JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-06-23
Saa forsikres: at Rusland England og Preussen have ved Traktater garanteret denne Forening, og, Østerrigs Samtykke dertil er og givet og ventes til Stokholm hver Dag. Kongen af Danmark havde de førstmeldte 3 Magter tilbuden Skadeserstatning for Norge i Tydskland, men Kongen har ikke derpaa givet noget fyldestgjørende Svar, saa at den svenske Kronprinds, for at bevirke Afstaaelsen, uden at bruge Magten mod Norge, har udtænkt en anden Maade at naae sin Hensigt paa, nemlig ved at lade en Svensk Armee fra Pommern af falde ind i Holsteen, Slesvig, Jylland og Sjelland og derved tvinge den danske Konge til Norges Afstaaelse. Brevet er forresten fuldt af Berømmelse over den Svenske Kronprinds, og Løvter om, at Norske skulle gjøre samme Lykke som indfødde Svenske ved at faae Embeder og saagaar komme i det svenske Statsraad, Handelen inden og udenrigs frigives, det norske Pengevæsen forbedres og Norge forsynes med Korn m.m. Den danske Udgiver af Brevet har ikke glemt at drøfte med et tilbørlig politisk Sold denne Sæd og faaet en kjøn Dynge Ukrud ud deraf. At forresten de senere fra Brevets Datum forefaldne Begivenheder ved de Franskes Fremtængen til Elben, Hamborgs Gjenerobring og den omtalte Svenske Hærs ganske Forsvinden af Krigsskuepladsen, har viist, at Forsynets Haand ogsaa denne Gang ledede Danmark og Norges Skjebne og hævdet den gamle Sandhed "at den Gud vil bevare, er uden al Fare" maae være dobbelt kjert for det danske og norske Folk, som under Syvende Christians og Sjette Frederiks Regjering vare blant de lykkeligste europæiske Folkefærd. Beqvemt kan dette Sykke sluttes med Sekretær Molbechs Dannemands Ord til en svensk Konstdommer, som nylig har yttret Skadefrohed saavel mod danske Digtere, som mod Nationens uheldige Stilling i denne Tid. "Med ubesmittet Ære har Danmark gjennemgaaet et Tidsløb, uden Lige i Verdens Aarbøger. At Retfærdighed, Troeskab og Redelighed ikke har været Værn nok imod herskesyg Overhold, nedrig Troløshed og forrædersk Snedighed, er en Lod, som Stater kunne deele med Jndividuer i en Tidsalder, hvor ingen Ret gives uden Magten, og hvor det Helligste maa vige for Egennyttens nedrige Bud. Et utænkeligt Under vilde det have været, om Danmark havde undgaaet den Verdensrystning, hvorved Europas og Menneskehedens Grundpiller have hævet, og hvorie, almægtig Verdensaand forfærdeligen har kundgjort sig; men bedre er det, at lide med Retfærdigheden, end at triumphere med Lasten; thi Enden er ikke kommen; bedre vilde det endog være, med Hæder at synke under Ruinerne af sin Tilværelse, end at opholde denne kummerligen ved vanærende Midler. Men roelig staaer Historiens Forsker ved Tidens rædselfulde billede; thi han har lært, at Former kunne vexle og forgaae, men det Gode lever evigt, og dets Glands skal gjennemstraale Avinds Gifttaager, Tidens Mørke og Fordærvelsens Nat.
Viborger Samler, 1813-06-23
Kjøbenhavns Vexelkours, den 18 Junii. Hamburg Procent, L. S. - - 662 Procent K. S. Disconto 10 Procent.
Viborger Samler, 1813-06-23
Den unge Greve af Knuht, constitueret Amtmand i Christiania og Arveherre til Grevskabet Knuhtenborg i Lolland, har for kort Tid siden været saa uheldig at nedstyrte fra et Saugværk, hvorved han paa Øieblikket tilsatte Livet.
Viborger Samler, 1813-06-23
Natten imellem d. 10de og 11te Juni fortærede Luerne en af de sidste og herligste Levninger fra den store Absalons Dage, Ridderakademies i Sorøe med dets tilhørende Bygninger, Bibliothek, og Jnstrumenter, Lykkeligviis er dog Kirken, dette herlige Bygningskonstens Mindemærke fra det 12te Aarhundrede, som hvælver sig over den absalonske Families, over Holbergs, og over Danner, kongerne Kristoffer den 2dens og Valdemar Atterdags Grave, blevet sparet. Jlden udbrød i 3 Fløie paa eengang, Torsdag Nat Kl. 1, da alle laae i den tryggeste Søvn. Til Lykke kom just en Staffet ridende uden for Byen, som gjorde Allarm. Hr.
