JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Blandinger. Keiseren af Brasiliens Livlæge, Rigeand har tilstillet det franske Videnskabernes Akademi en Prøve af vegetabilsk Vox, som man i Brasilien faaer af en Palme og en Buskvært, som begge voxe vildt i dette Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
J en Kulgrube ved Packfjeld, i England, har man fundet tvende forsile Skove, den ene ovenover den anden; i den øverste Skov har man talt 75 Træer og i den underste syntes ikke at være færre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Sidste Foraar gjorde tvende Læger i Ægypten Forsøg paa at tilintetgjøre Peststoffet ved Hede. 46 Personer bleve iførte Klæder, som vare baarne af Pestsyge, efterat man først havde udsat Klæderne i 48 Timer for en Hede af 60 Grader. Efter 14 Dages Forløb vare disse Menneskeer alle friske og sunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
J Breda i Holland har en Professor v. B. og en Kavalleriofficeer duelleret paa Pistoler. Professoren, Fader for en talrig Familie, blev dræbt og Officeren flygtede til Belgien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
J Karlsruhe har man opdaget et Komplot, der i en Maanedstid har drevet den afskyelige Haandtering at plyndre Grave. Til samme Tid er opdaget en Falskmyntnerbande, der staaer i Forbindelse med førstnævnte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
J Octbr. Maaned forsvandt pludseligt i Hamborg en Handelsreisende, ved Navn Ernst Follenius, fra Saarbrücken; hans Papirer fandtes i bedste Orden. Man har nu faaet Efterrening om, at han befinder sig i Algier, hvor han har taget Tjeneste i Fremmedlegionen. Bernadotte. (Fortsættelse fra forrige Numer.) Nu trak Fyrsten sig tilbage og levede deels i Paris, deels paa Landet, kun for sin Familie. Da skeete det, at de svenske Gesandter i de første Dage af Septbr. 1810 overbragte ham Udnævnelsen til det svenske Riges Thronfølger og Kronprinds, efterat Kong Carl den Trettende d. 18 Aug. 1810 havde foreslaaet ham som saadan for sit Riges Stænder og disse d. 21. Aug, næsten eenstemmig havde valgt ham under den Betingelse, at han skulde træde over til den evangelisk-lutherske Kirke. Prindsen var opdraget i den evangeliskereformeerte Religion og udstedede en Forsikkringsakt. Paa dette Valg har Napoleon ingen Jndflydelse udøvet, thi han ønskede tvertimod at Kongen af Danmark (Frederik den Sjette, skulde være bleven valgt; men han erklærede dog den svenske Gesandt, som Bernadotte havde henviist til ham, at han aldeles ikke vilde modsætte sig et frit Valg af Rigsdagen. Efterat Carl XIII d. 24. Sept. havde udnævnt den nye Kronprinds til Ridder af Seraphimordenen og tillige til Rigsgeneralissimus (24. Septbr.), blev Modtagelsen af Valget d. 26. bekjendtgjort for Rigsforsamlingen i Ørebro. D. 2 Octbr. 1810 lovede Keiser Napoleon Prindsen, da han tog Afsked, endnu forskjellige Begunstigelser for Sverrig, uden at dog Venskabsbaandet imellem dem blev fastere. Kronprindsen ankom d. 18. Okt, til det danske Slot Frederiksborg og traadte den følgende Dag i Helsingør ved lukkede Dørre, i Nærværelse af flere svenske Stormænd, over til den evangelisk-lutherske Kirke. D. 20. Oct. fandt i Helsingborg den første Sammenkomst Sted imellem Kronprindsen og Carl XIII, der adopterede ham som Søn ved en Akt af 5. Novbr. 