JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Indenlandske Efterretninger. Med Dannemænds Glæde feirede Ringsted, den 14de September 1817, thi den ventede sin Konge og Dronning, og Deres hulde Børn. Den ønskede, at de Elskede maatte see den Ærefrygt og Kierlighed, der fyldte hvert Hjerte, udtrykt, uden Fordring, men med den Jnderlighed, der stemte Unge og Gamle til værdig Borgerfryd, Til den Ende havde den søgt, efter Evne, at forskjønne den Deel af Byen, der skulde passeres. Fra Jndkjørselen var plantet en Allee, der strakte sig gjennem St. Bendts Gade og Torvet, og sluttedes i Baggrunden af 3de i Pyramideform opførte løvklædte Monumenter, af hvilke det midterste hævede sig over de 2de andre, og fremviste for oven, en Medaillon, Waldemar den 2dens Navn med Kronen over, neden under hvilket faaes Dannebrogsfanen, og en opslagen Bog, med Paaskrivt "Jydske Lov," og derunder Dannebrogs korsets Jnsignier, og over det Heele varede Dannerfaren. Paa de tvende andre Monumenter saaes ligeledes anbragt Waldemar d. 1stes og den 3dies Navn med Kronen over, og paa alle 3 Medaillons var tillige Regjerings Tiltrædelses og Dødsaaret anført. Omtrent midt imellem Byens vestre Port, hvor Jndkjørselen skeete gjennem en opreist Bue, der var prydet med Løverk og Blomster, og forbemeldte Baggrundhævede sig en Æreport, der tvert over heele Gaden var opført, i en simpel og reen Stiil, med lige Facade til begge Sider, hvorpaa Kongens og Dronningens NavnChiffere vare anbragte, og omslyngede med Krandse. af Eegeløv og Blomster. Oven over læstes, paa den vestlige Side, den 14 September 1817, og paa den østlige, "Troeskab, Hengivenhed, Kierlighed." Øverst stod det Danske Vaaben og Kronen. Postgaarden, hvor Deres Majestæter havde bestemt at træde af, var decoreret med løvdækkede Buer, og slyngede sig til det Øvrige, der ved Guirlander af Loverk og Blomster var sat i Forbindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Nu ere disse ærværdige Levninger hver for sig omhyggeligen nedlagte i 4 nye Eegekister, hver forsynet med deres Navns Chifre og Krone over af støbt Maal, i en hvelvet Begravelse, hvorover kommer en Marmortavle med Paaskrivt om de derunder hvilende høie Personers Levninger, omgipen af et støbt Jerngitter. Hs. Høihed var Selv tilstede ved det Heles Ordnen og Nedlæggen, og havde tillige ladet tilsige Stiftets i Byen tilstædeværende Embedsmænd og Honoratiores. Stiftsprovsten Dr. og Ridder Tetens holdt ved Graven en skjøn og kraftig Tale. Denne hvelvede Begravelse er ligefor den tilforn ommeldte store Mindesteen af 1516, som Dronning Christine lod indmure i Graabrødre Kirke og nu staaer i St. Knuds, lige for Hoved-Jndgangen. - Foruden disse høiKongelige Levninger hvile i St. Knuds Kirke, som bekjendt, ogsaa Kong Knuds, og Kong Erik Lams, der døde i St. Knuds Kloster som Munk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Marmortavlen over de nu i St. Knuds Kirke nedlagte Kongelige Personers Been har følgende Jnscription. Hic. subtus. osa. condita, jacent. Johannis. Daniæ. et Norvagiæ, regis, Christine, ejusdem, reginæ. ne, non, utriusqve, fliorum. Christiani 2di. Daniæ. et Norvegiæ, regis. cui, æve. &c. patri. et Svecig, paruit. et Francisci, principis, regii. ab. æde. hujus. Urbis. Franciscanorum. dicta. rege, jubente. anno. MDCCCV. huc. translate, Molliter, ossa. cubent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Odense, d. 19 Septbr. Efter at vi i 