JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Blandede Efterretninger. Den Kongelige storbrittaniske Familie. Den bestaar af Kongen og hans otte Prindser og fire Prindsesser, foruden Kongens tvende Broderbørn. Ligesom denne Monark er den ældste i Europa, saavel i Henseende til Alder, som Regjeringsaar, saaledes har han ogsaa den talrigeste Familie blandt alle nu levende Regenter. Hans Sommerresidence er, som bekiendt, Slottet Windsor, 22 engelske Mile fra London. En nyere Reisende, Johanna Schopenhauer *), beskriver dette Sted og den der residerende Kongelige Familie paa følgende Maade: Jkke i Slottet Windsor, men i en moderne Bygning, der ligger lige for den sydlige Terrasse, boer den Kgl. Familie. Bag denne Bygning ligger en velanlagt Hauge, som man overskuer fra en Krog paa den store Terrasse. J denne befinder en anden Bygning sig, som beboes af Prindsesserne. Dronningen eier ikke langt fra Wind for et lidet Huus af borgerligt Udseende, med en ubetydelig Hauge. Dette Sted, som hun holder saa meget af, hedder Frogmore. Herhid giør hun ofte Landpartier med sine Døttre og nogle Yndlinger blandt hendes Damer. Her gives smaa landlige Fester paa Prindsessernes Fødselsdage, Frokoste og deslige, men stedse i en meget indskrænket Familiekreds. - J Windsor maatte man, førend Kongens nuværende Sygdom, see den Kongelige Familie, for at gjøre sig et Begreb om dens Levemaade og Personlighed. Her faldt alle de Skranker, Etiquette og stræng Jndgetogenhed sætter for den i London. Der har man neppe Leilighed til at faae den at see, naar man ikke vil lade sig forestille. J Skuespilhuset kommer den sjeldent, og paa Spadseretourer eller Reiser iler den, ligesom i Flugt, alt for hurtigen forbi, til at man kan lægge Mærke til Figurerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Under dens Ophold i Windsor seer man den derimod hver Søndag Morgen i beskeden Neglige, efter engelsk Sædvane, ved Gudstjenesten forsamlet i George-Capellet. Befinder Kongen sig vel, *) Reise durch Engelland und Schotland, 2 Th. Leipz. 1818. saa undlader han heller aldrig om Søgnedagene, at holde om Morgenen Kl. 7 i det Kgl. Capel i den øverste Slotsgaard, sin Morgenandagt, hvor ligeledes enhver tilstedes Adgang. Sildigere pleiede man at træffe ham overalt i Huusholdnings bygningerne og i Staldene. Han var da klædt i en simpel mørkeblaa Overkjole, med en rund bruun Paryk, der aldeles gav ham Udseende af en velhavende Forpagter. Han pleiede heller ikke ugjerne at høre, at man kaldte ham Farmer George (Forpagter Georg), thi landlig Oeconomie var i tidligere Dage hans Yndlingsforretning. (Fortsættes.) Sand skal nu være sin Opløsning nær, men hans Sind er roligt, og til at fortryde sin Gierning er han ikke at bevæge. Den strængeste Undersøgelse skal have viist, at han er uden Medhielper og bortfjerner hver Tanke om et Complot. Man venter, at Udfaldet af den mod ham anstillede Undersøgelse vil blive offentligen bekjendtgjort. Een af Dommerne skal paa høiere Sted have ansøgt om Tilladelse dertil. Sands fortrolige Ven, Asmis, fra det Meklenborgske, den samme, som han skrev til, skal, efter Privatefterretninger, være arresteret i Weimar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
I Hessen Darmstadt er det blevet Advocaterne forbudet, fremdeles at deeltage i Folkets Bevægelser, under Straf, at sættes under Militairet, for at vænne dem til Orden og befalingernes Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Lægerne i Berlin feirede den 14de Mai, som sædvanligen, Mindet af den Dag, da Kokopperne første Gang indpodedes og af deres fortiente Opfinder, Ed. Jenner. J det preussiske Monarkie vare i Aaret 1817, efter de ved denne Leilighed fremlagte Lister, 307,596 Børn blevne vaccinerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 211, a vista 214. London 2 M. . . Paris - . Spec. 216. Specier solgtes til 12 Rbmk. 16 s. a 13 Mk. Obligat. 73. Commitees. Norske Rasbksedl. 15 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 54 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
