JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-05
Hvo som af afdøde Kiøbmand Smith maatte have laant 2den Deel af de nye almindelige Reise skrivelser, ville behage med allerførste at levere sam se til Hr. Raadmand Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-05
Hvor en smuk Stue med Sængekammer, og om forlanges Kiøkken og Spiiskammer, er at faae til Leie, enter strax eller til næste Paaske Flyttetid, anvises fra Bogtrykkeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-05
Normedelst Bopæls Forandring, lader Hr. Frederich, Holm heri Staden ved en eneste offentlig Auction den 20de Octbr. næstkommende om Formiddag Kl. 10, i hans Gaard opbyde, og om antagelig Budskeer, bortsælge: 1) Hans iboende Gaard Nr. 430 paa Hiørnet af Gothers= og Siellands Gade, bestaaende af 6 Fag Ege Bindinger til den første, og 7 Fag til den sidste af benævnte Gader, foruden 3 Fag Qvist, samt 2de Halvtage i Gaarden til Stald og Jldebrændsel m.v. Denne Gaard er ved en HovedReparation, nylig sadt i saa god Stand, som om den var opbygt af nye, og saaledes indrettet, at den kan tiene til beqvem Bopæl for en taltlig og honet Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-05
Den indeholder 6 Værelser, foruden Kiøkken og Spisekammer, Har godt Vand i Gaarden, og en skiøn Hauge, samt Ret til Deeltagelse i Byens Fælleders forestaaende Udskiftning. Gaarden kan modtages 1 Maji eller Paaskeflyttetid næstkommende. 2) En Tørve=Eng paa Kongsted Mark, som skylder af Hartkorn, Ager og Eng 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., og indeholder 15390 1 Al. Paa denne Eng kan avles aarlig 4 Borger Læs Høe, og skiæres aarlig 40 a 50 Læs Tørv uden at blive opskaaren. Torvene ere af beste Bonitet, og kan skiæres 20 a 24, Torv dybt. Denne Eng kan tages i Besiddelse enten strax eller til 1ste Maji næstkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-05
Skulle nogen have Lyst til at kiøbe disse Eiendomme under Haanden, kan derom handles enten med Eieren eller mig, naar det allene skeer saa betid, at den berammede Auction kan tilbagekaldes. Fridericia den 26de Septbr. 1798. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-05
Et af nye opbygget Huus 2de Miile fra Fridericia hvortil er henlagt 10 a 12 Tdr. Land af Ager, og Eng, kan faaes paa Livstid i første anstundende, 1 Maji 1799, vedkommende Liebhaber, som herom vil erholde nøiere Underretning, melder sig paa AdresseContoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-05
Hvor en stor Mødding er at faae til Kiøbs, og en jern Bilægger Kakkelovn til Leie, anvises fra Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Kongelig aller Et Cootsse. No. 81 Tiirsdagen. Dlle Avler udgives 2 Gange Menne for 1.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
London, den 28 Sepbr. Efter at en Expresse fra Wien var igaar kommet til Statssecretair Greenville, med Bekræftelsen om Nelsons tilsægtede Seier over den franske Flaade paa Abukir Rehde i Egypten, sendte Undersecretair Canning, strax denne Efterretning til Loyds Caffehuus, - hvor Nelsons Skaal nok blev drukket tæt, af Glæde. Idag fik Greenville ogsaa en Erpresse med den Efterretning: at det fra Brest udløbne franske Arma ment, (hvorom i sidste Avis meldtes, at skulde være landet paa Jrlands nordvestlige Kyst, og igien gaaet derfra) skal nu være seet ved Jrlands sydvestlige Kyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Admiralitetet skal ogsaa have faaet Efterretning derom, men vil tillige vide: at denne Eskadre bestaaer af 6 Linieskibe og 10 Fregatter. Næste Post vil altsaa nok give nærmere Oplysning