Viborger Samler, 1813-06-23
Kammerherre Amtmand Steemann, som beboede en Fløi af Akademiebygningen, har af heele sin betydelige Boe ikke faaet andet end noget ganske ubetydeligt reddet; Ti Minuter efter at han med Familie havde forladt Boligen, styrtede Trapperne sammen. Archivet derimod blev, paa Dokumenterne fra 11 og 1812 nær, lykkelig reddet, ved den brave Steemans ufortrødne Omsorg. Sorøe Klosters Anlæggelse skedte i det 12te Aarhundrede; Absalons Fader Asser Røg begyndte det, Esbern. Snare fortsatte, og Absalon fuldførte det. Han anordnede og, at Bernhardinermunkene skulde sysselsætte sig med at arbeide i Fædrelandets Historie.
Viborger Samler, 1813-06-23
Efter Reformationen blev Klosteret sækulariseret, men indrettedes 1623 af Kristian den 4de til et at deligt Akademi, paa hvilket hans egen Søn Frederik den 3die studerede, og som i den Tid havde de store Lærde, Meursius, Stephanius, V. Bering o. fl.
Viborger Samler, 1813-06-23
Efter adskillige Forandringer, blev Akademiet fornyet af Kristian den 6te, og Frederik den 5te gav det 1747 en ny Fundats. Ved denne Tid var det, at vor store Holberg - Sorøes anden Absalon gav sit hele Baroni, sit Bibliothek, og 120000 Rd. i Penge til Akademiet, som derved blev en af de rigeste videnskabelige Stiftelser i vort Fædreland, I dette forløbne Aarhundrede levede paa Sorøe de store Lærde: J. S. Sneedorf, J. Kraft, A. Schytte, Schjønning, Erichsen &c.
Viborger Samler, 1813-06-23
Røde Mølle ved Nibe er Natten til d. 1ste Juni lagt i Aske ved en ulykkelig Jldsvaade, som forvandlede Møllehuus, Mølleværker, og en heel Deel Korn til Aske. Eieren Møllebygger P. Hansen var fraværende, og havde den Ulykke at miste ei allene alt hvad han eiede, men ogsaa sin Kone og Datter, som i Forening gik tredie Gang ind i det brændende Huus for at bjerge Sengeklæder, og bleve mernes Rovl Den ældste Søn styrtede efter, for at frelse dem, og havde nær faaet samme grusomme Død, men kom, skjøndt beskadiget, ud igjennem Mølleværket. - Den Wandalske Avis opfordrer gode Mennesker til at hielpe den ulykkelige Mand og Fader, at han atter kan komme i Næringsvei og finde Lye med de Kjære, han endnu har tilovers.
Viborger Samler, 1813-06-23
Bekjendtgjørelser. Alle de, der som Beneficiarier, Inspecteurer aller Forstandere for offentlige Stiftelser eller Midler, som henhøre under Viborg Stiftsövrigheds Overopsyn, have disses Obligationer og Forskrivninger ihænde, anmodes herved om, ei allene inden den i Forordning af 5te Januar d. A bestemte Tid at besørge disse omskrevne, og i vedkommende Aetter foreviiste, men og til os snarligen derefter at indgive deres skrivtlige Tilstaaelse for, at saadant tilbørligener skeet. Viborg, den 21de Junii 1813. l. Jespersen. J. Bloch.
Viborger Samler, 1813-06-23
De, der fortiden nyde Legater, som af mig efter Fundatterne bestyres, og uddeles i Terminen, ville møde heri Biskegaarden Tirsdagen d. 29de dennes, fra Kl. 10 til 12 Formiddag, for mod Qvittering, at modtage deres Portioner. Viborg, d. 21 Juni 1813. J. Bloch.
