JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Tyrkiet. Den preussiske Statstidende indeholder en meget vigtig Efterretning fra dette Land, som er indløben over Vien ved privat Meddelelse og senere paa samme Maade til Hamborg ligeledes fra Vien. J denne fortælles nemlig intet mindre, end at Jbrahim Paschas Tilbagetog fra Konich kun var et Krigspuds, for at lokke Storviziren i Fælden. Manoeuvreer, lykkedes, og da Storviziren vovede sig for langt frem, blev han angreben i Flanken af Jbrahim, hans Armee totalt slaaet og han selv taget til Fange. Endog Slagets Datum nævnes, nemlig den 21de December.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Efter italienske Blade ankom i Novbr. Maaned et russisk Krigskib til Alexandrien og forlangte Erstatning for den Skade, der var tilføiet den russiske Handel i Alexandrette, da den ægyptiske Flaade bemægtigede sig denne Stad samt erklærede, at Rusland i Vægringstilfælde vilde gribe til Repressalier imod Ægypten. Mehemed Ali skal have erklæret sig villig til at efterkomme Fordringen, naar man tilstillede ham en regelmæssig Angivelse af det Forlangte, og med dette Svar vendte den russiske Brig tilbage til Admiralskibet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Nogle Dage efter indløb en tyrkisk Brig til Alexandrien under russisk Flag med Depescher til Paschaen, i hvilke han blandt andet opfordres til at sende en Gesandt til Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
J London gik det Rygte, at russiske Tropper allerede vare paa Veien til Lilleasen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Blandede Efterretninger. Kongen af Sverrig har nylig udstædt følgende Circulaire til Justitsministeren og til samtlige Hovedstadens Collegier.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Efterat vor høitelskede Søn, Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, har yttret det Ønske for Os, at maatte komme til nøiere Kundskab om Organisationen og Arbeids=Methoden af Høiesteret, Hofretten, Collegierne og øvrige Forvaltnings=Authoriteter, og i saadanne Øiemeed, hvis Hs. Kongl. Høiheds Tid tillod det, at begive sig did og tillige at overvære Forhandlingerne: saa have Vi, som med særdeles megen Fornøielse bifalde denne Hs. Kongl. Høiheds Attraae, der vidner om den roesværdigste Jver for at indvie sig i alle Grene af Statsforvaltningen og i de offentlige Anliggenders Færd, villet underrette Eder herom i Naade, med den befaling, at lade meddele Hs. Kongl. Høihed alle de Oplysninger og Efterretninger, som Høisamme maatte fordre. H. Heines Betragtninger over Frankrig ere confiskerede i München.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Den 26de Debr. f. A. døde i Zürich, 87 Aar gl., Henrich Füssli, Medeier af den gamle bekjendte Boghandling, under Firmaet Orell, Fussli & Comp. Han blev berømt ved sine historiske Udarbeidelser angaaende forskjellige Deele af Schweizer=Historien, var en Discipel af Bodmer, hvis Professorat han allerede i Aaret 1760 erholdt, og en Ven af Brettinger; i Forening med ham og Bodmer havde han i sin Tid en ikke uvigtig Indflydelse paa den tydske Literatur Det var Fussli, som opmuntrede Johannes Müller til Schweizer=Historiens Studium, hvorved denne store Mand siden i saa høi Grad udmærkede sig. Jndtil sin Død tog Fussli med den livligste Jnteresse Deel i sit Fædrenelands politiske Bestyrelse, og i Særdeleshed i hans egen Cantons i Regjering. For at kunne skjønne den Udmærkelse, at Kongen af Holland afløste sig Vilhemsordenen for at tildeele General Chase den, maa man lægge Mærke til, at der kun ere meget faa Storkors af den militaire Vilhelmsordenen, end- og Prindsen af