JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Vi have faaet nye Efterretninger fra Egneien, som melde at Roligheden er fuldkommen tilveiebragt i Alexandrien, men at Mammelukkerne i Catro udøve mange Voldsomheder, for at liveiebringe de Penge, Albaneserne have at fordre, Jndvaanerne frygte for at blive plyndrede og myrdede i deres egne Huse. Da Nilens Stigen ogsaa denne Gang har været ringe, frygter man i Cairo for Hungersned. Mammelukkerne ere selv indbyrdes uenige og fordre uophøre Contributioner, hvorfor Europæerne dog forskaanes. Osman Bey har nu Overmagten Cairo. Engellænderne skulle have sendt ham anselige Foræringer, ja endog lovet ham Hielpe. tropper fra Ostindien.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Skrivelse fra Madrid den 21de Februar. J Torsdags den 16de havde vi atter et temmelig stærkt Jordskielv, som varede 3 Secunder.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Fra Motril meldes under den 6te d. M. at man daglig har et eller to Jordskielv, som ledsages af et huult underjordisk Bulder, men dog ikke gjøre nogen Skade. Skipperne, som ankomme dertil, berette, at de ogsaa paa Havet have mærket Jordsklev.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Skrivelser fra London af 14de, 21de, 25de, 28de Febr. og 2den Martii.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Udsigterne til Hs. Majestæts Bedring tage daglig til og snart troer man ham istand til at tage Deel i Regierings Forretningerne. Lord Hawkesbuey forsikkrede nylig i Parlamentet, at Hs. Majestæts Sundhed var i Tiltagende og de sidste Bulletin af Lægerne af 1ste Marts indeholdt den glædrene Berling. delige Efterretning, at Hs. Majestæt befandt sig bedre end Dagen før. Hs. Majestæt skal endog have skrevet nogle Breve med samme Lethed og Tydelighed i Urttyk, som stedse har været ham egen.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Debatterne i Forgaars Nat angaaende Volontairbillen var af megen Jnteresse. Blandt Talerne udmærkedes især de Herrer For og Pitt.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Jmellem Prindsen af Wøllis og Hertugen af York er nylig bleven tilveiestagt en oprigtig Udsoning ved Sheridan, som ved denne Leilighed har været Mægler, og fortiener det Almindeliges Tak for sig skiønne Opførsel i denne vigtige Sag, Prindsen rakte sin Broder Hertugen Venskabs Haand og lovede, at alt skulde være glemt imellem dem uden Hensyn til det Fortfuldne. Landets Stilling og Pligt mod vor Souverain, sagde han, opbyder os til at give Exempel paa Enighed. De skiltes derpaa kierlig fra hinanden.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
De sidste Depescher fra Admiral Cornwallis indeholdnogle vigtige Efterretninger og Fiendens nærværende Stilling og Styrke til Søes. Man tvivler ikke paa, at Bresterflaaden jo snart vil søge at komme til Søes. Den bestaaer af 18 Linieskibe, hvoriblandt 4 Tredækkere foruden en stor Deel mindre Skibe. De synes alle at være i seilfærdig Stand.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Paa vor Flaade troede man, at den om kort Tid vilde søge at komme ud af Havnen. Man ventede den med Fyrrighed. Vor Styrke bestaaer af 19 Linieskibe foruden et stort Antal Fregatter. Endeel Linieskibe ere i disse Dage afseilede til Kanalflaadens Forstærkning. Den bestaaer nu i alt af 47 Krigskibe. - Sir Eward Pellew vedbliver endnu at holde Ferrel strængt blokeret. Contreadmiral Calders Eskadre er løben ud fra Cork paa et Krydstog, Beretningen, at den franske Flaade skulde være løben udfra Trulon, er ikke bleven bekræftet, tvertimod melde de sidste Breve fra Admiral Nelson, at bemeldte Eskadre ved syntes seilfærdig, men gjorde ikke noget Forsøg paa at komme ud.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Ved en til Plymouth ankommen Kutter har man faaet Efterretninger fra Gibraltar, hvor intet af Vigtighed er fort faldet Admiral Nelsons Flaade krydsede ved Majorca, da Kutteren forlod samme.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
