Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Udenlandsk. De græsketyrkiske Anliggender. Fra Constantinopel skrives under 25de Januar. Regjeringens strænge Forholdsregler vedvare endnu og træffe nu alle Franker og Christne, man regner at til Dato 20,000 catholske Armenier have maattet forlade Hovedstaden, de rigeste Primatter blandt dem, 12 i Tallet ere blevne arresterede. Et Firman befaler at alle romerske Kirker skulle lukkes, og under Dødsstraf tør ingen Catholik mere besøge andre end armeniske ikke uneerte Kirker. Hattiescherifet af 18de Decbr. bliver anseet som Begyndelsestegnet til de haardeste Forholdsregler mod alle Christne, men i Særdeleshed som en inddirecte Krigserklæring mod Rusland. Ogsaa fra Bucharest skrives under 11te Febr. at Efterretningerne fra Constantinopel lyde høist foruroligende for alle derværende Christne, der ere udsatte for Forfølgelse, og Hr. v. Minciaky har ved Efterretningen om at de catholske Armenier forvises og deres Eiendomme confisceres, afsendt en Coureer til Petersburg og underrettet sit Hof derom. Man finder det høist sandsynligt, at nu en hurtig og kraftig Jndskriden i de orientalske Anliggender fra Ruslands Side vil følge, for at afvende større Ulykke og for at redde de i Tyrkiet boesatte Christne fra den rene Undergang. - Til Adrianopel vare Commissairer ankomne for at lade reparere det gamle forfaldne Slot til Sultanens Modtagelse, men som skal medtage en uhyre Sum. Det lader forøvrigt som de christelige neutrale Magters Gesandtere ikke meere kunne virke paa Porten, Dardanellerne ere sperrede for alle christne Magter; Pera staaer næsten øde, de Ulykkeliges Jammer, der uden Hensyn til Alder eller Kjøn drives ud af deres Boepæle, er stor, den nederlandske Gesandt uddeler blandt dem betydelige Penge-Understøttelser. Al Diplomatik synes her at strande. - Over Triest skrives fra Venedig under 14de Febr. at Grev Capo d'Jstria var ankommen til Ægina og at de Allierede havde overladt ham 3 Krigskibe paa 6 Maaneder. 2 tyrkiske Fregatter, der vare afseilede til det adriatiske Hav, for, som man siger, at escortere en for Paschaen af Ægypten bygget Fregat, skal være tilbageviist af et engelsk Krigskib. Efter en Handelskrivelse af 3die Jan. skal Oberst Fabrier have ophævet Chios Beleiring, og begivet sig med 200 Md. der vare forblevne ham troe, til Ægina, meget misfornøiet over fine Troppers Opførsel, men dette Sidste behøver dog megen Bekræftelse, thi det hedder fra Smyrna at Admiral Rigny for atter at forebygge et Blodbad, paa Chios, som trues med en Landgang af Hassan Pascha med 3000 Mk., strax løb ud med en fransk og russisk Fregat og opfordrede den engelske Commandore Hammilton til at være ham behjælpelig, men denne undskyldte sig med, at saavidt gik ikke hans Jnstruxer. Dette vakte megen Opsigt, saavelsom ogsaa hvad der skrives fra Corfu, at man mener dersteds, at den engelske Hr. Stratford Canning vilde begive sig hjem til Engeland. Jmidlertid er dette kun en Formening. Fra Alexandrien erfarer man nu, at det var d. 27de Decbr. f. A. om Morgenen, at den tyrkisk ægyptiske Flaade Afdeling fra Navarino indkom dertil; iblandt de udskibede Jndivider, befandt sig ogsaa 4000 for Tjenesten ubrugbar blev ne Soldater. Jbrahim vil endnu noget forblive paa Morea. Alle Jndvaanerne og Vicekongen selv tog Flaaden i Øiesyn, man paastaaer, det just ikke skal have opvakt blide Følelser hos ham, og man vil vide, at han af Hjertet ikke skal være fredelig stemt, og at han skal være yderst forbittret over at Grækerne fortsætte deres Operationer ubehindret af de forenede Magter, og endog have tilraadet Storherren, hvis dette Uvæsen vedbliver, at gribe til Sværdet, hvorved han kan gjøre. Regning paa Ægyptens Stridskræfter.