Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
London d. 13 Maji. (Over Frankrige). Parlament sædet i Gaar var meget mærkværdigt. Underhuset forelagdes dette Aars Financetilstand. Det Laan, som i Aar har været nødvendigt, beløber sig til 14 Mill. 600,000 Pd. St. Det forenede Kongeriges samtlige Statsfornødenheder udgjøre for dette Aar 51 Mill. 943,912 Pd. St. Heriblandt ere 300,000 Pd. til Sverrig og 400,00 Pd. for Kong Ferdinand IV. Af disse, samtlige Statsfornødenheder maa fradrages 3, nemlig 6 Mill. 292,966 Pd. St. for Jrland. Af de Laanet af 14 Mill. 600,000 Pd. ere 3 Mill. for Jrland og 600,000 Pd. for Prindsregenten af Portugal. Laanet for Engelland er altsaa 11 Mill. Pd. Til Hypothek for Capital og Renter af Laanet til Prinds-Regenten tjene Jndkomsterne af Madera og visse anviste Producter af Brasilien. Hvad Laanet selv angaaer, saa er det contraheret deels 4 og 5 PC. og deels i Long Annuitets. For hvert 100 Pd. St. betales efter vore Fonds nuværende Tilstand 4 Pd. 12 Sh. 10 P. i Rente. (Hører, Hører!) De samtlige Renter af Laanet beløbe sig aarligen for Engelland 654,345 Pd. og for Jrland 492,221 Pd. St. Det forrige Aars Laan beløb sig kun til 8 Mill. og Renterne af hvert 100 Pd. St. 4 Pd. 14 Sk. 6 1/2 P. og det for indeværende Aar beløber sig til over 14 Mill. og Renterne for hvert 100 Pd. St. ere kun 4 Pd. 12 Sk. 10 P. Endskjønt altsaa Udgivterne ved Krigens Byrde have tiltaget ere dog Finance Hielpekilderne gode. – Skatkammer=Lorden erklærede sig derpaa og i Henseende til Fastlandsmagterne. Med Østerrige er førend Krigens Udbrud ingen Tractat sluttet og heller ingen Forbindelse indgaaet. Det har imidlertid ved Krigens Udbrud trukket Vexler paa Engelland, uden videre Communication med Regjeringen; men disse kunne ikke betales førend Sagen er bleven Parlamentet foredraget. Skulde disse Vexler ankomme, saa ville Ministerne bede Hs. Maj. anbefale Parlamentet samme og sætte ham istand til at betale dem. Samtykkede Parlamentet deri, skulde de honoreres Deres Beløb anslaaes til 300,000 Pd. St. – Lord Petty meente, at man aldrig burde være forsigtigere med at tilstaae Subsidier end netop nu, og anførte Subsidietractaten med Sverrig, der ganske forseilede sin Hensigt, som Exempel. Canning sagde, hvad Sverrig angaaer, da har Engelland ikke opfordret det til at begynde en Krig, der oversteg dets Magt, og som har været saa skadelig i sine Følger. Vi ønske ingenlunde, at Sverrig skal fortsætte Krigen, men vi ønske tvertimod, at det maatte slutte en Seperat Fred. Falder den godt ud saa skal det glæde Engelland. Vil Sverrig iøvrigt et andet System, saa kan Engelland, ikke lade det blive uunderstøttet. Samme Tilbageholdenhed og Jkke Tilskyndelse har Engelland iagttaget i Underhandlingerne med Østerrige Kun lovede det at give denne Stat, dersom det skulde komme til Krig, al den indskrænkede Understøttelse, Tidsomstændighederne tillode, men disse Løvter om saa indskrænket Bistand vare saaledes, at de snarere burde afholdt Østerrige fra at begynde Krig. Da de Østerrigske Vexler vare uauthortserede, saa ere de for Øieblikket ikke blevne accepterede, Vexelcoursen er desuden for Tiden ugunstig for