JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
At Recensenten er en ung Begynder, der har længe at bie, inden han skal vove sig til at forelægge et Publicum sine Forsøg, seer man strax paa Stilen og Sproget. Schillers Epigram: Was ste gestern gelernt, das vollen ste hente schon lehren, Ach, was haben die Herrn doch für en kures Gedarm. passer sig ganske paa ham, man skulde næsten troe bogstavelig. Begyndelsen viser dette især. Man seer let, hvorledes det hele er blevet til. Recensentens Phantasie er ved en eller anden Leilighed blevet ophidset til at foregøgle ham, hvor herligt det vilde være at recensere en Øhlenslægers Arbeide, især at rive det ned. Nu har han da begyndt med allesteds fra at samle en Deel almindelige Sætninger, deels rigtige, deels urigtige, og nu søgt at ophidse sig til en høi philosophisk og poetisk Stemning. En naturlig følge heraf er det kunstlede og tvungne i den hele Jndledning, der gjør et Jndtryk, som naar man er i den piinagtige Stilling at skulle stille sig henrykt an, skjønt man kjeder sig i høieste Grad; fremdeles den Higen efter Billeder, der da naturligviis falde latterlige eller forskruede ud. J det Hele er slet ingen hold Forfatteren har ikke havt Kraft til at beherske den Smule Stok, han har samlet. Sande, halvsande og ganske usande Phraser ved Siden af hinanden. Det mangelfulde i Valget af Ord og i Sætningernes Forbindelse tilligemed den omtalte Higen efter et blomstret Sprog, forkynder især en un Forfatter, der endnu er Lærling, og maaskee her første Gang forelægger Publicum et Forsøg. Exempel paa en reen usand Phrase staaer strax i Begyndelsen: "Den Udannede lader sig kun afficere af det sandseligt følelige. Hvilken Snak Hvor mange Millioner ganske uddannede Mennesker ere ikke blevne afficerede af den christelige Religions Sandheder, Dog den Slags Phraser finder man saa mange af i det høitravende Sprog, adskillige unge Forfattere hos os begynde at indføre. Mere characteristisk er Halvheden i den tæt foran staaende Periode, hvor det hedder: "Hvilken, begavet med Følelse for Kunst og Poeste, Himmelens Skjønneste Gaver til de Dødelige, nød ei det samme (Hvad der menes ved dette samme, er, – det være sagt i Forbigaaende, – ikke at blive klog paaAt Poesien her staaer, som om den ikke hørte til Konsten, er en Jncorrecthed, hvoraf der hos vor Recensent findes mange. Men at Konst og Poeste kaldes Himmelens skjønneste Gaver, det viser os ret Lærlingen, der har glemt det halve af det, han har lært. Læreren har uden Tvivl sagt: Videnskab og Kunst. Dog maaskee forekom denne Sammenstilling Hr. Lærlingen at være for hverdags. At den Udannedes Nydelse af det anseeligt følelige (f. Ex. af Mad og Drikke) kaldes en ubevidst Tummel er saurrigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
En løierlig Feil i Udtrykket staaer strax i Begyndelsen: "med Glæde, hedder det, beskjæftiger den (Sjælen) sig med det tilbageblevne Jndtryk af den nydte Fryd, hvilket løber ud paaat Sjælen med Glæde beskjæftiger sig med sin Glæde. – Man seer let, at der istedetfor de Ord: den nydte Fryd, skulde staae, sin Nydelses Gjenstand er: Vandringen og de Udsigter, den Vandrende har nydt). - Alle disse Feil staae i de første 12 Linier. Naar det lidt længere hen (p. 178) hedder: "Naar evigluende Pantasie slynger sig i kierlighedsfuld Forbindelse om den klareste bevidste Forstand, da undfanges Kunstværket," saa skulde det blot hedde, slonger sig kierlighedsfuldt o. s. v. Hvad det er i Forbindelse at slynge sig om Nogen, bliver vel ingen