JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Onsdagen den 3 April førstk., Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden No. 117 paa Nørregade, formedelst Bopæls Forandring, afholdt Auction over endeel Meubler og Effecter, saasom: Sopha, Stole, Speile, Borde, Skabe, Sengesteder, og Sengeklæder, et Egetræes Chatol og en ditto Dragkiste, en udmærket god Fløite med 6 Fod og 7 Sølv=Klapper, en Violoncelle samt nogle Bøger m.m. Odense Auctionscontoir den 26 Marts 1811. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver Tirsdagen den 9 April, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, afholdt offentlig Auction i Gaarden No. 278 i Vestergade over endeel fortrinligt Løsøre og Effecter, tilhørende afgangne Kammerherre von Castenschiolds Dødsboe, hvoriblandt omtrent 600 Lod Sølv, et betydeligt Antal pletterede Sager, navnlig til Bordopdækning, endeel gode Meubler, Sengeklæder, Linned, Porcellain, deriblandt et komplet Spisestel, samt endeel gode juridiske Bøger m.m. Trykte Kataloger kunne erholdes nogle Dage førend Auctionen. Odense Auctionscontoir den 25 Marts 1811. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Mandagen den 15 April førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, ifølge Begjæring af Værgen for den umyndiggjorte Gaardmand Thomas Rasmussen i Bekke, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen paa 8 Aar af den denne tilhørende Gaard i Bekke, Meelbye Sogn, der staaer for Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb., efter Conditioner, som ved Auctionen ville blive fremlagde og 8 Dage forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir samt hos Værgen, Gaardmand Niels Ottesen i Orritzlev. Auctionen afholdes i Gaarden selv. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Skoubye Herredscontontoir den 22 Marts 1811. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Jfølge tagen Bestemmelse ved en Skiftesamling i svenske norsk Viceconsul, Kjøbmand Søren Lauritzens Fallitbo, bliver den bemeldte Bo tilhørende Eiendom, Gaarden Matr. No. 17 & 18 med Tilliggende i og ved Korsør, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de tvende første afholdes paa Korsør Raadstue Torsdagen den 11 og 25 April d. A., Formiddag Kl. 11, og den tredie Auction i Gaarden, som bortsælges, Torsdagen den 9 Mai d. A., Formiddag Kl. 11. Til Gaarden, der er fordeelagtigt beliggende paa Korsør Hovedgade, og hvis Bygninger, der ere indrettede til Magaziin, Pakhuus, Stald og Lade, under den almindelige Brandforsikkring for Kjøbstæderne ere assurerede for 4220 Rbd. Sølv, hører Gaardsplads og Have samt et dertil stødende Engstykke, ligesom og det Jordudlæg, som ved Overdrevet Halskovs Udskiftning tilkommer Gaarden efter dens Grundtaxt, følger med i Salget. Auctionsconditionerne, hvoriblandt er bestemt, at Eiendommen strax kan tiltrædes af Kjøberen, henligge fra Dato af til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige vedkommende Panthavere til fornøden Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22. April 1817. Korsør Byfogedcontoir den 19 Marts 1811. Sylow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Jfølge tagen Bestemmelse ved en Skiftesamling i svensk norsk Viceconsul, Kjøbmand Søren Lauritzens Fallitbo, bliver den bemeldte Bo tilhørende Eiendom, Gaarden Matr. No. 19 med Tilliggende i og ved Korsør, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, hvoraf de tvende første afholdes paa Korsør Raadstue Torsdagen den 11 og 25 April d. A., Middag Kl. 12, og den tredie Auction i Gaarden, som bortsælges, Torsdagen den 9 Mai d. A., Middag Kl. 12. Til Gaarden, der er fordeelagtigt beliggende paa Korsør Hovedgade, som strax kan tiltrædes af Kjøberen, og hvis Bygninger med iværende Brænderie- og Bryggerienventarium