Viborger Samler, 1813-06-23
Næste Fredag den 25de dennes, spilles i det dranatiske Selskab, til Fordeel for de Qvæstede og Faldnes efterladte Koner og Börn Filletterne betales med 8 Rd. dansk Courant. Indgangen aabnes Kl. 7, og der begyndes Kl. 8 Aften. Billetter faaes hos Hr. Guldsmed Harder d. 24 og 25de fra 10 til 12 Formiddag og ved Indgangen. En nye malet Altertavle, 10 Fag gammel Huus tjenlig til Udhuus, og i Karre paa 2 Hjul med Eenspændertøi, er undenhaanden tilkiøbs. Fra Bogtrykkeriet gives Anviisning.
Viborger Samler, 1813-06-23
Et ungt Menneske, som er confirmeret, og af godt Opdragelse, ønsker sig en Plads hos en Kjøbmand til 1ste November. Kammerraad Jndt anviser. Det Steenfeldtske Legati Renter, kan Pensionisterne hæve i Terminen i Viborg, hos Baadsgaard. 2 a 3 Værelser er til Leie i Snapsting hos Jnspecteur Baadsgaard her i Byen.
Viborger Samler, 1813-06-23
Hos Madame Obel, kan en glas Lysekrone til 8 Lys, faaes tilkjøbs.
Viborger Samler, 1813-06-23
Aalborg Raffinaderies Oplags=Sukker, er at faae som forhen hos mig Undertegnede til følgende Priser i Rbpenge f. Raffinade . 11 Rbmk. 3/3 s.f. Melis . . Candis 10 Rbmk. 8 3/3 s. 9 Rbmk. 12 3/4 s. Guul Puddersukker . . 6 Rbmk. 8 3/2 s.
Viborger Samler, 1813-06-23
Bruun Sirup pr. 3 . . 50 Rbdaler 8 s. Viborg d. 23 Juni 1813. N. N. Gjørup.
Viborger Samler, 1813-06-23
Et nye Skatol af Birketræe, er tilkjøbs hos Snedkermester Anders Bønding.
Viborger Samler, 1813-06-23
Undertegnede, der kan paatage sig fiin Vaskning, samt at toge i Huusholdninger, anbefaler sig til alle som i denne Henseende maatte behøve min Tieneste. Hos mig kan og i Terminen faaes alle Slags Bagværk. Min Boepæl er i Michel Dyrbyes Sted i St. Mathis gade. Viborg, den 22de Juni 1813. Jnger Lund. Skrædder Lars Lunds Kone. Eieren af Randrup, ved Viborg, agter at sælge ved Auction, (Dagen og Stedet skal nærmere blive bekjend gjort) endeel paa Engen staaende Græs, som herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. For billig Priis kan faaes tilkjøbs, 2 Par, runde Elme=Commoder hos Færgemanden i Virksund. Rasmus Christensen.
Viborger Samler, 1813-06-23
Med den høie Øvrigheds Tilladelse, agter jeg undertegnede paa Raadhuset, førstk. Torsdag d. 24 Juni og flere Dage, som nærmere ved Placaten skal bekjendtgjøres, at forevise sine mekaniske Kunster. Den Erfarenhed Kundskab og Øvelse jeg i en Tid af 10 Aar i Petersborg, Stochholm, Hamborg og flere Stæder har samlet, hvor jeg med Publicums Tilfredshed har viist mine Kunster, vil ogsaa her sætte mig istand til at smigre mig med, at erhverve det ærede Publicums Tilfredshed og bifald. Indgangen aabnes Kl. 6, og Begyndelsen skeer Kl. 7. Entreen er første Plads 4 Rd. og 2den Plads 2 Rd. 3de Plads 1 Rd. dansk Courant. Billetterne faaes hele Dagen, hos Hr. Klubvært Hagemann, og i mit Logie hos Hr. Landinspecteur Wessenberg, samt ved Indgangen. Billetterne gielder kuns for den Dag de ere tagne. Philip Davidson.
Viborger Samler, 1813-06-23
Mekanikus.
Viborger Samler, 1813-06-23
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1813-06-23
Udenlandske Tidender. (Af danske Aviser og Udgiveren.) Meslingerne grassere endnu bestandig i Kjøbenhavn. E dog Mennesker paa 60 til 70 Aar ligge syge deraf. Fra 23de April til 21de Mai ere der 60 Mennesker blevne et Offer for denne Omgangssyge.
Viborger Samler, 1813-06-23
Middel for Liigtorne. Med Bekostninger eller Fare forbundne Midler, have vi for alle physiske Onder. Nogle af mine Bekjendtere - aldrende Folk - kostede Ligtørnenes Skiæren Livet, af andre tage Markskrigere Penge uden at hjelpe dem. Her er et sikkert Middel, som koster lidet, og ikke er forbunden med mindste Fare.