1810; han antog Navnet Carl Johann, aflagde herpaa Eden som Kronprinds og Thronfølger, hvorefter Stænderne hyldede ham. Hans Søn Oskar, blev ophøiet til Hertug af Sødermanland. D. 7. Jan. 1811 kom ogsaa hans Gemalinde til Stockholm; men vendte dog snart tilbage til Paris, hvor hun længe levede under Navnet Grevinde af Gothland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Da Carl XIII formedelst Sygdom d. 17. Marts 1811 overdrog ham Regeringen, som han med nogen Jndskrænkning forestod til d. 7. Jan. 1812, erhvervede han sig de største Fortjenester af Sverrig med Hensyn til Landbruget (han oprettede et landøekonomisk Selskab med en Fond af 200,000 Rigsdaler), Handelen (fra hans liberale Anskuelser havde det mærkværdige Dekret af 29. Juli sin Oprindelse), og Krigsvæsenet. Men da Napoleon ikke holdt de Løvter, han havde givet Kronprindsen, behandlede ham med ligesaa liden Skaanseel som de øvrige Fyrster, ja uformodet besatte Pommern, uden at værdige ham nogen Forklaring over Bevæggrundene til dette Anfald, nærmede Carl Johan sig det russiske Kabinet, hvilket havde Traktaten til Aabo til Følge. Sverrigs Politik fordrede imidlertid endnu Varsomhed, da Napoleons Hovedkvarteer dengang befandt sig imellem Moskau og Smolensk; dog fik den franske Charge d'Affaires i Stockholm, Hr. de Cabre, af den svenske Regering sine Passer tilstillede og afreiste den 27. Decbr. Nu fremskyndede Carl Johan Krigsudrustningen med sin sædvanlige udmærkede Jver, og efterat han var indtruffen i Alexanders og Friedrich Wilhelm Hovedkvarteer i Trachenberg (9. 12. Juli 1813), fulgte en formelig Krigserklæring fra Sverrig, imod Frankrig. Jmedens man i Mai Maaned sloges i Sachsen, var den største Deel af den svenske Armee, landet ved Stralsund og Rostock, og Kronprindsen førte Overkommanden over den forenede Armee i Nordtydskland. Denne bestod af det preussiske Korps under Bülow, af det russiske under Winzingerode, Woronzoff og Czernitscheff, af det engelske under Walmoden og det svenske under Feldtmarschall Stedingk. Midt i August aabnede han Feldttoget, efterat ogsaa hans Skrivelse til Napoleon af 23 Marts, der lagde Prindsens oprigtigste Sindelag for Verdens Vel for Dagen, var bleven uden Virkning. D. 17. Aug, lod han i Egnen af Baruth, imedens hans Hovedkvarteer var i Charlottenburg, de franske Forposter angribe, tilfægtede sig derpaa ved Grosbeeren, d. 23. Aug. den fuldstændigste Seir over Marschall Ondinot og reddede derved Berlin. Efter den lykkelige Træfning ved Schmerwitz d. 27. Aug, og efterat Stæderne Jnterbogk og Luckan vare tagne d. 28. havde Fjenden hævet den forskandsede Leir ved Wittenberg, for paany at operere imod Berlin (5. Sept.).Men i Slaget ved Dennewitz led Marschall Ney, der var kommen for at gjøre Ondinots Feil god igjen, et fem Gange saa stort Tab ved Kronprindsen og ved de fortræffelige Dispositioner af General Grev Bülow Dennewitz. Berlins Jndvaanere lode herpaa en Deputation tolke ham deres Taknemlighed og den østerrigske Keiser tilstillede ham Marie-TheresteOrdenens Storkors.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
(Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Jndenlandske Efterretninger. Hørspinderiet i Kbhv. vinder alt mere og meere Tillid, de paa Jnteressentskabets Vegne udstedte Obligationer (75000 Rbd. ere uden allermindste Vanskelighed afsatte til pari, og man byder allerede 1 pC. Avance. Aktierne, som stode i 50 pCt., have fundet Kjøbere til 65 pC. og Sælgerne holde nu paa 70 pCt. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
J det stærke Snee- og Frostveir i Tirsdags, hedder det i Slagelse Avis af 22de ds., er en naars Dreng, fra Landsgrav frosset ihiel paa Veien fra Skolen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Det Rygte har været udbredt, at den almindelig agtede Oberst v. Hindenburg skulde, drevet af Chicaner i Jtzehoe, have forlangt sin Afsked som Commandeur for Dragonregimentet der. Fra aldeles paalidelig Kilde erklærer Hemp. Av. dette Rygte for usandt. Obersten har aldrig tænkt paa at søge sin Afskeed, da han befinder sig saare veltilfreds i sin nuværende Stilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Forleden kom i Bred, i Odense Herred en af de omvankende tydske Musikanter ind i et Huus, hvorhan satte sin syge Kone