Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Det bataviske Folk forkynder hele Verden, at dens frie Statsforfatning skal være urokkelig befæstet paa folgende Grundsætninger af Menneske- og Borger-Rettighederne og Pligterne. Rettigheder. 1) Hovedformaalet af Samfunds foreningen er Sikkerhed for Liv, Legem, og Eiendom. 2) Jngen afstaaer derfor mere af sin naturlige Ret til Friehed og Liighed, end fornødent er. 3) Ethvert trængende Medlem er berettiget at fordre Arbeid, og hvo til Arbeid er udygtig, Understøttelse. 4) Den naturlige Liighed bestaaer i, at hvert Menneske har samme Rettigheder og Pligter. 5) Den naturlige Friehed bestaaer i, at enhver kan giøre og lade, hvad han vil, saalænge han ikke krænker en andens Rettigheder. 6) Beviis paa et velordnet Samfund er, at der findes borgerlig Liighed og Friehed. 7) Den borgerlige Liighed, hæver ikke den naturlige Ulighed af Kræfter, Eiendomme, Talenter, og Dyder, men den bestaaer i et velordnet Samfunds lykkelige Forfatning, saa at ingen Borger paa retmæssig Maade kan forbinde sin Medborger til noget, naar derfor ikke paalægges hiin en giensidig Forpligtelse. 8) Den borgerlige Friehed bestaaer i Borgerens Føye til, ingen menneskelige Love at underkaste sig, dem han ikke selv har antaget. 9) Liigheden og Frieheden beroe paa Lydigheden mod Lovene, hvilken Samfundet er berettiget at æske af alle sine Lemmer. 10) Loven er Almeenvilliens Udtryk, eller Meerhedens af alle Statsborgeres Villier over Handlinger, der kunne fremme eller hindre Samfundets Formaal. 11- 13) Overmagten er den Ævne at giøre og udføre Love. Den boer hos hele Folket, og er een, udelelig, og uafhændelig. 14) Til et Samfundsfordrag udkræves, at Meerheden af Statsborgere samtykker deri. 1517) Folket, som har indrettet Staten, og ikke i Fremtiden kan bestandig selv arbeide paa Lovgivningen, vælger Repræsentanter dertil. Folkerepræsentationen kan, efter Friehedens og Liighedens Grundsætninger, ikke andet end svare til Folkemængden. Repræsentanterne have den Ret at giøre, hvad Folket kan overdrage dem. Pligter. 1) Grændserne for Samfunds-Magten er dette Livs Held. Hver Bestræbelse at beherske Tankerne, og deres offentlige Meddelelse, er Tyrannie. 23) Samfundet maae omhyggelig holde sig fra hver befaling, der strider mod Sikkerheden. Hvis denne angribes, eller trues af Magten, maae Samfundet anvende den forenede Krafts Fylde til at afvende, eller erstatte Skaden. 45) Borgernes Eiendom er saahellig, at selv ikke den mindste Deel deraf, uden deres Samtykke, maae komme under Samfundets Raadighed. Kræver endelig Almeenvellet engang Overeiendomsret tens Udøvelse, da er Staten forpligtet til billig Skadesløsholdelse. 6) Samfundet maae heller ingen Afgifter hæve, der ikke ere ligelig paalagte, og hvis Fornødenhed ikke er tydelig. 7–8) Den almeene Grundsætning for Menneskets og Borgernes Pligter er handle saasom du kan forlange, at hvert Menneske, og Borger skal handle. Heraf følger Lydighed mod Loven, og at ingen Borger, han være ene, eller forbundet med en Deel af Folket maae lade sin eller sines Villie gielde for den almeene, eller Folkevillien. 9) Jngen Lov maae nogensinde have en tilbagevirkende Kraft. 10 12) Folket maae haandhæve sin Overmagts Fylde, og kan aldrig afstaae denne. Folkets Overmagt og Liigheden taale ingen Forskiel paa Byrd, ingen Arveværdigheder, ingen Embeder, eller Betieninger, som Samfundet ikke strax kan ophæve, eller tilintetgiøre.