JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Fortsættelse af de i det Franske Senats Mode d. 10 Dec. 1810 fremlagde Actstykker. 2. Det Hollandske Ministeriums Jnstruction for Hr. Labouchere. Heri hedder det blandt andet: at Vedligeholdelsen eller Tabet af Hollands politiske Tilværelse beroer paa den Engelske Regjerings hurtige Fred med Frankrige eller i det mindste paa en væsentlig Forandring i denne Regjerings Forholdsregler i Henseende til de Neutrales Handel og Søfart. Labouchere maa derfor ufortøvet reise til London, forestille det Engelske Ministerium Sagen, og hvis det gjøres fornødent tillades det ham at sige, at han besørger dette Ærende med den Hollandske Regjerings Samtykke. Han maa forestille den Engelske Regjering hvor fordeelagtigt det er for Engelland at Holland, ikke kommer under det Franske Riges Overherredømme og stedse bliver en uafhængig Magt. Bliver Engelland overbevist herom, saa maa han søge at bevæge Regjeringen til at medvirke til Hollands politiske Tilværelses Vedligeholdelse, ved hurtig en beslutte sig til Underhandlinger, for at opnaae en almindelig Fred, eller i det mindste, om saadanne Underhandlinger ikke hurtig kunne begyndes og besluttes, at give tilfredsstillende Forsikkringer om dens Hensigter med det System, som ved de Engelske Cabinetsordrer af Nov. 1807 er blevet anlagt, som og at gjøre nogle Forandringer i de Forholdsregler, der vare en Følge deraf. Han maa især lægge den Engelske Regjering paa Hjertet, at i Fald benævnte System modereres eller forandres, kan man smigre sig med at ikke allene Holland ei vil blive besat, men Krigen ogsaa vil tage en ny og mindre fordærvelig Vending end for 3 Aar siden, og at en Nærmelse da vil blive sandsynligere, da man i saa Fald aldeles ikke seer nogen Grund, hvorfor den Franske Keiser skulde lade de Berlinske og Mailandske Decreter blive i Kraft, hvilke H. M. kun har udstedt i Følge den Engelske Cabinetsordre af Nov. 1807. Naar den Engelske Regjering skulde gjøre Vanskelighed ved, bestemt at erklære sig herover førend den i den Her seende har faaet positive Forsikkringer om den Franske Regjerings Hensigtet, saa maa han fordre den Engelske Regjerings Erklæring, om dens Beslutning at komme til Fredsunderhandlinger eller i det mindste tilstede en Forandring i benævnte Cabinets=Ordre af Nov. 1807, beroer paa ovennævnte Forestillinger, og især paa at Holland rømmes af de Franske Tropper og det Hele sættes paa samme Fod som Tingene stode førend det sidste Engliske Jndfald i Jeeland. Han skal derfor tilføie de Vilkaar, hvilke benævnte Regjering troer at burde betinge sig, førend den skrider til hiint Skridt og førend man tilkjendegiver den den Franske Regjerings Hensigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Naar den Engelske Regjerings Svar kun ikke er et fuldkomment Afslag, skal han forlænge sit Ophold i London, og indberette samme. Skulde han finde det fornødent, kan han selv meddele Kongen Svaret, men naar H. M. befinder sig i Paris, maa han reise did over Holland, og ingenlunde directe fra Engelland. No. 3 er Marquis Wellesleys Verbal Note til Hr. Labouchere, af 12 Febr. 1810. Heri hedder det: Engelland beklager Hollands Stilling, men det kan ikke vente at Engelland skal opoffre sin egen Tarv og Ære. Hr. Labouchedes Meddelelser tillader neppe