Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-07-24
Bankhæftelserne fra de af Vore Undersaatter i Hertugdommene Slesvig og Holsten, hvilke i Overeens stemmelse med Vort Patent af Dags Dato erklære sig for at ville vedblive som Jnteressentere i National. Banken. B 1) En aarlig Indtægt 3/4 Dele af Hæftelses Renternes Beløb for Jorder og Tiender i Danmark, saalænge indtil alle nu courserende Rigsbanksedler derved kunne blive inddragne. 2) Hvad der maatte indkomme fra Hertugdømmene af dem, som paa en af de ved Vort Patent af Dags Dato foreskrevne Maader udløse sig fra deres Forpligtelser til Rigsbanken. 67. For den i faste Eiendomme, Banken forsikkrede, Capital, saalænge den hos Debitor er indestaaende som og for sammes Rente, 6 1/4 pCt. aarlig, samt for de i foregaaende 5 6. Litra B. 1 og 2 benævnte Bidrag, har Banken umiddelbar, i Følge denne Octroy, første Prioritets Panteret fremfor al Gield, som paa Eiendommen er hæftet eller herefter hæftes, endog fremfor alle Kongelige Skatter og Afgifter. Capitalen kan fra Bankens Side ikke opsiges, men derimod af Deduer til alle Tider afbetales, heel eller for en Deel, efter Fierdingaars Opsigelse, naar Albetalingen skeer med rede Sølv, eller hvad Banken vil modtage som Valuta mod rede Sølv. Saalænge, og forsaavidt Capitalen ikke er indbetalt, svares deraf ovenmeldte aarlige Rente 6 1/4 pCt. i tvende Terminer, den ene fra 1ste April til 1ste Octbr., den anden fra 1ste Octbr. til 1ste April, for hver Termin med 3 3/4 pCt. Renten erlægges i rede Sølv eller i Sedler efter den Qvartals-Cours, som i Følge Vort aabne Blev af 6te April d. A. vil blive sat. 58. Banken er berettiget til, naar den finder det ønskeligt eller tilraadeligt, at fordre Udstædelsen af en formelig Panteobligation for den Hæftelses Capital i de danske Kiøbstedbygninger paa Landet, som ere satte i Klasse med Kiøbstedbygninger, samt i de Eiendomme, i Hertugdommene Slesvig og Holsten, hvis Besiddere, i Følge 56 Litra A. No. 5, erklære sig for at ville vedblive som Jnteressentere i Banken; ligesom og for 12 Deel af dens Hæftelser i Jorder og Tiender i Danmark. Ligeledes skal enhver Besidder af saadanne Eiendomme være beføiet til at forlange, at Banken, for bemeldte paa hans Eiendom hvilende Hæftelse, skal modtage formelig Panteobligation med særdeles Hensyn til, at naar Eiendoms-Besidderen indfrier Hæftelsen bør Banken ikke blot qvittere, men og, istedet for Qvittering, naar han forlanger det, formeligen cedere Obligationen, saaledes, at han selv, er er den, han lovligen transporterer den til, bliver i Besiddelse deraf, med samme reelle Rettighed, hvormed Banken førend Jndfrielsen eiede den. 5 9. Banken skal være berettiget til at pantsætte, og at afhænde disse sine Fordringer. De private Creditorer, som, i Tilfælde af Afhændelse, træde i Ban tens Sted, skulle dog hæve deres Renter og Afdrag i Bankens Casse. 510. Til Banken kan subscriberes for Summer ikke mindre end 100 Rbd. rede Sølv eller hvad Banken vil modtage som Baluta mod rede Sølv. 5 11. Bankens Grundsond er forheelt i Actier, hver Actie paa 100 Rigsbankdaler; og som Actiehavere deeltage deri følgende: 1) Alle Besiddere af Kiøbstedbygninger og af de Bygninger paa Landet i Danmark, som efter Forordningen af 1ste Oct. 1802, staae i Klasse med Kiøbstedbygninger, for den Sum af deres Hæftelses-Beløb til Banken, som udgjør eet eller flere hundrede Rigsbankdaler rede Sølv; og det, hvad enten de have indbetalt dette deres Hæftelses Be lob, heelt, eller for en Deel, eller og de vedblive at skylde samme; og da at forrente Beløbet med 6 1/2 pCt. aarlig, indtil Capitalen er indbetalt. 