JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-06-17
Proclama. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterlig : at Vi, efter J. P. Nissen, Kiøbmand af Vort Elland St. Thomas i Amerika, hans herom allerunderdaniggjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi 3 perpetui silentii, maae indkalde alle sine Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande som udenlands boende, med Aar og Dags Aarsel, fra den Tilat regne at saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indføri den danske vestindiske Regierings-Avis, indkalde alle fine paa foranførte En lande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, fo bemeldte J. P. Nissen at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale, efter Forordningen 20de Februar 1717, forbeholder, og skal fornævnte Nissen være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vor og den vestindiske Gields=Liqvidations=Bogholder=Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. L. S.)
Berlingske Tidende, 1822-06-17
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling : Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 22de Februar 1822. C. Smidt. Rothe. Penz Rosenørn. Pontoppidan. Beylling for Kiøbmand J. P. Nissen af St. Thomas til, ved Procitama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. J Følge foranstaaende allernaadigste Bevilling, og med det der nævnte Varsel indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii. Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre hos mig, med deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, at fremkomme og samme at beviisliggiøre for mig, doende i Huset No. 3 til Nørregade i Kongens Qvarteer her i Byen, inden foreskrevne Tids Forløb. St. Thomas, den 28de Februar 1823. J. P. Nissen.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
udenlandske Efterretninger. London, den 28de Mai. Finantzministeren vilde have overtalt forskellige Corporationer til at overtage sig Udbetalingerne af Pensioner mod en vis Summa som vel i de første Aar ikke nær vilde strække til, men derimod ogsaa siden give Overskud; fordi man saaledes vilde nedsætte Statsudgifterne for Dieblikket. Men ingen Corporation vilde indlade sig derpaa. Nu er han fremkommet med en Plan, som i det Væsentlige er gandske den samme, kuns at de 2,800,000 Pund Sterling aarlig skulde overlades til en Pensionscommission, der da i de første Aar maatte giøre Laan hos enkelte Personer mod visse aarlige Livrenter. Ministerne begynde at blive opmærksomme ved de Forsvarsanstalter, som nogle udenlandske Regieringer have grebet til mod vort Udelukkelses=System, og tale meget alvorlig om Handelsfriheder ge, ja have ladet en Bill til Skibsfartens Frihed bringe i Underhuset. Men derimod hæve Millioner Stemmer sig: Med vore uforholdsmæssige Byrder til det Offentlige og den deraf opstaaende Dyrhed af alle Fornødenheder og Arbeider kunne vi ikke kappes med andre Folk, som have Alting for bedre Kiøb, og naar man først bortrydder de kunstige Slagdomme, som nu bandlyse dem fra vore Havne og Markeder, saa ville de snart aldeles bemægtige dem vor Handel og Skibsfart. Mod disse Grunde kan man ikke indvende synderligt, og sandsynligviis vil Hr. Wallace maatte opgive den liberale Deel af hans Bill, før den kan gaae igiennem.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Om Hungersnøden i Jrland indløbe daglig de skrækkeligste Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Den 7de Junii. J Tirsdags besøgte Hs. Høihed Prindsen af Danmark Barclavs, Parkins J Comps. Bryggerie, og syntes at være særdeles tilfreds med alt, hvad man foreviste ham. Derefter besøgte Hs. Høihed Gasfabriken, hvor han af Præsidenten og Directionens Medlemmer blev modtaget, og gjort bekiendt med alle Jndretningerne. Hs. Høihed forføiede sig derpaa til de Herrer Cole og Greens Mølle, og saae de derværende Sauge af ny Opfindelse arbeide. Besegene varede indtil Kl. 6 om Aftenen, og Prindsen i yttrede den største Tilfredshed, saavel med hvad han havde seet, som med Maaden hvorpaa han blev imodtaget.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Paris, den 11te Junii. Offentlige Blade tale nu meget efter om Rønners Optagelse i Klosterne, hvorved de allene vogte dem fra at bruge disse Benævnelser.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