under den almindelige Brandforsikkring for Kjøbstæderne ere assurerede for 10,140 Rbd. Sølv, hører en rummelig Gaards og Haveplads, 3 Skaar Tørvejord og circa 10 Tdr. 1 Skp. Land gammelt Maal paa Korsør Mark, samt det Jordudlæg, der ved Udskiftningen af Overdrevet Halskov sammesteds tilkommer Gaarden for 5 Høveders Græsningsret og Grund taxten. Conditionerne for Salget af denne Eiendom, hvori der i en Række af Aar er dreven en betydelig Kjøbmandshandel, Brændeviinsbrænderie og Bryggerie, henligge fra Dato af til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige vedkommende Panthavere til fornøden Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22 April 1817. Korsør Byfogedcontoir den 19 Marts 1811. Sylow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Skipper Claus Madsen Bøie her af Byen, hans Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rudkjøbing Byefogedcontoir den 22 Marts 1811. Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest læses for Under og Overretten, ere Kreditorerne i Stervboet efter Handelsbetjent Gumme Graae Krøyer her i Byen indkaldte med 12 Ugers Varsel efter Plac. 2 Juni 1819 til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Svendborg Kjøbstads Skifteret den 26 Marts 1811. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Ved Proclama af Dags Dato som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Sognepræst til Auernakøe Menighed Hr. Hans Hendrik Bondo og afdøde Hustru, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Salling Herredscontoir, Faaborg den 26 Marts 1811. C. N. Wiborg, constit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Ved Proclama af Dags Dato som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Fæstegaardmand Hans Mortensen og ligeledes afdøde Hustru Anne Madsdatter af Vesterhæsinge, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Salling Herredscontoir, Faaborg den 26 Marts 1844. C. N. Wiborg, constit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde forhenværende Skipper Just Johansen og ligeledes afdøde Hustru Marie Kirstine Pedersens fælleds Bo heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byfogedcontoiret, Faaborg den 26 Marts 1811. C. N. Wiborg, constit. Overeensstemmende med Placaten af 26 August 1792 indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Skomager Hans Jørgen, Tilebeks og Hustrues Separationsbo her i Byen, til med deres Fordringer at fremkomme og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter. Byfogedcontoiret, Faaborg den 26 Marts 1811. C. N. Wiborg, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-29
Thermometret i 1844. laveste, Mellem=Stand. høieste, 24 Marts - Fyens Stiftsaavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
73 Aargang. Nr 53. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Trykkes og udgives af Hempel i Odense. 30 Marts 1844. Løverdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Jndhold. Udlandet. Frankerig. Portugal. Tydskland. Carl XIV Johan. - Fædrelandet. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Nyborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Udlandet. Frankerig. Grev Mole, hvem Oppositonsbladene kalde "Ministeren in petto og som bestandig har anpriist en fransk-russisk Alliance, vil i Mai Maaned foretage en Reise til St. Petersborg, besøge de russiske Havne ved det sorte Hav og vende hjem over Constantinopel. – Den afdøde Deputerede, Oberst Bricqueville, blev alt i sit 25de Aar Oberst i den keiserlige Garde. hans sidste Vaabendaad var i 1815, da han fægtede under General Excelmans mellem Søvres og Versailles; han blev dengang saaledes bedækket med Saar, at han maatte forlade Militairtjenesteen. Som Deputeret hørte han til Oppositionen. - Den 20 Marts er Aarsdagen for Napoleons