JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Det lollandske aqva toffana (Brændeviin) gjorde sin tilbørlige Virkning. En 9 a 10 urolige Hoveder og Slagsbrødre bleve arresterede, for at forekomme videre Uorden, som og ved Politiets og Borgervagtens Aarvaagenhed blev opnaaet. Et Par maatte for deres Synder bøde en liden Kiendelse til de Fattige m.m. - Ved Banksedlernes og Skatkammerbevisernes Forbrænding ved Nyekjøbing paa Falster blev blot de befalede Formaliteter iagttagne; men i Ribe blev anstillet stor Høitidelighed ved at indbyde til dette festlige Optrin Byens Honoratiores og lade Borgerskabet paradere med klingende Spil, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Odense, d. 28 Nov. Paa en Grund, som løber ud i Stranden ikke langt fra Rudkjøbing, kaldet Rifbjerg Grund efter Bondebyen Refbjerg, fra hvis Marker den udgaaer, tildrog sig for nylig den mærkelige Begivenhed, at en Fisk, 15 Alen lang og 3 Alen bred eller dyb, løb paa og total forliste efter en voldsom Anspændelse af sine Kræfter, som kunde skjønnes af den dybe Hule, den havde arbeidet i Strandbunden, hvor den laae. Den blev funden af Bønderne i Ribjerg, og disse, gridske paa dette uventede Bytte, og bange for at komme til at deele det med flere, ilede af alle Kræfter med at hugne Fisken i Stykker, saa ingen naturkyndig Mand fik den at see heel, men at dømme af hvad man fik at see, var det en almindelig grønlandsk Hval, den havde en Unge i sig omtrent 3 Alen lang, og af dennes Skabning og Udseende kunde man bedst skjønne af hvad Art Fisken var. Efter hvad man kan slutte sig til (thida Bønderne ansaae det for en Velfærdsag, saa var det ikke muligt at komme til nogen sandfærdig Oplysning herom) har Fisken foruden de indvendige Dele, saasom Leyer, Lunge o. s. m., hvilket de af Uvidenhed og Overilelse lod gaae til Søes, givet et Udbytte af circa 120 Lpd. Spæk. - En anden mindre sjelden, men sørgelig Tildragelse er den: at i Stormen den 17de dennes forliste ganske 2 Skibe paa Langelands Kyster, en liden Jagt fra Marskal ved Helleloft, hvis Skipper druknede, og en Cutterbrig tilhørende Febrund & Brock i Flensborg, kommende fra Kjøbenhavn med Passagerer og Fragtgods, forliste ved Lohals paa Hon; Folk og Ladning blev bjerget. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see No. 94) §. 119. Det skal være Skolelæreren tilladt, at lade Børnene gaae ud af Skolen een Gang om Formiddagen og een Gang om Eftermiddagen, hver Gang eet Qvarteer, for at forfriske sig. §. 20. Skolelæreren skal holde en ordentlig Protocol over alle Børn i hans Skoledistrict, som endnu ei have været til Confirmation, og som kunne søge Skolen, fra den Tid, de have fyldt det 6te Aar. §. 21. Det paaligger Skolelæreren at paasee, at Børnene ikke forsømme Skolen eller Kirken. For at opfylde denne Pligt, skal han, i Journalen over Børnenes Flid, anføre, naar et Barn er kommet for sildigt, eller ganske er udeblevet af Sko lem. Ligeledes anmærkes deri, om det har været flittigt og anstændigt, eller gjort sig strafskyldigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
J denne Journal, som bør føres efter et, af Amtsskoledirectionen meddeelt, Schema, anføres tillige naar Skolen ikke er bleven holdt, og af hvad Aarsag. Journalen maa altid være i Skolen, og efter Forlangende, forevises i Sognecommissionen, og til de Medlemmer af Samme, eller andre Foresatte, som begiere at see den, ved deres Besøg, Skolen. H. 22. Et Barn, som oftere kommer for si digt, eller udebliver fra Skolen, uden gyldig Aarsag, skal af Skolelæreren, naar det er Barnets Skyld, lige saa mange Dage, som det er kommet for sildigt eller udeblevet af Skolen, udelukkes fra al Deeltagelse i de Fornøielser og Frieheder, der tillades de øvrige Børn. Men, skulde Barnet saaledes vedblive en heel Ugge, da skal Læreren desuden, efter Omstændighederne, flytte det een eller flere Pladse ned; og, dersom en saadan Straf endnu ikke hjelper, da har han at anmelde det for Sognets Skolecommission, som nærmere bestemmer, hvorledes et saadant Barn, for gjentagen Forsømmelse, bør straffes. Er derimod Skylden hos Forældrene, Værgen eller Huusbonden, da forholdes efter Anordningens 17de §.