JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Den berømte engelske Skuespillerinde Miss Fanny Kemble (nu Mistres Butler) har i et nys udkommet Skrivt beskrevet sit Ophold i New¬Bork, hvori hun, ligesom Mistres Trollope, ikke levner Americanerne Ære for en halv Skilling. Hun beskjæftiger sig der ogsaa med Politik, og siger blandt Andet: Jeg er fuldkommen overtydet om, at America vil vorde et Monark, førend jeg er død. Over Americanerne overhovedet siger hun Huuslighed, og Eensomhed til nogensomhelst Tid eller under hvilkensomhelst Omstændighed er en Ting, hvorom Americanerne intet Begreb have. De synes ikke at begribe, at det er en stor Elendighed fra Solens Opgang til dens Nedgang at være indesluttet i et Dampskib, eller at det kunde være ønskeligt, ogsaa engang at være ene. De leve hver Dag i Trængsel, spise i Værtshuse to til tre hundrede, de sove fem og sex i et Værelse, reise i Flok o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Pariserne more sig i denne Tid over en ny Carricatur, som forestiller den spanske Grændse bevogtet af en barsk Kosak, med en uhyre Landse i Haanden. Han seer et Tog nærme sig, og synes han dende at vise det tilbage. Toget bestaaer af følgende Personer: 1) Ludvig Philip; 2) en Marskal med Kaarden skjult under Overkjolen; 3) Kronprindsen med et uhyre stort Slagsværd, som han holdt bag sin Ryg; 4) den lille Minister Thiers med et Gevær, ligeledes skjult bag ved sig, og en delig 5) en Soldat, der lister sig frem med Hest og Kanon gjemte under Kappen. Kongen siger skjæmtende til Kosakken: "Lad dem dog passere, min Kjære. Det er jo kun Spadserende!"J Berlin er forefaldet et høist mærkelig Tilfælde, fem og tyve Bendelorme ere i otte Timer afgaaede fra et Jndivid. Den behandlende Læge, Dr. Kubyss her, gjemmer de fem og tyve synlige Hovedender. Det er bekjendt nok, med hvilken Dumdristighed Røverne drive deres Haandvækt i Jtalien og Spanien. En nyere Reisende i Spanien fortæller følgende characteristiske Exempel herpaa. Jeg ankom om Aftenen i et Værtshuus - siger han - og vilde just gaae til Sengs, for næste Morgen, ved Dagens Anbrud at kunne reise videre, da min Vært spurgte mig, om jeg havde Sager af Værdi hos mig. Hvorfor spurgte jeg. "Fordi jeg i dette Tilfælde vilde raade dem, at lade dem forsikkre." "Forsikkre? Hvorimod," "Jh nu mod Røverne. Veien herfra til Carthagena er ikke sikker, og ved en liden Sum kunde de undgaae Faren." Saa sælsomt dette Raad ogsaa forekom mig, besluttede jeg mig dog til at følge det, da jeg i Særdeleshed ogsaa vilde lære den Maade at kjende, hvorpaa man gik frem i denne ganske nye Jndustrie. Da jeg altsaa havde tilkjendegivet Værten min Beslutning om at lade mig forsikkre, viste han mig til en Muuldyrdriver, som imod en halv Unze stillede min Person og mit Gods sikker mod ethvert Røveranfald fra Malaga til Carthagena.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
For mine Penge modtog jeg et lille Stykke Blik, hvorpaa der var trykket et Stempel, saaledes som Farverne o. s. v. hos os giver. Den næste Morgen Kl. 11 begave vi os atter paa Veien, og ikke længe efter saae vi paa en liden Høi foran os fire Ryttere holde midt paa Veien. Det er vist allerede Røverne," sagde min Muuldyrdriver, og virkelig havde han neppe udtalt dette, førend een af al Rytterne med stærk Stemme langt fra tilraabte mig "Herre, er de forsikkret, J det Tilfælde kom de kun roligen nærmere og vær velkommen." Da jeg kom til Stedet, hvor han holdt, foreviste jeg mit lille stemplede Blikstykke, og han sagde: "Det er godt, Alt har sin Orden i denne Verden; jeg takker, Dem for, at De troede mig; reis De med Gud." Paa Zumala-Carregus Grav i hans Fødeby Ormaestegny er følgende Jndskrift at læse: "Her hviler han, som beseirede Sola, Sarsfield, Valde, Quesada, Rodil og Mina, skjøndt de disponerede over Spaniens Befolkning, saavelsom over Englands og Frankerigs