JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Den under 30te October decreterte Reqvisition til Monsieur, om inden to Maaneders Forløb at komme tilbage, er til dette Øyeblik ikke bekiendtgjort, endskiøndt det den tredie Dag efter Decretet burde været skeet. Det er et nyt Tilfælde, som Justitsministeren har gjort Forespørgsel om hos Nationalforsamlingen, men blev henviist til Constitutionen. Reqvisitions=Decretet til Monsieur bliver nemlig ikke forelagt Kongen til Sanction, og skal dog fra hans Side bringes i Udøvelse. Mange troe, at Monsieur aldeles ikke besvarer det, og langt mindre at han kommer tilbage. Og da man kan formode det samme om Greven af Artois, hvis begge Sønner endnu ere mindreaarige, saamaatte Regentskabet vel tilfalde Hertugen af Orleans men han har atter erklæret, at han aldrig vil træde ud af Borgerclassen, som han eengang selv har valgt. Hans Sønner ere desuden ogsaa mindreaarige, og altsaa maatte Touren komme til Conty, Conde og Bourbon. Ved at oprette den Kongelige Livgade kunne de Herrer, Duportail og de la Porte, som have denne Commission, ikke ansætte mere end 1800 Mand; men man forsikkrer, at Hoffet endda udnævner 3000 Suppleans, d. e. saadanne, som vente paa forefaldende Vacancer; hvorved bemeldte Garde følgelig bliver saa godt som 4800 Personer stærk. J Gaar har man i Jacobinerclubben, hvori Hr. Condoreet for nærværende Tid præsiderer, denonceret det af Kongen oprettede Central Bureau for Handelstanden som en mistænkelig Jndretning, blot fordi de derved ansatte Herrer Tournachon og Durand ere ilde liidte og mistænkte. Til Varennes har man over Hals og Hoved maattet sende en stærk Husarcommando fra Metz, fordi de der værende Revolutionsfiender have truet at sætte Jld paa alle deres Huuse, som havde bidraget til Kongens Anholdelse. Endog her i Hovedstaden blive Revolutionsfienderne temmelig høyrøstede, og tillade sig alle Slags Forhaanelser imod de bekiendteste Patrioter, især paa Foy-Caffe huuset. Den bekiendte Demoerat Villette tør ey længer lade sig offentligen see, med mindre han vil udsætte sig for Aristoraternes grove Behandling. Dog kommer alt dette ikke i Ligning med de Uordener, som i Departementerne forefalde imellem de paa hinanden saa forbittrede Tilhængere af de eedsvorne og needsvorne Geistlige, og som gaae saavidt, at begge Partier have den 23de October i Kirker ne under Messen kastet Steene paa hverandre. Man er derfor meget nysgierrig efter den Definitiv Beslutning, som Nationalforsamlingen i Overmorgen vil tage over de needsvorne Geistlige, hvilke i enhver Proselyt, de giøre frembringe en nye Constitutionens Fiende, som vel indVilder sig at stride for Religionsmeningerne, men dog (Hunden fægter imod Constitutionen. Ligesaa opmærksom er man paa den Beslutning, som Nationalforsamlingen vi tage i Anledning af Hr. Clavieres Forslag, der gaaer ud paa at holde inde med Betalingen af den uconstituerte Gield, indtil dens sande Beskaffenhed og Forbindelsernes Natur bliver nøyagtigen beviist og oplyst. Den forrige Nationalforsamling havde nemlig decreteret, at alle Remboursements eller Betalinger paa den exigible Gield skulde have Sted, uden at man engang ret vidste, hvor stor denne Gield var.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Exministeren Montmorin har allerede forladt Hovedstaden; og de, som stedse have gjort sig en Fortieneste af at fortale ham, debitere, at han er paa Veyen til Madrit, for der at spille samme Rolle som Exministeren, Greven af St. Priest, har havt i Stockholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Hr. de Bouthillers, som forestod Troppernes Munderingsvæsen, er flygtet til Coblenz, og har medtaget hele Cassa Beholdningen, 280000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