§. 23. Skolelæreren haver i Henseende al Børn, som have smitsomme Sygdomme, eller sam tende Udslæt, at paasee Overholdelsen af Anordningens §§. 14 og 16. - Skulde Forældre elle Foresatte seende et Barn til Skolen, der har saadan Syndom eller Udstæt, da bør Læreren ufortovet sende det tilbage til dets Hjem, og lade Forældrene, Værgen eller Huusbonden vide Aarsagen. Saa bør han og anmælde det for Sognecommissionen, til Sammes videre Foranstaltning. - Jøvrigt paalægges Skolelæreren, at lagttage de i Anordningerne om Vaccinationen bestemte Forskrifter, samt, efter bedste Evne, at fremme Skoleung, dommens Vaccination. I. 24. Skolelæreren har søge at befordre Bornenes gode Opførsel og Flid, deels ved at opmuntre de sædelige og flittige, deels ved at paalægge de vanartige og efterladne en forholdsmæssig, og til Forbedring sigtende Straf. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Kjøbenhavns Børs den 29de November. Cours. Hamb. 2 M. 541 1/2, a vista 550. Amsterdam 2 M. 512. London 2 M. 21 Rbdlr.,a vista 217. Spec. 650. - Specier solgtes til 332 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 3/4 pr. 100; Oblig. 232.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Blandede Efterretninger. Af Hamb. Corresp., Alt Merk. og Alb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Følgende er Fortegnelsen over hele Gesandtskabspersonalet, der, foruden de høie Monarker og Prindser, befinde sig i denne Tid i Anledning af Congressen i Wien. Engelland har sendt 24 Personer med en offentlig Caracteer, Frankrig 15, Rusland 53, Preussen 46, Spanien 5, Portugal 3, Holland 7, Sardinien 3, Sachsen 8, Sachsen, Koburg 7, Sachsen Gotha 2, Sachsen Hildburg, hausen 2. Sachsen Meinungen 2, Sachsen Weimar 17, Bayern 34, Würtemberg 22, Baden 9, Naapel 4, Sicilien 11, Rom 4, Sverrig 3, Danne merk 17, Schweiz 9, de italienske Stater 23, Hannover 3, Hessencassel 8, Hessenarmstadt 6, Hessen Homburg 1, Hessen-Rothenburg 3, AnhaltDessau 4, Bremen 1, Brunsvig Lüneburg 1, Brunsvigels 5, Frankfurt 2, Fürstenberg 2, Genna 1, Hamburg 2, Hohensollerne Herhingen 4. Hohenzollerne Siegmaringen 2, Holstein=Beck 2, Holstein-Oldenburg 1, Jsenburg 3, Leiningen 1, Løwenstein 3, Lübeck 1, Maynz 2, Mecklenburg Schwerin 1, Mecklenburg Strelig 3, Nassau Weil burg 7, Nen Wied 2, Oldenburg 8, den tydske Orden 1, Rentz-Edersdorf 4, Reus Graiz 4, ReusSchleiz 4, Salm Kyrburg 4. Schumburg-Lippe 3, Schwarzburg=Rudolstadt 1, Schwarzburg-Søndershausen 1. Solms I. Solms Braunfels 2, Stolberg 1, Taxis 4, Toscana 1, Tyrkiet 1 Person. Et engelsk Blad siger, at Prindsregenten af Portugal har været saa fornuftig, ikke at efterligne Spanien og Sardinien i at gjenoprette den blodige Domstoel, Jnquisitionen, denne vor Tidsalders Skamplet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Da Monsieur ankom i Bourg en Breffe, overraktes ham af Magistraten Nøglerne til Staden. Da Prindsen tog een af Nøglerne spillede et deri konstigen anbragt Fløiteuhr Arien: Vir Henry IV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Da Keiseren af Østerriges General Adjutant, Grev Katschera, overbragte Kongen af Beyern Patentet til det Regiment, han har faaet, forærede ham denne en Gulddaase af 3000 Fl. Værdie. Hvert Militair Musikcher, som Keiser Alexander brugte ved Festen d. 18 Oct., fik af denne Monark 1000 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Den hellige Fader har foræret Kirken Madonna deel Moote i Saxenna en Sølvrosenstok; noget, som Paverne ellers ikkun pleie at forære Konger. Mæsten alle Professorer ved Universitet i Turin ere blevne afsatte, fordi man har havt dem mistænkte. De fleste af dem havde beklædt deres Embede i 20 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
