Viborger Samler, 1830-06-24
Hensigten af disse bemærkninger er ikke at bedømme, og endnu mindre at rose Jurvindretningen. men kun at vise, at den dog neppe i det Hele, og mindst til Brug ved første Jnstants er saa taabe: lig eller latterlig som Forfatteren og Flere med ham til Modsætning af dens lige saa talrige blinde Beundrere, antager. fuldkomne Foragt, hvormed dets Kiendelser blive behandlede. De kunne tilsidesættes dersom de enten ere fremskyndte ved Dommerens Anbefaling, eller gaae imod hans Anbefaling.) Ja selv i dette Punkt, hvori en Jurykjendelses Fortrin er mindst omtvistet, kan den forkastes." Den kan tilsidesættes fordi den, efter Rettens Mening, staaer i Strid med Sagens Beviser, uagtet Juri angives at være eneste Dommer over Beviserne. 10 En Jury staaer ikke til noget Ansvar. 11) Jndividerne træde ind i et Værelse, lægge deres Hoveder sammen udtale 2de Ord, gaae bort igjen og - forsvinde. J Sager mellem Undersaat og Undersaat er Juri unyttig; men i Sager mellem Regjering og Undersaat er den en erkjendt Støtte for Statsforfatningen. 12) Dette er Nøglen til dens hele Indfly" Dog formodeligen ikke af denne Grund, men fordi de i sig selv befindes eller antages at være feilende. Underretsjuryens Kiendelser ere nemligen underkastede Revision af en af et dobbelt Antal Medlemmer, altsaa 24 Personer bestaaende saakaldet Storjury der fungerer ved Appellationsinstantsen. Rey 2ter B. P. 78. Det forstaaer sig da selv, at hine Kiendelser hverken kunne staae eller falde paa den Grund at de stemmede eller ikke stemmede overeens med Underdommerens Formening, som Jur ikke skulde følge, og endog ikke maatte følge, naar den ikke indsaae dens Rigtighed. 1) Slutteligviis dog kun, som anført, ved Aprellationsinstantsen. 10) Hrye Kald er at faststille Factum, hvornæst Dommeren har at paadømme Sagen efter Loven. Altsaa tilkommer Bevisernes Vurdering ganske rigtigt Jurg alene. Men en Sags factiske og dens juridiske Deel flyde ofte sammen saa umærkeligt at en Jur, der som i nærværende Sag, bestaaer alene af ulovkyndige Folk, letteligen, sig ubevidst, ved sit Ferdiet kan glide over til den juridiske Deel, og saaledes overskride sin Competents; hvoraf da ganske naturligt kan flyde enten at Dommeren forsaavidt betragter Ferdictet som en Nullitet han ikke bør ændse, eller at Sammes formlige Cassation finder Sted ved Appellationsinstantsen. T. Ex, naar Jur, med eet Ord erklærer, at Personen har staalet, i Stedet for, hvad den burde, at indskrænke sig til at sige, at han paa denne eller hiin Tid, ved Nat eller Dag, ved eller uden Jndbrud paa denne eller hin Maade, paa dette eller hint Sted, hemmeligt eller aabenbart, har borttaget denne eller hin Ting, som var i denne eller hin Persons Hus, Lukkelse eller anden Slags Besiddelse o. s. v., overladende Dommeren af Lovgivningen at udfinde saadan Giernings Art og Gierningsmandens Straf, m. M.; og Dommeren, eller og Overretten derimod finder, at Gierningen, efter dens Beskaffenhed og Omstændighederne, ikke egnede sig til at betragtes som Tyveri. 11) See Note 3.12, Jndretningen giør, at Regjeringen maa, ligesom Andre, i Retstrætter underkaste sig Folkets Kjendelse, nemligen ved de af Folkets Midte udtagne Juries. delse og den blinde Hengivenhed, som Folket yder den. Det under dette blinde og samlende Redskab, fordi det stundom endskjøndt kun ved at fornærme Ed og Pligt 13) tildeels kan illudere, eller 12) besværliggjøre Udførelsen af Administrationens Anordninger. fik vi engang vor Lovgivning fornyet og forbedret, og bleve Dommerne underkastede tilstrækkelig Ansvarlighed; saa vilde Juriindretninger blive lagt til Side som en Udflugt af et uslebet, og i Lovgivnings og Retspleies rigtige Grundsætninger ukyndigt, Folk. 12) (som naturligviis forbyder, at tage Hensyn til enten Had, Fordomme eller Forkierlighed.) 14) (ved paa Sandhedens Bekostning at øve enten for megen Mistro eller for megen Godtro til Beviserne.) Til Ære for Indretningen i Almindelighed, saavelsom de vedkommende Jndivider i Særdeleshed er det imidlertid billigt at anmærke: at vor Forfatters Opsats indeholder et os ligegyldigt og derfor uoversat personligt Udfald, der synes at forraade hans Misfornøielse med at det i sin Tid uforskammede, nu hensovede londonske Skændeblad the Morgen-Journal der nys var under offentlig Tiltale, itte blev af Juri erklæret uskyldigt. J denne Sag var iøvrigt ikke synderligt Qvæstion om Factum. 15) (der naturligviis ikke altid kunne finde alle Partiers bifald.) 16) Dette kunde vist nok uden Slade for enten Retfærdighedens, eller Menneskelighedens, Sag skee hvilken Dag det skulde være. Thi Regjeringen maa nok kjende Landets vist nok for en Deel forældede og derfor for haarde Loves mulige og tildeels at den selv erkjendte Mangler og upassenhed til vor Tid bedre end nogen Jurg; og den besidder tillig mere passende Midler til at undgaae slige Lover Fuldbyrdelse, saavel ved, hvad for en Deel allerede er skeet, efterhaanden at forandre dem som ved at meddele Dispensationer og Benaadninger, hvilke ogsaa af saadan Aarsag skulle være meget lettere, at erholde i England end i noget andet Land.