London, den 8 November. Man er her i Almindelighed af den Meening, at Negeropstanden paa St. Domingo fornemmeligen er anlediget af den paa bemeldte Øe iblandt Planteurerne herskende Partieaand, saaog at just denne Partieaand er Skyld i, at man har ladet dette Onde gribe for vidt om sig, og ikke med forenede Kræfter er gaaet det imøde; thi enhver Europæer, som har været i Vestindien, veed af Erfaring, at en Negeropstand er en ubetydelig Sag, da det ofte har viist sig, at de oprørske Negertropper, om de endog vare nok saa talrige, meget let kunne overmandes af de hvide, og bringes til Lydighed igien. Den Rolle, Negerne for nærværende Tid spille paa St. Domingo, har gjort, at man betragter den Søn af en Negerkonge, som i nogen Tid har opholdt sig her, med større Opmærksomhed. Denne africanske Prinds er blot af Videlyst kommet til Engeland; og det Land, over hvilket hans Fader hersker, og hvorfra han aarligen sælger et anseeligt Antal af sine Undersaatter til Europæerne, hedder Robana. Han taler allerede temmelig vel Engelsk, og har paa hans Hidreyse lært at læse, hvorefter han er saa begierlig, at man aldrig seer ham gladere, end naar man giver ham en Bibel at læse i, som han kalder den gode Bog. Da han sidste Gang var i Plymouth, sagde han, da han saae Verftene, at han aldrig havde gjort sig Regning paa at faae saadant at see, og at han tvivlede om, at alle disse Begreber kunde rummes i hans Forstand. Han anseer dem, som underviise andre, for de fornemste menneskelige Væsener, og en Skolemester er derfor i hans Øyne en meget respectabel Person. Derfor sagde han ogsaa nyelig. Naar jeg kommer tilbage til Africa, og jeg oplever den Dag, at jeg faaer min Faders Land at regiere, saa vil jeg ikke være mine Undersaatters Konge, men deres Skolemester.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Kongen har udnævt Hr. Hugh Elliot, forhen Kongelig Minister i Kiøbenhavn, til sin overordentlige Gesandt ved det Dresdenske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Hertugen af York ventes med sin Gemahlinde hertil den 20de hujus. Ved Dower sættes en Paketbaad i Stand, for at afhente dem fra Calais
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Vore Actie Speculanter lod atter i Løverdags udsprede, at Seringapatnam var erobret af Lord Cornwallis, og at Tippo var total slaget. Nogle foregave, at denne vigtige Nyehed var ankommet over Land, andre, at en Keyserl. Ostindiefarer, som var kommet til Ankers i Dunerne, havde bragt denne kostelige Tidende. Men det viiste sig strax, som man formodede, at Historien var opdigtet at Vedkommende, for des lettere at opnaae deres nedrige Hensigter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Følgende Tildragelse viser, hvor planmæssig vore Spitsbuber og Røvere gaae frem. Den er gandske nyelig passeret i Deptford, ikke langt fra London. En Tyvebande havde faaet Nys om, at en der boende bemidlet Mand ventede sin Søn hiem fra Vestindien. Man skrev altsaa Faderen et Brev til, hvori Sønnen meldte ham sin Ankomst; men at han formedelst et Fald i Skibet vilde komme nogle Dage sildigere, da han havde beskadiget sin høyre Haand; hvilket ogsaa var Aarsag i, at han ikke selv havde skrevet Brevet. Jmidlertid vilde der indløbe Faderen en Kasse med adskillige Sager, som han bad ham modtage indtil videre. Kassen kom, og blev efter Faderens Ordre med stor Besværlighed bragt op paa Sønnens Sovekammer, siden den var usædvanlig svær. En Stuehund gjøede uophørligen af den hensatte Kasse; man jagede den bort, man slog den, men den gjøede ligefuldt, saasnart den kom nær til Kassen. Endelig fattede man Mistanke, og Kassen blev aabnet. Til alles Forundring fandt man deri en føer Karl, som tilstod, at han hørte til en Røverbande, som paa denne Maade havde practiseret ham indi Huuset, paa det han ved Midnat skulde aabne det, og lukke dem ind. Han var forsynet med et Par Pistoler, alle Slags Brækjærn, og Phosphorus til at giøre Jld med. Han kunde selv indvendig fra aabne Kassen, og med et forborgent Skudjærn skiære Touget over, med hvilket den var surret. Han sidder i god Forvaring, og man haaber, ved