JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Til Anholt skal jævnlig ankomme levende Kreature, Den 14de April havde en engelsk Krigskonnert ankret paa den aabne Falkenbergs Rhed, for at fordre og afhente den af de Engelske forhen tagne, men ved Storm til Falkenberg inddrevne og endnu der beliggende danske Jaat Sidse Cathrine; men dette er dem vistnok afslaaet. Regieringscommissionen i Norge har bekiendtgjort, at den, i Overeensstemmelse med Kongelig Resolution af 24de f. M. lader udmynte Kobber=Toskillinger til 373 1/2 Rd. hvert Skippund Kobber, hvis Præg er paa den ene Side Hs. Majestæts Navn i Træk med Krone over, og paa den anden Side den Jndskrivt: "2 Skilling Kourant 1810, hvilken Mynt i alle Courantbetalinger skal gaae og gielde og af Enhver antages for deres paalydende Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Af et Brev fra St. Croix under 29 Jan. Paa St. Croix har man høitideligholdt Hs. Danske Majestæts Fødselsdag med al muelig Høitidelighed. - Den høistcommanderende engelske Oberst, som afsatte vor Malleville Wood fra sit Presidentskab, strax da General Naclean forlod St. Thomas, er bleven afhentet med en engelsk Fregat og Malleville Wood indsat igien i sit Presidentskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Kbhavns Børs d. 24 April. Seneste Cours af danske Bancosedler mod Spestet, 391 1/2, der udgiør for 1 Rd. Spestes 3, 88. J Dag solgt og kjøbt Banko paa Børsen for 388.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Aarhuus. Paa Onsdag den 2den Maji bliver i Domkirken ordineret til Præsteembedet Dhrr. Candidater N. O. Münster, H. Brøchner, og C. E. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Fra Tobaks=Fabriquer Hr. Grorup er indsendt til nødlidende Fattige 5 Rdlr., som er af nogle Penge Søren Poulsen i Spørring har fundet i bemeldte Hr. Grarups Huus. - Ligeledes er af Fattig-Forstander Hr. Chr. Schmidt indsendt fra 2de Søemænd 2 Rdlr. For disse kiærkomne Gaver aflægger Commissionen sin forbindtlige Taksigelse paa de Nødlidendes Vegne, som dermed efter bedste Skiønnende skal blive husvalede. Aarhuus Fattig=Commission, den 24 April 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Udenlandsk. Frankrig. Man troer at Keiseren og Keiserinden vil i Junii Maaned reise til Antwerpen. I Kraft af en keiserlig Beslutning, skal den romerske Stat udgiøre den 30te Militairdivision.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Af et Brev fra Beres, dat. 25 Febr. erfares, at 25 franske Officerer og 10 Soldater, som i 22 Maaneder have sat i de Fængsler som ere indrettede paa Pontons og ligge paa Rheden ved Cadix, have reddet sig derfra, ved at bemægtige sig Skibet som bragte dem Vand, uagtet al den Kugleregn man gjorde paa dem. De fortælle, at det er lykkedes 2 af deres Kammerater, Hr. Marbot og Turenne, en Maaned før, at flygte til Tanger, og at der under de tilbageblevne Fanger befinde sig Franskmænd, som aldrig have baaren Vaaben, hvoriblant Hr. Pere de Corvall, en Notar fra Paris, der er anholdt paa Landeveien og slæbt til Cadix. Alle kastes mellem hinanden i det samme Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
England. London, den 11 April. Vi har her fra den 8de til den 10de havt nogle meget urolige Dage, som levende erindrer os om de Optrin der fandt Sted, da Folket i London satte sig i Bevægelse for John Wilkes Aarsagen hertil er i Korthed følgende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