General Vandanne skal nylig have stillet sig hen ved Indgangen til Tynillerierne; men være bleven tilbagevist. Derpaa skal han have sagt, han vilde aflægge sin Eed, hvorpaa svaredes, der var ingen Eed bleven fordret af ham. Derpaa skal han være gaaet bort, frysende af Harme, og have mumlet i Skjægget, nu velan, vil man ikke have her min Eed, saa skal jeg aflægge den andetsteds. Man lod ham desuaret gaae rolig sin Vei. J Paris arbeides paa en kostbar Kaabe, som Kongen skal bære paa Kroningsdagen. Denne Høitidelighed vil finde Sted i Maj Maaned. Mad. Lætitia, Bonapartes Moder, synes at ville blive paa Elba. Hun bærer endnu megen Omsorg for sig og betjener sig af Sminke. Hr. Fust, Juvele, Malerie= og Boghandler ankom fra Tailand og tilbød Bonaparte sine Varer. Denne sendte ham til sin Moder, som afkjøbte ham for 60,000 Fr. Napoleon har anskaffet sig en Privatbogsamling, der bestaaer af lutter Flyveskrifter, der ere udkomne imod ham J. Han sagde til Hr. Fust, at een Ting har forundret ham meget, nemlig den, at man i Mailand har troet det i Journal des De dats anførte Æventyr, at han var fjantet. Der ankomme endnu bestandig fra Tid til anden Reisende til Elba. En af dem, som Napoleon mødte og gjorde Spørgsmaale, sagde: han var kommen. for at see en stor Fyrste, svarede Bonaparte ham ganske tørt: "saa burde de have gaaet til Florenz, thi Toscana er 100 Gange saa stor som min Øe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Den engelske Sprogmester forsikkrer, at Bonaparte gjør overordentlige Fremskridt i det Engelske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
J Wien har siden nogle Maaneder været offentlig udstillet Fyrsten Niclas Esterhazy's betydelige Samling af Malerier, Haandtegninger og Kobberstykker. Malerierne fylde 12 Sale, og ere ordnede efter de forskjellige Skoler. Kobbersamlingen er een af de fuldstændigste, og af berømte Mesteres Haandtegninger er Forraadet anseeligt. Den Keis. Hofkammer=Kobberstikker Joseph Fischer, er Bestyrer for denne Samling, der staaer hver Dag nogle Timer aaben for Konstelskere; tillige er her sørget for unge Konstneres Beqvemmelighed i alle Henseender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
De romerske Store have aflagt Besøg hos Lucian Bonaparte, for at lykønske ham til hans Titel af Prinds. Han giør stort Væsen, og har nylig ladet sin Gemalinde og sine Børn komme fra Engelland. Ellers er det mærkeligt, at Lucian var den sidste af sine Brødre, der blev Borger, medens alle de andre besteg Tronen, og nu er den første af dem, der bliver Prinds, efter at alle de andre ere gaaede fra Tronen. - Man troer, at Joseph Bonaparte vil nedsætte sig i Egnen af Rom, men at hans Moder, Lætitia, vil blive i Porto Ferrajo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Lord Steewart, den engelske Gesandt i Wien, Ogsaa Voltaire fortæller et Steds i sine Skrifter, at han gjorde det samme, men at der udkom tilsidst saa mange Skandskrifter over ham, at han blev kjed af at samle dem, og gav Slip paa sit Forehavende. Det samme vil nok ogsaa blive Tilfældet med Napoleon. havde nylig en Skridighed med en Hyrekudsk. Man lod ham spørge om han vilde have Godtgjørelse. Gefandten, som er en stærk Mand, svarede, han havde selv forskaffet sig den, og sendte Kudsken 50 Gylden til at lade sig helbrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
