JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Fredag Aften den 6te Febr. udbrød pludselig en voldsom Jldebrand i Nykjøbing i Sielland, der formedelst Vindens Heftighed greb om sig med en saadan Magt, at tvende Gaarde og to Huse, tildeels straatækte, faa Øieblikke efter sank sammen i Ruiner. Sex Familier, hvoriblandt een med en talrig Børneflok, kunde, under disse Omstændigheder, kunsk tænke paa, at redde Livet, og mistede derfor Alt, hvad de eiede. Formedelst Vindens heldige Retning og Brandfolkenes nidkjære Bestræbelser, udbredte Jlden sig lykkeligviis ikke videre, end netop til de Bygninger, som strax stode i Flammer, og saaledes holdt Forsynet sin beskjærmende Haand over den øvrige By. Liselund ved Skive er solgt til Hr. Fuldmægtig Bloch i Ringkjøbing for 12,500 Rbd., og Saralyst ved Aarhuus til Hr. Riis paa Pedersminde for 5300 Rbd. 1 J det tønderske Jntelligentsblad omtales atter den Plan, at forsørge hiin Egns Fattige ved Anviisning af Land. Saaledes som Sagerne staae hos os, hedder det i denne Afhandling, synes den Fattigforsørgelse her ogsaa at være den hensigtsmæssigste, at man anviser de Trængende en Grund, hvorpaa de selv, ved deres Arbeide, kunne forskaffe sig deres Nødvendigheder. Der findes selv nær ved os Menigheder, (Møgeltøndern og Høyer, hvor man paa denne Maade søger at besvare det store Spørgsmaal, og, som vi høre, med særdeles Held. Ogsaa i Nærheden af vor By kunde en saadan Coloni etableres. Da Landstedet for Seminariet indbringer Lidet eller Jntet, saa vilde det være let at tilkjøbs sig samme til dette Øiemed, saa meget desto meer som afdøde Consistorialraad Petersen i Begyndelsen havde den Hensigt, at overgive dette Landsted til en saadan Bestemmelse. En christelig Fædrelandsven har i Kjøbenhavnsposten talt varmt imod Søndagens Misbrug, og viist dettes Skadelighed ogsaa fra andre Sider, end den blot religiøse. Bl. Andet ogsaa Klædedragten. J denne Henseende fortjener sikkerlig at bemærkes, at fra den Tid da Professionisterne, især de Yngre, begyndte at blive en Smule Petitmaitrer, er den raa Svir paa Kroerne, idet mindste heri Byen, saagodtsom ganske forsvundet. En Ungersvend i fiin Uniform, eller sort Klædning, vil ikke lettelig udsætte sig for, at dratte i Rendestenen. (Jversens Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Fra Maribo skrives. Sygeligheden synes at tiltage her i Stiftet, idet flere nervense Sygdomstilfælde have viist sig især forskjellige Steder paa Landet. Børnekopperne siges at le være udbrudte i Nykjøbing paa Falster, og Meslingerne husere her i Maribo og Omegnen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
J flere Blade har været Tale om den sørgelige Tilstand, der formeentlig skulde herske i Kirkesognet og Flækken Lunden Kl. Den der gjorte Skildring, som beroede paa almindelige og enkelte Angivelser i indenlandske Blade, modsiges nu i Dithmarsker=Tidenden af en Mand i Lunden selv, der har navngivet sig. En Sieldenhed nutildags. Han benægter navnklig, at Kirkesognet fortrinsviis hjemsøges af Vagabonder og omstreifende Pak, og anfører som Kjendsgierninger, der tale imod Kirkesognets og isærdeleshed Stedet Lundens Demorablisation og trøstesløse Armod, at allerede 4 Uger efter Jldebranden blev der bygget paa Kirken, og denne kan, saa haaber man, med det første indvies; at Landsbyen viser Gudsfrygt, at han i meer end halvandet Aar ikke har hørt taleom noget Tyveri i Flækken, ja, at Armoden der i nogle Aar aftager, - endnu sjeldnere, og at man, flere ugunstige til Aar uagtet, dog har kunne afdrage noget paa Gjelden, uden at Paalæggene derfor i de sidste Aar vare forhøiede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Fædrelandets Glædesdag, den 28de Januar, var en Bedrøvelsesdag for en Familie nærved Husum. Bemeldte Dags Aften afbrændte nemlig en Bondegaard i Hollacker, saa voldsomt, at Beboerne med Nød og Neppe fik Livet, reddet. Jlden fortærede alt Ind- og Udbo, samt 3 Heste, i 19 Stkr. Hornkvæg og 6 Faar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