En vis John Gales Jones, blev formedelst en Avis artikel, (ongaaende at det ikke maatte tillades Fremmed at være tilstæde ved Undersøgelsen af Scheldetoget, at Underhuset sendt til Newgate. Burdett gjorde for nogen Tid siden en forestilling i Underhuset om hans Frigivelse. og da den ikke gik igiennem, skrev han et Brev i denne Anledning til sine Committenter af Westminster, hvori han anklage Underhuset for at have handlet imod Riget, Grundsætninger, samt opfordret sine Commiteenter til, at hæve sig med Kraft og erklære Underhuset paa en eftertrykkelig Naade, at Lovene i England skal vedligeholdes uforandrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Da Burdetts Brev blev bekiendt, gjorde Hr. Lethbrideen Forestilling i Underhuset, at erklære dette Brev fore Angreb paa Husets Rettigheder. Man besluttede derpaa at Sir Francis Burdett skulle sendes til Tøwer, og Taleren underskrev Arrestbefalingen, som blev leveret til Sergeant at Arms Hr. Colmann. Da Burdett var kommen hiem til sit Huus i Piccadelly, erholdt han et Brev fra Hr. Colmann, som forespurgte hvad Tid han maatte komme til ham, for at forevise Arrestbefalingen og før ham til Tower. Man lod ham sige, at han kunde faae Baronen i Tale Dagen derpaa Kl. 2. Men han kon igjen og Aftenen Kl. 6, og betydede Sir Burdett, at han havde befaling strax at arrestere ham. Baronen vægrede sig, men da Hr. Colmann sagde at han ville bruge militair Magt, yttrede Hr. Burdett, at han de ville bruge Magt mod Magt, hvorpaa Hr. Colmann gi bort. Jmidlertid havde Folket forsamlet sig uden for hans Huus og holdt sig først rolig, men mod Aften overlod det sig til vild Udsvævelse hvortil følgende, som var opslaaer paa Gadehiørnerne, meget biedrog: Burdett, Westminster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Et Bønskrift er henlagt til Underskrift, paa det Dim merne i Westminster maae forsamle sig, for at raadslaae om de Forholdsregler man har at tage, da Underhus har berøvet os en af vore Repræsentantere. Kl. 8 begyndte man at slaae Vinduerne ind i flere anseete Mænds Huse, som hos Lord Castlereagh, Grev Dar mond, Hr. York og Perceval. Garderne kom til, og afværgede større Uordener, Pøbelen tvang Jndvaanerne til at illuminere til Ære for Burdett. Den 9de blev endelig Sir Fr. Burdett under et Militair=Detaschemenbragt til Tower. Under Opløbet blev bestandig raabt: Burdett for immer, Bort med Ministeriummet, Kronens Jnteresse, men ingen Nyeheder i vore Rettigheder, Da Vognen kom til Tover, skal meer end 50,000 Mennesker have været der, for at hilse ham. Den 10de udkom en Kongel. Proclamation, af følgende væsentlige Jndhold:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Da en stor Deel uordentlige Personer i de sidste 4 Dage har samlet sig paa en tumultuarisk Maade, og begaaet mange Udsvævelser i det de har angreben mange af vore gode Undersaatters Huse, og ved Skud saaret forskiellige Personer, som havde befaling at forekomme disse Excesser, saa har vi besluttet, til den offentlige Roligheds Vedligeholdelse, at udstæde denne Proclamation o. s. v. J samme loves og en Belønning af 5000 Pd. Sterling for dem der angiver Roligheds Forstyrrere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Roligheden er nu tilveiebragt og vil sandsynlig ingen videre Følger have.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Fra Lissabon erfares, at dertil er ankommen 10000 Mand fremmede Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Antallet af fremmede Tropper i engelsk Tieneste beløber sig nu til 3100 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Fire franske Fregatter har til Jsle de France opbragt 4 rige engelske Ostindiefarere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Hr. Mackenzie gaaer til Morlaix for at underhandle om Fangers Udvexling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