2) Alle Besiddere af Jorder og Tiender i Danmark for den 1/2 Deel af deres Hæftelser, hvilken de selv, uden Godtgiørelse i Skatter, forrette eller have indbetalt, og nyde de for denne 1/2 Deel lige Ret og Vilkaar med Besidderne af Kiøbstedbygninger. Men forsaavidt de 3/4 Dele angaaer, hvoraf Bank Renten, i Følge Forordningen af 9de Julii 1813, godtgiøres i Skatter, kan dem ingen Actier tildeeles, da de for disse 3/4 Dele hverken indskyde Capital ei heller betale Rente, uden fuld Godtgiørelse; derimod ophører deres Rente til Banken, saasnart Godtgiørelsen fra Finantserne ophører; og da træde de, forsaavidt disse 3 Dele angaaer, aldeles ud af Forbindelse med Banken, med mindre de have indbetalt deres Hæftelses=Capital og saa for de 1/2 Deele. I dette Tilfælde gives dem, naar Godtgiørelsen fra Finantserne ophører, Valg imellem enten at erholde tilbage, fra Banken i contante Penge, hvad de have maattet indbetalt mere end den en slette Deel af deres fulde Hæftelses Beløb, eller at modtage for dette Beløb Bank-Obligationer lydende: paa 6 1/2 pCto. Rente, hvilke Obligationer blive uopsigelige fra begge Sider, eller og, at indtræde for denne Sum, som frivilligen subscriberende Interessenter, og da at erholde lige Vilkaar med disse, efter foranstaaende 10de §. 3) Alle de af Vore Undersaatter i Hertugdømmene, som have betalt deres Hæftelsers Beløb til Banken, saavelsom de af disse, hvilke efter det dem ved Patent af Dags Dato givne Valg erklære, at ville vedblive, at være Interessentere i Banken. 4, De, af fornævnte faste Eiendommes Besiddere, hvis enten betalte, eller endnu ikke indfriede, Hæftelses Beløb er mindre end 100 Rbd. Sølv, naar de ville til lægge indtil 100 Rbd. 5) De, som med flere mindre Summer, for hvilke de hæfte, ville forene sig til en saadan Sum 6) Alle de som ere i lovlig Eien dems Besiddelse af bemeldte cederede Obligationer eller meddeelte Qvitteringer. 7) De, som, uden at skylde efter Hæftelser, frivilligen have indskudt, eller indskyde, efter Subscription. 8) Enhver, som har skiænket nogen Sum til Banken, naar han forlanger derfor at have Actier og Summen er 100 Rbd. og derover, 12. Paa Nationalbankens Grundsond og samt lige dens øvrige Activer hæfter som Gield: 1) Daved Rigsbank Fundationens 66 til Vor Stats Kas henlagte Reserve-Fond i uopsigelige Obligationer, fonere nedsat til 7 Millioner Rbd. Sølv, hvilke forrentes og afdrages aarlig med 420,000 Rbd. Sølv; Renden ansat til 5 pCt., det øvrige til Afdrag. De Obligationer, som af Rigsbanken, i Følge dens Fundations97, ere udstædte, eller fremdeles af Nationalbanken i Rigsbankens Sted, i Følge det udstædende Proclama maatte være at udstæde til Jndfrielsen af den halve Deel af de forhen circulerende Slesvigholstenske Species Banksedler, de paa 20 Rdl. Slesvigholstensk Courant lydende Skatkammer=Repræsentativer, og de, i Følge Patent af 19de Decbr. 1810, udstædte Assignationer, hvilke Obligationers Forretning med respective 6 1/4, 4 og 5 pCt. i det høieste kan beløbe sig aarlig 350000 Rbd. Sølv. 3) Alle de i Omløb værende Rigsbanksedler og Rigsbanktegn. Hvilken Gield, saaledes som den staaer i enhver Green til 1ste August d. A. skal til den Tid nøiagtigen efter Bøgerne opgiøres. Derimod tilsige Vi allernaadigst, at den Forpligtelse til Statsgieldens Afbetaling, som, ved Rigsbankens Fundation af 5te Jan. 18138 10, var samme paalagt, skal i Henseende til Nationalbanken være hævet. 13. Obligatonsgielden haver Banken at forrente og tilsvare saaledes, som for ethvert Slags af Forskrivningerne er bestemt, ligesom og samme, efter dens Leilighed, endvidere et formindske. 