Ankomst til Paris efter hans Triumphtog fra Elba. Tuilleriehavens store Castanietræ, som dengang var det første Træ, der grønnedes, blev sider den Tid af Folket kaldet le marronnier du 20 Mars; og denne Benævnelse har Træet senere hvert Aar retfærdiggjort. Ogsaa iaar var det forud for alle andre Træer i Haven og var alt den 18de. bedækket med Blade. Portugal. Jnsurgenten, General Bomfim, holder sig endnu i Almeida og er af General de Font Nova forgiæves bleven opfordret til at overgive sig I Universitetsstaden Combra, hvor der ligger henved 1000 Studenter, har der ligeledes været Uroligheder. Studenterne have angrebet Municipalgardens Caserne og tage. Stadens Civilgouverneur tilfange, hvem de dog, efterat være blevne adsplittede af Militairmagten, atter nødsagedes til at frigive. Henimod 300 Studenter bleve uddrevne af Staden og udslettede af Universitetslisten, de Fleste af dem have forenet sig med Guerillabander af hvilke flere paany begynde at vise sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Tydskland. Det er bekjendt, at enkelte, saakaldte liberale Jøder have begyndt med – trods de saakaldt Orthodores Protest – at lade være at omskjære deres Børn; det erfares nu, at dette i Frankfurt har give Anledning til flere ubehagelige Familietvistigheder, saaledes kom en Familiefader, som ikke vilde lade sin Søn omskjære, i Strid med sin Kone og sin Svigerfader, og Følgen blev, at de to Sidstnævnte foretoge Operationer med Barnet, imedens Faderen var paa Børsen. - Et andet glædeligere Tegn paa den yngre jødiske Generations Fremskridt paa den videnskabelige Bane er, at en af de yngre Rothschilder agter at udgive, en kritisk Belysning af Aanden i Platos Skrifter. De, der have læst Manuskriptet, forsikkre, at Afhandlingen er yderst fri findet og skarpsindigt udarbeidet. Carl XIV Johann. (Sluttet, see Torsdagsavisen!) Rigsstænderne forsamles paa Rigsdagen og deles i fire Stænder, der repræsentere lige saamange væsenlig adskilte Classer af Nationen: Adel, Geistlighed, Borgere og Bønder); disse Stænder, deele i Jndbildningen 2) Ved denne Jnddeling bliver Nationen paa ingen Mand fuldstændig repræsenteret; til Jngen faaer i Sverrig Fortil at deeltage i Folkerepræsentationen, med mindre han er adelig (Kongen adler efter Godtbefindende), Præs(Kongen er den svenske Kirkes synlige Hoved), Borger d. Beboer af en By og Handlende eller Medlem af en industriel Corporation, og endelig Bonde c: Eier af et bestemt Areal, der ligger i Valgdistricte, og som han dyr 2) Ved denne Jnddeling bliver Nationen paa ingen Mand fuldstændig repræsenteret; til Jngen faaer i Sverrig Fortil at deeltage i Folkerepræsentationen, med mindre han er adelig (Kongen adler efter Godtbefindende), Præs(Kongen er den svenske Kirkes synlige Hoved), Borger d. Beboer af en By og Handlende eller Medlem af en industriel Corporation, og endelig Bonde c: Eier af et bestemt Areal, der ligger i Valgdistricte, og som han dyrker med sine egne Hænder. Deraf følger, at alle de, som ikke indbefattes under disse 1 Kategorier, alle Viden den lovgivende Magt med Kongen, i Jndbildningen, siger jeg, fordi det i Virkeligheden er Kongen, der næsten alene udøver den. Rigsdagen sammenkaldes Reglen kun en Gang hver femte Aar, Kongen kan sammenkalde en extraordinair Rigsdag; men det er indlysende, at det ikke maa være ham meget magtpaaliggende. Naar Stænderne nu ere samlede, raadslaae de særskilt, kun i den første Maaned af Sessionen kunne de selv fremkomme med Lovforslag, naar den Tid er forløben, har Kongen ene Jnitiativet. Dersom et Forslag er antaget af 3 Stænder, har den fjerdes negative Votum ingen Jndflydelse, med mindre Spørgsmaalet angaaer Grundlovene. Skal der foretages nogen Modification i disse, maae alle fire Stænder være enige, og det Forslag, som