D. 12de d. M. har Hs. Majestæt Kongen af Danmark indhændiget Keiser Franz Elephantordenen. Ved Middagstaffelet havde Keiseren denne Ordens Stierne paa Brystet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Toussaint Louvertures Familie lever, efter et engelsk Blads Beretning, i Staden Agen. Den bestaaer af hans Enke to Sønner, der ere opdragne i Paris, og hans Cousine, der er gift med hans yngste Søn. Af de to andre Sønner er den ene død i Agen, og den anden blev tilbage paa St. Domingo. Man formoder, at det er ham, som nu er i Engelland. Wehabiterne, der ere fordrevne fra Mecca og Medina, have igjen samlet sig i det lykkelige Arabien, og udøve der utallige Plyndringer paa Reisende. En heel Caravane af 1300 Mand er bleven myrdet af dem, da den vilde gjøre Modstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
(Slutning af Artikken under Overskrift: Om Wiener Congres og Pariser-Tractat; see forr. No.) Allene ved igjen at forbinde det sydlige Jtaliens Monarkie med de øvrige bourbonske Troner kunde lægges en Modvægt i de italienske Staters Vægtskaal. Og hvor nedslaaende at berøve et Dynastie, som i 18 Aar opofrede sig for Kongernes fælleds Sag, og mistede sin Trone allene fordi det opbød Alt imod Europas Usurpator og Svøbe, Hvilken moralsk og politisk Forargelse, at see den gode Sag triumphere og lade dens Forsvarere i Stikken; at knuse den fælleds Fiende, men lade Virkningerne af hans Hævn vedblive, Hvorhen vi altsaa vende vore Blik finde vi, at en uretfærdig Politik, lempet efter den blotte Convenientz, kun vil efterlade Spiren til nye Omvæltninger i Europa. Frankrigs Raad kunne følgelig ikke være mistænkelige, dets Ønsker ikke troløse, dets Jndflydelse ikke farlig eller fordærvelig. Det tilegner sig Jntet, thi det forlanger allene Sikkerhed for sine Rettigheder, og Varighed for den nye europæiske Ligevægt. Det fører Kongernes og Nationernes Sag, medens det fører sin egen. Det behøver flere Aars Rolighed, til at lægge de Saar, som en fremmed Erobrers rasende Ærgjerrihed, der kun vilde bruge Ludvig XVIs skjønne Rige som en Stige til at opsvinge sig paa sin tilkommende Universaltrone, har bibragt det. Til sin Lykke vendt tilbage inden sine gamle Grændser af 1792, har Frankrig afstaaet fra hiin med saa megen Jammer erhvervede Overvægt, der stedse vil knuse hver den europæiske Magt under sin egen Byrde, som maatte være forblindet nok til at ville anmasse sig den. Skulde andre Magter for Øieblikket ustraffet kunne overlade sig til slige Forstørrelsesdrømme, da vilde Frankrig ikke misunde dem denne skibbrige Lykke. Altid mægtig nok til at afholde enhver Ydmygelse og ethvert Angreb fra sine Stater, vilde det ugierne, skjøndt uden Frygt see, at Enropas Ønsker paa ny skuffedes af Ærgjerrighed og Eqvisme, og i det mindste vilde det bevare sig den Ære, at have nægtet Alt, hvad der stred imod Retfærd og billighed, sit Samtykke. Derved vil det ikke forbeholde sig et Paaskud til nye Erobringer, men den hæderfulde Rolle, at kunne optræde som Mægler i de Stridigheder, en slet befæret Ligevægt ikke vil undlade at opvække." Solothuen, den 13de Novbr. Jforgaaropstod her et Oprør, hvori dog kun meget faa Landmænd toge Deel. J Spidsen for det stod Capitain Schmid (Commandantens Søn, de strax begyndte Scenen med at besætte Portene med en Deel af Garnisonen, som var ham hengiven, En anden Deel af Garnisonen, især af Artilleriet, blev Regjering og Pligt tro. Soldaterne af sidste Parti besatte Tøihuset og Kasernerne, indtoge Hovedvagten og besatte igjen Portene. Ved denne Leilighed bleve Adskillige let saarede; men Jngen tilsatte Livet. Klokken 1 vare allerede Oprørerne adspredte, og flere af dem arresterede, hvoriblandt ogsaa Commandant Schmid, som bliver bevogtet paa Raadhuset. Hans Søn har taget Flugten. Klokken 4 var Roligheden igjen tilveiebragt. Den 13de om Morgenen Klokken 8, rykkede 150 Mand bernske Tropper herind med Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Paris, den 11te November. Gjenbesættelsen af Capenne er bleven udsat indtil 3 Maaneder efterat Ratificationerne af den sidste med Prindsregenten af Portugal sluttede Tractat ere blevne udvexlede. - Den berømte engelske Chemist Humphry Davn opholder sig for nærværende Tid paa Den Elda.