14 Dage havde med østlige Vinde haft det skjønneste Høstveir og de første ret skjønne Sommerdage med over 20 Fr. Varme i Middagsstunden (kun allene at Aftenerne paafalde saa tidlig, og tyk Taage gjorde Aften og Morgenstunden saa udehagelig), faldt uventendes den 15 mod Aften en svær Tordenregn, og lynede hele Aftenen. Derefter indfandt sig d. 16 mod Aften en snell opstigende stærk Strandtage fra N. V., som Jyderne ved Vestkanten kalde Havsuug, og som den 17 havde en Storm fra Østen til følge, og den 18 blev saa orkanagtig, at den især ved Middagstid, lod befrygte megen Skade paa Tage og Træer. Det lidet af Kjærnefrugter, som Haugerne gave Haab om, er derved aldeles afpidsket, undtagen paa de faa Steder, der havde desbedre Skjul for Vinden. Endnu blæser det stærkt af samme Hjørne. Da denne Storm nok er en Følge af det saa nær værende Jevndogn, saa lægges den sandsynlige enten med Regn eller med Torden. Jmidlertid har det hidtil hafte skjønne Veir dog nok bragt Jordens meeste Afgrøde godt i Laderne, og lært dem, der i Begyndelsen forhastede sig med Høsten, at man ikke bør mistvivle om Forsynets Hjelp, som de dentid advartes om. - Hs. Høiheds, vor elskte Gouverneurs, os saaglædelige Fødselsdag, feiredes igaar i det Odenseer dramatiske Selskab med en Forestilling, og foran samme fremsagdes af første Directeuren en af ham selv til denne Høitid forfattet Prolog, der skjønt tolkede Selskabets Følelser og sluttedes med trefold Glædeshurrad af hele Selskabet, som ogsaa gjentoges for Hs. Høihed vor elskede Prindsesse Caroline Amalig. - Jmorges mistede Fyen een af sine sjeldne Mænd i alle Henseender, Doctor Johannes Eicheel, næsten 90 Aar gammel. Han havde overlevet alle Sine og næsten sig selv med. Endnu i Besiddelse af alle Sielsævner hensov han roeligen og blid som sand Christen. Hans Minde bliver her i Fyen uudslettelig, hvor han i mere end et halvt Sekulum gavnede sine lidende Medmennesker, som menneskekierlig, tænkende og utrættelig Læge, der ikke overilede sig, fulgte Naturens Vink, og ufortrøden vidste ved Sygesengen at indstudere sig i den Syges Character og Levemaade, der desværre saa almindeligen skjules for Lægen. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Viborg, d. 15 Septbr. J Altona Merkur anføres den Kjøbenhavnske Brændeviinsbrænder Søndergaards opfundne Pram, bestemt til at befare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
den i senere Aar paa nogle Steder med Dynd fyldte Liimfjord. De her ved Staden nærmest bø ende Skippere af Qvols og Hjarbek ville, saavelsom andre paa denne vidtløftige Fjord farende Kaage, hvoraf nogle endog føre 800 Tdr., vist nok smile af denne Opfindelse; thi de komme ret got frem, uden over Løgstøers Grunde, der ikke er Mudder, men Qvægsand, som sættes ind fra Bygholms Veile - og formodentlig heller ikke tabe noget af deres gode Fortjeneste ved Fragtfarten, ved at see hans Fladbunder gjøre Promenade ved Siden af sig. - J Fredags d. 12te trak uformodet et Tordenveir og, efterat vi i nogle Dage havde havt stærk Taage næsten til Middag. Det lynede endeel om Aftenen, hvorpaa fulgte stærk Regn om Natten, Tordenen hørtes ikke. Kornets Jndkjørsel forsinkedes ved Regnen endeel, skjøndt meget i sidste 8 Dage er hjemført. - Gammel Rug kostede i Lørdags 20 Rbdlr. Tønden, men fandt ringe Afsætning. - Det ny kostede 16 Rbd. og var i Overflødighed at faae. Kartofler 3 Mk. Skjeppen. Man har i Aar det omvendte Exempel, at