er bleven afhandlet paa den ene Rigsdag, bliver først definitivt antaget paa den næste c: efter 5 Aars Forløb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Ved denne fiirdobbelte Lovgivning har man saaledes for det Første i almindelige Sager berøvet enhver for sig af de fire Stænder det absolut veto, en nødvendig betingelse for Udøvelsen af den lovgivende Magt, medens man til samme Tid har gjort enhver Forbedring, af Constitutionen næsten umulig, ved at fordre et enstemmigt Botum af fire Stænder, blandt hvilke der altid i det mindste er to forskjellige Jnteresser og Anskuelser, naar der ikke er fire. Desuden vil man ikke kunne gjøre sig nogen Jdee om den Langsomhed, hvormed en saaledes constitueret lovgivende Forsamling bevæger sig Rigsdagen maa efter Loven kun vare 4 Maaneder, men Regjeringen kan forlænge den efter Godtbefindende, undertiden varer den 18 Maaneder, uden at der kommer andet ud deraf end et absolut satissecit, og store Udgifter for de ikkeadelige Vælgere, der maae underholde deres Deputerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Et almindeligt Rigsdagsforslag skal saaledes trodse tolv Discussioner, to Rapporter og 24 Bekjendtgjørelser, førend det kan blive forelagt Kongen til Sanction. Naar nu hertil kommer, at Presselovgivningen giver Hofkantsleren udelukkende Ret til, ikke alene at beslaglægge og actionere, men ogsaa at inddrage Bladene *), vil man kunne danne sig et billede af den Tingenes Orden, som undertiden udraabes for en Jdeal af en repræsentativ Forfatning. Vi maae dog for Retfærdighedens Skyld tilføie, at Carl XIV ikke var den mindst liberale Mand i sit Kongerige, skjøndt han i Grunden, hvad Statsbestyrelsen, angaaer, havde adopteret den keiserlige Skoles Principer. Undertiden hændtes det, at han selv tog Jnitiativet til gavnlige Reformer, men ofte strandede hans gode Villie paa den lovgivende Forsamlings complicerede Organisation. Efter sin Thronbestigelse skal han have følt en afgjort Lyst for Bladkrigen, og da han nu ikke længer kunde bruge Kaarden, skal han undertiden have grebet Pennen og leveret smaa Skjærmydsler mod Oppositionsbladene, naturligviis som Anonym. Dog, Fjenden skabsmænd, Konstnere, civile Embedsmænd, Capitalister, Eiere af Fabrikker, der ligge udenfor Byerne, Forpagtere o. s. v., ikke have nogen politisk Ret og ere udelukkede skabsmænd, Konstnere, civile Embedsmænd, Capitalister, Eiere af Fabrikker, der ligge udenfor Byerne, Forpagtere o. s. v., ikke have nogen politisk Ret og ere udelukkede fra Folkerepræsentationen. 3) Paa sidste Rigsdag blev denne Ret berøvet Hofkantsleren, siden den Tid har Trykkefriheden factisk været meget stor i Sverrig, og Actioner meget sieldne. var ikke farlig, thi Kantsleren var altid ved Haanden, og naar Kongen blev slagen, paastod hiin, at Loven tillod at supprimere det. Men Carl XIV skal da smilende have forbudt det og godmodig erklæret, at Hans kongelige Majestæt ikke led noget ved denne Journalistduel, og den næste Dag søgte han at skaffe sig Opreisning." Jndtil for nogle faa Maaneder siden var den gamle Alderspræsident for Europas Konger endnu frisk og kraftig, han reed, holdt Mønstringer og forenede med Legemets Virksomhed en ligesaa stor aandelig Livlighed. Simpel i sine Manerer, stræng i sine Sæder og det daglige Liv (?), venlig mod Alle (?) havde han kun beholdt Franskmandens Aandsfiinhed og overflødige Ord; forresten var han svensk, med Undtagelse af Sproget; thi hans gascogniske Mund kunde aldrig vænne sig til de skandinaviske Toner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