3. Grosserer M. L. Nathanson giør i Kjøbenhavnsposten, hopmærksom paa, at Nationalbankens Seddel= og Obligations gjeld den 1ste Aug. 1818 beløb sig til 44,989510 Rbd., hvorimod samme den 1ste August 1834 kun udgjorde 123,040, 660 Rbd., følgelig har Banken i et Tidsløb af 16 Aar, afbetalt 21,948,850 Rigsbankdaler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
J Viborg Stift ere i Aaret 1834 copulerede 559 Par, fødte 2585 Børn, hvoraf 219 udenfor Ægteskab; døde 2036 Personer; altsaa 549 flere fødte end døde. En Kone opnaaede en Alder af 106 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
J Aarhuus Stift ere i Aaret 1834 copulerede 1512 Par, fødte 6037 (3045 af Mandk., 2912 af Kvindek.); døde 4427 (2280 af Mandk., 2147 af Kvindek.); altsaa 11610 flere fødte end døde. Blandt Fødte vare 515 Uægte. 2 opnaaede en Alder af over 100 Aar. I Fyens Stift ere i Aaret 1834 copulerede 1229 Par, fødte 5266 (2699 af Mandk., 2567 af Kvindek.; døde 13826 (2010 af Mandk., 1816 af Kvindek.); altsaa 1440 flere fødte end døde. 708 vare fødte udenfor Ægteskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
- J Odense ere copulerede 73 Par, fødte 315 (166 af Mandk., 149 af Kvindek.; døde 289 (145 af Mandk., 144 af Kvindek.; altsaa 26 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Bekjendtgjørelser. Gud hengiven, og længe forberedt til sinHhöiere Bestemmelse, henslumrede idag Morges Klokken 5, i sit 78de Aar, efter 12 Ugers tilta Agende Svaghed, vor inderlig elskede Fader, Peder Hassing, Sognepræst for Vraa, Emb og Serreslev Menigheder, hvilket Embede han beklædte i omtrent 47 ½ Aar. I Evigheden modtages han af sin forud afdøde Ægtefælle og 4 Börn. Den kjærligste og omhyggeligste Fader begrædes nu af sine dybtörgende efterlerende 6 Börn. Fraa Præstegaard, den 13de Februar 1833. Paa Sösteres og egne Vegne. C. Hassing. Caspar Hassing. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Det blev vor lunge Lod at bekjendtgjöre for Fraværende Slægt og Venner. et vor inderligt elskede Sön, vor Alderdoms Glæde og Haab, Cand. theol. Mandrup Due Holst, blev os ved Döden, berøvet efter 3 Aars tillagende Bryssygdom, 21 Aar gammel. Hvad vi, hans Forældre, hans Forlovede, og hans Söd, skende tabte i kom, ville de kunne Jöle, der kjendte ham. Skibsted Præstegaard, den 21de Febr. 1825. J. M. Holst. N. Holst. föd Due. Sognepræst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Efter flere Aars svagt Helbred og 8 Dages Sygeleie, bortkaldte Forsynet i Dag, ved en blid og rolig Død, min gode Moder, Jnger Kierstine Bøgh, sal. Zander Suhrs Enke, i hendes Alders 66 Aar. Dette Sorgens Budskab bekjendtgjøres herved Familie og Bekjendte af hendes efterladte Datter. Aalborg, den 20de Februar 1835. Jngeborg Kierstine Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Redactionen tillader sig herved at anmode de ærede Jndenbyes=Abonnenter paa Aalborg Stiftstidende, som endnu ikke maatte have tilbageleveret de med Nr. 20 af Avisen udstædte Subscriptions=Planer paa et Følgeblad, behageligst at ville indhændige disse, med eller uden Paategning, til et Bud, som i Morgen indkræver dem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Bedste Sorter svensk Stangjern, Laurvigs Stangjern med flere Sorter Stang og fiirkantet Jern at alle Dimensioner; bedste Newcastler Steenkul og Slibestene faaes saavel i større som mindre Partier til de billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen. paa Gammel=Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
En Mahagonie Damesecretair, et smukt Mahagonie Hjørneskab, et Birketræes Frokostbord og Udtræksenge til Børn ere saa billig som mulig tilkjøbs paa Hjørnet af Møllegaden og Hjelmerstald hos Tvenstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Et Taffeluhr ønskes tilkjøbs. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
