JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
J Normandiet begynde Brandstiftelser nu paa nye at vække Uro i Gemytterne, saa at man neppe ved Nattetide tør vove sit ud af Huset formedelst den Gjæring, som paa nye begynder at yttre sig. En Mængde Arrestanter fylde Fængslerne og alle Rettens betjente, Gensdarmer og Tropper ere i. Bevægelse, uden at man endnu egentlig har opdaget nogen Gjerningsmand. Allene i een Comune ere 10 Huse afbrændte paa een Dag. En Pige ved Navn Bourdeaux, som allerede under den forrige Regiering var dømt til Døden for Mordbrand, men blev benaadet med evigt Fængsel, fordi hun endnu ikke var 16 Aar gammel, har, uagtet alle Forestillinger, endnu ikke villet nævne de Personer, som have forledet hende til denne Udaad. Hun bringes nu fra Caen til Paris, for at blive forhørt for Pairernes Kammer i Exministrenes Sag. Assurance Præmier i Hamborg ere fortiden: til Amsterdam 2 1/2 Pct., til London 1 a 1 1/2 Pct., til Havne i Middelhavet 4 a 4 1/2 Pct., til Kbhvn., Østjylland, Gothenborg og Riga 4 a 4 1/2 Pet. Amsterdams frivillige Bidrag til Fædrelandsforsvarerne udgjør 78000 Gl., og 5500 Gl. maanedlig. Hr. Saphir annoncerer nu, at han har faaet Tilladelse til at opholde sig 14 Dage længere i München og sammesteds holde en Forelæsning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Stockholms Tidning meddeler, in extenso, en Kgl. Resolution, ifølge hvilken Hs. Majestæt ikke bifalder, ei heller anseer for nødvendig den Mad Spiisnings Jndretning, som Friherre Eugene von Begesach, har villet anlægge her i Staden for Haandværks- og Atbeids Classe. Jblandt de mange overveiende Grunde, som i den Kgl. Resolution anføres, ere ogsaa følgende, at denne Indretning skulde træde deres Ret for nær, som nu have Tracteur, eller Brændeviinsskjænker, Rettigheder, af hvilke de Førstes Antal er bestemt 50 og de Sidstes til 400. Desuden, hedder det i Resolutioend Friherre v. Vegesach, naar noget Nummer bliver ledigt, hvilke derfor ere nærmere til at erholde Samme. Hs. Majestæt troer derhos, at Gienstanden for Friherre v. Veggesach Ansøgning ikke lader sig forene med det Kald som han beklæder i Staten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Den anden Garnisonspræst i Cassel, H. Lange, er, formedelst en paa høiere Steder med Mishag optaget Prædiken, bleven suspenderet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Sangerne Her, og Huber have nylig anden Gang gjæstet Christiania; de gave den 2den November en Concert paa det dramatiske Selskabs Theater, og lode sig atter høre den 9de. En indsendt Artikel i N. Mabl. benævner disse Sangere "store Kunstnere", og melder, at de have ladet "Haabet om igjen at høre dem, gaae i Opfyldelse paa en Maade, som ei allene fyldestgjorde Anmelderens Ønsker, men endog overtraf dem." - Et endnu, om muligt, aandrigere Foredrag, en Sikkerhed deri, og en for enhver Kunstkjender forhausende Lethed hævede dem endnu høiere end forrige Gang." - Disse vakkre Apollos Sønner have ogsaa med bifald ladet sig høre i flere andre Byer, i Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Den regjerende Hertug af Brunsvig har ophævet den Arrest, som hans Broder havde lagt paa Geheimerraad v. Schmidt Phiselderks Lehnsparceller. Hertug Carls Reise skal blot gjælde et Besøg hos sin Bedstemoder, Enkemarkgrevinden af Baden, hvorefter han igjen vil vende tilbage til England.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
J Spandau afbrændte Natten til 17de Novbr. 16 Bygninger.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Norges Høiesteret har nylig stadfæstet en Underrets dom, hvorved den Skade, et Skib maatte tage ved at prange, kan beregnes til Godtgjørelse som Havarie.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