An das Dampfschiff Caledonia, bei dessen erster Absahrt von Kopenhagen, nach Kiel, den 25sten Mai, 1819. Jm Fleis kan dich de Biene meisternen der Geschicklicket ein Wurm den Leyrer sevn, Dein Wissen theilest du mit vorgezognen Geistern; Die Kunst, o Mensch, hast du allein, Schiller. Benergeist des hohen Promethiden, Jmmer hoher strebt den kunner Flug; Bis zum Thron des dønnernden Chroniden Lenkest rastlos du den Riesenzug: Auf der Silberfluth der Wolkenmeere Schwebst zur Sonne mit dem Adler du Und, beherrschend das Geset der Schwere, Fliegt den Kiel dem tielsten Abgrund zu. var muse, gleich Alkmenens Sohn, du ringen Mit der Molkenbrut verjahrter Nacht: Plaff und Junker wollen stoltz erwingen Was den Hauch schon langst ins Grab gebracht, Doch, daheim ist jene Zeit gegangen, Die nur Ritter, Monch und Knecht gebar: Deine Tone, Menschenbildung, klangen Schon des Volkes Millionenschaar! Morsche Ahnen - finstre Priesterlehren, Zucken nur im letten Todeskrampf: Alle Stourdzas, alle Harmse wehren Schwach dem Lichte in des Lichtes Kamps. Schwinden wird des Wahnes Nachtgebilde Vor der Wahrheit hellem Morgenroth; Walten wird Religion, so milde, Göttlich linderne jede Erdennoth. Auch de, jungstes Kind der hehren Flamme, Die Prometheus einst der Sønn entschlug; Auch du, das die hohe Kunst, als Amme, Und das tiefe Meer, als Mutter, trug; Sey gesegnet uns, du Bild der Zeiteen, Die durch Meer und Fruer vorwart ziehn. Møge dich, wie sie, die Gottheit leiteen! Møge, Schiff, den Klippen du entfliehn. Blok Tøren. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. udodstaataSextende Aargang. No. 45. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 Juni 1819. Dansk National-Sang. Et Forsøg,) Hvor bygger du paa Jordens Øe? Hvor mellem Land og HavEr Hytten din, den Ungdoms Moe, Og dine Fædres Grav. Mod Norden jeg bygger, der voxte min Viv, Der salig jeg blev, der jeg signed mit Liv, Der slumre saa blidt mine Fædre. Hvad Land som spæd har skuet dig, J Vuggen seet dit Smiil, 9 nævn dets Navn, dets Lyd os sig Med Lyst det høres vilDet Dannemark kaldes, hil være dets Strand, Vel ogsaa man kalder det Heltenes Land; Thi aldrig udslettes dets Hæder. Hvor stunder hen dit sidste Fjed? Hvor hvile skal dit Støv Og over dine Been sig ned Skal slynge Sørgeløv, 2) ikke indleveret til nogen ConcurrentsJ Dannemarks Hauge der aabnes min Grav, Den saae mig at fødes, den Lykke mig gav Der Asken saa sødelig hviler. Hvor er den Slægt, som lever end Naar dig har Gravens Favn, Og hvor i Børnebørn igjen Fremblomstre skal dit Navn, Ved Dannemarks Strande der hænger min Siel, Der kaldes jeg Fader, det lyder saa vel Den Afkom min Aske skal pryde. Din sidste Kraft hvem skjænkes den, Og end dit Blod dertil, At imod Dødens Glavind her Dit Bryst du stille vil, Den Vugge for Barndom, for Afkom, for Møe, Den Plet, hvor jeg fødtes, for den vil jeg døe; Kun over mit Lig den betrædes. Dampe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Paa et Stykke af Rosenborg Hauge reiste en heel Gade sig, som selv i Venedig eller Genua vilde kaldes skjøn. Hvor ulykkelig en Begivenhed hiin Jldebrand i sig selv var, saa kunde den dog ikke indtræffe paa en beleiligere Tid end netop da Vor Handels og Skibsfarts Flor var i største Fremstigen. Blandt vore Kjøbmænd og Capitalister talte man Mænd, der eiede 5 til 15 Tønder Guld. Pengene vilde have en Afløbsrende, der førte dem ud blandt de ringere Folkeclasser, og denne fik de ved en Jldebrand, der fordrede 500 Bygningers Gjenopførelse. Men havde dette sine gode, saa havde det ogsaa mange ufordeelagtige Virkninger. Jldebranden 1795 og Caper og Speculationsperioden fra 1808 til 1813 vare Grundkilden til den Overdaadighed og den Lyst til Glimmer og Vellevnet, som alt mere og mere indsnege sig endog blandt de simplere Folkeclasser. Der