JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
Man stimler nu skareviis hen til den berømt Canovas Værksted, for at beundre en Statue af Hebe, som denne Konstner har fuldendt og som overgaaer i Fuldkommenhed alle de øvrige Arbeider, hans Meissel nogensinde har frembragt. Gudindens Brystbillede er nøgen og det øvrige af Kroppen bedækket med et Drapperie. Hun forestilles røgtende sit Kald ved Gudernes Bord. Man kan ikke tænke sig skjønnere Haar, naturligere Folder i Klædebonet a. Det er den sande Græske Stiil af Lysippus og Praxiteles. Der forfærdiges en Gjenpart deraf i Bronze.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
J Moniteuren findes et Brev fra Marie de Saint Arsia, hvori han raader, at komme de Ulykkelige, der nylig i Canton Schwitz ere blevne begravede under deres egne Huse ved et afrevet Fjeldstykke, saa hastig som mueligt til Hjelp. Han me mer, at endnu mange kunne være i Live, og anfører et Exempel, som beviser, at en heel Familie, der 1755 ligeledes blev begravet under en Snee og Jordklump, levede 36 Dage af en Geeds Melk, og siden blev reddet. Han beretter ligeledes, at en Arbeidsmand i Eure og Loire Depart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-30
for 8 Aar siden blev levende begravet af indstyrtet Jord, og at han, uagtet han ikke blev befriet førend den 8de Dag, dog blev bragt til Live igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-03
Fredagen den 3 October, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-03
Professor Robertsons Luftreise, Adrig har nogen Opdagelse i Videnskabernes Rige opvakt større Opmærksomhed hos det Kjøbenhavnske Publicum, end Prof. Robertsons gerostatiske Forsøg. Vante til at see ethvert Legem, efter Tyngdens almindelige Love, falde ned paa Jordens Overskade, maa Tanken om der Modsatte naturligviis være meget paa faldende for Tilskuere, der aldrig tilforn have været Vidne til at see Mennesker fare igjennem Luften. Dobbelt stærkt maatte den almindelige Opmærksomhed blive spændt, da en Mand, der allerede havde aflagt 36 Prøver paa sine Indsigter i Aerostatiken og sit Mod til at beseile Luften, bebudede et saadant gerostatisk Forsøg, Med Længsel ventede man den Dag, der var bestemt til dette Forsøg, og Alle, lige fra den Høieste til den Laveste, glædede sig her ved at kunne beundre den menneskelige Opfindelsesgands Storhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-03
Fra Regjeringens Side bevidnedes Pres Robertson al den Agtelse og al den Føielighed, som den altid forunder enhver af Videnskabelig hedens Befordrere. Der forsikkres, at H. K. H. Kronprindsen udtrykkelig skal have ønsket, at Alt hvad der nogenlunde kunde lægge Hindringer i Veien for dette Forsøgs gode Fremgang, skulde saa meget mueligt bortryddes, og at al muelig Understøttelse fra Vedkommendes Side. skulde udes Aeronanten. Allerede adskillige Dage tilkorn kaldes: Kjøbenhavn næsten om intet andet end Lufthalloner. Den 1ste October kom, og hele Staden, var i Bevægelse. De fleste Forretninger standsede selv Børsen var lukket. Hele Volden fra Nørre til Østerport var spærret; allevegne posteredes Vagt. Prof. Robertson var allerede om Morgenen Kl. 3 paa Exerceerpladsen, hvor han med sine Folk sysselsatte sig fra Kl. 4 af med Ballonens Fyldning &c. Den brændbare Luft, var anbragt i 15 Tønder, paa hvilke der var Blikrør, hvorved Luften bragtes igjennem en Slange ind i Ballonen. Til at præparere den brændbare Luft brugtes 13 store Flasker med Vitriololie. Ballonen var fuldkommen fyldt Kl. 11. Den er sammensat af guult og grønt Taft, og overtrukket med et Næt af Silke Gondolen saae omtrent ud som en stor Vugge, og var behængt med et smagfuldt rødt broderet Tæppe. J samme fad, indtil Ballonen steg, en Mand, og 8 Mand holdt bestandig ved den, paadet den ikke skulde gaae i Veiret. Altanen, der var bestemt for det Kongelige Herskab, var belagt med et rødt Fløiels Tæppe, besat med Galoner. Antallet af Mennesker blev bestandigt større, og endelig ankom det Kongelige Herskab Kl. 11. H. Majestæt Kongen og det opriege Kongelige Herskab tog nu Ballonen i Øiesyn Statens første Embedsmænd og Rangspersoner, alle klædte i Stadseuniform, omgave denne glimrende Kreds Pladsen var fuld af Mennesker. Alle høie Steder var besatte med Folk. Selv paa Pynten af Møllevinger og Skorstene faae man Mennesker, der med spændt Nysgjerrighed ventede paa det Øieblik, hvor Ballonen skulde stige. Det er en sand Triumph for Videnskaderne, saaledes at see mange Tusinde af alle muelige Stænder, interessere sig for deres Retiltater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-03
