JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Committeen for den sjællandsk fyenske Afdeling af Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
En velopdragen ung Pige, som til Fuldkommenhed forstaaer, Skræder= og Linnedsyening samt alle brugelige Haandarbeider, og som er villig at deeltage i alle huuslige Forretninger, ønsker sig en Condition til Mai 1811. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Skipper J. Frederiksen, som i Kjøbenhavn ligger seilfærdig til Odense, anbefaler sig for Stykgods, og afgaaer bestemt strax ved første aabne Vande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Skipper P. Thuesen afseiler fra Middelfart til Kjøbenhavn med Fragtgods og Passagerer, saasnart Vinteren tillader det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
En 3 Aars Hingst, blankbruun med en liden Stjørn, 10 1/2 Qv. høi, feilfrie, falden efter Lord Cochrane, er, formedelst Mangel paa Plads i Bedækningstiden, at faae tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Ved Baroniet Lehns Overformynderie kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes et Laan af 157 Rbd. 55 s.S. og T., Umyndiges Midler. Baroniet Lehns Birkecontoir den 6 Marts 1811. Tornøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Ved Handelens Ophævelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Undertegnedes Lager er, foruden øvrige Manufacturvarer, endnu forsynet med gode Klæder i de brugeligste Farver, Shawler og Tørklæder, passende til Confirmationen, som Alt sælges til Jndkjøbspriser og under disse. Odense den 12 Marts 1841. W. J. Unna fr. R. Mogensen fra Rudkjøbing ankommer til førstkommende Odense Marked med et Partie gode lollandske Gaasefjer og Duun. Mit Logie er hos Hr. Hørkræmmer Ullum paa Vestergade, hvor Bestillinger modtages og udleveres. Markedsdag er mit Udsalg ovenfor Broen ved Jernstøberiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Urte= og Blomsterfrøe. kan bekommes hos Gartner Bredsted i Vindegaden. Fortegnelse over samme kan gratis erholdes enten hos mig selv eller paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Urte- og Blomsterfrøe. bekommes frisk og godt hos A. Hansen, No. 710 uden Møllebroport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Frøe. Nyt rødt og hvidt Oberlands Kløverfrøe, Thimothei= og engelsk Raigræsfrøe, ægte Rigger og dansk Sæde-Hørfrøe, tillader jeg mig at anbefale til de allerbilligste Priser. J. H. C. Wecke, boende lige over for St. Hans Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Nødt Oberlands Kløverfrøe, af bedste Sort, hvidt ditto, engelsk Raigræs, Thimothei, ægte Rigger og dansk Sæde-Hørfrøe bekommes billig hos Fred. Smith,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Odense Vestergade. Formedelst Foraarets Nærmelse, udsælger Undertegnede til særdeles billig Priis et Partie ægte spanske Løg, søde Castannier og Pommerantzer. P. Petersen junior, Odense Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Odense Jernstøberies Udsalg: paa Overgade No. 22 hos Th. Thrane, er stedse forsynet med alle Sorter Kølle= og andre Stue ovne, hvoriblandt flere efter ganske nye Modeller, Jern kjedler til Jndmuring, Gryder og Pander, Plouge og Muldfjelle og Skjærer af de fortrinligste Former, Gravkors, brændebesparende Comfurindretninger, Tagvinduer, Maskinhjuul og Drev i alle Størrelser, samt Alt hvad der henhører til Støbegods; ligesom alle Bestillinger modtages og besørges prompte, alt til Støberiets bestemte og billigste Priser. Gammelt Jern kjøbes, og mod Contant. Udmærket fedt Kjød. af jydske Stude og unge fede jydske Køer bekommes førstkommende Løverdag og fremdeles til Pintse hver Løverdag paa det store Torv hos Slagtermester. A. Schulz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