Bistand."J Paris har fundet en sørgelig Bortførelse Sted. En ung Mand søgte hos Forældrene om sin Elskedes Haand, som de afsloge ham. Han bortførte hende. En af Pigens Brødre ilede efter dem og indhentede dem. Der fulgte en Ordvexel og en Tvekamp, hvori Pigens Broder blev paa Stedet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Nogle Dage efter ankom den bortførte Piges Broder, en Officeer, fra sin Garnison, udfordrede sin Søsters Bortfører og sin Broders Morder; ogsaa han blev i Tvekampen. Nu er Bortføreren flygtet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
J det ostindiske Kongerige Guzerat har der været Uroligheder, fordi Ministrene havde efter Rajahens Død villet opbrænde den Afdødes Koner der havde henvendt sig til den brittiske Resident om Beskyttelse; men desværre var det brittiske Militair for svagt til at forhindre det, og saaledes fandt den 9de Februar den gruelige OpbrændelsSted, under de stakkels Fruentimmers Jamren, at hvilke den Ene efter den Anden bleve slæbt til Baalet. De brittiske Tropper maatte med Geværet i Armen see derpaa, da en talrig Mængde bevæbnede Jndvaanere gjorde al Redning umulig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Efter det store Jordskjælv, som for kort Tid siden har anrettet saa betydelige Ødelæggelser i Mellem America, faldt Jndbyggerne i Arducho paa den Tanke, at den yderste Dag var forhaanden. Fornu at komme nogenledes ordentlig afsted fra denne Verden, lode over 300 Par Kjærestefolk sig copulere, som hidtil havde samlevet paa en ulovlig Maade. (Man skulde troe, tilføier Kjøbenhavnsposten, at en lignende panisk Skræk havde betaget, alle gamle Forlovede i Aarhuus. Personer i denne Bye, der have holdt Jaord for 20-30 40 Aar siden, seer man nu rokke hen for Brudeskammelen med hinanden. Nogle udlede dette Phænomen af Frygt for den halleyske Commet; Andre ville vide at et skjærpet Tilhold af Øvrigheden er det egentlige Cometriis, som har drevet de udlevede og utjenstdygtige Mennesker hen under Hymens Standart)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Bladet Revue du Nord meddeler følgende interessante Notice: Hvem kjender ikke Fyrst Oginskys berømte Memoirer over den forrige polske Revolution. Hans Søn, den nærværende Fyrst Oginsky, som figurerede paa en mærkværdig Maade ved den sidste polske Revolution, i det han ledede Kredsen Kownos Jnsurrection i Lithauen, den samme Fyrste, der besad en Formue af mere end 10 Millioner Francs, og hvis Godser, den russiske Regjering har confisceret, driver i denne Tid Bogbinderie i Paris, uden for Barrieren, du Roule, og beskjæftiger i sit Værksted flere af sine Landsmænd, der som ham, ere blevne et Offer for deres Fædrelandskjerlighed og deres Mod!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Kong Ludvig Philip og Hertugen af Orleans have forskaffet Oginsky Arbeide."J Sverrig er nu paabegyndt et i commercielHenseende overordentlig vigtigt Kanalanlæg: at forbinde Weneren med Nordsøen. Kanalen bliver over 2 svenske Mile lang. Naar den kommer istand vil Søefarende i nogle faa Dage kunne komme fra Nordsøen til Weneren, hvortil de nu ofte behøve flere Uger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Præsidenten i Toulons Handelsret skjød sig nylig af Frygt for Cholera. (En ganske egen Maade at blive sin Angest qvit paa.) Først i Julii Maaned blev der af Toldvæsenet i Stockholm confisceret en betydelig Deel Contreband paa den russiske Gesandts Landsted. J Uddevalla har man stiaalet hele Toldkassen, som indeholdt nogle tusinde Rdlr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Den berømte Dr. Huseland fortæller til Beviis paa hvormange Gange Tiltroe til en Læge kan gjøre meget: "Jeg var i Begreb med at ville foretage en Reise til Neapel, da en fornem Dame i Berlin consulerede mig i Anledning af en chronisk Affection i Leveren, som man kunne regne til den meest alvorlige