JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, bliver Onsdagen den 4de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden "Skaarupgaard med Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Randers og Aarhuus Amt ter, og bestaae af: 1) Skaarupgaard med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 23 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og contribuabelt 3 Skpr. 1 Fdkr. 2) Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn 229 Tdr. 4 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. 3) De Eiendommen tilliggende Skove, 4) Hjorthøi Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af tiendeydende Hartkorn 138 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 5) Todberg Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 186 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. Elsted Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 133 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn. 2) Elev Sogns Kirke, Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 68 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. I Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning og Jnventarium, og anmærkes til videre Oplysning, at i dens Jorder, som ere af fortrinlig Beskaffenhed, kan aarligen, ved en god Drivtsmaade, udfaaes 25 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre, foruden Raps og Bælgsæd, ligesom at der aarligen kan holdes en Besætning af 180 Køer. – Gaarden drives for største Delen ved Hoverie, og har, foruden dette, 864 Arbeidsdage af Huusmænd. Auctionen afholdes paa Hovedgaarden selv og hvorved forbeholdes Ret for Statsgjældsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde efterat Auctionens Udfald er denne meddeelt. Conditionerne ligge fra den 14de April, til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsens-Contoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Pedersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, og hos Godsforvalter Storm paa Skaarupgaard, der tillige foreviser. Eiendommene og Jordebogen over samme Skibs-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Mandagen den 18de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Bögeskov Fiskerhuus paa Stevns ved offentlig Auction for Vedkommendes Regning bortsolgt, Vraget med hvad deri befindes, af det hollandske Smaakskilde Vraar Berthae, Captain H. J. Kreuiter af PeckeA, som paa sin Reise fra Rotterdam til Danzig indstrandede Natten til den 29de d. M. ved bemeldte Bögeskov, Ligeledes bliver ved samme Auction, for Vedkommendes Regning, bortsolgt bemeldte Skibs Inventarier og Takkelage af gode Seil, Ankere, Touge, Trosser, Linier, Rund holter, Blokke, med videre, samt den bjergede Ladning, der bestaaer af saltet Sild, 6 Tönder le Haring og 26 hele Tönder og 368 Stkr. 11 Tönder volle Haring, omtrent 600 Pd. Kaffe og circa 300 Pd. Kryder Nelliker, meer eller mindre havareret, samt endeel gammel JernGjørslöv pr. Storeheddinge, den 31te Marts 1836. Dorph.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Vare-Auctioner. Fredagen den 3de April, Kl. 11, bliver i den Kongelige Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt et Partie grönlandsk Tran, bestaaende af: circa 330 Tdr. lys Sæltran. bruun dito som ere beliggende paa Handelens Tranbakker paavises og af Pakhuusforvalter Hilcker.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Mandagen den 11te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Gaarden Nr. 139 i Myntergaden ved Auction bortsolgt endeel Urtekramvare, saasom tørre Kirsebær, fiin engelsk Sennep, guut og bruun Sennep, Riismeel, Annis, Sirup, Corinder, Lakrits, Thee, Capers, Enebær, Pommerantsskaller, Kløverfrøe, Nelliker, Mandler, vestindisk Salen, PeberWindfor- og russisk Sæbe, Røgtobak, Fyrsvamp, Okker, Ambra, Smergel, Gurgemeie, Blyant, Blæk, Bruunrødt, Galædler, Harpix, Kønrøg, Violrod, Pimpsteen, Krem. Hvidt, guult Vox, Svinebørster, fine engelske Blyantsenne, couleurt Papir, raa og præparerede Pennestedre, Kirkeblater m. m. saa og nogle chinesiske Bojaner, ledige Dunke, diverse Flasker med og uden Kurve, Foustager og Ankere, Kasser, 2de Jernballancer med Tilbehør, Malm= og Jernlodder, 2de Trillebøre 2de Sølvgradestokke med Lodder og Fouteraler m. m., fornemlig tilhørende Urtekræmmer C. W. Rantzaus til Skiftebehandling opgivne Boe; hvorover Cataloger erholdes 4 Dage førend Auctionen i Porcellains-Boutiqven Nr. 37 paa Høibroplads, samt hos Jacassator, Secretair og Landsoverrets-Procurator Stahlfest, paa Vestergade Nr. 55, for 4 s. Stkt.