J Revnes er nylig en Borger bleven skudt af en Skildvagt Kl. 10 om Aftenen, fordi han ikke vieblikkelig svarede paa Skildvagtens Tilraab. Den 9de modtog Hs. Majestæt Pairernes Takaddresse. J Svaret derpaa hedder det blandt andet : Efter Sessionens Aabning har jeg erholdt Efterretning om, at Freden i Østen ikke vil blive forstyrret; en Nyhed, som jeg meddeler Dem med den største Tilfredshed. Jgaar have de Deputerede inden lukte Dørre antaget Udkastet til en Takaddresse til Hs. Majestæt med 228 Stemmer mod 50, Hr. Rave; er ogsaa denne Gang af Hs. Majestæt udnævnt til Præsident.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Breve fra Triest gientage den Efterretning, at Fæstningen Napoli di Romania er overgivet. Sulioternes Chef, Markos Bot charis, havde - efterat Chorschid Pascha var sat ud af Stand til at agere offensivt - begivet sig til Korinth, for at overlægge sine fremtidige Operationer med Krigsraadet, hvor General Normann nu ogsaa har Sæde. Archonternes Raad (det udøvende) udnævnte ham derpaa til Høistcommanderende i Epiros, Akarnanien og Andtolien, hvorefter han vendte tilbage til Suli.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
J Begyndelsen af denne Maaned var alt roeligt i Lima, og Regieringen fandt sig saa stærk, at den tænkte paa en Expedition af 300 Mand, andre sige kun 1500) som om 8 Dage skulde afseile fra Callao til Axica, for at angribe Arequipa, og om mueligt giøre Ende paa Krigen i Peru. Det hedte, at S. Martin vilde til Gunst for en fornem Peruvianer nedlægge Overbefalingen. Cochrant var i Følge de sidste Efterretninger i Begred med, fra Guapaquil at seile videre fort langs den Mexikanske Kyst. Alle fornødne Forraad skalle herfra være meddeelte ham.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Til Santage er over Panama og dette Sted ankommet en Spansk Freds=Commissair, Abren; han er af vor Regiering modtaget med stor Opmærksomhed, og har havt forskiellige Conferencer med Ministrene; men det er vanskeligt at indsee, hvad Spanien endnu vi kunne udrette ved Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
St. Jean de Lug, den Øle Mai.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
J Secoa Havn ere tvende Spanske Skalupper ankomme fra Spanien med 32 Mand af de Troendes Hær, hvoriblandt en Officeer og en Præst. De berette, at de have hørt til Zavalas Bande, og at de af en Troppe-Afdeling af Regimentet Alexander og Nationalgarden fra Guipouzcon, under Obersterne Afura og Pastor, bleve levende forfulgte, da de vilde redde sig til Frankerige igjennem Biergene ved Vera; men en Afdeling Tropper og Toldbetiente viste dem tilbage, hvilket tvang dem til, i den lille Havn Bermed at bemægtige sig ovennævnte Skaluppe, og saaledes undvige til Socoa.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Denne Begivenhed har just ikke forøget Modet hos de ældre Flygtninge, som pralede med, i Ferdinandsdagen at ville vende tilbagetil Spanien, for at tilveiebringe et stort Oprør. Skal man troe de tilSocoa ankomne, saa har General Lopez Banos truffet saa gode Foranstaltninger, at ikke allene nyere Bander, som kunde danne sig i de trende Baskiske Provindser og Navarra, ikke kunne komme over Chro, men at de endog ville have Ondt ved at kunne flygte til Frankerig, da Hovedpassene ere besatte med Linietropper, og Alkalderne have befaling til at fordoble deres Aarvaagenhed. Disse Flygtninge ere dristige nok til at fortælle, at de havde dræbt en constitutionel Spion, som de havde opdaget paa Skibet imellem dem, - og kastet har i Havet.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Nordamerica, den 10de Mai. Præsidenten har i Congressens sidste Forsamling givet sit Veto imod en i begge Husene antagen Bill, og, ledsaget med sine Grunde, sendt den tilbage.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
