JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-11-10
Proclama. Jet 3 Lützhøft, Kongelig Majestæts Krigsassessor, Byefoged i Thisted og Herredsfoged i Hillerslev, Hundborg Herreder. før vitterligt: at efter Begjering af Procurator Sørensen i Thisted, som befalet for Frue Justits de raadinde Ane Christine Bruun, fød i Kjøbenhavn, ifølge det gende allernaadigst forladte Banskium parpertarie af 28de i forrige Maaned, 2 ifølge den hende dertil under samme Pato lige allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved, uden Laugdag og Forelæggelse at kunne vente, til Møde for Hillerslev : Hundborg Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Thisted, den sidste Tirsdag i Januar Maaned 1823. Kl. 11 Formiddag, den eller de som maatte formene at have nogen rettelig Fordring til en den 4de April 1810 af Proprietair Nicolai Min ther paa Landbolyst i Hundborg Sogn og Herred, Thisted Amt, til Enkefrue Justitsraadinde Ane Christine Bruun, fød Hoff i Kjøbenhavn udstædt og under 8de Mai næstefter tinglæst, men bortkommen og ri endnu indfriet Panteobligation, stor 3000 Rd. dansk Courant, der under 25de Juni 1813 er omstreven til 1500 Rbd. Sølvværdie, og hvorved er givet 3de Prioritets Panteret i Debitors Gaard Landbolyst, med dertil liggende Jorder, og første Prioritets Panteret i Den bitors sammesteds værende Ind- og Udboe, for saadan deres Ret at beviisliggjøre og bedurere, da i modsat Fald, efter Citantindens nærmere Procedure, Demonstrationer og Paastande, Dom vil blive afsagt til bemeldte Obligations Mortification, saa at den erhvervende Mortificationsdom maatte af Carantinden benyttes og træde i den bortkomne, men uindsmede originale Parteobligations Sted.
Jyske Efterretninger, 1821-11-10
Til Bekræftelse under mit Navn og Stal Thisted, den 15de August 1821. Lætzhøft. (L. S.)¬
Jyske Efterretninger, 1821-11-10
De, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter her i Byen afdøde Borger og Tinstøber Andreas Schyllerstrøm, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsen, for, i Følge Placaten af 26de October 1792, at anmelde deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 29de October 1821. Schmidt. Hornsyld.
Jyske Efterretninger, 1821-11-10
Auction. Onsdagen den 14de Dennes, Formiddag Kl. 10, agter Undertegnede ved offentlig Auction, som holdes i mit iboende, Huus her i Søndertranders, at bortsælge endeel mig tilhørende særdeles gode Mands- og Fruentimmer : Gangklæde, af forskjellige Slags, til hvilket Sted og Tid Liebhavere indbydes at tage Møde. Søndertranders, den 9de Novbr. 1821. Christen Laursen.