5 14. Seddelgielden, som Nationalbanken, overtager i Rigsbank Repræsentativer, maae ingensinde forøges, men skal derimod aarligen ved Inddragning : formindskes. Til denne Inddragning skal Banken, naar og saalænge Rigsbanksedlerne staae under par med rede Sølv, anvende, foruden de 2/3 Dele af Bank Renterne fra Hæftelserne i Jorder og Tiender i Danmark sin hele overskydende Indfægt efter at Udgifterne til Renter og Administrations-Omkostninger ere fradragne. Naar derimod og saalænge Coursen er parriskal til Inddragningen allene anvendes de ovenmeldte 2 Dele af Hæftelses Renterne fra Jorder og Tiender. De øvrige Indtægter, efter at Renter og Administrations Omkostninger ere fradragne, kunne anvendes efter Bestyrelsens Skiønnende, deels til Udlaan, deels til at forøge Bankens Sølvand, indtil denne staaer i Forhold til de circeulerende Sedler. Alle Rigsbanksedler, som saaledes inddrages, lader Banken, under behørig Opsigt, offentligen ved Forbrænding tilintetgjøre, og hver Gang saadan Forbrænding. har fundet Sted, bekiendtgjøres, hvor stor Sum er tilintetgjort. 15. Rigsbankpenge i Mynt eller Sedler skal være den Pengesort, som Banken bruger i sine Omsætninger, og hvori dens Bøger føres. 5 16. Rigsbankdaleren skal være udmyntet efter Myntfod 18 1/2 Rbd. af een Mark Fiint Sølv, collisk Vægt. 17. Banken anseer de nærværende Rigsbanksedler og Rigsbanktegn, som af den selv udgivne, og bruger dem saalænge de ere til. Jmidlerlid vedblive de, ved Siden af Sølv, at være almindeligt lov bestemt Betalingsmiddel i Landet, hvor de circulere, deels efter Summerne, hvorpaa de lyde, deels efter Qvartals Coursen. 18. Banken skal være bemyndiget til, ogsaa at udstæde paa sig selv Anviisninger paa Sølv, eller og Sedler, betalvare paa Anfordring til Ihændehaveren med Sølv-Mynt eller, om han det frivilligen vil modtage, med stemplede Varrer eller anden Baluta. Saadanne Anviisninger, eller Sedler, kunne til alle Tider gives enhver i Hænde, som indsætter Sølv i Mynt, Barrer eller Banco til et Beløb, der svarer til de forlangte Anviisninger eller Sedler. 19. Det skal staae Banken frit for om den, naar den har det fornødne Forraad af Sølv til at vexle paa Anforbring enhver Seddel, som tilbydes, da vil erklære de endnu circulerende Rigsbanksedler saaledes : realisable, eller den vil sætte Sedler som de i 818 nævnte, paa eengang i deres Sted, og saaledes i inddrage dem alle. Skulde den finde det tienligt, forinden at benytte dette Slags Sedler, maae den, naar, og saa længe Rigsbanksedlernes Cours er slet tøre end pari, ikke have flere deraf i Omløb, end at deres Beløb svarer til Summen af det Sølv i Mynt, Batter og Banco, som den hos sig har i Forraad eller til Disposition. Som saaledes disponibelt kan ikke det rede Sølv ansees, som er indkommen ved Indløsning. af Hæftelser. Bemeldte Sedler skulle gaae og gielde i og igiennem Vore Kasser, lige med rede Sølvmynt; men imellem Mand og Mand efter frivillig Overeenskomst. Sedlerne skulle udfærdiges i den Form og paa de Summer, som Vi nærmere ville approbere. 20. Naar den Tid kommer, da rede Sølv og Bankens Sedler, som paa Anfordring vexles med Sølv, blive de eneste gænge og lovbestemte Betalingsmidler i Landet, da ville Vi, paa Bankbestyrelsens allerunderdanigste Forstilling, bestemme, i hvilket Forhold de i Omløb værende Sedlers Sum maae staae til den Sølv Baluta, som Banken har i Eie tilVexlingen paa Anfordring, saaledes, at denne Vexling er sikkret. 2. For den som eftergiør eller forsalter Bankens Sedler, fastsætte Vi samme Straf, som for at eftergiøre eller forfalske Vor Mynt. Ethvert Steds Øvrighed skal være forpligtet til, paa Embeds Vegne, at naage imod deslige Forbrydelse, og at lade anholde, lenhver, som heri maatte befindes skyldes, til derfor at andgielde. 