Leermarkerne, som ellers almindeligt ikke give det bedste Rug, i Aar have frembragt bedre Afgrøde end Sandmarkerne - men ofte har man og paa Leermarken funden Orm i Kjernen. Derimod sees paa Sandmarkerne endeel Meeldrøiere, (sorte Brandkjerner); saa er det og i Aar at mærke, at de vesterste Egne i Jylland, der ligge nær Havet og hvor Høsten pleier at indtræffe næsten 3 Uger efter de andre Steder, i Aar have været de allerførste, der bragte Kornet til Modenhed. – Samt, at Bygget almindelig har overalt, ja endog paa de Sandmarker, der aldrig før gave got Byg, i Aar ydet en riig Høst. - Hvad man altsaa har manglet i Mængden af Rug til Trave og Skjeppe, har man fuldelig faaet Erstatning for i Bygget. – Havren forbedrede sig meget paa de sidste 14 Dage for Høst. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Viborg. Aviserne fra Udlandet have fortalt os, at en Chemist, Humphry Davy i England, har opfundet den Sparsommelighed, at appretere Klæde med Tran. Saameget end Anmelderen, lige med enhver Dansksindet, maa ønske at Enhver ville stræbe, at udgrunde og benytte slige pengesparende Ting, især da vore Grønlandsfarere kunne bringe os Trannen, saa kjert er det ham imidlertid at kunne forsikkre, at en Dansk Mand her i Byen benytter et mere reenligtogbedre lugtende Surrogat for Klædet, naar det appreteres; det er nemlig Hestefedt, der i Lugt ikke fraviger synderlig Bomolien, og vist nok er i alle Dele fortrinligere for Næsen og Klædet end Trannen, der desuden er brugelig til mange andre uundværlige Ting. - Hestefedtets Anvendelse er saaledes en sandere Gevinst for Landet her, end Trannens for England. - Ja, det kan i Tiden mueligt give Anledning til 2 gode Ting: a) At gamle Heste menneskeligen behandles og fedes til Slagtning; b) hvorved frembringes Olie uden Olietræer og spiseligt Kjød for got Kjøb. - Som man veed (af Borchs Aalborg-Avis) er der ved Løgstøers Grunde sædvanligen i vore Dage kuns 2 1/2, høist 3 Fod Vand - hvilket maa forringe meget den Nytte Brændeviisbrænder Sønder gaards Pram agter at gjøre paa Liimfjorden. - Overalt vide Fjordskipperne nu ret got at hielpe sig, uden slige Opfindelser; men, ikke kan det heller nægtes, at saalænge Sandgrunde ikke ved Konst og Maskiner kan flyttes, burde vel Fjordskibene kjende, og bruge Hollændernes Kameler, d. c. tomme, paa Skibets Side anbragte Kasser, der lette Skibet betydelig, og vist ville i mange Tilfælde spare det Udløsningen. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 448, a vista 455. Amsterdam 2 M. 418, a vista - . London 2 M. 19 Rbdlr. 24 s. Paris 2 M. - . Spec. 465. Specier solgtes til 28 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 106 a 106 1/2 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 25. Dito Species. 20. Svenske Sedler 8 Mk. - Disconto. 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Blandede Efterretninger. J Norrköping, i Sverrig, gives et Forbedrings= eller Spindehuus, der synes at kunne tjene til Mønster for andre Indretninger af dette Slags. Fangerne nyde der en saa menneskelig Behandling, at ofte Mennesker, der havde udstaaet deres Straffetid, ønskede at blive der. Til Reen lighedens Befordring haves der en Badeanstalt, og Føden er baade god og kraftig. Ugentligen nyde Fangerne nogle Timers Underviisning, og om Søndag Eftermiddag tillades det dem at forlyste sig med Dands og andre Legemsbevægelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Hver