JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1684-04-02
Tyrkiet. Constantinopel 2. dito. en Fred var os vel best; thi naar de Christne træde J Venskab med sig selv, da maa vi Trøyen klæde Oc peltzis for oc bag, ja, inden Lands Uroe Tør vel for vor Ufær her ogsaa sette Boe, Dog er vi sterke nok og lit de Christne agte, Om Uroe hos os selv vil sig kon lidet sagte, Det skal vi lade see, naar Gressit kommer frem Om vi ey udi Aar skal bære Seyr Hiem Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Plasen. Aprilis Mercurius. APRILIS MERCURIUS SECUDUS. Danmarck.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Kiøbenhafn 15. Aprilis. Aa Kongens Fødsels Fest til dens Høy-ndig Ære, Lod Herlighed i Dag sin Ære-Krandtz frembære Ved Grefve Reventlov, som med sin Dyde-Søn Ey lod sin Kongis Dyd førties udi Løn Jeg saae den 12. Aars Søn frem for de ældste træde Paa Viissdoms Throne op, og den med Viisdom Klæde. Hand talte, som en Mand om Danner-Kongers Dyd, Oc gamle Cimbers Rooss for Lærdis Ørne-Lyd. Det hørte Kongen paa, oc lod der effter giæste Hos Grefven med sit Hoff, hand paa det allerbeste Lod Ærens Døre op for Naadens Ære-Sool, Som der lod stille staa ved Mildheds Naade-Pol. Comædi oc Banqvet, Balet oc grønne Skove Der praled over alt, oc stadzedis paa Love Med alle Sindis Lyst, som kappedis at gaa Med Lyst for Kongens Stol og varte Kongen paa u gaar Haand-Heste bort fra Hove, oc vil tegne, 21. April. Til Kongens Holster færd her om os allevegne. Men naar den for sig gaar, jeg dog ey sige kand, For nu er Haab om Fred hos alle, alle Mand.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Nu reyser vor Monarch at lyste i det grønne Hos de Crystalle-Vand i Eng og Skove skiønne, Hen ud til Fredriksborg: men kom igien i Dag Hid til sit Boligs Slot til allis Velbehag. NorriANNo 1684 19. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Norrige. Christiania. Vor Rigis Naade-Sool lar Naade-Straaler helde, Til voris mange Skiær og Jis-graa høye Fielde. Med gode Orninger mod ald Vedtegte-Tvang Som Landet tvingede oc gik i fulde Svang. Der ved er visse Tegn, at hand maa Landet lide, Naar Naade-Solen maa her skinne over lide: Det fryder hver en Sted oc fattig Bonde boe, Hvor Kiærringen og har sit Putze-Fæli Roe Stockholm 2. April. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Engelland. hand vil, som før er sagt, udryste nogle Skibe, Som skal her hid og did omkring i Søen drive. 7. Dublins det halve Slot i Aske ligger need Udaf en Vaade-Jld, hvis Aarsag mand ey veed. Paris 12. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Frankerig. Vi kand vor store Magt til 100000. telle Hvor med det for os vil i Nederlande smelle, Foruden alle de, som andensteds gaar paa, For vi til Freden ey i Rolighed formaa Med Hertug af Savoy oc en, vor Princess-Inde Giør Kongen Bryllups Fest, oc lader dennem binde: Som Lillen tirer smugt udi den grønne Eng, Skal denne Hiertens Fryd oc pryde Fyrstens Seng. 15. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Vor Konge er nu reyst, oc tør vi faa at høre En anden Pibe-Lyd, som klinger i vor Øre, For somme Herderne vel noget drage ind Oc krympis ved det Spil, som gælder deris Skind. Spa Aprilis Mercurius. Madrit 3. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Spanien. s Venners Sende-Bud er daglig udi Øre, At vi en Stille stand med Frankerig skal giøre: De ere ikkon lit at sette Troning paa; Maaskee vi derfor maa ved deris Vinken gaaVarscov 17. April.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Polen. ded 100000. Mand vi ere alt tilrede, Oc med dem midt i Maj vil udi Gressit bede, Oc vise Tyrkerne at vi tør være med: De sagtis, for de seer at mand er ikke red. Lintz 14. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Tydskland. de Muscoviter er i sindet meget kolde Mod vore Sendebud i hvad, det monne volde. De Danske tvert imod paa Hynder settis op Som Lykken driver om, saa spiller ærens Top Med 100000. Mand vi kand vel Tyrken møde: Om alle Vennerne taar deris Tropper støde, Til voris fulde Magt, da vil det gaa i LandJal dette Halte fug giør mangen Liv, løss Mand. Hag 21. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Holland. Det ret nu Alvor er at Frankerig vil bryde ud til en blodig Krig, oc lade Trummen lyde: Hand er paa Farten alt til Spanske Nederland, Vi tør derfore ey mod hannem holde Stand Vi synis, Spanien maa eene Suppen føbe Den hand i brokket har, thi vi kand ikke løbe Graven, som hand giør, oc falder selv udi. Vor Folk vi kalder Hiem, saa vorder vi vel frj. Det lover Grev Avaur med favre Ord oc fine, Oc giør, som altid før til Freden sikker Mine; Hand minder at vi skal vor Søefartte i Agt, Som for den Spanske Hielp vil ellers drive sagt. in Næsen bleegner sit vor Store Keyser-Inde, Oe pipper for en Søn, Ja! har Naturens Minde ANNO 1684. Om hindis slegte, at hun Eve Daatter er Som med Velsignelsen oc Evæ Skevne bær. Cölns Land. 20. dito. Her driver mand vel paa, at vi ey Ordskal holde J Franske Forbunds Pagt; Men vi er ey saa kolde Venskab med en Ven, som meen os trolig vel, Oc Strassburg Biskop vil ey høre den Uskæl. Nederland. 19. dito. Har vi kon Hiemme lit, da faar vi intet dere, For voris Nabo-Ven hand tør vel Døren snære, Saa vi maa udestaa for hvad som Lykken vil, J denne Vildere os suurlig skenke til. Du intet har hos mig og Naboe min at hente Os svaris runden om. Hvad har vi da at vente, Vi faar da giøre Fred hvor nødig viend vil, Oc meere end vi gid i Løbet sette til.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Jtalien. Venedig 7. dito. Tredobbelt Oprør lar sig hos de Tørker høre, Tor qvalte Gross-Vester de første Spidzen føre, Den Døde Sultans Huus, de andre falder bi Oc den ny Gross-Vester gaar selv sin egen StiMen de i Haare er maa vi paa Tiden passe At hidze vore Seyl, oc giøre Pile hvadze, Saa vi til Lands og Vands kand holde dem et Lav. Der til os ydis Guld af Pavens Stadze-stav.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Tyrkiet. Constantinopel 2. dito. En Fred var os vel best; thi naar de Christne træde Venskab med sig selv, da maa vi Trøyen klæde Oc peltzis for og bag, sa, inden Lands Uroe Tør vel for vor Ufær her ogsaa sette Boe Dog er vi sterke nok og lit de Christne agte, Om Uroe hos os selv vil sig kon lidet sagte, Det skal vi lade see, naar Gressitkommer frem, Om vi ey udi Aar skal bære Seyr Hiem Findes hos Christian Geertzen Boghandler paa Slot Platzen.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Maji Mercurius. MA MERCURIUS PRIUS. Danmarck. Ertug af Vyrtenberg her ud af vore Lande Med unge Bielke, Krag og Berstorf lader stande Til Spanske Lyxenborg, at see det varme Bad Som Franske heeder til at skolde denne Stad.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Kiøbenhavn. 5. Maji. Vor kronit Nordens Soel, ald Dannemarckis Ære Lar Danne brog i Dag sit Naade bluss frembære J Demants Ridder-Kors, hvis tindrens-spille-Elantz Paa mangis Bryste gaar i Ærens Glimre-DantzEn Snees oc dertil Ni blev Ærens Ridder-Helte, Oc bære Jesu Kaars ved Dydens Bryste-Belte Med Kongens Symbolo, som er paa Brystet fest Laurber-Greene smugt oc føyer Kaarset best. Herr Greve Ahlefeld i Rangen først skal træde Med Bylov, Rosenkrantz oc Skulz til høye Sæde, Skeel, Hundorph Sehsted oc von Ehrenschild gaar med, Samt Vibe og Rumohr i samme Fode-stedKielmans eck Reventlov, Tot, Lillie kron oc bære Med Gøe Speckhahne og von Vittinghof den Ære, Knut Gabel, Krabbe, ia Harhusen da fremgaar, Saa følger Gersdorf med, de alle Æren faar Nock. Marsback, Skulenberg og Skat her frem og træde Med Bylov, Bielk, og Spaen til Ære benck at klæde. De Martis Sønner Sex er ogsaa Æren værd: De tien den Ridderlig med Martis Figte-Sverd Den Anno 1684. Saa sked de, Kongen, dog med Dronningen og Vibe Blant disse ramte best paa Kongens Skyde-skive: Saa ginge de til Bords; thi Kongen dennem bød Hos sig at være Giest de og den ere nødDen gamle Helte-Dyd har ogsaa lit at sige for General Major von Skjort, som nu maa stige En Grad alt høyrkop og heder nu paa stand General-Leutenant, det tien hand i vort Land.