Prof. Robertsom beredte sig nu til finRelse med en Foldsindighed, bestemthed og Op den, der opvakte Tilskuernes almindelige Beundring og viste tilfulde hvor megen Lid han satte til sin Konst. Han lagde et Barometer, et Thermometer, et Compas, en Kikkert, adskillige Flasker, en Trøie af Kork, uden Ærmer, som han først proberede, i Ballonen. Siden hand tes en Faldskjerm ved en Hane, som ogsaa blev lagt deri, Nu tog han den lille Ballon, hvorved der hang et hvidt Flag med Kongens Chiffre paa, fyldte den, leverede den til Over-Hofmarchallen, som baad H. H. Prindsesse Juliane at overskjære Baandet. Derpaa lod Prof. den lille Ballon stige som et Signal. Han tog sin Frakke, sagde Farvel til endeel af de Tilstedeværende, modtog et Pas, hvori alle og enhver anmodedes om at modtage ham vel ved hans Nedkomst, og satte sig i Gondolen. Da han kom i samme prøvede han adskillige Gange Ventilet *), som var i Ballonen, gjorde derpaa en Promenade omkring hele Pladsen, paa det alle kunde nøie besee Ballonen, og sagde Farvel til alle Tilskuerne, som tilraabte ham bifald. J det Ballonen saaledes svævede omkring Pladsen, udtrykte Prof. Robertson med megen Anstand, sin Taknemmelighed for det Danske Publicum. Da han kom midt paa Pladsen slap man Ballonen, og lod den stige. Prof. Robertson svingede nu det Danske Flag, som han ) Dette Ventil er anbragt øverst i Ballonen, og aabnes som en Klap gjentagne Gange efter Haanden, for at formindske den brændbare Luft, naar man vil dale. holdt i Haanden, og tusinde Bifaldsraab ledsagede ham. Det var det meest majestætiske Syn man kan tænke sig. Solen skinnede i sin største Glands; Himlen var saa blaa og klar, at end ikke den allermindste Sky formørkede den. Den prægtige Ballon, den smagfuldt prydede Gondol, hævede sig langsomt, men stolt, med den modige Aeronaut, og var inden nogle faa Minuters Forløb meget høit. Nu udkastede Professor Robertson noget af det Sand, han havde medtaget som Ballast, for at faae Ballonen til at stige demere. Henrykt af Forbauselse og Beundring, blandet med de gladeste Følelser ved at see et Menneske kappes med Ørnen om Forrangen, forfulgte man Ballonen med Øinene, lige indtil den forsvandt i høiere Regioner. J fuld Tillid til Prof. Robertsons store Erfaring, gik nu enhver hjem til sit, fuldkommen rolig i Henseende til hans Skjebne, uagtet han befandt sig saa langt over Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-03
Prof. Robertson kom tilbage til Staden igjen samme Dags Aften henved Kl. 10, under Publicums Bifaldsraab, som ledsagede ham til hans Bolig, Prof. Robertson agter Søndagen d. 12 Oct. at lade een af sine Elever stige i en Ballon og siden dale igjen fra en vis Høide ved Hielp af en Faldskjerm. Ballonen overlades derpaa til sinegen Skjebne. Prok, har fundet, at dette virkelig er Tilfældet her til Lands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-03
Da Professoren kom ned paa Marken ved Estrop bleve de første Bønder, der mødte ham, i Begyndelsen noget forbausede, men da han viste dem sit Anbefalingsbrev, fulgte de med ham til Præsten i den nærmeste Landsby, hvorfra han uopholdelig fik Reisebefordring til Kjøbenhavn. Over to Hundrede Tilskuere samledes her omkring ham. - Faldskjærmen, som bar Hanen, faldt ned i en Hauge paa Nørrebro, og skal nu være i Hr. Consul Saabyes Værge, der gjemmer den som et kjert Minde om denne heldige Luftfart. - Adskillige gode Ryttere fulgte Aeronauten til Hest, og fik ham virkelig at see i den Egn, hvor han dalede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Tillægsblad