af, bedende om at hun maatte sidde der indtil han kunde faae en Vogn. Man satte Konen i en Stol og neppe var Døren lukket i efter Manden, for Konen var død. Landstrygeren saaes naturligviis ikke mere og Konens Liig, der vidnede om de væmmeligste Sygdomme, maatte begraves paa Fattigvæsenets Regning. Det synes at være paa Tide - bemærket Hemp. Av. – at man indskrænkede Antallet paa de Bevillinger til at føre et omflakkende Liv, som nu saa hyppigt skjænkes den Masse af vagabonderende, usle Musici, som lig Græshopper strømme herind fra Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Den 18de ds. døde i Kiel, 75, Aar gl., Landsyndikus og Syndikus for Klosteret Preetz, Dr. J. Jahn, de kielske Advocaters Senior.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Paa Fehmern har en ung, dygtig Jæger skudt sig i et Anfald af Melautoli. Uagtet man aldrig har seet ham drukken, eller kjendt ham som Dranker, saa har han dog i et Brev erklæret sig for en uforbederlig Dranker og i hans inderste Livsmarv aldeles ruineret formedelst Nydelsen af Brændeviin. Man mener, at det stakkels Menneske er blevet forvirret i Hovedet af et Maadeholdenhedens Smaaskrivter. (Dvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
D. 18. ds. holdt Maadeholdsforeningen i Kbhvn. et Møde, hvori Formanden underrettede Forsamlingen om, at Selskabet nu tæller 129 Medlemmer med et aarligt Bidrag af 184 Rbd. Fra flere Steder af Landet var indløbet Breve til Bestyrelsen, deriblandt fra Rom, hvor man havde oprettet en Filial, som tæller 30 Medlemmer. (Fædrl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Udnævnelser og Entledigelser. Under 13 Febr. har Hs. Maj. allern, beskikket Hs. Exc. Præsident i det Kgl. Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie Kammerherre Grev Reventlow-Criminil, Directeur for det Kongl. Generaltoldkammer- og Commerce-Collegium Bluhme, Deputeret i det Kgl. Rentekammer Conferentsraad Lund og Medlem af den Kgl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler Etatsraad Hansen til extraordinaire Assessorer i Høiesteret. Under 17. Febr. er tillagt Conferentsraad og Medlem af den Kgl. Direction for Statsgjælden og den synkende Fond, Johnsen, Ordre til at indtræde som Medlem af Slotsbygningscommissionen. Under 16 Febr. er charakteriseret Reservechirurg af Søetaten D. R. Brydegaard udnævnt til Underlæge ved 1ste Artilleri-Regiment. Under 23 Febr. er Cand. Jur. Baron C. G. Løvenskjold beskikket til Told- og Consumtions=Casserer i Frederikssund, mod at stille den befalede Sikkerhed for Oppebørslerne. Under 20. Febr. ere Skuespillerne Cetti, Hass og Seeman, samt Figurant Hammer, i Naade og med Pension entledigede fra det Kongelige Theaters Tjeneste, fra 1ste Marts at regne. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Døde. J Kbhvn.: Enke efter Sognepræst N. Brorson, Hedevig f. Lorensen; Geheimekonferentraad Grev A. C. Knuth, 89 Aar; Cand. theol. P. Erichsens Datter, 16 Dage; Sophie Sneedorff, 18 A.; Skibsfører V. Thedsen fra Flensborg, 56 A.; Etatsr. Withusens Søster, A. Christiane; Porcelainshandler S. Torp, 60 A.; Jfr. A. Erichsen, 21 A. T. Nissen, 18 A., Meel- og Grynhandler K. Rasmussen; P. Rohmells Datter, Laura; Bogbinder S. Holst, 65 A.; Jfr. B. Berggreen; Thora F. C. Bomholtz f. Ravn, 19 A.;A. M. Franco f. Heiberg; Skomagersv. J. A. Olesen, 48 A.; H. J. Treldes Datter M. M. 7 A.; Vertshuush. H. Møller, 46 A.; C. Braunstein, 47 A. J Helsingøer; S. Andersen. Qvislemark Præstegrd. Enke efter Provst Faber, Sophie f. Stein, 80 A. Esrom. Prokurator C. Klocker, 46 A. J Slagelse: Cand. theol. og chirurg. N. P. J. V. Andersen, 33 A. Paa Læssøe Karen C. Rieper f. Grandjegn, 66 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 23. Febr.: Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 117 1/2 a 117 3/4 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Ved Tallotteriets 1436. Trækning i Altona udkom: No 55. 81. 90. 20. 34