J de Tilfælde, hvor det var nødvendigt at bruge Nationalsproget, fandt han i Kronprindsen en udmærket Tolk. **) Denne der nu beklæder Sverrigs Throne, er vel ogsaa en født Franskmand; Napoleon, der var hans Fadder, og som dengang var indtaget i Ossian gav ham et Navn der hørte hjemme i Norden og end ikke i den Egn, hvorover han siden skulde herske. Han besidder Nordens Alvor og Simpelhed, dens Godmodighed og kraftige Aand, de Svenske elske ham derfor oprigtigen; af sit første Fædreland har han kun bevaret en fjern, næsten udslettet Erindring. Han er givt med en Datter af Faderens Vaabenbroder, Prinds Eugen, 5 Børn af dette Ægteskab ere et Fremtidspant paa et Dynasti, i hvis Aarer der ruller Frankerigs hæderligste Blod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Den gamle Soldaterkonge holdt altid af at tale om sit Fædreneland, skjøndt Politiken nødte ham til at vende sine Vaaben derimod; Erindringen om 1813 smertede ham ikke som Samvittighedsnag, men som en skjebne svanger Begivenhed for Frankrig og Sverrig, hvorfor Ansvaret efter hans Mening hvilke paa Napoleon. Han var altfor klog til at skjule for sig selv Følgerne af Tractaten til St. Petersborg; han saae sit lille Kongerige forbundet med Rusland, der indeslutter og trykker det paa alle Kanter; han saae i Aanden, at det Dynasti, som han havde grundet, maaskee i Fremtiden kunde blive afhængigt af en Zars Luner, og denne Tanke udbredte ofte en vis Sorgmodighed over hans sidste Dage. Noget for Julirevolutionen talte en berømt fransk Reisende i Stockholm med Carl XIV, der altid var glad ved at modtage en Landsmand. Det var om Aftenen; Voxlysene oplyste den simpelt meublerede Sal; den gamle Konge blev oplivet ved Erindringen om den sidste Strid med Napoleon, han gik hen til Vinduet, rakte Haanden ud mod Alandsøerne, som Rusland nu har i Besiddelse, og sagde med bevæget Stemme: "Ak, dersom Napolen havde villet lade sig nøie med at være som een af os, vilde denne Kolos, der truer med at overstrømme Alt, ikke være saa nær herved!" Saadanne Ord ere vel ikke meget diplomatiske, men de geraade den til Ære, der har udtalt dem, og med dem ville vi slutte denne Biographi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
J Hvis dette overhovedet er sandt, gjelder det i det mindste neppe for hans sidste Leveaar. Endnu oftere i sin Yndling, Grev Magnus Brahe, Hovedet for den Camarilla, der, understøttet af hans Ukyndighed i det svenske Sprog, i de senere Aar holdt ham aldeles afskaaren fra Folket og styrede ham i sit Ledebaand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Fædrelandet. Blandinger. Der er - siger "Fædrelandet" endnu eet Punkt med Hensyn til Thorvaldsens Efterladenskab, som vi alt idag (25 ds.) maae berøre, fordi det er paatrængende nødvendigt, at der i saa Henseende strax bliver truffet en afgjørende Foranstaltning. Som bekjendt findes en stor Deel af Thorvaldsens Arbeider endnu i Rom, hvor ogsaa hans Formue er i Banquier huset Torlonias Hænder. Den saakaldte danske Konst agent i Rom, Hr. Bravo, er en slet og ret Cicerone, og selv om han ikke tillige var Kongen af Würtembergs Commissionair, vil Enhver, der har mindste Kjendskab til Forholdene, med os være enig i, at det vilde være aldeles uforsvarligt at overdrage ham Ordningen af alle de vanskelige Affairer, der ufeilbarligen ville reise sig som Følge af Thorvaldsens uventede, uforberedte Død. Ogsaa den wirtembergske Consul, der tillige besorger de danske Consulatforretninger i Rom, vil efter de alle Vedkommende velbekjendte Omstændigheder ikke kunne egne sig til i dette Tilfælde at erholde nogen Fuldmagt, uanseet at denne Hædersmand var den Afdødes intime Ven. Vi ville derfor haabe, at Man uopholdeligen vil give nogle af de i Rom sig opholdende Danske en foreløbig Fuldmagt til at tage alle hans derværende Eiendele under Bevaring, og at Man strax vil bestemme sig til at sende en paalidelig Mand derover, for at ordne Alt saaledes, at alle hans derværende Efterladenskaber