JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
At jeg fra idag bestandig modtager Byg til Ombytning for Malt, samt at der kan faaes godt Øl til forskjellige Priser hos mig, saavel i Tønder som i Ankere, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for dem, som maatte forunde mig deres Søgning. En reel Behandling, samt billige Priser tør jeg love. Nykjøbing den 18de December 1844. H. P. Roed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. J. Kramer i Nykjo Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. S. M. Roepstorff og H. Dorph i Saxkjøbing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i J. F. Hald i Præst. H. P. Ditzel i Vor Nysted. H. B. Pohler i Rødby. dingborg. J. B. Bruuns Jernstøberi i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
At jeg nu med min Fabrik er henflyttet i min nye Jernstøberi=Bygning Bruuns Haab kaldet, tæt udenfor Slotsporten, tillader jeg mig herved at kundgjøre. Tillige tillader jeg mig at anbefale mit Magazin, der stedse er forsynet med Kakkelovne, smukt udstyrede, samt forsynet med Koge- og Varme indretninger af forskjellige Størrelser, Plouge og Muldfielle af forbedrede Sorter, samt alt muligt, som lader sig udføre af støbt Jern eller Metal Gamle Kakkelovne samt alt gammelt Støbejern ombyttes med nye Varer. Ravns Bog- og Papiirhandel samt Leiebibliothek i Stubbekjøbing. A. Bogladen, hvori findes, foruden endeel videnskabelige Værker og alleslags Skolebøger, tillige et stort Udvalg af smukt udstyrede Bøger, særdeles passende til Jule- og Nytaarsgaver for Ungdommen og Børn, samt enkelte Landkort og hele Atlasser, tilligemed en Mængde større og mindre, finere og simplere Lithographier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Subscription paa alle nye udkommende Bøger og Vestillinger paa Alt til mit Establissement henhørende expederes. b. Papiirlageret. er ligeledes forsynet med mange nye Sorter særdeles gode og billige inden- og udenlandske Papirer, samt en Mængde Gjenstande, henhørende til denne Handel. c. Leiebibliotheker er forøget med over 80 Bind nyeste Romanlecture og bestaaer nu af c. 500 Bind, hvorover Cataloger erholdes for 4 s., men meddeles stadige Abonnenter gratis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Spillekort,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
extra fine, fine og ordinaire, fra Holmblads Fabrik udsælges Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Almanakker. for 1845, haves til Udsalg for 1 Rbd. Dousinet, hos Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Til Efterretning saavel for Byens Jndvaanere, som for Reisende, bekjendtgjøres herved, at der til Vognmandslauget i Nykjøbing er arriveret en smuk og beqvem Wienervogn, hvilken ogsaa kan erholdes til Toure i selve Byen, naar man derom henvender sig til undertegnede Vognmænd. L. Pedersen. Hylsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Af Baroniet Guldborglands Overformynderies Midler er imod lovbefalet Sikkerhed at erholde til Laan 644 Rbd. 42 s. S. og T. Durebygaard den 21de December 1844. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Af Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Districts Overformynderies Midler, er at erholde til Laans mod lovbefalet Sikkerhed, circa 2,330 Rbd. Sedler, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Overformynderi Bestyrer. Dons. Hardenberg den 22de December 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-23