En stor Deel Feldt Fornødenheder ere for kort Tid siden blevne sendte til de nordlige Egne til Brug for Volontoirkørp, serne. Misforstaaelserne ved Southwark=Corpset ere gandske di lagte.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Hr. Lindo, som for nogen Tid siden havde begivet sig til Paris, for at faae en Sum af 130000 Pd. Sterl. udbetalt, som han havde foreskadt de franske Tropper paa St. Domingo, har af den franske Regiering strax faaet sin Fordring, honoreret og Pengene ere allerede remitterte hertil Jolandt andre Forholdsregler, man har taget i disse Dage, er ogsaa denne, at alle Bombarder skibene i Woolwich have faaet Ordre at lægge ned af Floden.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Fregatten Amethyst er kommen tilbage fra Norge til Leith, Den havde forfulgt nogle hollandske Transportskibe, som skal have havt Tropper ombord for at lande paa Shetland; men en indfaldende Storm hindrede deres videre Forfølgelse.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Det udspredte Rygte, at Admiral Linois Eskadre skulde have erobret vor Øe St. Helena, anseer man som gandske uden Grund.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Hofeidenden indeholder en Cabinetsordre, hvorved Qvarantainen igien er ophævet, som var foreskrevet de fra Am rica kommende Skibe i Anledning af den gule Feber. Gouverneuren paa Jamaica har efter de sidste Efterretninger derfra saaet Ordre til i Nødsfald at proclammere Krigslovenne i nogle Districter paa 90 Dage. Dette er skeet formerelst de 9000 Mand franske Krigsfanger fra St. Domingo, som befinde sig paa Jamaica. Henimod 600 Officerer opholde sig i Spanise=Tovn paa deres Æresord.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Efter Erministeren Pitts og fleres Mening vil Landgangen fra fransk Side blive udsat til Begynde sen af April at Frygt for Jevarogns Stormene. Kanoneerbaadenes Ta i Boulogne siges nu at være over 1000. Hr. Wilderforce meldte nylig i Underhuset, at han vilde gjøre en Motion i Anledning af Slavehandelen, ved hvilken Anledning han foreslog at forelægge Underhuset nogle visse Papirer. Dette blev bevilget.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Med Deyen i Agler har man for nærværende Tid Misforstaaelser. Vor Consul John Facon var bleven slet begegnet af Deyen og henvendte sig derfor til Regieringen, som ga Admiral Nelson Ordre at skaffe Consulen Satislaction. Admital Nelson viiste sig for Aller og truede med Angred; men Deyen lod svare, at dersom Nelson fyrede et eneste Skud, vilde han ansee det som Krigs=Erklæring og strax svare med sine Batterier Lord Nilson, som ikke havde Ordre at lade det gaae til det yderste, indberettede strax denne Affaire til Regle ringen og venter nærmere befalinger i Henseende til denne deelicate Sag.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Nylig udbrød en skrækkelig Jd hos de Herrer Wid og Barrington. Den udbredte sig med meget Hæftighed. En Nabohuus blev tillige et Offer for Luerne og et andet led betydelig Skade. Prindsen af Wallis's Velontairkorps udi mærkede sig saavel ved Slutningen som ved Redningen Skaden er betydelig, men vilde have blevet større, dersom Vinden havde vendt sig til en anden Kant.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Skrivelse fra Jtalien den 25de Februar. Man forsikkrer, at den franske Armee har faaet Ordre af tage Hovedstaden Neapel og Øen Sardinien i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Admiral Nelson synes at være underrettet om denne Plan, da han allerede krydser med sin Flaade ved Sardinien. Civita=Vecchia ventes franske Tropper, for hvilke man allerede har indrettet de fornøde Qvarterer.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
J Aquilla brød den 12te d. M. en stor Mængde Fanger, pludselig ud af Fængslet. De overmandede Vagten ved Fængslet og gjorde den vaabenløs, løb igiennem Gaderne, skiøde ind af Vinduerne og begir en Mængde andre Voldsonheder. Forvirringen i Byen var undsigelig stor, da man frygtede for en almindelig Plynd ing. Derpaa angrebe Fangerne Commandant Gallianis Huus; han reddede sig igiennem et Vindue og Vagten drev Fangerne tilbage ved en heftig Musketild. Jmidlertid forsamlede Besætningen i Castellet sig, endeel kiekke Borgere forenede sig med samme og angrebe Fangerne, af hvilke mange bleve dræbte eller fangne; de øvrige toge Flugten. Det tilgrændsende pavelige Gebreer bleven advaret derom ved en Coureer og tilligge anmodet om at foranstalte et almindeligt Streiftog mod disse undvegne Røvere og Bandler.