at gjøre den mindste bemærkning i Henseende til en almindelig Fred, ja ikke engang at gjentage de Forsikkringer den Engelske Regjering saa ofte har givet angaaende denne Gjenstand. Jmidlertid maae man anmærke, at den Franske Regjering ikke har givet mindste Tegn paa dens Tilbøielighed til at slutte Fred, eller paa nogen Maade at afstaae fra sine Fordringer. J den Krig, den fører mod Handelen, er den den angribende Deel. De Engelske Cabinets ordrer have ikke foranlediget det Franske Decret mod de Neutrales Handelsfrihed. Cabinetsordrene vare ikke Anledningen til, men Følgen af de Franske Decreter. De sidste ere endnu i Kraft, og der er intet skeet til deres Gienkaldelse. Man kan ikke fordre at Engelland i ringeste Henseende skal give Slip paa de personlige Forsigtighedsregler, som dets egen Sikkerhed byder det, og kunne beskytte det mod Fiendens Angreb, fordi han selv lider ved de Midler, han har valgt, og dog ikke yttre nogen Tilbøielighed til at afstaae derfra. (Børsen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Videnskabelige og Konstefterretninger. De ved Ostia (i Campagna di Romana ved Tibers Jndløb i Havet) begyndte Eftergravninger ere siden nogen Tid blevne afbrudte; imidlertid kunde man, hvis de bleve fortsatte, vente vigtige Opdagelser, da denne fordum saa berømte Stad ved Tibers pludselige Oversvømmelse næsten sattes under Vand og alle deri værende Kostbarheder bedækkedes af Flodens Dynd. Naar den blev ganske opgraven vilde den yde et ligesaa interessant Syn som Pompeji. Endnu i denne Tid kan men spadsere paa Tagene af Husene og af Tage nes Direction gjenkiende hele Gader. J nogle af disse Huse, som allerede ere opdagede, kan man nedstige, de ere bygte i samme Smag som de i Pompeji. Kun det paa en Høi liggende Neptuns Tempel staaer ganske frit, Mercurs Tempel, hvor denne Gud forestilles med Pungen i Haanden, staaer kun for en Deel frit. J denne gamle Stad har Fegan, foruden andre gamle Mindemærker, ogsaa opdaget en meget skjøn Venus, som en fuldkommen godt vedligeholdt, og gjør den capitolonske Venus Rangen stridig. Den er bleven bragt til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Det herlige Fresco-Malerie, Christi Begravelse af Daniel de Valterra i Trinita Kirken i Rom er bleven bragt paa Lærred af Hr. Palmaroli. Den Jdee, at redde de gamle store Mesteres Arbeider fra Undergang ved at anbringe dem paa Lærred, er meget heldig, og vil berige Konsten med mange herlige Mindemærker. Hidtil har man blot søgt paa ny at anbringe Olie malerier paa Træ eller Lærred, men i Henseende til Frescomalerier, ansaae man det for umueligt. Hr. Palmaroli har godtgjort det Modsatte. *) Fresco Malerier ere, som bekjendt, saadanne Malerier, der ere malede paa den vaade friske Kalk. Ligesom Kalken slaaes paa af Mureren maa den strax overmales, da den ellers ikke stemmer overens med det allerede begyndte Arbeide, eller hefter mere paa den tørre Kalk. Man betjener sig dertil ikke af andre Farver end Jordfarver. Dette Slags Malerie er det ældste man kjender. De vigtigste af Raphaels Arbeider, f. Ex. hans Skole, ere malede absesco. De have paa denne Maade trodset Tiden. Jmidlertid holder han Fremgangsmaaden derved hemmelig. Man seer nu dette Malerie paa Lærred saaledes som man for faa Maaneder siden saae det paa Kalk. Det er bestemt