J Natten til 29de October var Qvina ved Archangel belagt med Jis.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Fædrenelandet. Kjöbenhavn. Hr. Magister Lindberg har nylig paa fransk udgivet et lidet Skrift, i hvilket fire saakaldte Cosroes-Mynter, og tyve cusiske Mynter, som nylig ere fundne paa Falster, og bevares i det kongl. Myntcabinet, ere beskrevne og aftegnede; ligesom han ogsaa deri beskriver nogle kusiske Manuscripter (Koraner) paa det kongelige Bibliothek. Dette paa den Schubotheske Boghandels Forlag udkomne lærde lidet Skrifts Titel er: Lettre i M. le chevalier P. O. Bröndsted, conseiller detat etci sur quelques medailles eusiques dans le cabinet du Roi de Dan mare, recemment trouvres dane Piste de Falster, & sur quelques mannscrits cusiques. Par L. Chr. Lindberg. Aver Kll planches. 66 p. 4. - Det er med Hæder anmeldt i Gött. gel. Anz. Nr. 174. -5, undertegnet G. H. A. E. Hr. Cand. philos. Cantor Joh. Wiberg agter at udgive: "Messe=Melodier paa de faste Collecter, saavelsom Fadervor og Nødverens Jndsiftelses-Ord, samt 2de Collecter, Epistler og Evangelier paa Søndagene, som Exempler for de øvrige, tilligemed de hertil hørende Svar af Choret, udsatte 3 og 4 stemmige af vor bekjendte Tonekunstner, Hr. Prof. og Ridder Weyse, der ogsaa har paataget sig at gjennemsee Meloderne. Messerne ville desuden blive ledsagede med de fornødne Anmærkninger i Henseende til Præstens Forhold ved Alteret, i Overeensstemmelse med Kirkeritualet.""Saavidt Udg. bekjendt, er ingen saadan Samling af Messe-Melodier forhen udgiven, og han troer derfor den kunde være nyttig, saavel for theologiske Candidater, som unge Præster, og sikkert var det ønskeligt, om der i Messen, som i Choral-Sang, i vore Kirker fandtes Eenhed." - Et Exemplar af omtrent 3 til 4 Ark paa godt Papiir, i stort Octav, smuk trykt med Hr. Qvists Node=Typer, vil, heftet, ei overstige 1 Rbd. Sølv og kunne tilstilles de ærede Subscribenter i Begyndelsen af Aaret 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Befordringer og Afgang. Under Directionen for Statsgielden og den synkende Fond: Den 2den Novbr. er Copiist i Archiv=Contoiret F. C. Bulom, efter Ansøgning i Naade, entlediget fra Copiist=Tjenesteen, og Cand. juris T. Withusen, udnævnt til Copiist i samme Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Den 13de Novbr. er 2den Fuldm, i Directionens Secretariats Contoir, J. Lund, beskikket til Secretair og Bureauchef for bemeldte Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Blandinger. Allerhøieste Placat af 4de Nybr., Jagtrettighedens Betryggelse vedkommende, formener enhver Uvedkommende, hvor det end er, under 50 Lod Sølvs Straf, at passere enten den Kgl. Vildbane, eller nogen Andens Jagtdistrikt med Jagthunde eller Skydetøi, med mindre Laasen er fraskruet Bøssen og Hundene ere bundne. Samme Straf anvendes ogsaa paa den, der antræffes med de saakaldte Stokkebøsser, der kunne adskilles og igjen let sammensættes, og bliver Straffen anvendelig, hvad enten Bøssen ved Anholdelsen har været fuldstændigen sammensat eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Den 26de October sidstleden er meddeelt allerhøieste Confirmation paa en Fundats, som executores testamenti efter afdøde Krigsraad og Overkrigscommissair Peder Kryssing Riissing, i Følge den dem ved Testaamentet givne Bemyndigelse, have forfattet for et afden Afdøde stiftet Legat til Understøttelse for værdige Enker og Jomfruer af Embedsklassen eller af agtvære dige Borgeres Klasse i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Den 17de November, ere Professor og Bibliothekar ved Kjøbenhavns Universitet, R. C. Rask, og Professor og Dr. philos., C. C. Rafn, Ridder af Dannebrogen, udnævnte til Medlemmer af Commissionen, for Arnæ Magnæi Stiftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
J Kbhvn, sælges: Lommebog for Tallottoriespillere, indeholdende: Anviisning til med Fordeel at kunde spille i Tallottoriet. (16 s.) Faderen til Herr Pastor Tage Müller i Nestved, forhenv. Skræderm. Vilhelm Müller i Kjøbenhavn, en agtværdig og rask Olding paa 90 Aar, havde det Uheld at gjøre et saa smerteligt Fald, da han med Sønnen, flyttede fra Kjøng Præstegaard, at følgerne deraf endte hans Liv under Lidelser og Smerter. I Kirkeskoven, i Helvad Sogn i Vensyssel, afbrændte den 26de f. M. i Middagsstunden Kresten Gourtsens Raaling. De stræbsomme Folk mistede deres gode Jndboe, Klæder, Uld, Hør m.m. Jntet var assureret, og Raalingen var ny. Jlden menes at være kommen ved Bagerovnen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Pastorerne Sinding i Bjerregrav og Ursin i Viborg, have iaar vundet det evang, christelige Prædike=LegatsPræmier.