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Paris, den 16 Nov. J nogle Dage have Vagterne ved Thuillerierne blot været besatte af Linietropper. - Mange franske Fabrikvare maa ikke indføres i Engelland; men nok Levnetsmidler, Alle fremmede Tropper i Spanien skulle nu afskediges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Neapel, d. 24 Det. J Forgaars lod Hans Majestæt 16 Batailloner Jnfanterie, 10 Escadroner Cavallerie og en Artilleriedivision mandeurere paa Capodichinosletten. Blandt de Personer, som ledsagede Kongen, bemærkede man Fyrst Esterhavn, Grev Mier, General Baron Tuil og Hr. Morwel, Major i Hans brittiske Majestæts Tjeneste. Hds. Majestæt Dronningen beærede ogsaa Revien med sin Nærværelse. Milady Oxford og hendes Datter kjørte i Dronningens Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Mayn, d. 20 Nov. Den 13de passerede 8 forspændige Vogne under østerrigsk Escorte giennem Wurtzburg. De kom fra Nederlandene, og vare fyldte med Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros skaa skaaEllevte Aargang. No. 97 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 December 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
(Jndsendt.) Til det Høikongelige Sundheds Collegium i Anledning af Spørgsmaalet; Hvorvidt de udaf Virksomhed satte nexaminerede Militairchirurger kunde forundes licentia practicandi som Middel til Underhold uden Byrde for Staten,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Da en til saa mange Jndividner udstrakt Undtagelse betydelig vilde indskrænke de allerede bestaaende Kongelige Anordninger, altsaa have en saare mærkelig Jndflydelse paa alle dem, der i Lillid til disse have opofret deres Ungdom, ofte deres Formue, og enten allerede taget den befalede Examen eller ere nær derved, saa vil det høie Collegium vist ikke ugunstig optage følgende Betragtninger, som maatte kunne indflyde paa dets Decision. De kunde maaskee synes overflødige. Men neppe vil endog det største Antal af pludselig skabte Medicastri kunne gjøre de celebre Medlemmer af Sundheds-Collegiet, som Jndividuer betragtede, noget betydeligt umiddelbart Afbræk. Det var da menneskeligt, om de (forglemmende den langsomme skjøndt sikkre Tilbagevirkning denne Mesure dog engang ville yttre paa dem, som Medlemmer af den endnu større Corporation, der dennes af hele Landets udøvende Læger) ligesom mod Villie og Vidende saae dette Forslag i et mindre ugunstig Lys, end de det nærmere berører. Det vilde være vanskeligt at afgjøre, hvilken Feil der meest skader de større eller mindre Samfund, enten den ofte grusomme Medlidenhed, der idelig hielper de Enkelte paa det Heles Bekostning, eller Mangelen af Esprit de corps, som altid en der med at begrave de Enkelte under det Heles Ruiner,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-29
Jndsenderen er overbevist om, at det høie Collegium ikke vil være ganske fri for nogen af disse Bebreidelser ved at antage den foreslagne Forholdsregel. Den interesserer især 3 Slags Mennesker: 1) De uexaminerede Militairlæger, som skulle hielpes. 2) De syge Statsborgere. 3) Den allerede bestaaende Corporation af authoriserede Læger. Den første Betragtning, som da tilbyder sig. er, at de brødløse Personer selv maaskee vilde være slet tjente med den omhandlede Tilladelse. De lade sig inddele i 2 Classer: 1) De, som efter vel overveiede ind- og udvortes Betingelser have bestemt sig til Haandlægevidenskaben, uden særdeles Hensyn til Tidsomstændighederne. 2) De vist ikke faa, der, henrevne af disse, have kastet sig paa dette Fag, som et temporairt Middel til Underhold og til et lidt høiere Trin i det borgerlige Samfund. Man troe ikke, at blot Barbeerstuerne have saadanne Subjecter, man undersøge kun nogle af disses Levnetsløb, og man vil finde Renegater fra endnu langt mere heterogene Næringsveie. Hvad
