Berlingske Tidende, 1834-12-24
Marseille, den 24de November. - Den franske KrigsbrigPalinure ankom for nogle Dage siden til Toulon og medbragte Depescher fra Hr. Schwebel, fransk Consul i Tripolis, over de alvorlige Begivenheder, der den 10de d. M. fandt Sted i denne Deel af Barbariet. Krigen, Anarchiet, Handelens totale Ødelæggelse, Følger af den lange Strid mellem Sidi-Ali og Ali-Mesurata, ere bekjendte Tildragelser, saavelsom Sidi Alis Anerkjendelse af Porten. Denne sidste har bestandig vidst at beholde Besiddelsen af Staden, medens hans Modstander bleve udnævnt til Pascha af Landskabets Stammer. Den engelske Consul, Warrington, en intrigant Person og en Fjende af Franskmændene, beskyldes for, ved ethvert muligt Middel at have næret Urolighederne, maaskee i den Hensigt at svække de kæmpende Partier og at gjøre en Jntervention fra Englands Side nødvendig, for saaledes at aabne dette Land en Udsigt til, ligesom Franskmændene at faae fast Fod paa Africas Nordkyst. Uden at erklære sig aabent mod Sidi-Ali, understøttede han hemmelig Mesuratas Jnsurrection og forsynede de oprørske Scheiker med Krudt og svært Skyts, hvorved det da blev disse muligt, formeligt at beleire Tripolis, at ophæve dets Forbindelse med Landet og at anlægge Batterier paa Kysten, for at forhindre fremmede Skibes Jnløb, og for endelig ved Hunger at tvinge Staden til Overgivelse. – Ali-Mesurata erklærede Staden i Beleringstilstand, hvilken naturligviis ikke blev anerkjendt af de fremmede Consuler. Sidi-Ali blokkerede nu fra sin Side Jnsurgenternes Kyst og Fortet Torgung, hvorimod kun den engelske, portugisiske og den toscanske Consul gjorde Jndsigelse. Briggen Palinuelaae allerede i længere Tid for Tripolis, for, hvis en Katastrophe skulde indtræde, da at beskytte de franske Undersaatter, men derimod at holde sig neutral i Kampen mellem Rivalerne. Den 8de November ankom et østerrigske Skib fra Triest. Jnsurgenterne forbød det Jndløbet, og truede med at fyre paa det, hvis det ikke vendte om. Da de østerrigske Undersaatters Rettigheder ogsaa staae under den franske Consuls Beskyttelse i Tripolis, saa besluttede Capitain Vermot, Palinures Commandant, at tage sig af det østerrigske Skib. Han hidsede det trefarvede Flag paa dets Hovedmast, og erklærede, at han gjenblikkelig vilde hevne enhver Fornærmelse, der tilføjedes det. Den 9de ankom et toskansk Skib, der fra Jnsurgenternes Side blev truet paa samme Maade. Det lagde sig ikke destomindre for Anker i Nærheden, af det østerrigske Skib, hvorpaa Araberne virkelig begyndte at aabne en Jld paa den fra Batterierne. Nu besluttede Capitain Vermat at sætte Magt mod Magt; han nærmede sig Kysten i halv Skudvide og gav et glat Lag, der blev fordærveligt for Jnsurgenterne. Disse svarede i Begyndelsen med deres Kanoner, men toge strax derpaa Flugten, og lode deres Skyts i Stikken. Palinure, sendte en Snees Kugler efter dem. Den engelske Corvet Favourite, var Øjenvidne til dette Optrin, uden at røre sig. "Palinures=Mandskab gik den 10de i Land i Tripolis; de bleve modtagne af Paschaen som befriere, og den arabiske Befolkning overeste dem med Venskabs-Yttringer. Endnu den samme Dag afseilede Vermot til Toulon, hvor han efter fem Dages Qvarantaine steeg i Land og høstede Roes og Lykønskninger af hele Marine-Corpset for sit energiske Forhold.