JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-01
J Følge Dom og derefter passeret Udlæg bliver Fredagen den 4de Juli næstk Kl. 2 Eftermiddag foretaget offentlig Auction hos Anders Grottrup i Møllestien over et Sengested og nogle Sengeklæder, sen gl. Ege Kiste m. m. Aarhuus, den 28de Juni 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-01
Onsdagen den 2den Julii næstk, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver Auction foretaget paa Hovedgaar. den Katholm over circa 2005 Alen saug skaaret EgeHuustømmer. Liebhavere ville behage at give Mørk foran meldte Tid og Sted. Geenaae, den 21de Juni 1823 Aagaard. Endeel Agergræs, fredet til Slet, paa Ristrup Hovedgaards Mark, som Engafgrøden i sammes Enge, alt afsat i smaae Lodder, vil ved offentlige Auctioner: blive bortsolgt, nemlig over første, Torsdagen den 10de Juli førstk., og over sidste Tirsdagen den 22de Juli næstefter. Auctionerne, som afholdes paa Marken og i Engene efter de bekjendtgjørende Conditioner, begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, og hvortil de Lysthavende herved indbydes at møde. Ristrup den 30te Juni 1823. Efter høie Ordre, H. Maldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-01
Da S. T. Hr. Overkrigskommissair Althalt, Eier af Lyngbyegaard, gandske og aldeles har overladt mig al Jagtrettighed paa Byen Aabyes Marker; saa undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre dette, at varende Enhver til ikke at jege paa bemeldte Marker. Aarhuus, den 30te Juni 1823. Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-01
At jeg ved en duelig Svend fortsætter Malerprofissionen efter min sal. Mants Død bekjendtgjøres, for Enhver der vil forunde mig deres Arbeide. Aarhuus den 1ste Juli 1813. Else Jensdatter, sal. Bensens, boende ved Alen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-01
Skipper N. Falslev agter om nogle Dage at afseile til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og Paslagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-01
For en duelig Bagersvend er strax Arbeide hos Bager N. Høeg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-01
En Kasse tabt imellem Fuldborg Mølle og Egeberg, den 26de Juni der var indpakket i Manter og sort Vextug, den indeholder Dam pynt bestaaende i en grøn fløiels Hat og en hvid sikke dito, endeel Kopper og andet Damepynt de v. Finderen ville henvende sig til Hr. Oberstlieutenanv. Bibow, hvor han kan vente en passende Dou Horsens, den 27de Juni 1823. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Almanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
No. 94. Aar 1823. den 4de Juli. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse privilegerede. Kongelig allernaadigst. iststidense. Aly
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Jfølge en Beretning til den franske Krigsminister har General St. Priest saalunde øde lagt Minas Hær, at han med 900 Md. er tyet ind til Fæstningen Seo d'Urgel. Fangernes Antal angives til 700. Kampen stod paa en af Pyrenæernes høieste Bjergrygge, tætved det franske Cardagna. Og saa General Rottembourg omtaler denne glimrende Seier over Mina, som han anseer for saagodt som formere til, uagtet han kun angiver de Fangnes Antal til nogle Hundrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Fra Hovet qvarteret i Madrid berettes, at det 2det Armerkorps har tvunget Ballasteros til at ophæve Sagunts Beleiring og er derefter rykket ind i Valencia. Af den udstædte Bulletin erfares, at General Moliter har bevirket dette uden Sværtslag, thi saasnart som Ballasteros, der havde sin hele Armee, forsamlet ved Murviedro, kun erfoer de Franskes Marsch imod sig, retirerede han i saadan Hast tilbage at han ved Rettraden tabte over tusind Mand og lod en stor Deel af sit Artillerie i Stikken. Den 13de Junii rykkede Molitor ind i Valencia. Her fandtes store Forraad af alskens Krigsfornødenheder. Et Detaschement paa 2000 Mand, som Ballasteros havde udsendt til Alcora, fik han ikke Tid at drage til sig; denne Kolonne er nu heel afskaaren og at ansee for ødelagt. Fra Valentin er General Bonnemain udsendt til at forfølge Fjenden, og Molitor giver den Forsikkring: at han ikke vil ophøre med at sætte efter ham til alle Kanter, før han er aldeles ødelagt. General Bourdesoult var den 13de i Cordova, og Bourmont i los Santos. Begge disse Generaler, haabede med Vished, at kunne den 22de forene sig i Sevilla.