God Hollænderie-Ost bekommes hos Fred. Smith.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Paa Venzons Teglværk, beliggende tæt ved Stranden norden for Gjerrild Bugt, henstaaer til Salg 150,000 Stkr. gode heelbrændte og 50,000 Stkr. halvbrændte Muursteen, som beqvemt kan udskibes fra Værket; ligesom der og i Sommerens Løb derfra bestandig kan erholdes Muursteen mod Betaling af 7 Rbd. pr. 1000 Stkr. heelbrændte og 5 Rbd. 5 Mk. pr. 1000 Stkr. halvbrændte, naar man derom iforveien henvender sig til undertegnede Godsforvalter. Benzon pr. Grenaae den 26 Febr. 1841. Sass.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
J en smuk og behagelig Egn, 3/4 Miil fra Kolding, er underhaanden at faae tilkjøbs en Gaard af Hartkorn circa 8 1/2 Td. med et Areal af 210 Tdr. Land geometrisk Maal, meget gode Jorder. Anvises af Fuldmægtig Kralund i Kolding. Gre Toilette=Sæber. Cocus=Nød=Olie=Soda=Sæbe 3 Mk. pr. Pd., med Etiquets 6 og 10 s. pr. Stk., fiin Soda=Sæbe, fortrinlig som Barbeer sæbe, 2 Mk. 8 s. pr. Pd., 8 s. pr. Stk.; Rosensæbe 16 s. pr. Stk.; Windforsæbe 1 s. pr. Stk.; Sæbekugler til 12 og 21 s. pr. Stk.; en meget behagelig Toiletsæbe, som skummer og vadsker let, 2 Mk. pr. Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Vadske=Sæber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Bedste grøn Oliesæbe i Fjerdinger, Ottinger og halve Ottinger til billigste Priis. Hvid blød Sæbe, pr. Otting 15 Mk.; denne Sæbe er fortrinlig til fiin hvid Vadsk. Hvide Stang sæber til 32 s., 21 s., 20 og 16 sk. pr. Pd. Guul engelsk Sæbe, 32 s. pr. Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Disse Sæber troer jeg særdeles at kunne anbefale et æret Publikum, da jeg tør forsikkre, at de saavel i Godhed som billig Priis ikke staae tilbage for udenlandske Fabrikata.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Blanksværte, som blanker og conserverer Læderet godt, pr. 4 Lods Æske 5 s., pr. 2 Lods Æske 3 s., og i Krukker til 8 s., 16 og 28 s. pr. Stk., Det bemærkes, at 1 Pd. af denne tørre Blanksværte med Vand eller bedre med Øl udrørt afgiver 2 1/2 Bout. almindlig Blanksværte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Extra godt sort Blæk, som flyder godt fra Pennen, 30 sk. pr. Flaske og 15 s. pr. 3 Fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Alt Forestaaende bekommes paa den nye Sæbegaard i Odense Nedergade. Handlende gives betydelig Rabat. N. N. Blumensaadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Fjellevogn til Salg. En nye 2 sædig Fjellevogn med Fjedre under Stolene; en noget brugt Eenspænder=ditto uden Fjedre staaer til Salg hos Maler C. Petersen, Odense Vestergade Nr. 289.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
En saa god som nye Holstensvogn med 3 lakeerte Stole, staaer til Salg hos Bager Østerbye i Odense. En Gaard med 5 Tdr. Hartkorn er at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Eieren Christen Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Aggerup i Haarbye Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
En i Blanke Bye, 1 1/2 Miil fra Middelfart beliggende Bondegaard med underliggende 38 Tdr. Land af udmærket Bonitet, samt en Tørvemose paa 12 Skpr. Land, ikkun skyldsat for 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. Hartkorn, er formedelst Eierindens Svagelighed strax at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar, tilligemed Besætningen, 6 a 7 Køer, 2 Heste, 2 Fol, 2 Vogne, Plove, Harve, Meierie- og Bryggerredskaber m.m. - 2 a 3000 Rbd. kan forblive indestaaende. Liebhaverne ville snarest mulig henvende dem enten til Gaardmand Søren Jensen i Blanke, som paaviser Eiendommen. eller Prokurator Møller i Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