Oranien har først faaet den efter Feldtoget Dronningen af Madagascar har givet de cristlige Missionairer Tilladelse at prædike, og sine Undersaatter Frihed, til at vælge, hvilken Troesbekiendelse de ville. To christelige Kirker ere allerede grundede, den ene i Ambodinandahalohvor 57 af Madagascars Beboere have dannet en Menighed, den anden i Ambatonakanga, hvor 19 Voxne den 12te Juni f. A. bleve døbte. Med Trykningen af det gamle Testamentes Bøger er man nu kommen til Slutningen af Josva Bog. Det Nye Testam. haves 30 til 40 Mile fra Hovedstaden, Det engelske Skib Sibylla, som fra Antverren var kommet til New=York efter 90 Dages Reise, har mistet alle sine Passagerer paa, 28 nær. De 104, som ere døde, mener at have havt Cholera. Paa et andet Skib vare omtrent 10 Jndividuer døde af den samme Sygdom. Man klage meget i Nordamerica over de mange Ladninger med syg, Europæere. Hospitalerne i de forenede Stater ere næsten overfyldte med slige Elendige. Den franske Adels Hengivenhed for det styrtede Dynastier saa stor, at den valfarter til Blaye, blot for at see Hertuginden, om endog kun igjennem Kikkerter, spadsere paa Volden; hvorefter Aristokraterne vende styrkede tilbage til det res Hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Til Bremen ere i f. A. ankomne 1116 Skibe, hvoraf allene fra de forenede Stater i Nordamerica 121, fra Danmark 84.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Kjøbenhavn. En af Udlandets bekjendte Musici Hr. Francois Schalck som er Capelmusicus hos Erkehertuginde af Østerrig, Marie Lovise, Hertuginde af Parma, har nylig været forundt allernaadigst Tilladelse at lade sig høre ved Hoffet. Han har i nogle af Europas vigtigste Stæder givet Prøver paa sin Kunstfærdighed. Hans Jnstrument er Bassethorn, hvilket han behandler med en hidtil ukjendt Fiinhed, Smagfuldhed, og Færdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
J forrige Uge lykkedes det tvende Slaver at undvige fra Taarnene i Citadellet og at komme over Stadsgravene. De bleve imidlertid opdagede, idet de vare ifærd med at skifte Dragt, og paagrebne udenfor Østerports Ravelin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 22de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 a 150 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 a 43 3/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 85 a 85 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Dito Dito 1071 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 101 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 1021 i Banco. 1 pCt. Ditto Ditto 98 499 i Banco. 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9399 i r. S. 14 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 68 a 68 1/2 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Hamborg, den 22de Januar. Bourdeaux 1882. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 102 s., k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 433. Amterdam 2 M. 35, 5, k. S. 34, 90. Kjøbenhavn 212. Species i danno. Disconto ikke noteret. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Jfølge Kgl. allernaadigst Rescript bliver her i Byen for Fremtiden : en Borgemester, som, tillige er Auctions=Directeur; en første Raadmand, som tillige er Byfoged, og en anden Raadmand, som tillige er By- og Raadstu=Skriver.