til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Nr. 102. Løverdagen den 4 October 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Indenlandske Efterretninger. Den Danske Gesandt i Holland, Grev Danneskjold Løvendal, havde d. 23 d. M. Audience hos Kongen af Holland, og overleverede ham sit nu Creditin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Efter de seneste Efterretninger fra Holsteen forblive vore Tropper ganske sikkert der Vinteren over J Stockholm er udkommet en Beskrivelse over Kjøbenhavn, ved J. C. Angelini, med et Kort over samme. Lærerne Stond Platon, M. R. Flor, P. Andersen, i Christiania, have anmeldt en Forberedelses-Anstalt, hvori fornemmelig de Elever, hvis Bestemmelse er at indtræde i Cathedralskolen, kunne forberedes et heelt Aar i Forveien. Betalingen for hver Eleve er 4 Rdlr. om Maaneden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
En Fange i Fængslet i Uttersen, har afkastet sine svære Lænker og er rømt sin Vei. Det er allerede anden Gang at han har prøvet dette Vovestykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
J Gaar Morges blev Regimentschirurg Fenger høitidelig begravet. Han blev baaret af 10 Artillerister. Endeel af det Kongelige og Borgerlige Artilleries Over- og Underofficierer fulgte ham til Fods til Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Den Ballon, som Prof. Robertson sidst gik op i, har kostet 1800 Rdlr. - Paa Frederiksberg lagde man den Dag, da den steg, Mærke til, at en meget stor Ørn forfulgte den, og af og til vilde sætte sig paa den, men at den hver Gang syntes at være bleven skræmmet tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Digteren Malthe Conrad Bruun er en flittig Medarbeider af Journal de Empire, hvori han nu drager til Feldts mod de nymodens Philosopher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Ved Prof. Robertsons Luftfart i Onsdags var Folkestimlen i og udenfor Nørreport saa stor, at Prindsessernes Vogn ikke kunde komme igjennem Porten, men maatte vende om, og tage en anden Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Udenlandske Efterretninger. Som et Beviis paa, hvorledes Stemningen i denne Tid er i Sverrig, kan følgende Stykke tjene, der findes i et offentligt Svensk Blad, Naar det ved enkelte lykkelige Tilfælde er en hellig Pligt, at tænke paa den Nødlidende og Trængende, hvor behageligere bør Følelsen af denne Pligt ikke da være, naar Forsynet, som vaager over Rigets Held, lader et heelt Folk erfare Virkningen af sin Naade og opfylder den ivrigste af dets Ønsker. Og hvis det med Grund kan regnes blandt vore Tiders Fortrin, at Mængden af Jndvaanerne i et Land, selv under Krigens Bulder, roligen kan fortsætte sine fredelige og nyttige Sysler, og betroe Fædrenelandets Hæder og Forsvar til Landsmænd, der have gjort det til deres Kald at forsvare Landet med Liv og Blod, hvor meget fortjener Soldaten da ikke Borgernes Kierlighed, naar han forlader Huus og Hjem, Hustru og Barn, opfylder, under Besværlighed og Farer, en for sig og andre hellig Pligt, hvorpaa det Heles Tilværelse og Sikkerhed beroer. Han bliver sine Landsmænd dobbelt kjer og agtværdig, naar han, ved en elsket Konges Side, tjener til Værn for hvad der er Fædrenelandet dyrebarest og helligst. Blandt de Stiftelser, der hædre Menneskeheden, er maaskee ingen mere rørende for Hjertet og mere opløftende for Tanken, end de, der ere Krigeren og dem, der tilhøre ham, helligede. Besjelet af saadanne Følelser og ledet af en saadan Overbeviisning, har en Svensk Mand, der, under vor skede Konges Ophold ved Krigsskuepladsen, fulgte H. Mai. med sine ivrige og oprigtigste Forbønner, nu ved den første Tidende om Kongens Tilbagekomst til Sverrig, villet vise sin Taknemmelighed mod Forsynet og sin inderlige Glæde ved en Gave af eer Tusinde Rigsdaler Banco Specie til Dronning Fred. Doroth. Wilhelminas for den Kongl. Livgarde til Fods indrettede Hospital. Hans Navn er ikke kjendt, thi, nøiet med at være gavmild, har han ikke begjert mere end indvortes Tilfredshed. Paris d. 20 