Norske Intelligenssedler, 1798-05-30
Formedelst min Bortreise i en Tiid, vil jeg ei undlade at tilkiendegive, at mine Vahre udlevere L som forhen ved min Karl Sr. Johan Petter Hanson i store & smaae Partier, hvorved min venligste Begiæring er, saavel til de Herrer Handlende, som andre Venner jeg haver haft den Fornøielse at staae i Sammerhandling med, at vedblive som forhen, da Enhver forsikkres den beste og billigste Behandlingsmaade; Ligeledes skal min Karls Sr. Joh. P. Hansons Handlemaade i min Fraværelse være ligesaa kraftig baade i Kiöb og Salg, saavelsom ved Forfaldstid af PengeInddrivelse og Underskrift som min egen, som nedenstaarChristiania den 2 Maji 1798. pr. Procus af Ole Ring Joh. Pet: Hansen. Ole Ring. Fælleskab i Skov er overalt skadelig, men ingenstæds kan Sameye have forvoldet meere Ødelæggelse og tildeels enkelte Eieres Forurettelse, end i den saa kaldede Herrads Bøygds Hiem-Sam eye, hvor de store og mindre Lodseieres Antal, foruden Huusmænd, ikke er mindre end omtrent 60ve og have Deel udi Gaardene No. 3 nordre Opsahl, No. 4 øvre Lochen, No. 5 nedre Løchen, No. 6 Storhoff, No. 7 nedre Skjefstad, No. 8 øvre Skjefstad, No. 25 søndre Houm, No. 26 nordre Houmb, Nr. 32 Hvarstad, No. 38 nedre Løchen, No. 40 søndre Opsahl, No. 42 Lille Hof No. 43 Østerhoug, No. 45 øvre Lochen, No. 49 Helset, Nr. 50 Nødaasen, No. 58 Lille Hvar stad, No. 67 Aarnæs, No. 75 Floebakken, No. 80 Riiskjernholtet, No. 84 Kiede, No. 91 Wol lum, No. 98 Schandshougen, No. 101 Moen, No. 108 Lille Nødaasen og No. 124 Lille Aar næs, der er Sameien tilhørende. Paa en Tiid have nogle af Sameierne foretaget sig at hugge og aavirke over Anlod, samt at bemægtige sig heele Stykker af Sammeyen, ja endog, uden Medeyernes Samtykke at afhænde saadanne bemægtigede Stykker, hvoraf er opstaaet nye Beboere der haver formeeret Lodseyernes Antal og Sameyens endnu yderligere Ødelæggele, til Skade for de øvrige Medejere; thi det lader som den Tanke har ro fæstet sig hos mange af Sameierne, at de kan for sin Lod, hvor liden den end monne være, hugge og tage hvad de lyster, og skulle en saadan Fremgangsmaade da ikke standses, maatte de Sammeyeresom ville gaae frem paa den ordentlige Maade og tækkes med sin Lod, snart see sig skildt baade ved Skov og Grund. Vi undertegnede, som ikke paa anden Mands Skade vil tilvende os noget, men holder det for Pligt at bevare de Rettigheder som tilkommer vore Gaarde efter sin Skyld udi bemelte Sammeye, have derfore besluttet, at faae vores Lodder, udskiftede fra de øvrige Medeyere, som til en ordentlig og lovgrundet Deeling ikke vil finde sig villige da vi derefter indbyrdes agte at udskifte os fra hinanden, for siden paa den fordeelagtigste Maade til eget og almindeligt Vel at kunde benytte vor lovlige Eiendom. Til den Ende have vi med store Bekostninger erhvervet os en den 11te September 1796 begyndt og den 7de November 1797 sluttet Landmaalings-Forretning med det derved fornødne Situations-Cart over vores og øvrige Lods Eieres Hiem-Sameye. Da Sameien er af forskiellig Beskaffenhed og Skylden for den heele Sameye, beregnet til Hude Skyld, beløber 49 Huder 6 1/2 Skind, hvoraf vi ved Jndtrædelse i Deelingen eyede 37 Huder 11 1/2 Skind, og de som ey udi Deelingen har indtrædet 11 Huder 6 3/60 Skind, - saa er 3 Huder 3 1/4 Skind paa vores Lod bleven uddeelt paa 4 forskiellige Stæder, deels slet og deels bedre, ligesom den øvrige Sameie ellers er bleven inddeelt i 4 Hoved-Stykker, og hvert Hoved-Stykke igien udi 4 Dele, hvoraf flyder, at de Lodseyere som ey udi Deelingen har indtrædet, maae tilkomme for sin Skyld en Deel udi ethvert Hoved-Stykke, da deres Lod udgiør accurat 1/2 Deel af Sammeien, naar først 3 Huder 3 1/4 Skind til og Forløds af Sammeyen afgaaer. Vi ere villige til at lade vore Medeyere vælge sig selv hvilken Lod de finde for godt, naar vi have sammenparret en Teig af ethvert Hovedstykke, da vi skal være tilfreds med de tilbage blevne sammenparrede Teiger. Der er proberet ved Forligelses-Commissionen med saadant Tilbud, men