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Til Borgemester er allernaadigst udnævnt vor hidtilværende Byfoged, velbaarne Hr. Justitsraad Schmidt, der altsaa vedbliver at være Auctions-Directeur. Byfoged- og første Raadmands-Embedet er altsaa vacant og kan søges. Det tredie nævnte Embede, anden Raadmand, som tillige er By= og Raadstu=Skriver, er saavidt besat, at Hr. Justitsraad Brorson er By- og Raadstu-Skriver og Hr. Cancellieraad Wølfferdt er anden Raadmand. Kæmneren er tillige Veier, Maaler og Vrager, hvilke Embeder ere tildeelte Hr. Wulff. Hr. Licent. theol. P. T. Hald er kaldet til residerende, Capellan ved Budolphi Menighed, med Forpligtelse at varetage de præstelige Forretninger ved Aalborg Hospital.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Til Sognepræst for Ølands Menighed er kaldet Hr. Adjunct P. D. Kruse i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
De som have ydet velvillig Bidrag til Anskaffelsen af Rednings=Aparater (nylig omtalte i denne Avis) vil sikkerligen see deres Ædelmodighed tilfulde belønnet ved at vide, at for nogle Dage siden et Menneskes Liv blev reddet ved disse Apparater. En Skøiteløber sank nemlig udenfor Nyhavn, da Jsen brast. En Mand i Havne=Commissionens Tjene 1ste ilede ud til Hielp, men han forsikkrer at det var for langt ude og han ikke havde kundet redde den Forulykkede naar ikke de anskaffede Apparater var bleven ham bragt, hvorved Redning lykkedes for ham.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Efter de af Dherr. Sognepræster indgivne Beretninger ere i Aaret 1832 i Aalborg Stift ægteviede 903 Par. 3644 ere fødte, nemlig 1837 af Mandkiøn og 1807 af Kvindekjøn, deriblandt 341 udenfor Ægteskab og 101 dødfødte. 2425 ere bortdøde, deraf 838 i en Alder fra 1 til 3 Aar, 119 fra 3 til 10 Aar, 83 fra 10 til 20 Aar, 104 fra 120 til 30 Aar, 102 fra 30 til 40 Aar, 126 fra 40 til 50 Aar, 175 fra 50 til 60 Aar, 296 fra 60 til 70 Aar, 1356 fra 70 til 80 Aar, 211 fra 80 til 90 Aar og 15 fra 90 til 100 Aar. Af de Døde vare 1257 af Mandkjøn og 1168 af Kvindekjøn. Jblandt de Fødte vare 35, Par Tvillinger, et Barn blev født uden Armee og Been, og døde strax, et fødtes med 6 Fingre. Ved Døde er bemærket: 1 dræbt ved Lynild, 20 druknede af Vaade, 2 uden at blive forløste, og de 3 kort efter, 1 funden død, 2 pludselig døde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Blandede Efterretninger. Architect Schlick er af Hs. M. Kongen af Sverrig allern. meddeelt Vasa=Ordenen af 3die Classe, og Captain Livgarden til Fods C. L. v. Moltke, R. af D., er at Hs. M. Kongen af Preussen allern. meddeelt Decorrationen, af Johannitter-Ordenen. Begge have de af vor allerne Konge faaet Tilladelse til at anlægge og bære disse fremmede Ordener.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Ved det Kgl. nordiske Oldskriftselskabs sidste Kvartalsmøde, i Aaret 1832 bleve følgende Herrer i Jylland optagne til sammes Medlemmer: Hr. Generalkrigscommissair Serend'Aqueria til Merringgaard; Pr. Lieutn. og Adjutant v. Arends i Fredericia; Pastor Bræhmer i Frederikshavn; General v. Castonnier i Fredericia; Captain Flindt i Frederikshavn; Kammerherre Grev Friis til Frisenborg; Kongl. storbr. Vice-Consul J. Herskind i Aalborg; Stadshaupt, mand Honore i Fredericia; Dr. med. Hübertz i AarhuusStiftskasserer, Procurator Jensen i Aalborg; Assessor pharm, Kayerød sammesteds; Justitsraad Krohn i Frederikshavn, Jnsp. Knudsen paa Samsø, Krigsraad Lumholdt i Nibe, Propr. Munck til Søholt; Krigsraad Nielsen til Oxholm; Pastor Prior til Hundstrup; Overkrigscommissair Qwist, Justitsraad Strandgaard, Toldcontrolleur Tham, Toldkasserer, Thorbrøgger og Kæmner Wulff i Aalborg; Professor Thorup i Ribe, og J. Wulff, Forvalter ved de Kongl. Godser, Bjørnsholm og Aagaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Professor Rasks Arvinger have overdraget til Hs. M. Kongen en Samling vidtløftige Skrifter, som den Afdøde har efterladt sig, hvoriblandt en fuldstændig Afhandling om Jslandskens