JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Den spanske Jnfant Don Francisco de Assis, der er bestemt til Dronningen af Spaniens Gemaal, skildres som en meget elskværdig Personlighed. Under Esparteros Regentskab opholdt han sig i længere Tid i Wien, under Navn af Greve af Moratella. Hverken dengang, ligesaalidet som nu, var Spanien repræsenteret ved Wiener-Hoffet, og Jnfanten kom følgelig aldrig til Hove; men besøgte blot undertiden den engelske og franske Gesandt. Sin Tid benyttede han meest til at besee alle Wiens Mærkværdigheder, og naar han derved undertiden traf paa keiserlige Personer, bevarede han altid stræng sin Jncognito. At studere det engelske Sprog var ogsaa een af hans Yndlings-Beskjæftigelser, og hans Lærer i dette Sprog, langt fra i sin Elev at abne en spansk Jnfant, var uudtømmelig i at rose hans Flid, Talent og Hjærtensgodhed. J Bankvirernes Casino, hvor han daglig kom for at læse de engelske og franske Aviser, var man ligeledes overordentlig indtaget af ham. J den adelige Kasino saaes han derimod kun sjeldent. Af alt dette tør man vel haabe, at denne Prinds, mere modnet siden ved Erfaringer af alle Slags, vil vide at opfatte Tidens Fordringer og blive en sand Støtte for Tronen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Mexico. Efterretninger fra New-York af 1. Sept. mælde, at St. Ana var ankommen til Vera-Cruz d. 15. August og havde stillet sig i Spidsen for Bevægelserne der. Provindserne Puebla og Mexico havde erklæret sig for ham og Paredes var tagen tilfange.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
J Hovedstaden stod General Salas i Spidsen for Bevægelsen. For St. Anna drog fra Havanna skal han paa given Anledning have erklæret, at dersom hans Landsmænd erklærede sig for Krig vilde han ogsaa erklære sig derfor, men han vilde foretrække Freden. J Calfornien havde nogle Americanere tilligemed en Deel misfornøiede Mexicanere erklæret sig for Central-Regeringen og plantet de forenede Staters Fane. J Mexico skal de indflydelsesrigeste Jndvaanere være stemte for Freden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Sverrig. Udgravningen af Kongehøiene ved Upsala synes at lede til meget interessante Opdagelser. J den første af de saakaldte Kongehøie er man saaledes stødt paa en vældig Muur, opført af store Kampesteen, der formodentlig udgjør et Gravkammer og synes at være af stort Omfang. Under Gravningen er man hidtil truffet paa ubrændte Dyrebeen, et forstenet Stykke Træ, samt nogle Stykker, raadent Træ, Kul og brændte Been m.m., hvilket tilligemed to Rækker Steen, der fandtes i Nærheden, af selve Muren synes at gjendrive den Mening, som visse Videnskabsmænd have yttret, at Høiene ved Gammel-Upsala ere blevne til ved Naturen. Man er nu færd med at gjennembryde Muren, hvilket er meget vanskeligt, da kun to Arbeidere formedelst det snævre Rum kunne arbeide jevnsides. Undersøgelsen i Forening med Høienes ydre Anseelighed synes at give Vished for, at Benævnelsen Kongehøie, stemmer med de virkelige Forhold. J de smaae tilstødende, Høie har man ogsaa gravet og fundet Urner, brændte Menneskebeen, ogsaa Been af Dyr og Fugle, Been kugler, Jernspyd, sammensmeltede Klumper af Jern og Bronce osv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Conferentsraad Cancellideputeret Lange er bleven Overpræsident i Kjøbenhavn; man mener ogsaa, at Etatsr. Bentsen, der allerede længe har været sygelig, vil udtræde af Cancelliet, og som deres Eftermænd nævner man Etatsraad, Rentekammer-Deputeret Bang og Etatsraad, Borgemester Ussing. (O. Th. A.) Generaladjutant hos høisalig Kong Christian den Syvende, Kmherre Ries, er i forrige Fredags afgaaet ved Døden. (S. Bl.)"Tafelbair, et Lyststed ved Strandveien, og Høegs Minde, et Lyststed ved Ordrupsveien, hvilke begge Steder dog støde sammen og hvortil hører et Areal af 80 Tdr. Land, ere i disse Dage solgte til en Skrædermester fra Kbhavn for den enorme Sum af 34,000 Rbd. foruden en aarlig uafløselig Afgift af 4 Rbd. pr. Td. Land, hvilken altsaa repræsenterer en Capital af 8000 Rbd. (Loll. F. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