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Fra den 6te til den 12te November, begge Dage inck., ere 54 Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse vare 4 bestemte til London, 8 til Guernsen og Jersey, 24 til hollandske, 12 til svenske og norske Havne; 3 til Bremen; 1 til Havre; eens Bestemmelsessted var ikke angivet. PArmen, Carl de Heergaard, forhenværende Eier af Nørlund, Torstedlund og Albek Hovedgaarde og underliggende Godser, nu Eier af Gundersløvholm og Castrup Hovedgaarde og Godser i Sielland, sætter Sandhed, Agtelse og Taknemmelighed efterstaaende Minde ved hans Bortreise.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Da han i Aaret 1826 kjøbte fornævnte Godser vare de i en yderst daarlig Forfatning; Bønderne vare i høi Grad forarmede, mange Gaarde øde og nedfaldne, andre meget forfaldne paa Bygninger og næsten uden Besætning. J et kort Tidsrum bleve Godserne meget forbedrede; de øde Gaarde fik Fæstere, der fritoges i de første Aar for Skatter og Afgivter; de nedfaldne Gaarde bleve opbygede; de overordentlig store, gamle Restancer, som udestode hos Fæsterne, eftergav han dem, og desuden bleve Besætningsdele, Bygningsmaterialier m. m. uden Vederlag uddeelt. Flere Byer bleve i de fire Aar, han eiede Godserne, udskiftede, og saavel Udgivterne herved, som ved Materialier, Arbeidsløn m.v. til de Gaarde, som bleve udflyttede, betalte han. Enhver Bonde, der fortjente det, blev hjulpet. Jntet Under da, at Alle, for hvem han med saamegen Godhed, Selvopoffrelse, ja Selvfornægtelse, drog Omsorg, sørge ved hans Bortreise, men ogsaa tillige reise ham et taknemmeligt Minde i deres Hjerter, der vil gaae i Arv til den sildigste Slægt. Hvad han var for Godsernes Bønder, var han for alle dem, der stode i hans Tjeneste. Ved den blideste Humanitet i Omgang og det Ønske at see Lykkelige omkring sig, vandt han dem, og derfor knytter dem til ham hed, der vil blive uforandret, selv under de afvexlende forskjellige Forhold af deres Fremtid. Ædel Daad uden Bram vinder ved Tilbagesyn i sig selv en lønnende Tilfredshed - gid den Ædle længe maa nyde den.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Døde. Forhenv. Regim. Cchir. ved Borgerbev. H. Erichsen, 61 Aar; J. Christensen, f. Møller, 33 Aar; Mad. Breit, 50 Aar; C. S. Flemming, f. Moer; Sproglærer J. Durand, 91 Aar; Mad. Karen Jacobsen, 21 Aar; Jfr. F. M. Møller, 21 1/2 Aar; Jfr. Dorthea Pedersen, 29 Aar; Bogholder J. C. Lund, 60 Aar; alle i Kbhvn. Forhenv. Skræder i Kbhvn. Vilhelm Müller, 90 Aar; Major A. L. Grønvold, 83 Aar; begge i Nestved. Gartner S. P. Teisner, Dags. M., 85 Aar, i Frederiksborg. Kom. S. H. Schmidt, 36 Aar, til Nyeraad. Toldcasserer J. Dall, 74 Aar, i Odense. - Jfr. A. M. Janssen, 83 Aar, i Neumünster.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst blev det min tunge Skjæbne for fraværende Slægtninge og Venner, at bekjendtgjøre min gode og uforglemmelige Mand Peter Jacob Hübertz's Dødsfald, der indtraf den 26de November 1830, i hans Alders 62de Aar. J 34 Aar var han Sognepræst for Skivum og Giver, Menigheder, og i 33 Aar den omhyggeligste Mand og Fader, hvorfor ogsaa jeg selv, tilligemed 4 efterlevende Børn dybt sørge over dette vort virkelige Tab. Kun Haabet til Guds vise Forsyn formaaer at trøste. Tvende Børn modtage ham hisset. Skivum Præstegaard, den 26de November 1830. A. M. Hübertz, fød Monrad.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Det behagede den almægtige Gud, efter 3 Ugers Svagelighed, i Dag Morges Kl. 2, ved en rolig Død, at bortkalde min kjære Fader, Borger og Hattemagermester Hendrich Madsen, i hans 78de Aar, hvilket herved bekjendtgjøres Familie og Venner af hans efterladte Søn med Værge. Aalborg, den 25de November 1830. N. Kjærsgaard. M. H. Madsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
En Pige der er dygtig saavel til Stupige som til Kokkepige ønsker sig Condition strax. Man henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Christiania Ansioser i dobbelte Dunker sælges af R. Brix ved Gammelmølle.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-02