Slags; da jeg i hendes Tilstand intet bestemt Kiendetegn fandt, og jeg dog ikke ville betage hende ethvert Haab, ordinerede jeg, at hun hver Morgen skulle tage et frisk Æg, slaaet i et Glas Sukkervand; jeg føiede til, at naar hun punctlig fulgte denne Ordination, ville hun blive rask. To Maaneder sildigere, da jeg var kommen tilbage, traadte den samme Dame ind til mig, og takkede mig for hendes fuldkomne Helbredelse, imidlertid var vel Sukkervandet med det slagne Æg, næppe Skyld i at hun var kommen sig." Jnqvisitionen driver endnu sit Spil i en Deel af det frie Schweitz, i Kanton Wallis. Saaledes blev for nogen Tid siden Præsten Rey, der var indviklet i Strid med Biskoppen af Sitten, pludseligen greben og indespærret i et rædsomt Fængsel i det forrige biskoppelige Paladses Ruiner, hvor man holdt ham temmelig længe, indtil han endeligen ganske nyligen bragtes uden Proces og uden Forsvar til Freiburg og blev stukket ind i et Klosters Bodsceller, som han ikke saasnart vil forlade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
J et Brev i Bladet Temps, dateret Dublin den 13de Marts 1835, gives en skrækkelig Skildring af den irlandske Nations Forfatning Forfatteren siger blandt Andet: "Sex Aarhundreder af Ubillighed, Uretfærdighed, Voldsomheder og Forbrydelser, ser lange Aarhundreder, hvor det vil falde vanskeligt, ja umuligt at finde en eeneste Maaned, der ikke er betegnet med Blod, en eeneste Dag, paa hvilken, der ikke er begaaet Udsuelse ved en eller anden Handling af tyrannisk Vilkaarlighed og brutalt Tyranie. Det er det sørgelige Skuespil, jeg fremstiller for deres Øie. Nationen er bleven stor, den har udviklet sig under dens Fienders Slag, den er bleven frygtelig; fordi dens Haab ikke er indskrænket til det Nærværende, fordi en stærk Troe, en urokkelig Tiltroe til den uendelige Retfærdighed, har næret dens Kraft, Jeg har seet Dublin, dens Gader ere brede og rummelige, dens Huse vel byggede, og de mees glimrende Eqvipager gjennemrulle piilsuar Gaderne – men intet giver et Begreb om den Elændighed - om de vandrende med Pialter bedækkede Liig, man seer slæbe sig frem blandt de prægtige Bygninger ; i en Krog i en Kielder, ligge nogle Haandfulde Straae, eller noget Kartoffelgræs, hvorpaa ligger et gammelt Tæppe, og nogle gamle Klude, og dette er ofte Hvilestædet for flere Familier. Klæder, der udaande en forpæstet Luft, og ikke kunne sælges i Engeland, føres over til Jrland og udsælges til de Fattige. Man seer saaledes i Dublins Gader flere tusinde smaae Børn, der ere bedækkede med Pialter af de kostbareste Stoffer, nogle have i Stedet for Paaklædning, en lang Vest af Fløiel eller Tøi, der tjener dem som Overkjole. Jmidlertid har Gud ikke skabt dette Lands Beboere til Elændighed; Naturen har ydet dette Land Alt, hvad der kunne bidrage til Menneskeslægtens Lyksalighed, dets tykke og med kraftige Ar bedækkede Agre, dets smilende Enge bedækket med Qvæg, dets fiskerige Søer, dets Bjerge selv, der har et behageligt Ydre, indgyder den Fremmede Tanken om Fred og Lykke. Man kan umulig abne, at i Skjødet af saadanne Rigdomme, befinder sig en Befolkning, der lever i den dybeste Elændighed, som er given til Priis for alle Hungerens Qvaler, sande Heldter paa Jorden, der ere hundrede Gangelændigere end den Slave, som ernæres af sin Herre, og som ikke ved det forhadte og hykleriske Misbrug af Ordet Frihed, overleveres til (Lit. Bl. der Børshul.