Berlingske Tidende, 1780-06-01
J Aaret 1768 bestode de samtlige Jndvaanere i de 4 Kirke=Sogne paa Madera af 63913 Personer, eller 3134 af Mand= og 32572 af Qvindekiønnet, men i bemeldte At døde 5243 Personer, og derimod bleve der kun fødde 219. Børn, saa at der vare 3045 fleere Døde end Fødde. De er rimeligt, at en epidemisk Sygdom har været Aarsag hertil i til; thi ellers maatte denne Øe for længe siden have været blottet for Folk, da dog Clima sammesteds er sortreffeligt, eftersom Veiret i Almindelighed er meget mildt, og Heden som Sommeren er meget temperert, endog i de høieste Egne. Om Vinteren ere disse Bierg=Egne heele Dage i Rad skiulte med Snee, men i de lade Egne bliver den aldrig liggende længere end 1 eller 2 Dage hver Gang. Det gemeene Folk er fortagtig af Farve, og vel skabt; dog have de store Fødder, hvilket formodenlig kommer deraf, at de gaae paa de steile og steenagtige Veye paa Biergene. Deres Ansigts Dannelse er langagtig, de have sorte Øyne og sort Haar, hvilket af Naturen falder i Lokker, men hos nogle begynder at krylle sig som Uld: en Egenskab, som man formodentlig kunde tilskrive deres Sammenblanding med Negerne. J det heele ere de dannede plumpe, men ey modbydelige. Fruentimmerne ere hæslige: de mangle den blomstrende Farve, og desforuden ere de smaa og stærke af Knokler, i sær paa Fødderne. Jmidlertid holder deres rigtige Proportion i Vexten, deres Hænders deillige Dannelse og deres store muntre Øine dem nogenledes skadesløse for disse Mangler. Arbeidsfolkene bære om Sommeren linnede Skipper=Buxer, en grov Skiorte, en stor Hat og Støvler. Desforuden haver nogle endnu en kort Vest af Klæde og en lang Kappe, som de undertiden slaae over Armeen. Fruentimrene bære Kioler og korte snævre Livstykker: en Dragt, der vel er meget simpel, men klæder dog mange ilde. Undertiden bære de og en kort viid Kappe, men Hovedet skiules aldeles ei, og de Ugifte binde Haarene sammen oven paa Jssen af Hovedet. Folkene paa Landet ere meget maadelige og leve kun slet. De ernære sig næstendeels kun af Brød og Løg eller andre Rødder, og noget Kiød; men saa slet de endog maae behielpe sig, saa spise de dog ikke lettelig Jndvold eller anden Afgang fra Kiød, eftersom de fattigste Betlere hos dem kaldes Kallunslugere. Deres sædvanlige Drik er Vand, eller og en tynd Drik, som kaldes Luricke, hvilken de tillave af udpreste Viindrue Bælger og Vand, og lade samme formedelst Giæring blive noget skarp og syrlig; men den kan ei gjemmes re længe. Af Viinen, som har gjort denne Øe saa berømt, og er deres Hænders Arbeide, nyde de selv meget lidet. Deres Hoved=Forretning er Viindyrkningen; men da de den største Deel af Aaret ei have nødig at passe samme, saa kan de desto bedre overlade sig til deres Tilbøielighed til Lediggang. Den Portugisiske Regiering synes hidindtil ikke at have brugt de beste Midler herimod. Vel udgik der i Aaret 1772 en befaling, at der skulde plantes Olietræer paa de Steder, hver Jorden var alt for tør og ufrugtbar til Viin Avling; men endnu har man ei været betænkt paa, tilstrækkelig at gribe Landmanden under Armene ved Understøttelse. og Belønninger. Viin=Biergene bortforpagtes, og det bestandig kun paa 1 Aar. Forpagteren erholde 4 Tiendedeele af hvad der voxer paa samme : 4 Tiendedeele maae betales til Grund-Eieren, 1 Tiendedeel til Kongen og 1 til Geistligheden. En saa liden Fordeel nedslaaer rimeligviis Mod og Haab; men alligevel ere de lystige ved alle Undertrykkelser, synge ved deres Arbeide og forsamle sig om Aftenen for at dandse og springe efter Lyden af en Cither.