Auctioner. Fredagen den 3die December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Huset Nr. 258 i Jomfruanne Gade, bortsolgt, Hattemagermester Hendrich Madsens Stervboes Løsøre og Effecter m.v., bestaaende iblandt andet af forskjellige Borde, Stole, et 24timers Uhr, Sængeklæder, Lagener, Gangklæder, Dragkister, ViinduesGardiner, Sængeomhæng, Kjøkkentøi af Kobber, Messing, og Jern, en Deel Porcellain og Glas, noget Sølvtøi, en Deel Dækketøi, en Deel Hattemager=Værktøi, nogle Kar, en Deel Uld, nogle Tønder Steenkul og Trækul, nogle Favne Brænde, et Partie Harreskind, Galæbler, Spanskgrønt, noget Hør og Blaarlærred, med med meget mere; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 26de November 1830. Schmid
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Nederlandene. Om Vaabenstilstanden imellem Belgien og Holland er nu ikke meere nogen Tvivl. Den er officielt kundgjort fra Haag i følgende Udtryk: Jfølge en i Londen under 17de f. M. holdt Conferents imellem Englands, Frankrigs, Nederlandenes, Østerrigs, Preussens og Ruslands Befuldmægtigede, og de derpaa fulgte Forestillinger til Hs. M. Kongen, har Allerhøistsamme fundet for godt at befale alle Land og Søemagtens Høistcommanderende at standse med alle offensive Fjendtligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Da en lignende Bekjendtgjørelse fra den provisoriske Regjering indeholdes i Efterretninger fra Brüssel, kan man nu med Grund haabe, at der for det første intet Blod vil flyde mere. Demarkations Linien havde i Begyndelsen foranlediget nogle Vanskeligheder fra Nationalcongressens Side. Som det lader, have de 5 Magters Befuldmægtigede fundet det passeligst at hæve dem ved et cathegorisk Sprog. Det hedder nemlig, at de engelske og franske Legationssecretairer, som havde maattet foretage en ny Reise til London, ved deres Tilbagekomst paa ny til Brussel have overbragt den Erklæring: 1) At den vilkaarlige Fortolkning af den foreslagne Demarcations-Linie imellem de krigførende Tropper ingenlunde kunde tilstædes, men at man havde tilstaaet Kongen af Nederlandene den gamle Grændse for Holland, saaledes som den var bestemt indtil den 30te Mai 1814. 2) Saalænge Vaabenstilstanden varer, og medens Underhandlingerne om Belgiens tilkommende politiske Bestemmelse, forbliver denne Linie som Adskillelse mellem de krigførende Tropper; dog skal der træffes en Overeenskomst om Forbindelsen imellem de enkelte Punkter, og i denne Underhandling skulle Kongen af Nederlandenes Ønsker have særdeles Vægt. Belgiske og hollandske Commissarer, i alt Fald i Forening med en Officeer af de allierede Magter skulde træde sammen for at træffe denne Overeenskomst. 3) Storhertugdømmet Luxemburg, som aldeles intet har at gjøre med Belgien, er i enhver Henseende undtaget. 4) Castellet i Antwerpen skal først da rømmes, naar Vaabenstilstands Linien er bleven reguleret stilstanden skal vare, lader sig ikke foreskrive, da det forstaaer sig af sig selv, at den ikke kan ophøre uden med de store Magters Bevilling, og den af Parterne, som tillod sig at bryde den, gjorde herved et Skridt, som af disse Magter vilde blive anseet som fjendtligt. 6) De Herrer Cartwright og Bresson (Legationssecretairerne) ere befuldmægtigede til at underhandle i Brussel om Krigs fangernes Udvexling. Det synes altsaa, som om de store Magter have taget Hensyn paa Hollands Ønske og at saaledes Hollands Grændse bliver den samme, som førend 16de Mai 1795. Det var nemlig paa denne Dag, at det hollandske Flandern (paa den venstre Schelde-Bred, Maastricht og Venloo bleve aftraadte til Frankrig ved Freden mellem den franske Republik og de forenede Nederlande. Det var herpaa Belgierne grundede den Fordring, at ogsaa disse Dele af Holland af dem skulde besættes medens Vaabenstilstanden, hvilken Fordring, er reent ud afslaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
J National-Congressen er man nu kommet tilende med Debatterne om Regjeringsformen. Ved Stemmesamlingen har nemlig den monarkiske Forfatning seiret, idet 174 Stemmer erklærede sig for denne og ikkun 13 for den republikanske. Angaaende den anden Qvæstion om Statens Overhoved ere Debatterne endnu meget levende, og det synes næsten afgjort, at det Nassauiske Huus ikke vil kunne regne paa de fleste Stemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