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Ribe. Førstkommende Søndag (d. 3die Marts) og de følgende Søn- og Helligdage indtil videre begynder Gudstjenesten for begge Byens Menigheder, Kl. 9.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Vi have allerede seet af Landers Beretning, at det er enropæiske Slavehandlere, som hjælpe de Jndfødte at samle deres Offere for den grusomme Fetischtjeneste. Denne Fordeel, som den fattige Africaner drager af sin Berørelse med den rige Europæer, opvækker i den forskende Menneskeven Begjerlighed efter, videre at forfølge Sporene af det dannede Europas Samkvem med det udannede Africa, og hvor stor maa ikke vor Ydmygelse blive, naar vi erfare, at disse Sammenstød hidtil i det Hele og Store, ikke alene slet intet have bidraget til Menneskehedens Udvikling og Forædling, men tvertimod have anrettet de gyseligste Ødelæggelser. Det bedenske Rom havde Medfølelse for Africas uendelige Jammer i sin ædle Scipios menneskekierlige Taarer, skulde da det christelige Europa ikke have meere end Medlidenheds Taarer, Skulde den Herres Kirke, der har hengivet sig til et Offer for Alle, blive fremmed for den Kjerligheds Magt, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Europas Skyld til Africa, Vel tør Missionens Venner glæde sig over, at denne Kjerlighed allerede længe har været virksom; derom vidne de blomstrende Missions-Stationer i Africa, de ufortrødne Arbeidere i Habyssinien og Ægypten og endelig de christelige Menigheder i Vestafrica. Men skjøndt vi af Missionens Historie have lært, at enhver Tilgang til Africa allerede er blevet benyttet for at gjøre Missions forsøg i hiin Verdensdeel, og uagtet disse Forsøg allerede have havt en Frugt, som lover meget for Fremtiden, saa bliver vor Paastand dog usvækket, at det stakkels Africa i det Hele kun har vundet ny Ødelæggelse til den gamle Elendighed af sit Samqvem med det rige og stolte Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Bekjendtgjørelser. At min elskede Mand, Rebslagermester P. C. Petersen, d. 28. Febr. efter flere Aars Svaghed og de sidste 3 Ugers stadige Sygdom, blev mig berøvet i sit 40de Aars Alder, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner, forsikkret og at enhver, der kjendte den stræbsomme og retskafne Mand, deeler min billige Sorg. En 8te Aars Pige deler Sorgen med mig over den bedste Mand og Fader. Ribe, den 1ste Marts 1844. Margrethe sal. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Til de i Orbye Sogn Forulykkedes Efterladte har Undertegnede fra Hr. Pastor Biering paa Fanøe modtaget flere der Boendes goddædige Gaver, til Beløb 16 Rdlr. 3 Mk. 8 s. dansk Courant, hvorfor herved Hr. Pastor Biering og alle Giverne bringes de Efterladtes hjertelige Tak. Hoe Præstegaard, d. 26 Februar 1844. J. Jensen, Præst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Børnebal paa Korsbrødregaard, Søndagen d. 3die Marts, som begynder Kl. 6 1/2. Repræsentanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
En Paraply med sort Bomulds-Overtræk og en hvid Bord, hvori Mærket C. Mer syet, er bortkommen paa Korsbrødregaard d. 18. ds. Jhændehaveren bedes at aflevere den paa Adressekont. Mit Huus, beliggende nær ved Lundgaard, er strax eller til næste Flyttedag at faae til Leie. A. sal. Windfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Frøken Sophie Marie Elisabeth Pogwisch indkaldte med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 24. Febr. 1844. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Bager Schack Devanties og Hustrue Ane Kirstine Buhls SeparationsBoe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 23 Febr. 1844. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Et smukt Værelse med de fornødne Meubler samt Kost, Varme a. kan faaes i Leie til 1ste April d. A., for en efter Tiderne billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-01