Paa Torsdag (2den Juledag) udgaaer intet Numer af dette Blad. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, const. Postm. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbmd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Hvad dernæst Projectet om Arvefølgen angaaer, da kunne vi ikke andet end yttre vor Forundring over, at et Blad, der vil gjelde som Organ for den strænge Ret, kan komme med saadanne Argumenter som, at det vilde være Uret mod Agnaterne at forandre den agnati ske Arvefølge i Hertugdommene, men derimod ikke Uret, eller, som det formildende hedder, mindre Uret mod Cagnaterne efter Kongeloven at berøve dem deres Arveret. Og naar man er saa bange for at Storhertugen, af Oldenborg skal appellere til det tydske Forbund, troer man da ikke, at den hessiske Linie, som til den Tid, da der kan blive Spørgsmaal og Arvefølgen heri Landet, sandsynligviis vil have besteget den hessiske Throne, ikke ogsaa af Forbunds=Veien vil gjøre sine Fordringer, paa Holsteen gjældende, Det er desuden usikkert, hvorvidt Storhertugen af Oldenborg, selv om man vil indrømme ham Arveret til den kielske Andeel af Holsteen, og meere kan det ikke blive, det er usikkert, sige vi, hvorvidt denne Ret nogensinde vil træde i Virksomhed; thi i denne Deel af Holsteen gjelder Gradualsuccessionen, saa at det kommer an paa, hvem der er nærmest i Grad og ikke paa, hvem der er nærmest i Linie til sidste Arvelader. Men Sagen kan ogsaa betragtes fra et andet Stand, punct, og da faaer den et langt farligere Udseende. Det er vel ikke ligefrem udtalt, men det er upaatvivlelig Meningen af Projectet, at vi skulde kjøbe denne formeentlig store Godhed mod os ved at give Samtykke til den slesvigske og holsteenske Stænderforsamlings Forening med lovgivende og skattebevilgende Myndighed, d. v. s., vi skulde forære Slesvig til det tydske Forbund, og give vort Samtykke til Oprettelsen af en slesvig-holsteensk Stat. Vi ville haabe, at det ikke skeer, saalænge det danske Folk er ved Sands og Samling. Den Tid, hvor dette Spørgsmaal, som nu saa meget beskjeftiger den danske Stats Beboere, vil komme til Afgjørelse, ligger imidlertid, efter al Sandsynlighed, endnu meget fjern, og det er muligt, at den aldrig vil komme. Men selv under den Forudsætning, at den nu regjerende oldenborgske Mandstamme engang skulde uddøe kunde det let hende, at naar den Tid kom, hverken den ene eller den anden af de Kronprætendenter, man nu tænker paa, vilde komme i Betragtning. Det Gode har Stænderinstitutionen medført, at den betydeligt har udviklet det danske Folks politiske Begreber, og det kunde vel være, at naar der engang bliver Spørgsmaal og Arvefølgen, at Folket selv tager en Bestemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stænderforsamling. Syv og halvtredsindstyvende Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
At den kongelige Commissarius ved Østifternes Stænderforsamling, Geheimestatsminister Ørsted, har bevaret de Deputeredes uformindskede Høiagtelse og Hengivenhed, udtalte sig paa en smuk og hjertelig Maade i Anledning af hans Fødselsdag, den 21de d. M. Da denne Dag netop indtraf paa samme Dag, som Stænderforsamlingen sluttedes, paa hvilken den kgl. Commissarius altid har de Deputerede hos sig til et Afskedsmaaltid, havde de Deputerede, for at hædre den høistaaende Ædling, indbudet ham til en festlig Soiree, Aftenen forud, som hans ikke mindre berømte Broder, Conferentsraad H. C. Ørsted, efter Jndbydelse, forskjønnede ved sin Nærværelse. Festen holdtes i Prindsen." hvor Alt var paa det Smukkeste dertil indrettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Ved Slaget Tolv standsede den Lumbyeske Musik, og efterat en Sang var afsungen, indledede Biskop Mynster Geheimeraad Ørsteds Skaal paa den smukke og inderlige Maade, som er ham saa egen, idet han i saa, men levende Træk skildrede hans udødelige Fortjenester af Stænderinstitutionen og dens Udvikling, og viste, hvorledes der saaledes til den korteste Dag vilde for stedse knytte sig de længste Erindringer. Efter Talen blev Ørsteds Skaal udbragt med en Varme og Hjertelighed, som noksom viste, at det ikke var nogen blot formel Høflighed, som her vistes den hæderkronede Olding, men at det var en af ustrømtet Høiagtelse og Hengivenhed udgaaet Vennefest. Efterat Etatsraad Stenfeldt havde udbragt en Skaal for Selskabets Gjæst, Conferentsraad Ørsted, der blev drukken med lignende bifald, blev endnu en Sang af Digteren Hansen afsungen, hvorefter Geheimeraad