klog paa. At vor Recens. lader Kunstværket undfanges, uden Fornuft, maae man ikke regne. Saa philosophisk hans Air endog er, saa kjender han vel ikke anden Forskiel imellem Forstand og Fornuft, end den der lader sig lære af Sporons Bog om eenstydige Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Af Recensentens Lignelser maae jeg gjøre opmærksom paa et Par. - Nordens Helteold, ligner han ved den hvide Snee, der om Vinteren bedækker vore Egne, og mener at hiin ligesom denne blænder Øjnene. Jmidlertid kaldes Syden i Modsætning dertil det "lyse Land. - Hvor forkeert og fremtrukken denne Sammenligning er, seer enhver. Jtalien er for ham det Land, hvorhen vor Sjæls aldrig stillede Længsel higer, som dens Ønskers og Attraaes evige Ophold. Men jeg kan troe, han er meget kuldskjær af sig, og derfor forestiller han sig Jtalien som et Slags Himmerige. Derfor maae vi heller ikke tage ham ilde op, at han kalder os forfuldede Nordboer hvor man fryser selv, pleier man gjærne at troe, at andre ogsaa maae fryse, og at Recensenten er meget "forkuldet" (for at bruge hans eget Ord) beviser rigtig nok den heele Recension; thi de Blus der nogle Steder vise sig, ere kun Blus, og ikke Yttringer af sand Varme. At han taler, som om heele Norden laae i Egnen af Kjøbenhavn, naar han nemlig kalder den et Taageland omgierdet af Storm og Slud, maa man tilgive ham; det er en Virkning af hans trofaste Ven Phantasuss Jndskydelser. Pudserligt er det ellers at tænke sig Storm og Slud som et Gjerde omkring et Land At han ogsaa kalder Norden frydløs", er ikke at undre; den Kulde lader ham ikke finde Fryd i noget; den Fryd, han i Recensionen adskillige Gang synes at yttre over det skjønne i Corregio, er ogsaa kun affecteret, hvilket enhver desuden nok kan see. Hans Mangel paa Kjerlighed til sit Fædreland ville vi ikke ændse. Endnu maae jeg gjøre opmærksom paa den usigelig flaue Allusion til Gothes: "Dorthin, dorthin, der ligger i de Ord: den forfuldede Nordboehiger didhen, didhen, hvor den venlig skjønne Himmel slynger sig om Jorden i inderligt Favntag". Jøvrigt paatager jeg mig ingenlunde at gjøre opmærksom paa alle de Flauheder af lignende Slags, der endnu findes i Recensionen. Man seer allerede noksom, hvad der kommer ud af at strenge sig an for, invita Minera, at skrive blomstrende og poetiske. Maaskee Du, og siden de øvrige Læsere, ville finde, at jeg opholder mig for længe ved disse paafaldende Forkeertheder. Men jeg svarer, denne Recension er destoværre ikke det første og eneste, vi have faaet af denne Suurder. Vor Literatur har heele Ark at opvise af samme Slags, skjønt vel ikke fuldt saa galt. Det bliver et Slags Mode, at unge Mennesker, der slaae sig til at blive forfattere, skulle pine et opskruet, blomstrende Sprog udaf sig og med et høiphilosophiske Air kjæde en Deel sammenskrabede Phraser, sammen. Det torde være Umagen værdt i et saa kosteligt Exempel at fremstille en Advarsel. Men de Mennesker skulle have det ret tydeligt, naar de skulle kunne tage efter det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Det latterligste af Recensentens Feilgreb i Tanke og Udtryk staaer i de sidste Linier af Recensionen, hvor det hedder: "intet om den herlige Contrast mellem de to Malere, den brusende Angelo og den blide, dybtfølende Giulis". Den brusende Angelo, har man da hørt galere, Næsten skulde man troe, at Recensenten ved Slutningen af sin Recension, til Straf for samme, har tabt al Sands og Samling. Men den heele Slutning er en tilsyet Lap, der tager sig komisk