ham at faae hans smukke Selskab opdaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Strassburg, den 12 November. J begge Rhin-Departementerne staaer der nu 40000 Mand Tropper, og der er overalt saa fuldt, at de knap kunne faae Huuslye. General von Luckner er meget oprømt, og giør sig ret tilgode med de stakkels Emigranter. Vil de, siger han, besøge Fæstningen Bitsch, saa vil jeg lade Portene aabne for dem; men de maae da see til, hvorledes de kunne komme ud igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Frankfurt, den 16 September. J Worms har den store Mængde Emigranter gjort saa dyr Tiid, at et Æg betales med 3 Kreutzer. Abbed Mau ry har siden den 9de været i Maynz. J Coblenz ansee Emigranterne en Contrarevolution for uundgaaelig, ja de troe endog, at Prindserne blot behøve at vise sig paa Grændserne, for uden stor Blodsudgydelse at faae Magt med Frankerige, og siden overlade til Kongen at give sit Folk en passende Constitution, Prindsen af Conde skal den 31te October have sagt til Emigranterne i Worms: "Vi ville endnu før Aarets Udgang forlade disse Egne." Han har ogsaa paa samme Tid ladet alle de indskrevne Emigranter indkalde, som ey endnu havde indfundet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Det Rygte, at Kongen af Sardinien skulde have arresteret sin Kronprinds, fordi denne havde gjort ham Forestillinger imod Armeens Formeerelse, har Anseende af at være opdigtet af demoratiske Franskmænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Kiøbenhavn, den 25 November. Under Dato 8de November er fra General-Postamtet udgaaet en Placat, angaaende Straffens Formildelse, naar noget sendes med anden Leylighed, end med den agende Post i Danmark. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1792, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 s.; ligeledes kan og bekommes: Schleswig-Holsteinischer, gemeinnutziger Handalender for 1792, for 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosis Skrifter, af A. T. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Høyffner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke de Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Nibel- og Kirke-istorie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Ow Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Kielderen under Gaarden No. 199 i Frederichsberggaden, tienlig formedelst sin gode Beliggenhed nær ved Torvet til Handel, er under eet eller separat strax til Leye at bekomme, om samme tales med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Kiøbenhavns Aar. No. hun unal. den. Post-Tidender. at la Mandagen, den 28 November. Herskabsvet ugentlig de Stykker, ved Van anseer Neapolis, den 1 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Linieskibet Tancred paa 74 Kanoner og nogle Fregatter ere beordrede ufortøvet at udrustes og gaae til Seyls, formodentligen fordi Regieringen har bragt i Erfaring, at der fra Algier er udløbet en Fregat paa 40 Kanoner og adskillige Corvetter paa Krydstog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Rom, den 4 November. Den Memoire, Hs. Hellighed har communiceret alle her værende fremmede Gesandte, for videre at insinuere deres respective Hoffer, indeholder store Besværinger over Avignonernes Uretfærdighed i at overgive sig til Frankerige. Den hellige Fader kalder det et skammeligt Tyverie, som den Parisiske Nationalforsamling begik, da den indlemmede Avignon og Venessain i det franske Rige, uagtet begge vare den Pavelige Stoels retmæssige Eiendom. Tilsidst erklærer Hs. Hellighed, at han foragter den af Nationalforsamlingen tilbudne Godtgiørelse, og forsikkrer, at han, i Haab om andre Magters Bistand, vil vide at haandhæve sine Rettigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Stockholm, den 11 November. Man siger, at Oberstlieutenant Baron Otto Klingsporn, som ved Tildragelserne i Aaret 1788 spillede en saa mærkværdig Rolle, og som siden, da han