J og ved London var henimod 25000 Mand Tropper forsamlede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Fra Cadix skrives den 13de Martii. Garnisonen i Cadix bestaaer af 2 Regimenter Portugisere, 5000 Mand engelske Tropper, et stort Train engelsk Artillerie og den spanske Divisio, som har besat Øen Leon. General Graaham er Overcommandant og har Generalerne Stuart og Sontag under sig. Admiral Villa Viciosa commanderer Flaaden. De franske og spanske Skibe, siger man skal sendes til Minorka. De Franske og vore Batterier giøre bestandig Jld paa hinanden. J 4 Dage har vi været beskieftigede med at opbrænde strandede Skibe paa Kysten. 2 Compagnier af det 4de Jnfanterieregiment er paa et af disse Skibe tagne af Fienden og sendt til Madrid. Alt et her dyrt. For en Dolar kan man ikke faae meere her end for 6 Pence i London. Man kan hverken faae Oxe= eller Faarekiød her for Penge. Tropperne erholde kun Tvebakker og Grønt. Vi vente Levnetsmidler fra England. Vand er vi forsynet med for 4 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Foruden de 2 engelske Fregatter med Skatter og Producter fra Skibet St. Leandro, som er bragt her i Sikkerhed, er og et Koffardieskib kommen hertil fra Vera Crux med Producter og 60,000 Piastre, som medbragte den Efterretning at det spanske Krigsskib Asia, er med Slutningen af Januarii Maaned afgaaet derfra med omtrent 6 Millioner Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Efter et americansk Fartøis Beretning, som er kommen fra Jndien til Portsmouth, har vor Flaade fra Bombay, efterat den i den persiske Havbugt, havde forenet sig med Jmanens af Mascats Flaade, forfulgt Søers verne til Kysterne af Arabien, og efter en levende Fegtning ødelagt den største Deel af deres Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Fra Washington skrives den 30 Januarii. Hr. Macons Bill, der som bekiendt er gaaet igiennem med 21 Stemmers Fleerhed, er i Dag første Gang forelæst i Senatet. Følgende er et troe Udtog af denne Bill, Formalierne undtagne. Der skal befales: 1) Det er forbuden alle den Storbrittaniske Regierings Skibe at løbe ind i de forenede Staters Havne, med mindre de bringe Depescher, eller ere i Nød. 2) Det er forbuden at underholde nogen Communication med disse Skibe, eller giøre dem nogen Bistand, naar de indløbe i de forenede Staters Farvande eller Havne. 3) Det er alle Skibe forbuden at løbe ind i disse Havne, som fører britannisk eller fransk Flag 4) Jngen Slags Vare, af hvad Slags det er, som kommer fra storbrittaniske eller franske Havne, maae indføres i de forenede Stater, uden i vore egne Borgeres Skibe, ligeledes er det forbuden fra nogen anden fremmed Havn at indføre Vare, som komme fra Storbrittanien eller Frankrig, paa Skibe som ikke tilhøre vore egne Borgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
5) Fra 10de April er det forbuden at indføre nogen Slags Vare i de forenede Stater, som kommer fra Øen Storbrittanien eller deraf afhængige Lande. Det samme gielder for Frankrig og deraf afhængige Lande. 9) Præsidenten er anthoriseret at publicere en Proclamation til denne Lovs Suspention, naar een af disse tvende Magter tilbagekalder deres Decreter. Det vil nu komme an paa, om de og vil passere i Senatet, hvilket man dog troer, uagtet man der er meget forskjellig i Meeningerne. Hr. Gardiner har i Dag erklæret i Kammeret, at Landet vil ikke komme i nogen sand Flor, hvis vi ikke faaer en Handelstractat med Storbrittanien. Jngen svarede derpaa. Han lagde til: Han holdt Billen for meget slet, men den var dog bedre, end Handelens ganske Standsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Holland. Amsterdam, den 17 April. Man venter først begge D. M. med Krondrindsen hertil den 24de April. Den yngere Prinds er formedelst hans svagelige Helbred forbleven i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