herom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Hver Dag vente vi en Flaade af 125 Skibe med Sukker fra Vestindien, som let kunde have blevet et Bytte for disse ved Jrland krydsende franske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den 23de d. er Admiral Warren ogsaa afgaaet fra Plymouth med 3 Linieskibe og 2 Fregatter, til en hemmelig Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den franske Brig som havde den bekiendte NapperTandt om Bord, skal være taget af en af vore Fregatter, Misforstaaelsen med Sverrig, angaaende den af ne privilegerte. Corsel tes anstis : den 9de October 1798. Kl. aarlig, hos El men hos i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Commandeur Lawford opbragte Svenske Convøy, er nu endt paa den Maade, at Regier ingen kiøber disse Skibes Ladning, som bestod af Skibsbygge=Materialier, og hvoraf 22 Skibe allerede ere afgaaet efter at have udlosset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Pichegru har nu faaet Tilladelse at gaae Land, med sit Følge, men om de faae Tilladelse at opholde sig her, veed man endnu ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
J Portsmouth blev i Forgaars 11 Matroser ophøiet i Galgen, fordi de havde gjort Complot til at ville myrde deres Officierer, og overlere Skibet til Fienden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Løverdags Hoftidenden melder om en Søeaction fra Capitain Bland, som den 7de Aug, havde ved Orans Kyster, med en Skaluppe paa 14 Kanoner, erobret en Gennesisk Kaper paa 40 Kanoner og 120 Mand. Dette Skib havde engang været en hollandsk Fregat, og var nu af en gennesisk Søerøver kjøbt og udrustet til Kaperie. Dets Mandskab bestod af alle curopæiske Nationer. Kaveren begyndte med den Trudsel, at den engelske Capitain strax skulde stryge Seil, eller han vilde skyde ham i Grund, men 3 Qvarteer derefter førte han et andet Sprog, og raabte: Jeg er, en Genneser, hør op at skyde Bland svarede: Jeg commanderer et engelsk Krigskib, stryg strax dine Seil og kom ombord til mig, strax begyndte Kaperen paa nye at skyde; men da Bland derpaa gav ham 2 Gange det glatte Lag, greb han til Bønnebogen og raabte: Jeg er ilde tilredt, høy op at skyde, jeg vil giøre Alt hvad de forlanger, og nu overgav han sig. Han havde 7 Døde og 14 Saarede ombord. Capitain Bland skriver: at havde mit ringe Mandskab ei viist saa overordentlig Flid, havde vi led blevet et Rov for denne Røver, som i Magt var os langt overlegen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den i Jrland sangne franske General Humber, er nu med sine Officierer kommet til England, og eskorteres fra Sted til Sted ved Dragoner. Overalt hvor de komme frem, leve de tykt, og betale med engelske Guineer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Fra Dublin meldes : at da de Skibe vare komme dertil som skulde indskibe de engelske Fanger, traadte en gemeen Karl frem af den forsamlede Mængde Nysgierrige, og spyttede en Officier lige i Ansigtet. Officier. ren trak sin Kaarde og hug efter denne Ondskabsfulde, men traf ham ei, da en Volonteur ved et borgerlig Korps løb til, og hevnede den fornærmede Officier, ved at give denne grove Karl en god Dragt Prygl, som han ogsaa havde fortient.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Endnu vil Roligheden ikke ret finde Sted i Jrland og det lader som Frantsosernes Landgang har forandret Gemytterne, hvor slet den end løb af. J adskillige Egne, især der hvor Frantsoserne vare, streife Rehellerskarer omkring, og i Cork har Cornvallis maattet lade tage Verktøiet fra Smedene, som giorde Vaabes til dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