var dømt til Døde, blev af Kongen benaadet, og blot dømt til Fæstningsstraf, har i disse Dage havt Leylighed til at undkomme af Arresten. Andre troe, at han allerede forlængesiden har været paa frie Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Efter Forlydende har Generallieutenant Baron Tau be frabedet sig den ham tilbudne Post som Riigsmarechal- og Cancellie-Præsident samt Gouverneur i Stockholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Den 14de November. Ved Fyrste Potemkins Død er der atter en Plads ledig i Seraphinordens Capitelet. Man troer, Kongen vil næste Mandag komme her til Residencen, for at holde Capitel og udnævne Ridderne til de nu i alt vacante fem Pladser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Endnu har Kongen intet Svar sendt til Paris angaaende Constitutionens Acceptation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Vinteren har igien gandske forladt os. Man lægger Mærke til, at Trækfuglene, som allerede i September saade os Farvel, have paa nye indfundet sig her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Wien, den 12 November. Det Keiserlige Skib, som Algierne have taget ved Marseille, kom med Tømmer fra Fiume. Baron von Herbert har allerede alvorligen reclammeret det hos Porten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
J Constantinopel spaaer man Storviziren, at han vil miste sit Hoved. – Den franske Consul i Aleppo, Hr. St. Marcell, er ved en opkommen Tumult sammestæds død af Alteration.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Her er i disse Dage indløbet to Courerer fra de franske Prindser i Coblenz, og deres Depecher ere allerede communicerte det Berlinske Hof. Jmidlertid kan vel den forlangte Realisation af den i Pillniz paa visse Vilkaar sluttede Convention neppe finde Sted, siden Franskmændeude nes Konge ey allene har accepteret Constitutionen, men hans Bekiendtgiørelse desangaaende desuden er approberet af de fleste Hoffer. Rusland, Sverrig og Spanien ville fornemmeligen tage Kongens Partie, naar Preussen, og Østerrige vilde entrere med dem. Storbrittannien vil derimod sikkerligen ikke indlade sig deri, siden det finder sin Fordeel ved det franske Anarchie, og har for nærværende Tid den største Handel. Tiden vil altsaa eene og bedst vise Udfaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Den 16de November. Den Russiske Gesandt har officialiter insinueret vort Hof en Afskrivt af den imellem Rusland og Sverrig i Stockholm sluttede Defensiv Alliance. Han giør aldeles ingen Hemmelighed af at erklære, at hans Monarkinde, ligesom Kongen af Sverrig, anseer Ludvig den Sextendes nærværende Tilstand endnu for ufrie, og at de begge i tilstundende Foraar ville give de franske Prindser en virksom Hielp. - Man har her Efterretning, at ogsaa Kongen af Neapolis har sendt Prindsernes Operationscasse i Coblenz en Million og 200000 Livres, med det Tillæg, at han til sin Tid vilde understøtte dem, og derfor ønskede dem af sit Hierte Lykke til deres Forehavende. – Vort Hof iagttager i denne Sag sin forrige Tilbageholdenhed. Den fra Coblenz her ankomne Hr. de Vaudreuil overleverede Fyrste Statscanzleren en Memoire, hvori han ikke just paa den moderateste Maade anholdt om en hastig og virksom Hielp i Følge den Pillnitzer Erklæring. Svaret, han fik, skal ikke have været synderlig tilfredsstillende, og han er igien reyst sin Vey.