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Skrivelse fra Paris den 2den Marts. Politiets strenge Opsyn her i Staden vedvarer endnu Endeel mistænkelige Personer og Beboerne af Lebianes Huus ere blevne arresterede. Leverandeuren Roland, som var bleven sat i Frihed med Caution, er atter bleven arresteret. Hr. de Septeull, som har været arresteret, er bleven for viist til Bayonne; han havde Valget imellem denne Stad, Lyon og Marseille Man forsikeer, at Acterne i Sammenrottelseslaget skulle meddeles alle udenlandske Regieringer. General Moren skal være bleven bragt fra Temple til Vineennes Han al hidtil have nægtet at have seet Pichegre og Georges Leblane, i hvis Huus Pichegen blev grebet, er Vexelagens og Aal nogle Gang have reist til Engelland og besørget Pichegrus Pengesager. Pichegen blev overfaldet med største Forsigtighed. Desuagtet værgede han sig nøgen og uden Vaaden med saa stor Forbittrelse, at Gensdarmerne i Begyndelsen ikke kunde komme ham nær og gribe ham Han slog 3 a dem til Jorden og gav den stærkeste et saa heftigt Stød for Brystet, at han endnu i Gaar spyttede Blod. En anden beed han saarasende Armen, at denne raabte: "Slipper Du ikke, saa jager jeg Dig en Kugle igiennem Hovedet. Piche nu skal have svaret: "Skyd, saa saaer Du en Æres sabel." Han er selv bleven let saaret i Skulderen og Hoften. Han har erklæret, at dersom han havde kunnet betiene sig at sine Vaaben, skalde man ikke have faaet ham levende.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Vi have faaet den Efterretning fra Turin, at et af de frygteligste Uhyrer, Barbet Costanzo, som i lang Tid har gjort Egnen omkring Teuda usikker, er bleven grebet af Gensdarmerne.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Regieringen har sendt 2 Commissairer til Mitz og Vertunfor at forsyne de engelske Fanger med Klæder, Linned, Penge og andre Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Nogle af vore Tidender melde, at en Kaper fra Boulogne, som commanderes af Capitain Bucall, har gjort Landgang paa de engelske Kyster og erobret en liden Skandse, hvor den fandtes en Post af 6 Mand, som bleve førte fangne til Dieppe.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Anden Skrivelse fra Paris den 5te Martii. Politiets vedvarende Aarvaagenhed har ikke været forgleves. J St. Germain en Laye har man grebet en af de Sammensvorne, hvis Navn endnu ikke er bleven bekiendtgjort og som giorde saa stor Modværge, at han blev saaret. Man siger ogsaa, at en Polignae er bleven arresteret. Endeel Personer skulle være blevne arresterede i Rouen.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Journal de Paris meddeler følgende Efterretning om Plchegrus Arrestering, for hvis Paalidelighed Journalens Udgiver indestaaer: Clvil- og Militair=Politiet havde i at skillige Dage fulgt Pichetrus Spor. Man vidste med Vir hed, at han om Søndagen havde opholdt sig i Gaden Vincenne hos en Mægler ved Navn Treille. Mandag Morgen Kl. 2 begav man sig derhen. Pichegru var der ikke meere, men Treille og hans Familie nødtets til at opdage det Sted, hvor de havde bragt Pichegru i Sikkerhed; der var hos en viLeblane, Treilles Compagnon, hvor Pichegru strax efter blev arresteret. Det synes, at man fornemmelig har Gouverneuren i Paris at takke for Opdagelsen af Pichegrus sidste Tilflugtsted. Leblanc har taget Flugten og forfølges ivrige - Man har endnu en anden Efterretning herom, som siget. at den Person, der udleverede Pichegre, havde for Revolutionen været Tiener og at Pichegri havde skaffet ham en Pest ved Proviant=Administrationen ved sin Armee. Dette Menneske, som Pichegri hendelsesviis traf, vidste at rind hans Fortrolighed, saa at Pichegra gav ham 21000 Fr. for sin Underholdning saa længe Faren varede. Derpaa gi dette Menneske til General Murat og lovede at opdage Pichegrus Opholdsted mod en Summa af 100000 Fr., hvilken Betingelse blev indgaaet, hvorpaa han førte Politiet derhen. Moniteuren indeholder følgende Efterretning fra Boutogne: J den sidste Trefning har en Bombe fra Batteriet, ved Grinez truffet en engelsk Fregat og boret den i Grund Vraget strandede ved Kysterne. Siden den 25de Februar have vil ingen engelske Krydsere seet; vi formode derfor, at noget overordentligt maae være indtruffet.