Sept. Den Bataillon Keiserl. Grenadeer=Garde til Fods, der har ligget i Qua Bonaparte, er i Gaar Morges ganske tidlig bleven mønstret af Commandanten. Efter adskillige Timers Exercise vendte Tropperne igjen tilbage til Casserne Eugen, og tilbragte den øvrige Tid af Dagen med at berede sig til Afmarchen. I Gaar Morges afmarcherede de i forskjellige Detachementer og paa forskjellige Veie. Det Corps Keiserl. Cavallerie Garde, som har ligget paa samme Quai er allerede for nogle Dage siden afmarcheret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Tre Handlende i Paris ere af Tugt- og Politietribunalet blevne dømte til at bøde 3000 Franker, fordi de ubeføiede have blandet sig i Børs Operationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Fra Rhinstrømmen d. 13 Sept. De sidste Courerer, der gik fra Paris til Tydskland, have underveis mødt mange Krigstropper, som ere bestemte til at være ved Rhinen. Jndtil dette Øieblik ere imidlertid hverken Forstærkningstropper eller Depoter ankomne fra den venstre Rhindredde, paa nogle faa Tropper nær, der støde til deres Corps for at complettere det. De Officierer og Underofficierer, der for nogle Maaneder siden vare bestemte til Frankrige for at organisere de Conscriberede, vende nu ogsaa tilbage. - Siden 3 Dage saae vi her dagligen Artillerie= og Munitionsparke, paa 50 til 100 Vogne, kommende fra Schwaben, drage igjennem vor Egn til Kehl, og vende derfra tilbage til Strasburg, hvor dette Artillerie for det første skal opstilles i og uden for de derværende Tøihuse. Tildette Brug er der sat et betydeligt Antal Heste i Requisition. Men dog troer man, at der ved nærværende forandrede Omstændigheder skal holdes inde med Transporten af Artillerie= og Munitionsparken, og de til Strasburg førte Canoner skulle snart komme tilbage til den venstre Rhindredde igjen. Wetterau d. 13 Sept. De aarlige Revenuer af de ny Lande, Storhertugen af Hessen har faaet, skulle beløbe sig til mere end en Million.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
De i Wetterau liggende Franske Tropper have faaet Ordre at holde sig marschfærdige og gaae tilbage over Rhinen. Men dog er det paafaldende, at Soldaterne paa mange Steder have faaet skarpe Patroner. Det hedder, at den Preussiske Armee kun staaer 3 1/2 Miil bag Magdeburg. Jmidlertid forholde de i vor Egn liggende Franske Tropper sig ganske rolige. Ogsaa blandt de Hessiske Tropper mærkes endnu ingen Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
J Berlin sluttedes mellem Baron v. Weila, i Churførsten af Hessen-Cassels Navn, og den Preussiske Minister v. Haugewitz, en Tractat, som Churførsten ikke har ratificeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
General en Chef Monnet har under d. 21 Sept. i Hovedqvarteret Vliessingen udstædt to Ordrer, at den i Beleiringsstand erklærede Øe Walcherens og Staden Vissingens Jndbyggere skulle proviantere sig paa 6 Uger, og borthugge de Træer, Hækker, Krat &c. (Frugttræer undtagne) som findes i en Afstand af 300 Toiser fra Staden, inden 10 Dage. Den, som ikke efterkommer denne Ordre, skal i første Tilfælde jages ud af Staden, strax naar den skulde beleires, og i sidste Tilfælde skulle de ikke borthugne Træer &c. fældes ved Jngenieurer og confisqueres til Brug ved Fæstningsarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
J Paris er der slaaet en ny Medaille i Anledning af Napoleons Tilbagekomst fra Ægypten. Den ene Side forestiller Fregatten la Muiron og de tre smaa Fartøier, der, ledede af en Stjerne, nærmede sig den Franske Kyst. Paa den anden Side sees den Romerske Guddom Bonus Eventus, en nøgen Yngling, der i den ene Haand holder et Patera, og i den anden Ax og Valmue. J Muske Napoleon findes den eneste endnu existerende Billedstøtte af Bonus Eventus, De Engelske Tidender opfordre Ministerne til at angribe de Canariske Øer, og paastaae, at denne Øe, da Nelson trak sig tilbage fra Teneriffa, hvor han havde mistet sin Arm, allerede virkelig har været erobret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Prof. Cramer i Paris udgiver et Hefteskrive under Titil af Jndividualitæten i hans sædvanlige originale Maneer. Tre Hefter ere allerede udkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Calabriens Jndbyggere er det under Straf blevet forbudet at opholde sig i Hovedstaden Neapel, uden udtrykkelig Tilladelse fra Politiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Mange Fabriker i Basel falbydes nu offentlig, og de øvrige have ophørt at arbeide eller i det mindste givet deres Arbeidere Afsked.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
