Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1820-12-12
J Randers Aviis No. 148 læses følgende under Jndsende. Af r. Brev fra Egnen ved Lemvig, den 14de Novbr. 1820. Udentvivl har Dun allerede hørt og læst endeel om den her paa Kysten i sidstafvigte September indtrufne Stranding af en Skibsladning Modevare, Theater stads, Damepynt, Champagneviin, Malerier, Kobbere, Bøger, Silketøier m. m., kommende fra Frankerig og bestemt til Petersborg, Vistnok er der ogsaa i denne Anledning ikke lidet at fortælle, da der neppe i de senere Aar paa nogen Kant af Danmark er indtruffen en betydeligere Stranding. Uforgribelige Anmerkninger saavel over denne i Besynderlighed, som over andre her forefaldende Strandinger i Almindelighed giver jeg mig til sin Tid maaskee den Frihed at meddele; idag blot dette. Kysten her, fra Chorsminde langs hen ad det stolte Bovbierg, har i denne Tid gjenlydet af Lovtaler og Lovsange til den fortryllende undergjørende Champagnevins Pris; da selv den roelige Jyde paa Nordhavets kolde Bredder, nu har lært at kiende og ære den, som en extraprobat Mirakkelessents mod al menneskelig Meen og Bræk paa Legeme og Siel. En granskende ægte Natuiphilosoph har nyeligen meddelt mig : at han foruden at have fundet det meest evidente empiriske Beviis som den Lære, at man selv under den skiveste, af anden Spiritus bevirker, Periol bliver, ved at nyde en Flaske Champagne, fuldkommen ædrue, og efter Wessels Ord som man aldrig havde havt en, tillige har naaet det Held, ved denne Vin at opdage en anden mageløs og hidtil ukjendt Egenskab. J det han nemlig, af Lyst til at trænge dybere ind i Naturphilosophien, anstillede det Experiment, at indtage saa stort et Qvantum, at Naturen maatte vise det tilbage, befandt han, at denne, hvilken han nu hylder som den ædleste af alle Jordens Druesafter paa Retouren yttrede samme veldædige og behagelige Birkninger paa Smagsorgnet som ved Jndtrædelsen, og altsaa gjorde dobbelt Nytte. Med adskillige Kassers Jndhold skal være foregaaet Metamorphoser, der vække Forundring, ja Champagnevinen i tilproppede, med Staaltraad og Harpix tilbørligen forvarede Flesker har endog, efter Sigende, ventelig af fransk Heslighed, allerydmygst antaget Skikkelse af ærlig dansk Finkel, og udsort Rollen med seappanteste Lighed. Hoveledes vi iøvrigt vide at anvende og sætte Pris paa de os beskjerede Rariteter, vil Du, blandt andet, søe af Følgende: En Havboe, som fik et Stykke fin fransk Ost, log det for Sæbe, indsmutte Skjeget dermed, og kunde ikke noksom undre sig over at Sausen paa ingen Maade var at bringe i Skum: en anden aad derimod med hjerteligste Appetit et Stykke Sæbe i den fulde Overbeviisning, at det nar den kostelige Ost; vellugtende Vaskeklid i smukke Papirsæsker indtager man portionviis i Brændeviin, som et ypperligt Sundhedsmiddel. Skjøndt der ved de Auktioner, der over Ladningen ere holdte paa Ryssensteen en lille, forældet, i gothisk Smag opført, Herregaardsbygning, her bekjendt under Titel af Bødling Slot, nu Sæde for en Hog, ikke nær, hvilket du har seet af Hempels Avis No. 153, blev solgt saa meget som der offentligen var overteret, og hvorvel de langveisfra komne Auctionsgjester, hvis ikke en barmhierlig Lemviger med mueligste Geskjeftighed og Omhue havde antaget sig deres Tarv og Sang, og i et ham anviist, desuden til Gjemmested for Torv og Kartofler afbenyttet, Locale restaureret og holdt dem ilige, skulde været udfatte for at vansmægte, kan det dog ingenlunde nægtes: at for ægte Kjendere, resolute Speculantere, for Folk af Condute, ovet Erfaring og raffineret Jndustrir var begivenheden ønskelig og Leiligheden gunstig, da selv en smaglos, erkedum, skidenkarrig og oppustet Bonde kold, i roligst Mag og allerdybeste Reglige var island til, herved at gjøre sig overordentlig betydelige Fordele, (Fortsat: see det i No. 95 og 96 afbrudte Stykke. 2. Luxus blandt Bondestanden.