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Moniteuren indeholder følgende vigtige Efterretning, dat. Tranquebar, den 24de Septbr. 1803: General Willes, ley var rykket langt ind i Maratternes Land med en anseelle Armee bestaaende af Europæere og Seapoys, men maatte af Mangel paa Levnetsmidler og Vand igien trække sig tilbage, uden at have udrettet noget; de Jndfødte, som man havde at paa en halv Ration Riis, vare nær ved at giøre Opstand, Et anseeligt Corps Maratter, som foruroligede den engelske Armees Marsch, naaede samme den 5te August imellem Por nah og Sattarah og angreb den med stor Hidsighed. Marat terne tilfægtede sig en fuldstændig Seyer; Engellænderne mistede 4000 Mand, baade Europæere og Sedpoys, tillig med deres Telte, Bagage, Krigskasse og 12 svære Kanoner, som de maatte fornagle Man troer, at General Willeslerer bleven taget til Fange, fordi han endnu ikke var ankommen til Leiren ved Courerens Afgang derfra. Det engelske Cavallerie kunde ikke bruges i dette Slag; det var ganske udmattet af Mangel paa Vand. De tre fornemste Marattchefer, Scindiah, Holkar og Peschwa, som længe have været Fier der, have forenet sig og ladet deres Tropper støde sammen. De ere i meget god Stand og forsynede med et anseeligt Artillerie=Train. J Slaget have Maratterne især søgt at ødelægge ge Europæerne; derimod have de strax sat alle deres indiske Fanger i Frihed og behandlet dem saa vel, at en stærk Desertion er begyndt ved den engelske Armee. Da Overbringerne af denne Efterretning reiste fra Madras, var Kysten i største Forvirring.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
En af vore Tidender meddeler en Privatskrivelse fra Jsle de France af 1ste October f. A. og siger derhos, at den indeholder Efterretninger og Admiral Lindis Escadre, hvilke det vilde være uforsigtigt at bekiendtgiøre i nærværende Publik Derpaa hedder det: "Capitain Baudin, som løb ud fra Havre. for at gjøre en Opdagelsesreise, er død den 16de Septer efterat han var kommet hertil fra Ny-Holland, uden at have kunne opnaae Hovedlemedet af sin Relse; men han har medbragt nogle Planter og ubekiendte Dyr. Han ventede paa Jsle de Franer paa den gunstige Aarstid, for at kunne bringe disse Gienstande sikkre til Frankerig, da han blev overfaldet af en Sygdom, hvoraf han døde. Man siger, der har der sket Misforstaaelser imellem Cheferne for denne Expedition hvilket tildeels har været Aarsag i at ren mislykkedes. - Fo gende ere nogle Efterretninger om de la Peyrouses ulykkelige Expedition. Et portugisisk Skib, som seilede fra de philippinske Øer, blevet Menneske vaer, som stod paa en Klipper og giorde Tegn med et Klæde. Capitainen lod ham strax hente ved en Baad. Da han var kommet ombord, sagde han, at han var Astronomen Lagalet, som havde indskibet sig med de la Peyreuse. Man søgte at bevise denne Ulykkelige al muli Bistand; thi han var i en ynkelig Tilstand. Da man bad ham om udførligere Efterretninger, gav han følgende: "Da de la Peyrouche seilede fra Botany Bar med sine 2 Skibe, tog han Coursen til Ny-Holland. De Skibet Astrolade var strandet, tog han de af Mandskabet. som havde reddet sig, ombord; men strax efter udbrød Jld ombord paa hans eget Skib, og da den endelig var bleven slukket, var Skibet ikke meere stand til at holde Søen. Detnagtet naaede han Kysterne af Ny=Holland, hvor han i Haabom at Regieringen ufeilbarlig vilde afsende et Skib, for at opsøge ham, forblev en slet Forfatning i 9 Aar, efter hvi Forløb han fattede den Beslutning, at bygge et Fartøi at Vraget af sit Skib, som i det mindste kunde bringe ham med alle hans Folk til en Havn, hvor han kunde finde et europæist Skib, der kunde føre ham tilbage til Europa. Da han i denne Her sigt lod fælde Træer, blev han pludselig overfaldet af de Jndfødte, med hvilke har hidtil havde levet i god Forstaaelse, og myrdet med alle sine Folk. Jeg var under Slaget bleven detascheret med et Partii, for at giøre en Diversion; ogsaa mine Medfølgende bleve myrdede og jeg allene reddede mig ved at springe i en Baad, med hvilken jeg naaede denne Klippe, hvor jeg allerede har tilbragt adskillige Dage uden Næring." Det erbeklageligt, at man ingen flere Efterretninger har faaet af denne Ulykkelige; men i den sørgelige Tilstand, hvori han befandt sig, var enhver Bistand, for at holde ham i Live, forgleves. Han døde paa siette Dag af Svaghed og Udmattelse, efterat have givet den portugisiske Capitain en Papiirolle, som denne har paataget sig at sende den franske Regiering.