Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Hovedgaarden Sæbyegaard i Sielland er i denne Tid bleven solgt underhaanden af Kammerherre, Grev Lerche til Hr. Busch for 42,500 Tdr. Byg og 12,000 Rbd. Ved Auctionen over Vesterbygaardgjorde Hr. Proprietair og Stænderdeputeret Madsen, det høieste Bud (105,000 Rbd.), hvilket imidlertid af Hr. Greven ikke er bleven approberet. "Om Laugs-Tvangen i Kirken og Skolen" læses følgende i Nordisk Kirke-Tidende Nr. 24. Dersom vi havde havt den Laugs-Tvang, at enhver Undersaat ikke allene var forpligtet til at lade sine Skoe og Klæder sye hos en Laugsmester, men tillige hos den bestemte Skomager og Skrædder som boede i hans egen Bye paa Landet og i hans egen Gade i Kjøbstaden, og han ikke, uden Øvrighedens Tilladelse, kunde faae Lov til at lade sit Arbeide udføre hos hvilkensomhelst Laugsmester han ønskede, ja maatte end ikke selv udføre det, om han kunde og vilde, da tvivles slet ikke om, at det skulde blevet den første Sag som Stænderne baade i Roeskilde og Viborg, vilde have viist deres Opmærksomhed, og at de slet ikke skulde have opsat, eenstemmig at bede Hs. M. om, at en saa unaturlig Tvang strax og uden videre maatte blive hævet, uanseet om baade Skomagere og Skræddere satte sig heftig mod denne Forandring; skildrede i mørke Farver den store Fare, som truede den borgerlige Orden naar saaledes hver Mand kunde uden videre forlade sin ordentlig beskikkede Laugsmester; klagede høirøstet over den dybe Krænkelse de udsattes for, naar de hver Dag skulde see deres gamle lovbundne Kunder nu gaae frit deres Dør forbi, for at lade arbeide hos deres Naboe; og forsikrede, at alt det var dog Jntet at regne imod den Bekymring, de som Venner af Fædrelandet maatte føle ved Tanken om, at det Kjærligheds-Baand som saa hjertelig havde forenet hver Bye og District med de ordentlig beskikkede Laugsmestre, skulde løses, uden at man ved et nyt Baand kunde læge saa betænkeligt et Brud; thi nu blødte Hjertet i hver fædrelandsksindet Laugsmester ved Tanken om den indbrydende Forvirring og Fare i Hs. Majestæts Riger og Lande, fordi man forudsaae, at saasnart dette Kjærlighedsbaand løstes, vilde Alle strømme sammen, hvor de kunde faae syet de daarligste Skoe og faae deres Klæder reent forskaarne, saa det vilde blive en uundgaaelig Følge af saadan Frihed, som Folket endnu savnede den fornødne Modenhed til at kunne taale, at Hs. Majestæts kjære og troe Undersaatter inden en Menneskealder vilde synke tilbage i et grueligt Barbarie, saa de hverken havde Skoe paa Fødderne eller Klæder paa Kroppen. - Denne LaugsTvang har vi ikke, og Skræddernes og Skomagernes Aag synes der nu ikke at være nogen Fare for her til Lands; men vi har et andet Aag, SkoleTvang for vore Børn og Kirke-Tvang for os selv, hvorved vi ere i den strængeste Forstand bundne til Laugsmesterne i Skolen og Kirken: de seminariske Laugsmestere, der beskikkes hele Landet over til at øve Skole=Mester=Tvangen, og de theologiske Laugs mestere, der beskikkes hele Landet over til at øve Kirke=Tvangen, de første som vore Børns paatvungne Skolemestere, de Sidste som vore egne paatvungne Sjælesørgere. Hele Skole=Districter og Sogne ere ved Sognelænken bundne til Skolemestre og Præster, hvis Uduelighed er dem bekjendt, hvis Lærdom er den en Pest, hvis Liv er dem en Forargelse. Var der nu nogen Frihed fornøden i Danmark, som der visselig er, da er det den, at hverken vi selv eller vore Børn skal bindes til Lærere, hvis Liv eller Lærdom vi hade og afskye, og formenes at holde os til Lærere, vil agte og elske Først da er der aandelig Frihed i Danmark. - Under saadanne Omstændigheder var det en høist billig Forventning, at Stænderne ikke vilde skilles fra hmanden, før de have gjort deres Bedste, for at anbefale en saa naturlig Frihed for Folket til Hs. Majestæt; dette Haab slog dog feil, hvad den roeskildske Forsamling angik, hvad der for dens Berømmelse i Historien er høilig at beklage, da de der forsamlede Dannemænd ellers udmærkede sig ved en stor og priselig Jver for mange gode Ting; hvordan det vil gaae i Viborg er endnu uafgjort, men den glædelige Efterretning havi dog derfra, at en af de Deputerede, Gaardmand Ole Kirk, har gjort et Forslag til Skole-Tvangens Ophævelse, og at der er bleven nedsat en Committee til at prøve det, saa der er grundet Haal om, at Skole=Friheden i det mindste skal blive vundet i denne Forsamling; og det maa enhver Ven af Folkets naturlige Frihed ønske."J Veisagen, som nylig blev forelagt den jydske Stænderforsamling, blev af Hr. Ostenfeldt anført, at hver Miil, saaledes som Veiarbeidet nu foretages. omtrent koster 60,000 Rigsbankdaler, saa at de 5 Mille fra Aarhuus til Randers vil komme til at koste Landet en Sum af 300,000 Rigsbankdaler, Han havde derfor proponeret en Petition til Kongen om, at de nye Veianlæg fra Aarhuus til Randers allernaadigst maatte for det første stilles i Bero. (Sagen er nu tilligemed flere andre Propositioner desangaaende under en Committees Behandling.)