General Dearbørn, Medlem af Senatet, er udnævnt til Gesandt i Portugal.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
J New=York har man Efterretning fra Havanna, at der er ankommen fra Vera=Cruz en Spansk Fregat og Corvette med 5 Mill. Piastre. Den 12te vare Royalisterne endnu i Besiddelse af Forte Juan de Ullog.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ny-Rork, den 10de Mai. Man har her den meget nye Beretning fra Havanna, at den Mexikanske Congres har fattet den vigtige Beslutning, ikke at skille sig fra den Spanske Krone; men at ville danne en integrerende Deel af dette Monarch. Utilfreds med denne Beslutning, har Jturbidetrukket sig til Jucala, og der forskandset sig.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Samos, den 13de April. Efterretningen om den Ottomanske Flaades Udløb havde her udbredt den største Bestyrtelse. Primaterne have taget Flugten, hvilket nødvendigviis maa forøge Skrekken og Modløsheden. Den Samiotiske Flaade er kommet tilbage fra Chios, men har kuns meddragt 1000 Mand Soldater. De øvrige 2 til 3000 har den ikke havt Tid til at tage med, og de ere blevne paa Chios. Chios, den 24de April.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Den Franske Agent, Hr. Digeon, er den 22de dennes efter fem Dages Fraværelse kommet tilbage til (Staden) Chios, efterat han heldig havde udført, hvad Paschaen havde givet ham i Commission Han har holdt sit Indtog i Staden, fulgt af Primaterne fra 22 Landsbyer, som han havde reist igiennem, og overtalt til Underkastelse. Han har desuden medbragt Samierne og Hovedmændene for Øens Jnsurrection, for at udlevere dem til Paschaen, en Betingelse, som denne udtrykkelig havde fordret, for at tilgive de Øvrige, og som Grækerne selv havde tilbudt, da de bade om Naade. Paschaen modtog Hr. Digeon paa den ærefuldeste Maade, og bevidnede ham sin Tak i de meest smigrende Udtryk. Han gjorde han tillige en Foræring med en prægtig Hest, udleverede paa hans Begiæring de til Slaver gjorte Catholiker, og skaffede ham de nødvendige Levnedsmidler til de i Consulathuset reddede Mennesker. Et Corps paa 12,000 Tyrker var marscheret til Klosteret Pamoni, hvor Grækerne havde forskandset dem, og besluttet at forsvare sig men dette Kloster skal allerede - ifølge de seneste Efterretninger - have overgivet sig til Tyrkerne. Paa den Side af Øen, hvor den Tyrkiske Flaade ikke er, krydse nogle Græske Skibe, for at modtage dem, der ville flygte fra Øen Moldau, den 25de Mai.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Jndtil den 2de dennes vare hverken Asiatere eller Janitschare, dragne bort fra Krajova, omendskiønt de endogsaa havde forkyndt, hvad Vei de vilde tage. Nogle mene, at Janitscharerne i intet Tilfælde ville drage bort, før den nye Regiering er indsat.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Skrivelse fra Donauegnen, den 6te Junii. De giemagne Opfordringer til Porten fra dens befalingsmænd i Seres og Thessalonich om Forstærkning, have ikke forfeilet deres Hensigt. Flere stærke Troppe Afdelinger ere opbrudte fra Rumelien og Makedonien, for at forstærke de derværende Tyrkiske Tropper. Det er næsten allene Assiater, som paa deres Marsch have forøver mange Voldsomheder. Makedonien og Thessalonich ere midlertid reddede for Porten, Tyrkerne have nemlig nu igien begyndt at gaae offensivt tilverk, og ved flere Affairer overmandet de fra Thessalien. fremrykkede Græske Corps saavelsom de Makedoniske Jnsurgentere. Hine have draget sig tilbage til de snevre Pas ved Olympen, hvor de vente Forstærkning. Chorschid er endnu bestandig indskrænket til at forsvare sine Forti- og Omegnen af Janina.