Jyske Efterretninger, 1821-11-10
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Vaabenare til Veiledning for Rekruren at Afteriet. 2) Afregningsbøger. 3) Kortoppe Jndpodning : Attester, 4 Sertepartier. 5) Enkelte Salister.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
mene. Trykkes og andal.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
udenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Om Græker og Tyrker. Fra London hedder det: "Breve fra Constantinopel af 21de September sige: at Alting der var rolig. - Tegn til Misfornøielse havde yttret sig blandt Janitscharerne, men Regjeringen havde viis, ualmindelig Energie og Virksomhed i at dæmpe samme." Ogsaa Moniteuren tolker Fred. "Trods de modsigende Efterretninger, - siger den - "den hurtig følge paa hinanden, er dog Spørgsmaalet om Krig og Fred med Hensyn paa Tyrkiet og Grækenland, uadskillelig. Man maae være mistroisk med de udbredte Efterretninger. Den almindelige Jnteresse - hedder det videre - selv for Grækerne, er Freden o. s. v." Uagtet disse Fredstegn, stadfæster det sig dog, at Sultanens Hattischeris virke ger udstædt, og at Tyrkiet alvorlig belaver sig paa en Krig med Rusland. Eller skulde alle disse anstrængende Krigsudrustninger ene gjelde Grækerne? Skulde Tyrkiet ansee det nødvendig til Hellenernes Undertrykkelse, saaledes at opbyde hele Nationen en Maca, Høist usandsynlig. Denne Forholdsregel gribes der jo kun til, naar Riger, væver i yderste Fare og fra en saa frygtelig Synspunkt kunne Musselmændene umulig ansee Græker Opstanden. - Hvis det altsaa er vis - (som nu har stadfæstet sig) - at denne Opfordring er udstædt, saa tør man med Sikkerhed vente Krigens Udbrud mellem Tyrkiet og Rusland. Fra Semlin under 18de og 20de October meldes: "For 3 Dage siden bragte en Tartar Firmaet og Bevæbning for alle Musselmænd, til Belgrad. Ligeledes er det bleven bekjendtgjort i det hele ottemanniske Rige, saa at hele Nationen nu griber til Vaaben. Samlingspladsen for Asiaterne, er Constantinopel og for de europæiske Tyrker Salonich, Adriopel, Silistria, Belgrad og Trawnik. Jnfanteristen bekommer maanedlig 20 og Cavallaristen 40 tyrkiske Pjastre. Paschaen af Salonich, har med de nye ankomne Asiater, angrebet Grækernes faste Stilling, ved Cassandra, men er ligesom hans Formand slaaet tilbage med et Tab af 3000 Mand. Efter denne Dyst skal Asiaterne være blevet kjed af Legen og have adspredt sig omkring i Byerne, for at plyndre; de christelige Jndvaaneres Forfatning, er derfor meget sørgelige. Hovedstaden paa Morea, Tripolitza skal den 27de September ved Capitulation være overgivet til Grækerne. De deri befindende Tyrker bleve førte til Asien. Et stor Munitionsforraad af alle Slags, har Grækerne forefunden. Den tyrkiske Flaade, i elendig Tilstand og uden duelige Matroser, krydser ved Moreas Kyster.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Spanien og Portugal. Sammenkaldelsen af de Cortes til Madrit sige franske Blade - synes saa at udgjøre den anden Act af den spanske Revolution. Valgene holde alle Gemytterne i stærk Spænding. De Ærgjerrige er altere sig og Factionisterne indgaae Forbindelser - det værste Udfald er at befrygte. Et lignende Exempel findes fra 1791. Mon samme Grundsætninger og samme Facta, ikke ogsaa ville have samme Følger: General Riego har attet overleveret en Petition til de Cortes, hvori han forlanger at stilles for Retten.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Ministerne for det Jndre i Spanien har ladet en Circulair udgaae til alle politiske Chefer og i Kongens Navn opfordret dem til at have vaagent Øie med Factionisterne.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Fra Bayonne meldes: at de urimeligste Rygter daglig ere i Omløb. Man gik endogsaa saa vidt at forsikkre Kongen var død.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