J London ere to Huse nylig styrtede sammen, og 22 Mennesker deels blevne dræbte, deels lemlestede derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Prof. Hay har under sit Ophold i Kønigsberg fundet der to Blinde, der ere udmærkede Lærde og offentlige Lærere, og en duelig blind Musicus, som alle tre ikke trængte til hans Methode. Den ene af dem, Prof. Golz, Dr. og Prof. i Lovkyndigheden, var i sit 13de Aar bleven blind i Børnekopper; han fik Lyst til Lecture, og lod en Dreng, der var hans Leder, lære A. B. C., for at have en Forelæser. Nu lod han ham stave visse Tirader, som han kunde udenad, og lærte saaledes efterhaanden Drengen at læse. Han kom til Academiet, blev bekjendt med sin nuværende Kone, og lagde sig derfor desivrigere efter Studeringer. Han lærte meget snart Latin, og erhværvede sig gode mathematiske Kundskaber. Ved geometriske Legemer og ved Demonstrationer hialp han sig med at danne Figurerne af Vox. J Avithmetiken kom hans fortræffelige Hukommelse ham til Hielp, thi uden mindste Hjelpemiddel kunde han extrahere en Cubikrod af 3 Tal. Han har skrevet adskillige juridiske Dissertationer, og er nu anden Professor i Lovkyndigheden i Knigsberg, og Jnspecteur over et Jnstitut for Studerende. - Den anden Blinde er Corsepius, som har været blind siden sit 7de Aar. Hans Talent for Musik opdagedes tilfældigen, og hans Fader uddannede det. Han spiller paa alle Jnstrumenter, og componerer tillige, men Claveer og Orgel ere hans Hovedinstrumenter. Han er ansat som Organist, og ernærer af sin ubetydelige Jndkomst sin gamle Moder. Han har studeret ved det Königsbergske Academie, forstaaer fuldkommen at anføre en Kirkemusik, og har uden Anviisning forfærdiget gode geographiske Kort. Den tredie Blinde er den bekjendte Skribent Batzke, Forfatter af denne Efterretning. Han spiller Skak, blot ved Hielp af Følelsen, former enhver Gjenstand, der opgives ham, i Vox, og forfærdiger af Muslingskaller, Moos, Glas og lignende Gjenstande alle Slags Smaa=Arbeider. Han har selv ladet forfærdige og prøvet forskjellige Hjelpemidler, for Blinde efter egen og andres Jdee. Han har samlet Efterretninger angaaende Blinde, og i en Række af Aar sammenlignet og prøvet Alt, hvad han kunde erfare angaaende Prof. Hay og hans Jnstitut. Alle disse tre Mænd, som Hay nu har gjort gjort bekjendt med sin Methode, ere enige om, at hans Maade, at lære Blinde at læse paa, vel ligner noget den Oliverske, men at den dog fortjener deres fuldkomne bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
I det Genuesiske har man i Aar høstet for 70,000 Franker Champignoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Den Rigaiske Kjøbmandstand, der, efter Hr. Merkels Forsikkring, skal være saa berømt for sin Ædelmodighed, har subskriberet for 4000 Exemplarer (!) af Kotzebues nylig anmeldte: "Pa pierre eines Unglücklichen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Den bekjendte Gratteenauer, som nylig har forladt Fæstningen Glogau, har nu i Ledtog med en Boghandler Korn anmeldt et Theaterblad. Han lover, at tillade sig deri Alt, hvad Lovene ikke forbyde, og det betyder ikke lidet!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