Danske Mercurius, 1684-05-01
For Kongen reyser bort vil hand nu Afskeed tage Med Dyde-Moder sin og lade sig behage At blifve hendis Giest i denne Aften-stund blant de grønne Træ i hendis Have-Lund. Der de Crystalle-Vand for Borde artig springe, Der Natte-Gale-Sang i Krattet høris klinge Der skønne Nympher sees i Buskene at staa, Oc ingen Øyens-Lyst der findes Mangel paa Med Morgen-Solen lar vor Rigis Sool da jle Til voris Holster-Land, og alle Tacker stile Paa Rigets gode Tarv, Gide om vi spørger Nyt, Vi spør da at vor Gud har Lycken til os knyt. Vor ældste Dronning vil sig nu paa Farten give Hen til Augustenborg, oc muligt der vil blive Paa nogle Dages Tid. Gid Herrens Raphael Hand hende Selskab giør oc frem ledsager vel Tydskland. qvippagne-Mesteren af Hamborg har lake kiende Mod Danske sit Gemyt, oc er dem nu i hænde Men de Staal hansket er, oc gaar en Skummel Snack; Hand har, vist, kon fortient af dennem liden Tack. Trier. 6. Maji. i Tydske en Armee mod Rhinen sammen sancke, Og Beyer-Fyrsten er maaskee i fulde Tancke At Maji Mercurius At hielpe Lyxenburg af Franske Klemme udAf Fryct, om den gaar bort, det gielde skal vor HudLintz4. Maji. d Donav Tyrckerne alt lader sig tilsyne, Saa Unger-Land igien maa Jammer-stemme nyne; Dog haabis, vor Armee skal tøre Graaden af Oc jorde Tyrckerne i deres Myrde-Graf Polen 6. Maji. mellem Teckeli oc voris skal vist være En god og stadig Fred udi fuldkommen Giærer Hvad Keyseren der til i Tiden sige vil, Ey vidis; men vi kand for meget sette til.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Paris 2. Maj. af Kierlighed til Fred vil Kongen endnu tøve, Omtrent, til mit i Maj, oc alle Middel prøve Til den at virke ud; Men kand det icke skee, Da lar hand sig strax vred i Nederlande see.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Jtalien. 20. April.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Paa Gammeldags Maneer de Perser prægtig prale, Af deris Stade-Mact, oc der om meget tale. Med fire Macter de tør lade Ordet staa, At de med Tyrken vil paa fire Orter gaa Nu er alt Paven frisk oc lader af at skrante, Hand stræber, oc er om, at hand fra alle Kante Mod Tyrken hidze kand, oc lover Penge nock Til hver en Hielpe-ven, som spiller denne Trock.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Venedig. 16. April. or Pavis Gylden mund os snacker til at sige: Mod Tyrken udi Krig, det har en hob at sige: Krigs Rustningen gaar fort af allerstørste Mact, Oc i Dalmatien har vi paa Tyrken act.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Holland. ANNO 1684. Amsterdam 7. dito. Holland. Det hegter hart til Haa, hvor Raadet gaar til Sæde Om Freden Nat oc Dag for Spanske ey vil træde Paa Linen, som de vil, oc Franske setter paa. At Lyxenburg vil først i deres Velde gaa. De ont at giøre har, om de i Stilhed blive Mens Spanien faar hug; thi da maa skee i knibe Med dennem siden gaar. Det gaa dog hvor det kand; Vi her tar Hat ey af, før vi seer Møde-mand. Antwerpen 6. dito. Nederland. du hart da imod hart de Franske freydig stride Mod voris Lyxenburg, de er ey heller blide, For Huus fred drivis ud af deris Huus oc Boe, Oc Franske søger ind at giøre dem Uroe. Et Udfald har vel lagt 300 Franske øde: Det gaar saa til i Krig, hvor Sværd hin anden møde; Men hvad er dette blant 3. snese 1000. Mand, Ja! dem 3 gange talt, Kon, som et Solegran Men tal mig her til Gent, Namur oc andre fleere, De spanker og er spansk, ia vil sig intet kere Ad nogens Storme Haand; Thi deris brincke Vold Vil volde mangen kort at blive heed oc kold.