En Comitee, der har været nedsat til at undersøge den i forrige og indeværende Aar grasserende Kartoffelsygdom, har nu til den polytechniske Læreanstalt afgivet nedenstaaende af Hr. Prof. Liebmann affattede Betænkning, der indeholder en interessant og som det synes afgjørende Oplysning om Sygdommens Aarsag. Det er nemlig en Snyltesvamp, henhørende til Skimmel eller Traad=Svampene, som angriber den overjordiske Deel af Kartoffelplanten, og i kort Tid paa den Svampene egne Maade ødelægger Bladenes, Blomsternes og Stænglernes Cellevæv. Svampene fremstille et fiint spindelvævagtigt Væv af ufarvede grenede Traade, og den formerer sig med stor Hurtighed ved elastiske Kumkorn, som kun ere synlige ved en betydelig Forstørrelses Grad. Disse Kiimkorn ere saa smaa og saa lette, at de føres omkring i Luften og nedfalde med Dugdraaberne paa de sunde Planter, udvikle sig der i faa Timer til Traade og ødelægge Bladene. Det maa ansees som vidst, at Sygdommen, frembringes ved denne Snyltesvamp. Sygdom i Knoldene fremkommer først nogen Tid efterat den overjordiske Deel af Planten er ødelagt og yttrer sig ved at destruere Cellevævet, der pludselig ved Bladenes hurtige Ødelæggelse unddrages den regelmæssige Ernæring der udgaaer fra disse Deele. KartoffelTraadsvampens Livsvarighed er ligesom Svampenes i Almindelighed kun kort og den lader sig kun tydelig eftervise paa Blade, der endnu ei ere blevne sorte eller visne. Vi vove med Bestemthed at paastaae, at denne Snyltesvamps Vegetationsperiode i Aar har indskrænket sig til de første 14 Dage af August Maaned og at det ikkun er følgerne af Svampens Ødelæggelser i hine 14 Dage, som ville tilkjendegive sig i dette Efteraar. Efter at det nu er oplyst, at Sygdommen foraarsages ved en parasitisk Svamp, vil det være indlysende at alle tidligere Formodninger om Kartoffelplantens Udartning som Aarsag til Sygdommen ere ubeføiede, ligesom ogsaa, at Jndforskrivning af Læggekartofler fra Lande, der hidtil ere blevne forskaanede for dette Onde, vil være unyttig. Dette maa man allerede kunne slutte, efter at have lært Sygdommens Aarsag at kjende, hvad der bestyrker denne Mening er, at Medundertegnede Liebmann paa den Reise i Fyen i Begyndelsen af denne Maaned erfarede, at flere derboende Landmænd, som med megen Bekostning havde forskrevet Læggekartofler fra Nordamerika fra Egne, hvor Sygdommen ei havde hersket, desuagtet havde faaet de dermed beplantede Agre i samme Grad angrebne af Sygdommen som alle Andre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Den polytechniske Læreanstalts Bestyrelse vil med Comiteen indsee, at alle Foranstaltninger til Kartoffel sygdommens Udryddelse ville være frugtesløse, eftersom denne hidrører fra en Snyltesvamp, hvis usynlige Kiimkorn føres omkring i Luften, og som ville kunne udvikle sig overalt, hvor de træffe paa en passende Jordbund c: Kartoffelplanter, ligemeget enten disse ere inden eller udenlandske, enten Knoldene have været vadskede i Vand eller Saltopløsninger eller vaskede. Kartoffelsygdommen er et Onde, om hvilket vi maa haabe, at Tiden vil skaffe os af med det, ligesom den har bragt os det. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Den anden Transport med 90 Stude afgik fra Tønningen den 18. Sept. til London. Man venter et større Dampskib som kan lade 200 Stude, og antager at dette Skib vil gjøre 2 Reiser. Saaledes er da denne directe Fart, paa hvilken vi allerede forlænge siden have gjort opmærksom, i fuld Gang, og vi gjentage vort Ønske, at denne maatte blive udvidet til Jyllands Vestkyst, og at en saadan Dampskibsfart maatte til næste Aar sættes i Gang tildeels ved Hjælp af Statskassen. Transporten vil snart udvide sig til mange andre Gjenstande, hvoraf man i Jylland har Overflødighed, og en udvidet Afsætning af alle mulige Slags Kreaturer (og deriblandt og Fjærkreaturer) vil være en