Slægtskab med asiatiske Sprog", Udkast og Optegnelser til Sproglærer i det svenske, møsogothiske, allemanniske, frankiske, oldsachsiske, plattyske, gaeliske, ersiske, portugisiske, lithaulske, finske, singalesiske, Pali=, Elu- og Sanskrit Sproget, Optegnelser og bemærkninger om de oldgermaniske Sprog og deres Literatur, om de kaukasiske og det tamuliske Sprog og om Skrifter og Pali og Singalisisk, Udkast til til en frisisk dansk Ordbog, og fem fuldstændige Afhandlinger: Om det maleyiske Sprog, Udsigt over den semitiske Sprogstamme, de litteris Athiopicis, Inde RomanOrthography og Arabica Roman Orthography (begge de sidste skrevne paa Engelsk.) (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
For Bogtrykkerierne er det af meget Jnteresse at erfare, at der nu i Kjøbenhavn er anlagt et saadant Skriftstøberi, at det er istand til at levere Alt hvad der udfordres til et fuldstændigt Bogtrykkeri. Entrepreneuren hedder Brede, har før været etableret i Offenbach, og agtede allerede i Løbet af denne Uge at sætte sit Anlæg i Virksomhed. Herved vil altsaa et i lang Tid følt Savn blive afhjulpet, idet tighed kan erholde de Skrifter, Linier, Zirater o. s. v., der før maatte forskrives fra Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
J Politivennen omtales hvorlunde der ved sidste Jldebrand først temmelig sildig var gjort Allarm, nemlig først efterat hele Husets Tag stod i Brand, og efterat Gadevægteren, havde raabt Brand og nogle Sluknings=Anstalter vare tilstede, var der endnu ikke hørt nogen Klemtning fra Stadens Taarne. Det synes dog rimeligt - siges i nævnte Blad, - at Taarnvægterne, fra deres høie Standpunct, maatte kunne see Jlden ligesaa snart, som man fra Gaden kan see Luens Gjenskin i Luften, og dette maatte vistnok være Tilfældet med Vægteren paa Nicolai Taarn, der ligger Brandstedet nærmest. At Vedkommende ville undersøge, om Enhver har gjort sin Pligt, er man overbeviist om, da Forsømmelse af Samme kan i slige Tilfælde have de sørgeligste Følger. At det lykkedes Brandcorpset, uagtet dets noget til dige Komme, at faae Bugt med Jlden og redde de tilstødende Bygninger, hvis Bindingsverk=Gavle vare udsatte for en heftig Jld, fortjener vist enhver Borgers Roes og Tak endskjøndt Corpsets agtede Chef, og ethvert Medlem af dette hædrede Corps, sikkert foler sig meere belønnet ved Selvbevidstheden om opfyldt Pligt, end ved smigrende Lovtaler i en Adresseavis.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
J en Afhandling, betitlet: "Forslag til en Udpegning at de Strøg af det danske Rige, der, med Hensyn til at forhindre den befrygtede Choleras Fodfæstelse, kunne ansees for at afgive de sundeste Opholdsteder, siger Forf., Lægen Broberg, i Roeskilde. "Det være langt fra mig, at paastaae, at den er contagieus; men ikke destomindre anseer jeg det for uundgaaeligt, at det Sygdomstof (Miasma), der efter Choleras Udbrud udvikles paa Fiskerleiet, vil blive bragt hi til Byen, uanseet Alt, hvad man kan finde paa for at forhindre det.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Muurmester Kreusfeld i Flensborg har paa Fabricationer, af et af ham opfundet, og nu alt i 6 Aar med megen Hel brugt og anvendt Cement, af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst erholdt et 10 Aars udelukkende Privilegium for Hertugdømmene.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Sognekaldet paa Christianshavn er allern. forundt ProvsDr. Schack i Sengeløse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Kjøbenhavns Havnepriser ere, formodentlig som Følge af Skibsfartens Standsning, ikke noterede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Fra dette Aars Begyndelse udkommer nu ogsaa i Kiel et Maanedsskrift for forædlet Hesteavl. Dets Titel er: Hepologiske Bladel; dets Udgiver er Grev Holmer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