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
nu den 1ste Classe angaaer, saa er det upaatvivleligt, at Tilladelsen til Praxis vilde forvilde mange af dem fra det Maal, de uden denne Leenz maaskee vilde have opnaaet, nemlig Examen, det hidtil erkjendte Criterium paa grundige og sammenhængende Kundskaber Faget. Overhovedet ville de vel selv, som hidtil, bane sig Vei. Skulde den 2den Classe ikke være bedre tjent med at vende tilbage til det Trin i Samfundet, den har forladt, Beviser herfor vilde være meer end overflødige. Hvad Statsborgerne angaaer, da er det upaatvivleligt, at dersom disses Sundhedspleiecompromitteres endog det allermindste ved at betroes til enten aldeles ikke eller mindre strængt end hidtil prøvede Læger, denne Forholdsregel er en ligefrem Anviisning paa de førstes Liv og Helbred. Selv en directe Skat paa alle Danmarks Læger, vilde være et, skjøndt besynderligt, dog preferabelt Betalingsmiddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
At endelig de nu authoriserede Lægers Antal allerede er for stort og at deres Kaar tildeels, som Følge heraf, ere slettere end de burde være; at det saa pludselig formindskede Antal af Embeder, som Følge af Freden, maae gjøre enhver endog examineret af uansat Chirurg ængstelig for Fremtiden er klart, at den grundede Anke over Læder nes slette Belønning i dette Blad No. 99 10de Aargang ikke har virket paa Publicum er vitterligt. Man tænke sig nu saa mangen en gammel uslidt Provinsial=Læges Lod, naar en saadan novns homo trodsigen kan nedsætte sig ved Siden af ham. Man kjender Folks Lyst til alt Nyt og 10. tuplex praxis Fremdeles, næsten enhver Næringsvei danner et Slags Laug. Hvilket betydeligt Jndgreb lider ikke allerede Lægernes Laugsrettig, ved den endog i den bedst indrettede Stat uundgaaelige mongehaande Vinkel Praxis, Amanuenses o. s. v., Endnu et Stød paa den allerede saa brøstfældige Dæmning, og den maae ansees som ganske tilintetgjort. Skulde da alle Adgange til Lægernes Rettigheder staae aabne imedens alle Sunde vare lukte for den over salus supra apicem lanceolæendelig fortvivlende Læge selv, som vilde ombytte Hygans golde Fælled med en anden ærlig Nærings ved, Man indvende ikke, at et Tentamen practicum vilde værne herfor og tillige for Publicums Sundheds Pleie. Har den befalede Examen hidtil været et nødvendigt Criterium for en Lægekyndig, saa maae den endnu være det og udelukke alle andre Hensyn. Vilde desuden Mængden ikke snart faae et lige saa forvirret Begreb om Examen, som den allerede har om Doctortitelen, Vilde ikke disse saa at sige med ringere indvortes Gehalt stemplede Repræsentativer for Lægekyndige ligefrem nedsætte de ældres Værd. Der vilde da være den Forskjel mellem Læger og Bankosedler, at man kun sætter for mange af disse i Omløb fordi man har for faa derimod for mange af hine fordi man havde for mange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
(Jndsendt.) Dramatiske Noveller. (J Breve til en Ven paa Landet.) Du anmodede mig i din sidste Skrivelse Tid efter anden at meddele dig de interessanteste dramatiske Nyheder, som ere passerede siden din Afreise herfra Staden. Saa gjerne jeg end ønskede at tjene dig heri, har det dog ofte hændt og vil fremdeles hænde, at Forretninger afholde mig fra at bivaane mange, i forskjellig Henseende, mærkværdige Forestillinger. Dette gielder især med Hensyn til det Kgl. store Theater, om Søndagen har jeg derimod for det meste Leilighed til at besøge Forestillingerne paa Hoftheatret. – Jstedetfor at give dig nogen udførlig Underretning om Nyhederne ved hiint, sender jeg dig derfor de første No af et nyt Tidsskrivt, den nordiske Tilskuer kaldet, udgivet af vor fortjente Høst, hvori Skueplads artiklen sikkert vil være dig velkommen og det saa meget mere, da (som du af første No. vil erfart, de samme Medarbeidere der have Sted, som som hen i Dannera.