J den Leudenske Journal findes følgende Artikel, dat. Cassel d. 2 Sept. Det Berlinske Hof har tilkjendegivet vor Churførste, at han kunde vedblive at gjøre sine Tropper mobill. Churførsten har ladet Kongen af Preussen vide, at han ikke indseer nogen Grund til disse Bevægelser. Dersom de ere stillede mod Rusland kan vort Hof ikke tage Deel deri, da det ikke har nogen Aarsag til at klage over Rusland; dersom de ere foranledigede ved Østerriges foregivne Troppesamling i Østerrige, Bøhmen eller Schlesien, har vort Hof endnu mindre Aarsag til at indlade sig deri, da Østerrige ene er sysselsat med at ordne sine Anliggender og ikke har Lyst til at yppe Trætte med nogen; dersom de sigte til at sætte sig i Forsvar mod Sverrig, har vort Hof saa meget mindre Aarsag til at blande sig deri, da Uenighederne mellem Preussen og Sverrig ikke vedkommer det; og endelig dersom disse Troppesamlinger gielde Frankrige, tilkommer det os endnu mere, at holde os derfra, thi, da denne Magt har erklæret vor Churførste, at den vil lade ham fuldkommen uafhængig og frit tage hvilket Partie han vil, saa have vi ingen Grund til at klage over Frankrige. Vor Churførste tilføiede, at eftersom han desuden befinder sig i Avantgarden, kan han ikke andet end bede Kongen af Preussen, at forblive neutral og holde sig rolig. Hvor meget man end er Preussen hengiven, hvor meget man end under dets politiske System, kan man dog ikke andet end undres over en saa uforklarlig Bevæbning, som i enhver Henseende er aldeles unyttig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Handels- og Skibsefterretninger. Philladelphia d. 25 Julii. Hverken her eller i nogen anden Americansk Havn hersker i Aar nogen smitsom Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Ancona d. 15 Aug. Messen i Sinigaglig har i Aar været uheldig. Fra Tydskland og Schweiz kom kun faa Manufacturvarer, fordi mange fremmede Kjøbmænd, som ellers pleiede at besøge Messen, i Aar afholdtes ved den Frygt, at man vil fordre af dem Certificater angaaende Stedet, hvorfra Artiklerne ere. Formedelst Pengemangel have selv den ringe Qvantitet Manufacturvarer, der bragtes did, fundet liden Afsætning. Udeblivelsen af Smaaskibe fra Levante, som ellers kun pleie at bringe Levantiske Artikler, har ogsaa været Messen, til stor Skade. Raa Sikke er den eneste Artikel, som gik godt af. Man har kjøbt store Qvantiteter for Franske Fabriker, især for Genua, og Priserne ere derfor ogsaa stegne meget. - Uagtet Kornhøsten i Aar har været meget god, vil den Franske General dog endnu ikke tillade Udførslen. Man haaber imidlertid, at det til Efteraaret vil tillades. I dette Haab gjør forskjellige Speculanter betydelige Kjøbslutninger. For gammel Hvede betales 89 Paoli pr. Rubbio og for ny Hvede 88 3/10 Paoli pr. dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Memel d. 6 Sept. Den Uvirksomhed, der længe har hersket her, forsvinder efter Haanden; men vor Træhandel ligger aldeles, thi her ere endnu ingen Engelske Skibe ankomne. Denne Handelsgreen vil ikke komme til at blomstre, førend den gode Forstaaelse er fuldkommen tilveiebragt igjen. Man lover sig en god Høst, især af Hvede, Byg og Havre. Den første Artikel tør fremdeles endnu udføres, den sidste derimod ikke; det beroet paa Freden, om der vil skee nogen Forandring. - Af Hør haves endnu et godt Forraad, og vil formodentlig kunne indkjøbes for billig Priis. Tømmer og Bræder, hvoraf der ogsaa haves et godt Forraad og kun søges lidet, ville ogsaa kunne indkjødes for godt Kjøb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Danzig d. 9 Sept. En Svensk Fregat, der ankom i Løverdags fra Stralsund, har bragt Fregatten Thetis Ordre, at forlade vor Havn, og saavel denne som Curteren, er derpaa afseilet til Carlscrona. Adskillige Skibe, der ere komne her, for at søge Fragt, have endnu ikke kunnet faae samme. Polsk (bunter) Hvede noteres for 750 til 800 Fl. og indenlandsk Hvede til 650 a 720 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Königsberg d. 9 Sept. Kornhøsten er faldet temmelig godt ud, hvortil det varme Veir, vi have havt nogle Uger, har bidraget meget. Men da en betydelig Qvantitet Korn maa leveres til de Kongelige Magaziner, saa vil Udførslen nok i lang Tid ikke blive tilladt. Man venter en velsignet Høst af Sommersæd, især Byg, hvoraf Skjeppen, kan kjøbes for 3 Fl. 9 Sr. Hveden søges ikke meget, og er siden 8 Dage faldet 50 til 70 Fl. Læsten.