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Løsøre-Auctioner. Onsdagen den 6te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Gaarden Nr. 263 ved Holmens Canal ved Auction bortsolgt endeel Effecter, bestaaende af: Guld, Sølv hvoriblandt en Thee- og en Kaffemaskine, endeel Medailler og nogle tildeels sjeldne Mønter; Meubler af Mahogni, Birk og Fyr, en Sølvvægt af Thiele, Kjøkkentøi, Sengeklæder, 3 nye og 3 gamle Kakkelovne, m. m., saaog endeel Bøger, hvoriblandt et Exemplar af Beskrivelsen med Kobber over den Kongelige Mønt= og Medaille Samling, Schous Udtog af Forordningerne, Videnskabs-Selskabets Korter over Danmark, tilhørende afdøde Vexelmægler Butzous og efterlevende Enkes Boe. De trykte Fortegnelser ville nogle Dage forinden Auctionen være at erholde saavel paa Auctionssteder, som hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade Nr. 26 & 27, og bliver Enfecterne til Eftersyn Dagen forinden Auctionen. Skov-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Mandagen den 11te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction i Fortunens Skovfogedbolig ved Jægersborg Dyrehave, bortsolgt endeel Effecter af 1ste kjøbenhavnske Stovdistrict, nemlig: 1. Jægersborg Dyrehave. a. Af Klampenborg Plantage: 20 Bunker Askeudhug, hvoraf endeel tjenlig til Gavntræe, Endeel Naaletræe Bygningstømmer, saasom: Bjelker Spær, Stolper m. m. 35 Bunker Naaletræe-Toppe. 8 Banker Ellendhug. b. Fortunens Jndelukke. 20 Bunker Bøgeqvas. c. Raadvads Jndhegning: 30 Bunker Bøgeqvas 2. Jægersborg Hegn. a. Rundforbi Beridt. 300 Favne Bøge=Kløvebrænde. b. Kjørum Beridt. 117 Favne Bøge=Kløvebrænde. 15 Stkr. 4 Al. Bøge=Gavntræklodse 3 Trorøds Jndhegning: 150 Bunker forskjellig Udhug og Qvas. 4. Charlottenlunds Skov. En Bøge=Gavntræeklods, og 35 Alen Bøge-Planker, 2 Tom. tykke og 14 Tom. brede. 28 Bunker Bøgeqvas og Udhug. 5. Af Gjelte Skov. 3 Favn beskadiget Bøgebrænde. 36 Bunker Bøgeqvas, samt 108 Bunker forskjellig Udhug og Qvas. 30 Bunker Værkeudhug, samt endeel Humle- og Bønne stænger. 40 Stkr. beskadigede 3 Al. Naaletræe-Planker. 6. Af Ravneholmen. 1100 Stkr. Humlestænger. 120 Stkr. 6 Al. Lægter. 7. Søllerød Kirkeskov. 30 Favn godt Bøgebrænde. 13 Favn Bøgefagotter. 41 Stkr. 9 Al. Naaletræe-Spær dito Humlebaand. 8. Jægersborg Slotshaver 3 Stkr. Poppeltræer paa Roden. o. Endeel casserede Jnventariesager. Jægersborg, d. 28de Marts 1836. Kiedewaldt.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Mortifications-Stævninger. Frederik Christian Wølffert, virkelig Cancellieraad og Byefoged i Aalborg &c. &c.; Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Kjøbmand Jsrael Henrik Lev heraf Byen, og paa Grund af den ham dertil meddeelte allernaadigste Bevilling af 4de i d. M., indstævnes herved uden Landag at møde inden Aalborg Kjøbstads Bytingsret paa Bytingsstuen i Raadhuus bygningen heri Staden, den første Mandag i Juli Maaned Aaret 1837, anordnet Tingtid, den eller dem, der maatte være i Besiddelse af en af ham under 14de August 1820 til Snedker Jens Overlade i Staven i Farstrup Pastorat for 1000 Rbd. Sølv udstedt og den 21de f. M. inden Aalborg Byeting læst, senere indfriet, men bortkommen Obligation, hvorved er givet 2den Prioritet næst efter 900 Rbd. S. i Gaarden Nr. 3 Litr. B. paa Aalborg Kjøbstads Algade, for der og da med samme at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, de Paastand om sammes Mortification til Udslettelse af Pantebogen vil blive nedlagt Under mit Navn og Embeds Segl. Aalborg Byfoged-Contoir, den 23de Marts 1836. Wølffert. (L. 8.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Skifte-Jndkaldelser. Mandagen den 18de April førstkommende, om Middagen Kl. 1, foretages Samling i Urtekræmmer P. C. Deichmanns's Bo, til hvilken alle Vedkommende indkaldes, for at afgive Erklæring i Anledning af et indleveret skrivtlig Forslag fra nogle af Pantecreditorerne om at det med den Boet tilhørende Chocolade og Papiirfabriks Realisation maa hero til Proclamas Udløb; samt en Forespørgsel fra en Creditor angaaende Antagelsen af en af Kjøbmand Sprechelsen tilbudet Accord. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 1ste April 1836. At en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Jens Degn af Ørumbye er ansat til Afholdelse paa Thinghuset i Westervig Sogn Tirsdagen den 19de April 1836, om Formiddagen Kl. 10, bliver herved, i Overeensstemmelse med Pl. 21de April 1824, bekjendtgjort for Vedkommende, som anmodes at give Møde. Wassing Refs Herreders Contoir, i Teglgaarden, den 25de Marts 1836. Fischer. I Kjøbmand Hans Broch Kruses Opbudsboe heri Byen bliver afholdt en Samling paa denne Byes Raadhuus Onsdagen den 20de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for derved at tage Bestemmelse om de paa de faste Eiendomme, gjørende Budde bør antages eller forkastes; og om Curator bonorum i Boet bør antages. Hvilket herved bekjendtgjøres til Boets Vedkommendes Underretning. Grenaae, den 27de Marts 1836. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Proclamata. Da der Joseph Ernst von Knuth (Knudt) auf Lu dorf, schon vor mehr als Jahr und Tag, mit Hinterlassung, einer Tochter verstorhen ist, so werden alle Diesenigen, di zur Succession in dieses Mannien sum pert, Geve &c. sid berechtigt halten und daher ihrer gesetlichen Verbindlichtet zunLehnsmuthung langst hatten nachkommen sollen, hiedurchedictaliter citirt und augefordert. Unter bescheinigter Darlegung ihrer Successionsrechte sig bis zu dem, auf den 24sten Juni d. J. anderweitig angesenten Termin, bei Grossherzogl. Lehnkammer gestemend zu melder und das Lehn wegen Ludorf ep., unter dem ein for alle mal angedroheten Nachtheile zu muthen, mit der Strafe vorsatzlich und hoslich unterlassener Lehusmuthung unausbleiblich belegt zu werden. Schwerin, den 2ten Mar 1836. (L. S.) Zur Grossherzogl. Mecklenb. Leynkammer allerhöchst verordnete Prasident, Geheime- und RatheBrandenstein.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Ved Proclama, som vil blive læst i vedkommende undre og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget Krav i Boe, efter Heste- og Qvæghandler Niels Christensen, Brøndum, der paa en Reise ved Døden er afgaaet i Holstebroe, men hvis Boe senere er overgivet til og taget under Skiftebehandling af Herredsfogden i Skads Herred, indkaldte. overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til inden Forløbet af 12 Uger, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Skads Herredscontoir paa Gjellerupholm ved Warde, den 1ste Marts 1836. C. Bruun.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Creditorerne i Boerne efter 1) Den i November Maaned forrige Aar i Westerhjermitzlew afdøde Jndsidder Jens Nielsen Snedker 2) Den i Januar Maaned dette Aar i Hals afdøde Dorthea Kathrine Sindberg, Lods Jeppe Jversens Hustrue sammesteds. og 3) Den i Januar Maaned dette Aar i Hals hos Brø derus Jacobsen afdøde Enke Dorthea Elisa beth Jacobi, fød Jahrn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil Arvingerne efter fornævnte Afdøde tillige herved indkaldes med Varsel efter Loven, at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjer og Hvetboe Herreders Skifteret i Nørre Sundbye, den 23de Marts 1836. J Hr. Overauditeur og Herredsfoged Langes Andersen, Fraværelse. constitueret.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Ved Proclama, der bliver læst i den Kongelige Landsover samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa afgangne Doctor medicinæ Jens Peter Orsleff her af Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Krav for Høiesteretsadvocat Auditeur Liebenberg, i Knabrostræde Nr. 134, 1ste Sal; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. kommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorerten. for an en ved grovindsialstænderne for lands, vens og Ao. 1sters tifter for samt sland.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Færøerne. Løverdagen den 2den April. No 55. Fortsættelse af Sagen angaaende Udkastet til en Forordning, indeholdende adskillige nærmere Vestemmelser og Retsforholdet imellem Jorddrotten og Fæster. (See denne Tidende No. 12-129.)
