 31 Octbr. til 7 Novbr. er i Altona kun et nyt Choleratilfælde angivet, idet en meget gammel Mand, Reebslager af Profession, den 7de blev bragt paa Hospitalet. De Syges Antal beløber sig altsaa i Alt til 23, de Helbrededes til 5, de Dødes til 13, og 5 ere endnu under Behandling. Ogsaa i Hamborg tager Sygdommen kjendeligt af; den 8 Novbr. var de Syges Tal kun forøget med 9. de Helbrededes med 9 og de Dødes med 2. Cotalsummen var samme Dag 719 Syge, 206 Helbredede og og 382 Døde. J Wandsbeck er der, uagtet en bestandig Forbindelse med Hamborg og Altona, af en Befolkning af 3000 Mennesker kun død 1. J Berlin var den 6 Novbr. Totalsummen 2025 Syge, 647 Helbredede og 1287 Døde. J Breslau skulle omtrent 60 Personer daglig blive angrebne. Fra Wien fortælles, at den russiske Gesandt, Hr. v. Tatischtschew og hans Gemalinde efter en Østersmaus fik et hæftigt Anfald af Cholera, men bleve dog begge reddede. Da Sygdommen atter er udbrudt i Petersburg, formaner Stadens Gouverneur til Forsigtighed i Klædedragt og Levemaade. J Kairo har den indtil den 1 Septbr. bortrevet omtrent 9000 Mennesker, blandt hvilke den østerrigske og sardinske Vicekonsul; ogsaa i Vicekongens Harem har den yttret sig. J Portugal grasserer for Øieblikket en hæftig epidemisk Koldfeber. I Amerika har der, imod foregaaende Rygter, endnu ikke viist sig mindste Spor af Cholera, og de største Forsigtighedsregler blive iagttagne, for at holde den borte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Fædrelandet. Offentlig Foranstaltning. Som en Følge af Militairkordonens Tilbagetrækning har Centralkommissionen angaaende Cholera forladt Kiel den 6 d. M. og holder nu fra den 7de sine Møder i Rendsborg. Jndtil videre bliver der kun et Overgangspunkt gjennem Kordonen, nemlig ved sidstnævnte Stad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Videnskabelighed. En unævnt Forfatter har i Dagen No. 260 opfordret det fædrelandske Publikum til at understøtte en uden sin Brøde af Næringssorger nedtrykt dansk Digter, der lever som Arvefæster af en halv Bondelod i Nærheden, af Sorøe, hvor han maa trælle for det daglige Brød; men uagtet han ikke har afholdt sig fra selv at kjøre Ploven, have de to sidste, for Landmanden saa uheldige Aar gjort ham det umuligt at vinde Brødet til sig og en tilvoxende Familie. Mismod og Kummer trykke derfor hans Sind, hans eller saa kraftige Legeme synker, og han maa ligge under for den onde Skjebne, hvis ikke en hielpende Haand rækkes ham. Men Hjelpen maa søge ham. Han lider taus og vil uden Klage synke i sin Grav; derfor har en Anden gjort hvad han ikke lod sig overtale til. Af hans første Digte ere i sin Tid 3 Bind udkomne; men Haabet svandt, da hans Forlægger erklærede, at han formedelst Afsætningens Ringhed ikke kunde modtage mere. Efter Aarene kunde endnu Meget, maaskee det Bedste ventes fra ham. Dem, der deeltagende og med hielpsom Haand ønske at vide hans Navn, kunne erfare det hos Dagens Redaktør, Etatsraad F. Chaarup. Som den, der har havt Leilighed til at kjende og kan gaae i Borgen for Sandheden af de i Dagen anførte Omstændigheder, har Redaktøren af Dansk Litteraturtidende, Hr. Professor J. Møller (store Fiolstræde Nr. 180) ligeledes erklæret sig villig at modtage Bidrag til denne værdige Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
I Kjøbenhavnsposten læses en anbefalende Anmeldelse af Elgitha, Novelle af Hollard Nielsen, hvis i forskjellige Tidsskrifter adspredte Smaapoesier og Fragmenter af større digteriske Arbeider røbe umiskjendeligen Talent og berettige til Forventninger. - Ligesom Hr. Andersen er denne unge haabefulde Forfatter en Fyenboe. Hans gamle Fader, den fortiente Skolelærer af Dannebrogsmand Nielsen i ansat i Odense, lever endnu i Kjerteminde. jente Stociærer og Dannebrogvinund Nielsen, forhen at i Odense, lever endnu i Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Blandinger. J Ribe-Avisen fra i Tirsdags læses følgende Beretning: Efter at Vi i de sidste 14 Dage næsten uafbrudt have havt Storm med stærke Bygger, og ofte med fjern Lynild og Torden, udbrød iaftes henimod Kl. 9 et rædsomt Tordenveir, som varede et Par Timer og som kunFaa mindes før at have oplevet i Novbr. Maaned. Paa flere Steder i Nærheden af Byen slog Lynilden ned, dog saavidt endnu vides, ikke i noget Huus. Med Uveiret fulgte en saadan Mængde Hagl, at Gaderne næsten ganske vare bedækkede. Jnat havde Vi orkanagtige Vindstød og stærke Regnskyl. Endnu idag stormer og regner det, og Aaen er steget langt over sine Bredder. - (Ogsaa her ved Odense have Vi i nogen Tid havt uroligt Veir med meget Regn. J Mandags Aftes var det tillige Torden og Lynild, og Storm og Regn gjorde ikke lidet Skaar i det i Tirsdags afholdte Qvægmarked. Siden har Luften opklaret sig, og muligt har hiint Uveir været et Forbud paa Frosten.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-11
Det beckerske Skuespillerselskab er efter to Maaneders Ophold i Randers afreist til Helsingøer, hvor det derværende dramatiske Selskab har overladt det sit Theater for i Vinter, imod at det hver 14de Dag giver en Forestilling for Selskabet. Paa Gjennemreisen vil det give 6 Forestillinger paa Aarhuus Theater.