Dag føres de ud i den fri Luft paa en aaben Plads, og Løverdag Eftermiddag ere de fritagne for Arbeide. Jøvrigt er Jndretningen i det Hele ligesom i den Kjøbenhavnske Straffeanstalt, paa det nær, at Fangerne ere pligtige til at skaffe en fastsat Deel Arbeide færdig aarligen, og naar det bestemte Maal er fuldført, er ogsaa - Straffen overstaaet, uden Hensyn til Tiden, hvorved Fangerne, som let skjønnes, anspores til desstørre Flittighed; dernæst, at en eneste Spinde mester og Opsynsmand ere tilstrækkelige til at have Tilsyn med hele Huset, og at det ikke er Fangerne tilladt at fortælle, hvilken Forbrydelse de have begaaet, eller Opsynsmanden at sige det i deres Paahør. - Det sidste finder Anmelderen, meget rigtigt; thi da det er een af Straffens vigtigste Formaale, at virke til Forbryderens Forbedring, saa bør ogsaa Alt, hvad der kan lægge Hindringer i Veien for denne Forbedring, paa det omhyggeligste bortryddes. Den Foranstaltning, at bekjendtgjøre de over Forbrydere fældte Domme i offentlige Tidender, er sikkerligen et saare kraftigt Middel til at afskrække Andre fra at begaae lignende Forbrydelser, men om dette Middel altid burde anvendes for ringere Forbrydelser, især for første Gang begaaet simpelt Tyverie, vover Anmelderen ikke at bestemme. Paa mangen en ung Forbryder kunde mueligen denne Offentlighed have en alt for sørgelig Jndflydelse i hele hans tilkommende Liv, og i saa Fald synes Straffen ikke at staae i et passende Forhold til Forbrydelsen. Anmelderen troer, at det maaskee kunde være godt, om i det mindste de, som første Gang havde begaaet simpelt Tyverie, bleve skaanede for denne Offentlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Efter det svenske Commerce-Collegii ved Enden af Aaret 1816 udstedte Beretning, er der 1813 i hele Sverrige forfærdiget i 928 Fabriker, af 6709 Arbeidere for 4,406,610 Rdlr. Vare, og 1814 i 871 Fabriker af 6219 Arbeidere for 6,622,130 Rdlr. Vare. 1813 var Væverstolene Antal 994 Stykker; men 1814 var det voxet til 1124. De fortrinligste Fabriker vare: 102 Klæidefabriker med 1920 Arbeidere, 87 Tobaksfabrikker med 690 Arbeidere, 37 Silkefabriker med 44 Arbeidere, 16 Bomulds- og Lerredsfabriker, med 407 Arbeidere, 24 Papirmøller med 280 Arbeidere; 33 Sukkerraffinaderier med 250 Arbeidere, 61 Læderfabriker med 107 Arbeidere, 50 Uhrfabriker med 103 Arbeidere, 22 Sæbesyderier med 55 Arbeidere, 17 Speilfabriker med 5 Arbeidere, 12 Kattuntrykkerier med 48 Arbeidere, 28 Broncefabriker med 46 Arbeidere, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
J Sukker=Raffinaderierne i Stockholm produceredes for 633,633 Rdlr. Sukker og i Gothenborg for 608,067 Rdlr. J Stockholm trykkedes for 285,870 Rdlr. Kattun. - J Aaret 1813 have 1654,000 Fruentimre i Sverrige erlagt Skat for at bære Silketøi. - J Aaret 1814 eiedes i hele Sverrige 1100 Skibe paa 70,000 svære Læster med 9770 Søfolk, i Aaret 1816 derimod kun 1036 Skibe paa 62,840 svære Læster med 9035 Søfolk. Fra Aaret 1800 til Slutningen af 1816 er der paa alle Værfter i de nuværende svenske Provindser bygget 919 Skibe. (Udaf: Molbechs Breve fra Sverrige i Aaret 1812.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