for Paris. Denne Composition sættes af Kiendere ved Siden af de tre første Mesterværker i Malerie, Christi Forklarelse, af Raphael, Korsfæstelsen af Michael Angelo og den hellige Hieronimusis Nadvere af St. Dominichino. Vesty's Tempel i Rom skal saa meget som mueligt istandsættes igjen, man agter endog at jevne Jordbunden omkring dette gamle Minder mærke. J Moniteuren læses et Særsyn, der, om det ikke stadfæstedes af en Mængde troværdige Vidner, vilde for sin Nyhed synes utrolig. Den 17 Jan. f. A. faldt paa Bjergene ved Plaisance, især paa den saakaldte Cento Croct, rød Snee. Toppen af dette Bjerg var allerede bedækket med hvid Snee, da man hørte Tordenskrald, ledsagede af Lynild. Fra dette Øieblik af faaes den røde Snee, som vedblev nogen Tid at falde; derpaa fulgte igjen hvid Snee, saa at den røde befandt sig mellem to Lag hvid. J nogle Egne havde den samme Farve som Færskenblomster, ellers var den ganske mørkerød. Vandet beholdt samme Farve efter at det var smeltet. En Chemiker fra Parma, Hr. Guidolli, der har analyseret den, lover interessante Resultater desangaaende. Maaskee dette Prændmen lader sig forklare ved de Gamles Blodregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Man har allerede erkjendt Virkeligheden af de himmelfaldne Stene, som Grækerne og Romerne talde om, nu vil heller ikke den af de Gamle omtalde Blodregn kunne nægtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Alle Svenske til Danmark, Norge og Holsteen opbragte Skippere, hvis Sager enten ved Underretterne eller ved Over-Admiralitets Retten hersteds endnu ikke ere paadømte, anmodes herved, uopholdelig til mig at indlevere deres skrivtlige Rapporter i denne Anledning. - Det Kgl. Svenske General-Consulat i Kiøbenhavn, d. 29 Gram. December 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og Kaaskee, Ottende Aargang. No. 2. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 5 Januarii 1811. Skrivelse fra Jens Blok, Degn i Lerkeby.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Om det nyskabte Ord Pebermo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Vor Tidsalder fortjente ikke uden Føie at kaldes den puristiske. J næsten et halvt Aarhundrede har man ikke gjort andet end renset. Først rensede man Opdragelsesvæsenet, saa Religionen, saa Philosophien, saa Regjeringsformerne og saa Sproget. Hvad der er kommet ud af al den Renselse, det overlader jeg andre at bedømme. At man har slidt Kostene op uden Nytte, og det i mangen en Krog endnu seer heel maadelig ud med Reenligheden, al den Feien og Skrubben og Skuren uagtet, det veed enhver. Hvad imidlertid vort Sprog angaaer, da begynder dets Lidelseshistorie med det nittende Aarhundrede. Man gjør det udansk af lutter Danskhed og utydeligt af lutter Tydelighed. Ja, skulde Selskabet for indenlandsk Konstflid belønne nogen Konstflidsgreen efter Flittigheden, saa maatte det være Ordstøberierne, Ordbagerierne, Ordraffinaderierne &c. Ret snart ville vi faae privilegerede Sprogfeiere ligesom vi hidtil have havt Skorsteensfeiere, og det vil maaskee ikke vare længe førend adskillige af vore Forfattere, istedet for at betjene sig af den saa ofte forkleinede Titel Litteratus, ville kalde sig, for dog at have en Titel, Sprogfeiere. Saalænge saadanne Sprogfeiere kun forsynde sig mod Fornuften, kan det