ud. Jeg sagde forhen, at det anførte Epigram af Schiller maaskee endog bogstavelig er at anvende paa Recensenten. Her er det Sted, der meest paafaldende leder til at antage dette Slutningen af Recensionen angaaer de tre Maleres saavelsom Marias, fortreffelige Charakterer og deres Skildring. Den hørte paa et andet Sted i Recensionen, men staaer ellers i Modsigelse med det foregaaende. Men jeg forestiller mig, hvorledes den er kommet til at staae her, Recensionen var saa som saa blevet færdig, da viiste Rec. den til en Bekjendter, en Mand med ægte Sands for det Skjønne og Gode, men uden fornøden Autoritet over Rec. Men har De da, sagde denne Bekjendter, virkelig slet ingen Følelse, for det fortreffelige i de mange mesterlig tegnede Characterer, har de f. Ex. slet ikke følt noget ved at see den store, herlige Heros, Mikel Angelo, hvis plastiske Natur her hos Digteren yttrer sig i hans ubetydeligste Handlinger og i hvem, hvor opfarende han endog er, en indre antil Rolighed er umiskjendelig, Død og Diævelen, tænkte Rec., det maae vi tage ad notam, ellers prostituere vi os. Men Ordene: "Heros, plastisk, antik, var han ikke i Stand til at forstaae i denne Forbindelse. Ordet, opfarende, snappede han derimod op, men tabte det paa Hjemveien, og saaledes greb han da det paa dette Sted pudseerlige Ord: brusende. Paa samme Maade har han hørt den samme Bekiendter tale om Corregios skjønne Menneskelighed og inderlige Fromhed o. s. v.; derpaa har han hørt ham nævne Ordet: Nuancer, og nu har han troet, at Menneskelighed og Fromhed var en Art af Nuance, og er saaledes kommet til den naragtige Jder at bruge Begrebet om Nuancer som det Fælledsgreb indbefattende Begreberne om Menneskelighed, Fromhed o. s. v. Men saaledes gaaer det, naar et ungt Menneske, der slet ikke er kommet til Modenhed, vil begynde paa i Dag at lære andre det, hvad han selv først lærte i Gaar. - At vor Rec. forestiller sig Correggios uskyldige Simpelhed at slynge sig om hans Storhed, er derimod en af de Lignelser, som man finder mange af hos disse unge Mennesker. Det er noget, der gaaer over deres Forstand, at Simpelheden ikke er en udvortes Tilgivt til Storheden, men hører til dennes egen indre Væsen. Mindst af alt tør jeg paa dette Sted anke over, at Rec. blot kalder Giulio, stillet ved Siden af Angelo, dybtfølende; thi der hører rigtig nok meer end almindelig Sands til at fatte, at Angelo, netop saaledes som han er fremstillet af Digteren, er endnu mere dybtfølende end Giulio. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Indenlandske Efterretninger. Placat, angaaende en Forandring i den lollandske Postes Gang og Jndleveringstiden paa Postcontorerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Jfølge af en ved allerhøist Kongelig Resolution approberet Forandring med den lollandske Brev og Pakkepostes Gang under nuværende Omstændigheder, bekjendtgjøres herved at Brev- og Pakkeposten fra Kjøbenhavn til Nakskou afgaaer fra næstkommende 4de August og indtil videre, hver Søndag Morgen Kl. 6, og den særskilte Brevpost ligeledes fra Kjøbenhavn til Nakskon den 6te August, og indtil videre hver Tirsdag Aften Kl. 10. Fra Nakskou afgaaer Brev- og Pakkeposten fra næstkommende 7de August og fremdeles hver Onsdag Morgen Kl. 6, og den særskilte Brevpost fra næstkommende 10de August og fremdeles hver Løverdag Aften Kl. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Jndleveringstiden af løse Breve, Pengebreve og Pakkepostsager, samt Anmeldelse af Reisende fastsættes saaledes: J Kjøbenhavn paa det lollandske Postcontoir af løse Breve hver Løverdag og Tirsdag fra Kl. 5. Eftermiddag til 8 Aften, af Pengebreve og Pakkepostgods, samt Anmeldelse af Reisende hver Løverdag Formiddag fra Kl. 9 til 2 Eftermiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Kjøge. For Posten fra Kjøbenhavn til Nakskou løse Breve Tirsdag Aften fra Kl. 6 til 9, og Søndag Morgen fra Kl. 7 til 10. - Penge breve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse hver Søndag Morgen fra Kl. 7 til 9. - For Posten fra Nakskou til Kjøbenhavn løse Breve Torsdag og Søndag Formiddag fra Kl. 9 til 12. - Pakkepostsager, Pengebreve og Reisendes Anmeldelse Torsdag Formiddag fra Kl. 8 til 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Præstøe. For Posten fra Kjøbenhavn til Nakskou løse Breve Tirsdag Aften fra Kl. 6 til 9, og Søndag Eftermiddag fra Kl. 4 til 6. Pengebreve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse, ligeledes Søndag Eftermiddag fra Kl. 4 til 6. For Posten fra Nakskou til Kjøbenhavn isse Breve, Onsdag og Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9. Pengebreve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse. ligeledes Onsdag Aften fra Kl. 6 til 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Wordingborg. For Posten fra Kjøbenhavn til Nakskou løse Breve Tirsdag og Søndag Aften fra Kl. 6 til 9. - Pengebreve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse, ligeledes Søndag Aften fra Kl. 6 til 9. - For Posten fra Nakskou til Kjøbenhavn løse Breve Onsdag og Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9. - Pengebreve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse, Onsdag fra Kl. 5 Eftermiddag til 8 Aften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Nykjøbing paa Falster. For Posten fra Kjøbenhavn til Nakskou løse Breve Onsdag Aften fra Kl. 7 til 10, og Søndag Aften fra Kl. 7 til 9, samt Mandag Morgen fra Kl. 7 til 9. - Pengebreve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse, Søndag Aften fra Kl. 6 til 8. - For Posten fra Nakskou til Kjøbenhavn løse Breve Onsdag Formiddag fra Kl. 9 til 1 Eftermiddag, og Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9. - Pengebreve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse, Onsdag Formiddag fra Kl. 8 til 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Saxkjøbing. For Posten fra Kjøbenhavn til Nakskou løse Breve Onsdag Formiddag fra Kl. 8. til 11, og Mandag Formiddag fra Kl. 9 til 12. Pengebreve, Pakkepostgods og Reisendes Anmeldelse, Mandag Formiddag ligeledes fra Kl. 9. til 12. - For Posten fra Nakskou til Kjøbenhavn løse Breve Onsdag Morgen fra Kl. 7 til 9, og Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9. - Pengebreve, Pakkepostgods og Anmeldelse af Reisende Onsdag Formiddag ligeledes fra Kl. 7 til 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Mariboe. For Posten fra Kjøbenhavn til Nakskou løse Breve Onsdag Formiddag fra Kl. 9. til 12, og Mandag Formiddag fra Kl. 10 til I. Pengebreve, Pakkepostgods og Anmeldelse af Reisende ligeledes Mandag Formiddag fra Kl. 10. til 1. - For Posten fra Nakskou til Kjøbenhavn løse Breve Tirsdag Aften fra Kl. 7 til 9 og Onsdag fra Kl. 7 til 9, samt Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9. - Pengebreve, Pakkepostgods og Anmeldelse af Reisende, Tirsdag Aften fra Kl. 6 til 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Nakskou løse Breve Tirsdag fra Kl. 6 Eftermiddag til 9 Aften, og Løverdag fra Kl. 4. Eftermiddag til 7 Aften. - Pengebreve, Pakkepostgods og