Ørsteds Skaal atter blev udbragt med ikke mindre Begeist(Berl. Tid.) ring end forhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Fædrelandet, meddeler en Beretning om den Hylding, 6-700 Studenter, til hvilke nogle Borgere havde sluttet sig, i Mandags, efter en først samme Dags Middag fra den nye Studenterforening og Regentsen udgaaet Jndbydelse, have brag Professor Clausen. Efterat en Deputation havde udbedt sig Tilladelse til at bringe den ædle og kraftige Personlighed, den danske Nationalitets utrættelige og derve Forsvarer, den for Ungdommen først opgaaede skandinaviske Jdees Beskytter og Udvikler, den roeskildske Stænderforsamlings høithædrede Præsident, Studenternes Tak for hans offentlige Virksomhed, opstillede de Forsamlede sig i Universitets gaarden, i Kreds om 40 Fakler, og afsang en Sang, til Melodi af Rings Drapa. Da Hurraraabene forstummede, tog Professor Clausen Ordet. Hvis han, yttrede han, maatte forstaae denne Hylding som bragt sin personlige Fortjeneste, saa kunde det vel været ham behageligt, men, uagtet vistnok Jngen var nærmere til at tale den betrængte Nationalitets og det undertrykte Modersmaals Sag, end den, hvis Kald det var inden disse Mure at varetage de aandelige Jnteresser, kunde han dog ikke have takket med et rigtigt glad Hjerte, thi det var ikke godt, naar det kun ansaaes for Enkeltes Sag at værne om de helligste nationale Goder. Men saaledes forstod han den ikke; han betragtede den meget mere som et Udtryk af Ungdommens Begeistring for den samme Sag, som han havde talt, og saaledes knyttede sig til hans Tak Haabet om hvad de engang skulde vorde for Fædrelandet. Han vidste vel, at der var meget i Livet, som vilde virke kjølende og dæmpende paa Ungdommens Varme, men han saae i den Styrke, hvormed den her fremtraadte, et Varsel om, at den vilde bestaae i Kampen med de egoistiske Jnteresser, og han haabede, at ogsaa Mindet om denne Aften vilde træde styrkende fremfor dem i denne Kamp. Han sluttede med at ønske Fred og Velsignelse over Ungdommens Begeistring. Efter et nyt trefoldigt Hurra kastedes Faklerne i et Baal, ved hvilket Studenter Sangforeningens Medlemmer afsang et Par smukke Sange, indtil man omsider parviis drog ud af Porten, hvor man skiltes, efter endnu engang at have jublet den elskede Lærers og høitfortjente Borgers seirede Navn. Det var paatænkt, i det mindste af en stor Deel af de Forsamlede, at benytte Leiligheden til ogsaa at bevidne Prof. Larsen deres Paaskjønnelse af hans stænderske Virksomhed, som Universitetets Deputerede, ved, efterat have hilset Prof. Clausen, at bring ham et Hurra udenfor hans Bopæl, men Politi directeuren, der naturligviis viste saa liden Forekommenhed som muligt ved en saa populair Demonstration som denne, modsatte sig paa Forespørgsel dette Forehavende, og det maatte altsaa opgives. Portoen for et simpelt Brev fra Ostindien til England er nu fastsat til 4 Pence. Et Brev fra Bombay til London koster nu ligesaameget som et Brev fra Kiel til Altona, nemlig 4 Schill. Cour., bemærker Correspondenzblatt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
At Transporterne over Beltet mellem Sjælland og Falster skeer med Iisbaade, bekjendtgjøres herved. Forøvrigt er Overfarten ikke af nogen vanskelig Beskaffenhed, da Jsen ved begge Sider staaer fast, Gaabense den 25de December 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Et Brev fra Sevilla af 2den December forkynder, at der i Farvandet ved Gibraltar krydser 4 ubekiendte Fregatter med talrige Tropper ombord, og at Commandanten over den spanske Leir ved Gibraltar, frygtende en Landing, har forlangt Forstærkning. En lignende Efterretning er kommen fra Cadix. Temmelig sikkert skal det være, at Espartero befinder sig der, og vilde forsøg en Landgang i Andalusien, idet han giør Regning paa et heldigt Udfald af Zurbanos Opstand. General Canedo i Cadix har gjort Jndberetning derom til Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Frankrig. Alle Paris's Mairer have udstædt Opfordring til Beboerne af deres Qvarterer, at indsamle Gaver til de Fattige, der i denne raa Aarstid lide Mangel paa Alt. J Velgiørenheds Bureauet er der indskrevet henved 80,000 Ulykkelige, som leve af dettes Understøttelse; men deres Tal, der undsee sig ved at lade sig indskrive, er langt større.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