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Warschau, den 12 November. J Sessionerne den 8de og 10de hujus hørdes forskiællige Meeninger og Nødvendigheden i som snarest at faae sørget for de offentlige Jndtægters Formerelse. Man var overbeviist om, at der ey dertil kunde udfindes noget lettere Middel, end at sælge Starostierne; hvilket Middel man derfor paa det indstændigste recommanderede, ja raadede endda til, ogsaa at giøre de Kongelige Oeconomie, eller Taffel Godser i Penge. Hs. Majestæt tog derpaa Ordet, og sagde, at han, uagtet sidstmeldte Godser neppe vilde udbringe to Millioner Gylden, dog af den hele Sum vilde aarligen erlægge den tiende Groschen til Republikens Skatkammer, da han troede, det vilde være Landet til større Nytte, om Taffelgodserne ikke bleve solgte, men fremdeles bleve Kongernes, især da der ikke kunde tvivles om, at den tilkommende Konge af Pohlen, som for sine store Jndsigter i Landhuusholdningen er berømt over hele Europa, jo vil anvende Alt for at giøre Jorden saa nyttig som mueligt for Landet. Hele Forsamlingen lod det beroe ved Monarkens Betænkning, og sluttede Sessionen med den Anmodning, at Constitutions-Deputationen maatte udarbeyde og fremlægge Projectet til Starostiernes Bortsælgning i næste Session.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Til de Fattiges Bedste har Kongen skiænket en Sum af 100000 Polske Gylden, og den unge Greve Krakitsky1500 Ducater, for hvilken menneskekierlige Handling Monarken har givet ham det blaae Baand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Fyrste Adam Cartorinsky tiltraadde den 20de sin Reyse som Kongel. Befuldmægtiget til Dresden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Man taler meget om adskillige hemmelige Artikler, som skal indeholdes i den imellem Rusland og Pohlen sluttede Alliancetractat, saaog om Sverriges gamle Prætensioner a. paa Pohlen; men da ingen tilfulde kiender Tractatens Jndhold, saa er saadant vel blotte Formodninger, der ikke fortiene at troes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Den unge Greve von Stackelberg er i disse Dage passeret her igiennem som Coureer til Petersburg. Han kom sidst fra Prindsen af Nassau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Man siger, at General von Bischoffswarder ogsaa med første vil ankomme her fra Berlin, for at giøre en Reyse til Petersburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Fra Willa berettes, at det høyeste Tribunal i Storhertugdømmet Litthaven har valgt en Protestant først til deputeret Bisidder, og siden til Marechal for bemeldte Tribunal. Dette Valg, som man i de nyere Tider ikke har oplevet, faldt nemlig paa Hr. Stryienske, Chef for den Kongel. Litthauiske Garde til Hest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Coblenz, den 14 November. Den Spanske Ambassadeur og den Svenske Gesandt ventes her endnu i denne Uge. J Gaar ankom ogsaa Greve Romanzow her igien. Prindserne have, som man forsikkrer, atter i disse Dage faaet aatte Millioner Livres. Greve Don Cardo og Oberst von Nonza, begge fra Corsica, ere ligeledes nyelig her ankomne, og have tilbudet Prindserne deres og 400 udvandrede Corsers Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Frankfurt, den 15 November. Der fortælles, at Kongen af Sverrigs Bagage endnu er i Aachen, og at denne Monark vil til Foraaret vise sig i Spidsen for et Corps af sine Tropper for at understøtte de franske Prindser. – En vis Engelsk Ridder, Hr. Clair, er i Begreb med at oprette en Legion for Aristoraterne. Der siges, at han allerede har 422 Mand samlet, hvilke komme til at ligge i og omkring Neuwied. – Fra Turin meldes, at den i Berlin residerende Sardiniske Minister, Marquis della Perella, har faaet Ordre at gaae til Aachen, for at bivaane den der holdende Kongres angaaende de franske Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Harlem, den 19 November. J vores Courant af 17de d. M. læser man følgende Udtog af et Brev fra Cap Francois af 25de September: "De har vist nok allerede Efterretning om det Oprør, som siden den 22de August er begyndt iblandt vore Slaver, og som ey endnu er stillet; thi enhver stor Plantage er som en forskandset Leyr for dem, og deres Antal er saa stort, at det vil staae haardt at bringe dem til Lydighed. Det er næsten umueligt at give en udførlig Beretning om alle de Gruesomheder, som ved denne Leylighed ere udøvede. Jeg vil blot anføre, at der allene i de første aatte Dage er ødelagt en stor Slætte, paa