Anmeldelse af Reisende, Tirsdag fra Kl. 5 Eftermiddag til 8 Aften. For Side-Stationerne paa den lollandske Post route fastsættes Jndleveringstiderne af løse Breve, Pengebreve, Pakkepostsager, og Reisendes Anmeldelse, saaledes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Stege paa Møen, Tirsdag og Løverdag fra Kl. 6 til 9 Eftermiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Stubbekjøbing, Onsdag Eftermiddag fra Kl. 1 til 4 og Løverdag fra Kl. 6 Eftermiddag til 9 Aften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Nysted. For Pakkepostsager og Breve fra Kl. 7 til 9 Tirsdag Aften, og desuden for løse Breve Onsdag Morgen fra Kl. 7 til 9, samt Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Rødbye. Tirsdag Eftermiddag fra Kl. 6 til 9 og Løverdag Eftermiddag fra Kl. 4 til 7. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretting kundgjøres. Generalpostdirectionen, d. 19de Julii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
En af de vigtigste Jndtægter, det Offentlige i de sidste 3 Aar har havt, er upaatvivleligen det saakaldte Salarium af Auctioner. Tidsomstændighederne førte det med sig, at overordentlig mange Eiendomme og Varer solgtes ved Auction. Auctionernes Tal blev ogsaa meget forøget ved opbragte og siden prisdømte Skibe med deres Vareladninger. Her i Kjøbenhavn ere i sidstafvigte Aar 1872. Auctioner, altsaa 637 flere end i Aaret 1809, blevne afholdte. Af disse vare 996 over Huse, Gaarde, Skibe og Actier m.v. og 876 over Varer og Løsøre. Den deraf svarede PC. Afgive i Fattigpenge beløb sig allene til 36,600 Rdlr. Ligesom Jsland, allerede for et Aartusinde siden, ved sin Forfatning og sine Beboeres ædle Aand, var Sædet for den fædrenelandske Histories og Digtekonsts Muse, saaledes synes Smagen for Konst og Videnskabelighed atter at ville vælge sit Ophold ogsaa i Norden, hvis Fieldboeres stolte og store Nationalcaracteer altid har været urokkelig som deres Klipper. Medens Litteraturen med hver Dag finder færre Yndere i Danmark, seer man Søsterlandet Norge med Jver og Ømhed optage Muserne i sit trygge Skjød. Selskabet for Norges Velsynes at være den Morgenrøde, der bebuder dette Riges Litteratur den skjønneste Dag. Christiania tæller allerede 3 Bogtrykkerier der ere sysselsatte med at trykke Selskabets Haandskrifter, og dette Hæderssamfund arbeider med rosværdig Anstrængelse paa at forskaffe Norge en Litteratur. Det første Skridt, det allerede har gjort, ved at kalde Kobberstikker Grosch til sig og overdrage ham at fremstille Norge i sin hele maleriske Naturskjønhed, viser noksom, hvor meget det ønsker at udbrede dette Lands videnskabelige Ære. Ogsaa lover den store Redebonhed, hvormed Norges mange sande Patrioter ved betydelige Pengebidrag opmuntre til er norsk Universitets Stiftelse, at dette Rige engang vil blive hvad dets ældre Søster Jo land for mange Sekler har været: Lærdommens Fosterland, og det gamle Ordsprog, fra Norden kommer Guld, vil i det mindste i moralsk Forstand snart gaae i Opfyldelse. Fuglsig Gaard, beliggende ved Hjøring Kjøbstæd i Vendsyssel, er underhaanden tilkjøbs. Dens Hartkorn, som er skattepligtig, men tiendefri Hovedgaardstaxt, er Ager og Eng omtrent 22 Tdr. geom. Maal, hvoraf 355 Tdr. ere Agerland, 80 Tdr. Engbund og Resten 375 Tdr. Grønningsjord og Hede. J Mangel af, at den sælges under Haanden, bliver den i Julii eller Augusti Maaned ved offentlig Auction absolut bortsolgt. Et Beviis paa vort Climas store Ustadighed er den Forandring i Veirliget, man i en Tid af 8 Dage har