stor Opmuntring for Landmænd i Jylland til at henvende deres Opmærksomhed paa disse Gjenstande. Vi trænge sandelig ikke til Hamborg som Mellemhandler, det lader sig godt udføre af os selv, ja endog meget bedre; thi det er jo indlysende, at naar vort Qvæg først skal drives til Hamborg, for atter derfra at indskibes til England, man ved denne lange Transport fordyrer enhver Gjenstand, medens man fra Vestkanten af Jylland kan gjøre en directe Udskibning til England langt billigere. Det hedder vel fra Holsteen, at saameget man ogsaa kan glæde sig over den directe Afsætning af Qvæg, hvilken ogsaa begynder at udvide sig til mindre Gjenstande af alle Slags Levnetsmidler, saa maa man dog paa den anden Side beklage, at alle disse Gjenstande fordyres i vort eget Land; men vi svare herpaa, at dersom Forsendelsen svarer Regning, saa vil Udførselen desuagtet skee, om vi endog selv opgive de directe Afsendelser. Hamborgerne ville naturligviis lade opkjøbe Alt hvad der svarer Regning, til Forsendelse til England. Levnetsmidlerne ville da alligevel fordyres, medens Fremmede gaae af med Profiten, som vi selv kunne høste. Men naar vore Producter betales noget høit, naar alle Levnetsmidler stige, saa er det naturligviis ikke meere end billigt, at Arbeidsclassen forhøier sin Dagløn og sit Arbeide. (B. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Th. Olshausen sidder bestandig arresteret i Rendsborg, og hans Arrest er kun forsaavidt formildet som han har faaet Tilladelse til at spadsere to Timer daglig under militair Bevogtning. Paa den academiske Boghandels Forlag i Kiel har hans Consulent og Defensor Overretsadvocat Claussen udgivet et Forsvarsskrift: "Til den høie Overrets-Undersøgelses commission. Forestilling og Bøn for Jernbanedirecteur og de 32 Mænds Ordfører Theodor Olshausen, i Kiel." Skriftet er censureret i Brunswig, trykt hos Viweg og har rivende Afsætning. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
J Haderslev er indledet Undersøgelse mod en derværende Boghandler Wieck, fordi han har udbredt et Partie ham fra Hamborg tilsendte "Sleswig-holsteinische Lieder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 29. Septbr. Hamborger Banco a vista 196 3/4 pCt. Bank-Disconto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 102 1/4 a 102 3/4 Rbd. - Nationalbankactier 174 a 174 1/2 Rbd. Hamborgs Børs-Kours den 29. Septbr. Slesvig=Holst. Species 1 1/2 pCt. Avance mod Banco. Dansk grov Kour. 23 1/2; Skillings-Stkr. 24 3/4 a 25 1/2 pCt. slettere end Banco. - Louisd. og Frd. 13. Mk. 12 1/2 s.; Slesvig=Holst. Species a 60 sk. Kr. 377, Nye 2/3 a 31 s. 1241, Preussiske Dalere a 40 sk. 1242/3 Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Ribe. 17de S. efter Trinit d. 4. Octbr. prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Dangaard. Til Aftensang Hr. Pastor Pontoppidan Kl. 2. – J St. Cathrine Kirke prædiker Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
(Jndsendt.) Jndsenderen har troet at burde henvende Ribe Stiftstidendes ærede Læseres Opmærksomhed paa et Skrift, der i disse Dage bliver færdigt fra Trykken – nemlig: "Patrioten", der er tilegnet vore ærede Stænderdeputerede, Medlemmer af Amtsraadene, Borgerrepræsentanter og oplyste Sogneforstandere, samt alle øvrige dannede Borgere, der have Sands og Hjerte for Fædrelandet. Skriftet, der koster 15 ls., faaes i Commission i Jægers skandinaviske Boghandel og vil kunne bestilles hos enhver Boghandler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Bekjendtgjørelser. Træt af Livet og mæt af Dage er Oldingen Ole Arnzen, Sognepræst for Søndervissing og Voerladegaard Menigheder i Aarhuus Stift, i sit 86de Aar afgaaet til det bedre den 27. dennes ved en blid og rolig Død, hvilket herved paa hans efterladte Enkes, Børns og Børnebørns Vegne med Veemod bliver bekjendtgjort for fraværende Familie og Venner af hans Dattersøn. Søndervissing Præstegaard den 28 Septbr. 