Jndtil 8de Septbr. var ialt kun indløben til Understøttelse for de Brandlidte i Drammen: 65 Norske Specier. De Herrer P. Beylegaard og C. Faye, som i den Norske Rigstidende No 74 have bekjendtgjort dette, anmærke i denne Anledning: "J fordums Dage, naar nogen Bye i Norge undergik saadan tung Skjæbne, som den der rammede Drammen den 1ste Maj. d. A., blev der af den Danske Regjering indvilget, at 2de agtværdige Borgere i enhver Bye bleve af Autoriteterne paalagde at indsamle Gaver til en lille Erstatning for den Skade, saadant Uheld medbragte. Drammens Bye har saaledes bidraget ikke ubetydelige Summer til flere Byer i Norge, derfor have vi og Grund til at formode, at de Byer, der forhen have modtaget Understøttelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-23
under lignende ublide Omstændigheder, nu ved denne Leilighed ville have i Erindring de Brandlidte i Drammen. Vi vedblive fremdeles at modtage det, Enhver vil lyde til de af de Brandlidte der trænge til Understøttelse, og som vi i sin Ti skulle aflægge offentligt Regnskab for Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
Udi det sidst udkomne No. 75 af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, findes af en Ubenævnt indført et kort Forslag til et offentligt Tørrehuus for Kornvare. Da det nu lader, som om Forfatteren var uvidende om den store og skiønne Jndretning, som dertil allerede haves paa Korntørrings-Magazinet her udi Staden, siden han han et Sted siger: at Begyndelsen maatte skee udi Kiøbenhavn, og Indretningen gjøres paa Statens Bekostning, hvilket allerede er skeet; saa har jeg troet at burde underrette Ham, saavelsom Flere, der kunde mangle Kundskab desangaaende, derom, ved foreløbigen at bekiendtgiøre, at vi ikke allene fra en rum Tiid have een, af vores afgangne berømte Kommander, og Fabrikmester Gerner opfunden og indrettet Tørringsmaskine, paa det store Kornmagazin imellem Amaliegaden og Kanalen, der tilforn var det forrige Østersøiske Kompagnies Magazin, men endog, at samme stedse har været aabent til Brug for de Kornhandlere, som deraf ville betiene sig til Tørring af deres Kornvare, blot imod at betale de til Tørringen nødvendig medgaaende Bekostninger, og uden at give det mindste i Leie, eller for Nytte og Brug af Magazinet og Maskimen imidlertid, som nærmere kan erfares af Forordningen om Kornhandelen af 6te Junii 1788 dens 6te. J øvrigt skal, i Anledning af Korrespondence mod Udgiveren, i Bladet den oekonomiske Korrespondent, med det første vorde meddeelt en omstændelig Beskrivelse af denne Indretning, Underretning om Bekostningerne og Efterretning om, hvor oplysende Tegninger deraf ere at bekomme, saaledes, at Jndretningen deraf kan efterabes andensteds, da det Kongelige Rentekammer, som særdeles ønsker denne Sags Fremme til det Almindeliges Bedste, i den Henseende har tilladt Udgiverne frie Adgang til denne Indretning, og sammes Eftermaalning og Acopiering med videre, samt fornødne Oplysninger hos vedkommende Embedsmænd og Contoir i Kammeret. Kjøbenhavn, den 24de September 1817. F. W. Trojel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
Jndenlandske Efterretninger. Det Kongel. Danske Cancellie har, under 15de April d. A., tilmeldt H. H. Biskoppen over Siellands Stift følgende til behagelig Underretning og videre føiende Foranstaltning: "Hans Majestæt har allernaadigst ladet sig foredrage det, af den dertil allernaadigst udnævnte Commission udarbeidede Forslag angaaende Reformations-Jubel-Festens Høitideligholdelse i Aaret 1817. Bemeldte Forslag deler sig i tvende Hovedpuncter, nemlig: A. Om Festen i og forsig selv. B. Om nogle Foranstaltninger før og i Forbindelse med Festen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