mærket. Thermometret er faldet fra 29 til – 16 Grader. Man kan ikke noksom advare enhver for, at være især i denne Tid forsigtig i at kaste Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Mariboe, den 22de Julii. - Saxkjøbing d. 20 Julii. Ved Badning i Dag af forskjellige smaae Drenge, faldt i af den, omtrent 8 a 9 Aar, i Aarn. Ved Anstrængelser af en forbigaaende Bonde blev han igjen, omtrent efter 1/2 Times Forløb opfisket, og blev ved Hr. Chirurg Hoffmann bragt til Live. - Hr. Apotheker Ørsted har solgt og Hr. Candidatus pharmacie Glahn, kjøbt Apotheket i Sorør med tilliggende billig Apothek i Ringsted, for 27,000 Rdlr. For3 Aar siden bleve de solgte for 10,000 Rdlr. - Heden er og bliver utaalelig. J Fredags var den efter Thermometret i Skygge 24 Grader; i Løverdags 27, igaar 25, idag 19 med Blæst. Kornhøsten er i fuld Gang. Kornet har paa mange Steder taget megen Skade. J Omegnen ved Mariboe er en heel Hvedemark næsten reent forbrændt. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Mariboe, den 26 Julii. En Convoy nordfra passerede den 24de om Aftenen Kl. 6 Enehøie. Den bestaar af: 3 Linieskibe, 2 Cutterbrigger og 72 Koffardieskibe. – Jgaar fik vi en liden Regn, der noget afkjølede Luften. Jdag kjølig Luft med en Storm. Rugen er paa mange Steder meget liden og indkrympen i Kjærnen. En stor Deel Ærter og Vikker ere skollede af Solens brændende Straaler. Et Bondelæs Høe koster 15 a 17 Rdlr.,et pr. Ænder 2 Rd., et Lam 10 a 12 Rd. (S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Aalborg, den 25de Julii. Sidste Løverdag Eftermiddag var Varmen her 24 1/4 Grad, i Søndags var den 25 Grader. Stærkere har den ikke været her i de sidste 20 Aar. Efter nogen havte Torden, dog ikke saa nærved, synes Luften at blive lidt kjølig igjen. Paa høie Steder og ved Strandkanten skal den havte stærke Varme ikke have virket fordeelagtig paa Kornmarkerne. Høebjergningen skal almindelig være ypperlig. (Aalborg Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Dag (Mandag d. 29de) er Hs. Majestæt Kongen afreist fra Frederiksberg Slot over Roeskilde til Lærkenborg, og holder speciel Reve over de i denne Deel af Sjælland cantonnerende Tropper. J Morgen d. 30te reiser Hs. Majestæt fra Lærkenborg til Callundborg, hvor Allerhøistsamme vil tage Byens offentlige Jndretninger i Øiesyn, og see de i denne Egn opkastede Batterier; hvorefter Allerhøistsamme reiser tilbage til Lærkenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Den 31te begiver Hs. Majestæt Sig til Korsøer, og d. 1ste Aug. fra Korsøer over Slagelse, Sorøe, Ringsted, Roeskilde, til Frederiksberg Slot. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
En Fremmed ved Navn Schmeerfeldt, som Hans Majestæt haver tvende Gange ladet forvise de kongelige danske Riger og Lande, og transportere over Grændsen, har desuagtet fordristet sig til atter at komme hid, og Hs. Majestæt haver i Forgaars Aftes Kl. 10 3/4 Selv mødt ham, og ladet ham arrestere i det kongl. Palais paa Amalienborg. Han var bevæbnet med 3 Pistoler, hvoraf de 2de vare skarpt ladte; og blev derefter bragt til Citadellet Frederikshavn. J denne Anledning har Hs. Majestæt anordnet en Overkrigs-Commission, under Præsidio af Generalmajor v. Lorenz, som med mueligste Hurtighed og Nøiagtighed har at undersøge, hvorledes bemeldte Schmeerfeldt igjen er indkommen i de kongl. Stater, Hensigten af hans Jndsnigelse i det kongl. Palais, m.v. (Dagen.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