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Da Kongen af Spanien aldeles ikke med det Gode, vilde begive sig paa Reisen til Cadix, saa have det Cortes - NB. ifølge den Pariser Moniteurs Fortælling - erklæret Hs. Majestæt for ikke rigtig klog og derfore sat ham under et Formynderskab af Oher, Valdes, Ciscer og Vigo. Den engelske Minister havde nu erklæret, at han ikke begav sig med til Cadix, men vilde i Seville forvente sit Hofs Befalinger, da han var bleven accrediteret hos Kong Fermand men ikke hos noget spansk Regentskab. Af alle de nærværende Gesandter i Sevilla fulgte kun den sachsiske Minister med den kongelige Familie til Cadix Sir ACourt afsendte uopholdelig sin Gesandtskabssecretair til Londen. Den 14de Juni indtraf Kongen til Cadix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Engelland Ministerialtidenden Sun af 23de Juni meddeler den mærkværdige Artikel, at den østerrigske og den preussiske Gesandt i Lon von have ifinde at forlade Engelland med det allerførste. Endvidere fortæller samme Avis at den russiske Regiering vil i denne Sommer sende en betydelig Flaade i Nordsøen for at repareres i de nederlandske Havne. (Fra Antverpen skrives den 22de Juni, at alle engelske Militaire som opholde sig i Nederlandene have faaet Ordre til, inden 24 Timer, at begive sig derfra til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Frankrige. Vor Regiering - skrives der fra Paris - har i Forening med de store Fastlandsmagter besluttet, at ende den spanske Krig snarest muligt, derfore skal der ingen Reservearmee opstilles ved Frankrigs Grændse, men alle dertil bestemte Tropper skulle strax rykke ind i Spanien. - Den hellige Alliantses Gesandtere ere nu afreiste fra Paris til Madrid. J denne Anledning siges der: at man nu seer sig i den Nødvendighed, at gjøre Spanien roligt og lykk ligt uden dets Konge (hvis Afreise til Cadix har bragt de franske Fonds til at falde). Bladet Qveditienne truet Storbrittanien med Udelukkelse af det europælske Statsforbund, ifald det vedbliver at holde en Gesandt hos den spanske Konstitutionsregjering. Hs. K. H. Madame agter sig til Madrid, for at besøge sin Gemaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Tydskland. Selv i London har den hellige Atlignises Ministres Afreise fra det würtembergske Hof. gjort megen Opsigt. Brougham fourgte nylig Canning ved en Forsamling i Underhuset, om det ogsaa virkelig var fandt, og om det var formedelst Würtembergs Protest imod Spansens Behandling, Ministe, ren svarte herpaa, at Gesandternes Bortkaldelse rigtignet var sand, men at han ikke kunde indlade sig i videre Oplysning, saalænge Engelland endnu tun er en Tilskuer af Begivenhedernes Gang. - Adskillig Steder har man det Rygte, at der ved Neckarfløden, sammentrækkes et würtembergsk, hessisk og badensk Armeekorps, for i Forening med hinanden at udføre nogle store Høstmaneuvres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Sverrig. Ved Formælingsprocessionen ført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
den svenske og norske Statsminister Brudgomme frem for Kongen, og Prindsesse Alberting Bruden, frem for Dronningen. Hs. M. satte Brudekroner, paa Prindsessens Hoved. Kongen førte Kronprindsen til Alteret og Dronningen den kgl. Brud. Erke bispen og 4 Bisper samt mange andre Geistlige stode for Alteret, ved hvis Sider Throner vare anbragt for D. M. og Stole for Brudeparret. Da Vielsen var endt, forkyndtes saadant ved Kanonskud. Derpaa medtoges Gratulationer, hvorpaa Toget gik tilbagigien til Slottet, hvor det spistes en famille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Blandinger. Ved Efterretningen om Minas Jndrykning i fransk Verdagna maatte Franskmændene bryde op i saadan Jil, at de maatte giøre en Marsch af 20 franske Mile. En heel Deel spanske Munke have tilbudt sig, at samle sig