Ribe d. 25. Febr. 1844. Fløche.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Nr. 22. Mandagen den 4. Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Efterretningerne angaaende Jnsurrektionen lyde mere beroligende. Regeringens Tropper have i et Par Fægtninger ved Elde og Jbi slaaet Jnsurgenterne og taget en Deel tilfange, blandt hvilke vare 7 Officerer, der strax bleve henrettede. General Roncali havde efter disses Henrettelse opfordret Alicante til at kapitulere, og hvis dette ikke skete vilde han begynde et Bombardement d. 16. Februar. England Rettens Kiendelse i O'Connells Sag har, hvad man kunde vente, vakt megen Deeltagelse i Jrland. Da Efterretningen ankom til en By hvor just var Marked, standsede i flere Timer alle Forretninger. J flere Stæder have Jndvaanerne behængt deres Huse med sort Tøi. - D. 23. Feber bragtes Begivenhederne paa Otaheit paa Bane i begge Huse. Sir Peel og Aberdeen svarede, at de antog Efterretningen for rigtig, men kunde for Øjeblikket, da der ingen Meddelelse desangaaende var indløben fra den franske Regering, ikke sige Andet dertil, end at de beklagede hvad der var skeet. Premierministeren føiede dog til, at han ingen Grund havde til at antage, at Begivenhederne havde fundet Sted med forudgaaet Sanction eller efter den franske Regerings Jnstruktioner. – Den for sine hæderlige Bestræbelser for Fængslingsvæsenet bekjendte Mistres Frey, nu 63 Aar gammel, ligger saa farlig syg, at man tvivler og hendes Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Jtalien. Her begynder atter at fremstaae Bander i de forskjellige Legationer, der synes at have politiske Hensigter. Rygtet gaaer, at et Oprør vil i Marts udgaae fra tre Sider, næmlig fra Malta, Corsica og Algier. De Sammensvorne hedder det ere deelte i to Partier, af hvilke det ene, i hvis Sspidse Genueseren Marazini, der befinder sig i London, staaer, har til Hensigt at omdanne Jtalien til en Republik, medens det andet vil af samtlige italienske Provindser oprette et konstitutionelt Monarki, lig det franske. For dette sidste Parti er en Hr. Richards Hovedmand og opholder sig i Paris. De sardinisk-tunesiske Stridigheder skulle næsten Porten har lovet den sardiniske være jevnede. Regering fuldkommen Erstatning for de af Beien af Tunis krænkede bestaaende Traktater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Rusland. J Warschau beklager man meget det overordentlige Tab, som forestaaer Kongeriget Polen, idet Statholderen Fyrst Paskewitsch-Erivansky, skal forlade denne Post. Fyrstens Mildhed og Humanitet har gjort ham almindelig elsket i Polen og man mener, at denne Forholdsregel har sin Grund i, at han ikke har været streng nok i Udøvelsen af sin Magt som Statholder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Sverrig. B. T. meddeler Bulletiner og Kongens Sygdom fra 17, til 20. Febr. Jfølge disse befandt Hs. Majestæt sig igjen noget bedre, paa Foden har viist sig Begyndelsen til en Byld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Blandinger. Bernsteenfiskeriet paa de preussiske Kyster ved Østersøen skal iaar have været ganske overordentlig heldigt. En Landsby har saaledes i een Uge paa sit Stranddistrikt, fisket Bernsteen til en Værdi af 20,000 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