John Fleming blev i Løverdags Aftes ved Politiet, hentet fra Komoediehuset til Raadhuset. Han var blevet ærgerlig over at det havde varet noget længe inden man trak Dækket op, hvorfor han gjorde Allarm og kastede et Æblerfra Galleriet ned i Orchesteret som Slog Øiet ud paa en stakkels Musikus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Livorno, den 13 Septba. Den 3die er en barbarsk, sandsynlig en Tunesiske Eskadre af 5 Schebekker og i Halvgalen landet ved den Surdiniske Øe, St. Pietro, udplyndret den hele Øe. og taget mange af Jndvaanerne med sig. De itali- Farvande forrurliges meget af Barbarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Neapel, den 7 Septbr. Af troeværdige Breve veed man her: at da den franske Flaade kom for Alerandrie Havn, og begiærede venskabeligst Tilladelse at løbe ind, har Commandanten, alvorlig raadet Buonaparte, at afstaae dette Forsæt, men forgiæves. Uagtet Egygternes Modstand, satte han dog 22000 Mand i Land. Den følgende Dag angreb den behiertede Bey disse, med 6000 Mand, men maatte med stort Tab trække sig tilbage. Frantssoserne tællede 300 Døde og Saarede. Buonaparte tilhød at ville træde i Underhandling med Beyen, men denne vilde intet høre deraf, og paastod: han skulde forlade Landet. Buonaparte lod derpaa 4000 Mand. tilbage i Alerandrien, og gik derpaa med sit Hovedcorps over Nylen til Cairo. Andre Breve melde: at Buonapartes til Egivten medbragte Ingenieurer allerede ere ifærd med, ved en Kanal at foreene det Middellandske og røde Hav, paa hvilken 8000 Mand arbeide daglig. Staden, Cairo er et meget ubehagelig Opholdsted for Frantsoserne, formedelst de urene ninkende Gader, og de hæsselige store Hunde, hvortil Tyrkerne have saa stor Overtroe, samt at Egnen deromkring er for største Deel vild og udyrket. Hvorledes det bliver mellem os og Frantsoserne, veed man endnu ikke. Jmidlertid formeres vor Armee med 30000 Mand. Kongen har ogsaa befalet alle adelige Jordegodseiere, som opholde sig udenlands, at kom, me tilbage, da de et længere maae trække deres store Jndkomster ud af Riget - som ogsaa er rimeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Paris, den 25 Septbr. Jgaar besluttede 500 Raadet, at til Armeens Forstærkelse maatte reqvireres 26000 Mand. Jmod Neapel tales meget heftig, fordi de havde provianteret den Nelsonske Flaade saa vel, og ved bliver at ruste sig. Det kommer nu an paa, hvad Svar den dertil sendte Mangourit erholder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
I St. Malo er et Kieleringvak opdaget, som vilde have stukket Stadens Brand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den 11te Septbr. var ved de nordnestlige Kyster, en stærk Storm, som anrettede stor Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Til Vige er kommet en Fregat fra Havannach med 14 Millioner Plaster. - Den Ladning var vard at have.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Blandede Efterretninger: Privatbreve fra Constantinopel melde: At Stør herren har foræret den seierrige Admiral Nelson en meget kostbar og smuk Algrette, i det mindstraf 80000, Løvedalers Værdie. Denne Kostbarhed er af en udmærket Art, og bæres ikke af andre i det hele Tyrkiske Rige end af Storherren selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Admiral Nolson blev i Begyndelsen af Fægtningen saaret af en Træesplind i Ansigtet, men holdt dog ud indtil Slagets Ende, uden at faae det forbunden. Nelson venter, nu Tyrkiske Brandere, for at opbrænde de Franskes Transportskibe i Alerandriens Havn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