Under Litr. A. blev allerunderdanigst andraget paa: 1) at Reformations Jubel=Festen, som begynder den sidste Dag i October Maaned d. A., maatte vedvare i 3 Dage, altsaa Fredagen den 3de October, Løverdagen den 1ste og Søndagen den 2den November; og, at den maatte holdes høitidelig i Kongeriget Danmark, Hertugdommene Slesvig, Holsteen og Lauenborg, i Jsland og paa Færøerne, samt paa de danske Vestindiske Øer forsaavidt Gouvernementet sammesteds finder det, som her i Landet anordnes, der, efter Omstændighederne anvendeligt. De danske ostindiske Besiddelser maatte formeentlig være at undtage, da de fornødne befalinger ikke i rette Tid kunde ankomimedertil. - 2) at den første Dag maatte være Kirkefest overalt, den anden Dag høitideligholdes ved Universiteterne og i de lærde Skoler, samt at den 3die Dag maatte ligesom den første, være almindelig Kirkefest. - 3) at, Søndagen før den 31te Occober d. A., altsaa den 26de samme Maa med, maatte fra alle Prædikestole ankyndes den anstundende Fest, og intimeres til dens Høitideligholdelse; og at samme Dag efter Høimesse Kl. 112, kundgjøres ved tvende Kongelige Herolder i deres Herolddragt paa alle offentlige Pladse her ti Staden, under Paukers og Trompeters Lyd, Hans Majestæts Villie om Festens Høitideligholidelse, og om Dagene, som dertil ere bestemte. 4) at, Dagen for Festen, altsaa den 30te October d. A., maatte om Eftermiddagen fra Kl. 5 til 6 ringes med alle Kirkernes Klokker i og udenfor Kjøbenhavn, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet. 5) at Stadsmusicanten i Kjøbenhavn strax efter Ringningen, skulde, med blæsende Jnstrumenter især Basuner, lade udføre nogle af de meest høitidelige Psalme=Melodier fra Trinitatis Kirketaarn, hvilket ogsaa bør sinde Sted paa Festens tvende første Dage, om Aftenen imellem 6 og 7, fra et af de andre Kirkers Taarne; samt at en saadan Musik ogsaa maatte opføres i andre Kjøbsteder fra enhvers Hovedkirke, naar den af Stadsmusicanterne eller andre kan gives. - 6)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
Under Litr. B., angaaende nogle Foranstaltninger før og i Forbindelse med Festen, blev allerunderdanigst foreslaaet: 18) at ligesom ved en almindelig Anordning, i Aaret 1717 blev bekjendtgjort hvad der blev anseet fornødent at bringes til offentlig Kundskab, Reformations-Jubel-Festen angaaende, saaledes og en saadan Anordning for indeværende Aars Reformations Jubel-Fest maatte igjennem Cancellierne udfærdiges, og saa betimeligen afsendes til Jsland, Færøerne og de Vestindiske Besiddelser, at det Fornødne der i rette Tid kunde foranstaltes. 19)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
Nyligen indtraf den Mærkelighed, at man under et Tag i et Huus i Adelgaden fandt en Biesværm, hvoraf altsaa sees, at man i Kjøbenhavn, og overalt i store Stæder, ligesaa godt kunde holde Bier som paa Landet. At selv de meest skovløse Egne kunne være tjenlige til Biavlen, det viser Øen Amager, hvor Hr. Pastor Rønne nyligen fandt hos Sognepræsten i Taarnby, Hr. Bruhn, 44 udmærkede Biestader. J det Hele synes Biavlen at have været i langt større Flor hos os i den fjerneste Oldtid end i nyere Tider; thi hvor skulde al den Mjød, som Krønikerne tale saa meget om, vel være kommet fra, dersom man ikke havde lagt største Vind paa Bieavlen? -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
