Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-05-31
Grækernes Forvildelse er for en Deel grundet i deres huuslige Livs orientalske Beskaffenhed: Fruentimmerne ere bestemte til at være Mændenes Medhielperinder; men ikke til at være deres Slavinder. Hvor denne Naturens Lov svækkes eller tilintetgiøres, gaaer det ilde til. Paa Beskaffenheden af Mandens og Qvindens Forbindelse beroer saavel Statens som det huuslige Livs Vel. (Derved hæver ogsaa Kristendommen sig saa høit over Jslamismen, at hiin holder overMonogamiet; imedens at denne folererer Polygamlet.) Pebersvendelivet duer ikke; men dette har fra Oldtiden af fundet Sted hos Grækerne; Mændene satte sig omkring Bordet og philosopherede eller politiserede, imedens Fruentimmerne vare indespærrede i Gynæceet. Allene denne Sammenligning, ligesom den Omstændighed, at Slaveriet var i Gang hos de Grækere, viser Nutidens Fortrin for hiin berømte Oldtid; derimod havde den det Fortrin for Nutiden, at der herskede mere Tænksomhed blandt de kultiverede Klasser end i vore Dage; vi lære og læse mere end de gamle, besidde flere Kundskaber end de; men vi tænke mindre; derfor burde vor hele Opdragelsessystem endevendes.) Hetærerne (kultiverede Skiøger) deelte med dem Bord, Seng og Livets Forlystelser. (J Frankerige, især i Paris, har et Slags Efterligning af de gamle Hetærer viist sig, f. Ex. Ninon L'Enclos, Mad. Maintenon og fl.) Derfor gik Grækerne til Grunde, og blev andre Nationers Træl, fordi han manglede en Medhielperske; thi var hans Huusliv just ikke Tyrkisk, saa var det dog ikke Europæisk. Frue kantippe (Philosophen Sokrates TaalmodighedsPrøve, skal vel have ført et strengt Huusregimente; men videre end over sin egen Dørtærskel kunde hun dog ikke udslaae Kammerpotten. -(Men paa herskesyge Regentinder, som have vidt og bredt udstrakt Banen for deres Passioner, har dog Grækenland ikke heller havt nogen Mangel; man tænke allene paa Damerne af det Macedoniske Kongehuus, især paa Alexander den Stores egen Moder Olympias, og siden paa Kleopatras Foretagender.) Saaledes gaaer det endnu til; enhver fornem Grækinde er ifølge Folkets Sæder udelukket fra det selskabelige Liv, hun kan ikke forlade sin Boelig uden at være indbyllet i et Slør, og i det høieste kun gaae ud for at besøge Kirken eller en Slægtning. Naar Fruentimmerne hos os opbyde deres hele Konst for at stille deres Legemsbygning i et fordeelagtigt Lys, saa finder det Modsatte Sted hos de Græske Deres hele Pynt er lagt an paa at skiule alt det hvoraf man kunde slutte sig til, at et skiønt Legeme bevæger sig under deres Ti hylling. Ved deres afsondrede Liv kunne de allene beskiæftige sig med at brodere, med Musik og med at fortælle Eventyr, men deres Aand forblev uden Dannelse. Jblandt Oltidens Hetærer gaves derdog saadanne Gratier som Aspasia, Lais, Diotima og fl., som vare livfulde, dannede og vittige, hvis Aandrighed kunde fortrylle en Sokrates selv, og af hvilke han kunde selv lære Viisdom. Men nu vilde man forgiæves lede efter Musation i Grækenland, og dog ere disse Græske Fruentimmer saa skiønne, deres profil saa ædel, og deres hele Figur saa tienlig til et Forbillede for en Maler som Polyklet, som nogen Helleninde eller Helene, (dette Jdeal for qvindelig Skiønhed i Oldtiden, ligesom Maria Stuart i de nyere Tider, kunde have været. Men Klædedragtens skiønne Folder ere forsvundne under den smagløse Til hyllen og den tykke Sminke, som fordærver den gratiøse Form. (Det er en besynderlig Erfaring i Menneskelivet; at uagtet Menneskets Gemyt er yderst følsomt for den legemlige Skiønhed; uagtet Mennesket ikke attraaer noget mere, end at udmærke sig ved et skiønt Udvortes, saa kunne dog Mode og Lyst til Forandring bevæge Menneskene til at skamskiende den naturlige Skiønhed, hvormed Gud var begavet dem. Man tænke allene herved paa de modbydelige skarpe og tilsnorede Klædedragter; de Blottelser som træde al Anstændigt under Fødderne; de oppustede Ærmer som Elephantfødder; de Bukkelmasser hvormed Hovedet betynges; de unyttige al Skiønhed dræbende Slorbedækninger, og de tvungne og preciøse, Maader at hilse paa, og de unyttige Glas som skiule Øiets naturlige og maleriske Skiønhed, uden at forstærke Synet. Lader os ikke klage over at Skiønhedens Rose blomstrer saa sielden i Dødelighedens Land, var den hyppigere, viste den sig herligere, Menneskene vilde dog ikke vide at conservere den, de vilde misbruge den; og den vilde forrykke deres Forstand. Nei, Aanden maae først udvikle sig og forædles, den maae først forplantes i en herligere himmelsk Have, inden den kan taale at omgives med en mere forædlet Legemsform. hvilke Udsigter, hvilke Blik ind i Evigheden, aabne sig ikke herved for den Tænkende, for den som fatter den nærværende Tingenes Orden?) De Græske Fruentimmers Yndigheder hensvinde snart ved deres hyppige Brug af Bade, deres Lediggang og deres Kiedsommelighed; i de ringere Stænder tilintetgiøres de snart af de strenge Arbeider som Mændene paalægge dem Uagtet at den Pynt og alle de Essencer hvormed de salve sig nu ligesom i Did tiden, seer man dem dog sielden reenligt klædte, 28 det er ækelt at see hvorledes selv de fornemmeste Grækinders Klæder kunne være saa smudsige. Ligesaa ureenlige ere deres Huse, deres Redskaber, deres Divaner, som ere placerede rundt omkring Væggene; deres Borde, som ere kun to Fod høie, og deres hele Huusgeraad; thi Gratierne have ikke her længere noget Tempel. Dog seer det noget bedre ud i de Stæder, som staae i en større Forbindelse med Europa, især er der som en Folge af de nyeste Begivenheder foregaaet saamegen Forandring hermed, at man dog i de fornemmere Huse bliver modtaget paa en saadan Maade, at man kan haabe at de bedre Tider ville komme igien; dog have vel de homeriske Heltes Gemalinder f. Ex. en Penelove ikke havt det meget bedre end de nærværende Grækinder. (Fortsættes.) Festen i St. Petersborg den 11te Mai 1834.