J Antverpen er den Elendighed, hvorunder man sukker, endnu forøget med en Sygdom, som synes smitsom. Med frygtelige Smerter nedbryder den den Syges Constitution. Man klager over, at Autoriteterne ere lunkne i deres Forholdsregler mod dens Udbredelse, hvorfor den ogsaa allerede paa Landet, hvor det desuden mangler paa Lægers Hielp, er blevet til en virkelig Smitsot.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
J hele Storhertugdømmet Luxemburg er Oprøret i fuld Gang, hvortil Embedsmændene endog skulle bidrage meest. J Staden selv er derimod Alt roligt; nogle Forsøg paa at plante den trefarvede Fane, ere randede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
J Lüttich havde maa den 24de Rovember Efterretning om, at en hollandsk Colonne paa 6000 Mand med 32 Kanoner vare rykkede ud fra Herzøgenbusch. 4000 Mand vare rykkede ind i Maastricht, den 22de. Borgergarden i denne Fæstning er compagnieviis blevet afvæbnet paa Glaciet. Medens dette gik for sig, vare Borgerne omringede af hollandsk Skyds, ved hvilket Artilleristerne vare færdige med brændende Lunter, til at brænde paa. Hvis ikke Vaabenstilstanden for en Tid havde bragt Sværdet i Skeden, vilde den væbnede Mellemkomst have kunnet begynde med Kraft. Allene Jnfanteriet af de 3 preussiske Armeecorpser, som ere fordeelte i Rhinprovindserne, beløber sig til 75000 Mand, en Magt, som i faa Dage kunde fordobles ved at opbyde Landeværnet, der er fortræffeligt forganiseret og ikke mindre vel øvet. Julich, Colm og Coblenz ere i god Forsvarsstand og provianterede paa 6 Maaneder. Stemningen hos Tropperne er udmærket god og man kan i Almindelighed forsikkre, at Jndvaanerne i disse Provindser ere besjælede af samme Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Berlin, den 29de Novbr. Man forsikkrer, at Feldtmarskal Grev Diebitsch ventes paa den russisk polske Grændse for at holde Revne over de Tropper, som ankomme fra det Jndre af Rusland, og tillige at træffe de fornødne Foranstaltninger til disse Troppers Dislocation og Forpleining. Denne Slagfærdige Han tæller, i Forening med den polske Armee, 7 Armee corpser (150 til 200000 Mand) og skal, i Tilfælde at den rykker i Felten, commanderes af Feldtmarskal Grev Diebitsch.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Skrivelse fra Egnen af Faar, den 15de November. Feldtmarskal Fyrst Wrede, som hidtil levede indgetogent paa sine Godser, er af Kongen at Bayern, pludselig kaldet til München, hvor hans Nærværelse i 8 Dage havde vakt Publicums Opmærksomhed, saameget mere, da den traf sammen med det Rygte, som efterhaanden bekræftes, at Østerrig, til Brug for Artilleriets Tjeneste, har opkjøbt 11000 Heste.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
J en vidtløftig Artikel i den preussiske Statstidende afhandles det vigtige Spørgsmaal. Hvo der skal blive Belgiens Overhoved? "Hvo vil her kunne optræde som Mægler, som Hertugen af Orleans i Frankrig? Prindsen af Oranien, som er kommet Belgierne imøde, deels af Kjærlighed til dem, deels fordi han indsaae, at han er den Eneste, som kan bringe nogen virkelig Udfoning tilveie, vises tilbage af den forblindede Mængde og derfor vove de talrige Medlemmer af Congressen, som i ham erkjende Haabets virkelige Anker, ikke at erklære sig høit for ham. Hvilke af de mange andre Fyrster, som nævnes i de belgiske Tidender, turde vel paalægge sig selv det vanskelige utaknemmelige Aag at regiere det belgiske Folk, der er sammensat af saamange, en evig Tve for en, ogsaa som Feldtherre, agtet Prinds af et stort regjerende Huus, som allerede tidligere har staaer i nærmere Berørelse med Belgien. Der skal endogsaa allerede være afsendt en Deputation til ham med det Spørgsmaal, om han vil modtage den belgiske Krone. Dog er det neppe at troe, at denne ædle Fyrste skulle ville bortbytte den lykkelige Jndgetogenhed, i hvilken han allerede i længere Tid har levet, for det lidet hæderlige Kald at være Mægler imellem en ligesaa indbildsk som trodsig Adel, et mægtigt og ærgierrigt, Cle reste og et republikansk Partie, som er sammensat af alle Klubber i hele Belgien. Hvor er vel Røe eller endog blot noget Stilstandspunkt at øine?"