blev mange Penge at fortjene, og de skulde anvendes. Man vilde klæde sig bedre, boe bedre, og ved alle Leiligheder nyde Livet og forlyste sig mere, end man var vant til før. Endnu for 30 til 40 Aar siden vare de vigtigste Silke= og Klæde kræmmere i Kjøbenhavn Wasserfall og Thomsen & Klyver. Man havde endog det Mundheld: "Han seer ud som han kom lige fra Wasserfall." De andre Kræmmere handlede for det meste blot med solide Varer, som Klæde, Silketøier, Stoffer &c. Uagtet man den Gang havde Boutiker, uden Decorationer, saa simple, at neppe en Skomager nu kunde bruge dem til Udsalgsted, saa saae man den Tids Kræmmere dog efterlade sig adskillige Tønder Guld, ja endog en Petersen stifte det bekiendte Kloster i Vimmelskaftet. Men ligesom de engelske og franske Manufacturer raffineredes, hjemsøgtes vi af deres Artikler. Boutiker opstode paa Boutikker, Østergaden beholdt ikke et Hul tilovers, hvori jo en Krambod anbragtes, og Mængden af saadanne Boder og Modehandlere i Kjøbenhavn beviser bedst, hvor meget saadanne Artikler ere blevne især det smukke Kjøn til Fornødenheder, der høre til det daglige Brød. Jkke et Haar bedre er det gaaet med Conditorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Uagtet Kjøbenhavn allerede for noget over 30 Aar siden talte 100,000 Sjele, saa gaves her dog ikke flere end to egentlige Conditore, nemlig Jørgensen og Købke. Men disse holdt ingen Restauration; de indskrænkede sig ene til at lave de Conditorsager, der bestiltes hos dem, og i deres Boutiker udsolgtes kun Sukkerbrød, Brystsukker &c. Strax herefter nedsatte sig her to Jtalienere: Soltani og Gregori, der i et indskrænket Locale paa Østergaden anlagde en saakaldet Restauration, der, som den første i sit Slags og noget ganske Nyt, tiltrak sig Opmærksomhed. Men det varede ikke længe, og det gik med Restaurationerne som med Kræmmerboutikkerne. Den ene opstod oven paa den anden, og nu er det kommet saa vidt, at man næsten kan restaureres eller rettere destrueres i hver Gade. Comoediesygen har tiltaget i lige Grad. De simplere Classer lode sig fordum nøie med at komme een eller høist to Gange om Aaret paa Comoedien; nu er det ikke ualmindeligt, at de have en abonneret Loge, om de end skulde udparcellere den, ligesom for Herregaardshandlerne Godserne, og Logepladser ere blevne til en staaende Artikel i Adresseavisen. At et Folk ogsaa i Henseende til Smag og Nydelse gaaer frem med Tiden, er ikke at laste, og hine politiske Ertekjærlinger, der ikke kunne see et Menneske gaae ordentlig klædt eller gjøre sig en anstændig Fornøielse, uden strax at istemme en Jeremiade over Overdaadighed og Luxus, fortjene ikke at ændses. Men en Sandhed er og bliver det dog stedse, at naar den mindre Formuende, især den arbeidende Classe, vil leve paa en Fod, som han ikke har Raad til eller som ikke svarer til hans daglige Jndtægter, saa følger heraf, at han enten maa lade sig sit Arbeide overdrevent dyrt betale, eller fuske dermed og gjøre Gield. Begge Dele have omsider umiddelbart Armod til Følge. Naar ethvert Medlem af Staten, lige fra det fornemste til det ringeste, stedse vilde spørge sig selv. Har du ogsaa Raad til at leve saaledes, saa vilde der være langt færre saakaldte Ulykkelige, og Fattigvæsenet forskaanes for mangen Byrde. Men arbeide lidet og fortære meget, synes at være bleven Mangfoldige af vor Nutids Menneskers Valgsprog. De leve for Øieblikket og den næste Dag er dem ligegyldig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. P. M. Ved at erfare, hvorledes Caledonias Hidkomst er fortalt i Skilderiet, troer jeg det min Skyldighed at sætte Udgiveren istand til selv at berigtige det vist nok uforsætlig Vrange i Fortællingen. Foreløbig giver jeg mig den Frihed at bemærke, at Tingen vel kunde synes temmelig ligegyldig for mig, da jeg ikke kan ansees at sætte stor Ære i at have ført en Lystsagt; men Publicum har værdiget dette Fartøi Opmærksomhed og har Fordring paa at blive rigtig underrettet. Jeg har ikke undseet mig ved at fremstaae som Jagtens Skipper. For dem, som vide dette, og ellers ikke kjende mig, maa jeg komme i et besynderligt Lys, naar de nu, ved at læse i Skilderiet og dets Copier, finde, at jeg har anmasset mig for stor en Titel, og at jeg skal have staaet under Commando af tre Engelskmænd, som Fartøiet var betroet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