En næsten ny Reisevogn er indsat til Salg i Stedet Nr. 95 paa Reberbanen. Priis circa 400 Rbd. Restancelisterne over Skatter og Communel=Afgifter af Aalborg Kjøbstads Jndvaanere, for andet Halvaar 1832. ere nu approberede til Udpantning; forinden denne imidlertid iværksættes bliver, til Opfyldelse af Forordningen af 2den Juni 1830, Listerne endnu i 8 Dage fra Dato henlagte hos Skatte=Jndkassator Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunne klarere deres Skyld, men efter saadan Tid begyndes Udpantning, uden videre Varsel. Aalborg Byfoged-Contoir, den 21de Feb. 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Folgende Spørgsmaale ønskes besvarede af en Lovkyndig 1. Kan det være tilladt, at en Mand vedbliver, efterat have deponeret sit Borgerbrev, at være eligeret Borger; og 2. Kan den samme Magistrat, som tillader sligt, nægte at antage en anden Mand, der ligeledes har deponeret sit Borgerbrev, til Taxeerborger, naar hans Medborgeres Valg falder paa ham, Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Torsdagen den 26de Februar opføres: Discipelstreger, eller: De smaae Vildttyve, Vaudeville af Angely. Derefter: Recruten, Vaudeville af Overskou. F. Küller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Skipper R. Jversen bliver færdig at afgaae sidst i denne Uge til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
En Kartoffel=Skjæremaskine er indsat til Salg, og Bestillinger paa flere modtages hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Licitation. Tirsdagen den 10de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes Licitation over Opførselsen af en ny Skole og Skolelærer-Bolig i Sønderup By og Sogn; Overslag, og Conditioner henligge til Eftersyn i den gamle Skolebygning, hvor Licitationen afholdes. Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
Efter Begjæring af Kammeradvocaten, ved Fuldmægtig, Kammerraad, Procurator Juul, holdes Auction paa Toldboden heri Byen, Fredagen den 27de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, over en hos Gaardmand Thomas Madsen i Storvorde, af Aalborg Toldvæsen anholdt Kobberkjedel, som ved Dom er confiskeret, hvilket herved til Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 18de Februar 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-23
J Følge Skrædermester L. Thaarups Begjæring bliver, Tirsdagen den 3die Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction, i det Uhrmager Terp i Nørre-Sundby tilhørende Sted, over Salomon Nielsens Enkes Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Dragkister, en Deel Sengeklæder, og Fruentimmer=Gangklæder, samt noget Kjøkkentøi m. m. Til samme Tid og Sted bortsælges noget, for resterende Skoleskat i Nørre-Sundby, udlagt Gods, samt 3de uvisse Gjeldsfordringer, tilhørende Boet efter Gaardeier Christen Pedersens Enke. Lysthavende indbydes. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir. den 21de Februar 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Det sidste Parlamentsvalg, nemlig paa Orkney=Øerne, er nu ogsaa til Ende og var til Torvernes Fordeel. Ved denne Tilvæxt af et Medlem, ansees nu Parlamentet at bestaae af 407 Reformere og 251 Toryer. Majoriteten paa de Førstes Side er altsaa 156. Kampen imellem de forskjellig Partiers Organer, om, hvilken af Candidaterne til Talerposten der vil gaae af med Seieren, vedbliver endnu, men da Udfaldet af denne Kamp nu allerede er bekjendt i England og om faa Postdage vil være kommen til vor Kundskab, ville vi hellere betragte det vigtige Hverv, der forestaaer Robert Peel, saafremt det virkelig er hans Alvor at foretage en grundig Reform i Kirken. Har han endog været tau med Hensyn til den irske Kirke, saa er det dog utvivlsomt, at han vil tage fat paa Kirken i England, Wales og Skotland. Efter hvad Torybladene yttre om hans Plan, skal den ikke egentlig gaae ud paa Reform; alle Misbrug skulle blive som de ere, og kun virkelige Trang, hvor den finder Sted, afhielpes ved nye Paalæg. Men førend man tager sig paa at fælde nogen Dom over den Plan, han vil gaa frem efter, kan det vel være billigt at undersøge, hvad