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Taulon, den 31te Mai. Man har i Marseille erholdt Efterretninger fra Morea, hvorefter den Helleniske Flaade har faaet befaling af Senatet, og ifølge deraltaget den heltemodige Beslutning, at bekiempe Tyrkerne i Eschesmed og Chios paa Liv og Død. Dertil lyde og Efterretningerne fra Corfu af 3die Mai, om Hellenernes Fremgang paa Fastlandet meget glimrende; dersom man kun kan troe samme. Det hedder, at 500 Grækere skulle i de snevre Passe have overvundet 3000 Mand, Tyrker, som vare afsendte af Cholschid=Pascha for at eskortere Alis de Skatte til Storherren, og Grækerne skulle derved have gjort et Bytte af flere Millioners Værdie.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Livorno, den 25de Mai. Chorschid Pascha, som er truet i Ryggen, og mangler Levnetsmidler har sendt Bud til Corfu for at faae denne Mangel afhiulpen, saa velsom ogsaa for at erholde andre Fornødenheder. Allene for Colonial=Varer er der fra ham i den senere Tid gaaet til Corfu 250,000 Piastre. Sit Harem har han erholdt tilbage for een Million Piastre under den Betingelse, at alle Græske og Suliotiske Fanger, hvil, Ali havde som Gidsler, eller de som ellers vare faldne ham i Hænderne, - tilbagegives. - De under hans befaling staaende Tyrker udgjøre i det høieste 7000 Mand, hvoraf dog 4000 udgiøre Besætningerne i Arta og Prevesa.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Albaneserne have i April holdt en Slags Nationalforsamling Argyrokastro, uden at Corschid vovede at forhindre det, og der bleven af dem enstemmig besluttet, at de vilde blive neutrale. Sulioterne vare efter Ali=Paschas Fald nødsagede til at trække sig tilbage fra Riagnassa og andre Punkter, for at forene deres Kræfter, og holde sig tæt sluttede. Dog vil de bryde frem fra deres Bierge, saasnart Maurskordato viser sig for Arta og Prevesa. Den Efterretning, at denne krigerske Stamme skulde have forenet sig med Tyrkerne, saa tilforladelig det endog i Førstningen blev udspædet, er gandske salsk. Sulloterne ere bekiendte for at være Tyrkernes uforsonligste og Fiender, og ville hellere, om selv Grækerne skulle bukke under, udgyde den sidste Blodsdraabe, end forsone sig med Tyrkerne. Flaaden fra Hydra, bestaaende af 80 Stilere, er den 23 April udløbet for at trække de øvrige Afdelinger af Søemagten til sig, og derpaa opsøge den Tyrkiske Flaade.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Stockholm, den 14de Junii. Natten imellem den 29de og 30te dennes rasede en frygtelig Vaadeild i Byen Cimbritsham, hvorved 2 Huse i en utrolig Hastig hed bleve forvandlede til Askehobe. 112 Personer ere derved blevne huusvilde, og have mistet alt, hvad de eiede.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Udenlandske Efterretninger. Slagelse, den 15de Junii. J Tirsdags, den 11te Juni, om Eftermiddagen Kl. 4, udbredte sig en stærk brændt og ildeelugtende, Taage over heele Egnen her; den var saa tyk, at man ikke kunde skielne Gienstandene i nogen Frastand; Solens Glands formaaede efterhaanden ikke at giennemtrænge den, og den viiste sig tilsidst paa Himmelen som en liden ildrød Kugle, og først da den gik ned begyndte denne qvælende Rog at fordeele sig. Det var en trykkende Hede hele Dagen igiennem; men da Taagen kom, reiste der sig en kiølende Rordvest=Vind.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Dette mærkværdige Phænomen er vel sieldent, men dog ikke ubekiendt, og værer Navn af Hederøg. Jsær i Aaret 1783 udbredte denne Hederøg sig fra Juni til August over hele Europa og selv over Havet. Dagene vare derved qvalme og Solen saae gandske rød udSiden den Tid har man oftere havt en saadan Hederøg, dog strakte den sig ikke saa langt og varede ikke saa længe ved.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Mariboe, den 14de Junii. Luften og Solen ved dens Red gang saae ud i Aftes som for endeel Aar siden, da Messina forgi ved Jordskjælv. Fra Armosphæren udstrømmede en meget stærk Svovllugt. Efter al Sandsynlighed har en stor Naturrevolution funden Sted hist eller her.