En Gaard med circa 3 Tdr. Hartkorn, beliggende i det bekjendte frugtbare Hads Herred i Jylland, 2 1/2 Miil fra Horsens og 2 1/2 Miil fra Skanderborg, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan strax tiltrædes. Derpaa kan holdes circa 4 Heste, 10 a 12 Køer, foruden Ungqvæg og Faar. J Jorderne er nedlagt 8 Tdr. Rug, og kan til Foraaret nedlægges circa 10 Tdr. Byg, 10 Tdr. Havre og 3 Tdr. Bælgsæd. Tørvejord og Mergel haves i Overflødighed, men at dette er kuns lidet anvendt. - Sammesteds kan faaes 2 Parceller, hver til 2 Køer og nogle Faar, med fornøden Bygning. Det Nærmere erfares hos Fuldmægtig Jensen i Skanderborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Ved Tallotteriets 1517 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Nr 11. Jndhold: Ruslands Char og Ruslands Folk. – Et Bal i Tullerierne. - Erindringer fra Sørgehøitiden, i Dalby den 25 Januar 1811.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-12
Denne Fyens Stiftsavis redigeres af Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
70 Aargang. Nr. 46. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. Trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Cancellieraad. 13 Marts 1841. Løverdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Jndhold. Fædrelandet. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Fædrelandet. Blandinger. Forleden Uge bragtes ind til Kallundborg en næsten ihielfrossen Dreiersvend, som fandtes i en hjælpeles Forfatning paa Landeveien omtrent en halv Miil fra Byen. Uagtet Distriktslægen, Hr. Krigsraad Weihes Omsorg, var det ikke muligt at faae ham oplivet. Han døde efter kort Tids Forløb. Forøvrigt har Fædrelandet Jntet tabt ved at miste omtalte Dreier svend, det er den samme Johan Alstrup, som i 1807. tjente Englænderne imod sit Fædreland, hvorfor han og saa har nydt en aarlig Pension af 80 Rdlr. (Kallb. Ugbl.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Jfølge Ribe Avis er den svenske Biskop Tegner nu saavidt helbredet, at han vil forlade Slesvig til Foraaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Prof. A. Rothe i Sore har erholdt Dispensation, fra sine Embedsforretninger i et halvt Aar, for at foretage en videnskabelig Reise til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Hr. Kammerjunker Skeel har (ifølge Aalb. A.) i Erkjendelse af den hæmmende og skadelige Jndflydelse, Natural=Hoveriet har saavel paa Bondens oeconomiske Tilstand som paa hans Moralitet, nu søgt at fuldføre det af ham paabegyndte Værk, og har saaledes gjort Bønderne under Hovedgaardene Birkelse og Rævkiærgaard Tilbud, om Afløsningen af den væsentligste Deel af det dem paahvilende, meget betydelige Hoveri, paa Vilkaar, som i Sandhed bære billighedens og Liberalitetens Præg. Og dog have hans Bestræbelser været frugtesløse. "Og hvad - hedder det videre – kan da være Aarsagen til dette Særsyn, Umiskjendeligen turde det nok vidne om, at ogsaa den hoverigjørende Bonde kan henleve et lykkelig og tilfreds Liv, men det vidner ogsaa om, at han kun lidet skuer ind i Fremtiden og gaaer dennes Omskiftelse forgløs og ubekymret imøde."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Da det har behaget en anonym Samling af Stemmeberettigede at fremhæve mit Navn i deres Jnserat i Hr. Ove Thomsens Avis No. 38, 39 og 40, saa troer jeg at skylde Sandheden følgende oplysende Erklæring: Først i Februar d. A. beærede 2de Borgere mig med deres Nærværelse og udtalede paa den agtværdigste Maade, deres Beklagelse over den Tone, som var tilligemed Splidagtighed trængt ind i Communen, i hvis Følge Meget af det, agtværdige Borgere stedse have holdt i Agt og Ære, nu i høi Grad nedbrødes, og navnligen den taknemmelige Paaskjønnelse af Mænds Fortjenester af Communen i tidligere Dage paa en krænkende Maade aldeles lodes ude at Agt, hvorpaa man saae et Exempel i den Maade, paa hvilken en velfortjent Medborger, Cancellieraad Hempel, nu blev behandlet. Flere Medborgere havde derfor besluttet at ville ved en offentlig