Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-25
Frostens Præstegield ligger henimod 2 Mile, i Nordost, fra Throndhjem og bestaaer af 3 Sogne, hvil kee 1774 havde 177 Gaarde foruden 103 Huusmændspladse; samme Aar var og Sognepræstens Korntiende 140 Tønder. 1ste Februar 1801 var Folketallet i Frostens Præstegield 2395. Jndbyggerne ere berømte for deres Sædelighed, Arbeidsomhed og Vindskibelighed; de ere bekiendte forat udvide sine Fordele paa alle muelige Maader; de drive Fiskerie med Flid og betydelig Fordeel, baade ude ved Havsiden efter Sild og Torsk, saaog Hjemme under Frostens Land efter Smaatorsk, Hyse og Smaase, som man fører færsk til Throndhjem og der fælger, didhen føres og en stor Mængde Melk samt Æg, som skaffer Frostens Bonde en daglig Fortjeneste. Den største Fortjeneste har han dog af sine Kirsebær-Haver som næsten hver Bonde, ja, enhver Huusmand ved sin Gaard har tillagt sig. Her forarbeides Lærreder, Stoffer og Vadmeler. Af Humle avles og en temmelig Deel. Præstegieldet har gode Skove, især af Gran og Birk. Den i disse Blade, ved lignende Leiligheder, paaberaabte Throndhjemske Reformatz, forfattet 1589, melder at Frostens Præstegield, hvorunder Lexvikens Sognekald dengang henhørte, har 16 Spands og 1 Mk. Mensalgods. Tiender: 41 Tønder Byg, 78 Tønder Havre og 2 1/2 Vaag. Ost, at paa Præstegaarden, Mo kaldet, saaedes 6 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre og 1 Vaag Rug; at der dengang foredes paa Præstegaarden: 16 Stkr. Køer og 3 Heste. Præstegieldets Bønder var da 117. J dette Præstegield ligger Øen Tautern, i vore Historier navnkundig, fornemmelig af det Munkekloster, som der tilforn har staaet og som er stiftet 1207 af en Sværm Bernhardiner Munke fra Lysekloster, i Dus Præstegield, Mile Sønden for Bergen; efter Reformationen blev benævnte yndige Ø tillagt Leensherrerne i Throndhjem. Paa Frosten, paa Gaarden ØverHokstad, har det i Historien bekiendte Frosto Thing været holdet; det var et almindeligt Over-Thing for hele Throndelagen. Stadsbygdens Præstegield tager allerede 2 Mile fra Throndhjem Begyndelse; det ligger behageligt paa begge Sider af Throndhjems Fjord. Anner-Sognet Ritsen er dobbelt saa stort og folkerigt som Stadsbygdens Hovedsogn. Jndbyggerne drive meest paa Fiskerie, især Torsk og Seifiskerier, som de søge 9 a 10 Mile fra deres Hjem. Sild fiskerie søge de i Bugnen; Præstegieldets Laxesiskerier ere overmaade betydelige. Havre og Byg er den meste Sæd her faaes. Hvede, af Nogle her saaet, lykkes ret vel. Paa Præstegaarden, som skylder 35 Spand, saaes 30 Tønder, meest Havre og Byg, og holdes der 24 Melkekøer; dens betydelige Skovstrækninger ere udhugne og ødelagte ved Henrik Bull, som her var Sognepræst fra 1665 til 1689. 1ste Februar 1801 var Stadsbydens Folketal 3178. Aar 1666 var Mensalgodset 13 Spand og 1 Øre, Tienderne: 70 Tønder Korn, 3 1/2 Vaag Ost og 3 1/2 Vog Lax; 1 Skjeppe Korn ydes, som Offertold, af hver Gaardmand, hvis Tal da var 227. Paa Præstegaarden saades allerede den Gang 15 Tønder Korn, og fore des 20 Køer. – J Stadsbygdens Præstegield ligger det berømte delige Herresæde Reinsklostergaard hvor det gamle Nonnekloster, Reinskloster kaldet har staaet; det er stiftet 1220, thi det nævnes hos Snorro Sturleson ved Aar 1222, at have havt en Abbedisse. Den forrige Aar døde Eier Justitsraad Henrik Horneman, en færd, meget berømt og vittig, Mand, har været den herværende talrige Almue et lysende Exempel i Agerdyrkning; han har anvendt store Bekostninger paa Rydning, Grøfter og nyt Agerland at optage. Samme over maade nyttige og virksomme Mand har her med anseelig Bekostning anlagt et Teglbrænderie til Muur= og Tagsteen at virke, Værket er nu blevet bragt til stor Fuldkommenhed. - Aafjorden er en lang, smal, Fjordstrækning og ligger 10 Mile fra Throndhjem, har 2de Sogne: Aa og Jøssund, hvilket ligger 2 Mile fra Hovedkirken; paa Præstegaarden, kaldet Aa, saaes nu 16 Tdr. og indavles 80. Bønderne drive Fiskerie, som skaffer store Fordeelde nære sig og af Jordbrug og Skovhugst, de bygge Jægte (Jagte, som man saa ofte læser, er en Læse= og Trykfeil, som herved rettes), Bomseilere og Baade af allehaande Navne og Størrelser. Ogsaa her ere betydelige Laxesiskerier; i Stor-Elven er det ikke sjelden at man har fanget, paa gen Gang, 5 til 600 store og fede Lax. Ved sidste Folketælling befandtes, i Aafjordens Præstegield, at være 1480. 1666 var i Følge den nævnte Reformat, og et Udtog af en Jordbog ved Bispearkivet i Throndhjem af Aar 1654 Mensalgodset i Aafjorden 11 Spand, 1 Øre og 12 Mk., Deel i Laxesiskerie der paa Stedet; 26 Rdlr. aarlig af Kirkernes Beholdning; 1 Skjeppe Korn af hver Gaardmand, hvis Tal i begge Sogne da var 135. Tienderne: 25 Tønder Havre, 1 1/2 Tønde Byg, og 6 Vaag Fisk. Paa Aa Præstegaard fore des 20 Køer, 2 Heste og 12 Smaaesæe.