Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Udenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stændertidende Nr. 10 indeholdet i det Væsentlige følgende: J Modet d. 5te Novbr. anmældte Birked. Riber at have modtaget Jndstillinger fra 378 hoverigjørende Bønder Pom Hoveriets Ophævel, sel og Kammerh. Wegner at have modtaget lignende Andragender fra 45 Gaardmænd paa Sophienholms Gods, hvilke Andragender bleve overgivne til den i Anledning af det Drewsenske Forslag om samme Gienstand nedsatte Committee. Derefter blev foredraget et Forslag af Grosse Kundzon, om "at det maatte behage Hs. Mai at med dele Stændernes Forsamling en detailleret Beretning om alle Statens Activer og navnlig disses Jndtægter, saa velsom ogsaa om de forskjellige Kasser, deres faste og lø hende Jndtægter og deres Beholdning. - Proc. Haagen, fremkom med et Andragende, der gik ud paa at indstillet til Forsamlingen om den ikke maatte finde Anledning til at indgaae til Hs. M. med Andragende om at nedsætte en Commission, saavidt muligt af Mænd udenfor Embedsclassen, til at gjennemgaae og undersøge Statens Huusholdning i dens hele Omfang, samt at indkomme med Betænkning om, hvorvidt Jndskrænkninger og Besvarelser uden Skade for det Heles Tarv kunde iværksættes, hvorefter det var at haabe, Commissionens Betænkninger og Forslag vilde blive forelagte i Stændernes næste Møde." Algreen=Ussing fremkom med et Forslag, hvori han indstillede, at der til Hs. M. maatte blive indgiven en allerunderdanigst Forestilling, som maatte gaaud paa følgende Punkter: 1) At Statsgielden, hvis Af og Tiltagen siden Freden nærmere ønskes oplyst, for Fremtiden maa fraskilles Landets Finantsvæsen, og, i Lighed med hvad der er skeet i Preussen, underlægges en Nationalbestyrelse, paa samme Maade som dette er skeet i Henseende til Rigets Bank= og Penge Væsen. 2) Atder, for at tilveiebringe Ligevægt i Statens Jndtægter og Udgifter, maa, da Landet intet yderligere Skatte paa læg taaler, skee de fornødne Besparelser og Jndskrænkninger i de forskjellige Grene af Statshuusholdningen; at navnligen Udgifterne til Armeen og til Flaaden, til det udenlandske Depatement og til Pensioner og Gratia ler maa underkastes den nøiagtigste Revision, og alle blot mulige Jndskrænkninger deri foregaae, og at derefter en Finantsbudget, der nøiagtigen og fuldstændigen maatte vise Landets Jndt. og Udg. og disses detaillerede Anvendelse, fremtidigen aarligen maa blive offentl. bekjendtgjort. 3) At en provisorisk Finants=Commission maa blive nedsat, saavel til at udkaste en Plan til Statsgieldens Adskillelse fra Rigets Finantser og dens fremtidige Ordning, paa den under Nr. 1 angivne Maade, som til at giøre Forslag til de under Nr. 2 paavegede Jndskrænkninger og Besparelser, og at denne Commission maa blive paalagt at fremme dette Arbeide saa betimmeligt, at dens Forhandlinger kunne være endte i Løbet af et halvt Aar, saa at det udarbeidede Statsgieldsreglement og det nye Finantsbudget til den Tid kan forelægges Hs. Majestæt til Approbation. 4) At en overordentlig Sammenkaldelse af Rigets Stænder derefter maa finde Sted i Slutningen af næste Aar, og at denne Forsamling maa til Betænkning blive forelagt den saaledes udarbeidede nye Plan for Bestyrelsen af Statsgielden og Rigets Finantsvæsen, for at det foreslaaede Statsgieldsreglement og Finantsbudget kan træde i Kraft den 1ste Jan. 1837. J Anledning af dette Forslag holdt den kongl. Commissarius et foredrag, hvori han søgte at vise "at den Medvirkning, som nogle af de forelæste Petitioner nu gaae ud paa at reclammere for Provindsial=Stænderne, ligger udenfor denne Jnstitutions naturlige Grændse, idet Hen staten med disse Petitioner ikke skjønnes at være mindre, end at Finantsbestyrelsen skulde underkastes en Control, som neppe i et indskrænket Monarki kunde være stærkere, og efterat have gjort opmærksom paa, at Kongen selv frivillig havde indført denne Jnstitution og ved dens Ordning givet den større Betydenhed end man efter den oprindelige Kundgjørelse og samme havde ventet, udviklede han, hvorledes han i disse Omstændigheder havde særdeles Grunde til Pat fraraade Forsamlingen, nu at fremkomme med Begjæringer, som de omhandlede. Derefter fremførte han udførlige bemærkninger ved adskillige Dele af Secretair Ussings Foredrag og i Særdeleshed ved den Fremstilling, han havde givet af Statens financielle Bestyrelse. Proponenten fandt sig derved anlediget til yderligere Udvilling af adskillige Punkter, ligesom Commissarius atter derefter meddeelte enkelte Bemærkninger. Tre af Forsamlingens Medlemmer opponerede imod det Usungske Forslag, som Et af dem endogsaa fandt at være i directe Modstrid med den souveraine Regjeringsform, og talte imod en Committees Nedsættelse; Et af Medlemmerne ytrede sig afvigende fra Forslaget i mange Punkter; men meente, at det ikke des mindre upaatvivleligen indeholdt saa mange gode og sunde Principer, at forsamlingen, efter hans Skjøn, nøie burde tage det i Betænkning, inden den skreed til at forkaste det." Han og tvende Andre talte for en Committee (med 49 St. imod 18 blev Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse i Anledning heraf besvaret bekræftende.) Endelig vedtog Forsamlingen eenstemmigen, at de indkomne, Finantsvæsenet vedkommende, Andragender skulde undergives een Committees Prøvelse. Valget faldt paa Dhrr. Treschow, Bille Brahe, Haagen, H.P. Hansen, Reventlow, Tutein og Neergaard.