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Blandinger. Man anfører nu af Historien: at en Vicomte de Polignac stod 1465 i Spidsen for Oprørere, og at en Lafayette udsendtes imod ham, hvilken ogsaa overvandt ham, og indtog hans Slot. Ogsaa Dr. Spazier fra Sachsen, Udgiver af de Nürnberger Blade, er ved et Kongl. Reskript forviist Bayern.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
J Anledning af at Belgierne af Hævngierrighed ville ødelægge de hollandske Dæmninger, der ere saa vigtig for Landet at dets hele Vee og Vel er afhængig af samime, og hvorover et særegent Ministerium vaager, siges litter. Blatter d. Børsenh.: "J vore Dage er det at man i vort forroste Europas meest cultiverede Lande fører en Krig - Barbariet værdigt, en Ødelæggelses=Kamp paa een Gang anlagt imod Mennesker, Kunster og Jndustrie. Don Miguel, Antverpens Brand, Grusom hederne i Brussel og Löwen, og nu Hollands Oversvømmelse ved Menneskehænder, ere Benævnelserne og de selskabelige Fremskridt, som de ubegrændsede Forfuldkomnings Færdigheder ville prenten i det 19de Aarhundredes Historiebog. Man tale ikke meere om Paschaen af Janina og om Grækenlands Mordscener: Oecidenten har intet mere at misunde Orienten; i sex Maaneder have vi blegnet 10 Aar af dens Historie."
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Palladset Holyroøder den eneste endnu tiloversblevne Residents for de gamle skotske Konger, men ogsaa denne bærer mangehaande Spor, at Tiden og de borgerlige samt religiøse Krige ikke have forskaanet den. Jntet kan see sørgeligere udgend dette eensomme gamle Pallads ved Foden af Bjerget hvor det gamle Edinborg ophører. Den dertil stødende Forstad har længe været forladt af de anseete Familier, og der vilde ved overalt slet ingen boe der, hvis den ikke havde en særegen Forrettighed. Den er nemlig Asylet for Gjeldnere, disse kunne ikke belægges med Arrest her. Hvor det altsaa ikke kan eller vil betale sin Gjeld, leier sig et Værelse i Canongate og boer der indtil han er kommen overeens med sine Creditorer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Om de Algierske Bopæle skriver en Franskmand Ethvert nogenlunde betydeligt Huus har en Gaardsplads udlagt med hvidt Marmor, tre Etager Værelsen en Terasse, hvor man om Aftenen indaander den friske Søluft. Tepper, nogle meget lave Borde, Kufferter og Vadsække, deri bestaaer hele Meublementet. Tienere saa mange man vil have og en Tolk for en ubetydelig Priis, det er Personalet. De Handlendes Huse ere endnu ringere. Fra begge Sider af en smudsig og saa snæver Gade, at neppe tvende Mennesker kunne passere den ved Siden af hverandre, seer man ved Indgangen af en mørk Luge en alvorlig Maurer røge sin Chibuk, vifte sig og drikke sin Caffe, dette er en Kjøbmand i sit Magasin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-04
Jøderne i Algier ere saa forfærdeligen indtagne at os - skriver samme Franskmand - at vi kunne faae alting af dem undtagen deres Penge. De sværge paa, at hvis vi engang forlade dem, da følge de med os til Frankrig og begrunder der et nyt Algier. Vor Herre bevare os!