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Skrivelse fra Bryssel den 4de Marts. Uveiret den 24de Februar har endnu været mere ødelæggende i Belgien end i Holland. J Nivelle slog Lynilden ned i St. Gertrude Kirketaarn, hvorved en Deel af Kirken og nogle nærliggende Huse lagdes i Aske. Branden var gyselig da det smeltede Blye løb strømmeviis ned af Kirken. Under præfecten og nogle Embedsmænd, som ilede til, bleve trukne af en Jldklum, som faldt ned af Luften, og styrtede til Jorden; først efter et Quarteers Forløb fik de Brugen af deres Sandser igien. - J Boler, Ath og Aersehorslog Lynilden ned i Kirketaarnene; ligeledes i Kirketaarnet i Ondenarde, hvilket brændte reent af, og Jlden blev først slukket næste Morgen. Lynilden slog ogsaaned i Kirketaarnet i St. Er nelle, hvilket blev lagt i Aske tilligemed 3 Bøndergaarde J Aachen slog Lynilden ned i det høieste Kirketaarn og rev 4 Fod at Taget af, dog blev Jlden saar slukket. J Mons lagdes 3 Huse i Aske at Lynilden.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Skrivelse fra Haag den 6te Marts. Den franske Overgeneral Marmont har ved sin Seilladover Sudersøen til Texelen været i stor Livsføre. Jagten, har paa han var, kantrede næsten ved et Vindstod og drev siden til Kysterne af Medenblick Alle Efterretninger fra Piceardiets og Flanderns Kyster stemme overeens deri, at alle Tilberedelserne til Expeditionen mod Engelland nu ere fuldendte. Saavel de franske som vore egne Tropper ere fuld Bevægelse vor Republik og formeres daglig. Man troer her, at Pichegrus Arrestering i Paris vil give stort Lysi den opdagede Sammensværgelse. - Man fortæller, at han i et Forhør, der strax blev holdt over ham, skal have svaret paa de Spørgsmaale, om han havde seet Moreau, og hvorfor han var kommen til Paris, at efter det Forefaldne imellem dem kunde de blot see hinanden med Kaarden i Haanden, og at Hensigten af hans Reise til Paris var at kræve Moreau til Regnskab for hans Opførsel. Disse Svar ere neppe ægte. Han skal nu være bragt til Temple.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Blandede Efterretninger. Frankerig. Ministeren for den offentlige Skat anfører, i sin Raport et meget ædelt Træk af den første Consul. De de i Kirkestaten og andre italienske Lande udskrevne Contributioner ikke alle kunde betales i rede Penge men tildeels bleve afgjorte ved Vexler paa de rigeste Huse sammesteds; saa blev disse Vex er efter Freden bragte i Skatkamret. Der indfandt sig strax Speculantere, som vilde kiøbe disse Vexler for lave Priser, for siden igjen at kunne sælge dem med Fordeel. Bonavarte standsede denne Aager ved at befale Ministeren, at disse Vexler skulde kasseres og tildagesendes det apostoliske Kammer, som ogsaa skeete.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Overdommeren lader nu tillige Røverchesen Georges forfølge ved et Stikbrev, hvori han beskriver ham fra Top til Taae. Han er af uhyre Tykkelse, stærkt bygt og af middelmaadig Høide.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Madame Bonaparte har sendt Malten i St. Cloud 4000 Fr. til Hospitalet og 1000 Fr. til de Fattige sammesteds.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Valgeollegiet i Melun har udnævnt Præsecten sammesteds B. Lagarde og Republikens Gesandt i Kiøbenhavn B. Aguesseau til Candidater for Sentet.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Handelshuset Durand & Comp. i Marseille har faaet Tilladelse at udføre 1000 Centner Hvede til Spanien, hvor forrige Aars Høst aldeles er mislykket.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Man arbeider nu paa 2000 Velociseres, som skulle udleies til Privatersoner.