Berlingske Tidende, 1823-08-01
Landsoverrets samt Hof= og StadsretsPeceurator. Da er indbyende, at nøiagtige Efterretninger om Ageroyrningens Tilstand i et Lands forskiellige Egne, ere ikke blot for Statens Embedsmænd nyttige, ja movendige, men at deres Kundgjørelse kan for den landbrugende Klasse i Almindelighed være meget gavnlig, ved at henlede Agerdyrkernes Opmærksom hed paa Fremskridt og Forbedringer i deres Næringsvei, ikke mindre end paa mulige Misgreb, ligesom slige Efterretninger i ogsaa kunne levere sikkre Dato til Agerdyrkningens Historie i Fædrenelandet. En Foranstaltning, der sigter til at erholde og derpaa offentliggjøre en fuldstændig Samling af saadanne Efterretninger, kan saaledes fore til gavnrige Resultater, denne Sandhed stadfæstes ogsaa ved Erfaringen, især ved Storbrittaniens Exempel. Efterat Selskabet i Aaret 1820 havde, ifølge Kongelig befaling, til Hs. Majestæt Kongen indleveret et Forslag angaaende denne Gjenstand, overdrog Allerhøistsamme, under 28de Juli og 16de October 1824, til Selskabet, at indhente, ordne og kundgjøre Besvarelserne paa endeel Spørgsmaale, der, som Udkast, vare ledsagede Forslaget. Disse Spørgsmaale, hvis Besvarelse skulde tjene til at erholde en fuldstændig Oversigt over Landvæsenets og Agerdyrkningens Tilstand i de danske Provindser, ere følgende: Hvorledes ere Jorderne beskafne, saavel Jordsmon som Underlag, høie eller sidde, jevne eller bakkede lide Jorderne af skadeligt Vand, kunde Vandingsenge anlægges, es der Kilder, Jndsøer, Er Vandmassen i disse i de deligen aftagen, hvad menes Aarsagerne dertil at udtørret Søer eller Moser, Hvorledes er Klimatet, tørt, fugtigt, koldt, luunt &c.) Hvorledes er udsisungen, Ere Jorderne meget udvareslerede, hvilke Følger har det havt, i Henseende til Folkemængde, Dyrkning, Tillæg af Kreaturer a. &c.) Hvilken er den almindelige og meest gjængse Dyrkningsmaade, hvilke Afvigelser gives derfra, Bruger man Kobbeldris, med reen Brak, eller Vexeldrift med Brakfrugter, hvad dømmes derom Er nogen betydelig Deel af Jorder udlagt til varigt Græsland, Gjor Sommeralforn Fremgang, hvis gjøres derimod Anvendes Kalk, Dynd, Nergel, eller kunstige Gjødningsmidler, har man gjort Forsøg med, at brænde Grønsværen, saa J vel paa Agre, som Enge Virkningerne deraf, hvorledes var det i Jordsmon, hvorpaa Brændingen fandt Sted, leret, mergelagtigt, sandet eller tørvagtigt? Bruges ogsaa Stude til Markarbeide, Hvorledes ere Agerdyrkningsredskaberne, erkjendes Svingplovenes (de saakaldte engelske Ploves) Fortrinlighed; Ere de nyere arbeidsvarende Redskaber bekjendte og benyttede, Er der raae eller nopdyrkede Jorder, optages disse til Dyrkning, paa hvad Maade, under hvilken Sædfølge, og med hvad Held? Har man, forsaavidt Opdyrkninger have været foretagne, uden at staae i Forbindelse med allerede organiserede Avlsbrug, brugt Heste eller Stude som Arbeidsdyr, og har man til Besæming fornemmelig valgt Hornqvæg eller Faar, Sørge Agerdyrkerne for at skaffe sig god Saaesæd, Dyrkes mindre almindelige Sædarter, Foder, og Handels planter, Spores Sydomme hos Kornet, Rust, Brand, har ma paalidelige Erfaringer om Aarsagerne dertil, Har man