misbilligende Erklæring træde denne Tone imøde, og man haabede, at Embedsmændene ikke her vilde drage sig tilbage fra at gjøre fælleds Sag i det, der maatte være Communens eget Tarv af største Vigtighed. Jeg svarede strax, at det for en Embedsmand havde en langt større Betænkelighed her at træde frem end for en Borger i Almindelighed; man kunde forud være vis paa, at ved de mulige Følger vilde Embedsmændene være de, som nærmest vare udsatte for Angreb og Miskjendelse. De 2de Borgere indvendte herimod, at Meningen af dette Skridt aldeles ikke skulde være at give Anledning til noget Angreb, at man tvertimod med største Humanitet vilde undgaae dette; og at Meningen kun var ved en forenet moralsk Kraft at forhindre det indsnegne Onde, men at Communen ikke kunde vinde denne moralske Kraft uden ved en Forening af et stort Antal, ei blot af Borgere, men ogsaa af Embedsmænd, det berørtes, at jeg - som eiende Huus i Communen - ogsaa fra den Side henhørte blandt Borgerne og saa meget mindre kunde have Anledning til at trække mig tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Da det nu er Enhver vitterligt, at den Embedsmand, som vil tænke at virke Noget, ikke meere kan som i gamle Dage drage sig tilbage inden en snever isoleret Stilling, men tvertimod maa træde ind i Borgerkredsen; da det er vitterligt, at ene herved det rette Forhold kan opstaae, hvorved Borgere og Embedsmænd foreene deres Virken samdrægtigen til Communens Bedste, saa maatte jeg efter min Anskuelse her lade Hensyn til denne Pligt overvinde al videre Betænkelighed. Jeg erklærede mig derpaa villig til at gjøre fælleds Sag med de mange agtværdige Medborgere, som alt vare tiltraadte, naar den udstædende Erklæring var af et saadant Jndhold, som jeg tænkte mig at det maatte være. De 2de Borgere præsenterede mig nu et allerede forfattet Udkast til en offentlig Erklæring. Efterat jeg havde gjennemlæst den, erklærede jeg strax ikke at kunne underskrive den, da det communale Element næsten savnedes, og det Personlige næsten alene var fremhævet, hvilket var ganske det Modsatte af det, som efter mine Anskuelser her burde skee. Paa Opfordring nedskrev jeg mine bemærkninger, hvilke jeg tilstillede de 2de Borgere, ja skrev endog ifølge senere Opfordring et aldeles nyt Udkast, hvori der var fremhævet, hvad Hensyn til Communen, her fordrede, og Anvendelsen paa den Paaskjønnelse, der skyldtes Hr. Cancellieraad Hempel, var fremsat i faa Linier, hvorhos det hele Udkast endte med den Erklæring, at man ikke kunde indlade sig i videre Avisfeide med Anonyme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Der holdtes adskillige smaae Forsamlinger for at tilendebringe den endelige Redaction. Jeg har ikke mødt i nogen af dem, et andet Udkast forfattedes og vedtoges. Da dette præsenteredes mig, var det alt underskrevet af mange agtværdige Mænd, og da dog den egentlige Tendents af samme meget vel kunde opfattes, naar Ordene fortolkedes i deres rette Sammenhæng, kunde jeg ikke ansee det rigtigt at drage mig tilbage fra en saa stor Kreds af Medborgere, forenede i et agtværdigt Øiemeed, og jeg underskrev ogsaa mit Navn. Hvorledes denne Erklæring blev behandlet af Annymiteten, er bekjendt (see Ove Thomsens Avis No. 29. og No. 32). Da Samlingen af Stemmeberettigede vilde forpligte Erklæringens Underskrivere ved absolut Tavshed til at bifalde hine Jnseraters Jndhold, gjorde Ærekjærhed et Contraskridt nødvendigt, og fandt i den Henseende Moder Sted, som jeg aldeles ikke bivaanede; derimod forfattede jeg nedenstaaende yderligere Erklæring, som et blandt flere Udkast, jeg troede at kunne komme under Overveielse. Da det imidlertid besluttedes, at indkalde de Underskrevne til et fælleds Møde, og det fra flere Sider yttredes for mig, at en Udeblivelse maatte udsætte just de medunderskrevne Embedsmænd for en