J Lissabon er efter Kongelig befaling Jnqvisitionens=Fængslerne aabnet for Publicum. Vedkommende. er paalagt at lade de Nysgjerrige see Tortur-Jnstrumenterne. Krigsfartøier under columbisk Flag, have borttaget flere Koffardieskibe ved Portugals Kyster.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Sverrig. Jfølge Efterretninger fra Gothenborg, har atter en pludselig udbrudt Jldebrand anrettet betydelig Skade i Forstaden Masthugget.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Professor Bystrøm har sendt 4 Statuer og 3 Buster fra Rom til Stokholm; under de Første befinder sig Carl XIIldes, som bliver opsat ved Lystslottet Rosersberg. Monarken forestilles i romerske Dragt støttende sig paa en Søile. Guulfeberen. er endnu den samme Ulykkens Gjæst som forhen Den ventede Regn er kommet, men den synes at være uden Virkning. J Barcellona begyndte Sygen kun langsom at yttre sig - dog mærkede man snart dens ondartede Natur. Tortosa formaaer nu ei mere at begrave sine Døde; de blive altsaa liggende i Husene. Marseillianerne er befriet fra deres Skræk; ethvert Spoer af Guulfeberen er der forsvunden. J Madrit er Subscriptioner for de Ulykkelige Indbyggere af de anstukne Steder, talrig. Kongen allene, har af sin egen Kasse skjænket 100,000 Franker til Uddeelelse blandt den simple Klasse i Barcellona. Natur=Kamp.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Den 28de October sporede man i Leipzig og Omegnen en Jordrystelse. Lyden som derved lod sig høre, var omtrent som naar 3 eller 4 Vogne hurtig efter hinanden kjører over en Broe. Folk, der vare til fri Mark, troede at høre Tordenens Knalden. Meest forskrækkede bleve de, som laae enten i Senge eller paa Bænke, da det syntes som de bleve hævede i Veiret. Ogsaa Dyrene vare forskrækkede; Hundene begyndte at gjøe og var ikke at bringe ind i deres Hytter. Den 28de om Aftenen, kort for Jordrystelsen, var der saa tyk en Taage at man neppe kunde see 2 Skridt fra sig. - J nogle Egne af Skotland har man ligeledes sporet Jordrystelser.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
J Marseille har den 21de f. M. raset et frygteligt Veir, Vandstrømme gjennemfoer Gaderne i saadan Mængde, at en ung Pige druknede. Skaden paa Skibe er uberegnelig.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Blandinger. Paris. Grev Bertrand er ikke afreist til sin Fødebye, men befinde sig med Gemalinde og Børn endnu her. Generalinde Bertrand lader sig aldrig offentlig tilsyne uden i dybeste Sorg, Saaledes sørger Familien endnu for den Mand hvis Lykkes Høide og Fald de overlevede. Da Dernault paa Grevepladsen skulde henrettes, havde en utallig Mængde Mennesker forsamlet sig. Dernault viste indtil Enden den største Standhaftighed. Da den Geistlige havde meddeelt ham Velsignelsen, stod han op, omarme, de ham og takkede ham i en rørende men fast Tone.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Endnu bestandig indskibe kamplystne Europæer sig fra Marseille til Grækenland.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
London. Den foregivne Prindsesse af Cumberland er i sin kongelige Eqvipage ført til Fængslet Fleet.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
I Padua ligge den tilbedte hellige Antonius's jordiske Levninger i den til ham indviede Kirke, under et pragtfuldt, med de kostbareste Sølvkar, prydet Alter, hvis Trin og Rækværk, ved de tilstrømmende Troendes Kyssen og befølen ere ganske polerede og afslidte. Paa denne Helgens Fest opføres den fortræffelige Musik; alle Sangere ere klædte i Sort, med derover nedhængende, i tusinde Folder lagte Chorskjorter. Naar Gudstjenesten er tilende fremsættes Helgenens Reliquier i et kostbart med Ædelstene besat Skriin. En Præst trykker dem den omkringstaaende Skare til Panden og rækker den samme til Kys, hvorpaa de hver Gang aftørres med et Klæde.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Ved Forestillingen af Grev Esser paa et Theater i London, havde Greven betroet Grevinden af Nottingham en Ring, som hun skulde levere Dronningen, og paa Udleveringen af denne Ring beroede hans Liv. Men af Skinsyge havde hun besluttet ikke at aflevere den. Dronningen, som ønskede at frelse Grevens Liv, spurgte hende gjentagne Gange, om hun havde faaet Ringen, og da hun stedse vedblev at nægte det, raabte omsider en Skipper, fuld af Medlidenhed og ædel Uvillie, ned fra Galleriet: Ved Gud, hun lyver, den Canaille, jeg saae jo hvorledes hun puttede den i Brystet.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