J Tyrol kan Jngen erindre, at der er falden en saadan Masse Snee som i Vinter. Paa flere Steder have Sneelaviner begravet Huse med alle Beboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Man har nu i Neworleans begyndt med at fabrikere Sukker af Mais-Stenglen, der leverer fem Gange saameget Stof som Ahorn, tre Gange saameget som Runkelroer og næsten ligesaameget som Sukkerrør i de forenede Stater. Man har ogsaa i den nyere Tid fundet paa at vinde en fortræffelig Olie af Maisfrugten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Den bekjendte franske Mathematiker Regnault er død af et Slagflod, 69 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
J en Rhinegn have de adelige Herrer vedtaget ikke længere at tiltale de uadelige Damer med Freulein, men med "Mademoiselle", til Gjengjeld have Damerne besluttet ikke at tiltale de adelige Herrer, med det hidtil brugte "Herr, men med det ligeledes franske "Mussis. Bernadotte. (Fortsættelse fra forrige Numer.) Efterat Kronprindsen (Carl Johan) d. 4. Octbr. ved Roslau var gaaet over Elben, bidrog hans Ankomst til Leipzig d. 17. Oct. meget til de Allieredes Seier over Napoleon d. 18. Herpaa trængte han frem til Mecklenborg og i Begyndelsen af Septbr. vare samtlige Provindser i det forrige Churfyrstendømme Hessen-Cassel, de hannoveranske Lande, Hertugdømmet Brunsvig og det preussiske Vestphalen erobrede ved Nordarmeen. Han drog d. 6. Decbr. ind i Lübeck, udvirkede de Danskes Adskillelse fra Franskmændene, sluttede efter Træfningen ved Sehestedt (d. 16. Decbr.) i Rendsborg en Vaabenstilstand med hine, hvorpaa efter et kort Gjenndbrud af Fjendtlighederne fulgte Freden imellem Danmark og Sverrig d. 15. Januar 1844 i Kiel, ved hvilken Norge blev aftraadt til Sverrig. Efterat han havde givet befaling til at blokere Hamborg, hvor Marschal Davoust havde kastet sig ind førte han den største Deel af sin Hær til Rhinen, men syntes dog ved sine langsomme Marscher mod Paris ikke at kunne fornegte Franskmanden, hvilket levende bebreidedes ham af det anti franske Partie. Vel kom han i April til Paris, men tiltraadte dog, efterat han havde komplimenteret Kongen af Frankrig i Compiegne, snart igjen sin Tilbagerelse til Sverrig, tiltvang sig derpaa efter et kort Feldttog Norges Aftrædelse (d. 14. Aug.), formanede de nye Undersaatter til Lydighed og gjorde Alt for at erhverve sig begge Nationers Kjærlighed. (Carl XIV Johans Valgsprog er ogsaa "Folkets Kjærlighed min Belønning"). 1816 opdagedes en Sammensværgelse, som skulde have havt til Hensigt, at forgive ham; men den anstillede Undersøgelse (14. Marts 1817) viste snart det Ugrundede deri. De Svenske viste ved denne Leilighed paa det Utvetydigste deres gode Sindelag imod Kronprindsen. Paa en Adresse fra Borgerne i Stockholm svarede han iblandt Andet: "Jeg kom i Eders Midte og medbragte som Titel og Garantie min Kaarde og mine Handlinger. Havde jeg kunnet bringe en Række af Ahner fra Carl Martels Tid, jeg havde blot ønsket det forEders Skyld. Hvad mig angaaer, jeg er stolt af de Tjenester, jeg har ydet Eder, og af den Berømmelse, som ophøiede mig. Disse Krav have forøget sig ved Kongens Adoption og ved et frit Folks eenstemmige Valg. Herpaa grunder jeg mine Rettigheder og saalænge Ære og Retfærdighed ikke ere banlyste fra Jorden, ville disse Rettigheder være lovligere og helligere, end om jeg var en Ætling af selve Odin. (Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Af en Anmældelse i Fædrelandet af Jernværkseier Jacob Aals Skrift Erindringer som Bidrag til Norges Historie fra 1800-1815 sees blandt Andet, at Skriftets Forfatter giver et lyst billede af den Tilfredshed og Lykke, som herskede i Norge i Aarene 1800 til 1807. Jngensteds, siger Forfatteren, hørtes, som til samme Tid saa ofte i Danmark, en Yttring af Misnøie med Regeringen eller dens Foranstaltninger. Den danske Regering fornegtede ikke sit milde og humane Sindelag mod Norge, som ofte skaanedes mere end Danmark selv. Handel og Skibsfart og øvrige Næringsveie vare i en blomstrende Forfatning. Jndkomsterne fløde rigeligt og som Følge deraf føltes intet Tryk af Skatter og Afgivter.