i Kompagnier for at stride med i Spanien. Den K. nederlandske Minister i London, er paa seret giennem Calais til Brussel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Et Fruentimmer ved Navn Mary Brown, gjør London stor Opsigt som Prædikantinde. Sammesteds har en Søn skudt sin 60aarige Fader og derpaa sig selv. Spanske Kapere have allerede taget 9 Skibe fra Marseille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Dronningen af Sverrig har lovet den norske Deputation at ville besøge Norge. Rinsdagens første Forhandling efter Bryllupskilderne skal angaae den nye Toldforordning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Fædrelandet. Khvn. Hs. Excell. Geheime Statsminister, Grev Schimmelmann, ligger syg af Andendagsfeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Den Kgl. franske Gesandt ved det herværende Hof er paa en kort Tid afreist til Kiel. Herigjennem er passeret Kgl. svensk Koureer, Kammerherre Oberst v. Artin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Dr. juris Gustav Ludvig Baden ankom i Løverdags med et Skib fra Christiania her til Staden. N. T. Bruun, døde paa Bistrupgaard, hvor han i det sidste Aar havde levet for at helbredes for tiltagende Vanvid, der til sidst blev hans Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Jnteressenterne for de intenderede SøebadeIndretninger i Kjøbenhavn har ved Auction over Sukterformefadtikken No. 262 ved Langebroe faaet Tilslag paa samme for 6,550 Rbd. Sølv. Saaledes en det glædeligt at see det førstnødvendige Skridt foretaget, for at faae Kjøbenhavn forskaffet en ordentlig Sødade Anstalt, noget som Hovedstaden, uagtet Nødvendigheden og de ypperlige locale Anledninger dertil hidtil ubegribeligen, har manglet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Det skrives fra Port an Prince den 8de Mai Jforgaars seilede den danske Korvette Najaden Capt. Uldahl, herfra tilbage til St. Thomas. Dens Nission har havt til Følge, at Samfærselen til og fra St. Thomas endnu paa sex Maaneder er tilladt med Hayti. Med alle øvrige vestindiske Øer er derimod enhver Forbindelse forbuden af den herværende Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Skibsfarten ved Helsingøer er i denne Sommer meget levende. For nærværende Tid befinder der sig paa Rheden henimod 150 seilfærdige Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Ved Odense findes iaar Rughalm, som med Axet er 81 Tommer lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Viborg den 30te Junii. J Dag har den atvorlige Domklokke atter ringet Terminen ud. Dens i Sørgetoner stemme gandske med det Tragiske i Alles Ansigter, næsten Alles Punge og Tegnebøger, Hjørter, Udsigter o. s. v. Aldrig mindedes man i 40 Aar en saa alvorlig Termin. Det var intet Gjøglespil uden Gyngemanden, der nok gjorde bedst Snapsting samt Bakkelsekonerne fra Haderslev. Aarhuus. Ogsaa her fortryllede Hr. Wexschall i Onsdagsaftes sit hele Auditorium ved sit mesterlige Violinspil, og gjengjeldtes med et overordentligt bifald, samt ved Concertens Slutning med et tredobbelt Bravoraab. Ved samme Leilighed havde vi den Glæde at høre Øhlenschlægers nydelige Mindedigt over vor udødelige Wahl deklamtres overmaade skjønt af den Kongl. Skuespillerinde, Jfr. Nissen, som just i denne Tid er i Besøg her. Da Mangfoldige have anmodet Hr. Wexichall om en Concert endnu, saa vil han atter glæde Tonekunsten. Venner næste Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Ved den 1039 Trækning i Wandsbeck te for gende Nummere udkomne: 14. 2. 36. 73. 29