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Kjerteminde, den 14de Junii. Den langvarige Hede og Tørke har gjort betydelig Skade paa Rugen heromkring og især indad Landet. Alles Opmærksomhed var spændt paa den ildelugtende Taage, som i Tirsdags indhyllede hele Hindsholm og Kjerteminde i Damp, og hvorved Solen og dens Skin antog et gandske ildrøde Udseende. Man formodede her strax at det maatte være fra en Lynghede i Jylland, hvor Branden havde grebet for vidt om sig thi Taagen opkom først med Vestenvind, og en Skipper, som samt me Aften kom Nord fra, havde ei seet noget dertil ved Samsøe, Da Vinden siden gik til N. V. kom denne Taage heelt ned og indhyllede Kierteminde med. Den varede til henimod Kl. 10, og afløstes af stærk Kulde. (Det i ovenmeldte Efterretninger ommeldte Phænomen blev ogsaa bemærket her i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Kiøbenhavns Vexelcours, den 2de Juni 1822. Hamborg, 247 Procent. 2 Md. Dato. Species 251. 250 - a vista Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Kiøbenhavn, den 21de Juni, J forrige Uge afreiste den Kongl. Svenske Gesandt, Hr. v. Hochschild, med sit Hofs Tilladelse til Sverrig. Medens hans Fraværelse forestaaes Gesandtskabsforretningerne af Hr. Engstrøm, som er kommen hid fra Stockholm.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Placat, angaaende Qvartals-Coursen for Juli, August og September Maaneder 1822.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Juli, August og September Maaneder 1822 skulle modtages i alle de Sølvbetaling ger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgiøres med Rigsbanksedler, bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Cours, nemlig til 250 mod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførste Tilfælde kan betales med 1 J Rbdlr. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. saas. Det Kongelige danske Cancellie, den 20de Juni 1822. Monrad. Örsted. Lassen. Løvenskjold, Hansen. Fischer. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Da nuværende Kongelig norsk Statsraad N. Treschow ombyttede sit Embede som Professor i Philosophien ved Kiøbenhavns 8 Universitet med Lærestolen i samme Fag ved Frederiksuniversitetet i Christiania, besluttede endeel af de Kiøbenhavnske Studerende at lade præge en Medaille som et Tegn paa Erkiendtlighed mod deres Lærer. Denne Medaille, hvis Prægning ved adskillige Uheld er blevet forfinket, er nu tilstillet Statsraaden i Guld. Paa den ene Side sees Treschows Portrait, paa den anden staaer den Jndskrift Nicolao Treschow, omgivet med en Egekrands, omkring hvilket læses: Doctori abeunti civium universitatis Havneusis pitaaD. Alil Mai MDColl. Slutning af Bekiendtgiørelsen fra den Kongelige Direction for Unversitetet og de lærde Skoler angaaende Sorøe Academie. 16. Jkke alene Adeliges og lige med Adelen Privilegeredes, med ogsaa andre Embedsmænds og agtbare Borgeres Børn af god Opdragelse skulle have Adgang til at antages som Elever. 17. Jngen Eleve maa have enten Hovmester eller Tiener med sig, men alle skulle de staae under den almindelig Opsigt og Orden 18. Enhver Eleve skal til Academiet medbringe, og der selv vedligeholde af Linned, Senge= og Gang=Klæder, Fodtøi m. m., det, som nærmere ved Reglementet vil blive bestemt, og enhver især ved hans Antagelse tilkiendegivet. 19. Ansøgninger angaaende Elevernes Antagelse, hvad enten som Betalende eller som Gratister, indsendes til Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, der allerunderdanigst forelægger Hs. Majestæt Kongen Ansøgningerne om Gratisipladser til allerhøieste Bestemmelse. De, som ikke allerede have meldt sig, men endnu maatte ønske Antagelse til næstkommende 1ste October, ville indsende deres Ansøgninger inden næste Julii Maaneds Udgang. P. Foruden de egentlige Elever kan det ogsaa blive andre i Sorøe Bye tilladt at tage Deel i Skoleunderviisningen imod Betaling. som ved de andre lærde Skoler. Begiæringer herom indsendte til Directionen. 