Danske Mercurius, 1684-05-01
De gaar fra høye Loft, som Reven udi Hule J den udkrummet Vold og under minet Kule Som Biørne de dog ey paa Rammer sue kand, Om Smal-Hans did vil gaa, og mangler Brød og Vand Constantinopel 10. April.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Tørkiet u Vognen helder lit, vil alle efter skyde, a, dem vi forer selv maa vi oc Trøyen byde. Vi ancker allermeest, at Landsens eget Folck, Oc sær, Morlackerne os byde Dødsens Dolck. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Platzen. Maji Mereurius. MAII. ERCURIUS P. US. Danmarck ertug af Vyrtenberg her ud af vore Lande Med unge Bielke, Krag og Gerstorf lader stande Til Spanske Lyxenborg, at see det varme Bad, Som Franske heeder til at skolde denne Stad.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Kiøbenhavn. 5. Maji. Vor kronit Nordens Sool, ald Dannemarckis Ære Lar Danne brog i Dag sit Naade bluss frembære Demants Ridder-Kors, hvis tindrens-spille-Glantz Paa mangis Bryste gaar i Ærens Glimre-Dantzen Snees oc dertil Ni blev Ærens Ridder-Helte, Oc bære Jesu Kaars ved Dydens Bryste-Belte Med-Kongens Symbolo, som er paa Brystet fest J Laurber-Greene smugt oc føyer Kaarset best. Herr Greve Ahlefeld i Rangen først skal træde Med Bylov, Rosenkrantz oc Skulz til høye Sæde, Skeel, Hundorph-Sehsted oc von Ehrenschild gaar med, Samt Vibe og Rumohr i samme Fode fiedKielmans eck Reventlov, Tot, Lilli kron oc bære Med Gøe Pletz, Speckhahn oc von Vittinghof den Ære, Knut Gabel, Krabbe, al Harthusen da fremgaar, Saa følger Gersdorf med, de alle Æren faar Nock. Marsback, Skulenberg oc Skak her frem og træde Med Bylov, Bielk, og Spaen til Ære-benck at klæde. De Martis Sønner Sex er ogsaa Æren værd; De tien den Ridderlig med Martis Figte-Sverd Der Anno 1684 Saa stod de, Kongen, dog, med Dronningen oc Vibe Blant disse ramte best paa Kongens Skyde-skive: Saa ginge de til Bords; thi Kongen dennem bød Hos sig at være Giest, de og den ere nødDen gamle Helte-Dyd har ogsaa lit at sige For General Major von Skjort, som nu maa stige En Grad alt høyr-op og heder nu paa stand General-Leutenant, det tien hand i vort Land. Før Kongen reyser bort vil hand nu Afskeed tage sted Dyde-Moder sin og lade sig behage At blifve hendis Giest i denne Aften stund blant de grønne Træ i hendis Have-Lund. Der de Crystalle-Vand for Borde artig springe, Der Natte-Gale-Sang i Krattet høris klinge, Der skønne Nympher sees i Buskene at staa, Oc ingen Øyens-Lyst der findes Mangel paa Med Morgen-Solen lar vor Rigis Sool da jle Til voris Holster-Land, oc alle Tanker stile Paa Rigets gode Tarv, Gide om vi spørger Nyt, Vi spør da at vor Gud har Lycken til os kuyt. Vor ældste Dronning vil sig nu paa Farten give Hen til Augustenborg, oc muligt der vil blive Paa nogle Dages Tid. Gid Herrens Raphael Hand hende Selskab giør oc frem ledsager vel, Tydskland. qvippagne-Mesteren af Hamborg har late kiende Mod Danske sit Gemyt, oc er dem nu i hænde; Men de Staal hansket er, oc gaar en Skummel Snack; Hand har, vist, kon fortient af dennem liden Tack. Trier. 