Viborger Samler, 1813-06-23
- Man skjære af Gummielastikum runde Skiver, med en Aabning eller et Huul i Midten, af samme Størrelse som den Ligtorn den skal anbringes paa; Randen omkring dette Hul bliver omtrent 2 Linier, bred. Man lægger disse Skiver paa, uden at binde dem fast, og trække Strømpen derover. En leKlæbrighed, som Gummien har ved sig, holder samme fast, ligesaa snart det bliver varmt. Ved denne Varme bliver ogsaa Ligtornen særdeles blød og lind, og strax naar det lægges paa, vil Smerten i Liigtornen allerede ophøre, da Randen af Skiven forebygger Skoens Trykning og den lidende Deel beskyttes. Under denne Beskyttelse vil Liigtornen snart hæve sig og bestandig sætte et haardere Horn paa sig. Skulde det blive saa høit som Skiven er tyk, saa maae man gjøre en nye og tykkere Skive. Man maae vogte sig meget for at afrive dette Horn, og endnu mere, for at afskjære det; thi det vilde være en fuldkommen Forhindring af Udvexten, og den falder desuden i en Tid af 4 til 8 Uger af sig selv af, og der bliver intet Spor af Ligtornen mere tilbage.
Viborger Samler, 1813-06-23
Liigtornenes forskjellige Steder kræve en forskjellig Behandling. Hvor de ligge plat, der tager man først tyndere Skiver, paa det Udvexten gaaer i Veiret og Skiven faaer Fasthed. Paa Ledemodene virker Skiven meget beqvemt, ligesom og imellem Tæerne og under Fodsaalerne. Vanskeligst ere Spidserne af Tæerne. Man søge i dette Tilfælde at faae Gummelastikum af samme Form som Fingegeren paa en Handske, og giør Aabning paa det tilbørlige Sted.
Viborger Samler, 1813-06-23
Viborg d. 23 Junii. Blandt de indenlandske Frembringelser, som forhen have været i megen Drivt, her i Landet; men som nu deels af Mangel paa duelige Mestere, men fornemmelig i Mangel af raske Arbeidere, ligge unyttede, ere Teglværkerne. Dobbelt føles dette Savn nu, da alle de øvrige Bygningsmaterialier ere kostbare og især er Mangelen paa Tagsteen, saa betydelig, at der burde tænkes alvorligere paa at brænde dem overalt i Landet selv, da en Tagsteen nu koster 80 sk. D. C. og ulykkelig Jldsvaade kræver, at især Kjøbstædbygninger altid kunde vorde forsynede med dem. Leer og Tørv til at brænde med mangler Jylland ikke, og i gamle Dage hentede man dem ikke fra Flensborg, der dog kuns er Dukketøi imod de gamle. Tagsteenene ere især alt for smaae. Denne Mangel er især syndig i det ulykkelige Hobro, hvor endnu kun faa Bygninger ere opførte eller i Arbeide, af Mangel paa Steen. Hvad der er, er Flensborger Steen. Dog har man i denne Tid begyndt at anlægge en svær Teglovn uden for Byen for at brænde dem selv.
Viborger Samler, 1813-06-23
Det med Regn afvexlende Sommerveir har havt en velgjørende Jndflydelse paa Markerne. Overalt og med saare faa Undtagelser staaer Rugen fortreffelig og Havre og Byg tegner got. Kartoflerne, som nu hyppig af Bonden dyrkes, ere mangestæder allerede hyppede, før kom de først op ved denne Tid. Engene love riig Høslet. Høravlen er paa mange Stæder i Aar forsømt af Mangel paa Frø, da det i Fjor ikke blev got moden. Priserne paa alle til Føde og Klæde nødvendige Ting stige daglig. For Sommeruld er forlangt 7 a 8 Rd. Pdt., for Blaarlærred 3 Rd. og Hørlærred 4 Rd. og derover Alen. Vadmel er og stegen derefter. Snart ville mange komme til at gaae barfodede, ifald Fodtøiet beholder nærværende Priis. Et pr. gode Støvlesaaler med Flekker koste nu her i Viborg 20 Rd. D. C. da et Pd. Pundtlæder er steget til 26 Rd. at de ringere Sorter og tage deraf Exempel, er naturligt, saa at de mindre formuende neppe ville kunde faae Sko paa Fødderne. De Handlende Kræmmere forlange, for 1 Alen Sirts 16 Rd., 1 Alen Schleslærred, 6 Rd., 1 Alen Battist 28 a 30 Rd. D. C. o. s. v.