J Gaar ere de Befuldmægtigede, som skal overlevere de til Frankrig aftraadte Lande, afreist til Herzogenhusch. Hertugen af Regio vil tage imod dem i Keiserens Navn. Det hedder at de skal inddeles i 2 Departementer, Scheldens Munding og Maas og Waals Munding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Af den elegante Tidende haves følgende Anecdore, som en vis Hr. Crelle har af en gammel preusisk Officeers Mund, der lever i Egnen af Magdeborg: Kong Frederich den Store, befandt sig i Sommeren 1769 i Berlin. Officeren havde Vagt i Kongens For gemak, og denne havde befalet at vaagne ham Kl. 5. Kongen sov paa denne Tid endnu haardt og ingen turde vove at vække ham, da han havde lagt sig i et meget ondLane. Officeren alene holdt sig til befalingen, og traadde frem for Monarchens Seng, som imod al Formodning vaagnede meget munter. Kon De udtyde Drømme?" spurgte Kongen. Nei Sire, jeg forstaaer mig ikke derpaa. Naa, saa læg dog Mærke til den Drøm jeg har havt i Nat; vi vil dog see, hvilken Begivenhed, Tilfældet vil forerne dermed. Jeg drømte, at jeg saae en meget lys Stierne synke ned paa Jorden, som omgav og udspredte et forunderlig ubegribelig Lys, saaledes, at jeg, omgiven deraf, neppe formaaede at arbeide mig igiennem dens uendelige Glands. Saaledes talede Kongen. Officeren lagde nøie Mærke til Drømmen og Tiden; og i samme Nat blev Napoleon født.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Man kunde, mener Journalisten, neppe stille Borgen for denne Fortælling, men, selv som Digt, er den skiøn Thi hvis en Dødelig skulle have en Vission om Napoleon, den Største, hvem anden kunde det da være, end Friderich, den Store? J den 980 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere : 45. 8. 33. 59. 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 2den Maii om Eftermiddagen Kl. 5, holdes efter Lovene Qvartal-Generalforsamling i Kronprindsens Klub her i Byen. Aarhuus, den 28de April 1810. Directionen. matiske Selskabs Theater i Aarhuus til Fordeel for vore Landsmænd i engelsk Fangenskab: Epigrammet, Skuespil i 4 Acter af Kotzebue. For i större Grad at fremme det tilsigtede Öiemed, at lindre vore fangne Medbrødres Kaar, har man ansat Prisen, for hver Parterrebillet til 2 Rdlr., dog overlades det til Enhvers frivillige Goddædighed at give mere. Adgangsbilletter til Skuespiller kunne afhentes hos Hr. Kiøbmand Sören, Schmidt fra den 30te April förstkommende. Indgangen aabnes Kl. 4 og Comedien begynder præcise Kl. 5. Aarhuus den 25 April 1810. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Enhver som ønsker det, kan uden Betaling faae guuSennepfrøe til at saae, hos undertegnede, naar de vifor Betaling levere saameget af Afgrøden, som der kunne undværes, til Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Endvidere er Exemplaret af Christiansøes Beskrivelse, af undertegnede udgivet til Bedste for danske Fanger i Engelland, betalt saaledes: af Hr. Over krigs-Commissair Althalt paa Lyngbyegaard 2 Rdlr. Apotheker Dahl i Grenaae 3 Trykpapiirs Exempl. 