hvilken der stod 230 Sukker=Plantager; at over 3000 hvide ere paa den grusomste Maade tagne af Dage, at endog disses Børn ere opoffrede for Oprørernes Tørst efter europæiskt Blod, at vi derfor til vort eget Forsvar have seet os nødsagede til at dræbe meer end 10000 Slaver, de uberegnede, som de selv have gjort Ende paa Thi da de ere af forskiællige Nationer, og staae under forskiællige Anførere, saa er der forefaldet mange hæftige Skærmydsler imellem dem indbyrdes. Og dette var endda en Lykke for os, thi ellers havde vi gandske maattet bukke under for deres Overmagt.""I deres Leyre have vi fundet 15 Kanoner. Jngen kan begribe, hvor de have faaet saavel disse som den store Mængde Geværer og Ammunition fra. Deres Antal har imidlertid taget meget af, og da Oprøret ey har udbredet sig videre, og Passagen til Biergene er af adskillige Partier, vel bevæbnede Folk spærret, saa have vi det Haab, at faae det stillet igien om en føye Tid. "Da vore egne Plantager ligge østen for Cap og tæt ved de spanske Linier, saa ere de endnu urørte, tilligemed nogle flere der i Egnen. Dog kunne vi, vore gode Anstalter uagtet, ikke være roelige, førend vi faae Forstærkning fra vore Naboer eller fra Europa." Til Ære for Engelskmændene i Jamaica og til Roes for deres Menneskekierlighed maa vi tilstaae, at de have overladt os saa stor en Forraad af Geværer, Ammunition og Levnetsmidler, som de kunde undvære. Vi ere endog overbeviiste om, at de, om de vare vore Fiender, vilde alligevel under lige Omstændigheder let os til Hielp Spanierne have derimod til dette Øyeblik ikke gjort det ringeste Skridt til at understøtte os, under det Paaskud, at de først maatte have Ordre dertil fra Raadet i St. Doming. "Hvad Cap-Staden angaaer, saa ere vi der ligesom indspærrede, vi arbeide af alle Kræfter paa at opkaste Forskandsninger rundtomkring, og holde tilstrækkelig Vagt om Natten. Vor Krigsmagt er meget ubetydelig, og camperer ved de forskiællige Indgange til Staden. Den har gjort endeel Udfald imod Rebellerne, og altid med Fordeel. Men vi kan umueligen holde det længe ud i denne critiske Forfatning, uden at vove et ret dristigt Foretagende. De fleste Planteurer ere enten i Grunden ødelagte, eller maae vente at blive det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Fra det Brandenburgske, den 22 November. Vor Monark skal meget naadigen have givet den franske Gesandt tilkiende, at han, ligesom Hs. Keyserl. Majestæt, var vel tilfreds med, at Kongen havde antaget den franske Constitution, og at han, saalænge Nationalforsamlingen opfylder alle de Puncter, som den har lovet Kongen at holde, ingensinde vil blande sig i Frankeriges Anliggender. Skulde den derimod blive sine Løvter og Forpligtelser imod Kongen utroe, saa vil Hs. Preussiske Majestæt giøre alt mueligt for en undertrykt Konge. Der vil altsaa neppe nogen fransk Prinds giøre Reysen til Berlin for at anholde om Hielp, som det for nogen Tid siden hedde, siden en saadan Reyse vilde giøres forgiæves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Hamburg, den 25 October. Den 22de ankom her en Stafette fra Bordeaux, som kun havde brugt 6 Dage til Reysen, og bragte adskillige af vore Handelshuuse Ordre fra deres Committeente, at de indtil videre maatte aldeles ophøre med at sælge Sukkere for deres Regning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Kiøbenhavn, den 28 November. Under Dato Christiansborg Slot den 11te November er udgaaet en Placat, som ophæver den under 13de April 1787. indtil videre befalede Jndskrænkelse, i Hensigt til de beneficerede Gaardes Bortbyrling til Leilændinger i Norge m.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-28
Under samme Dato en Forordning om Sognefogders Beskikkelse, deres Embeds=Forretninger og BelønninLigeledes under Dato 18de November en Forord ger. ning, som befaler, at der, i alle Justitz- og Politie-Sager, ikke skal være flere end een Jurisdiction, i noget Sogn eller Bye.