det er for et herculisk Arbeide, der forestaaer ham. England og Wales have 13,542 Kirkesogne, som ved Sammensmeltninger ere reducerede til 10421. J 258 af disse findes ingen Kirker, i 2626 ingen Præsteboliger og i 2183 andre ere disse Boliger ubeboelige, saa der i Grunden mangler ikke mindre end 4809 Præstevaaninger. Kirkens Jndkomster ere større end nogen anden herskende Kirke kjender dem, og dog giver der 3503 Præstekald, som indbringe mindre end 80 Lst. henved 350 Species, en i England meget ringe Jndkomst, Englands Geistlighed anslaaer sine Jndkomster til 3,500,000 Lst., medens den i Skotland netop kun er Tiendedelen. De maa hiin første Angivelse være unøiagtig, da Tienden alen anslaaes til meget nær ved 9 Mill. Lst., af hvilke noget over de 3 eies af verdslige Personer, og Kirken maa altsaa oppebære henved 6 Mill. Geistlighedens Grundeiendomme, tilligemed Kirkeskatten og alle Slags Accidentser indbringe over 3 1/2 Mill., saa at Kirkens hele Jndkomst i England udgjør mere end 9 1/2 Mill. Lst. Da det er beregnet, at den hele øvrige Christenheds Geistlighed, Skotland indbefattet, kun oppebærer 8,591,000 Lst. aarlig, saa har den engelske Kirke næsten 1 Mill. Lst. mere i Jndkomst, end den hele øvrige Christenheds Geistlighed tilsammentagen, skjøndt denne for valter Kirkens Pligter for 195 Mill. Mennesker, den engelske Geistlighed for ikke meget over 6 1/2 Mill. Om man ogsaa vil antage, at disse Beregninger ligge noget udenfor eller indenfor Virkelighedens Grændser, er det dog af dem, klart, hvilken Magt Robert Peel har vovet sig imod, og hvor vanskelig en Seier over den vil blive.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Blandede Efterretninger. Den fiebenburgiske Landdag, hvis Majoritet besjæledes af altfor megen Oppositionsaand mod de af Regjeringen gjorte Forslag, skal, efter en Beretning fra Klausenburg, være bleven oplost den 6te D.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Den nye Toldforening, som skal omfatte samtlige tyske Stater, og om hvilken disse længe have underhandlet, vil dog nu rimeligviis komme i Stand, da det lader til, at baade Østerrig og Preussen begynde med Varme at interessere sig for samme. Vanskelighederne bestaae fornemmelig i, at finde en Skadesløsholdelse for de smaae tyske Stater, hvis Fordele ved det gamle Toldsystem vare saa uforholdssig store, til Skade for Handel og Samfærsel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
J München underhandles om en Regulering af Postgangen mellem Sachsen og Bayern. - En lignende Underhandling har havt Sted mellem Bayern og Østerrig, betræfsende Lettelse i Transporten gjennem Tyrol til Grækenland, men den er strandet; dog haaber man, at den Omstændigthed, at Schweiz er villig til at komme Bayerns Ønsker i saa Henseende imøde, vil bevæge Østerrig til endnu at indrømme billige Betingelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Kjøbenhavn, den 14de Februar. Hs. M. Kongen har allern, behaget at udnævne Kammerherre og Hofjægermester A. G. Rosen, R. af D. og Domd., til Commandeur af Dannebrogen; og Directeuren for det kgl. Porcellainsfabrik i Sevres, Prof. Brogniard, samt Digrecteuren for Farveriet ved det kgl. Gobelins Manufactur i Paris, Prof. Chevreuil, til Riddere af Dannebrogen. Bøssemager ved det sjællandske Jægercorps, N. J. Löbnitz, er bleven benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
J Børsen Halle af 14de De, læses følgende: "Den engelske General=Advocat, Sir John Beckett, erklærer i en Skrivelse til Formændene for Commissionen af de Jndivider, der gjøre Fordringer til den danske Regjering, at det nuværende Ministerium vil i samme Grad som dets Forgænger understotte deres Reclamationer og, at alle derom handlende Papirer skulle fremlægges for Parlamentet. Sir Robert Peel har nudstædet en lignende Skrivelse. Han bemærker imidlertid, at Finantsamtet aldrig vil forpligte sig til at love Reclamanviterne nogen Bevilligelse af Penge som Forskud." Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