En dansk Broder af Caledonia's ene Reder har udsøgt, kjøbt, hentet og overført Fartøiet. Han antog to øvede Maskinfolk fra Soho til at passe Maskineriet og Fyringen; ligeledes antog han i Mangel af danske Folk, en sig tilbydende fiin Engelskmand som Kahytopvarter og Kok. Denne Omstændighed, at der er tre Engelskmænd blandt Fartøiets Besætning, har nok foranlediget den saa feilagtige Beretning: at Fartøiet var under fremmed Bestyrelse. Helsingøer, d. 1 Juni 1819. S. A. Bille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Jndenlandske Efterretninger. Den ved vort Hof accrediterede Keiserl. Østerrigske Minister, Baron v. Steigentesch's samtlige Skrifter, er i det tydske Sprog udkommen i 6 Bind, hvoraf 1ste indeholder Digte og Æventyrer, 2det og 3die Lystspil (der forhen udgjorde 3 Bind), 4de Marie, 6te Smaa Fortællinger (ellers i 2 Bind), 6te Blandede Skrifter. Subscriptionsprisen er paa Veliupapir 21 Fl. 36. Kr. og paa Skrivp. 16 Fl. 12 Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
En Fabricant i Kjøbenhavn har nu opfundet at forfærdige Betrækpapir af Straa, hvilken Opfindelse synes meget fordeelagtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Man venter med det første den bekiendte Luftskipperske Mad. Reichard, som nu opholder sig i Hamborg, her til Staden. Naar hun kommer hertil, saa have vi alle tre Slags Seiladser, Luft, Damp- og Vandseilads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Dette Aar tegner til at blive overordentlig frugtbart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Vor Cours var i disse Dage paa Veie at nærme sig Pari, og Specier bleve allerede solgte for 12 Mk. 16 s. til 13 Mk. Men i Dag, d. 4 Juni, er den igjen noget stiv, tildeels, som man paastaaer, paa Grund af Postens medbragte Efterretning om to store Handelshuses Fallissement, det ene i Hamborg og det andet i London. Det sidstes skal beløbe sig til 12 Mill. Mk. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
J Torsdags lod den hertil ankomne romerske Sangerinde Signora Mar. de Gregori sig høre paa det Kgl. Theater. Hendes Stemme er blød og behagelig, hendes Foredrag smukt, skjøndt hun neppe kan sættes ved Siden af Mad. Becker eller Sessi. Aarstiden, som mere indbyder til at høre Nattergalers og Lærkers end Mad. Gregoris Sang, bidrog uden Tvivl meest til, at Huset var langt fra at være fuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Skrivelse fra det Holsteenske af 25de Maj. Med Fornøielse læser man nu i de offentlige Blade, at vor Regjering med Alvor er betænkt paa, at indføre den Lancasterske Læremethode i Elementar skolerne i Danmark. Hvor gode vore Landsby og Borgerskoler i Hertugdommen end ere indrettede, og hvor mange Forbedringer de end i de sidste Aar have faaet, saa bliver det dog endnu altid en Mangel, at en Skolelærer ikke stedse tilbørligen kan meddele 80 til 100 skolepligtige Børn Underviisning paa eengang. Man finder sædvanligen, at Læreren meest sysselsætter sig med de ældste og færdigste Elever, og at de yngre og mindre dygtige maa udfylde Tiden, som de kunne og kun naar de blive ældre, egentligen komme til at nyde den hensigtsmæssigere Underviisning. Enhver Lærer er allerede af sig selv nødsaget til, at afdeele sine Elever, efter deres Alder og Færdighed, i Classer, og derfor ogsaa at sysselsætte sig med dem classeviis. Kommer den Lancasterske Methode i Brug, saa vinder Lærer og Eleve i Tid; den fattigere Classe bliver det nu mueligt, at sende sine Børn dagligen, især om Sommeren, i