Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-07
Efterretninger om Lessøe Land. (Fortsættelse af det i No. 53.)De vidtløftige Tvistigheder imellem Kapitulet udi Wiborg og de Børlumske Biskopper, angaaende Jurisdictionen paa Lessøe, som bemeldte Biskopper, efter Øens naturlige Længde, tilholdde sig, men Kapitulet i Wiborg meende sig at have gammel Hævd paa, bleve vel 1304 saaledes bilagte, at Biskop Svend af Børlum og hans Kapitul afstod til Kapitulet i Wiborg af sin Jurisdiction paa Lessøe, imod en aarlig Afgivt paa to Mark Sølv og visse Rettigheders Forbeholdelse. Jkke desto mindre bleve dog Stridighederne, under de følgende Børlumske Biskopper fortsatte, og undertiden med største Hurtighed drevne. Efter Reformationen beholdt Domkapitulet i Wiborg. denne Øe, og endnu haver biskoppen, og de andre saa kaldte Kapitulares udi Wiborg den aarlige Landskyld af Landet, som de aarlig ved Sct. Olai Tider, skiftes til at besøge, for at have Kundskab om Tilstanden paa Landet, og den af dem, hvis Tour det er i det Aar at besørge Landets Sager, kaldes Procurator Lessoriæ. De beskikke med kongelig Confirmation selv Landfogden, som indkræver Landskylden for dem, og har Tilsyn med Godset; men de kongelige Skatte betales til Aalborgs Amtstue, som nærmest beliggende. Landskylden, som Kapitulet faaer, er af enhver Gaard aarlig 3 Rdlr. 2 Mk. 4 Skill., og nesten lige saa meget udgjøre de kongelige Skatte. Hver Mand er Selveier. Gaardene ere smaa og lavskyldte, og ingen Gaard staaer høiere end for 1 Tønde 2 Skjepper 1 Albun Hartkorn. Efter Sandflugten er hele Landets Hartkorn alene 140 Tønder, som Kontribuerer. Præstegaarden staaer for Skjepper 3 Fjerdingkar 2 Album Lesse har sit eget Birk og Birketing, som holdes om Mandagen. Kongen sætter selv Birkedommer, Tolder og Bjergeløn for strandet. Præster. Af Gods, som her falder, tage Kapitulsherrerne som en gammel Ret en femte Part, men Landfogden og Birkedommeren nyde hver en Kiendelse. J gamle Dage har Kapitulares i Wiborg saavelsom Landets Kirker havt gode Jndkomster af de Saltkjedler, som vare i Gang der paa Landet; men den Handtering, tilligemed Reventerne deraf, er længe siden gaaet til grunde. Paa Lesse er ingen ordenlige Byer, men hele Landet, saa vidt det er beboet, seer ud som en Bye; thi enhver Beboer har anlagt sin Gaard eller Boel i sit Enemærke, saa at der er nesten lige langt imellem hvert Sted. De fleste enkelte Steder have intet andet Navn, end efter Folkene som beboe dem. Stederne paa Landet ere arvelige, eller og for Penge kjøbes og sælges imellem dem selv. Landfogden boer paa en Gaard, kaldet Klitgaard, liggende midt i Landet nær ved Præstegaarden. og Byrums Kirke, og har Kongetienden af Landet til sin Løn. Denne Gaard er den største, og staaer for Tønder Hartkorn, da alle de andre, som forhen er sagt, staae for meget mindre. Jndbyggerne have selv Kirketienden, og derimod holde Kirkerne ved lige Husene ere alle tægte med Tang af 1 til 1 og en halv Alens Tykkelse, der kan ligge saa længe Tømmeret varer. Dette Slags Tag ved første Øjekast seer ikke meget vel ud for Fremmete, men giver tette og varme Boeliger, og Jlden kan ikke lettelig fænge derudi. Paa deres Vaaningshuse er i Træk Navnet, men Fæehusene kalde de Fænøsteret. Stuerne ere nesten overalt panelete, med Alkovesenge, og Hylderne med Hollandsk Steentøi pyntete. Paa Landet findes 34 Veirmøller, som ere mindre end de almindelige; thi hver 2 a 3 Gaarde eller Huse har sin Veirmølle. Ved de fleste Gaarde er opreist Flagstange, hvorpaa ophidses Flag, naar der holdes Brøllup eller andre Højtideligheder paa Landet. Vognene som der bruges, have meget store Hjul, som kommer deraf, at de oftest maa føre paa Vognene over en halv Miil ud i Vandet, hvad de enten hjembringe eller udføre med deres Baade.