De Herrer Kirkegaard og Aabye have anlaget Bomuldspinderie, Enighed kaldet, paa BodingMark, 4 Miil her fra Staden. De have hverken sparet Møie eller Bekostning, for at give denne forden indenlandske Konstflid saa vigtige Jndretning al muelig Fuldkommenhed. Anlægget har sikkert kostet dem imellem 40 og 50,000 Rdlr. J dette Øieblik ere 3 Møllemaschiner og 7 Haandmaschiner i Gang. Den mindste af de sidste spinder 42 og den største 84 Traade af Gangen, og de første, som trækkes af 2 Heste, spinde 300 a 350 Traade. Hidtil have alle disse Maschiner spundet 50 til 60 Pd. Bomuld ugentligen, men naar det Hele er i fuld Gang, kan der spindes over 100 Pd. om Ugen. Væveriet, som er anlagt her i Staden, tager sin Begyndelse i næste Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Kjøbenhavns Vexelcours d. 26 Julii. Sver Bankens Cours af Danske Bancosedler mod Spec813 pC. - Hamb. Bco. solgtes til 810 I. S. og 320 s. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
(Af Hamb. Corresp.) Stockholm d. 16 Julii. H. K. H. Kronprindsen reiser, efter Hs. Majestæts Jndbydelse, paa nogle Dage til Rosersberg, for at lære at kjende dette Lystslot, som den nuregierende Konge næsten ene har anlagt og som han bærer en særdeles Forkjerlighed til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
London d. 12 Julii. Skibet the Glegneer afgaaet med Depecher til America, hvori man fordrer en Erklæring angaaende hvad der sidst et forefaldet imellem Præsidenten og lille Belt. Skibet maa uopholdeligen komme tilbage og oppebie Admiral Yorke paa en vis Høide. Resultatet af Depecherne vil bestemme hvad Admiralen videre har at foretage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Paris d. 17 Julii. Moniteuren leverer en Jndberetning fra den Commission, der skulde undersøge Omstændighederne ved Jsle de Frances Overgivelse. J Følge samme er Jsle de France 14 Lieues i Længden, 9 i Breden og 36 i Omfang Befolkningen er 14,000 Hvide eller frie Sorte og 60,000 Slaver. General Degen var siden Sept. 1803 General Gouverneur. Jsle de France og andre under ham staaende Øer vare blomstrende under hans Bestyrelse. Generalen havde omtrent 2000 M. Tropper. Ved de mange Priser, som Jsle de Frances Marine gjorde, underholdt han Øen, og paadrog sig Engellændernes Uvillie og Opmærksomhed. Den 27 Nov. 1810 og næste Dag satte Engellænderne 23,590 Mand i Land, hvoriblandt 14, 850 Europæere. Deres Flaade bestod af 1 Linieskib, 12 Fregatter, 6 Sloops, 9 Compagnieskibe og 62 Transportskibe. Ved de hæderfulde Fægtninger, som forefaldt strax efter Landgangen, blev General v. d. Masen saaret. Da endnu en engelsk Division fra Cap paa 7 Skibe kom til, da Fienden var saa uendelig overlegen, og da man paa Øen var uden Proviant og Hielpemidler, besluttede General Decaen, for at redde 2000 M. brave Tropper, at capitulere. Undersøgelsesconseilet er derfor af den Mening, at Jsle de Frances Jndtagelse maa tilskrives Mangelen, paa Tropper, paa Proviant og Penge, som Omstændighederne forhindrede General Decten i at faae fra Moderlandet. – J Antwerpen ventes 200 Skibe efter hinanden med Varer, som ere blevne confisquerede i Norden. En betydelig Mængde deraf er allerede ankommen; Magazinerne ere opfyldte dermed, de skulle alle sælges sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Wien d. 13 Julii. Her er udnævnt en Børs commission, der er Financeministeriet underordnet. Tillige er bestemt, at der kun skal være to Børs dage for Vexel- og Pengeomsætninger, nemlig Onsdag og Løverdag; de 4 øvrige Søgnedage ere bestemte for Obligationsforretninger.