Endnu i Frederik den Andens Tid var Honning eet af de Producter, som i Mængde udførtes herfra. Vore Landmænd staae i den Henseende langt tilbage for deres Oldfædre, og det vilde være til Held for Landet, om denne vigtige Green af Land huusholdningen fandt større Opmuntring, end man hidtil synes at have skjænket den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
En fra Rom nylig hidkommen Reisende, har medbragt et Exemplar af en Medaille, som der i Aar er slagen over Thorwaldsen. Samme forestiller paa Aversen hans billede i Profit, der, efter det Protrait at dømme vi have af ham af Hr. Eckersberg, er meget lignende, med OmskriftA. Thorwaldsen Danus Sculptor. Paa Reversen sees en siddende Figur, eftertænksom udkastende en Tegning paa et Papiir. Paa dens venstre Side staaer en Piedestal, hvorpaa en brændende Lampe. En tiltrædende Genius med en Kande gyder Olie i Lampen. Underskriften er: A. Gonio Lumen. Under Hovedet paa Aversen staaer Medailleurens Navn: Brandt. Norvic. F. 1817. Tegningen er god, og Arbeidet i en kraftig Stiil, dog synes Geniens Underdeel at være vel svær, den siddende Figur har en skjøn Stilling, der røber dyb Eftertænksomhed. (Dagen.) Aalborg, d. 20 Septbr. Paa det ved Nibe. i Torsdags den 18 Septbr. holdte Marked vare, efter Forlydende, Priserne følgende: Sæderug 16 Rbd. Td. og Brødrug solgtes fra 12 til 14 Rbd. Td.; Smørret solgtes fra 2 til 3 Mk. Pd.; Hør lærret 5 Mk. 8 s. a 1 Rbd. Alen. - Paa det her ved Aalborg i Gaar holdte Marked vare Priserne ulige, men for det meste var alt her dyrere, end paa Nibe Marked. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
Ribe. Den offentlige Examen i Ribe-Cathedralskole, der begyndte iaar den 30te August, endtes den 13de Septbr. med en Tale af Adjunct Wohnsen, som viste, at trange Kaarsnarereere gavnlige endskadelige for den studerende Yngling. J Musikkens og Sangens Udførelse deeltoge Nogle af Concertselskabs Dillettanter med sædvanlig Godhed. Jndbydelse til Examen var skeet ved et Program af Adjunct Hansen: Forsøg til Opløsning af nogle mechaniske Problemer. Til Universitetet dimitteredes: I. Hans Gerdes Matzen, Søn af afdøde Kæmner Matzen i Ribe; 2. Jes Fester Eiler, Søn af Præsten i Leirskov; 3. Søren Lyhne, Søn af afdøde Pastor Lyhne i Maltbek; 4. Andreas Carl Fridsch, Søn af afdøde Stiftsphysikus, Justitsraad Fridsch i Ribe, og 5. Lars Nielsen, Søn af Borger Niels Lassen i Ribe. Een Discipel forlod Skolen paa Grund, af anden Bestemmelse. J de afgangnes Sted antoges 5 nye Disciple, og 1, som desuden er anmeldt, ventes. Discippeltallet vil saaledes blive 47. (Riber Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-27
J Viborger Samler af 20 Septbr. læses følgende med Overskrift: Jndsendt. Sverrig synes at begynde paa at vorde klog Oekonom, da Jndbyggerne deels vedtage og deels befales, at aflægge mange Overdaadsvahre. - Den frivillige Maade er jo altid den sikreste. - Kunde Danmarks Sønner og Døttre ikke heraf tage Anledning til at gjøre ligesaa. Jeg ønsker f. Ex. fornemlig 2 Ting her iværksatte som snarest didhenhørende. 7) At der aldrig hos Fornemme eller Borgerstandsfolk blev gjort Aftengjæstebudde paa varm Mad men, da det dog egentlig gaaer ud paa Spillepartier, da gives Smørrebrød, Kage og et Glas Viin. 2) At Bonden og Borgerstands-Ungdommen og saadanne, som endnu ikke vare gifte, ikke viiste sig med Uhre i Lommen og sølvbeslagne Meerskumspiber, der nu bæres af Drenge og Svende og Tjenestekarle, snarere end af Mestere og Hosbonder.