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Khous. Kours, den 1ste Juli. 250. Specier 15 Rbmk. Obligationer 77. Norske Sedler 15 1/8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse. He H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Carechet Steenborg. J Fruekirke til Høimesse: Hs. H. Hr. Pastor Hald til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospetalskirken Hr. Pastor Jahniin. Til Aarhuus. Jeg stundom hvad om Held og Glæde, Og stundom Sørgeharpen slog, Men Stiernen min, i Livets Klæde, Sit Lys mig ligetidt betog, Jmidlertid endnu den lyser. For mig paa Fremtids skumle Vel Og selv naar Blod i Aaren fryser. Mit Haab til denne svigter ei. Jeg Venskab og Velvillie kiender, Jeg kiender hver en ædel Mand, Som stod mig bi mod Retfærds Fjender, Mod Avinds sorte gustne Tand; Derfor jeg Aarhuus ei skal glemme, Thi her jeg glade Timer nød, Lev vel hver Ven, det er den Stemme Mig skal ledsage til min Død. Den 1ste Juli 1823. J. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Bekiendtgiørelser. Efter flere Musikynderes Anmodning agter Undertegnede, med høie Øvrigheds Tilladelse og Selskabet. Popbymnigs Samtykke samt godhedsfuld Understøttelse af herværende Dilettanter og Musici Søndagen den 6te Juli om Aftenen Kl. 7 at give i ovennævnte Selskabs Locale, endnu en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert, hvis Jndhold erfares af de omsendte Plakater. Entree, Billetter faaes hos Hr. Gjæstgiver Schulany samt om Aftenen ved Indgangen. Fr Wexschall, Kongl. Hof Bislon, Paa Hr. Auditeur Fabers Jndrykkelse i dette Blads Nr. 93, har jeg allene at svare: At Hr. Faber, har faaet sine havte Udgivter godtgjorte, i den omventillerede Sag - dog ikke med 40 Rbd. men med 20 Rbd. kan jeg, uden at besidde Hr. Auditeurens Viisdom, begribe, men det var ikke for havte Udgivter han ved Commissions Dommen var tillagt 50 Rbd. Sedler, det var under Navn af Sallarium der ikke kan være det samme som Udlæg, hvilket end tydeligere sees deraf, at han ikke fik dem af de Tiltalte, men af det Offentlige Hvorledes Hr. Auditeuren af Høiesterets dommen, hvis Præmisser han nok ikke kjender kan vide, at Affairen i Bygholms Skov, af denne Ret, er anseet for privat, er vanskelig at indsee. - At Hr. Faber kalder mit Forredrag forøvlende og kjedsommelig, beviser kun at man saa gjerne vil finde hos andre, hvad man selv i sin hele Adfærd, tydelig lægger for Dagen at være. At Hr. Faber forbeholder Commissionens Ret imedmig, for hvad jeg har sagt i min sidste Bettindtgjørelse, kunde han gjerne have sparet, eller i det mindste indskrænket denne Forbeholdenhed til sig selv; og forunderligt forekommer det mig, at en lovkyndig Mand, som Hr. Faber jo bør være - ikke veed, at en Forbeholdenhed af sin Ret i en Avis, ingen Bitydning har.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Det civile Medlem af den combinerede Ret har forfattet sit færskildte, og fra de Militaires - forsaavidt mig vedkommer - aldeles afvigende Vorum, der ingen Hemmelighed er, eller efter sin Natur kan være; thi det er fremlagt for Høiesteret. At det civile Medlem iøvrigt har maattet ræddet Sagen fra Hjenviisning, ved nye Oplysningers Erhvervelse om de Tiltaltes Alder, er en Sandhed Hr. Faber neppe tør nægte. Horsens, den 3die Juli 1823. N. O Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Græs= og Klever=Afgrøden paa 4 Ager og Eng Parteller bliver Onsdag Eftermiddag den 9de Juli Kl. 5 1/2 solgt ved Auction i Embedsloften ved Vesterport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Herved bekjendtgjøres: at Tirsdagen den 15de Juli. første, Kl. 10 Formiddag bliver paa Frysenborg Birkering, afholdt Licitation over endeel Fyrreplankers Anskaffelse og Nedlæggelse i Kjøbmandvads Broe og en Broe, ved Søbyevad, begge paa Landeveien imellem Aarhuus og Viborg, efter de paa Licitationsstedet bekjendtgjøtende Conditioner, som eller ere ti Eftersyn hos Undertegnede. Thi indbydes Liebhaverne til Møde bemeldte Tid og Sted. Dyehuset, den 30te Juli 1823. Stilling. Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Efter Forlig og Udlæg, bliver, Fredagen den 25de Juli først Kl. 10 Formiddag i Jens Michelsens Gaard i Hasle foretaget offentlig Auction hvorved uden flere Auctioners Holdelse benævnte Gaard, med dens tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr., som et Gadehuus, agtes borttogtsaavelsom endeel Korn Afgrøde, Besætning, Ind- og Urboe, saasom Heste Køer, Faar, Vogne Plouge, Harver, Kjedler og Kar, Sengeklæder, et Chatol, en Dragkiste og nogle andre Kister, m.m. De Lysthavende indbydes. Hasle tr. Hærredscontoir, den 1ste Juli 1823. Seidelin