21. De Elever, som efter fuldendt Cursus i Sorøe Skole gaae overtil Academiet, vedblive fremdeles som Academister, mod Betaling eller gratis, at nyde Bolig, Kost, Vask og Oppasning m. v. i dertil anviste Localer, og da tillige at staae under Academiets Love. Herom vil i sin Tid nærmere Anordning skrenaar Academiet kan træde i Virksomhed. 22. De, som uden at være Elever, have efter H. 20 erholdt Underviisning i Sorøe Skole, og derfra dimitteres, have lige Adgang og lige Forpligtelse med hine til at benytte Forelæsninger ved Academiet, og der at underkaste sig philologisk philosophist Exammen, med lige Virkning i Henseende til deres Rettigheder, som Academiske Borgere. De staae ogsaa imidlertid under Academiets Opsyn og Love, men maae selv sørge for Kost og Logis i Byen.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
23. Sorøe Stole træder i Virksomhed med den 1ste October d. A. den Academiske Underviisning vil tage sin Begyndelse, naar Dimission første Gang er skeet fra Skolen. 24. Prøven med de Elever, som Plads maatte blive tilstaaet, vil begynde den 26de September d. A., til hvilken Tid de altsa maae være tilstede i Sorøe, hvor de have at melde sig hos Academiets Director med Døbeattest og andre dem vedkommende Oplysninger. Dersom Nøgen befindes ikke at have den Alder, de Forkundskaber og de Egenskaber, som i det Foregaaende om meldes, antages han ikke. Ligeledes, dersom Nogen, som en antagen, befindes i Løbet af Skoletiden ikke at have Naturgavetil Studering, eller ikke, Formaninger og Arvarsel uagtet, at vise den Flid og Sædelighed, som udfordres, da paalægges det hans Forældre eller Værge at tage ham ud af Skolen, paa den han ikke, sig til Unytte, skal optage Plads for en anden dueligere og sædeligere.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 5te Juni er Over=Auditeur, Byefoged og Byeskriver i Rødbye, samt Herredsfoged og Skrive i Lollands Fuglse Herred, C. G. Rruger, beskikket til Birkedommer paa Falster. Den 14de: Exam. juris C. W. Fich til Procurator ved Underretterne i Fyens Stift; Exam. juris H. H. Jeppesen til Procurator ved Underretterne i samme Stift; hidtilværende Procurator i Lollands=Falsters Stift, P. Rastrup, til istedet herfor herefter at være Procurator ved alle Retter i Aarhuus Stift; Sognepræst i Frederikshavn og for Hirtzholmens Menighed i Aalborg Stift, A. J. Billeschou, til Sognepræst for Kiettrup, og Gottrup Menigheder i samme Stift; Cand. Theol. J. A. Lund, til Sognepræst for Dollerup, Finderup og Ravnstrup Meenigheder, i Viborg Stift; Cand. Theol. A. A. Sørensen til Sognepræst for Darup og Tøndering Menigheder i Viborg Stift; Cand. Theol. J. C. Lund til Sognepræst for Munkebjergbye og Bromme Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 11te Juni d. A. er Rector ved Colding lærde Skole E. G. Tauber beskikket til Director ved Sorøe Academie med Rang ligemed Professores ordinarii ved Kiøbenhavns Universitet. Ved Creditkassen for Huuseierne i Kiøbenhavn foretages de sædvanlige Terminsforretninger for 11te Juni Termin paa Kassens Contoir No. 31 i Kronprindsensgade, hver Sognedags Formiddag fra Kl. 9 til 12, fra 1ste Juni til Maanedens Udgang. For Jndskud til Kassens Fond erholdes, som sædvanligt, Obligationer til 4 Procent Rente og med et Aars Opsigelse.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Ved Tallotteriets 1011 Wandsbecks Trækning i Altona udkom: No. 10. 36. 57. 81. 80.
Berlingske Tidende, 1822-06-21
Kiøbenhavns Torvepriser, den 2de Juni 1822. Rug, Td. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 2 s. Hvede, Td. 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Røget Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Grønsaltet Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s.