De Franske skal i Slaget have kastet nogle Kister med Guld og Sølv ud i Søen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Angaaende Sygdommen i Støblau ved Danzig, mælder Konsulen under 14 f. M., at ingen flere end de forommeldte, ere døde, og at de, som ifølge sidst meddeelte Beretning, vare blevne syge, deels vare Bedring og deels allerede friske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Om den i Podolien grasserende Pest meldes intet bestemt. Det heder imidlertid i et Brev fra Podolien til en i Danzig boende polsk Adelsmand, at den udbreder sig stærkest ind i Ny=Rusland. De keiserlige Grændser ere besatte med Landfolk, og der holdes Vagt paa Grændserne, for ikke at lade nogen komme derind fra Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Angaaende Sygdommen i Kiel melder det derværende medicinske Fakultet, under 25 f. M., at derfra den 16de til 23de f. M. kun vare døde 29 i alt, Fasultetet troer fra dette Antal at kunde afdrage i det mindste 7 til 8, hvilke paa denne Aarstid sædvanligt alligevel døe, og beregner af de øvrige Døde Halvdelen til Staden og Halvdelen til Landet; hvilket Beretning det saa meget meer mener at kunne bevise den formindskede Mortalitet af Blodgangssagen, som vistnok Kopperne, der endnu stedse vedblive, ogsaa have bortrevet nogle, især Børn. Under 28de f. M., meldes, at Sygdommen, betragtet som herskende, og egentligen evidemisk, næsten ganske har tabt sig. Fra 23de til 29de f. M. ere kun tvende døde i Staden, hvilke desuden maatte bukke under for Birtsælde og Alderdoms Svaghed, paa Landet, hvor de Syge ere hvist uvillige til at følge en god og ordentlig Helbredelses=Maade, ja endog modsætte sig denne, er der ef samme Tid død 13. Nogle Syge ere der endnu tilbage, i Staden, som deels lide under Sygdommens fra forrige Uger end vedholdende Følger, deels, hvilket dog kuns er Tilfældet med meget Faa, paa ny ere angrebne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Fra Amtmanden over Bornholm er, under 10de f.M., indberettet, at der i Aakiær og Pederskiær Sygne, skal have udbredt sig en smitsom Sygdom, Kopperne kaldet, blandt Faarene. Han har derfor foranstaltet kundgjort, saavel til Tinge, som ved Kirke stevne, at en slig Sygdom hersker i bemældte Sogne, og advaret en hver at vogte sig for at kjøbe Faar paa de Steder, hvor Smitten grasserer, men især tilholdt den, hvis Faar ere befængte med denne Sygdom, ikke at sælge Faar eller Lam, eller at Slagte dem og sælge Kiøber, under vedbørlig Tiltale og Straf. Ligeledes har han, da Bønderne i de øvrige Sogne, hvor Sygen endnu i existerer, formodentlig for at undgaae et større mueligt Tab, strax ville sælge deres Lam ogsaa ladet Kiøbstædernes Beboere, som opkiøbe Lam før at slagte og nedsatte Kiøder til Forhandling, tilkiendegive, at det vil være nødvendigt, at de lade Lammene, førend de slagtes, af uvillige Mænd besigtige, og tage deres Attest for, at Lammene ere friske og sunde og ei med nogen Sygdom behæftede, hvilken Attestede, naar paafordres, maae kunne bedige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den franske Minister Grouvelle er med sin Frue nu ankommen fra Paris til Kbhvn. Atter lover en Mand i Kbhvn, 3 Rd. til Douceur, for den som kan opdage den der har ladet avertere i Aviserne, at han selger Caffe for 2 Mk. 12 s. da den overalt i Kiøbenhavn koster 3 Mk. 6 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Søvringholm i Jylland er solgt til 3 Jnteressentere for 114,500 Rdlr., disse ere Landinspecteur Vesen. berg, Ammitholl i Randers og