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Torsdagen den 10de os., om Eftermiddagen Kl. 3, bliver Auction til Bottleie over alle aabne Stole, stader i Domkirken med Undtagelse af de enkelte som endnu ere bortfæstede paa Livstid. Auctionen afholdes i Kirken. Vilkaarene hvorefter Stolestaderne paa 10 Aar vorde bortleiede, kan erfares hos Undertegnede Aarhuus, den 3die Juli 1823. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Ifølge Dom og derefter passeret Udlæg, vorde den Jens Jensen tilhørende Gaard i Kattrup Bye og Sogn, med Bygninger og Eiendomme, Hartkorn Ager og Eng, 4 Tdr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., Skovskyld 3 Alb., stillet til offentlig Auction Fredagen den 25 Juli næst, om Eftermiddagen Kl. 3, og da absolut bortsolgt. Eiendommen, hvis Jorder ere fortrinlig gode kan tiltrædes strax og endeel af Kjøbesummen blive staaende paa 1ste Prioritet. - Conditionerne erfares iøvrigt ved Auctionen som afholdes i Kattrup Bye i den sælgende Gaard. Horsens, den 3die Juli 1823. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur, Onsdagen den 9de Juli førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i Marsellsborg Jægergaard ved affemtlig Auction bortsolgt for Vedkommendes Regning: noget forarbeidet Guld og Sølv, endeel fiint Dækketøi, meget gode Sengeklæder, Porcellain og Glasvare, 2de store Speile, samt noget Kobber= og Messing Tøi, m. v. Lysthavende ville møde. Hads og Ring Herreders Contoir, den 1ste Juli 1823. Lanng. Norsminde Kroe, beliggende i Hans He red ved Jndløbet til Aarhuus Rhed, 2 Mile fra denne Bye, bliver med tilhørende Jorder af Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr., et indbringende Kroholds Privin gium og Ret til at hæve Broepenge, ved en eneste Auction, der afholdes paa Aarhuus Raadhuus Tirsdagen den 5te August, Formiddag Kl. 11, efter Vedkommendes Begiering, bortsolgt naar nogenlunde timeligt Bud skeer. Bygningerne som ere gode, og vil vedligeholdte, afgive passende Leilighed til i flere Værelser at herbergere Reisende, som ankomme med de imellem Aarhuus og Callundborg gaaende Smakker, det formevelst indtreffende Modvind maa anløbe NorsmindeLysthavende kunne behagelig tage Eiendommen i Øiesyn og erfare Auctions Conditionerne paa Undertegne oes Contoir. Hars og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 30te Juni 1823. Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
I Kjøbmand P. Funders fraflyttede Gaard paa Rosensgade, har Undertegnede Udsalg af alle Slags Tobak fra Hr. Funders Fabrik, ligesom og Caffe Sukker, Cichorie, Thee, Riis, Rosiner, Corender. og flere Urtekramvare, samt Rom, Aghavit, Brændeviin, Salt, fisk, Stang= og Baandjern, 3 og 4som. Søm, Mastricher Saalelæder i hele og halve Huder, og mindre Dele, m.m., til de billigste Priser; hvilket jeg herved bekjendtgjør med Forsikkring om den reeleste Behandling. Aarhuus, den 1ste Juli 1823. Joh. Helt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Fra mit Vare Udsalg i forrige Sners Gaard kan herefter erholdes: god Medoe, Rødviin, Margeaux, Graves, Mallaga Rhinsk, Madera og gammel Viin, gl Rom, Cogniak og fransk Viineddike, som sælges til de billigste Priser, i større og mindre Partier. Marcus G Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Ægte Liverpool, Kanaster, med sitte Sorter fin Tobakker og Zigarer sælges hos Marcus G. Bech, i forrige Snells Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Hvor et godt Claveer er at faae i maanedlig Li for 3 Mk., anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
For en duelig Bagersvend er strax Arbeide des Bager N. Høeg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
To eller fire Skolediscipler kan enten strax eller til Michaeli bekomme Logi og om forlanges Kost for billigste Betaling hos Undertegnede. Gert Hansen Prip. paa Søndergade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Hos Sadelmager Løvengen paa Skolegaden er anden Etages Leilighed at faae tilleie med Kjøkken Spisekammer og øvrige Beqvemmeligheder Ligeledes kan der i underste Etage faaes en Stue og et Sovekammer. Alt til næste Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Til Michaeli Flyttetid er de Værelser at faae tilleie som Maler Bech beboer hos Skipper Jens Sørensen ved Aaen Nr. 99.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
En Guldring indfattet med 3 Stene er igaaraftes tabt paa Gaden. For Tilveiebringelsen loves en Douceur paa Adressekontoiret. Udgives 3de Gange namtlig af A. F. Elmanist. (Hermed følger et Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Tillæg. til. Aarhuus Stiftstidende No. 94. Fredagen den 4de Juli 1823. Jydske Folkesagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
J Aarhuus Domkirke findes ved den søndre Døren meget afslidt Liigsteen, hvorpaa der sees afbildet et Fruentimmer som holder en Bog i sine foldede Hænder, og findes der under hendes Bryst til venstre. et dybt Hul, som af en Flintekugle. Der nedenunder ligger begraven en ung Jomfru som, da hun havde forladt sin forrige Elsker, saaledes optændte ham til Vrede, at han besluttede at myrde hende. Og som hun en Søndagmorgen gik at høre Ottefang og, ligesom billedet viler, bar Palmebogen i foldede Hænder, blev hun ved sin Indtrædelse i Kirken myrdet af ham ved et Flinteskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
J samme Kirke hænger et Malerie, forestillende en Bilp med sin Familie. Samme Bisp brugte selv, Renterne af et Legat som var betroet ham, hvorover han til Straf blev slagen med Lusesyge. Maleten har med stor Flid vidst at male Utøiet paa hele Familiens Klæder Hænder og Ansigter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
I Domkirkens Taarn er det fire Udgange for Taarnvægterne, og for hver Udgang et lidet Galleri af Træ, hvor han kan staae og tage ivare. Men paa den Side af samme Taarn som vender ud til Haret, trøster ingen Vægler sig til at komme, efter som Fanden engang derfra har bortført en Vægter og kastet ham i Stranden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Gaarden Katholm ved Greenaae har faaet sit Navn af følgende Begivenhed. Det var en Mand i Jylland, som paa uretfærdig Viis havde samlet meget Gods. Da han døde, efterlod han trende Sønner sin Formue til Deling. Men da den Yngste havde faaet sin Arvepart, tænkte han som saa: "Hvad med Synd kommer, det med Sorrig bortgaaer!" og besluttede derfor, at underkaste sine Penge en Vandprøve, menende, at de uretfærdige Penge vilde synke tilbunds og de retfærdige samme oven paa. Men det han havde kastet alle sine Penge i Vandet, da svømmede kun en eneste Halvskilling oven paa, og kjøbte han sig for den en Kat og brog tilsøes til fremmede Lande. Da kom han omsider til et Sted, hvor Folket svarligen plagedes af Rotter og Muus, og der hans Kat imidlertid var bleven med Killinger, saa forskaffede han sig ved at sælge den, stor Rigdom, og reiste hiem til Jylland, hvor han byggede sig en Gaard, som han kaldte Katholm, Hr. Erik, som var den Første af Rosenkranternes Slægt, giorde tilligemed Stie Hvid en Reise til Rom og gav Paven ham ved den Leilighed en Krands af Roser, hvilken han til en Jhukommelse siden lod afmale paa Hielmen af sit Vaaben, hvoraf denne Slægt har faaet Navnet Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
Paa Rugaard ved Ebeltoft borde for tohundrede Aar siden en Herre, der var saa forfængelig, at han lod nedbryde Altertavlen og sætte sit Familievaaf ben, en stor Ørn, deristedet. J den saakaldte Smede dam ved Gaarden lod han Vandprøven anstille paa Folk som han mistænkte for Hexerie og Troldom, men naar de svømmede oven paa, lod han Birkedommeren damme dem fra Livet. Han blev tilsidst faa fattig, at han maatte skiule sig for Creditorerne i tredie Stokværk af Gaardens sydvestre Taarn hvilket endnu kaldes Hamborg, fordi der altid blev svaret Creditorerne som spurgte efter ham, at han var reist til Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-07-04
To Mile fra Aarhuus ligger Skabegaard, saakaldet af et berømmeligt Stad, som er anbragt i en Lind, hvis Rod udbreder sig under Gaarden. Samme Skab er mærkeligt, fordi det har ligesaamange Dørre som Aaret har Maaneder, og indenfor ligesaamange Skuffer, som Maaneden har Uger, og i dem ligesaa mange Rum, som Ugen har Dage. Sognet siger, at Gaarden er bygget udenom denne Lind, efterat Skabet var færdigt.