J Bordeaux har en Skræder druknet sig af Fortvivlelse over hans 3 Børns Død af Børnekopperne, da han havde forsømt at lade dem vaccinere.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
J St. Nicolas de Chardonnet holdt en 92 Aars Skolelærer nylig Bryllup med en Enke paa 82 Aar, og begge de unge Ægtefolk aabnede selv Ballet.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
J Grevskabet Limerik er atter en Mand slaaet ihjel og Bønderne jublede overlydt ved Major GoingsJordefærd. - Man er der saa forhærdet, at det ansees for ingen Synd at skamslaae eller dræbe Tiendetagere og Politiebetjenter.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Indenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Altona, den 29de October. Hs. Majestæt, vor høistelskede Dronnings og Hs. Kongel. Høihed Kronprindsesse Carolines Fødselsdag blev igaar, foruden i flere offentlige og private Selskaber, ogsaa helligholdt i det herværende Museum af et anseeligt Selskab af begge Kjøn ved et Middagsmaaltid, hvorved det høie Kongelige Pars Sundhed med Enthusiasme blev ønsket af Hs. Excelence, Herr Overpræsident Greve af Blücher, Altona, og med jublende Glæde derefter af Selskabet. Efter Maaltidet fulgte et talrigt glimrende Bal, som varede til næste Morgen. Men foruden disse lydelige Glædesyttringer, have visselig tusinde af Hjertet opsendt de inderligste Bønner til det Godes Giver for den elskede Landmoders og hendes elskværdige Datters Vel; og den efter en saa skjøn Efteraarsdag med den venligste Pragt nedgaaende Soel, syntes at tilglimre deres fromme Ønsker Bønhørelse.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Ved Resolution af 17 f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst bifaldet, at den i Grevinde Danneskjold-Laurvigens Fundats indeholdte Bestemmelse om et Stiftshuses Opbyggelse for adelige Enker maa ophæves, samt iøvrigt allernaadigst approberet de af Hs. Excellence Geheime-Statsminister Grev Reventlov foreslaaede Forandringer. i bemeldte Fundats, dog at det, hvis i Fremtiden nogen Forandring skulde ansees fornøden i Fundationen, hvis Hovedgrundsætninger iøvrigt stedse skulle blive ved Magt, tillades Directionen at indkomme med allerunderdanigst Forestilling om slige nærmere Bestemmelser. Endelig befalede Hs. Majestæt, at Geheime-Statsminister Reventlov skulde tilkjendegives Allerhøistsammes særdeles Velbehag med den Flid, Nidkjerhed og retsindige Omhue, han i denne Stiftelses Bestyrelse har udviist.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
J nogle Betragtninger over den danske Literaturs fire Hovedperioder som forleden læstes i Skilderiet, bemærkes med Rette den mageløse Standsning i Boghandelen i det sidste Par Aar, som gjør det til en sand Gaade, hvo der egentlig kjøber de Skrifter, Man vedbliver at udgive. Derimod tiltoge Tidsbladenes Tal i et, endog i langt gunstigere Tider, ukjendt Forhold, kun Skade, at Man for en stor Deel maa sande den Karakteristik, her gives over disse Blades Væsen: "Ting, som ofte ikke lønnede Umagen at omtale, behandledes med en Vittighed, som om det gjaldt hele Nationens Vee og Vel; Livets ringeste Feil eller de uskyldigste Misgreb, som egentligen ligger uden for Offentlighedens Grændser, fremdroges, ligesom ved Haarene, for Publicitetens Domstoel. Derimod forbigik Man store Misbrug med Taushed, og Anliggender, som grebe ind i det Heles Vel, bleve som oftest saa aldeles uberørte, at Man skulde troe, her var intet uden Smaating mere at forbedre."