I Havnen ved Eckernforde er nyligt fanget en Aal, der var 7 Fod lang og veiede 70 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Viborg Sparcasse har i den Kgl. Casse indestaaende omtrent 28500 Rbd. Sedler. Om Daabspagten. N. F. S. Grundtvig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Jgiennem hele dette Skrift, som er udgivet i Anledning af Skomager Jensens Klage ved Lindberg og Stifsprovst Clausens Erklæring, udtaler sig Forf. mod Stiftsprovsten. Sig selv, og de som hylde hans Maximer kalder Forf. gammeldags Christne, og for dem, siger han, er der nymodes Christendom utaalelig. Forf. fortæller, at han og endeel af hans gamle Tilhørere have sidste med hans Vidende og fulde Samtykke) frivillig tilbuden sig at gaae ud af Statskirken og selv at sørge for deres Troes Vedligeholdelse, overladende Modstanderne alle deres Fordele Verden kan tage og give. Men Cancelliet har, efter vedkommende Geistliges Erklæring, givet Afslag paa Andragendet. "Dog - siger Forf. - maa dette Afslag nøde mig til en anden Adfærd, da det var og ger mit alvorlige Forsæt, med al den Eftergivenhed og Langsomhed, jeg tør, men ogsaa med al den Urokkelighed og Udholdenhed, jeg kan vise, at værne om den ægte, gamle christne Tro, jeg selv bekjendte, da jeg bekræftedes i min DaabsPagt og kaldtes til at stride og lide for, da jeg indviedes til det hellige Lære-Embede. For længe siden har jeg sagt og oftere gjentaget, hvad jo ogsaa er soleklart, at naar vi gammeldags Christne ikke skal tage vor Tro i Graven med los, da maa der enten igjen komme en saadan Orden i Stats=Kirken, at vor Tro kan nære og forplante sig der, eller vi maa gaae ud af den; men just fordi den sidste Udvei dog i Grunden altid staaer os aaben, naar vi have Sind til at betale den Told, der kan kræves, just derfor skal vi, naar man ikke godvillig vil lade os fare, holde ud saalænge muligt. Nu maatte vi derfor igjen prøve paa at faae Stats=Kirken, hvori man nøder os til at blive, reformeret, det vil her sige: at sætte de gammeldags Christne i Besiddelse af den Troes=Frihed, Loven vel hjemler dem, men som de dog unægtelig i Grunden har mistet, hvor Præsterne ikke forrette Sacramenterne tilbørlig og ei ved Underviisning bestyrke og høitidelig bekræfte de Unge i deres Daabs=Pagt. At der nu i denne Henseende hersker en gruelig Forvirring, og at mange Sogne=Præster, under Raab paa Samvittigheds=Frihed, vitterlig eller uvitterlig, lægge et tungt Aag paa Samvittighederne hos de gamle Christne, der findes blandt deres Sogne=Folk, det er vistnok en bekjendt Sag, men da den høiere Geistlighed dog i den sidste Tid har benægtet det, saa er vi nødt til at oplyse det, og naar man derfor hudfletter os som Angivere, da maa vi vel taale det, men ethvert fornuftigt Mennneske indseer dog let, at naar man nødder os til at blive i Stats=Kirken, og nøder os til at lade vore Børn døbe af vedkommende Sogne=Præst, vi da ere saa spage som muligt, naar vi bie med at klage, til nan f. Ex. virkelig forvandsker Daabs=Pagten med et af vore egne Børn. Naar det altsaa er sandt, som jeg ingen Aarsag har til at tvivle paa, at en Sogne=Præst, og det Sogne=Præsten ved Frue=Kirke, der skulde være et Mynster, Stifts=Provsten i Sælland, nys har døbt et Barn uden at ændse enten Daabs=Pagten eller Faderens Jndvending, da er det mig vistnok meget forklarligt, men det beviser derfor ikke mindre klart, at vi gammeldags Christne er ilde stædt, hvor man holder paa os, men ei paa vor Tro."