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Engelland. En Broder af Miss Patterson, med hver Hieronimus Bonaparte har formælet sig, har hidtil ophold sig i London. Han er amerikansk Kiøbmand. Vore Tidender tale om, at Negergeneralen Dessalings skal have i Sinde at sende en Gesandt fra St. Domingo til London.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Generalmajor Baled har faaet Tilladelse til at bære den tyrkiske Halvmaane=Orden.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Nylig blev Hr. Sheridan eenstemmig som simpel Soldat optaget til Medlem af St. James Volontairkorps.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Jtalien. Nogle Reisende, som opholde sig i Rom, belave sig paa en Relse til Grækenland. Prindsen af Meckerburg-Schwerin og hans Sulte staae i Spidsen for disse Ri sende.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Østerrig. Ved Erkehertug Carls ny Organisetion af Militair=Forvaltningen ere Sagerne ved Krigsdepartementet i afvigte Aar 56281 Nummere mindre end i det næst forrige Aar ved deres simplificerte Gang.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Begge Lægerne Philippi og Schøbet have opfundet at frembringe Tiære, Beeg, Bogtrykkersværte og Tusk af Tørv. Keiseren har givet dem 5 Aars ud lukkende Privilegium herpaa.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Kiøbenhavn den 19de Marts Under 2den d. Meer, igiennem det danske Cancellie, udfærdiget et Reglement for det borgerlige Artillerie=Corps i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Under 17de d. M.er, igiennem General=Postamtet, udfærdiget en Placat af følgende Jndhold. Hs. Majestæt har, ved allernaadigst Resolution af 9de d. M., befalet, at der fra 1ste April dette Aar skal oprettes et Postcontoir i Borgensund i Søndmøers Fogderie J Følge heraf ophæves den ved Placaten af 2den April f. A. fastsatte Bestemmelse, at Brevene til Borgensund skulle addresseres til Molde, da befor Fremtiden blive at uddressere directe til hiint Sted; derimod bliver bemeldte Placat i alle øvrige Puncter, som angaae Postens Gang, Brev=Posttaxten m.v., fremdeles gieldende i Henseende til Borgensunds Postcontoir. Hvilket, til Vedkommendes Efterretning og Jagttagelse, bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Ved Reskript af Gaart Datum til Stadshauptmanden i Kiøbenhavn er det anordnet og befalet: 1) at en Kasse=Commission ved det borgerlige Militaire i Kiøbenhavn skal ordnes i Overeensstemmelse med hvad i Kasse Reglementet af 14de Septbr. 1763 og den kongelige Resolution af 19de Junii 1795 er befalet for de gevordne Jnfanterie=Regimenter, og 2) at Regnskaberne for den kiøbenhavnske borgerlige Militaire=Fond, med hvilke i øvrigt skal forholdes paa ligeMaade, som med de fra Regimenterne aflæggende Regnskaber, skulle indsendes til det danske Cancellie, og af samme decideres.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
J Følge kongelig Resolution af 2den d. M. skal Fregatten Fyllegriperes istedet for Fregatten Lille Belt, og commanderes af Capitain Gether¬
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Fra Amtmanden over Frederichsborg Amt er til det danske Canceller under 21de f. M. indsendt et optaget Forbør i Anledning eftet ved Villingebek den 7de Decbr. f. A. indstrandet svensk Skib Neptunus, ført af Coffardle=Capitain Hagelberg(Seelieutenant i svensk Tieneste) hvis Mandskab, bestaaende af Capitainen, Styrmændene og 7 Matroser, bleve med Livsfare biergede af de brave Mænd fra Villingebek, Johannes Andersen, Jens Hansen, Jens Jensen, Christen Nielsen og Niels Jensen. Efter at denne Sag har fra det danske Cancellie været Hs. Majestæt foredraget, har det behaget Allerhøistsamme under 2den d. M. at resolvere: at ovenmeldte som Mend af Villingebek over skulle forundes Sølv-Medaillen for ædel Daad og Tilladelse til at bære samme i et Baand paa Brystet.
Berlingske Tidende, 1804-03-19
Til Directionen for det asiatiske Compagnie er indløben fo gende Efterretninger, nemlig: fra Capt. Brink, som forer Skibet Kronprindsessen, og fra Copt. Sebbelow, som fører Skibet Dannemark, at de paa deres Udreise til Ostirden ere ankomne til Rio Janeiro, den første den 19de August og den anden den 10de Slotbr. s. A. Capt. Brink forlod bemeldte Plads den 10de Septbr., og Capt. Seddelew ventede sig der et Ophold af 10 a 12 Dage. J øvrigt alting ved inden Borde.