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Efter Hs. Majestæt Dronningens Geburtsdags fest, forlader Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen atter Hovedstaden.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
J denne Vinter kan maaskee endnu ventes to fortrinlige tydske Operaer paa Scenen: Friskytten af Kind og Kong Waldemar eller de danske Fiskere af Castelli, Redacteuren af det interessante Wiener-Conversationsblatt. Den første bearbeides for Skuepladsen af Herr Profesfor Ridder Ochlenschlager og den anden af Herr Seminarielærer Boye.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Fra den 5te til 10de November 1821, ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Jndkomne. Den 5te November, Rasmus L. Staugaard fra Trapani med Salt m.m. Den 7de, Hans Hansen fra Gothenborg, med Baglast. Den 8de, Anders Pedersen Styrsøe med Dito. Niklas Mattson fra Malmøe med Tjære. Gudmund Friberg fra Gothenborg med Jern m.m. Den 9de, Bendt Christophersen fra Drammen med Trælast og Jern. Peter Smith fra Østerriisøer med Trælast. Otte Pallesen, fra Amsterdam med Stykgods. Andeds Haraldsen fra Frederiksstad med Trælast. Jacob D. Trepka fra Newcastle med Steenkul. Jens Pedersen fra Østerriisøer med Trælast. Knud B. Tofte fra Drammen med Dito. Knud Hansen fra Østerriisøer med Dito. Den 10de, Lars Roes fra Arendahl med Trælast, Jern m.m. Frederik Andresen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Joran Elfterson fra Helsingborg med Baglast. Peder Dehlin fra Dito med Dito. John Olsen fra Østerriisøer med Trælast. P. G. Hay fra Kjøbenhavn med Salt. Anders Caspersen fra Malmøe med Baglast. Søren Hoffmann fra Kjøbenhavn med Stykgods. Martin Olsen fra Østerriisøer med Trælast.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Udgaaede. Den 5te November, Ole Jensen til Østerriiser med Korn vre. Den 6te, Chr. K. Krogh til Kjøbenhavn med saltet Sild. Poul Hansen til Flensborg med tomme Foustager. Thomas Panck til Kjøbenhavn med saltet Sild. Den 7de, Hans J. Uck til Altona med Rug, Byg m. m. Rasmus Carlsen til Bandholm med saltet Sild. Fr. C. Kallsen til Kjøbenhavn med Stykges. Den 8de, Sivert Jacobsen til Østerriisøer med Kornvarer. Den 9de, And. Peterson til Gothenborg med færske Sild. Morten Albrecht til Stolpe med saltet Dito. Den 10de, Chr. Oltzen til Tronhjem med Rug og Byg. Ole P. Møller til Kjøbenhavn med Fedevarer. Albert A. Jansen til Altona med Rug og Huder. Peder Dehlin til Malmøe med færske Sild. J. Elfwarson til Dito med Dito. Jens P. Andrea til Nakskou med saltet Sild. Niklas Matzon til Østersøen med Dito og færske Dito. And. Caspersen til Malmøe med Dito.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Bekjendtgjørelser. I Gaarden ved Stranden No. 279 kan faaes til Leie, a) Et Pakhuus, 16 Alen lang, 4 Alen bred og 5 Alen høi, forsynet med en stor Port. b) En Pakbod til Stormgyden, omtrent 9 1/2 Alen i Qvadrat og 3 Alen høi, der ogsaa kan bruges som Kielder. naar derom aftales med undertegnede Eier. Aalborg, den 9de Novbr. 1821. Bruun.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