6. Maji. Fi Tydske en Armee mod Rhinen sammen sancke, Og Beyerfrsten er maaskee i fulde Tancke Af Maji Mercurius de At hielpe Lyrenburg af Franske KammendAf Fryct, om den gaar bort, det gielde skal vor HudLintz4. Maji. Ved DonavTyrkerne alt lader sig tilsyne, Saa Unger-Land igien maa Jammer-stemme nyne; Dog haabis, vor Armee skal tørre Graaden af Oc jorde Tyrckerne i deres Myrde-Graf Polen. 6. Maji. mellem Teckeli oc voris skal vist være En god og stadig Fred udi fuldkommen Giære. Hvad Keyseren der til i Tiden sige vil, Ey vidis; men vi kand for meget sette til Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Paris 2. Maji. Kierlighed til Fred vil Kongen endnu tøve, Omtrent, til mit i Mai, oc alle Middel prøve Til den at virke ud; Men kand det icke skee, Da lar hand sig strax vred i Nederlande see. Jtalien.
Danske Mercurius, 1684-05-01
20. April.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Paa Gammeldags Maneer de Perser prægtig prale, Af deris Stadze-Mact, oc der om meget tale. Med fire Macter de tør lade Ordet staa, At de med Tyrken vil paa stre Orter gaa Nu er alt Paven frisk oc lader af at skrante, Hand stræber, oc er om, at hand fra alle Kante Mod Tyrken hidze kand, oc lover Penge nock Til hver en Hielpe-ven, som spiller denne Trock.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Venedig. 16. April. r Pavis Gylden mund os snacker til at sige: Mod Tyrken udi Krig, det har en hob at sige: Krigs Rustningen gaar fort af allerstørste Mact, Oc i Dalmatien har vi paa Tyrken act.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Holland. ANNo 1684. Holland. Amsterdam 7. dito. Det hegter hart til Haa, hvor Raadet gaar til Sæde Om Freden Nat oc Dag for Spanske ey vil træde Paa Linen, som de vil, oc Franske setter paa. At Lyxenburg vil først i deres Velde gaaDe ont at giøre har om de i Stilhed blive Mens Spanien faar hug; thi da, maa skee i kibe Med dennem siden gaar Det gaa dog hvor det kand; Vi her tar Hat ey af før vi seer Møde mand. Nederland. Antmerpen 6. dito. du hart da imod hart de Franske freydig stride Mod voris Lyxenburg, de er ey heller blide, For Huus fred drivis ud af deris Huus oc Boe, Oc Franske søger ind at giøre dem Uroe. Et Udfald har vel lagt 300 Franske øde: Det gaar saa til i Krig, hvor Sværd hin anden møde; Men hvad er dette blant 3. snese 1000. Mand, Ja! dem 3 gange talt, Kon, som et Solegran Men tal mig her til Gent, Namur oc andre fleere, De spanker og er spansk, saa vil sig intet kere Ad nogens Storme Haand; Thi deris brincke Vold Vil volde mangen kort at blive heed oc kold.
Danske Mercurius, 1684-05-01
De gaar fra høye Loft, som Reven udi Hule J den udkrummet Vold og under minet Kule Som Biørne de dog ey paa Rammer sue kand, Om Smal-Hans did vil gaa, oc mangler Brød og Vand Constantinopel 10. April.