Østerrige. Hr. C. meente, at det ikke syntes viseligt nøie at bestemme de Pengeunderstøttelser, der skulde gives Engellands Fastlandsallierede, da man Maaned for Maaned ikke kunde forudsee, hvor Bistand er fornøden. Hr. Ponseby erklærede den Understøttelse, der skulde gives Østerrige, for unyttig. Det er vel sørgeligt at negte Østerrige, maaskee i sin sidste Kamp, Midler til at forlænge den; men Pligterne mod sit eget Land bør have Fortrinet. Hr. Whitebread sagde, at det var barnagtigt af Engelland, at det laante Prinds Regenten af Portugal 600,000 Pd. St. Det skulde heller have skienket ham dem, thi det faaer desuden aldrig en Skilling tilbagebetalt. Taabeligt vilde det være at betale de Vexler, som Østerrige saa uauthoriseret har trukket. Da Debatterne vare tilende, bleve de af Skatkammer=Cantsleren fremsatte Betingelser for Laanet antagne. Gen. Wellesley er med Expeditionen ankommen til Lissabon, og befandt sig der endnu d. 25 April. Gen. Cradelock var derfra opbrudt til det nordlige Spanien. Gen. Lorson er død i Oporto. - Husene Robert & Comp. og Goldsmith & Comp. have paataget sig det ny Laan af 14 Mill. 600,000 Pd. Med Gen. Wellesley ankom til Lissabon d. 22 f. M. 40 Transportskibe med Tropper, som for største Delen ere brudte op mod Oporto, hvor March. Soult og Gen. Laborde befandt sig. - Endnu en stor Transportslaade med Forstærkning for Jnfanteriet, med Artillerie a., er afgaaet til Lissabon, og en anden skal følge den. - Strachan er d. 10 afgaaet med 7 Linieskibe og 1 Fregat til Egnen af Vlisingen. Badajoz beleires af de Franske. Metternich har i Paris forlangt Reisepas, men man har ikke givet ham det, fordi man endnu ikke veed, hvorledes det er gaaet det Franske Gesandtskab i Wid. Østerrigerne hare d. 26 April ogsaa begyndt Fiendtligheder i Dalmatien, men ere blevne slagne tilbage. Hertugen af Ragusas Armee har i Jtalien gjort en Bevægelse, for at angribe Østerrigerne i Flankerne. - De Russiske Tropper skulle have faaet befaling at rykke ind i det Østerrigske Monarkie, men den 13 Maji var endnu ingen formelig Krigserklæring udstædt i Petersborg. – Kronstads Havn, hele den Finske Bugt og Ladoga Søen ere endnu ikke fri for Jis. Et Corps Østerrigere under Gen. Mohr beleirer Thorn fra den venstre Side af Weichsel og har truende opfordret Commandanten. Gen. Dombrowskier d. 18de fra Pose, ilet denne Fæstning med 2 til 3000 Mand til Undsætning. Gen. Mohr er ved Beleiringen bleven saaret. Den Russiske Armee synes at trække sig hen til denne Egn. Førsten Poniatowski gjør Fremskridt i Gallizien. – J Følge Efterretninger, der gaae til d. 18, trak Erkehertug Ferdinand sig tilbage, og var den Russiske Armee kun endnu to Marcher fra Warschau. - Keiser Napoleon synes at gaae med sin Armee til Mähren, for at angribe Erkehertug Carl, hvis Hovedqvarteer var d. 20 Volckersdorf, to Post stationer fra Wien. To Ungerske Regimenter ere stødte til Erkehertugens Armee. Ved Enzendorf, ikke langt fra Wien, paa den venstre Donaubredde, skal d. 21 være forefaldet en Fægtning, der næste Dag fornyedes med Heftighed fra om Morgenen til om Aftenen Kl. 8. - Det er ugrundet at Schill har Patent som Østerrigsk Oberst. Papegøien og Skaden.