1846. S. Hørbroe, personel Capellan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Paa Ribe Byes Arbeidsanstalt henstaae til Salg gamle Kakkelovne. Sammesteds kan erholdes af Anstaltens Fabricata Gulvtæppetøi, Hestedækkener, færdigsyede Klædningsstykker for Mandfolk af Arbeids classen, Klodser, Karder, Gulvmatter, Kurve, endeel Hørlærred m.m. Man henvender sig til Opsynsmanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Ribe Fattigcommission den 30. Septbr. 1846.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Islandsk Klipfisk, faaes hos Hans Th. Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved Kreditorerne i den bortreiste Kjøbmand Peter Hersleb Grams Fallitboe her i Byen med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Fordringer i Boet. Skifteretten i Colding den 29. September 1846. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Skibsleilighed. Skipper J. J. Fischer ligger under Ladning ved Skibbroen i Ribe, og afgaaer til Altona næstk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Fredag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Licitation. Tirsdagen den 6. October næstk., Formiddag Kl. 9, bliver ifølge Amtets Forlangende, paa Ribe Raadstue afholdt offentlig Licitation over Reparationen af Træbroen Rommelqvid kaldet, paa Veien mellem Tveed og Obbekjær. Conditioner og Overslag ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Riberhuus Birk, den 29. September 1846. Stricker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Placat. Efter Reqvisition fra Procurator Seidelin i Fredericia paa Enkefrue Thomsens Vegne, bliver ifølge forud passeret Udlæg, det Ole Jensen tilhørende i Strandhuse Bye, Eltang Sogn beliggende Huus, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 22. October 2den do. 5. Novbr. 3die do. 19. f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afTrykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. holdes paa Fredericia Raadstue og den 3die i det sælgende Huus. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817, saavel til Efterretning for Liebhaverne som Pantecreditorerne. Fredericia den 26. September 1846. Valeur. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Jnstitutbestyrer Joachim Voss afdøde Enke Frederikke K. Mølmark heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes er indkaldt den Afdødes Arvinger til inden Aar og Dags Forløb at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 25. September 1846. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
4de Klasse Theodor Martin No. 2. Sophus Qvistgaard, 10 Rbs. Sølv. Overauditeur, Byefoged i Varde og Herredsfoged i Øster og Vester Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-02
Gjør vitterligt: at for mig andrager Niels Hansen Willumsen af Lundtang i Lunde Sogn, at det ved allernaadigst Bevilling af 26. Aug. d. A. er tilladt ham at erhverve Mortificationsdom paa tvende Obligationer, nemlig: len af Hans Nielsen i Dybvadsgaard i bemeldte Lunde Sogn, til Enken Mette Nielsdatter, afgangne Hans Willumsens i Lundtang og hendes Arvinger den 1. October 1828 udstædt og den 15. f. M. inden Øster og Bester Herreders Ret tinglæst Obligation, stor 200 Rd. H. C. eller 320 Rbd. r. S., hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i Debitors eiende og paaboende Gaard, der staaer for Hartkorn 2 Tdr. 2 Fdkr. 1 enh. Alb., samt dens Andeel Konge Korntiende, saa og Gaardens Jsæd- og Jndavl, Besætning af Ind- og Udboe, som han da eiede eller eiendes vorder, – samt 2) en af Gaardmand Hans Nielsen af bemeldte Dybvadsgaard i Lunde Sogn til fornævnte Niels Hansen Willumsen i Lundtang den 27. Juni 1837 udstædt og den 5. Julii næstefter inden Øster og Wester Herreds Ret tinglæst Obligation stor 100 Rd. Kour. eller 160 Rbd. r. S., hvorfor er givet 3die Prioritets Panteret i den Debitor tilhørende og paaboende Gaard, med sammes paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 2 Fdkr. 1 enh. Alb., med sammes Andeel i Lunde Sogns Konge- og Korntiende saa og Gaardens Jsæd og Jndavl, Besætning af Jnd- og