Secher paa Schaarup, gaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Capitain Østerbyes Skib som var kommet paa Grund ved Helsingøer, er bleven flot igien, men made repareres. Aftenerne den 21de, 22, 24, til 29de Septbr. inelvar i Nibe Skuespil paa den latinske Skole, givet af en Hr. Steiner med Familie fra Sachsen, som reiste Oct, til Weile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Brigantinen fra Flensborg, die Endte, er forliis ved de spanske Kyster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Da Kornhøsten i dette Aar kuns har været maadelig i Portugal, og Keiseren i Morocco formedelst Mis vært i sit Rige, har forbudet den sædvanlige Udførsel, saa vil Kornhandelen fra Norden til dette Rige i Aar blive meget fordeelagtig I Løverdags Aften var i Kbhvn, et skrækkeligt Uveir, næsten som er Orkan, Nogle Skibe dreve løs, og da til al Fortræd en Jagt fra Fladstrand var fastbunden ved dem, kom den i Klemme imellem Bommen ved Toldboden, og paa denne Maade sank den paa Stedet. Man har dog faaet den op igien; men Ladningen som bestod i Sukker, Kaffe og Stykgods, og som vurderes for 6000 Rdlr. er ilde tilreedt. Forleden faldt en Muursvend ned paa Holmen, og slog sig ihiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den for Tyverie arreterede Svensker er rigtig nok en svensk Baron Staalhammer, Foruden Uhret, han have de stiaalet, fandt man og endeel Manskietskjorter hos ham. Ordenen han har, var den svenske Frimurer Orden Med denne Post kom ingen høie Gevinster af Classe=Lotteriet, til Jylland. 1000 Rdlr. kom til Ærrøeskiøbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Avertissements. Nogle Tønder god Sæde Rug er endnu strax i at faae paa Hindsgaul. Tønden for 5 Rdl. Katholm er paa uve bortforvaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den i sidste Avis averterede Auction, som var berammet at holdes den 9de Octbr. her paa Raadbuset, er formedelst indløbne Hindringer, udsat til Tiirsdagen den 16de d. M. Hos Skipper P. Møller, er god heglet Hør at J bekomme for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Af Klara de Plessi, to elskendes Historier, er nu 1 ogsaa 2den Deel at bekomme her paa Adresse, Contoiret for 4 Mk. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Uindløste Breve paa Fridericia Postkontoir for afvigte Julii Qvartal. Fra Schlesvig, til Joh. Adam Fogt Porto 5 Ls. Kiøbenhavn, til Kiøbmand Andersen = Samme Sted, til Grenadeer Johan Friderich Schwartz Warde, til Grenadeer Christen Rasmussen Mølle Normedelst Bopæls Forandring, lader Hr. Frederich Holm heri Staden ved en eneste offentlig Auction den 20de Octbr., næstkommende om Formiddag Kl. 10, i hans Gaard opbyde, og om antagelig Budskeer, bortsælge: 1) Hans iboende Gaard Nr. 430 paa Hiørnet af Gothers= og Siellands Gade, bestaaende af 6 Fag Ege Bindinger til den første, og 7 Fag til den sidste af benævnte Gader, foruden 3 Fag Qvist, samt 2de Halvtage i Gaarden til Stald og Jldebrændsel m.v. Denne Gaard er ved en HovedReparation, nylig sadt i saa god Stand, som om den var opbygt af nye, og saaledes indrettet, at den kan tiene til beqvem Bopæl for en talrig og honet Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Den indeholder 6 Værelser, foruden Kiøkken og Spisekammer. Har godt Vand i Gaarden, og en skiøn Hauge, samt Ret til Deeltagelse i Byens Fælleders forestaaende Udskiftning. Gaarden kan modtages 1 Maji eller Paaskeflyttetid næstkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
