Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Den som attraaer Tilladelse at fare paa Kaperie, skal derom henvende sig med Begiæring i Vore Rige, Dannemark og Norge til Stiftsbefalingsmændene, og i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen til Vor Statholder, og skal han da, hos en af bemeldte Øvrighedspersoner stille Borgen til Sikkerhed for Erstatning af al den Skade, som ved misligt Forhold under Benyttelsen af Kaperbrevet kunde afstædkommes. Beløbet af saadan Borgen skal rette sig efter Antallet af de paa Skibet værende Kanoner, saaledes, at der stilles Borgen af 500 Rdr. for hver Kanon, indtil 10 Kanoner. Skulde nogen der vilde fare paa Kaperie føre over 10 Kanoner paa sit Skib, forhøies dog ikke Borgen, over 5000 Rdr. Ligeledes skal han, naar han modtager Kaperbrevet ved skriftlig Eed forbinde sig til, paa det nøieste at efterleve denne Vor Anordning. Enhver der er forsynet med saadant lovligt Kaper brev, skal tage og opbringe til Priisdommelse, alle, den Storbrittanniske Krone, eller Storbrittanniske Undersaatter tilhørende Skibe og Fartøier, saa maae det og være ham tilladt, at indbringe til lovlig Undersøgelse alle saadanne Skibe og Fartøier, som maatte giøre sig mistænkte ved en eller anden Afvigelse fra de i 5. 9. givne Bestemmelser, og i hvis Papirer han finder grundet Formodning om, at de ikke tilhøre venskabelige eller neutrale Magters Undersaatter; ligesom ogsaa alle de Skibe og Fartøier, som ved Fiendtlighedernes Udbrud have været Storbrittannisk Eiendom, uagtet de ved seenere Kiøb eller anden Contract maatte være overdragne til andre Nationers Undersaatter, naar det ikke ved rigtige Passe og Søebreve godtgiøres, at de have været i venskabelige eller neutrale Magters Havne, efterat de ophørte at være Storbrittannisk Eiendom. Jngen med Kaperbrev forsynet Krydser maae, under sit Kaperbrevs Fortabelse, anholde noget Skib, eller paa nogen Maade giøre Brug af det ham meddeelte Kaper brev paa venskabelige eller neutrale Magters Territorium, som antages at strække sig een Søemtil fra Landet Da Vi erkiende som en ufravigelig Grundsætning: at frit Skib giør fri Ladning, saa forbyde Vi paa det alvorligste de med Kaperbreve forsynede Krydsere, at opbringe noget Skib tilhørende neutrale eller i venskabelig Forbindelse med Os staaende Magter, hvem Ladningen end maatte tilhøre, naar Skibspapirerne befindes at være i behørig Orden, og naar Skibet ikke er lade med Keigscontrabande, bestemt til de under Storbrittannisk Herredømme værende Riger og Lande. Ligesom frit Skib giør fri Ladning, saaledes giør ogsaa fiendtligt Skib fiendtlig Ladning, med mindre det tilstrækkeligen bevises, at Skibets Ladning er neutral Eiendom, indtaget før Krigens Udbrud, eller før den var bleven bekiendt paa det Sted, hvor Jndladningen skeete, og forinden Skibets Papirer bleve udfærdigede. De Papirer, som ifølge den 6 s. bør findes i behørig Orden paa Skibet, ere følgende: a) Søepas, udstædt af det Lands Regiering hvoraf Skibseieren er Undersaat, eller, efter samme Regierings befaling, af en dertil authoriseret Øvrighedsperson. b) Skibets Biil eller Bygningsbrev, og, saafremt den, der har ladet bygge Skibet, har afhændet det til en anden, da tillige Kiøbebrevet eller Skiødet, med mindre saadanne indeholdes i et Document. Skulde Skibet forhen være bleven opbragt som Prise, og som saadant condemmeret, da gielder Condemationsacten istedet for Biilbrevet, samt ligeledes for Kiøbe brevet, dog ikkun naar den over Skibet afholdte Auctionsforretning, eller andet Overdragelses Beviis er tilført Condemationsatten. e) Et Maalebrev, hvilket skal være udstædt af de til Skibets Maaling i den vedkommende Stat beskikkede Embedsmænd. d) Eqvinagerulle eller Folkeliste, som bør være vedbørligen attesteret af vedkommende Embedsmænd, og som skal indeholde Forklaring over alle paa Skibet sig befindende Personer. Denne Eqvipagerulle bør fremdeles godtgiøre, at ingen Cargader, Factor, Commis eller anden Skibsofficiant, som er Storbrittannisk Undersaat, findes ombord paa Skibet, og at af Mandskabet, Styrmændene indegrebne, ikke over 1/2 Deel ere Storbrittanniske Undersaatter. e) Told- og Klareringsseddel som bør vise, at Ladningen virkeligen er indtaget paa det Sted Passet ommelder, og endelig f) Certepartiet og Connossementer over Ladningen, hvoraf bør kunne sees, at den virkeligen er destineret til det Sted som i Passet ommeldes. den Storbrittanniske Krone eller Storbrittanniske Under Som god Prise skal ansees : alle Skibe, som tilhøre, saatter, i hvilken Verdens Deel disse end maatte boe. gens befindende Omstændigheder, dømmes som gode PriFremdeles kunne, efter nærmere Undersøgelse, og Sa ser: alle andre Skibe, som mødes i Søen, a) naar de aldeles ingen Søepasse have; b) naar deres Soepasse og andre Skibsdocumenter, dersøgelse befindes false : e) naar de store anden Cours eller Seilads end den som i deres Søepasse angives, med mindre dette foraarsages af Storm og Uveir, Forfølgelse af en Fiende, eller lignende Nødstilfælde, hvilket med Skipperens Jor naal maae godtgiøres. d) naar de ere ladede enten heelt eller tildeels med Krigscontrabande, som ved nærmere Undersøgelse befindes at være bestemt til Storbrittanniske Havne, eller og have ombord Officerer og Krigsfolk, som ere antagne eller skulle antages i Fiendens Tieneste; e) naar et Skib af Kaperen anholdes, og det sætter sig til Mødværge; og endelig f) de Skibe og Fartøier, der maatte nærme sig en Eskadre som bloqverer en Dansk Stad, Havn eller Provinds, for at drive Handel med samme, eller for at bringe den Proviant eller Mundprovisioner. For Krigscontrebande, hvilke i fornævnte S. 9 Litr. d. omtales, skal ansees: Kanoner, Mortere, alle Slags Vaaben, Pistoler, Bomber, Granater, Kugler, Geværer, Fyrstene, Lunter, Krudt, Salpeter, Svovl, Kyratser, Pikker, Kaarder, Gehæng, Patrontasker, Sadler, og Tømmer, dog med Undtagelse af en saadan Qvantitæt, som kunde behøves til Skibets eller dets Mandskabs Forsvar.