En hvid Puddelhund at sætte i Lænke, anvises til Kjøbs af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Formedelst indtrufne Omstændigheder, udsættes den af mig berammede Auction, til Tirsdagen den 20de Dennes, Formiddag Kl. 10. Søndertranders, den 12te Novbr. 1821. Christen Laursen.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Proclama. Jetz Lützhøft, Kongelig Majestæts Krigsassessor, Byefoged i Thisted og Herredsfoged i Hillerslev -Hundborg Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjering af Procurator Sørensen i Thisted, som befalet for Frue Justitsraadinde Ane Christine Bruun, fød Hoff i Kjøbenhavn, ifølge det hende allernaadigst forundte Beneficium pandertatis af 20de i forrige Maaned, og ifølge den hende dertil under samme Dato lige allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved, uden Laugdag og Forelæggelse at kunne vente, til Møde for Hillerslev - Hundborg Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Thisted, den sidste Tirsdag i Januar Maaned 1823, Kl. 11 Formiddag, den eller desom maatte formene at have nogen rettelig Fordring til en den 4de April 1810 af Proprietair Nicolai Winther paa Landbolyst i Hundborg Sogn og Herred, Thisted Amt, til Enkefrue Justitsraadinde Anne Christine Bruun, fød Hoff i Kjøbenhavn udstædt og under 8de Mai næstefter tinglæst, men bortkommen og ei endnu indfriet Panteobligation, stor 3000 Rd. danske Courant, der under 25de Juni 1813 er omskreven til 1500 Rbd. Sølvværdie, og hvorved er givet 3die Prioritets Panteret i Debitor Gaard Landbolyst, med dertil liggende Jorder, og første Prioritets Panteret i Debitor sammesteds værende Ind- og Udboe, for saadan, deres Ret at beviisliggjøre og deducere, da i modsat Fald, efter Citantindens nærmere Procedure, Demonstrationer og Paastande, Dom vil blive afsagt til bemeldte Obligations Mortification, saa at den erhvervende Mortificationsdom maatte af Citantinden benyttes og træde i den bortkomne, men uindfriede originale Panteobligations Sted. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Thisted, den 15de August 1821. Lütshøft, (L. S.)¬
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
De, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter her i Byen afdøde Borger og Tinstøber Andreas Schyllerstrøm, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, for, i Følge Placaten af 26de October 1792, at anmelde deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 29de October 1821. Schmidt. Hornsyld.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Auctioner. Ved Auction, som afholdes Formiddag Kl. 9, den 15de Dennes, paa Nyehavn, sælges er Partie Arendahls Trælasbestaaende for størstedelen af : 16, 18, 20, 22 og 24 Foes Tømmer, endeel Lægter og Maals-Bord, 18 Stkr. boredPompetræer, 2 Stkr. lange Bielker til Møllevinger, 2 Stkr. Slibestene og endelig omtrent 37 Skp. extra god fir hakket Ege-Bark, hvilket alt er hidbragt i Galleasen Ha bets Anker, ført af Capitain L. Roes. Aalborg, den 10de Novbr. 1821. Schmidt, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1821-11-12
Tirsdag og Onsdag næstkommende 27de og 28de November, bliver i Dronninglunds Sogn foretaget Auction over endeel hos Beboerne for Bidrag til Skolevæsenet udpanten Gods, som er 29 Heste, 80 a 100 Qvæghøvder af Køer, Stude, Qvier og Kalve, endeel Faar, Sviin, Vogne Avlsredskaber, Skabe, Kister, Dragkister, Sengeklæder, Mands- og Qvindes Gangklæder, Kakkelovne, Sølvstøber, Malmmortere, Lysestager med flere Ting. - Auctionen tager sin Begyndelse Tirsdag Formiddag Kl. 9 en halv hos Sognefoged Christen Jensen Søndergaard, Hjallerups Fjerding, og kontinueret samme Dags Eftermiddag Kl. 2 hos Sognefogden for Dørfs Fjerding Christen Larsen i Nørre-Bjørnelund, Onsdag Formiddag Kl. 6. enhalv hos Sognefogden for Bolle Fjerding, Lars Ottesen i Gingsholm, og Eftermiddag Kl. 2 hos Sognefogde for Ørsøe Fjerding Søren Nielsen i Vadet. - Suffisante Kjøbere kunne erholde 4 Ugers Credit. Sæbye, den 9de Novbr. 1821. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1821-11-15
sten dømmene. Trykkes og F. Wandall,
Jyske Efterretninger, 1821-11-15
Nyeste Postefterretninger Om Græker og Tyrker.