Viborger Samler, 1813-06-23
Befordringer og Afgang.
Viborger Samler, 1813-06-23
(Udgiveren.) Under det danske Cancellie: Assessor i Landsover Retten samt Hof= og Stads=Retten i Kjøbenhavn, P. A. Dall, forundt Denomination som Assessor i Høieste Ret, næstefter Justitsraad Lassen. Told og Consumtions-Jnspectur i Trondhjem, Cancellieraad W. Bernhoft, udnævnt til virkelig Justitsraad. Over- og Underrets=Prokurator P. M. Buxlund til Politiemester paa Tunde under Aarhuus Amt, saalænge Krigen varer. Cand. m., Lieutenant H. Palludan til Politie Fuldmægtig i Drammen. Schichtmester samt Berg- og Forstad vocat, P. B. Voss, til Sorenskriver i Yttre Sogns Sorenskriverie under Bergens Stift. Lieut. og Translateur H. G. Sveistrup til Notarius Publicus i Bergen. Distriktschirurg W. C. Schladermund til Stadschirurg i Trondhjem og Chirurg i Trondhjems Amt. Proprietair Lanng til Langholt under Hiørring Amt, til Justitsraad. Chirurg i Skagen, O F. Simonsen, udnævnt til Distrikts Chirurg i Hiørring, med tilliggende Distrikt, Exam jur J.P. Copmann, til Procurator ved alle Over og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen. Sognepræst for Tommerup Menighed, C. Amundin, til Sognepræst for Rørbye menighed i Siælland; Cand. Theol. L. From, til Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Bogense; Sognepræst til Høirup og Giestelev Menigheder, H. M. Schiødt, til Sognepræst for Verninge Menighed i Fyen Cand. Theologi og Adjunct ved den latinske Skole i Wiborg, J. H. Stabell, til Sognepræst for Vinding og Vind Menigheder i Ribe Stift; Cand. Theol. og Adjunct, ved den lærde Skole i Aarhuus, A. J. F. Bastrup, til Sognepræst for Rødding, Løvel og Pederstrup Menigheder, i Wiborg Stift; Vice Pastor til Jernved Menighed, J. Eiler, til Sognepræst for Leierskov og Jordrup Menigheder i Ribe Stift; Residerende Capellan til Stokkemarke Menighed, C. N. Clausen, til Sognepræst for Arninge Menighed i Lolland; Sognepræst for Hvidberg, Ørum, og Lodberg Menigheder O. F. Bruun, til Sognepræst for Harring og Staastrup Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst til Skjørping og Fræer Menigheder, A. Ph. Bregendahl, til Sognepræst i Skive og Annexet Reesen, samt til Amtsprovst for Harre, Nørre Hind borg, Rødding-Fiends= og Lysgaard Herreder i Wiborg. Stift; Personel Capellan, A. A. F. Schrøder, til Sognepræst for Nyekjær Menighed paa Bor holm; Sognepræst til Qvam og Frogner i Aggershuus Stift. Doct. Philos. E. Gudmundsen, til Sognepræst i Nakskov med Anneret Branderslev i Lolland; Personel Capellan, A. M. Gaarder, til Sognepræst for Edens Præstegjæld i Thronhjems Stift; Cand. Theol. J. B. Galskjot, confirmeret til personel Capellan for Vingers Præstegjæld i Aagershuus Stift.
Viborger Samler, 1813-06-23
under Rentekammeret: Tandlæge, Albert de Ramsault de Fortonval, kaldet Alberti, udnævnt til Hoftandlæge.
Viborger Samler, 1813-06-23
Under General-Toldkammeret: Toldskriver J. A. Loef beskikket til Toldforvalter i Friedrichstadt. Commandeur=Capitain og Equivagemester A. C. G. Grove til Kæmmerer ved Øresunds Toldkammer.
Viborger Samler, 1813-06-23
Bekjendtgjørelser. Kammerherre Baron Juel Ryssensteen, logerer i Terminen hos Hr. Branddirecteur Dinesen, hvor han haaber at indtræffe den 23de Junii.