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Døden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Jndenlandsk. En Overøvrighed har forelagt Cancelliet til Resolution en af en Districtslæge, i Anledning af Placat af 1ste Mai d. A., indgiven Forespørgsel, om han, naar Anmeldelse skeer om formeentlig udbrudte Børnekopper, skal, som forhen, for det Offentliges Regning undersøge Sygdommen, og, saafremt Nogle virkelig befindes angrebne af Børnekopper, om de da ubetinget skulle behandles for I offentlig Regning, i Overeensstemmelse med Forordningen af 17de April 1782. Efter herom at have brevvexlet med Sundheds Collegiet, har Cancelliet svaret, i Skrivelse af 21de Juli, at naar Kopper paa Tider, da de ikke, som nu, herske epidemisk omkring i Landet, først begynde at vise sig og let ved Smitte kunne udbredes, samt især naar de forekomme ondartede og saaledes i en eller anden Henseende findes farlige, bør Bestemmelserne i Forordningen af 17de April 1782 anvendes saa del med Hensyn til Sygdommens Behandling for offentlig Regning, som til Forordningens øvrige Forskrivter, saaledes som Omstændighederne maatte tilsige. Under en Epidemi, som den nærværende, da Sygdommen er almindelig og ikke af nogen farlig Beskaffenhed, ville derimod Bestemmelserne i Forordningen af 1782 ikke i Almindelighed være at anvende, men kun i enkelte faae Tilfælde, i hvilke Afgjørelsen overlades til Overøvrigheden, efter foregaaende Raadførsel med vedkommende Læge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
J Juniheftet af Riises "Archiv for Historie, og Geographie" læses en meget interessant Beretning om Spaniernes Ophold i Danmark. Beretningen har saa meget mere Jnteresse for fyenske Læsere, som det især var Fyen, der afgav Skuepladsen for det fremstillede Liv, og navnligen have Jndvaanerne i Odense været Øienvidner til meget af det Skeete. - Kun en rørende Scene ville vi til lade os at meddele Læserne, nemlig Spaniernes Jndskibning i Slipshavn: "Det var - hedder: det - umuligt at faae Plads ombord til de skjønne andalusiske Heste, 1100 i Tallet, som Man førte med sig; men Romana (den Høistcommanderende) kunde ei bringe det over sig, at give befaling til at dræbe dem, da han var en stor Elsker af Heste, og vidste, hvor dybe det vilde smerte hver Rytter, at dræbe et ædelt Dyr, der saa længe trofast havde baaret ham. Han befalede derfor at sætte dem i Frihed, og Hestene, der aldrig for havde været sig selv overladte, galopperede vinskende bort i den vildeste Karriere. J nogen Afstand græssede en stor Deel af Nyborgernes Heste, og da de spanske Hingster bleve disse vaer, angrebe de dem skadronviis, iagttagende den vante Disciplin, og huggede dem ned med Forbenene. Men derpaa begyndte de at bides indbyrdes, og inden et Qvarteers Forløb var hele Strandbredden bedækket med døde og lemlæstede Heste. Bevæget af Medlidenhed gav Romana nu befaling til at dræbe Dyrene; men da dette Foretagende var forbundet med altfor megen Fare, blev det kun ufuldkomment udført, og de Spaniere, der sidst forløde Landet, saae endnu de saa, som vare tilbage, vedvarende sysselsatte med deres gjensidige Tilintetgjørelse. Først efterat Spanierne vare dragne bort, udsendte den medlidende Øvrighed i Nyborg nogle Borgere, som skjøde de stakkels Dyr ihiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
J den maanedlige Oversigt over Veirliget o. s.v. i Dansk Almeenlæsning, gjør Hr. Prof. Ursin opmærksom paa, at vi sidst i August ville have mørke Nætter. Den 23de er Solen nede Kl. 7 1/2 det borgerlige Tusmørke ophører Kl. 8. Vi have altsaa et Par Aftentimmer, da vi maa tænde Lye ja, da Maanen ikke er oppe, ville vi selv paa Gader og Veie uden kunstig Belysning, ikke kunne se tydeligt nok, for overalt at finde Vei Samme Blad indeholder en Artikel om Fattigvæsenet m. m. dermed i Forbindelse staaende, hvori gives den sørgelige Forsikkring, at vel ha Hovedstaden til alle Tidet havt Fattige, Umoralitet og Ulædeligved inden sine Volde, men aldrig, som nu. "Af de statistiske Tabeller see vi, at uægte Fødsler og criminelle Forbrydelser af Kjønnet i de ringere Klasser ere forholdsmæssigen flere end selv i større Hovedstæder, og flere, end maaskee i nogen anden Stad af lige Antal Jndvaanere, og af Fattigeversigten sees, at hvert 12te til 15de Menneske i Staden nyder offentlig Almisse og saaledes lever og tærer paa Statscommunen. Lægges endnu til dette Antal alle de, som leve ved Naade og Gratialer, kort alle de, som leve gjennem Forgemakkerne, Patroner eller af Borgernes privare og aparte Understøttelse, saa er det vel ikke overdrevent, naar det antages, at hvert sjette Menneske et Fattiglem og lever af Almisse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