Udboe, Kreature m.v., som han da eiede eller eiendes vorder. Thi indstævnes da herved efter Niels Hansen Willumsens Begjæring, Enhver som maatte have meerbemeldte Obligationer i Hænde, til dermed at melde sig inden Øster og Wester Herreders Ret paa Varde Raadstue, den første ordinaire Retsdag i Januarii Maaned 1848, Formiddag Kl. 10, og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten ellers forventer disse Obligationer, der ere indfriede og senere bortkomne, ved Dom mortificerede til Anuullation i Pantebogen, som Forhæftelsesdocumenter, Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Fr. 3. Juni 1796. Øster og Wester Herreders Contoir i Varde den 17. September 1846. T. Qvistgaard. (L. S.) 2de Hjælpelærerpladser, som skulle tiltrædes. til næstk. 1. Novbr., ere ledige. Man henvender sig til Provsten i Leierskov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 5. October. No 117.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det hedder fra Paris, at Keiseren af Marokke formeligt har bedet det franske Kabinet om Understøttelse imod Abdel Kader, som i Spidsen for 15,000 Mand truer hans Throne. Der skal allerede være tilsendt ham Munition og det skal være blevet besluttet, at sammentrække et Armeekorps paa den marokkanske Grændse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Tydskland. Fra Berlin mældes: den 26. Septb. døde her virkelig Overkonsistorialraad og Hofprædikant Dr. Theremin. Han var en Geistlig af en rig Aand og et meget dybt Gemyt, med en ved egen Livserfaring prøvet og moden kristelig Erkjendelse, af et anerkjendt Mesterskab i Talerkunsten, en Kristen, som med den fulde Trofasthed i Evangeliets anerkjendte Sandheder forenede en kjærlighedsfuld Mildhed, en Mand med de strengeste Fordringer mod sig selv, og en ydmyg Fordringsløshed mod Andre. Over 35 Aar har han saaledes til stor Velsignelse virket i 2 herværende Menigheder, men ved sine Skrifter udøvet en Virksomhed, som gaaer langt ud over disse snevre Grændser, og som i alle Dele af Tydskland og udenfor sammes Grændser har erhvervet sig talrige Beundrere og Venner. Da Sygelighed i de sidste Aar tvang ham til at prædike sjeldnere, offrede han sig, i det fra den Tid af overtagne Embede som Professor i det theologiske Fakultet med stor Kjærlighed til Uddannelsen af de yngre Mænd, som bestemte sig for den geistlige Stand. Efterretningen og hans Død vil gjenlyde smerteligt i mange Hjærter. – Fra Stuttgard hedder det, at Frugt- og Brødpriserne bestandigt stige og nu staae saa høit som nogensinde for Høsten, og tilmed vedbliver Kartoffelsygdommen sin sørgelige Ødelæggelsesvei. J de sidste Dage vil iøvrigt en Papiirfabrikant fra Hildesheim have gjort en Opdagelse, som hvis den holder Stik, gjør alle hidindtil hos os benyttede Brødsurrogater overflødige og vil berede Dyrtiden en hurtig Ende. Han paastaaer nemlig at have fundet et yderst billigt og uudtømmeligt Stof, som med en Tilsætning af Rug- og Hvedemeel leverer et særdeles velsmagende og nærende Brød, hvoraf Pundet ikke engang kommer paa 2 Kreutzere (efter en anden Beretning endog kun 1/2 Kr.) medens et Pund nu næsten koster 5 Kr. Opfinderen har allerede aflagt Prøver for en Kommission af det kongelige Ministerium for det Jndre. Hvis denne Opdagelse ogsaa i Praxis, navnlig i større Udvidelse staaer sin Prøve, saa kan den ikke forfeile at bevirke en Omvæltning i Folkets daglige Oekonomi. Vi haabe snart at kunne berette noget Nærmere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Indenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen kan, efter Forlydende ventes til Kjøbenhavn næste Torsdag den 8. ds. (B. T.)J det den 1. de i Nationalbanken afholdte Repræsentantmøde blev det eenstemmigen vedtaget at andrage paa Forøgelsen af Seddelmassen indtil 20 Millioner Rbd. Udbyttet blev efter Directionens Jndstilling bestemt til 6 1/2 Rbd. pr. Actie. Jstedetfor af¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