Jyske Efterretninger, 1821-11-15
J Slutningen af October, var med den utroeligste Hurtighed i Wien udbrudt Efterretninger: at Por sten havde erklæret Rusland Krig. Mellem Diplomaterne sammesteds hersker den største Virksomhed; Courerer komme og blive igjen afsendste i muligste Hast. De østerrigske Blade stadfæste at Porten alvorlig belaver sig til Krig; desuagtet troe de dog stadig paa Fredens Opretholdelse. Rustningerne i Tyrkiet finder man meget naturlig: "Rusland - hedder det - vedbliver med sine kri herske Forberedelser, Tyrkerne er derfor nødt til det samme." Særdeles paafaldende er det hvorledes de modsigende Rygter krydse imellem hinanden, Franske Journaler lyde krigerske. "Alle Handelsbreve - sige de - som ere indløben fra Norden og Tyrkiet, melde: at Krigens Udbrud mellem Rusland og Tyrkiet. er at ansee for meget nær, og at man hvi Dag venster det petersborgske Cabinets Erklæring. Af hvad Postdagen iøvrigt meddeler om de græsk- tyrkiske Anliggender, meddeles følgende: Hermanstadt, den 18de October.
Jyske Efterretninger, 1821-11-15
Efterretninger fra Moldau melde, at Tyrkerne halve trukket sig nærmere mod Pruth. Russerne have ligeledes siden 14 Dage trukket sig nærmere mod denne Flod, fordi at Tyrkernes Formerelse i Moldau og Wallakiet foruroligede Bessarabiens Jndbyggere. Russiske og tyrkiske Fortropper have hinanden i Øiesyn. Til vore Grændser komme uafladelig hele Skarer, af græske Flygtninge, der søge at undflye Asiaternes Grusomhed. J Cronstadt have de ikke længere noget Fristed. Tyrkerne som siden 3 Uger ere indrykkede i Fyrstendommene, regner man for 30,000 Mand. De udøve alle optænkelige Grusomheder.
Jyske Efterretninger, 1821-11-15
Mayn, den 3die November. Efter det storherlige Firman til almindelig Bevæbning, skulle alle Musselmænd fra 10 til 60 Aar, gribe til Vaaben. Den 31te f. M. ere flere Grækere, hvoriblandt den unge Fyrste Gregor Ypsilanti, (en Broder af Alexander Ypsilanti) indtruffen til Frankfurt, hvorfra han agter at reise til Paris, for der at fuldende sine Studeringer. Over Høvdingen Jordakis virkelige Skjebne, er det endelig kommet til sørgelig Vished. Han har udaandet sit Helteliv i Flammerne. Tyrkerne havde som bekjendt, tilstaaet Hetæristerne i Klosteret Sel Amnestie; man veed hvorledes disse Barbarer holdt den. Udstrakt paa Sygeleiet ahnede Jordaki sin Skjebne, og befalede hans Fortroelige at bringe Straa, Beeg, Krudt og slige brændbare Materialier i sin Zelle. Med egen Haand antændte han Jlden da Tyrkerne nærmede sig og døde saaledes for Troe og Fædreland.
Jyske Efterretninger, 1821-11-15
Cypern, den 10de Septbr. 5000 Mand Tyrker som Paschaen af Akre sendte hertil, havde medbragt afskyelige Hensigter. Da imidlertid en Deel Soldater skud med Pistoler paa Flagene der ere plantede paa de franske og russiske Consulers Huse, blev der gjort Statholderen eftertrykkelige Forestillinger og han lovede at straffe Forbryderne. Flagene der vare nedskudte, opreistes paa nye og hilsedes fra Festningen med en Æressalve.