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Paa et andet Sted siger Forf. Fra denne jævne StandPunkt haaber jeg, man vil indsee, at vor Klage over, at man forandrer Daabs=Pagten ikke blot er naturlig, men nødvendig, naar vi ikke ville opgive vore Børns og dermed vort eget Kirke=Samfund med Fædrene, og med den enesten christne Menighed under alle Himmel-Egne, der, uden at gribes i Løgn, kan kalde sig den Ægte, Oprindelige, Apostoliske, og det er dog sandelig Meer end Hr. Stifts=Provsten maatte forlange af os, selv om han var den Danske Stats=Kirkes Hoved, end sige da nu, da han kun er en Tjener, der selv bekjender, han vidste sin Herres Villie, men rettede sig ikke derefter. Nu paastaaer vistnok Hr. StiftsProvsten, at hans Forandringer ere ubetydelige, og siger dermed, til vor Forhauseelse, at han endog af ubetydelige Grunde vil forandre vor Daabs=Pagt; men har han virkelige som jeg ikke tvivler om, forandret Spørgsmaalet forsager Du Diævelen og alle hans Gierninger og alt hans Væsen, til: forsager Du Synd og alt Ondt, eller deslige, da er Forandringen i mine Øine saa betydelig, at jeg høitidelig erklærer mig udmeldt af ethvert Kirke=Samfund, der har vedtaget eller herefter vedtager den Forandring. "Jeg veed jo nok, det i visse Kredse har gjældt for en godt Vittighed ved slige Leiligheder at spørge os, om vi troe paa Diævelen, og at fortælle os, det er en egen Smag at gjøre saamegen Ære af ham, men jeg, for min Part, misunder Ingen, end ikke Diævelen, den Ære at blive forsaget, og kan ganske ærlig forsikkre, at jeg ligesaalidt troer paa ham, jeg forsager, som jeg vil forsage Ham, jeg troer paa "Jeg har baade prædiket og skrevet længe nok til at turde omtale det som en vitterlig Sag, at jeg ikke gjør Diævelen den Ære at tale meere om ham end høist nødvendigt for en Præst med christen Tro, og Lyden af den Ondes Navn hører man saa til, hvor Personen ei forsages, men paakaldes, da der ei behøves noget fiint Øre, for at finde den modbydelig; men hvem der virkelig gjør det, mener jeg skulde netop glæde sig over at høre den i en saadan Forbindelse ved Daaben, at man turde haabe, sjelden eller aldrig at høre den meer blandt de Christne, undtagen, hvor det i alle Maader er nødvendigt, ved Daabs=Pagtens Bekræftelse hos de Unge. Saa meget for de kjælne Øren. til hvilke min egne maaskee endnu høre meer end de skulde og hvad nu Begrebet angaaer, da er det strax iøinefaldende, at der er stor Forskjel paa en Person og et i sig selv tomt og ubestemt Begreb, saa der er i alt Fald samme Forskjelpaa at forsage den onde Aand og at forsage Ondt, som imellem at troe paa den Hellig Aand og at troe paa Hellighed, eller at troe paa Sønligheden og paa Sønnen, paa Faderligheden og paa Faderen. Fremdeles, saa veed vi alle, delen og alle hans Gierninger og alt hans Væsen, de forsage vi derved den personlige Fjende og Bagvasker af den christne Tro og den christne Kirke, med alt hvad der bespotter og bestrider disse, men naar vi derimod kun sige, vi forsage alt Ondt, da er det noget saa Ubestemt, at jo endog mange vil sige, den christne Tro og den chirstne Kirke er selv af det Onde." (Slutningen følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Jule= og Nytaars=Beviser. Af det Selskab. (Af Kjøbenhavns=Posten.)