døde Directeur Christensen blev Grosserer og Raadmand H. P. Hansen (med 9 af 14 Stemmer) valgt til Bankdirekteur, et Valg, som vi ansee forat være meget heldigt. Med Hensyn til den førstnævnte Beslutning maae vi foreløbigen bemærke, at det blev overdraget en Comittee at gjøre Udkast til Andragendet, og at man i en extraordinair Repræsentantforsamling vil afgjøre det videre Fornødne (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Udfaldet af den i forrige Uge i Metropolitanskolen afholdte Afgangsexamen har været saaledes, at af de 8 Candidater, som indstillede sig til Examen, 5 erholdt første Characteer, deriblandt 1 med Udmærkelse, 3 anden Characteer. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Etatsraad Finn-Magnusen er bleven anmodet om at udlove en Præmie af 100 Rbd. for den bedste Grammatik i det færøiske Sprog, som indleveres til ham inden 23. Septbr. 1847.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Fra paalidelig Haand erfare vi, siger Aarh. Av.,at den i et foregaaende Numer indrykkede Correspondents-Artikel, betræffende Bladet "Corfaren, ikke er nøiagtig, idet Cand. Goldschmidt deels ikke har solgt Corfaren, deels ikke agter at blive borte i flere Aar. Hans Reise skal især gjælde Tydskland, hvor adskillige Boghandlere have tilbudt at ville forlægge hans literaire Arbeider i tydsk Oversættelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Lucilie Grahn gaaer nu til Rom, hvor hun er engageret i 2 Maaneder; derfra begiver hun sig til Venedig, for at være der under Carnevalet, og ved Marts Maaneds Udgang agter hun sig til London. Som man seer af Bladene er atter en ny Planet opdaget, denne Gang ikke slumpeviis, men ifølge theoretiske Undersøgelser. Hr. le Verrier i Paris har af Gangen i Planeten Uranus's Pertubationer (Afvigninger fra den elliptiske Bane) sluttet, at en Planet udenfor Uranus maa existere; har ved dybe Undersøgelser tilnærmelsesviis betegnet dens Sted, og efter hans Anmodning har ogsaa Hr. Galle i Berlin fundet den den 23 Septbr. i Vandmandens Stierne billede. Den sees kun med Kikkerter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Forbundsforsamlingen yder de patriotiske Følelser, som ved denne Leilighed have givet sig tilkiende i de tydske Forbundsstater, sin Anerkjendelse med Beredvillighed, men beklager de hadefulde Beskyldninger og Ophidselser, som derved have fundet Sted, og den nærer den sikkre Forventning, at de høieste og høie Forbundsregjeringer ville være betænkte paa at sætte de tilbørlige Skranker for saadanne lidenskabelige Udbrud, heller ikke betvivler den, at jo Kongen af Danmark gjerne vil være tilbøielig til at lade den fuldkomneste Reciprocitet indtræde i denne Henseende. Den "Alg. Pr. Zeit., ledsager sin Meddelelse af Forbundsbeslutningen i den slesvig-holsteenske Sag med følgende bemærkninger: "Anliggendet, hvortil denne Beslutning refererer sig, har vakt en almindelig livlig Jnteresse for sig. Det syntes som truede en Fare for Tab af Rettigheder et tydsk Land, og strax gjennemfor hele Tydskland, fra Nord- og Østersøen, indtil Alperne, fra Mosel til Warthe, en Følelse, som oprørte sig imod den Tanke, at en dertil ubeføiet Magt kunde strække sig ud over tydske Forhold. Denne æreværdige Følelse vil finde en beroligende Fyldestgjørelse deri, at det tydske Forbund i sin solidariske Forbindelse udtaler den Erklæring: at en saadan Fare hverken truer det samlede tydske Hele, eller nogensomhelst tydsk Fyrstes eller noget tydsk Lands Rettighed. For alle sande Venner af Tydskland, i og udenfor dets Grændser, vil denne Beslutning være et glædeligt Beviis for Forbundets samtlige Medlemmers sande Eenhedsforstaaelse. (Aalb. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-05
Man fortæller og Prindsen af Augustenborg, at da han fik sin Afsked, sagde han: "Nu er min Pung, lettere, men mit Hjerte med! – Da der nys paa Noer var Tale og Prinds Friedrichs Afskedigelse, yttrede Prindsessen sig med hiin franske Konges Ord: "Hellere miste og offre Alt, kun ikke Æren!" (Ah. A.)