forgiæves; omendskiønt at man vil lade den ene med den anden Lodseyer beholde af Sameien hvad han kan have bemægtiget sig og ey har hævdet, dog med Afgang paa hans Lod i Udmarken, alt paa det at ingen skulle kunde klage over Tab af hans Arbeide og anvendte Bekostning. Man er da nød til at gaae videre fremmed Bekostringer for at faae Sameien deelt ved Rettens Middel, der i alt maae falde tilbage paa de til Deeling modvillige Medeyere. Til den Ende, og i Følge Kongelig allernaadigst meddeelt Bevilling af 20de Maji 1796, er det da vi herved af Christiania Jntelligents-Blade og Elverums Kirkevold 3 Gange efter hinanden med 4 Ugers Varsel indkalde ikke allerne alle vore Lodseyere, men og de til berørte Samtye an grændsende, som enten vides eller ikke vides til at møde os i Rette paa den af Sorenskriveren fastsettende Tiid og Sted, for der og da om Sameyens Grændser, der tilstøder Herrads Bøygdens Jorder og Jndgierdsler, Præstegaarden, Gaarder og Hagens Eiendeele, Hernæs- og Skovbøygdens Ditto, Herrads Bøygdens Sæter-Skove, samt Gaardene Liømte og Qværnemoes Eiendeele, og om alt foranførte med hvad deraf dependerer, at anhøre Vidner og see Documenter irettelagt, be være Udviisninger, samt Rettens Grandskning og befaring, see Cartet prøvet med Anstæderne, anhøre et enkelt og i Tilfælde dobbelt Laugrettes Skiøn til Udskiftning fra vore Medeyere, i Henhold til Landmaalings-Forretningen og Cattet, og derefter de til Deeling uvillige Lodseyere at modtage Dom til Deelingens Stadfæstelse og at enholde sig fra vores udskiftede Eiendomme, samt til at deeltage udi Cart-Bekostningerne og udreede denne Processes Omkostninger skadesløs, alt saaledes som nærmere fra vores Silde forestillet og paastaaet vorder. J Tilfælde at nogen Angrændsende mod Formodning skulle disputere Raadeelet for Sameyen, stevnes den eller de til det rette Raadeles Vedtagelse og Process-Omkostningers Udreedelse efter forventende Dom. Da endeel af indbemelte Gaarde eller Deele derudi er beneficeret, saa varsles tillige til samme Tiid og Sted bemelte Godses høye Forsvar med dets Beneficiarii, samt ellers de der maatte formeene sig at være Godset vedkommende. Conducteuren Hr. Ritmester von Ramm slevnes paa lovlig Maade, for sit Cart med Landmaalings-Forretning at til- og forsvare. Saa stevnes og Erik Olsen Snedker, Ole Andersen, almindelig kaldet Dale, Ole og Otter Butberg der have haft den Dristighed at nedsette sig i Samtyen og der ryddet, bygget og aavirket, for saavidt man veed, uden nogen Lodseyers Tilladelse, for at anhøre Vidner og det passerende i Sagen, da, saafremt Grunden hvorpaa de have nedsadt sig falder paa vor Lod, og de ey mindelig vil rette for sig, disse ubudne Giæster aa vente at blive tiltalte til Stædernes Fravigelse og Reiselse for deres Dumdristighed. Endelig stevnes under Falsmaals Straf til den beramm de Tiid og Sted, som Vidner, alle de denne Stevning med lovlig Varsel forelæses til Prøvemaals Aflæg. Ellers forbeholdes at lade denne Stevning forkynde for enhver som man maatte formode at vedkomme denne Sag i nogen Deel. Efter Forordningen af 3die Junii 1796 kan Laugdag eller Forelæggelse ikke ventes i Sagen. Østerhoug i Elverum den 2den Maji 1798. G. M. Oppen. F. W. Dorff. Fougner. Henrich Opsahl. Peder Tu ven. Michel øvre Løchen. Engebret øvre Løchen. Christen nedre Løchen. Peder Storhoff. Ole Storhoff. Gunder Storhoff. Erik Skiefstad. Jens Willumsen Skiefstad. Jens Pedersen med Ole Olsen Hegset paa Skiefstad. Gunder Skiefstad. Ole Poulsen Skiefstad. Jon Olsen Skiefstad. Hans Hvar stad. Ole Hvarstad. Marte Løchen, Enke efter Ole Pedersen. Gunder Jønsen Løchen. Hans Østerhoug. Strømme Østerhoug. Gunder Erichsen Lø chen. Embret Olsen øvre Løchen. Jon Lille Hvarstad. Jon Skandhougen. Jndbemelte tilstevnte Aastæds-Sag, berammes herved til Foretagelse paa Gaarden Nordre Opsahl i Herrads Bøygden, Torsdagen den 28de Junii førstkommende i lovlig Tiid, og siden efter Fornødenhed paa Aastæderne; Til hvilken Tiid Stevnerne besørger et uvilligt Laugrette hos Stædets Foged udstævnt.