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Om Jorddrotten maatte ville betinge sig en lav Jndfæstning, og hvad han til Vederlag derfor maatte ansee at være en moderat Forhøielse i Landgilden, samt hvad der skal ansees som passende Afgift istedetfor Hoveriet, eller hvad der, saalænge Yderen ikke forlanger Tiendecommission, bor ansees for at være et passende Vederlag for Tienden, og overalt passende til Øiemedet, som dog vel ikkun kan være den gjensidige billige Fordeelagtighed, eller Jorddrottens særdeles Velvillie imod Fæsteren, maatte vel ganske overlades til Kontrahenternes frie Bedømmelse og Overeenskomst, forsaavidt derikke i Kontrakten skulde indeholdes Noget, som væsentlig maatte stride mod Bestemmelser i Loven angaaende de nævnte Gjenstande eller Fæstekontraktens Natur. Alt Andet maa jeg ansee som en unødvendig Jndskrænkning i Eiendomsretten, og som aldeles stridende imod D. L. 5-11 og 2. Det bemærkes her endnu, at Fæstekontrakten med Hensyn til Bonden stiftes med den fuldkomneste Frihed, hvorimod Jorddrotten er et lidet indskrænket, især med Hensyn til den Frist, inden hvilken Gaarden igjen skal være bortfæstet, hvorfor det er langt mere at befrygte, at han allerede ved Loven maatte føle mere indskrænket i sin Frihed som Kontra hent, end Fæsteren i saa Henseende ved at accordere og Gaardens Brug. Det bør derfor, efter min Formening, aldeles forblive, saaledes som det i Udkastets tre første Paragrapher bestemmes. At Ret til Udpantning, i en reen og klar Sag, baade med Hensyn til Jorddrotten og til den redelige Fæster, i Almindelighed er at foretrække for Proces, derom ere nok de Fleste enige. Ligesom Straffe ikke anordnes for at straffe, men for at befordre Retfærdighed og for at gjøre de Tilfælde sjeldnere, da der bør og maa straffes, saaledes formenes det ogsaa her i Lovudkastet at være tilladt Jorddrot og Fæster at indgaae en Forening om Executionens Anvendelse, forat befordre Retfærdighed, og jøre de Tilfælde, da Execution bør og maa anvendes, sjeldnere og mindre tabbringende for begge Parterne. Billigt maatte jeg imidlertid finde det, at Fæsteren tilstededes en passende, noget længere Frist, naar han ved Caution, eller ved at paavise betryggende Betalings midler, saae sig i Stand til at sikre Jorddrotten det Skyldiges Betaling inden en vis Loven bestemt Tid.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
En lignende Frist formenes ogsaa at kunne tilstaaes den, som efter § 1 var tiltalt til Fæstets Forbrydelse, naar han ikke strax skulde kunne rede for det, som han var bleven skyldig, efterat Stevnemaalet til Forligelsescommissionen var blevet forkyndt, og indtil Sagen optoges til Doms, eller de 16 Uger, overeensstemmende med § 1, vare forløbne. Beløbet af denne sildigere paadragne Gjæld, som ikke kunde nævnes i Stevnemaalet, synes at burde gives en noget længere Frist f. Ex. 8 a 14 Dage, men aldrig at maatte kunne give Anledning til et nyt Sogsmaal, til Fæstets Forbrydelse, da den alt afsagte Dom maatte for den længere Frist, som blev tilstaaet for de senere Restancepaadrag, ligesaavel kunde blive ved Magt, som navnligen i Paragraphen bestemmes, naar Dommen var afsagt forinden 16 Uger.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Naar Committeens Pluralitet ogsaa har søgt at fraraade Lovudkastet paa Grund af en Bevægelse, som skulde finde Sted, med Hensyn til Forholdene imellem Jorddrotter og Fæstere, saa kan jeg umulig andet, end erklære mig imod denne Anskuelse. Skulde vi frygte for Bevægelse? Den Stemme var ikke før hørt i Danmark, og skulde den første Gang høres i Stænderforsamlingen, Vor Konge har aldrig frygtet for Bevægelse; hvorledes var ellers hiin lange Række af Reformer bleven fremkaldt, som under hans Regjering ere Og hvilket Standpunkt indtager bevirkede? den Stat, hvori ingen Bevægelse er, og hvorhen styrer den Regjering, som frygter for Bevægelse? Den gode, den vise Regent giver Bevægelsen, ved retfærdig, billig, conseqvent Reform, den rigtige Retning, leder den fremad, sit høie af Gud foreskrevne Maal. imøde til Borgerheld, til Menneske-Lyksalighed. J den Stat, som saaledes styres, kunne Revolutioner aldrig finde Sted, thi ikkun den Bevægelse i den aandige Verden, som er eller har været hindret i den af høiere Love den anviste Udvikling, kun den gjærer. Jkkun med Sandhed for Øie, med Retfærdighed og Kjærlighed i Hjertet, kunne vi sættes i Stand til samvittighedsfuldt og i Jnstitutionens Aand at indtage den Plads, vi beklæde, og ikke engang den Enkeltes Stemme, der udtaler Meninger, bør med Ligegyldighed høres. Meninger, især i en Stænderforsamling, ere Embryoner, som Tiden udklækker, stundom til Velsignelse for hele Nationer. O, gid vi ret maatte stræbe efter at faae Lod og Deel i den Retfærdighedens og Kjærlighedens Sæd, som ved denne Jnstitution har været betænkt at skulle udstroes til Fædrelandets Tarv til Glæde for Kongen!"
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Committeens Referent, Algreen-Ussing, bemærkede yderligere, at naar Committeens Pluralitet havde troet at burde indstille, at en Lov, af Jndhold som den Forsamlingen forelagte, ikke maatte udkomme, havde den ingenlunde dermed villet tilkjendegive, at der ikke var noget Ubestemt i Retsforholdet mellem Jorddrot og Fæster, som ved en ny Lov kunde ønskes nærmere bestemt. Dette havde Pluraliteten noksom tilkjendegivet, ved, i at gjennemgaae de enkelte Paragrapher i Udkastet, at anbefale med en Modification deels § 1 og 2, hvorefter derskal sættes en vis kort Tid, inden hvilken Fæsteren, naar han ikke betaler sin forfaldne Skyld, skal have sit Fæste forbrudt; deels 5, hvori der gives en nærmere Bestemmelse af den Lovens Regel, at Misbrug af Fæste stedet og dets Tilliggende kan virke Fæstets Forbrydelse, dog i en forandret Skikkelse, som af Minoriteten selv var bifaldt; og deels § 9 om en forkortet Procesform ved Appellen af Sager og Fæstets Forbryde se. Pluraliteten havde saaledes ingenlunde overseet, at der var Noget i Fæsteforholdet, som kunde trænge til en nøiere Fastsættelse ved Lov; men man havde i Udkastet fundet saamange andre Bestemmelser; om forøget Udpantningsret for Godseieren, om Hegnsgjenstandes Optagelse i Synsforretningen; om aarlige Eftersyn af Gaard, Besætning og Jnventarium og de nysnævnte Gjenstande, med den Virkning, at selv den mindste Mangel inden en vis Tid skal være afhjulpen under Fæsteforbrydelse; om en Driftsplans Foreskrivelse for Bonden, under svære Mulcter, for Overtrædelsen og med en besværlig Re curs til de kostbare Landvæsenscommissioner naar han vilde frie sig herfor, om Fritagelse for Godseiern for hans hidtilværende Forpligtelse at stille Besætning og Jnventarium paa Gaarden, imod at Bonden overtager sig denne Forpligtelse, hvorved denne, tvertimod Lovudkastets Øiemed, berøves sin Driftskapital. at Pluraliteten, efter den Anskuelse, den havde om disse forskjellige Punkter, ikke kunde ansee det ønskeligt, at et Lovudkast, af Jndhold som det forelagte, emanerede, ligesom man, naar nogle af de vigtigste Punkter, i samme maatte, enten aldeles, eller dog saagodt som aldeles, fraraades, fandt det uhensigtsmæssigt, ja endog ikke ganske passende, at indstille Udkastet, efter saa betydelige Mutilationer, til Antagelse. Naar Udkastet i sit væsentlige Jndhold havde indskrænket sig til Bestemmelserne i 66 1, 2, 5 og 9 (§ 5 i som ogsaa Committeens Mi den Form, noritet syntes at være enig i), vilde det hos Pluraliteten ingen væsentlig Modstand, have mødt. Taleren, og som han troede, ogsaa de øvrige Medlemmer af Committeens Majoritet, vilde derfor heller Jntet have imod, at der, istedetfor Majoritetens principale Jndstilling, blev gjort en Hovedindsom den af Grev Holstein forestilling. slaaede: at der maatte blive næste Stænderforsamling forelagt et Lovudkast, hvori væsentligt de Bestemmelser optages, som indeholdes i nærværende Udkasts 661, 2 og 9, hvortil Taleren føiede § 5 i den af Majoriteten proponerede nye Redaction.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Referenten maatte endvidere bemærke, at Committeens Pluralitet ikke havde, som Nogle i Forsamlingen syntes at antage, været af den Mening, at det var ønskeligt at knytte Udpantningsretten og de øvrige Rettigheder i Udkastet, hvorom det Samme, af Pluraliteten var antaget, til den Betingelse, at Jndfæstningen var nedsat imod en moderat Forhøielse i Landgilden, og at Hoveri og Tiende var afløst imod en billig Afgift. Pluraliteten havde tvertimod netop erklæret dette for ikke ønskeligt, og havde derfor fraraadet, at der skulde tages nogen Bestemmelse herom, men man havde anseet det som en ligefrem Følge af Lovudkastets Grund, saaledes som denne i Motiverne var angiven, at hine Rettigheder ikke kunde tilstaaes alle Godseiere, men kun dem, som havde foretaget hine Forandringer, og det var saaledes naturligt, at man, naar der skulde blive Spørgsmaal om at tilstaae hine Rettigheder, maatte, i Overensstemmelse med Udkastets Motiver, nytte disses Tilstaaelse til de Godseiere, der havde foretaget de Forandringer paa deres Gods, hvis Fremvirkelse tilsigtedes med de i Udkastet tilstaaede Rettigheder. Naar Grev Reventlow havde yttret, at hvad der var stemmende med Retfærdighed og billighed ikke burde knyttes til landoconomiske Jndretninger, hvis Udførelse ikke beroer alene paa Jorddrottens Villie, da maatte Referenten, først bemærke, at naar her alene var Spørgsmaal om det, der ligefrem var ret og billigt, saa vilde Committeens Majoritet vistnok ikke have knyttet Tilstaaelsen deraf til hine Jndretninger. Dette gielder om Udkastets 2, 5 og 9, som Majoriteten heller ikke har indskrænket til hine Godseiere. Men de mange andre Rettigheder, som Lovudkastet tilstaaer Godseierne, maatte Referenten ansee som Udvidelser af disses Rettigheder, og som gaaende udenfor, hvad der udkræves for at bestemme det Ubestemte, som findes i Fæsteforholdet, og som kan ønskes nærmere fastsat til Betryggelse for saavel Fæster som Godseier. Men dernæst maatte Referenten bemærke, at Grev Reventlow selv havde erklæret det tvivlsomt, om Bestemmelserne i Udkastets §§ 4 og 7 om stræng Overholdelse. af Grøfters og Hegns Vedligeholdelse samt af en bestemt Sædfølge, maatte billigen kunne fordres af en Bonde, der gjor Hoveri, da det derved formerede Arbeid let vilde vorde uoverkommeligt for ham.
Berlingske Tidende, 1836-04-02
Det nævnte Medlem havde her netop udtalt det Samme, som Committeens Majoritet, at Hoveriets Afløsning burde være en Betingelse for, at hine Rettigheder. tilstaaes Jorddrotten.
Berlingske Tidende, 1836-04-04
med forsendelse. 1 til le gerede rivile
Berlingske Tidende, 1836-04-04
Brevposter lidende. vertissements. Berlingske politiske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. April. Mandagen den 4. Bas No 81.
Berlingske Tidende, 1836-04-04
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-04
Paris, den 23de Marts. – Fra den franske Regjerings Side skal en Note være afsendt til Hr. Mendizaval, angaaende Cabreras Moders Henrettelse, med den Trudsel, at ved Gjentagelsen af slige Rædsler vilde Frankerig drage Fremmed-Legionen tilbage af Spaniens Tjeneste, eller i det mindste opfordre alle de franske Officerer, der nu staae i spansk Tjeneste, til at træde ud, under Tab af deres Rang. – Den spanske Gesandt, Hr. Alava, skal forlade Paris, og Hertugen af Rivas træde i hans Sted; denne sidste er, som bekjendt, en af de saakaldte Exaltados i det spanske Pairskammer. Marschal Clauzel har hidsendt de i Mascara og Tremecen borttagne Faner, og desuden en arabisk Hest, der tidligere er blevet redet af AbdelKader, til Hertugen af Orleans.
Berlingske Tidende, 1836-04-04
J Deputerede-Kamrets Møde i Dag aflagdes en Commissionsberetning over den overordentlige Credit paa 55,000 Fr. for Justits-Budgettet, og derpaa debatterede man og flere Lov-Udkast, angaaende de indirecte Afgivters Fordeling.