En sjelden Høitidelighed, der tillige afgav en udmærket Nydelse for Tonekunstens Venner, fandt i Svendborg Sted den 27de Juli. Hs. Kongelig Høihed Prinds Gouverneuren havde nemlig til denne Byes St. Nicolai Kirke skjænket en Altertavle, som da høitideligen indviedes ved en herlig tale af Hr. Pastor Steen. Efter Jndvielsen blev følgende Sang afsjungen: "Tag Gud, i Varetægt lad det velsignet være, Som her i denne Stund er viet til din Ære, At Christen Tro og Haab og virksom Kjærlighed Fremdeles bære Frugt i denne Menighed, Sign Kongen og hans Slægt, Lad under Fredens Skygge. Og dens Velsignelse os Alle boe og bygge, J Natten slumre trygt i Hytte og i Borg, Og med hengivent Sind annamme Fryd og Sorg, En Omstændighed, der i høi Grad bidrog til at forøge Høitideligheden, var, at der samme Aften, til Bedste for Byens Arbeidsanstalt, gaves en Kirkeconcert, under Direction af Hr. Baron, Hoflægermester Holsten til Hvidkilde, i der har store Fortjenester af Musikkens Udbredelse i sin Egn, i Forening med Dhrr. Concertmestere Bredahl og Verschall. Hr. Baronen havde ingen Omhu sparet, for at gjøre Festlighedens Jndtryk værdigt og øitideligt, og understøttedes i dette ædle Øiemed ikke mindre ved det herlige Valg af Compositioner, qvende af vor berømte Professor Weyses Cantater, and ved den sjeldne Velvillie og Flid, hvormed flere derværende Medlemmer af det kongelige Kapel og Dilettanter fra Byen og Omegnen stræbte til samme Maal. En overordentlig talrig Forsamling i den skjønt oplyste Kirke lønnede ogsaa deres fore mede velgjørende Bestræbelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
De i f. No. af Thisted Avis omtalte Piller, hvorved en Hest, der 2 Dage nyder den reglementerede Cavallerie Fourage, kan den tredie sulte og tørste All. 24 Timer, tilberedes paa følgende Maade: 1 Pund smaaskjaarne Figener, Pulver af Fennikelfrø, Anisfrø og Tormentilrod, af hver Deel 10 Lod; Svovelblomster, Pulver af Lakritsrod, Hjortetak og Ulandsrod, af hver Deel 8 Lod, sammenblandes. Blandingen udføres med et Afkog af Jsop og Hestehov (Følfod, Hovurt) i hvid Viin, i hvilket ved Fldens Hielp er opløst Lakritssaft, Sukker, Sirup g Honning, af hver Deel 8 Lod. Til Massen, sættes nu 4 Lod Anisolie og noget Meel, for at gjøde den sammenhængende. Pillerne gives et Hønlægs Størrelse. - Af denne for sin Nytte saameget loste Pillemasse vil Pundet kunne erholdes for 7 Rbmk. 8 s. r. S., naar man derom henvender sig (Ah. Av.) til den kgl. Beterinairskole.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Blandt de Galskaber, hvori den menneskelige land til alle Tider har indviklet sig, vil vistnok domsopathien blive en af de mærkeligste. Jfølg gens Grundsætning, at Sygdomme helbredes ved samme Midler som frembringe dem, har dens Dyrere nu beriget det homopathiske Apothek med de læmmeligste Midler. Man kan tænke sig, og til agt disse nye Kunstnavne. – Som Exempel andres her blot Følgende: "Materie af Kræftsaar Carnisomin. - Ørevex (CeruminiSlimen af belagte Tunger (GlossalentorinFodsved (Sudorin pedum," – Skurv (Ti dem," – "Fnatmaterie (Prorine o. s. v. Hvorledes deres nye Opdagelser fremkomme, kan jønnes af efterstaaende smukke Historie. Den møopathiske Dr. Attomys i Wien havde for at sperimentere taget en Strøekugle med Porin elde Fatmaterie og opdagede samme Dag et Par huus i sit Hoved; det samme skeete hos hans sone, hvem han ligeledes gav det, og hvorved eete den vigtige Opdagelse, at Posrin var et Niddel mod Lusesyge!! Bemeldte herlige Middel er ogsaa anvendt med eld af vor danske Homoopath Hr. Dr. Fangel, hvilket vil kunne sees af hans homsopathiske Forsøg ved Sygesengen i den 138 og 139 Sygebisto(H. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Aalborg Stiftstidende No. 113 læses Følgende: "J dette Blads Nr. 96 optoges af Nr. 55 af Thisted Amts Avis den bekjendte Jndrykkelse og Fattigcommissionen i Thisted. J vort Blads Nr. 105 forelagde vi Læserne Thisted Fattigcommissions Svar paa benævnte Jndrykkelse og ansaae disse Acter tilstrækkelige til at indlade Sagen til Publicums Dom. Jmidlertid paaligger det os vel at meddele vore Læsere, at Forfatteren, af benævnte Jndrykkelse er Hr. Apotheker Dablerup i Thisted, og at han senere med sit Navns Underskrift fremtræder i Thisted Avis Nr. 76 med en Duplik i Sagen. Hvis vi ansaae Fattigcommissionens Fremstilling af samme at være rokket ved denne Duplik, vilde vi, uagtet dens Vidtløftighed, meddele den in extenso, men det forekommer os ei at være Tilfældet. Vi indskrænke os derfor til at meddele enkelte Passus af den og tillade os at ledsage dem med nogle bemærkninger. Hr. Dahlerup siger: "Saalænge Besiddelsen af Huusdyr, saasom Køer, Faar, Sviin a. ansees at tyde paa en Grad af Velstand, vil Commissionen vist ikke nægte mig, at denne Besiddelse er uforenelig med Jdeen om Almisseberettigelse."J Almindelighed betragtet, maa denne Paastand vel ansees for rigtig, men i dette specielle Tilfælde forekommer den os ikke at kuldkaste Fattigcommissionens Oplysning om den ubetydelige Sum, hiint Almisselem i et Tidsløb af 5 Aar har kostet Communen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Fattigcommissionen oplyser, at de omtalte Faar, tilhørende et afdød Fattiglem, have havt deres Underholdning udenfor Thisted. Hr. Dahlerup mener, at de Folk, som have græsset, vinterfodret og passet Faarene, ikke have gjort dette for Ærens Skyld eller for at forskaffe Thisted Jndvaanere nogen Lettelse i Fattiglemmets Underholdning, og at han altsaa har betalt for dem, enten med det ham af Commissionen tilstaaede Bidrag, i hvilket Tilfælde han ikke burde havt denne Almisse, eller idet mindste ikke saa stor en Portion; eller han har belet for at faae de fornødne Penge og derved handlet imod Lovene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Hr. Dahlerup synes her ikke at have tænkt sig et tredie Alternativ som muligt: at Faarene kunne have havt deres Underholdning af christelig Barmhiertighed; denne burde Commissionen dog vel ikke lægge an paa at qvæle; dertil de gjøre de tvungne Fattigbidrag meer end Nok.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Jmod Hr. Dablerups Argument: at hans Fattigskat, som er steget fra 11 til 27, vel kan kaldes dubleret og paa gode Veie til at triple res, kunne vi Jntet indvende, men det forekommeres ei logisk rigtigt herfra at slutte til Thisted "Fattigskat" i Almindelighed eller til dens samtlige Ydere".Hr. Dahlerup siger: "Commissionens Haab om snarlig Nedsættelse er meget smilende, men vistnok ikke saa let iværksætteligt; thi, ligesom den giver dette Haab, bemærket den, at Almisselemmernes Antal er formindsket og Skatten dog forhøiet?"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Ved denne Passus foranlediges vi blot til at henvise til Commissionens Forklaring om Nødvendigheden af Fattigskattens Forhøielse, som Følge af en ældre Gield.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
Hr. Dahlerup anfører i sin Duplik en ny Ank mod Fattigvæsenet. Det er ei til os at dømme herom, efter blot at have hørt den ene Part. Finder Fattigcommissionen sig foranlediget til ogsaa at oplyse denne Sag, skal Resultatet blive meddeelt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-06
J Randers Avis No. 119 læses under "Jndsendt, følgende: "Paa Grund af stedfundne Vanskeligheder, med at faae Nedenstaaende indrykket i Thisted Amtsavis, anmodes Redactionen af Randers Avis at optage det: