JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Preussen. De Festligheder, hvormed Berlin har modtaget Kongen, beskrives endnu stedse omstændeligen af de tydske Blade, og af disse Beskrivelser ville vi kun udhæve, at disse Festligheder skildres som de første i Berlin, hvori ikke Gensd'armer, Politie og Soldater have spillet Hovedrollen, og denne Omstændighed tilskriver man at Alt er gaaet saa godt af. Af de flere Taler, der ved denne Leilighed ere holdte, ville vi kun anføre Kongens Svar til Magistraten i Berlin. Efterat han nemlig havde gjort opmærksom paa, at han ligesom den afdøde Konge ikke var nogen Ynder af udvortes Pragt, men at han ikke havde troet at burde afslaae Byen denne Festdag, vedblev han saaledes: "Jeg har endnu Jntet gjort for Dem. Skal jeg derfor modtage disse Yttringer med Tak, saa lad os træffe den Overeenskomst med hinanden, at, naar jeg engang med Guds Bistand har udrettet ret Meget for Landet, og jeg da atter vender tilbage til Dem, De da vil lade mig drage ganske stille ind blandt disse Mure, og lad denne Overeenskomst staae fast imellem os."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Tyrkiet. Posten bringer os dennegang den meget vigtige Efterretning, at Mehemed Ali endelig skal have givet efter for Frankrigs Forestillinger og erklæret sig villig til at underkaste sig Londoner Tractaten, saaledes at han beholder Ægypten arvelig for sin Familie, og beholder Syrien, saalænge han lever, men at han derimod afstaaer Districtet Adana, Øen Candia og Arabien til Sultanen. Jfølge de Beretninger, man har fra Constantinopel af 9de dennes, paastod man i alle velunderrettede Kredse at Porten havde antaget dette Forslag, der nu skulde gjøres til Basis for nye Underhandlinger. Saaledes synes denne Krisis som saa mange andre lignende, at ville opløse sig i fredelige Underhandlinger; men Posten bringer tillige den Efterretning, at hverken England eller Rusland ville fravige den nøiagtige Opfyldelse af Tractaten af 15de Juli, ifølge hvilken Vicekongen nu ganske har tabt al Ret til Syrien, og følgelig er her endnu Spørgsmaal og disse tvende Magter ville give efter for Frankrigs, Østerrigs og Preussens Forestillinger, thi efter hvad der berettes, skulle disse være villige til at underhandle paa de opgivne Vilkaar. Om den tyrkiske Flaades Tilbagegivelse er der endnu ikke Tale fra Mehemed Alis Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
(Jndsendt.) Det titchenske Skuespillerselskab, som aabnede sine Forestillinger her i Nykjøbing den 4de dennes, har nu givet endeel Skuespil, der i det Hele have været meget godt besøgte, hvilket saa meget mere har glædet os, som vi ingenlunde tage i Betænkning at erkjende Selskabet for det bedste, der i den senere Tid har gjæstet Byen. Naar vi erklære Selskabet for det bedste, der i den senere Tid har gjæstet Nykjøbing, da er det naturligviis ikke hermed vor Mening at ville paastaae, at det tilfredsstiller alle de Fordringer, man maaskee kunde være berettiget til at gjøre; men vi have alene tillagt dette Selskab Prisen i Sammenligning med hvad vi tidligere have seet, og, for nogenlunde at begrunde denne Mening, ville vi nærmere betragte Selskabets Personale og dets Præstationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Vi havde tidligere besluttet meget stærkt at udtale os omde Tragedier, Selskabet har givet; men, da vi have bemærket, at de her kun have givet et temmelig tomt Huus, tænke vi, at Selskabet selv vil finde, at det er bedre at henlægge dem, og vi ville derfor alene bede Vedkommende vel at erindre, at næst at veie Selskabets Kræfter, bør der og tages Hensyn til det sceniske Arrangement, og da dette her i Byen, paa Grund af det indskrænkede Locale, frembyder endeel Vanskeligheder, haabe vi i Fremtiden at see disse erindrede ved Valget af Stykkerne. Gaae vi nu over til at betragte Skuespillerinderne, de kunne vi ikke nægte, at Madan Orlamundt i det Hele meest tilfredsstiller os, da vi stedse i de forskjellige Roller, hvori vi have seet hende, have sporet Talent og Flid, At hun desuagtet ikke er lige god i alle Rollerne, følger af at hun anvendes i temmelig heterogne Fag. For Lystspillet og Vaudevillen passer hun imidlertid bedst, og som Trine Rar i April narrene, Juliette, i de Danske i Paris, tilfredsstillede hun vistnok Publicum fuldelig, hvilket og gjælder om Udførelsen af Pariserdrengen, og "Ratapland, hvoraf især den første Rolle blev givet meget godt. For det tragiske Fag mangler imidlertid denne Skuespillerinde Talent, ligesom og hendes Declamation i Sørgespillet lader endeel tilbage at ønske. En staaende Feil hos denne Skuespillerinde ansee vi det at være, at hun næsten i alle sine Roller fordreier sin Stemme paa en mindre behagelig Maade, hvorved hendes Diction bliver noget affecteert. I enkelte Roller er dette vel paa sit Sted, saasom i første og anden Act af Frieren og hans Ven, hvor Mad. O. giver Hertuginden af Langeais, men i 3die Act er det en reen Feil og paa andre Steder er det virkelig stødende, og da Mad. O. af Naturen har en god Stemme, ville vi raade hende at lade denne høre. – Jomfru Nielsen troe vi og kun burde træde op i Lystspillet og Vaudevillen og navnligen uddanne sig for de naive Roller og Soubrettefaget, hvortil hun synes at have et naturligt Talent, hvorimod hun, trods en umiskjendelig Flid, neppe vil gjøre Lykke i de serieuse Roller, især da hun her stedse forfalder til en trættende Monotonie. Som Sophie i Neit var hun imidlertid vel overgiven og derfor mindre heldig. Vi ville tillade os at gjøre saavel hende som Mad. Orlamundt opmærksomme paa den mindre smukke Attitude med Hænderne overkors, hvilken vi ret ville anbefale dem at ombytte med en tækkeligere; og vi ville fornemmelig raade Jomfru Nielsen til at beflitte sig paa en smuk Gesticulation og noget Mimik. - Madame Bentzons Ydre er endeel imod hende, men i hendes Spil sporer man stedse Flid og Tænksomhed, ligesom hun og er den af det qvindelige Personale, der i de tragiske Roller meest har tilfredsstillet os. – Naar man seer Mad. Christiani som Fru Bittermandel, opdager man strax den routinerede Skuespillerinde, der er vandt til at bevæge sig paa Bræderne; og tilfredsstiller hun end ikke stedse Publicum, maatte dette vel for endeel tilskrives de mindre taknemmelige Roller, hun ofte udfører, og i saa Henseende deler hun Skjæbne med Madam Andersen, der og stedse viser Tænksomhed og Flid. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Blandt Skuespillerne ere vi virkelig i Tvivl om vi enten skulle give Hr. Bentzon, skjøndt han undertiden fordærver sin Mimik ved et ubehageligt Smiil og sin Sangstemme ved at synge Smør, eller Hr. Bornemann Fortrinnet; dog helde vi endeel til den Første, da han er mere alsidig. Vi ville ikke udpege nogen enkelt Rolle, men tilstaae, at han fra Spillets Side næsten stedse har tilfredsstillet os, hvilket vel og er Tilfældet med Hr. Bornemann, skjøndt det synes at Publicums Bifald undertiden har vel megen Jndflydelse paa hans Spil. Som Klokker Link var dog Bornemann, navnligen i Monologen "Ja, særdeles god. Ville vi nu lade Dhrr. Bentzon og Bornemann strides om de 1, sætte vi uden Betænkning Hr. Orlamundt næst efter dem, eller maaskee rigtigere ved Siden af dem. Vel ere hans Roller ikke altid de taknemmeligste; men han udfører dem stedse med Sandhed og Varme. – At vi ikke for er kommen til Hr. Lange, hidrører maaskee fra at vi ikke have seet Kean, hvori han ud forer Titelrollen, og efter hvad os er sagt, meget godt. Vi haabe med Tiden at indhente denne Forsømmelse og holde os til hvad vi have seet, og tilstaae da gjerne, at Hr. Lange, der har et smukt Udvortes, i det Hele spiller Elskerroller meget godt, kun forekommer han os ofte vel kold, og han vil gjøre vel i at beflitte sig paa noget mere Mimik. J Tragedien er hans Declamation mangelfuld, og han beregner ikke nok Omfanget af sin Stemme, hvorfor man imellem hører nogle ubehagelige Toner, ligesom det og synes os, at han undertiden forvexler Affect med Affectation. For sit Ydre er Hr. Lange stedse omhyggelig; men denne Omhyggelighed er ikke altid afpasset efter Rollens Characteer, og navnligen var den det ikke i Capriciosa." Ogsaa synes det, at Hr. Lange lader sig genere vel meget af sin Dragt, hvorved hans Gesticulation bliver noget tvungen. - Hr. Henrichsen har endeel comisk Lune, og er derfor heldig i de Roller, der stemme hermed. - Hr. Haurovitz har kun i faa Roller behaget os, og blandt disse nævne vi ham som Hakon Herdebred i Axel og Valborg. J de fleste Roller have vi ingen Anledning funden til at rose ham, og hans følesløse Spil og aldeles Mangel paa Udtryk i Ansigt, Stemme og Bevægelser (vi ville her blot nævne hans Fremstilling af Emil i Pariserdrengen) røber hverken Talent eller Flid Vi have nu givet et kort Omrids af Selskabet, for at de, der ikke have seet det, kunne vide hvad de have at vente. At give en fuldstændig Critik var ikke vor Hensigt, og skjøndt det vel indsees, at Selskabet ikke vil kunne tilfredsstille en fordringsfuld Smagsdommer, troe vi dog at enhver Anden vil see dets Præstationer med Fornøielse, og derfor ønske vi det fremdeles flittigt Besøg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Efterat have seet Opførelsen iaftes af Jntriquen ved Moerskabstheatret, maae vi her endnu tilføie, at Hr. Haurowitz meest har behaget os i dette Stykke, i hvilket han gav den gamle Matros med et Liv og Lune, der langt overtratvor Forventning. Vi see heri et nyt Beviis for, hvor ønskeligt det vilde være, om Selskabets Directeur med mere Omhyggelighed valgte de for hvert enkelt Jndivid passende Roller. Hr. Bornemann som Krampe, Hr. Henrichsen som Snegl, Hr. Bentzon som Villiam og Mad. Andersen som Bellona høstede et velfortjent Bifald, ligesom ogsaa Førstnævnte i Vaudevillen Hovmesteren i Knibe, gav Titelrollen med en Sandhed, der neppe lod noget tilbage at ønske. Vor ovenfor yttrede Paastand, at Mad. Orla mundt bedst passer for Lystspillet og Vaudevillen, fandt paany Bestyrkelse ved at see hende i sidstnævnte Stykke som den nydelige, naive, skalagtige Gartnerdatter. De fleste Skuespilbesøgende ville vist tiltræde vort gjentagne Ønske, at Selskabet ret ofte vil byde os saadanne Smaastykker, og vi ville da med Glæde renoncere paa de større Stykker, der, med faa Undtagelser, alle overstige dets Kræfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Subskription. Lollands-Falsters Stiftstidende, for October Qvartal 1840 modtages paa alle kongelige Postcontoirer og i Nykjøbing hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, der udgaaer hver Søndag, Tirsdag og Fredag, er paa Udgivelsestedet 72 Sk., og, forsendt med Posterne, 94 1/2 Sk. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Skuespil i Nykjøbing. Onsdagen den 30te Septbr. 1840 opføres: En Criminalproces, nyt Lystspil i 3 Acter af Roster, oversat af Professor J. L. Heiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Fredagen den 2den October opføres: til Benefice for Hr. Lange) Hans Sachs, et Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. dramatisk Digt i 4 Acter af Deinhardstein, oversat af A. Oehlenschläger. Derefter anden Gang, efter Opfordring) Jal eller Klokker, Links Giftermaalshistorie, Vaudevillemonolog af Professor J. L. Heiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
NB. J næste Uge spilles hver Aften. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Generalforsamling. Løverdagen den 3die October og Aftenen Kl. 6 agtes afholdt en Generalforsamling paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing, hvortil Undertegnede Direction giver sig den Ære at indbyde samtlige Medlemmer af Assembleerne for forrige Vinter, for at tage en Bestemmelse og hvorvidt man ogsaa for tilstundende Vinter ønsker at disse Assembleer skulle vedblive, og for i saa Fald at vælge en Bestyrelse. De, der ikke maatte see sigistand til at give Møde, ville behage at anmelde deres Beslutning skriftlig, ligesom man og tør forudsætte, at de, der aldeles ikke yttre sig om dette Ønske, maae betragtes som vedblivende Medlemmer og samtykkende i hvad af de Mødende besluttes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Directionen for Assembleerne i Nykjøbing for Vinteren 1839-40, den 26de September 1840. Juveleer og Guldsmed J. W. Falck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
fra Kjøbenhavn agter at komme som sædvanligt til Nykjøbings Marked, for at anbefale sig med moderne Guld- og Sølv-Arbeide til nuværende Tiders billige Priser. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Fredagen den 9de October d. A. om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Ourupgaard bortsolgt en Deel Løsøre og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder og Sengesteder, en Deel Gangklæder, et Sølv Lommeuhr, et Taffeluhr, et Almetræes Chatol med Opsats, 2de Commoder, noget Jernfang, samt andet Huusgeraad. Endvidere, en solid Holsteenskvogn med Kalesche, et pletteret Seletøi, 6 Stk. Plage fra 1 1/2 til 3 1/2 Aar gl., 20 Stk. Sviin 1/2 Aar gl., nogle Plouge, samt 24 Favne Bøge=Knippel= eller Fagot=Brænde, 18 Favne Ege=Knippel Brænde og 65 Bunker Ege= og BøgeTop-Brænde, samt en Deel Ege=Huustømmer og Gavntræe, m. m.; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Det bemærkes: at af det sælgende Brænde forefindes 24 Favne paa Auctionsstedet, og Resten i Hallerup, Folehaugen, Sønder-Vedbye og Ravnstrup Skove, samt paa Marken ved Kringelborg under Ourupgaard Gods, hvor det 2 Dage førend Auctionen paavises af Skovfoged Christopher Olsen ved Hallerup Skov. Falsters Birks Contoir den 25de September 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
J Slutningen af October bortsælges ved Auction paa Waarskovgaard 50 a 60 Stk. Moderfaar, Væddere og Lam, samt endeel 1/2 Aars Sviin. Auctionsdagen vil nærmere vorde bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Selveier og Arvefæstegaardmand Jeppe Jeppesen, af Egholm indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Pederstrup pr. Mariboe, den 24de Septbr. 1840. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Jndenlandske Efterretninger. J de roeskildske Stænders syv og halvtredssindstyvende Møde yttrede Præsidenten: Jeg er overbeviist om, at jeg taler i hele Forsamlingens Navn, naar jeg i Anledning af vor allernaadigste Konges Fødselsdag, den første siden hans Thronbestigelse, anmoder den høitærede Kongelige Commissarius om, at overbringe Forsamlingens Lykønskning. Han vil ved denne Leilighed, som altid, være en tro Tolk af de Følelser for Kongens Vel, denne Forsamling af fuldt Hjerte nærer, den Troskab og Hengivenhed, hvoraf den er besjælet. Kongen leve! Forsamlingen istemte derpaa et 3 Gange gjentaget Kongen leve! – Den Kgl. Commissarius tilkjendegav, at det vilde være ham en sand Glæde at være Tolk for Forsamlingens Følelser. De holsteenske Stænder have derimod tilsendt Kongen en Lykønskningsadresse, hvorpaa de og have faaet skriftligt Svar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Fra St. Thomas meldes under 12te August, at befolkningen havde ventet, da Generalgouverneuren kom tilbage fra Danmark, at han havde medbragt en kgl befaling til Negernes Emancipation, og modtoge ham derfor med stor Glæde. Men Planterne vilde ikke engang opfylde Regjeringens Forlangende, at give Slaverne frie om Løverdagen, for at de kunde fortjene saameget at de kunde løskjøbe sig for. Derfor gjorde Negerne Oprør, og Gouverneuren lod Formanden straffe med 6 Pidskeslag og Fængsel. (H. N. 3.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Hans Majestæt Kongen har under 18de September d. A. allernaadigst tilladt Overkrigscommissair Foss, Ridder af Dannebrogen, at anlægge og bære den ham af Kongen af Belgien tildeelte Decoration som Ridder af Leopolds-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Ved Resolution af 8de September d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst bifaldet, at Præget paa Species for Fremtiden bliver paa Adversen: Hans Majestæts Brystbillede med Omskrift; CHRISTIANUS VIII. D. G. DANIÆ V. G. REX, paa Reversen: det fuldstændige af 2 Vildmænd holdte kronede Rigsvaaben med begge Ordenskjæder under den kongelige Krone og Hermelins kappe; med Overskrift: I SPECIES, og under Vaabenet Aarstallet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Den i sit 89de Aar afdøde Degn P. H. Wolf i Ørbek pr. Nyborg, havde forestaaet sit Embede i Skolen i 53 og i Kirken i 62 Aar, i hvilken Tid han havde levet under 4 Konger: Frederik V, Christian VII, Frederik VI og Christian VIII, og været Degn i eet og samme Sogn under 5 Biskopper, 5 Provster og 3 Præster. (Hemp. Av., En i Haderslev nyligen ved Døden afgaaet bemidlet Enke, Mad. Jversen, hvis Glæde det altid har været at hjælpe sine Medmennesker, har ligeledes i sit Testament udsat flere Summer, af Beløb ialt 73,600 Rbd., til forskjellige velgjørende Øiemed, saasom til Sygehospital, Søndagsskole, Understøttelse for gamle Enker og andre ugivte Fruentimmer, Præmier for troe Tjenestepiger o. s. v. Et Exempel paa hvilke sørgelige Følger den blandt Bondestanden temmeligt almindelige Ligegyldighed for at sætte hjemmeværende smaa Børn under tilbørlig Opsigt kan afstedkomme, frembyder en i Landsbyen Gjørløv i Løve Herred den 19de Sept. 1840 passeret Tildragelse. Tvende Huusfolk tillode om Morgenen ved deres Bortgang paa Arbeide deres ene hjemmeværende 8-aarige Datter at anmode Naboens 10-aarige Datter om den Dag at holde sig med Selskab. Begge Børnene legede en Tidlang i Stuen, indtil det ældste fik det Jndfald at ville rede Seng i den sammesteds værende Klædekiste, i hvilken Røglen sad. De nedstege derpaa begge i Kisten, i hvilken var endeel Gangklæder; men pludseligt smækkede Laaget i og gik i Laas, uden at Børnene formaaede mere at aabne det. De vilde ufeilbarlig begge være qvalte, hvis ikke en Regnbyge havde ført en Forbigaaende ind i Forstuen for at søge Ly. Denne blev opmærksom paa en svag stønnende Lyd som han tilsidst opdagede kom fra den omtalte Kiste, og ved at aabne denne var han heldig nok til at redde det mindste af Børnene, der var i en næsten bevidstløs Tilstand, medens det ældre alt var dødt og stivt. (Slagelse Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Cancelliet har tilendebragt sine Overveielser, betræffende det for Samme gieldende Normalreglement, der nu skal forelægges Kongen. Hvad Forestillingen indeholder, tilhører ikke Offentligheden, og kan altsaa heller ikke meddeles; dog tør vi forsikre Fædrelandet og saa meget, at der i Cancelliets Forestilling ingenlunde er Talen om nogen Nedsættelse af Gagen for Sammes underordnede Embeds(Meddeelt.) mænd. Det havde vakt endeel Utilfredshed blandt det borgerlige Militaire, at dette ved den store Militairparade den 18de de indtog venstre Fløi, istedetfor som tidligere altid har været Tilfældet, høire Fløi. Det synes ogsaa billigt, at Borgeren bør staae paa Soldatens høire Side og have Forrangen for denne, en ganske anden Sag er det, naar Officeercorpserne ere samlede; thi da er det vistnok i sin Orden, at det egentlige Militaire indta(Aalb. Av.)ger høire Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Det hedder, at den som Manducteur i Theologien og ved sine philosophiske Afhandlinger bekjendte Licentiat Rasmus Nielsen, skal kunne gjøre sig Haab om snart at faae et offentlig Lærembede ved Academiet i Sorø. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Fregatten Bellona har havt det Uheld i Canalen at overseile en fransk Chassemarce, af hvis Mandskab de 4 ulykkeligviis druknede; de 4 andre, som bleve bjergede af Fregattens Mandskab, ere med et engelsk Skib ankomne til Havre. (Fdl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Om Udfaldet af Folketællingen i Lollands vestre Provstie have vi modtaget følgende velvillig meddeelte authentiske Beretning: 971 Personer Kjøbeløv Sogn, 975 Personer Vindeby Utterslev Horslunde Nordlunde Halsted, Aunede, Nakskov Landsogn 177. Branderslev Herredskirke. L. Løietofte Sandby. Vesterborg, Birket Stokkemarke 1572 Skovlænge Søllested, Gurreby. Landet. Ryde. Gloslunde Græshauge. Dannemarre 577 Tillitze Vestenskov Capel. Arninge Feise. Femøe. Astøe, Tilsammen: 19446. II 70 At Kjøbeløv Sogn er aftaget i Folkemængden, medens alle de andre ere tiltagne deri, dertil er Aarsagen deels den, at flere større Gaarde beboes, og eies af Enker, og deels at nogle Gaarde ere sammenlagte, som og at nogle jordløse Huse ere blevne nedbrudte. (Dersom ikke Folketallet i Nakskov Landsogn er angivet feilagtigt, saa er her en langt større Formindskelse, hvorpaa vi tillade os at henvende Vedkommendes Opmærksomhed, da det, om Angivelsen er rigtig, kunde være meget interessant at erfare Grunden til denne betydelige Forskjel i Folkemængden.) – Efter hvad vi have meddeelt i No 56 var Folkemængden i Lollands østre Provstie 23000 Mennesker, der tillagt ovenstaaende Antal udgjør 43635, som saaledes er Folkemængden paa Landet i Lolland og de dertil hørende Smaaer. Føies hertil Folkemængden i Kjøbstæderne, nemlig: Nakskov 2,399, Mariboe 1,356, Rødbye 1,125, Nysted 933 og Saxkjøbing 852, eller ialt 6,665, saa bliver hele Populationen paa Lolland med dertil hørende Smaaer 50,300. J Aaret 1834 var hele Folkemængden 46,794, hvoraf 6218 i Kjøbstæderne og 40,576 paa Landet, og i de forløbne 6 Aar er Folkemængden saaledes tiltaget i Kjøbstæderne med 447 eller lidt over 7 pCt. og paa Landet med 3059 eller 7 1/2 pCt. Da Lolland er 21 1/2 Qvadratmiil stor, saa viser den sidste Folketælling, at her kun lever 2241 Menneskeer paa Qvadratmilen, medens der i Fyens Stift er næsten 2900 Mennesker paa Qvadratmilen, i Holsteen næsten 3000 og paa Langeland endog over3100. - Dersom den Offentlighed, som Communalanordningen tilsigter, ikke aldeles var forsømt her i Stiftet, skulde det ved denne Leilighed tillige have været os kjært, at anstille nogle Sammenligninger mellem de Skattebyrder, som udredes af de forskjellige Communer. J denne Henseende faae vi nu trøste os med Fremtiden, der vel vil lære, at omend Offentligheden stundom berører Enkelte paa en mindre lempelig Maade, stifter den dog megen Nytte, hvorfor vi og haabe, at man i Fremtiden vil række os en hjælpsom Haand, noget vi, med enkelte Undtagelser, ikke kunne sige at være skeet hidindtil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Reisende fra den 23de til den 30te Septbr. 18440. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Hr. Gustavns. Med Personposten: Cand. Paludan, Mad. Friis; Hr. Møller. Med Dagvognen: Dhrr. Kroyer, Jessen, Jacobsen og Rosen; Jomfruerne Kjergaard, Rossing, Ahlmann, Petersen, Bølle, Boie og Kammann; Studenterne Rostrup, Ehrenreich og Langhorn, Pastor Gudmundsen; Proprietair Cordua; Cand. Skouboe. Udenfor Posterne: Skovrider Schrøder; Doctor Haderup, Kjøbmand Hansen; Fru Duntzfeldt med Datter, Kjøbmand Lange; Magister Boyesen med Familie; Frøkenerne A. og C. Schytz; Studenterne Lorenz og Ruder; Handelsbetjent Lorenz. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Capitain Nyegaard; Madam Monrad med Barn, Kjøbmand Dorph; Godsforvalter Steen. Med Personposten: Hr. Lindberg med Kone; Frøken Schmith; Madam Skougaard; Jomfru Skougaard; Dhrr. Bang og Trap. Med Dagvognen: Lieutenant i Søetaten Købcke; Hr. Langballe; Pastor Fog med Familie. Udenfor Posterne: Kammerherre Greve Reventlov, Pastor Dresler med Familie; Cand. Jantzen; Forpagter Beck; Skovrider Schrøder; Frøken Rosenkilde; Hr. Jbsen, Kjøbmand Kjølle, Jomfru Christensen; Silke= og Lærredshandler Mønster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Med Dampskibet Frederik den Sjette, ankom den 27de Septbr. fra Kiel til Gaabense: Fru Kuntze med 2 Søstre, 2 Børn og Pige; afgik fra Øerne til Kjøbenhavn: Frøkenerne v. Holten og Maag, Jomfruerne L. og C. Krarup, Zvirgius og Klein, Candidat Nyholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Ledigt Embede. Tredie Controlleur-Embede i Flensborg; aarlig decourtfrie Gage 1000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
AVERTISSEMENTS.