2 Rd., Pastor Dr. Larsen 1 Rd., Capitain Møller til Mollerup gaard 2 Rd., Ridder, Baron, Kammerherre J. Rosenkrands 2 Rd., Lieutenant v. Soetmann 1 Rd., Forvalter Thomson ved Frysenborg Grevskab 1 Rd.; for hvilket ædelmodig Bidrag, til at fremme Skrivtets Hensigt, Kiøberne ydes ærbødigst Taksigelse af Christ. V. Hertel. Aarhuus, den 28de April 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Da min Reise er bestemt den 6te Mai, beder jeg, ifald nogen har noget at fordre hos mig, at de forinden den Tiid vil henvende sig til undertegnede. E. Brackel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Terpentin-Olie, Skedevand Vitriol-Olie, grøn og blaae Vitriol hvid Potaske, Tamarinder og Cichorie m. m. er nylig arriveret og bekommes i store og mindre Qvantiteter paa Svane=Apotheket hos Køster. Hos undertegnede er nogle Tdr. nyelig hiemkommen reen og got tydsk Hørfrøe til Sæd at bekomme. Aarhuus, d. 28 April 1810. Chr. Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Tirsdagen den 1ste Mai næstkommende, som er 12te Ugersdagen efter Gaardfæster Mogens Nielsens Død i Bygballe, vorder, om Formiddagen Kl. 10 slet, udi Stervboet efter benævnte Afdøde, foretaget en Skiftesamling paa Clausholm Skriverstue, hvortil alle Vedkommende, og enhver som maatte have noget under Skiftet at erindre, herved indkaldes behagelig at give Møde. Clausholm pr. Randers, den 18de April 1810. Bay, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Rødt hollandsk Kleverfrøe, kan erholdes i Randers hos Dibbelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Skulle nogen, uagtet god Behandling, være saa uheldig at det mislykkedes gandske hos ham, da naar saadant beviisliggiøres, er det ikke Kongens Hensigt at nogen derved skulle lide Tab, hvorom da vil blive gjort fornøden Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Skulle nogen hellere ville ønske sig Sæden overladt for Betaling i Aar, for at kunne selv benytte sin avlede Sæd paa nye, eller af Frygt for Ansvaret og Tilbagelevering, ifald det mislykkedes, da tør vel ogsaa dette haabes bevilget, og derom vil da blive gjort Forestilling, dersom saadant af nogen begieres. 3) Udlevering af Frøet skeer i Aarhuus og Randers, til enhver som forlanger det, og som medbringer, ifald han er ukiendt, en Attest om hans Paalidelighed fra en bekiendt Mand, Godseier, Embedsmand, Forvalter, Borger eller anden boesiddende Mand i Byen eller den Egn hvor Manden, er fra. For Befordringens Skyld til Egne som ere noget fraliggende, ville det være en Lettelse dersom enkelte Mænd ville med Godhed modtage de Anmodninger af Omegnen, da Naboer med hverandre da lettest ville kunde forene sig om Transporteringen til dem. Saaledes deels veed man, deels haaber man villige til at modtage saadanne Anmodninger Hr. Premierlieutenant von Behmann, Hr. Proprietair Lihme og Hr. Stiftamts Fuldmægtig Andersen i Aarhuus. Hr. Kammerraad Willadsen og Hr. Kiøbmand Holm i Randers, Hr. Overkrigskommissair Althalt paa Lyngbyegaard, Hr. Pastor Assens i Aarslev, Hr. Provst Secher i Zeuthen, Hr. Pastor Hyphoff a Lyngaae, Hr. Forvalter Tommesen paa Frysenborg, Hr. Pastor Fønss i Feldballe, Hr. Overkrigskommissair, Ridder, Jngerslev paa Rugaard, Hr. Capitain v. Fischer, Benzon paa Schiersøe, Hr. Pastor Olivarius i Ebeltoft, Hr. Pastor Munch i Hammeles, Hr. Provst Gothche i Ørsted, Hr. Provst Bruun i Spentrup, Hr. Pastor Bech i Haslum, Hr. Pastor Borchsenius i Wærum, Hr. Pastor Bechmann i Hvirring, Hr. Pastor Borup i Aale, Hr. Kammerraad Holst i Brædstrup, Hr. Pastor Arentzen i Sønder=Wissing og Præsten i