ikke uretfærdig Miskjendelse, saa mødte ogsaa jeg i Tillid til Øiemedets Retfærdighed og medtog aldeles naturligen det af mig forfattede Udkast, til en yderligere Erklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Angaaende den af de Anonyme i Hr. Ove Thomsens Avis No. 38, 39 og 40 indrykkede Beskrivelse af det Møde, som afholdtes, skal jeg afholde mig fra de mange og væsentlige Berigtigelser, hvortil her kunde være Anledning; den Belysning, hvori det Hele er fremstillet, vi indeholde Garanti for Graden af dens Sanddruhed; kun dette bør ei lades ubemærket, at der er en væsentlig Forskjel paa at tage et forud forfattet Udkast til en Erklæring med sig, og paa at være forberedet paa at deeltage i at lede Forhandlingerne; paa dette Sidste var jeg aldeles uforberedt, og modtog kun dette Hverv saare nødig; men overveiende Betænkelighed derimod kunde jeg ikke heller have, da 2de Embedsmænd modtoge Valget tilligemed mig, og Enhver havde Ret til at antage, at intet Spioneri vanærede Forsamlingen, men at Borgere – der agtede Ærens Love - her handlede bona side, i Tillid til gjensidig Tro og Ærlighed - med hverandre, at det var Hovedsagen, at fremsætte til Forsamlingens Valg de Alternativer, som vare yttrede, og blandt hvilke Sagsøgelsen for Forsamlingen af Flere var blevet urgeret, som nødvendig, altsaa ogsaa blandt Alternativerne maatte af den upartiske Leder fremhæves, hvorimod selve Forhandlingerne nødvendigen maatte betragtes som blotte Præmisser, der efter Forsamlingens Slutning ikke vilde eller kunde komme videre i Betragtning, hvorfor ogsaa Talens Frihed maatte ansees aldeles garanteret ved Forsamlingens egen Natur og en Fremstilling for Publicum af det, som et sluttet Antal Borgere havde bona side forhandlet med hverandre, maatte ansees moralsk umulig, d. v. s. uforenelig med den offentlige Morals Grundsætninger, af hvis Overholdelse tillige enhver Communes dyrebareste og helligste Goder er betinget. Mit Forslag til en yderligere Erklæring, som jeg oplæste i Forsamlingen, lyder ordret saaledes: J Anledning af de 2de Jnserater fra et Antal af Stemmeberettigede i Hr. Ove Thomsens Avis No. de 29 og No. 32, hidsættes herved følgende yderligere Erklæring: Dersom en Commune vil lade det gaae nændset hen, at Medborgere, som i en lang Række af Aar have i mange Retninger gavnet den, blive i Alders Dage behandlede med Haan; saa vil den berøve sig selv sine braveste og ædleste Medborgeres nidkjære og opoffrende Tjeneste i Fremtiden. Af dette pligtskyldige Hensyn til en Communes eget sande Bedste er den Erklæring, givet, som findes indrykket i den Hempelske Avis No. 28. Jmod den Vending, at ville overføre til Partisags Gebeet, hvad der tydeligen er fremsat som en taknemmelig Paaskjønnelse af mangeaarig Fortjeneste af Communen, nedlægges herved vor høitidelige Protest. Hvad angaaer den tilføiede Trusel, hvis vi ikke ved absolut Tavshed erkjende Sandheden i begge Jnserater, da ansee vi en saadan Fremfærd af Anonymiteten hjemfalden til den Dom, den hos alle Retsindige har fundet og fremdeles vil finde. Slutteligen erklæres, at vi ikke indlade os paa videre Avisartikler i denne Anledning, hvorfor herved forud protesteres mod alle Conseqventser, som Nogen maatte ville uddrage af vor Tavshed i Avisen til de Udgydelser, hvortil muligen endnu i Fremtiden offentlige Blade maatte aabne deres Spalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Af forestaaende yderligere Erklæring haaber jeg, at det til Evidents vil sees, hvad jeg for min egen Person strax fra Begyndelsen af, saaledes ogsaa her, har fremhævet som det Moment, hvorved der maatte fastholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Her er ingen Tale om nogen Partitagelse mod Nogen, her er ikke et eneste Ord om Sagsøgelse, og jeg maa virkelig ansee det som et særegent Held, at jeg har kunnet lægge dette Udkast for Publicums Øine, som et skriftligt Actstykke, da dets uskyldige Jndhold vil tjene til at sprede Sandhedens opklarende Lys over det Hele for hver den, som vil see.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