Viborger Samler, 1813-06-23
En smuk og næsten nye holsteensk Vogn med 3 Sæder, uden Calesche, helst med Jernaxeler, og som kunne holde Sporet i alle jydske Veie, ønskes tilkjøbs i Snapstinget. Liebhaberen anviser Avisexpeditionen.
Viborger Samler, 1813-06-23
En ledig Person, som med det første agter at reise herfra til Kjøbenhavn, ønsker imod at deele Omkostningerne, at gjøre Selskab med en anden, som i saa Faldombedes at melde sig hos S. T. Hr. Kammerraad Just.
Viborger Samler, 1813-06-23
Hvem i dette Snapsting har publiqve Renter at betale eller imodtage, ville melde sig desangaaende hos Stiftsrevisor Baadsgaard, hver Dags Formiddag fra 9 til 12, i Snapstingstiden. Viborg, den 13de Juni 1813.
Viborger Samler, 1813-06-23
De som have Penge til Laans af Viborg lærde Skoles Midler, anmodes at henvende dem til Skolens Regneskabsførere Raadmand Bager, seenest inden denne Maaneds Udgang, for i Overeensstemmende med Forordningen af 5te Januari d. A. at faae samme omskreven i Rigsbankpenge S. V. Alborg, den 14de Juni 1813. Dinesen. R. Fogh. C. F. Degen.
Viborger Samler, 1813-06-23
Til de Brandlidte i Hobro er endvidere indkommen Transport 8690 Rd. - Sk. Fra Hr. Provst Sundorph indsamlet af Houlberg og GranslevSogne . 184 Rd. - Sk. bra Hr. Proprietair Tobias Las len til Nyskivehuus = 40 Rd. - St. ialt 8914 Rd. - Sk. Viborg d. 23 Juni 1815. A F. Just.
Viborger Samler, 1813-06-23
Den danske Statskalender for 1813 er nu at faae i Viborg hos A. F. Just, Gode Thyboe=Oste anvises tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1813-06-23
Fiin og Middelsorter Skrivpapirer, Postpapiir, rødt og sort Lak, Brevoblater, Tegnetusk og Farvelader med Kjøbenhavnske kolorte Tusker, samt Molbechs danske Haandordbog, Professor Th. Bruuns poetiske og prosaiske Skrivter, 5te og 6te Deel, Pastor Bechers Dagbog fra den 15de, 16de og 17de Aarhundrede. Provst Schades Beskrivelse over Morsøe med Kobbere. Baches Arethmetiske Lommebog 2det Oplag faaes hos Just. Kobberstykker.
Viborger Samler, 1813-06-23
Løverdagen d. 26de Juni førstkommende, bortsælges ved Auction som holdes paa Viborg Raadstue, om Formiddagen Kl. 9, en sielden og betydelig Samling af Portræter og andre Kobbere, henhørende til den danske Historie, i Folio, Qvart, Octav og mindre Formater. Samlingen der er samlet med stor Flid af sal. Hr. Etatsraad A. R. de Lasson, indeholder over 1000 Kobbere og er i 2 Bind heftet paa Karduspapiir. Fraværendes Kommissioner, naar Prisen tillige opgives, antager sig Kammerraad Just i Viborg, naar han i portofrie Breve derom anmodes.
Viborger Samler, 1813-06-26
No. 51.
Viborger Samler, 1813-06-26
(Af Altona Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1813-06-26
Bøhmens Grændse 5te Junii. Den 26 Maj vare Keiser Alexander og Kongen af Preussen tilligemed Grev Stadion, Stats kantsler Hardenberg, den engelske Lord Catchart, Stuart og Hertugen af Brunsvig Oels i Jauer. det Russiske Preussiske Hovedqvarteer var den 30te Maj i Schweidnitz og blev den 2den Juni forlagt til Reichenbach paa Veien til Glag. Disse allierede Armeer lade til at ville læne sig til de flesiske Fæstninger. Dres den 4de og 10de Junii.
Viborger Samler, 1813-06-26
Fra Wien har sidste Nat den 4de en Stafet bragt den Tidende, at Hs. Maj. den østerrigske Keiser Frantzer hastig reist derfra til Bøhmen, ledsaget af Statskantsler Grev Metternich og 2 General adjutanter. Man troer Hs. M. vil i Gitschin bag ved Prag have en forberedende Samtale med den franske Keiser. Man seer overalt af den i Bøhmen, staaende Slagfærdige østerrigske Hær paa 100,000 Md. at det er den østerrigske Keisers alvorlige Hensigt, at ville mægle Freden. Den 10de Juni kom D. M. Keiser Napoleon og Vicekongen af Jtalien hertil Staden Kl. 5 Morgen. Kongen af Sachsen, var der før, og samme Efterm. ankom de sachsiske Prindser og Prindsesser.