Wivild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Endnu tilføies, at det Qvantum Hampesæd som i Aar var at faae og er bestemt til denne Hensigt er 20 Tønder, det dobbelte Qvantum haabes af det Kongelige General=Land=Oeconomie og CommerceCollegium bestemt til ligedan Uddeeling nærmeste Aar, og saaledes fremdeles, altsaa om 2 Aar 80 Tdr., om 3 Aar 160, om 4 Aar 320, om 5 Aar 640 Tønder. Saaledes synes Hamp at kunne haabes, saavel herfra som fra andre Lande at kunne blive Udførselsvare, isteden for hidtil indført, helst da en og samme Part i en Tofte ved de fleste Gaarde, kan aarligen benyttes med god Fordeel paa denne Maade, og med jo mere Fordeel, jo bedre man kommer i dermed. Hørsæd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Et Partie Hørsæd har Hans Majestæt lader overføre her til Stiftet til Uddeeling, deels blant Huusmænd som mangle Evne til at kiøbe selv, deels til andre i Egnen der fattes Frøe. Modtageren tilbageleverer mod Foraaret 1811 (ikke i indeværende Efteraar som ved Feiltagelse var anført i AarhuusAvis No. 31) for hver Skieppe de modtager først den Skieppe tilbage og dernæst en Skieppe til, for hvilken sidste da betales 10 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Hvo som ønsker deraf maatte jo før jo kiærere melde sig hos en af de samme gode Mænd som mod tager Anmodninger om Hampefrøe. Et lidet Forsøg med Valmuen i Aaret 1 Paa et Stykke Land af omtrent 1450 QvadratAlen blev saaet 1 Pd. Valmuefrøe, men man fandt at 1/2 Pd. ville have været tilstrækkeligt og frembragt samme Høst, thi man maatte, da Valmuen kom op af Jorden, bortrydde omtrent det halve for at kunne rense det øvrige. Jorden var ikke den fedeste eller bedste, men jævn god; ved Saaeningen brugte man ingen Kunst, men en simpel Avlskarl blandede Frøet i god Muldjord og saaede, det med Haanden ligesom Korn. Formedelst et langt koldt Foraar i 1809 og andre vigtigere Forretninger, blev Valmuen ikke saaet førend først i Junii, og det indtrufne vaade Veir i September, gjorde at den blev sildig moeden, ligesom Veiret til Indhøstningen var ugunstigt. Man lugede Valmuen ikkun 2de Gange. Resultatet af ovenmeldte Udsæd var 13 Skpr. Frøe, og af 1 Skp. som man har ladet presse til Olie, har man faaet: 3 Bouteiller fiin Salat=Olie, 3 Bout. ord. Dito til at brænde i Lamper og 12 Pd. Oliekager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
En Skieppe Frøe veier omtrent 21 Pd. Ar saae først i Mai Maaned, saa at man kan indhøste i August Maaned, vil medføre mindre Besværlig heder og mere Fordeel." Til Efterretning for dem der ville forsøge denne fordeelagtige Avl, tilføier man, at godt Valmue frøe faaes hos Hr. Urtekræmmer Zimmer i Springgaden i Kiøbenhavn. Ligeledes ved Hr. Gartner, Hamann i Aarhuus og Bursche i Randers. Desuden er deraf at faae hos Hr. Stiftamts Fuldmægtig Andersen i Aarhuus og hos de Herrer, Apothekere i Aarhuus, Randers og Greenaag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
1) Af Hr. Agent Erichsen, som Prof. Begtrup har meddeelt Udgiveren. Man henvise ved denne Leilighed til en Anviisning til Valmuens Dyrkning af Hr. Prof. Begtrup, som findes i Handelstidenden for 1808 No. 99. Hos hvilke samtlige Mænd, saavelsom paa Adressecontoiret i Aarhuus, ogsaa er Prøve at see af Olien, som Hr. Agent Erichsen har havt den Godhed at overlade os, til Opmuntring for denne ei uvigtige Frembringelse. Hertil føies endnu, at der deels er føiet Anstalt, deels vil end mere blive det, for at hvad Frøe heraf, der i Sommer kan blive avlet skal kunne blive enten efter enhvers Forlangende præsset