Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-08-16
Som Amerikas Clima for nærværende Tid er beskaffent, saa antages, at Jordens Cultur, saavel mod Sønden, som mod Norden hører op ved den 500; altsaa dybt nede i Patagonien og i de nocoligste Egne af Canada. Men naar vi gaae nordlig for hiin og sydlig for denne Grændse for Amerikas nærværende Cultur, hvilket herligt Land er da ikke denne Deel af Jorden, unægteligt Jordens skiønneste og frugtbareste, unægteligt efter sin Beliggenhed og Beskaffenhed den Skueplads paa Kloden, hvor Menneskeslægten skal vise sig i den største Flor af sin Udvikling, inden Jordklodens nærværende Periode gaaer forbi, derfor skulde den Menneskerace, som er fortrinligst skikket til Culturen først tage denne Jordens Deel i Besiddelse, efterat den havde uddannet sig til en større Culturgrad i de øvrige Jordens Deele, i Amerika sø nes den Frihed som det borgerlige Livs Former ere i Stand til at modtage først at kunne udvikke sig, O Forsynets store Vei, O beundringværdige Plan for det menneskelige Livs Begivenheder, Naturen, siger Hassel i sit omtalte Værk, har tillagt denne Deel af Jorden en egen Characteer af Storhed og Skiønhed. Man betragte kun dets Bierge, som tabe sig i Skyerne, dets uhyre Floder, dets tykke Skove, dets umaadelige Savanner eller Pampas (med høit Græs bevoxede Sletter) dets yppige Vegetation, overalt finder man dette Stempel paatrykket overalt viser sig den livløse Natur i en mere collosalsk Majestæt end i de øvrige Verdensdele. Jsær udmærker Amerika sig ved sit besynderligt dannede Terrain, da Biergene her fremfor i den gamle Verden ere ved en paafaldende kort og steil Skraaning adskildte fra Sletterne og Overgangen ikke skeer successive; især er dette Tilfældet i Sydamerika, hvor de overordentlig høie Biergkiæder staae for det meeste opstillede langs med det vestlige Ocean og ende sig mod Østen i overordentlig store Slettet, hvorved Sydamerika erholder de største Floder paa Jorden. J Nordamerika ere Biergene ikke saa høie; de danne naar den vestligste Biergstrækning undtages, hellere en bølge formig Overflade, et Slags Landryg, som i Evne til at modtage Cultur langt overgaaer de høie Egne i Asien og Afrika, i disse tabe sig næsten al Vegetation, eller de udgjøre store Ørkener, imedens de i Nordamerika ere rige paa de skiønneste Skove og herligste Plantevært; i Asien og Afrika findes uhyre Sandørkener, i Amerika kiender man ikke noget til dem og i de udstrakte Dale og lave Egne, hvorigiennem de store Nordamerikanske Floder vælte sig, hersker den yppigste Frugtbarhed. Og hvad er dog Nordamerika i Skiønhed og Naturtigdom at ligne mod Sydamerika, denne Deel af Jorden er unægtelig Jordens Paradiis, har den skiønneste og rigeste Natur og de herligste Produkter. Reisende, som komme fra Jtalien til Sydamerika fortrylles og henrives til Brundring over Naturens Skiønhed i dets Lande. Uagtet den Varme, som er en naturlig Virkning af Landets Beliggenhed, saa hersker dog ikke der den tørre brændende Hede, som i Asien og Africa; men derimod en Friskhed og Kiølighed i At mosphæren, som er en Følge af Landets naturlige Fugtighed og Nærliggenhed mod Havet, en Fylde af Saft og Blade ved Træerne, og en Pragt i Blomsternes og Dyrenes Tegninger, som opvækker en Henrykkelse hos dem, som ikke ere vante til dette herlige Syn. Jntet kan f. Ex. tænkes pragtfuldere end de Brasilianske Skove, og det var et interressant Æmne at samle og sammenstille de Reisendes Skildringer derover. Naar man nu betænker denne Amerikas overveiende Naturrigdom og Naturskiønhed, denne Overflødighed paa Floder og Søer som baade giør det til det frugtbareste Land paa Jorden og tillige til det, hvor den indbyrdes Forbindelse, især ved Dampskibene, lettest kan finde Sted, og dets herlige Beliggenhed for Handelen imellem det Atlantiske og det store Verdens Hav imellem Enropa og Asien, og endelig hvor smalt det Land er, som forbinder Amerikas nordlige og sydlige Halvdele, og hvilke Veie derved aabnes for Handelen, saa opgaaer den Tanke med Klarhed, at denne Deel af Jorden er bestemt til at bringe Menneskeslægten til den Grad af Fuldkommenhed, som den efter sin Natur kan modtage.