Jdet jeg nu ganske og aldeles gjentager det i Slutningen af Erklæringen Fremsatte, ikke at indlade mig paa videre Avisartikler, vil det findes aldeles i sin Orden, med faa Ord at dvæle ved det Spørgsmaal, hvorledes de 16 Herrer, som udgjøre den anonyme Samling af Stemmeberettigede, have kunnet give Beskeed som Øre= og Øienvidner og hvad der passerede i et Møde, som blot angik Medunderskriverne. Herom er givet den Oplysning af hine 16 selv, at 2 af dem, ligesom ogsaa 34 andre Jkke-Medunderskrivere, selv vare tilstede, og at de, da Forhandlingerne vare endte, gik deres Vei; de tilstaae selv, at det forud tydeligen blev betydet Jkke-Underskrivere af Erklæringen til Hempel, at de ikke hørte til Forsamlingen. Da nu de 6 alligevel bleve tilbage, saa ligge de to Alternativer forDagen enten, at de selv virkeligen have medunderskrevet Erklæringen til Hempel, eller at de have betjent sig af en Adfærd, som ingenlunde kan stemme med den Aabenhed og Ærlighed, der sømmer Mænd af Ære. Begge Slags Adfærd have vore Forfædre stemplet med Navne, som jeg ikke behøver her at udtale. Kan man ønske for en Commune, at den gjældende Tone og Dom skulde af Saadanne bestemmes, hvor det gjælder Goder, ligesaa dyrebare som Livet, nemlig: Borgerens gode Navn og Rygte, hans Ære! Jeg fremsætter til Slutning et Ønske, og – som jeg mener – et ganske billigt, at den Aand, som ved sine kunstige Machinationer er istand til at faae det ene uhyggelige Drama istand efter det andet, vilde nu, paa hvilket Parti eller Kant den end herefter maatte ville vise sig virksom, finde ædel og kraftig Modstand og Mangel paa villige Haandlangere, saa at Borgere, hvor de formedelst modsatte Anskuelser troe at burde af Pligt, staae hverandre imod, dog forene sig om en fælleds Foragt for Brugen af uværdige Vaaben. Til Eder, kjære Medborgere, som have forlangt min Samvirken med Eder og til Alle, som have fulgt denne Sag, blot et Par Ord. Hvad jeg forudsaae og med Bestemthed forudsagde, er jo virkeligen skeet. Havde jeg nu gjort min Færd afhængig af timelige Hensyn og de Beregninger, der prises af Mange som et Jdeal af Klogskab, da havde jeg ikke sluttet mig til Eder; men jeg havde da ogsaa sveget det Kald, hvortil mit Liv er indviet, nemlig: med ærlig Hu og freidigt Sind at stride for de Jnteresser, som alle Ædle og Retsindige henregne til de høieste og for Samfundet meest velsignelsesrige. Det er bekjendt, at disse ikke kunne hævdes uden mangen alvorlig Kamp, hvori de, som skydes frem i de forreste Rækker, ogsaa staae meest blottede for Fjendens spidse Landser. Af Menneskefrygt at svige det Kald, til hvis Forsvar man med en hellig Eed har forpligtet sig, kan ikke sømme dem, for hvilke Navnet: Mand af Pligt, Samvittighed og Ære gjælder mere end et tømt Mundsveir. Odense Bispegaard, d. 12 Marts 1811. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-03-13
J Anledning af 2de Jnserater i Ove Thomsens Avis, nemlig No. 29 Følgeblad, og No. 32 begge for dette Aar, underskreven af En Samling af Stemmeberettigede, finde vi os opfordrede til herved at erklære: at vi endnu i Alt henholde os til vor i Hempels Avis No. 28 afgivne Erklæring, ikke have fundet nogen Foranledning til at fortryde den i samme udtalte Misbilligelse, og at dette er vort sidste Svar i denne Sag. Odense, den 3 Marts 1841. Grupe. N. Petersen. Brodersen. J. Petersen. E. Schluter. P. L. Brandt. J. O. Rasmussen. J. Andersen. N. Petersen. D. Cohen. H. Müller. P. Petersen. S. Hansen. C. Hansen. J. G. C. Hirschfeld. F. Lachmann. P. Nielsen. B. Sørensen. Tychsen. Riger. M. T. F. Faber. C. A. F. Schrøter.