næsten være ligegyldigt, thi man kan sige om dem som der staaer i Visen: Stundom de og med Dumheder møre. Men naar de fremkomme med Ordsammensætninger, der aabenbare skade Moraliteten, saa er det Pligt at ivre derimod. Af det sidste Slags er det ny Ord Peberm, som adskillige uden Nødvendighed have villet skaffe Borgerret i vort Sprog, der i den senere Tid desværre har faaet saa mange usle Borgere, som enhver Mand af Smag og Kundskaber burde jo før jo hellere ønske sendte over Grændserne. At man har givet den gamle Ungkarl.), der, uagtet han har Raad dertil, ikke vil givte sig, Spottenavnet Pebersvend, finder jeg billigt, thi i Oldtiden gaves der jo Folkeslægter, *) Et i Grunden urigtigt Udtryk, som Sprogbrugen synes at have hævdet. Der gives ligesaalidet en gammel Ungkart, som en ung Gammelkarl. Den er omtrent det samme som Kotzebues Lædle Løgn. der endog straffede saadanne Ægteskabs-Forhaanere; men at man kalder et Fruentimmer, der ikke har kunnet blive givt i den Alder, hun var skikket dertil, en Peberme, finder jeg ligesaa latterligt som grusomt. Det staaer i de fleste Tilfælde i Mandens, ikke i Qvindens Magt at givte sig efter Behag, og det er Mandkjønnets Skyld at der gives gamle Jomfruer, ikke Qvindekjønnets at der gives Pebersvende. Hvor mange Fruentimmer findes der vel, som ikke have villet givte sig? De fleste ville, men det er ene Omstændighedernes Skyld at de ikke kunne blive givte. Ordet Peberm er altsaa een af Sprogets Vantrivninger der udklækkes saa hyppigen og voxe saa triveligen i Sprogseiernes Ordmøddinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Prof. Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Nørre-Jylland findes en Udskrift af Aalborg Stifts Sessions-Protocol for 1703 og 1704, hvor man blandt andet af følgende Sessionskjendelse af 1704 seer hvorlunde man paa den Tid straffede Leiermaale: "Efterdi med Paaskrift paa Dommen bevises, at Jnger Andersdatter, besovet af Tjenestekarl Mikkel Mikkelsen, intet har at betale hendes Bøder med, bør hun straffes med Gabestokken at staae udi 3 Søndage, hver een Time, ved Kirken, naar Folk gaae af Kirke. – En anden. Som Søren Landgager er et Skarn, og desuden har besovet Kirsten Jens datter, og Stedet skammelig besiddet haver, saa condemmeres han til Arbeide i Hals Skandse i 2 Maaneder, didhen Regimentsskriveren haver hannem med forderligst udi Jern at forsende, og udi øvrigt Græsningen ved Gaarden at bortleie o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Kjøbstaden Sæby i Jylland har Tid efter anden ved Havets Oversvømmelser mistet hele Huse, ja endog store Landstrækninger, og er derfor nu langt mindre end i forrige Tider. En heel Strimmel Land paa den tvers igjennem samme løbende Aae, fordum et Vaaningssted for 16 Fiskersocieteter, er paa denne Maade forsvunden. Det samme har været Tilfældet med et betydeligt Stykke Land paa den søndre Side af Aaen. Man seer endnu Rudera af to Broers Pæleværk, hvilke i ældre Tider have tjent Beboerne paa den forsvundne nordlige Landstrimmel som Overgang til den øvrige Deel af Byen. Ved lave Vande sees endnu Ruiner af Brønde, nogle 100 Alen fra de endnu staaende Bygninger paa den sydøstlige Kant af Byen. Af alt dette formodes, at Kirken tilforn har staaet midt i Byen istedet for at den nu næsten staaer i den ene Ende