) En Tørve=Eng paa Kongsted Mark, som skylder af Hartkorn, Ager og Eng 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., og indeholder 15390 1 Al. Paa denne Eng kan avles aarlig 4 Borger Læs Høe, og skiæres aarlig 40 a 50 Læs Tørv uden at blive opskaaren. Torvene ere af beste Bonitet, og kan skiæres 20 a 24, Torv dybt. Denne Eng kan taaes i Besiddelse enten strax eller til 1ste Maji næstkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-09
Skulle nogen have Lyst til at kiøbe disse Eiendomme under Haanden, kan derom ihundles enten med Eieren eller mig, naar det allene skeer saa betid, at den berammede Auction kan tilbagekaldes. Friderrig den 26de Septbr. 1798. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-12
Paris, den 28 Septbr. Man forsikkrer, at i Morges er den Tyrkiske Gesandt, paa Directoriets befaling arretteret og bragt til Tempeltaarnet, da han siden Efterretningen om Buonapartes Ankomst til Egypten, kom hertil, ikke har ladet sig offentlig see, ikke engang ved Fæsten den 22de, som Poultier sagde, kunde ansees for en Krigserklæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-12
Fra Malta have vi nu den omstændelige Efteretning om Buonapartes Ankomst til Egypten: Den 1ste Julii kom Flaaden til Alexandrien, og erfarede, at den engelske Flaade havde været der 3 Dage i Forveien, og var igien gaaet derfra Dagen derpaa satte Buonaparre sine Tropper i Land, og fulgte selv med. Om Aftenen skede Angreb mod Alerandrien, uden Kanoner, blot ved Stormstiger og Basonetten. Egypterne gjorde tappert Modværge. Vi tabte 2 til 300 Døde og Saarede. General Kleber blev paa Hovedet streifet af et Flinteskud, General Menou fik paa Stormstigen et Stød paa Foden af en Steen. Endelig trak de seirende ind i Alexandrien, og nu gik Asvæbningen for sig, uden Modstand. Alerandriens Scherif vedblev sit Embede og blev strax givet det trefarvede Skiertat bære. Nu sluttede Buonaparte en Traktat med Arabernes Chef, for at sikkre Armeens Roe, men Forposterne blev for silde underrettet derom, og Araberne, havde allerede dræbt 9 Matroser, som vare komne i Land for at hente frisk Vand. Samme Dag blev ogsaa 33 Araber omringet af det franske Cavallerie, og paa Stedet nedhugget, blot 1 undkom. Efterat Alexandrien var indtaget, blev Rosette besat, hvis Porte Folket selv aabnede, og sendte Frantsoserne en Deputation med det trefarvede Flag imøde. Herpaa beordrede Buonaparte sin Armee til Cairo. Selv gik han med til Lands derhen, angreb den, og Generalerne Bon og Vial bemægtigede sig en Post, som tvang Staden strax til Overgivelse, hvorpaa Buonaparte trak derind den 23de Julii. Denne Erobring bekiendtgjorde den brave Admiral Brueys, som 8 Dage, derefter fandt sin Død, for Flaaden, ved følgende Proclamation. Kammerater i Vore brave Vaabenbrødre have bemægtiget sig Egyptens Hovedstad Stor Cairo, paa hvis Forsvar de flygtende Beys havde sat deres eneste Haab. for deres Redning. 10000 Mameluker til Hest, angreb vore Tropper med største Rasenhed, men blev alvorlig modtaget, over Tusinde blev hugget i Stykker, mange druknede i Floden, de øvrige taget fangen, og næsten alle ere blevne saarede. De havde over 3000 Kameler og over 300 Heste med sig, som alle vare til lassede med kostbare Sager, og blev vort Bytte. Da Generalerne Bon og Vial med tappre Soldater havde indtaget Forter, sendte Cairos Jndvaanere en Deputation til vor Armee, og Buonaparte trak derind under Folkets Glædesraab. Denne Stads Erobring sikkrer os nu hele Egyptens Erobring. Ovenmeldte er det vigtigste af hvad som over Malta er kommet hertil fra Egopten. Fra Masta selv, meldes følgende, og Vi have endnu 12 franske Linieskibe i det middellandske Hav. Siden 14 Dage er 200 Oxer tilføre, os ved svenske Skibe, fra Tripolis. Brød har vi paa 2 Aar, og Kiøb til 3 Maaneder, blot Viin mangle vi, hvilken Mangel vore Citroner og Pommerantzer, maae oprette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-12
