Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Da denne store Gaard var Aar 1760 ejet og beboet af Amtsforvalteren over Kjøbenhavns Amt Malthe Bruun, var endnu at see det Bernikovske adelige Vaaben indsat i Muren inde i Gaarden paa to Steder. Antoniistræde, der fra Kristenbernikovstræde løber til Pilestræde, har sit Navn af nysnævnte St. Antonii Munke=Kloster med sine tilhørende Bygninger og Kirke; Indgangen til dette Kloster var fra denne Gade. Da Munken, ved Luthers Reformation forlode Klosterne, bleve de bortsolgte til private Eiendomme. Dette lille St. Antonii Kloster har været et Filial af det store St. Antons Kloster i Præstø J de allerældste Tider er Antonistræde bleven kaldet lille Pilestræde. I et Skjøde dater ret St. Hansdag Aar 1531 tilstaaer Cras mus, Prioren i St. Antonii Kloster i Præste at Henrik Goye, Lehns-Herre over Vordingborg, havde betalt ham og hans Kloster Brødredetdem tilhørende Huus i lille Pilestræde i Kjøbenhavn. hvilket man af Nød maatte lade fare fordi de Lutherskes Antal var nu lang større end de Katholskes, og Munkene indsaae og fornam at deres Afsked Tid var nærfor Haanden." (Pontopp dans Annales Eccles. Daniæ. Tom II. S. 863.) Grønnegade ere to, nemlig a) Store Grønnegade, som gaaer fra Kristenbernikovstræde ud til Gothersgade; disse tvende Gader, (nemlig store og lille Grønnegade skal i Stadens allerældste Tider have været beboede af Nederlændere fra den Provinds Grønningen, hvilke have boet her mod Byens østre End- og havde deres Handel, hvorfor Gaden har faae dette Navn efter dem, og er kaldet Grønningens Gade, hvilket Navn er ved daglig Udtal i Tidens Længde forkortet til Grønnegade At Nederlændere eller hollandske Kjøbmænd, ligesaavel som de Hanseatiske, have i gamle Dage have stor Handel i Kjøbenhavn og boet der, kan tydelisees af Kong Frederik den Andens Brev til Magistraten af Aar 1572 med disse Ord: At, daen Deel Nederlændere og Andre Fremmede, som boede i Kjøbenhavn, ikke have aflagt deres Cedfor Øvrigheden, ikke heller vilde rette sig efter Stadens Skik og Politie, saa skulde Magistraten befale Dem nu begge Dele strax at efterkomme. (Pontoppidans Orig. Havn. S. 372). Disse hollandske Kjøbmærd skal have under Amager Land ved Christianhavns Side havt en Havn for deres egne Skibe til Vinterleie, kaldet Grønnegaards Havn eller rettere Grønningers Havn, der af Kong Christian den Tredie ved Forordning af Aar 1556 skjænkedes Kjøbenhavns Borgere til et sikket VinterLeie for deres Skibe. Men samme Havn er siden bleven opfyldt, da Christianshavns Stad, som af Kong Christian den Fjerde var anlagt paa Amager-Land blev gjort efterhaanden større ved Strand grundens Opfyldelse og Huses Opbyggelse, saa at man nu ei med nogen Vished kan vide, paa hvad Sted samme Havn egentlig har lagt. Stadens gamle Fæstnings=Volde, førend dens Udvidelse paa denne Kant skeete, gik da fra øverst i Gaden Aabenraa imellem Vognmandsgaden og Pilestræde forbi gammel Mynt ned til store Grønnegade. J denne Gade var i nogle Aar det norske agende Post Expeditions-Contoir, anlagt af det kongelige privilegerede Adresse-Contoirs Monopolister Andersen og Holck i Huset (da No. 222), hvis Beboer Kjøbmand Knutzen var da Post-Expediteur. Denne norske agende Post afgik paa Adresse-Contoirets Regning en Gang hver Maaned, saalænge Dhrr Andersen og Holck vare Ejere af Adresse-Contoiret. Men da den Forandring skeete med Adresse-Contoiret, at det blev inddeelt i Actier, ophørte samme norske agende Post, derimod reiste Cancellieraad Mads Tybring, Post-Commissair, paa det kongelige Finants=Collegii Bekostning hvert Fjerdingaar til Kongsberg i Norge, for at besørge sammes Commissioner ved Kongsbergs Sølvværk, da han tillige førte de kongelige Betjenteres Regnskaber ned fra Norge; ligesom han og tog Pakker med sig fra Enhver, som vilde sende samme fra og til Norge. Jstedet for denne 4 Gange om Aaret afgaaende Expresse imellem Kjøbenhavn og Kongsberg, blev af Kongen under 30 November 178, tilladt, at en saadan Expresse oftere maatte paa ubestemte Tider, som forud i Aviserne skulde bekjendtgjøres, afgaae fra Kjøbenhavns norske Post-Contoir, for dermed at kunne forsendes Banco=Sedler, Pakker og saadanne Sager, som ikke til ridende norske Post er henhørende, og denne kongelige Expresse til Norge afgik første Gang Løverdagen den 1 Marts 1788. Den befordrede Passagerer og ellers Banco, Pretiosa, Pakker med videre (som siden ei længere med den ridende norske Post befordredes). Udi samme Gade var i lang Tid Mester-Snedkernes Laugs-Huus, hvor de havde et af samtlige Mestere 1 Aar 1786 anlagt Meubel-Magazin af alle Sorter nye og moderne Meubler. b) Lille Grønnegade, som ellers ogsaa kaldes Nye Adelgade, gaaer ud til Kongens Nytorv eller Hallands Aas ved Siden af Hovedvagten. J denne Gade begyndte den store Pest at yttre sig, som grasserede her i Staden, Aar 1711, da en Trompeter=Kone, boende i lille Grønnegade, var den første, som døde af Pestbylder, hvorpaa Pesten udbredte sig i en Hast overmaade stærkt over hele Staden, men var hæftigst i Augusti Maaned, da i en Uge døde af Pesten 3000 Mennesker, hver Søndag blev af Prædikestolen oplæst de Dødes Antal i Ugens Løb. J de ti Maaneder, som samme Pest vedvarede, døde 22,535 Mennesker. (See C. Ewalds Tids Register S. 846.)