Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-13
Alle politiske Jnteresser maae i nærværende Øieblik vige for Cholera. Koureren er paa en sørgelig Maade vaagnet af sin skjønne Drøm om det franske Folks, og især Parisernes overvættes Oplysning, og maa nu tilstaae, at her som andensteds, ja maaskee i endnu høiere Grad, herske de groveste og afskyeligste Fordomme og Bagvaskelser, for at hæmme de trufne Foranstaltninger. "Lykkelige Paris, læste Man umiddelbar efter Juli=Revolutionen - lykkelige Stad, som ingen Pøbel har at opvise!" Hvo havde vel dengang skullet troe, at næsten alle offentlige Blade uden Undtagelse nu skamfulde maae indrømme, at den lavere Klasse ved denne Leilighed har lagt en mageløs Raahed for Dagen. Denne Tænkemaade har i flere Dage afstædkommet oprørende Optrin i Paris. Allerede den 30 og 31 Marts sammenrottede talrige Hobe sig udenfor Apothekerne, hvor de indslog Vinduer og insulterede Lægerne. Disse Uordener tiltoge i endnu stærkere Grad de følgende Dage. Pøbelen vilde ikke vide af Cholera at sige, men beskyldte Øvrigheden for at have forgiftet Viin og Brændeviin. To Personer klagede over Kolik strax efterat de havde drukket Viin hos en Viinhandler. For at forjage denne Mistanke, drak Viinhandleren selv et Glas og styrtede 5 Minutter derefter om i et Krampe=Anfald. Dette Tilfælde voldte en frygte lig Allarm, og Man formoder, at Ondskabsfulde virkelig paa enkelte Steder have blandet Skeevand og Vitriolsyre Drikkevarerne, for at vække Uroligheder. En anden Hob vilde storme St. Pelagie=Fængslet, hvor en Mængde Carlister og Republikanere sidde indspærrede. Medens de søgde at opsprænge Portene, overvældede Fangerne indenfra Vagten og vare nær ved at udbryde, da der i det samme ankom flere Soldater; der maatte gives Jld, og en Gjeldsfange blev dræbt. Den 2 April var Staden atter i almindelig Bevægelse; i flere Qvarterer blev slaaet Generalmarsch, og hele Garnisonen saavelsom Nationalgarden maatte under Vaaben. Det var Kludesamlerne, flere Tusinde i Tallet og Udskuddet af den Pariser Pøbel, som tildeels ere blevne brødløse ved den nye Jndretning, hvorefter Gade=Rensningen bortforpagtes. I deres Forbittrelse anfaldt de derfor de hertil brugte Karrer, opbrændte 30 til 40 af disse og kastede nogle i Seinen. En Mængde Løgter bleve ved samme Leilighed ituslagne. Tilsidst maatte Militairet hugge ind og 25 til 30 Personer skulle være saarede. Disse Spektakler, vedvarede endnu den 3 April. J en Bekjendtgjørelse af Præfekten siger han at have bragt i Erfaring, at nogle Uslinge, for at give det Rygte Sandsynlighed, at Regjeringen med Forsæt søger at formindske Folkemængden ved Forgiftelse, gjennemstrøife Værtshuse og Slagterboder med Flasker, og Pakker fulde af Gift, enten for at komme det i Brønde og paa Drikke= og Spisevarer, eller lade som de gjøre det, og naar de da gribes af deres egne Kammerater, at udgives af disse for Politie-Agentere!"Hr. Cas. Perrier har i et nyt Cirkulaire paalagt Præsekterne, med yderste Strænghed at dæmpe ethvert Forsøg til Uroligheder. J Carcassonne er Nationalgarden ogsaa bleven opløst. Grenoblerne ere endnu langt fra ikke beroligede. Jsær har Soults Dagbefaling og et Skrift betitlet Grenoblernes Hævn, der indeholder Hr. Dupins og Perriers Taler om Tildragelserne den 11713 Marts, paa ny sat Gemytterne i Bevægelse. Næsten alle der frembragte Beskyldninger erklæres for falske, og der samles Underskrifter i Tusindtal til en Protest derimod. For at forebygge de mange Udfordringer, har Generalen maattet lade de fleste Officerer ved det 35te Regiment give Huusarrest; de øvrige kunne ingensteds faae Qvarteer hos Borgerne.