Danske Mercurius, 1684-05-01
Tørkiet Vognen helder lit, vil alle efter skyde, Ja, dem vi forer selv maa vi oc Trøyen byde; Vi ancker allermeest, at Landsens eget Folck, Oc sær, Morlackerne os byde Dødsens Dolck. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Platzen.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Maji Mercurius. MAJI. MERCURIUS SECURIUS. Danmarck. Eg har ey rum til Tal paa den mangfoldig Ære, Som Rigets Majestet i Lynde tal lar bære Paa sine høye-Mænd, som gaar nu Dydens Gang Høyt op blant Kongens Raad i Ærens høye Rang.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Christianshavn. 5. Maji. Otte oc halvhundred Aar kand vel en Kone regne Udi sin Alder op, maa dog om Næsen blegne For sit ny fødde Nor; Om hun har regnet vel, Som hun graa hærdet meen, da giør hun Vunder-skiel Amager. 16. dito. Som vi seer Dyden frem til fulde Vext at skyde voris Arve-Printz, oc ud til Blomster bryde, Saa seis hand oc i Dag, at hand Guds Viingaard vil Formeere med en vist, som der kand voxe til. Den vilde Morbær-Qvist, en Mohre lar hand pode Udi den sande Stock, at bære Druer gode: Hand lar den vande vel med Daabens reene Flod, Saa hand kand voxe til og Fructen blive mod.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Renssborg. 21. dito. ger fra lar Kongen staa til Glyckstad at ta, vare Der hidset, oc nu her, oc ingen Møye spare Til Rigets rige Roe. Gid Lycker render med, At staa ham vel til Haand ved hver hans Fode fied, Kiøbenhavn. til Holsten Dronningen er reyst oc tør vel bæde TeJ nogle Dage paa Augusten, borrigs Sæde ANNo 1684. Til Kongen siger til, hvor de best mødis kand Gid begge mødis glad, saa glædis voris Land Vor Arve-Printz hand har Guds Kircke ladet øge For nylig med en Lem, nu kand Guds Lemmer søge Hos hannem Huse-lye, oc Lægedom i Nød, Naar de er ilde qvæst af Fiendens skarpe Stød. Hand med Solennitet seis nu i Grunden mure, Qvæst-husets første Steen, som der skal ævig dure for dette Syge-huus til Hovit-hiørne-Steen Men Solen dantzer om paa sine Straale been Her alle Ære-Saar, som Helte bryster bryde Ved Feyde-Skud og Sverd kand Sundheds Læge nyde. Her er oc Livis Brød med Huse-lye til rest For hver nødtørftig Siæl, som bliver Lemme lest Der fra gaar hand saa ud paa Floden at lustere Oc lader sig hos Spaen til Middags Maal tractere: Der er Trompet-Musig, hvor Stycker holder Bass, Oc mand Herskabets Skaal giør ret af klare Glass Hans Høye Excellentz kom, Gud skee Lov! tilbage Fra Holsten hiem igien; Men strax maa Afskeed tage Med et, sit Froken Nor, som gaar sin Himmel gang, At staa for Lammets Stool, oc siunge Engle-Sang Gottenborg 24. Maji.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Sverrig. er megit samlit Folck, som intet har at giøre for Skorbug Voldene i høyden maa opføre J vore Fæstninger, hvor nogen Sted er bar Vi graver os saa ind, oc mange huller har Vi vilde vel til Søes, oc lader Ordet stande, At Floden skal i Aar udi de Østre Vande, Omslagge her oc der; dog kand det icke retFor Sandhed sigis fra før vi faar Seyl opsetTydskland.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Berlin 20. Maj. da Svensken er for nær og kuber voris Grentzes Til halve Oder-Strøm hand burde til os hense; Fa Maji Mercurius. Ja i Skal en Rebning gaa, da gaar Stettin vel med Vi ønsker Fred og Ret hos ham maa sinde Sted. J Lande runden om vi høre Trummen lyde Krigs-Macter rycker frem, hvo veed, hvor ud vil bryde. Vi faar os røre med og holde voris Land Ved voget Øye trygt i sicker Frelse-stand. Lyneborg. 21. Maji Zi skulle Luxenborg mod Franske Hielpen føre; Derfor er vi til Feits, oc os i Marcken røre; Men er det Gienvey, at vi ned til Elven gaar, Hvad vil vi giøre der, hvor vi i Freden staar, Lintz.