Man forsikkrer at den 17de d. M. er 3 Linieskibe, og 1 Fregat løbet ud fra Touton, for at tage Post, ved Øen Elba, og derved hindre Englænderne i at giøre sig til Mestere af de Tøskanske Havne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-12
I Toulon er aabnet en Subskription, til Beste for Enker og Børn efter de ved Søeslaget for Alexandrien blevne Frantsoser. Buonapartes Kone, som siden han forlod Malta, et har havt noget Brev fra sin Mand, havde beslut eet at ville reise over Land til ham, men klogelig igien opgivet dette Foretagende. I Boulogne sur Meer, har man den 20de hørt en stærk Kanonade i Søen, - som nok nærmere vil er fares hvad har været.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-12
Monicteuren har efter en vis Tabel beregnet Franktigs nærværende Folkemængde sikkert at være 30 Miltioner Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-12
Det nye Deeret om de 200000 unge Mennesker som skulde udtages til Armeen, er med al Høitidelighed bekiendtgjort, og glad forlade disse Frankrigs unge Børgere, Plopen og Hammeren, for at giøre sig fortient for sit Fædreland. Tugttribunalet i Pontoise, har dømt en Bedrage, ved Navn Jean Langaae, til at betale 100 Livres i Bør der og 3 Maaneders Fængsel fordi han havde indbildet Lettrøende, at han formedelst den store Æstime han havde hos Directeur Barras, kunde forskaffe enhver den Hevn de ønskede sig over deres Modstandere, naar de betalte ham derfor. - At enhver jo gjerne ønskede at see sig hævnet hos sin Fiende, er intet Under, og allerheldst, naar det kunde skee paa en snild Maade; men denne var saa veltænkende at han blot bedrog sine Kunder, og beholdt Pengene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-10-12
Turin, den 19 Septbr. Den 16de var det her meget uroelig. Nogle Dage før, var Folket meget opbragt mod det Franske Militair, da 2 Franske Husarer, kom ridende i fuld Gallop til Citadellet, hvorved de reed over en Kone og tø smaae Drenge. Den 16de, en Søndags Eftermiddag, saae man derpaa nogle Kareter fulde af Franske Officierer jagendes til Citadellet. Forud rede 2 Piemontesiske Postillioner, og bagefter 14 Franske Husater. Bag paa Kareten stod Lakeier i sorte Klæder, med Hatten under Armen og Sabel ved Siden. Dette Tog løb hastig igiennem de folkerigste Gader og Pladse, og i den offentlige Spadsergang Valentino, hvor adskillige Grupper Franske Officierer og Soldater saaes. Dette selsomme Skuespil bragte Folket til Giæring. Strax derefter kom det til Virkeligheder mellem de Franske Soldater og Borgerne. De Piemontesiske Soldater ilede Borgerne til Hielp. Folket trængte derpaa talrig til Citadellet. De Franske Husarer reed ind iblandt Folket, og gjorde Luft ved flade Sabelhug. Derpaa marscherede et Fransk Korps til Citadellets Barrierer. Jmellem disse og Folket kom det til Fægtning, hvorved paa begge Sider tabtes Menneskek. Den Franske General Menard ilede til, og bidrog meget til Larmens Ende, da han befalede de Franske at holde inde og rykke tilbage Gouverneuren raadede ogsaa alt mueligt paa de Sardiniskes Side, Folket at holde sig roelig. Den Franske Gesandts Huus blev givet en stærk Salvegarde. Stærke Patrouiller i Gaderne vedligeholdte Roligheden. Stadens Syndici har sendt Gouverneuren 5000 Livres, for at uddeele blandt de Piemontesiske Underofficierer og Soldater, som bestrudmerkede sig.