deraf. Mærkeligt er det, at man ikke har nogen Efterretning om hvad Tid Havet har anrettet disse Ødelæggelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Hr. Prof. Andresen fortæller følgende rørende Begivenhed, skildret af een af de paa Bornholm omstreisende Betlere: En Kone, bekiendt under Navnet af Signere, formodentlig Diminativ af Signe, var i sine bedste Aar gift med en rask ung Mand, og havde med ham en Søn. Manden tjente som Daglønner i Sognet, og Konen drog hvert Efteraar ud paa de omtalte Streifetog. Da hun efter et Aar vendte tilbage henimod JuleTider, finder hun Huset tomt, og baade Manden, og Drengen døde af en hidsig Sygdom. Denne uventede Tidende gjorde et saadant Jndtryk paa Konen, at hun gik fra Forstanden, og beskyldte alle Mennesker, men især Skifteretten, for at de havde begravet hendes Søn og Mand levende, og bemægtiget sig hendes Sølv og Guld. Fra den Tid vandrede hun urolig omkring, og paa alle Kirkegaarde med sin Stav søgte, manede og gravede, for at finde sine tabte Venner. Man søgte med inderlig Godmodighed at trøste hende, og bringe hende paa andre Tanker – men forgjeves. Bestandig vendte hun tilbage til den Tanke, hvorved hendes hele Siel hængte: "De have begravet min Søn og Mand levende." Da hun iøvrigt var from og godmodig, og har sit tunge Kors med en lidende Resignation, uden at fornærme eller skade Nogen, fandt hun Alles Medynk, og erfarede megen Godgjørenhed. Man hørte hende ofte, især, naar hun sad paa Kirkegaardens Gravstene, med en temmelig klar Stemme at synge en Sang, hvis Begyndelse syntes i den bornholmske Dialect, under Melodie. "De Røvere vilde stiele gaae, at lyde saaledes: De skiftada mit Søll - De skiftada mit Gull. Aa. – Staklarna immer skal lida De Skiftingar puttada min Horra i Muld Og Maindin - mig Arma te Qvida. Denne rørende Sang kunde lyde saaledes paa Dansk: De skiftede mit Sølv - De skiftede mit Guld. Ak! – Fattige altid skal lide Skifteretten puttede min Dreng udi Muld. Og Manden – mig Arme til Qvide. J mange Aar vandrede den stakkels forladte Enke sin kummerlige Bane, indtil hun, udtæret af Kummer, nedsank til Gravens Hvile, hvor hun fandt den Ro og de Venner, hun her paa Jorderige forgjeves søgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Indenlandske Efterretninger. Ved Auctionen den 24de December 1810 over det priisdømte Skib Magnets Ladning vare Priserne saaledes uden Omkostninger: 173 Kister hvide og brune Havannah Sukkere 60 a 66 1/2 s. Pd. 152 Sække Sukker 73 a 77 1/2 s. Pd. 28 Baller Mandler 2 Rdlr. a 13 Mk. 6 s. Pundet. 150 Sække Piementa 6 Mk. 8 s. a 11 Mk. 8 s. Pd. 14 Fade Virgin Blade=Tobak 44 1/2 s. a 64 s. Pd. 18128 Pd. Campesche Træe 19 Rdlr. 4 20 Rdlr. 3 Mk. 100 Pund. 110 Piber rød Viin 250 a 435 Rdlr. 30 Viertier. 16 halve Piber Dito 244 Rdlr. a 300 Rdlr. Dito. 12 Skok Tøndestaver a 8 Rdlr. Og frievillig solgt: 20 Foustager Victriol 33 Rdlr. 5 Mk. a 34 Rd. 2 Mk. 100 Pd. 500 Bouteiller Cognas a 11 Mk. 8 s. Fl. 1 Pibe Cette Brændeviin a 320 Rd. 30 Vr. Hvidt og graat Maculatur=Papiir 11 Mk. 10 s. a 2 Rdlr. 14 s. R. Propatria Skrivpapiir. 16 Rdlr. 1 Mk. R. Concept Papiir 10 Rdlr. 5 Mk. R. Caroliner Risengryn 31 Rdlr. 3 Mk. 8 s. a 33 Rdlr. 4 Mk. 100 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Hofsignetstikker Jacobsen har solgt sin Gaard No. 10 ved Gammelstrand til Capitain Birch for 43,000 Rdlr. - Mad. Bugge har solgt den saakaldte Viintappergaard ved Lyngby til Hr. Capitain-Lieutenant Mossin for 48,000 Rdlr. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse giver Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen d. 26 d. M. en overordentlig Forestilling paa den Kgl. Skueplads til Bedste for krigsfangne Danske Søfolk i Engelland. Skuespillets Jndretning skal nærmere blive bestemt. - Der er ingen Tvivl om, at det saa gavmilde Kjøbenhavnske Publicum med rund Haand vil her i Thalias Tempel nedlægge sine Offere paa Ædelmodighedens Alter og benytte den skjønne Leilighed, som Menneskevennen Knudsen her har givet det til at række vore i Fængsel sukkende Landsmænd en hielpsom Broderhaand. Men skal Understøttelsen være til nogen sand Nytte, saa maa den tillige være klækkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Til næste Saison kan man vente en Udvidelse af Logerne i det Kgl. Skuespilhuus, da man agter at rykke dem mere ud af Gangene tilDen kjekke Capitain Casper Wulfsen, Ridder af Dannebrogen, som med Skonnerten Danneskjold var ude paa et Krydstog, hvor han allerede havde opbragt adskillige Priser, har havt det Uheld at miste sin Caper, ikke ved Fiendens Haand, men ved Elementernes Rasen. Da Skonnerten laae for Anker paa Rønne Rhed, reiste Natten imellem d. 19 og 20de sig en saa stærk Storm fra N. V., at Tougene sprang og Fartøiet drev agterlænds ind paa det søndre Rev. Ved at sætte Seil til fik Mandskabet Skibet af og styrede derpaa paa Strand længere ind i Bugten, hvor det strax hug Bunden om Styrbord ind og kastede sig over paa denne Side, saa at alle Brændingerne uophørlig brusede over Skroget og over de i Bagbord-Siden sig holdende Folk. Baaden var itu, Vandet frøs paa Folkene til Jis og de syntes at see her den visse Død i Møde. Wulfsen, som en Dag i Forveien var gaaet i Land, ilede, vakt af det første Skrig fra de Strandede, med sine Folk, som tilligemed ham bare en Baad over Land, til Strandbredden, arbeidede sig ud til Vraget, og frelste sit hele Mandskab, 68 i Tallet, ved at tage 3 af Gangen i Baaden. De bleve alle indlagte i de nærmeste Huuse, hvis Beboere modtoge dem med Velvillie, og skjønt nogle bragtes i farlig Tilstand i Land, befandt de sig dog alle ved Omhyggelighed og god Pleie, efter faa Dage igjen fuldkommen vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Jnstrup, i Hjøring Amt, har afdøde Provst Worm ladet opføre et Enkesæde af Pise eller stampet Jord i Form af Qvaderstene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Fortegnelse over de Svagheder og Tilfælde, hvoraf nedenstaaende Antal her i Kjøbenhavn fra d. 16 Dec. 1809 til d. 22 Dec. 1810 Begravne, efter Anmeldelserne, befindes at være bortdøde: Afsindighed (Raseri, urolige Tanker) 7: Alderdom 214, Barselseng 56, Betændelsesfeber (Jnflamation) 41; Benbrud 3, Benskade 21, Blodstyrtning 29, Brok 9, Brystkrampe (Asthma) 8, Brystsyge (Lungesyge) 716; Bylder 3, Druknede 22, Dræbte 2, Dræbt sig selv 19, Durkløb 26; Dødfødte 148, Engelsk Syge 2, Falden til Døde 5, Feber (hidsig Feber, Forkølelse, Flodfeber) 63, Flækfeber (Purpurfeber, Sprinkler, 3, Flod (Saltflod, Fnat, Saar, 4, Forraadnelsesfeber 164, Forstoppelse (Obstruction) 8, Forstoppelse i Underlivet 8, Galdefeber 23, Ge vært 1, Gigt (Værk, tør Værk, 50, Guulsot (Leversyge) 13, Gyldne Aare 3, Halssygdom 8, Hastig død 38, Henrettet 1, Hoste 1. Jndvortes Svaghed 36, Kighoste 42, Kirtelsvaghed 14, Koldbrand 4, Koldfeber 5, Kopper 6, Krampe 99, Kræft 18, Langvarig Svaghed 10; Mave pine (Kolik) 6, Moersyge 4, Nervefeber 96; Nervesygdom 109, Nyefødte 84; Orm 7: Skarlagensfeber 7, Skjæver 1, Skjørbug 5 Skoldekopper 1, Slag (Krampeslag) 382, Slagflod (Apoplexie) 54, Steen 8, Stikflod 7, Sting (Pleuris, Sidesting, Hold) 7, Svindsot (Tæring, tærende Syge) 226, Trødske 20, Tænder 97, Ulykkelig Hændelse 30, Vattersot 129, Venerisk Sygdom 6, Uangivne Svagheder, 497. NB. Under sidstanførte Antal indbefattes 482 af den Kgl. Fødsels og Pleie=Stiftelses Børn, som ere døde af Tilfælde, der ikke kunne benævnes anderledes, end almindelige Børne=Svagheder, nogle i Stiftelsen selv; men de fleste paa de Steder i Staden, hvor de have været hensatte til Opfostring. Jalt 3736.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Kbhavns Politiekammer d. 31 Dec. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
En anden Politiekammerliste angiver Kjøbenhavns Ægteviede Pars Antal for afvigte Aar (16de Dec. 1809 til 22de Dec. 1810) for 1164, de fødte Børns Antal til 1372 Drenge og 1762 Piger, ialt 3624, de Dødes Tal til 1288 Mænd, 809 Qvinder, 866 Drenge og 783 Piger, hvorved da det forhennævnte Dødetal i det hele af 3736 Personer udkommer. Der har altsaa været 112 flere Døde end fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Ogsaa Kjøbenhavns Aftenpost er nu gaaet ind, efter at have værer til i 39 Aar. J sin blomstrende Tid talte den 2200 Subskribentere, men disse formindskede sig efterhaanden saa meget, at Forlæggeren nu ikke mere seer sig istand til at bestride Omkostningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Addresseavisen læses følgende: Til Uddeling iblandt Trængende i Fruesogn, er mig atter tilstillet 20 Rdlr. fra en Vennehaand, 10 Rdlr. i et Brev med Fodposten d. 30 Decbr. og 12 Rdlr. med Fodposten fra den Samme, der allerede i denne Vinter med to Gange 25 Rdlr. har hjulpet 2 fattige Familier med Børn, følgende Yttringer af ham indrykkes efter Begjering: Enhver har sin Troe, jeg min. Jeg troer, at 12 Rdlr. er formeget at anvende paa Fornøielse i Tider, hvor Familier neppe have Brød. 12 Rdlr. er, hvad kyndige Practici have sagt mig, at en Maskerade aften hos Bjørn medtager, naar den indrettes sparsomt, Thi gives da mine 12 Rdlr. herved til en fattig Familie med Børn i Fruesogn. Ved de følgende Maskerader kommer jeg igjen, og længe, haaber jeg, skal min Devise gielde: "min lille Boelig staaer endnu. De kierlige Giveres Villie skal jeg med Fornøielse opfylde. J vore onde Tider er det endnu en Trøst, at der gives Mennesker i vort Samfund, som foretrække Glæden af en Velgjørenhedshandling for den Glæde, der er at hente fra en Maskerade. Den til Jndrykkelsen bestemte 13de Rdlr. har jeg tilføiet Gaven, da Anmeldelser om Gaver indrykkes uden Betaling. – H. G. Clausen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Prof. Rahbek agter i Forening med Kobberstikker Grosch aarligen at udgive under Titel af: Fædrenelandsk Aarbog, en Samling poetiske og prosaiske Smaastykker af nationalt Jndhold, ledsagede af nationale Kobbere. Bogens Størrelse, bliver 12 Ark i Duoder.