Viborger Samler, 1813-06-26
Østerrig den 6te Junii. Man haaber at vor Keisers Reise til Bøhmen, betyder Fred. Coursen er allerede deroverbleven bedre. Fra Ungarn trække Tropperne til Bøhmen og Sallicien, paa første Sted samles 100,000 Mk. og i Gallicien 50,000. Fyrst Schwartzemberg hedder det skal anføre den første - Den saarede preussiske General Scharnhorst kom den 31te Maj fra Wien til Prag i sin Konges Ærende. Han liider meget af sin Vunde. Den preussiske Baron Stein har og været i Prag og er reist til Schlesien.
Viborger Samler, 1813-06-26
Paris den 16de Junii. Armeens Stilling var den 10de d. M. saaledes: Om Morgenen Kl. 4 kom Hs. M. Keiseren til Dresden. Garden til Hest kom der om Middagen og Fodgarden næste Dag. Keiseren beboer den smukke Marcolinis Gaard i Forstaden. Kl. 7 samme Aften imodtog Keiseren Hr. von Kaas Jndenlandsk og Justititsminister hos Kongen af Danmark. En dansk Brigade af Auxiliar=Divisionen under Prindsen af Eckmühls Overbefaling, har den 2den Juni taget Lybek i Besiddelse.
Viborger Samler, 1813-06-26
Hamborg er den 30te Maj atter indtaget.
Viborger Samler, 1813-06-26
Prindsen af Eckmühl roser især General Vandammes Opførsel. J forrige Feldttog blev Hamborg tabt ved General St. Cyrs Mismodighed. General Vandammes Klogskab og eftertrykkelige Forholdsregler kan man takke for, at Bremen og Hamborg, blev de Franskes. J Hamborg fangede man adskillige. Omtrent 300 Kanoner fandtes der. De Danske gaae med os. Prindsen af Eckmühl vil rykke mod Lybek. Det er befalet, at gjøre Hamborg til en Fæstning. Den har Volde og Bastioner og kan for endeel sættes under Vand. Over Øerne i Elben kan man have Samqvem med Haarburg. Keiseren vil endnu anlægge en anden Fæstning ved Elben ved Floden Havels Munding. Elben vil herefter forsvares af Kønigstrin, Torgau, Wittenberg, Magdeborg, og Hamborg. Hertugerne af Cambringe og Brunsvig ere til rette Tid komne til Hamborg, for at give den franske Vaabenlykke meere Glands. De kom og reddede sig, - anden Nytte havde deres Reise heller ikke. Fra Wesel ere marscherede 72 Batailloner, for at gjør Prindsen af Schmühls 5 Divisioner, fuldtallige. Glogau er den 27de Mai deblokeret og efter 3 Maaneders Beleiring, befriet fra Fjenden.
Viborger Samler, 1813-06-26
Blandede Efterretninger. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp., Strax efter Slaget ved Lützen droge 3000 Train og Bagagevogne af Russernes, foruden utallige andre Vogne og Heste, igjennem Gørlitz. General Wittgenstein sendre dem tilbage til hiinside Oder. Disse Mennesker, leirede sig med Heste, og Vogne omkring Görlitz og dens Omegn og deres Heste afgade i Bunden først Græs og Kløvermarkerne og dernæst Enge og tilsidst Vinter= og Vaarsæden. 8000 saarede Russer og Preussere fortærede Stadens Fødevahre og fyldte hele Byen og dens Kir ter og offentlige Bygninger.
Viborger Samler, 1813-06-26
J Verona seer man daglig komme Tropper, hvoraf skal dannes et Jagttagelses=Korps.
Viborger Samler, 1813-06-26
J Egnen af Basel sees daglig komme Tropper fra det sydlige Frankrig. De komme daglig til Vogns 1000 til 1500 Mk. gjennem Mühlhausen.
Viborger Samler, 1813-06-26
Hs. Maj. Kongen af Vestphalen kom d. 14de Juni til Brunsvig.