- Jfølge de sidste Efterretninger var der den 14de Decbr. indtraadt Tøveir, men man frygtede for, at Frosten skulde vende tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Usikkerheden paa Paris's Gader er meget stor Politi=Præfecten har derfor truffen den Foranstaltning, at 500 Mand af Municipalgarden gjøre Stat runden i Paris. Desuden circulere 176 Patrouiller af Municipalgarden gjennem alle Gader. Garnisonen afgiver endvidere 55 Jnfanteri- og 5 Cavalleri=Patrouiller, Nationalgarden 28 Patrouiller og Sikkerheds=Agenterne 18 Patrouiller. Sikkerhedstjenesten beskjæftiger saaledes 1031 Mand, som fordeelte i 300 Afdelinger drage Byen rundt. Desuagtet vedvare de natlige Overfald, og ingen vover sig efter Midnat ud paa Gaden. Et Brev fra Bilbao fortæller, at et der ankommet Skib fra Cuba har bragt den Efterretning, at Havanna ved et Jordskjælv ganske er forsvunden af Jordens Overflade. Londoner Bladet Morning Post indeholdet den samme Efterretning. Der er imidlertid ikke nogen Rimelighed for at det er sandt, da man indtil den 10de November har Breve fra Havanna, ifølge hvilke Alt der gaaer sin sædvanlige Gang og at man var ivrig beskjæftiget med at bringe Alt i Orden efter de Ødelæggelser, som den sidste Orkan havde anrettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Ved Postens Afgang den 16de Decbr. stod Kirken St. Enstach i Paris i Flammer. Jlden opkom i Orgelet, som blev repareret, og havde allerede naaet Taget, saa at man frygtede, at hele Kirken vilde blive ødelagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Fra Algier har man den sikkre Efterretning, at Abdel Kader har afskediget de Faa, som endnu vare ham troe og har trukket sig tilbage til det Jndre af Marocco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Jtalien. J Mailand var Kulden den 10de December noget mindre, Thermometret stod paa - 39, derimod havde det i de sidste 8 Dage sneet uophørligt, saa at man havde 23 Fod dyb Snee. Alle Poster maae derfor standse, da Veiene ere ufremkommelige. J Turin havde man 16 Graders Kulde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
England. Paa Dower Jernbanen har atter en stor Ulykke funden Sted. Vogntoget var kommen til et Sted, hvor det skulde gaae ind paa en anden Linie; men en Oppasser havde forsømt at aabne Bommen, Maskinmesteren bemærkede det ikke, Locomotivet sprang ud af Sporet og styrtede med frygtelig Larm ned fra den 25 Fod høie Vinduct, paa Marken. Locomotivet blev splittet i tusende Stykker, Maskinmesteren og Fyrbøderne bleve dræbte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hr. Adjunct Hansen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Bekjendtgjørelse. Ved under 19de de, allernaadigst at bifalde, at den hidtil for samtlige Postcontoirer udenfor Kjøbenhavn foreskrevne Bestemmelse, at Karterne efter Brevposternes Ankomst skulle udhænges til de Corresponderendes Eftersyn, fra 1ste Januar 1845. at regne, maa ophæves, har Hs. Maj. Kongen tillige allernaadigst resolveret, at de hidtil for Ombæringen af disse Breve anordnede Bærepenge, fra samme Tid af maa fastsættes til 2 Rbs. pr. Brev overalt i Danmark og Hertugdommene, uden Hensyn til Portoens Størrelse. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Generalpostdirectionen, den 23de Decbr. 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
At den sædvanlige ordinaire Generalforsamling for Klubben Harmonien afholdes Løverdagen den 4de Januar førstkommende Aften Kl. 8 bekjendtgjøres herved. Nykjøbing den 27de December 1844. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Til førstkommende Flyttedag 1845 ønskes til Leie i Nykjøbing: 4 Værelser med Kjøkken, Spise- og Pigekammer, samt andre smaa Fornødenheder i Gaarden. Man melder sig paa Bogtrykkeriet, der modtager Udleierens Adresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
At Færgeløbet imellem Grønsunds Færgesteder, er aldeles fri for Jis, bekjendtgjøres herved. Grønsund paa Møen den 18de December 1844. Waagensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Af Baroniet Guldborglands Overformynderies Midler er imod lovbefalet Sikkerhed at erholde til Laan 644 Rbd. 12 s. S. og T. Durebygaard den 21de December 1844. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-28
Af Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Districts Overformynderies Midler, er at erholde til Laans mod lovbefalet Sikkerhed, circa 2,330 Rbd. Sedler, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Overformynderi=Bestyrer. Hardenberg den 22de December 1844. Dons. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, const. Postm. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester, v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 30 December. No 133.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Jfølge et i London temmelig udbredt Rygte, sysselsætter Premierminister Robert Peel sig fortiden for Alvor med den Plan, atter at lade en betydelig Nedsættelse indtræde i Jndførselstolden paa fremmed Korn, dog skal kun de Lande heraf nyde Begunstigelse, som paa deres Side nedsætte Jndførselstolden paa engelske Fabrik= og Manufacturvarer. Ogsaa om Nedsættelse af Jndførselstolden paa Smør er der Tale, navnlig 50 pCt. eller 10 pCt. pr. Centner. Denne Efterretning er høist glædelig for Danmark og Hertugdømmene og aabner Udsigt til endelig at kunne faae Adgang med vore Producter til vor folkerige Naboes store Marked, saafremt vor Regjering, hvad der dog tør forventes, seer sig istand til at indrømme engelske Varer en forholdsmæssig Toldlettelse. Næsten hele Rigets Forbrug, af Silke=, Bomuld, Ulden, Linned, Metal- og mange andre Varer, til Beløb af Millioner aarlig, bestrides af Fabrikker i Tydskland, medens dette Land har Brug for een Tønde af vort Korn eller et Pd. af vort Smør, men hvoraf England er istand til at aftage os hele vor Production. (Dv.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Atter har Døden bortrevet os en Kunstner i hans bedste Aar, Maleren Westphal er nemlig død i Tirsdags, nogle og fyrgetyve Aar gammel, (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Den ogsaa i vor Handelstand almindelig bekjendte og agtede Salomon Heine er død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Hamb. Corr. af 24de indeholder herom Følgende: Et Tab, som vi desværre allerede længe have maattet befrygte, har i Dag haardt truffet vor By. Salomon Heine er ikke meere. Efter flere Ugers smertefuldt Sygeleie berøvede Døden os ham i Mandags Middag Kl. 1 i hans Alders 78 Aar. J ham have de Fattige mistet en Fader, den Trængende en Hjælper i Nøden, og Enhver, der behøvede Beskyttelse, Enhver, der ærligt stræbte fremad, har blandt sine Medborgere tabt en Ven og Beskytter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Paa et dansk Skib, hvis Navn de engelske Blade angive at være Deasy, beliggende i Havn, ved Øen Guernsen, ført af Capt. Hans Christian Christiansen, er Drengen Fleckner saaledes bleven mishandlet, at han døde deraf. Retten har undersøgt Sagen og Skipperen er sat under Tiltale. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Den Folkekalender, som Trykkefrihedsselskabet i 4 Aar har udgivet, har det iaar ikke seet sig istand til at fortsætte, hvilket saa meget meere maa beklages, som det forekommer os, at en saadan Bog, redigeret med Omhu og Talent, netop vilde kunne komme til at stifte væsentlig Nytte, baade i Henseende til at vække og skærpe Læselysten og til at indprente nyttige og folkelige Lærdomme, ligesom ogsaa Trykkefrihedsselskabet ved sine betydelige pecuniaire Midler vilde (og burde) være istand til at forskaffe sig de bedste Kræfter til dets Calenders fortrinligst mulige Udstyrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Haderslev, den 20de Decbr. De herværende tvende Sangforeninger, Liedertaflen" og Braga, have hos Politimesteren anholdt om at maatte med Fakkeltog Nytaarsnat begive sig oppaa Torvet og her Kl. 12 feire den høitidelige Time ved Afsyngning af fleerstemmige Sange. Politimesteren har imidlertid negtet begge Foreninger denne Tilladelse, og har som Følge heraf Liedertaflen anklaget ham hos Regjeringen paa Gottorp og andraget paa Forbudets Ophævelse. Skeer, dette, saa vil "Braga, naturligviis kunne gjøre Krav paa lige Ret. (Dannev.) Dannevirke, meddeler en Ansøgning fra den derværende Borger og Maler C. P. Møller i Anledning af den oftere omtalte Fanesag. Vi optage deraf følgende: "Supplicatum Haderslev den 19de December 1844. Malermester C. P. Møller, beder allerunderdanigst om, at D. Kgl. Maj. allern. ville behage: at cassere en den 7de September d. A. af Politieretten i Haderslev afsagt, ved den Slesvigske Overret stadfæstet Dom, hvorefter han har at erlægge en Mulct af 16 Rbd. S. M., og event, at nedsætte en Commission for at undersøge Forholdene i Henseende til de her i Byen i den senere Tid afbenyttede trefarvede Faner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Et simpelklædt Fruentimmer kom 1ste Juledag i Middagsstunden løbende hen ad Snorrebroen paa Christianshavn, med et Barn paa Armeen. Hun bandt det fast til sit Liv og styrtede sig saaledes over Rækværket ud i Vandet, hvor de begge fandt deres Død. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
J en Skov i Nærheden af Slangerup skal man have fundet en Hule med en halv Snees berygtede Personer og en Samling af alskens Tøi, Kaaber, Cheniller, og især Hestehuder. Ogsaa har man i en Smugkro paagrebet Een af dem, der bestial Kirken i Slagslunde. Mistanken foranledigedes derved, at han betalte Fortæringen med lutter Enesteskillinger. (Fris.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
J Kjøbenhavns Adresseavis" læses følgende Avertissement: "Da jeg, skjøndt jeg er en udmærket dygtig Lærer, omgaaes mine Elever paa en saa sær, ukjærlig og skaanselløs Maade, at jeg nedbryder deres aandelige Væsen, saa at Jngen kan være tjent med at have mig til Lærer, saa tillader jeg mig at tilbyde for billig Betaling at lappe gamle Klæder for dem af det ærede Publicum, som ville forunde mig deres Søgning. Mine Venner ville naturligviis varetage deres eget og lee; men de, som ellers ville giøre sig den Uleilighed at søge mig, ville nok vide at finde min Bolig. N. G. Brasen, Cand. phil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Ringkjøbing Vor Omegn har i denne Tid været altfor rig paa sørgelige Begivenheder. Saaledes faldt for faa Dage siden to Piger fra Hee ud fra et Gangtræ, hvoraf den ene - Mariane Nielsen - druknede. Det er dog beklageligt, at der endnu skal offres Menneskeliv for at spare den Ubetydelighed, som der kunde medgaae, for at istandsætte en sikker Overgang, der endog skal staae i Forbindelse med Skolestien. Omtrent samtidig hermed løb en Mand - Jørgen Bank fra Klegod – ned paa Fjorden og fandtes død under Jsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Natten til den 15de d. M. nedbrændte en temmelig stor og velbygget Gaard, tilhørende Laust Jensen i Sønder=Lyngvig, aldeles, det var saa meget sørgeligere, som Mandens Søster var med sin Brud om samt øvrige Familie og Nabofolkene kjørt til den to Miil fraliggende Kirke for at holde Bryllup; da der saaledes var saa godt som Jngen hjemme, saa brændte saavidt vi vide, Alt, endog Kreaturerne. Jldens Opkomst vides ikke. (Ringk. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-30
Fra Hamborg berettes under 14. Decbr., at Dommen i den bekjendte Jastram=Snigerske Sag er falden, og lyder paa den Anklagedes Frikiendelse og det Offentliges Jdømmelse af Omkostningerne.