I Kjøbenhavnsposten" læses følgende Bekjendtgjørelse: At Trykkefriheden hører til de første og uundværligste Betingelser for et Folks intellectuelle og sociale Udvikling, ner almindeligt erkjendt, og Erkiendelsen heraf har hos Danmarks Borgere neppe nogensinde været mere almindelig og mere levende, end netop i nærværende Tid. Det er i de bestaaende Love, at denne Frihed maa have baade sin Begrændsning og sin Betryggelse; Misbrug ville desuagtet ikke kunne forebygges; de have fundet Sted til alle Tider og finde Sted allevegne; og vi ere alle overbeviste om, at tvingende Forholdsregler, anvendte til at forebygge slige Misbrug, virke som oftest kun til at give de slette Kræfter len mindre aabenlys, men mere farlig Retning, medens de skue de ædle Kræfter, der bor opmuntres og understøttes. Men modarbeides kunne slige Misbrug til at krænke Sandhed, Ret og Sommelighed, hvad enten det er til den ene eller til den anden Side, af Kaadhed eller af Smigersind, at Pressen misbruges; de kunne modarbeides paa mange Maader og ved forskjellige Midler, ikke ved Pennen alene men ved enhver Samvirken til at fremme Udbredelsen af god og nyttig, modarbeide Udbredelsen af slet og fordærvelig Læsning; og det sømmer sig for et Lands Borgere, der sætte den høieste Priis paa Trykkefrihedens Gode, næst at fortrøste sig til de bestaaende Loves Virksomhed, at anvende ethvert Middel, som staaer i deres Magt, til at sikkre dens rette Brug og modvirke dens Misbrug. Undertegnede have anseet nærværende Øieblik for passende, til at henlede deres Medborgeres Opmærksomhed til den Plan: at stifte en Forening i denne Aand til at modarbeide Pressens Misbrug. Det er blot for foreløbigen at anbefale Sagen, at vi forudsende denne Bekjendtgjørelse; den nærmere Jndbydelse skulle vi med det første forelægge vore Medborgere til nøiere Drøftelse. - Kjøbenhavn, den 18de Februar 1835. H. N. Clausen, Professor. D. C. Høegh=Guldberg, Justitsraad og Høiesteretsadvocat. L. N. Hvidt, Etatsraad og Grosserer. N. Høyen, Professor. M. Lütken, Commandeur=Capitain. Meinert, Grosserer. I. F. Schouw, Professor. H. D. B. Seidelin, Commandeur=Capitai. F. C. Sibbern, Professor. J. Th. Suhr, Agent og Grosserer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Jfølge Breve fra St. Thomas havde den Forholdsregel, til Slavernes Emancipation, som Generalgouverneur v. Scholl. ten for sin Afreise til Danmark havde bragt i Forslag fundet Modsigelse fra mange Sider. Der skulde nemlig først frigives Slaverne een Dag, Søndag, paa hvilken de kunde lade sig betale for deres Arbeide, derpaa skulde den hvert Aar tilføies en ny Fridag indtil endelig Negeren efter 7 Aar havde fri Disposition over sig og sit Arbeide. Den af Negerne fortjente Løn skulde nedlægges i Coloniens Kasse og ved Slavernes fuldkomne Emancipation tilstilleen disses tidligere Eiere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Ledige Embbeer. Under det danske Cancellie Skjeldby og Gjeddesby Sognekald paa Falster, 100 Rbd. - Randrup Sognekald i Ribe Stift, 116 Rbd. - Harthe og Bramdrup Sognekald i Ribe Stift, 208 Rbd. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Faaborg. Løn: 2500 Rbd. Sølv, 5 Skpr. Rug, 9 Tdr. Byg, 9 Tdr., 6 Skpr. Havre og 1 Fjerding Smør aarlig, samt fri Bolig med 3 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Befordringer og Afgang. Under de Deputerede for Finantserne: Den 3die Februar er Copiist i Hoved- og Contra¬Bogholder=Contoiret, M. L. B. Hjort, udnævnt til anden Fuldmægtig i bemeldte i Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 20de Februar. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s., Byg, 2rdt., Td. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. 4 s. Byg, ordt., Td. 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 12 s. Havre, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s., Ærter, Td. 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 4 sk. Smør, Pd. . Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 3 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Verel-Cours. Kiøbenhavn, den 20de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 92 1/2 a 93 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto a 89 Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/2 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 1013 a 102 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 a 101 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 10 a 101 1 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 74 a 74 1/2 Lst. Hamborg, den 20de Februar. Bordeaux 188 3/8. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 19 s. Madrid 46. Cadix 47 1/2. Lissabon 51. Amsterdam 2 M. 36, 10; k. S. 35, 95. Kjøbenhavn 2071. Species 3/4 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Døde. Caroline Bang, f. Kraft, 76 Aar; Brygger D. S. Schou, 162 Aar; Farvermester C. C. Rosengreen, 7 Aar ; Grosserer R. Maarslet, 57 Aar; A. D. Haarløb, f. Knudsen, 160 Aar; alle i Kbhvn. Johanne M. C. Guldbrand, i Odense. C. C. Mylenfort, f. Clausen, 93 Aar, i Veile. K. D. sal. Fahnøe, f. Brandt, 55 Aar, i Odense. C. Rebekke Hee, i Schjelby Præstegaard, (Thyberg Herred, Præsts Amt). Landmaaler A. Aschlund, 38 A., i Slagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Hals Skibsliste. Jndk. Den 16de Febr.: J. Christensen f. Kbh., ball. Den 20de : N. Nissen f. Kbh. m. Salt. - Udg. D. 22de : B. Nielsen t. Kbh. m. Byg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Bekjendtgjørelser. For Familie og Venner bekjendtgjöres sörgeligst, at det, efter 3 Ugers Sygdom, igaar Eftermiddag behagede Gud at bortkalde til et bedre Liv, min elskede, uforglemmelige Mand og vore Börns kierlige Fader, Proprietair Rasmus Schiellerup, i hans 58de Aar. Enhver, som skjendte denne Retskafnes herlige Egenskaber, der i vort 30aarige Ægteskab har gjort mig saa lykkelig, vil ikke undre sig ved at finde mig og Börn saa dybtsörgende ved vort uerstattelige Tab. Haurholm, den 20de Februar 1833. borthea Schiellerup. födt Broberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Det blev vor lunge Lod at bekjendtgjöre for fraværende Slægt og Venner, hos vor inderlig elskede Sön, vor AlderAdoms Glæde og Haab, Cand. theol. Mandrup Due Holst, blev os ved Døden, derover efter 3 Aars tillagende BrysSygdom, 23 ½ Aar gammel. Hvad vi, hans Forældre, hans Forlovede, og hans Söd, skende labte i ham, ville de kunne föle der kjendte ham. Skibsted Præstegaard, den 21de Febr. 1833. J. M. Holst. N. Holst. födt Due. Sognepræst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Det blev min tunge Lod at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner, at min inderlig elskede Kone, Karen Marie, født Borregaard, efter 5 Dages Lidelser, i Dag Klokken 12 ½ henslumrede i Evigheden, i en Alder af 42 Aar og vort 14 1/2 Aars lykkelige Ægteskab, i hvilken Tid hun blev Moder til 7 Børn, hvoraf 2 modtage hende hisset og 5, tillige med mig, begræde Tabet af en om Moder og kjærlig Ægtefælle. Aalborg, den 24de Februar 1835. J. Svendsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
At Jomfru Fauerholdt, som var Lærerinde for mine Børn, idag er død, bekjendtgjøres sørgeligst. Restrup, 23de Februar 1835. R. Roulund.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Torsdagen den 26de Februar opføres: Discipelstreger, eller: De smaae Vildttyve, Vaudeville af Angely. Derefter: Recruten, Vandeville af Overskou. A. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Den, som maatte have laant 1ste Deel af dansk Synonymik, af Sporon m. fl., hos afd. Bogtrykker Ree, bedes, snarest muligt at aflevere den paa Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
Søndagen den 1ste Marts bliver Assemble og Bal i Selskabet Enighedens, som begynder Kl. 6 Aften, hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-25
NB. En Person, der i flere Aar har underviist Børn ønsker sig en saadan Tjeneste, strax eller til 1ste Mai. Stiftsbogtrykkeriet anviser.