til Olie for dem selv, eller finde Afsætning til en Priis, som enhver skal kunne finde sig vel tient med. Da man baade veed mere end een Mand som har lovet at perse Olie, og tillige veed at faae en Haandpresse, som er fornøden til de fiine Oliers Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Endnu anmærkes, at i Holland faaes kun 2 Lod, Frøe i en Skieppe Land; men hos dem er Jordens Behandling og Rensning langt fuldkomnere end hidtil endnu hos os, hvorfor vi vel maatte frygte at Ukrudet ville tage Overhaand ved saa tynd Udsæd her: Formodentligen vil vi vel maatte have 6 til 8te Lod i en Skieppe Land, men neppe behøves heller mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Hr. Provisoren paa Løveapotheket i Kbhavn tællede nogle Gran af dette Frøe, og fandt, at et Gran kunde indeholde 100 Frøe, som udgiør 6000 i et Qvintin. Det Frøe jeg der saae, forekom mig noget mindre i Kiærnen, end noget af samme Slags jeg ellers undertiden har seet: saa at maaskee undertiden kan gaae halvt eller Tredieparten saa meget paa en Gran, men det blev dog 8 a 10000 paa et Lod. Schwertz i sit Skrivt om det Belgiske Landbrug skriver, at der maae endelig være i det mindste 2 Tommer mellem hver Plante. Fordeelagtigst sættes de i Rader og hyppes; han skriver derover: "Jo videre Planterne staae fra hinanden, desto bedre blive de. Ved Lugning maae de optrækkes hvor de staae for tæt paa hinanden; 2 Tommer imellem dem bør være den mindste Afstand. To Tommer mellem hver, 144 Valmueplanter paa en Qva Alen, som og vist nok er flere end der bør paa een være. Man skiønner heraf, at i velrenset Jord, kan Udsæden være meget tyndt. Mere om Valmue og andre Olieplanter skal siden følge; thi Soelsikker kan ligeledes fortrinligen opelskes som en udmærket Olieplante, skiønt Valmuen i Olielandene dyrkes mere til denne Hensigt. Men Rapsæden maae vi endelig mere i med. Lidt Frøe til Smaa prøver for at lære at kiende denne Plante, kan faaes hos Hr. Frausing paa det lille Torv i Aarhuus. Paa en Gaard her i Stiftet blev i forrige Aar saaet 2 Tønder og avlet derefter 120 Tønder, som blev betalt med 8 Rdlr. Tønden, og dog skal, ved Jndavlingen, overmaade meget Frøe være bleven tabt, da det skal være bleven vel meget modent paa Roden. At i Holsteen een og anden Forpagter skal have solgt undertiden Rapsæd for 10, 12, 16, 20000 Rdlr. i et Aar, fortælles som vist. Skulle vi her i Aarhuus Stift aldrig kunne lære den Ting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Endnu tilføies, at for Hørfrøe, som er uduelig til Sæd, ligesom og for andet Kornfrøe, er fordeelagtig Afsætning hos Hr. Kiøbmand Frausing den yngre i Aarhuus, som anvender alt saadant paa sin Oliemølle. Maatte det behage Mænd paa Sletten i Fyen, at overlade saadant til ham, da føier han gjerne Anstalt for Afhæntningen ved en Baad, ifald nogen Mand deromkring ville umage sig med Brevvexling herom med ham. Her komme og i Foraaret til Aarhuus ofte Sildebaade fra Fyen, vilde maaskee nogle betiene sig af disse Leiligheder til at skaffe ogsaa herover af saadant Frøe, saalænge indtil Fyen selv faaer nogle Oliemøller; ligesom dette vakkre Land formodentlig snart tør vente at see den første Rapolie Mølle i sit eget Skiød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
Mon ikke Aarhuus Stift skulle kunne faae nogen finde en Papiirsmølle, Ribe Stift har vakker nu 2. Mænd i Aalborg een.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-04-29
For Aarhuus og Wiborg Stifter hører ogsaa dette Savn blant de følelige for os, dog kommer vel og Tiden dertil.