nogen bestemt Regel om den Grad af Mødenhed, Sæden bør have, naar den skal høstes, for at blive bedst Handelsvare? de Bønderne endnu Ævret, eller holdes der over Mark nyt Hegn, og vedligeholdes det gamle, ad Tilstand er Qvægavlen, saavel ihenseende til Qvæaffenhed, som Antal, efter Gaardens Areal, Give Malkekøer eller Fedeqvæg først FordeelEr Hesteavlen i Til, eller Aftagende, Aarsagerne dertil, Udbreder den fiinuldede Faareavl sig, er Faarefoldning i Brug, staldfodres Faarene nogetsted, er den indenlandske Faare stamme i Til eller Aftagende: Udbreder Havedyrkningen sig, hvor store ere de Haver, Bønderne i Almindelighed anlægge eller have anlagt? Gives der i Egnen Skov, som kan afgive Brændeveed og Gavntræ, eller nye Skovanlæg? Torveskiær til egen Forbrug eller til Salg, Tænkes der paa Plantninger af vilde Træer, saavel til Hegn, som i sluttede Plantninger paa 2, 3 til 4 Skjepper Land, til Gavntræ og Brændsel, Er Huussiden i god Fremgang, ere dens Frembringelser, kun til egen Brug eller ogsaa til Salg? Hvorledes kunde Huussiden opmuntres, for at Varerne kunde gaae mere i Handelen, Findes der udmærkede Agerdyrkere i Egnen, baade af de større Godseiere og mindre Gaardeiere, i og udenfor Bondestanden, hvad have de udrettet? Er det noget ockonomisk Selskab i Egnen, hvad virker dette Et Eiendommenes Priis i Stigen eller Falden Findes arbeidsløse Mennesker, hvor stor er Arbeidslønnen, kunne Beboerne have Bi Næringsveie udenfor Agerbruget, f. Ex. ved Kalkbrud, ved Bearbeidning af gode Leersorter til brændte Varer eller deslige, Hvilke Dele af Landbruget fortjene, efter Local- og TidsOmstændigheder, især Anbefaling fortjener den animalske eller vegetabilske Production Fortrinet, af den første igjen ten Qvæg, eller Faarcavl, eller Hesteopdræt, hvilke Væxter, accommendantappropopnaaede, Kjøbenhavn 1823. Tryk Gives der i Districtet noget særegent, som for andre Egne kunde gavne til Efterfølgelse eller Advarsel, Hvad ansees i Almindelighed for, at kunne gavne Egnen med fortrinligt Hensyn til dens Localitet? J Følge den forestaaende allerhøieste Befaling har Selskabet anmodet kyndige Mænd i Provindserne at meddele Besvarelser paa disse Spørgsmaale for et vist District af Enhvers Omegn. Men da et større Antal Meddelelser, og en muligen fleersidig Anskuelse af de omspurgte Materier, meget kunde bidrage til disses nøiagtigere og grundigere Udvikling, saa ønsker Selskabet naturligviis at erholde saamange Bidrag til det paatænkte Værk, som muligt, for desbedre at kunne give dette den tilbørlige Fuldstændighed. Selskabet er forvisset om, at der, foruden de Mænd, til hvem Det umiddelbart har henvendt sig i dette Anliggende, i endnu gives Mange overalt i Provindserne, saavel af geistlige og verdslige Enbedsmænd, som af Mænd udenfor Embedsklassen, der med Sagkundskab kunne besvare disse Spørgsmaale, og som af Jnteresse for en almeennyttig Foranstaltning og muligt af Velvillie for Selskabet, vilde paa denne Maade meddele Det de Efterretninger og Erfaringer angaaende deres Egn, de maatte være i Besiddelse af, for et saa stort eller lidet District af denne, de, efter deres Kundskab til samme, finde passende.