(Med en Toffel.) Aag denne ringe Ting fra mig, Og brug den vel, som Kone: Et Scepter være den for Dig, Og for Din Mand - en Krone. (Med en Nathue.) Hvis Mutter altfor slemt sig teer, Træk Huen om Dit Øre. Hvad man ei hører eller seer, Kan ikke Hjertet røre. (Med en Damesnaps.) Hvis Skjebnen giver Dig lidt Klaps, Du maa Dig styrke ved en Snaps: Men taler hun slemt Krabasken Saa ty til Flasken. (Med en Skraa.) Høit fra Juletræets Grene, Synge Dig de Fugle smaa : Eensom er Du, men ei ene Naar Du har en lille Skraa. (Med en Mand i en Æske.) Hør Sandheds Røst fra Juletræets Grene, Det er ei godt at Mennesket er ene."(Med en Kone i en Æske.) Jeg siger Dig, og i alvorlig Tone: Du er ei bedre Mand end jeg er Kone, Døde. Biløber hos Hs. Kgl. H. Prinds Frederik, C. Schau, mann, 38 Aar; A. C. Casse, f. Nielsen, 33 Aar; A. C. Søeborg, f. Meyer, 48 Aar; G. D. Lauritzen, f. Eegholm. 49 Aar; forhenv. Toldcasserer i Thisted P. Røder, 7, Aar; Enken M. M. A. pharm. J. E. Bøher, 21 Aar, alle i Kbhvn. Dannebr. Md. H. Schroll, Forstander for det Kgl. Høravlings-Institut til Lykkensæde. A. C. Rosenvinge, f. Kragh, 77 Aar, i Ringkjøbing. Forhenv. Kirkesanger J. Bøggild, 68 Aar, til Tobberg. Forhenv. Farver F. J. Hoffory47 Aar, i Randers. Forligelses-Comm. Aarup, öl Aar til Karmarch. - H. Martensen, 46 Aar, i Husum. Joh Johannsen, til St. Jürgen, ved Flensborg. A. C. Cordtsf. Kleinwort, forhen sal. Danker, 73 Aar, i Altona. Conferentsraad Prehn i Ratzeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Aalborg Torvepriser, den 26de Januar. Oxekjød 5 a 7 s.; Herregaardssmør 20 s.; Bøndersmør, 14 a 15 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 12 s.; Kartofler 12 sk. Skjeppen. - Æg 22 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Aalborg Kirker. Tredie Søndag efter Helligtrekonger prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Fru Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i BudolphiKirke Hr. Pastor Fogt; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Ægteviede. Den 23de Januar. Dreiermester Jacob Thustrup og Mad. K. M. Schjern; Møllesvend Christian Lassen og Møllekudsk Christopher Olesens Enke. - Den 25de: Blikkenslagersvend Axel Larsen og Pigen Karen Røeder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Døbt. Den 13de Januar: Skomagerm. Martin Haagensens Søn, Jacob Vogelius Haagensen; Fadd. Mad. P. Kjerulf, Jfr. Sahlqvist, Bogbinder Vogelius, Gjørtler Bach, Skomager P. Petersen, Skræder N. Lund, Bogbindersvend Vogelius, Bagersvend Lundby, Snedkersvend Lassen, Skomagersvendene Bogsted og Liss. - Den 20de, Stadstambour Th. Andersen Ørums Søn, Thomas Ørum; Fadd. Mad. Urt, Pigen Ane Margr. Buchholt, Commissionair Heilbuth, Værtshuusholder M. N. Foulum, Muursvend C. Bentzen, Slagtersvend M. Urt, Vognmandskarl H. C. Krog.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Begravede. Den 14de Januar. Naalemager Chr. Østergaards Søn, Marinus Østergaard, 1 Aar. - Den 24de: Bødkermester L. J. Kjersgaard, 67 Aar. Ved Tallotteriets 1243de Trækning i Altona udkom: Nr. 52. 33. 66. 10. 11.