5 22. Banken udlaaner af de Capitaler som be til Udlaan bestemmer, i Tid fra 1 til 6 Maaneder, og mod saadan Sikkerhed, som agtes betryggende forden udlaante Capitals skadesløse Betaling til den Tid, som for Laanet bestemmes, saafremt Banken ikke kan og vil fornye Laanet. Med Laanerne forener Banken sig om den aarlige Rente, dog maae samme ikke overstige 6 pCt. 6 23. Til Udlaan igiennem Laaneforden, eller til hvilke Omsætninger Banken finder tienlige for sig, og for det Almindelige, maae Banken optage eller imodtage Capitaler i Sølv, saaledes som Bestyrelsen i Henseende til Tid, Renter og øvrige Vilkaar, sig med Jndlaanerne kunne forene. 5 24 Banken kan af dens Laanefond ogsaa discontere Vexler og Bexelobligationer, lydende paa Rigsbankpenge Sølv, naar de ansees sikkre. Hvorvidt den vil indlade sig paa Discontering af Vexler, stillede paa andre Sorter Penge eller Pengevaluta, overlades til Bestyrelsen at bestemme. Tiden kan være kortere end een Maaned. Renten eller Discontpræmien beroer aldeles paa Overeenskomst med de Vedkommende. 5 25 Det skal være alle og enhver Indenlandsk eller Udenlandsk, Kongelige Undersaatter eller Fremmede tillade at indsætte, eller nedlægge i Banken til Bevaring, saavel Rigsbanksedler, saalænge disse ere i Omløb, som Rigsbankdalere i Mynt, og rede Valuta med disse, samt for det saaledes Jndsatte at erholde Folium i Banken, hvorpaa kan ti skrives og fraskrives, efterhaanden som den, der har indsat, anviser til sig selv, eller andre. Alt efter de Forskrifter, som i Reglementet nærmere fastsættes. 5 26 Banken maae ikke alene have Tilladelse til at modtage Midler og Penge som nogen vil betroe den in deposito, men den skal endog være det eneste rette authoriserede Sted, hvor saavel offentlige, som private Deposito Midler og Penge af vedkommende Rettens Betiente eller andre, saavidt skee kan, maae og bør indsættes til Bevaring og Giemme. De som med Bank=Recipisser, eller paa anden Maade godtgiøre, at saadanne Midler og Penge i Banken ere indsatte, skulle være angerløse i Henseende til Sikkerheden for samme, saalænge de i Banken hvile. 27 Ved forestaaende 9 14 er bestemt, at og hvorledes, samtlige Bankens Jndtægter af dens Hæftelser og ellers, skal, efter Fradrag af Renter og Administrations Omkostninger, anvendes til Seddeelinddragning alene, eller til denne Inddragning og til Udlaan og Sølvs Anskaffelse tillige saalænge indtil Ban sens Sølv Forraad staaer i det efter 9 20, nærmere bestemmende Forhold til de i Omløb værende Sedler. Naar disse Øiemeed ere opnaaede, kan Udbytte af Bankens Overskud aarligen gives. - Nationalbanken skal være og forblive det en ste i Danmark berettigede Jnstitut til repræsentative Betalingsmidlers Udgivelse; og gientage desaarsag Vi, for Os og Vore Efterfølgere i Regieringen, til Betryggelse for Nationalbanken og Ihændehaverne af dens Sedler, det Rigsbanken ved Fundation af 5te Jan. 1813 givne Kongelige Tilsagn : at der ikke, saalænge denne Octroy er gieldende, skal fra Statens Side blive udgivet, eller tilstædes at udgives noget repræsentativt Betalingsmiddel, men at derimod Nationalbankens Sedler skulle være det eneste, der, som saadant, skal kunne være gieldende imellem Mand og Mand, og modtages ved Vore og andre offentlige Kasser. Derimod skal Nationalbankens Bestyrelse, un Æres og Embeds Fortabelse, være ansvarlig for, at der ikke udenfor de foreskrevne Regler udgives Banksedler eller andre Repræsentativer; ligesom det og skal være dens hellige Pligt, at vaage for, at de udgivne Sedlers Credit ved de befalede Midler opretholdes.