endnu i Sommer kunne af vore Krigskibe føres hertil. Borgerne i Hasle og Gaard- og Huusmændene i Ruthsker paa Bornholm have til Cancelliet indgivet en med 115 Underskrifter forsynet Erklæring, hvori de erklære, at de med Bedrøvelse have erfaret, at deres elskede Præst, Magister Adler, er bleven suspenderet; de forsikkre, at de Alle ere velfornøiede med ham og ønske at beholde ham. Nyborg. Vor Byfoged, Cancellieraad Bierfreund, feirede sit femogtyveaarige Jubilæum som juridisk Embedsmand den 10 Februar. Byens Borgere vare først et Par Dage forud komne til Kundskab om Festen og derfor uforberedte. Paa selve Dagen bragtes ham Lykønskninger; Borgervæbningen udbragte fra Torvet et Leve, og dens Musikcorps spillede Morgen og Aften omkring i Gaderne. Men Nyborg Borgere ønskede at afgive ogsaa et varigere Beviis paa deres Agtelse og Deeltagelse; og ved Sammenskud af blot Byens Borgere blev derfor snarest muligt anskaffet et Bronce-Taffeluhr med Paaskrift: "Til Byfoged Bierfreund fra Nyborg Borgere ved Jubilæet d. 10 Februar 1844. hvilket blev overbragt Cancellieraaden den 20 Marts ved 3 af Communens Repræsentanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Odense. J det sidst hertil ankomne Nummer af "Neue Zeitung læses i Feuilletonen Begyndelsen af en Afhandling med Overskrift. Danische Justande". Forfatteren, der iøvrigt synes at mene Danmark det ærligt, udtaler en Misbilligelse af den scandinaviske Bevægelse, som senest har viist sig i vort Fædreland og mener, at da Danmark er et Overgangssland, et Udflud ligesaa fuldt fra Tydskland, som fra Sverrig og Norge, har det aldrig besiddet og vil det aldrig komme til at besidde en ublandet Nationalitet eller en national Eenhed, ikke engang et Sund - siger han - adskiller Halven fra det store tydske Forbundslegeme og i Aarhundreder kredsede netop dette Forbundslegemes Blodløb ogsaa om i den danske Halvo. Forf. erklærer det desaarsag for taabeligt, at kaste sig i Armene paa Scandinavien, istedetfor at slutte en inderlig Forening med Tydskland. - Det er nu vel sagtens rimeligt, at den danske Regjering kun lidet ændser de Vink, som et tydsk Blad giver i politisk Henseende, ligesom den i slige Sager som oftest gaaer sin selvstændige Gang uden ret hyppigt at lægge altfor megen Vægt selv paa de indenlandske Blades Yttringer i den Retning, men vil den tydske Forf. spørge det danske Folk, om hvorfor det har større Sympathier for Scandinavien end for Tydskland, da behøver han blot at betragte flere af de Gaver, vi i Fortiden have faaet fra Tydskland, og derpaa at kaste et Blik paa Tydsklands nuværende Forfatning. Hvad de modtagne Gaver angaaer, da have vi rigtignok faaet en herlig aandig Skat, den store, rige tydske Litteratur, men naar Man betragter de Personer, vi i Aarhundreder have faaet fra Tydskland, da vil Man i Sammenligning med den uhyre Masse af Emigranter forholdsviis maaskee kun finde færre hæderlige Notabiliteter imod Sværmen af Lykkeriddere, der just ikke altid ere blevne satte tilbage for Landets egne, ofte dueligere Børn. Seer Man dernæst hen til Tydsklands nuværende indre Forfatning, da behøver Man sletikke at gaae saa langt tilbage og undersøge, om ogsaa de tydske Fyrster have opfyldt alle de Forjættelser, som de gave deres Folk, som en vordende Belønning for deres Anstrængelser i Befrielseskrigen imod Napoleon; Man behøver blot at mindes den saa ængsteligt controllerende Strænghed, der i saamange af Forbundsstaterne ikke saa sjeldent udøves, for at dæmpe de sig yttrende Frimodigheds= eller Selvstændighedsfolelser; Man behøver blot at tænke paa de 7 gottingske Professorer, paa Hoffmann v. Fallersleben, paa de seneste Forholdsregler imod de berlinske Studenter, paa Professor Jordan (see Bidrag, til Tidshistorien" for idag!) o. s. v.