Danske Mercurius, 1684-05-02
18. Maji. Det er saa nær i Aar, som vi i stor lod skrive Om de Neuheuseler, vi, kon med Stude drive. Om noget kom for Snack, var den alt i vor Magt; Vi ere fyrige, men farer dog kon sagt. Af Lengsel efter Roe tør Teckeli vel trine Med os, om ham skeer ret, paa Tyrcken med at pine Vi har en kiøn Armee, som kand vel giøre Lyst, Om vi lar Seener til oc fyrig Helte bryst Polen.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Javarov 1 Maj. Hvor voris farer frem, tør Tyrken lidet møde: Tre snese 1000 Mand skal her paa hannem støde; Den Keyserske Gesant er prægtig kommen hid, Oc vil, vi atter Folck her fra skal sende did Jtalien.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Gottenborg 24. Maj. Søerig. Vor meget samlit Folck, som intet har at giøre For Skorbug Voldene i høyden maa opføre J vore Fæstninger, hvor nogen Sted er bar Vi graver os saa ind, og mange huller har Vi vilde vel til Søes, oc lader Order stande, At Floden skal i Aar udi de Østre Vande, Omstagge her oc der; dog kand det icke ret For Saudhed sigis fra før vi faar Seyl opset.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Berlin 20. Maj.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Tydskland. Svensken er for nær og kulber voris Grentzer Til halve Oder-Strøm hand burde til os hense: Jan. Maji Mercurius Læ Ja i Skal en Revneg gaa, da gaar Stettin vel med Vr ønsker Fred oc Ret hos ham maa sinde Sted. J Lande runden om vi høre Trummen lyde Krigs-Macter rycker frem, hvo veed, hvor ud vil bryded Vi faar os røre med, og holde voris Land Ved voget Øye trygt i sicker Frelse-stand 21. Majis.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Lyneborg. skulle Luxenborg mod Franske Hielpen føre; Derfor er vi til Felts, oc os i Marcken røre; Men er det Gienvey, at vi need til Elven gaar, Hvad vil vi giøre der, hvor vi i Freden staar, 18. Maji. Lintz. Det er saa nær i Aar, som vi i stor lod skrive Om de Neuheuseler, vi, kon med Stude drive: Om noget kom for Snack, var den alt i vor Magt, Vi ere fyrige, men farer dog kon sagt. Af Lengsel efter Roe tør Teckeli vel trine Med os, om hom skeer ret, paa Tyrcken med at pine Vi har en kiøn Armee, som kand vel giøre Lyst, Om vi lar Seener til oc fyrig Helte brysJavarov 1. Maj.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Polen. hvor voris farer frem, tør Tyrken lidet møde: 2 Tre snese 1000 Mand skal her paa hannem støde: Den Keyserske Gesant er prægtig kommen hid, Oc vil, vi atter Folck her fra skal sende did.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Venedig 28 April.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Jtalien. Vor stercke Flode er nu færdig til at seyle Oc bier efter Vind: Det vil vel icke feyle Her snart jo spørgis Nyt, der er alt kommen Skreck For os blant Tyrkerne, som giør os Modet kieck.
Danske Mercurius, 1684-05-02
Udi Dalmatten Morlæcker meget myrde Laugt ind i Tyrkens Land og lætter Trældoms Byrde For mange Christne af de oc i en gelvindTo kunne Fæstninger fra dem har taget ind ANNo 1684. Den skonne Genua for kunde prætig braske Men ved Fransosens Jld, nu ligger, vist i Aske Gaar Franske anden Sted saa fort, som kiendis her, Damaa hand Spanien tiltræde alt for nær Nederland. Leyren for Luxenborg. 18. Her napper det fuld hart for os paa begge Side, Oc mangen braver Helt maa udi Mulden bide; Thi udi Fæstninger er Spanioren haard Og veed at Landets Tarv paa denne Fæstning staar. Men, naar vor Konge seer, det er paa Felde-Ende At Staden bucke maa, oc ham for Herre kiende, Da kommer hand her for, oc er ey lenge til; 11. Men hvor det spender af faa Dage lære vil. Nu neyer de alt ned oc tager til at sucke Men for at gaa i Knæ heel nødig vilde bucke Printz Chimay trøstis dog af Kongen, som en VenDer alt hvad gaar ham fra, vil give ham igien. For Hielpen den er seen lar de sig dog vel sige, For de har ere noct, de har ey vildet svige Den de har forit før, men naar ey Redning er Da maa mand give sig for Seyers Kue-Sværd Udi Rosilien vi Franske nylig store Med Spanske udi Slag, hvor mange Pander bløte, Ja vel 3000 talt, men voris Marcken blev, Dog struttet, de fuld hart, for de til rygge drev Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Platzen.