Skole. Det indtræffer derfor hyppigen, at først i de sidste Skoleaar Børnene holdes til ordentligen at lære, for at kunne confirmeres. Visseligen har det sin Nytte, at Børn af de fattigere Classer allerede i deres Børneaar holdes til Arbeide. Og dette lader sig især meget vel forene med den Lancasterske Methode der, hvor Barnet er nødsaget til fra Kl. 8 til 11 om Formiddagen, og fra Kl. 1 til 4 om Eftermiddagen, den bedste Tid af Dagen at søge Skolen, og det i adskillige Aar, for i Særdeleshed at lære at læse, regne og skrive; thi først naar Barnet har faaet en Grund i Læsningen, Skriven og Regnen, bliver det istand til og faaer det Sands for anden Undervisning, fortrinligen Religion og Moral, og gjør da meget lettere større Fremskridt deri. Vel vil den Lancasterske Methode finde mangen Modstander; thi fuldkommen er den ikke; men den er unægteligen af stor Fortrinlighed for Elementarunderviisningen i Læsning, Skriven og Regnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Odense, d. 1 Junii. Om Deres Høiheders Prinds Gouverneurens og Gemalindes videre Reise. haves følgende Efterretning: D. D. H. H. afreiste den 26de sidstl. fra Windebye Kl. 8 1/2 Formiddag og ankom i Dorsgarten ved Kiel Kl. 12. ter et kort Ophold sammesteds fortsattes Reisen videre til Preetz, hvor D. D. H. H. behagede at modtage en Collation hos H. E. Hr. Geh. Confr. Ahlefeld, og derfra videre til Pløen. Den 27de om Formiddag afreiste D. D. H. H. fra Pløen og ankom Kl. 3 til Lübeck, en Deputation af Senatet samt Stadscommandanten Major v. Kaufmann, complimenterede Høisamme. Reisen fortsattes derefter videre til Ratzeburg, hvor D. D. H. H. ankom Kl. 8 1/2. Den 28de agtede D. D. H. H. sig til Lüneburg. Høisamme befinde sig i ønskelige Velgaaende. - - Den befrygtede langvarige Tørke vedvarer desværre endnu. J mere end 8 Dage har det mod Aften havt Udseende til Regn, men med nordlig Vind er den stedse trukken bort. Jgaar og Forgaars saae man længere borte falde stærk Regn af Tordenbyger; men her omkring Odense have vi endnu ikke været saa lykkelige. Blæst og Kulde derimod faldt i vor Lod. Rugen har allerede blomstret i 8 Dage. Paa sandede Egne ere endnu større Trang til Regn. Endogsaa Vand for Kreaturerne begynder at mangle paa mange Steder, Græsset svinder reent bort og med Vaarsæden seer det ynkeligt ud. Det fryser hver Nat, endog Jis paa Vandet. De saalænge i Vinter vedholdte sydlige Vinde, savne vi nu, og skulle dette vedvare længe, som Gud forbyde, maae vi frygte for Pindse Vinter fordi vi havde Juule Sommer. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Odense, d. 1 Junii. Atter har Jlden anrettet ny Ødelæggelse. J Torsdags Morges omtrent Kl. mellem 2 og 3 blev Hillerslev Skole, i Salling Herred her i Fyen, et Rov for Luerne. Jngen vaagnede for ved Jldens Bragen fra Loftet, da den allerede havde begyndt at bryde derigjennem, saa Beboerne alle maatte flygte nøgne igjennem Vinduerne, og Kirkesanger og Skolelærer Lund med Kone, 3 Børn og 2 Piger mistede Alt. Ogsaa tvende Svigerinder, som være fraværende og hvoraf den Ene nu skulde have Bryllup, havde en temmelig betydelig Boe staaende i Huset, som gik op i Røg. Kuns høist ubetydeligt var det, som nogle faa tilløbende Mennesker med yderste Anstrængelse kunde redde af den sidst sammenstyrtede Stue, da Taget allerede var faldet for deres Komme. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Aarhuus, d. 29de Maj. Rigsbankseddelfabrikanten, som er inddragt til Forvaring her, er en Hadsherreds Skoleholder. – Efter en 20 a 21 Graders Varme har man sidste Nat havt en saadan Kulde, at der endog paa sine Steder her i Omegnen skal være faldet en stærk Riim. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Viborg, d. 31 Maj. Jstæden for den her saa haardt savnede Regn, der er falden andre Steder, have vi her i de sidste 3 Nætter havt haard Frost og streng Kulde om Dagen, saa at nogle endog have lagt i Kakkelovnen. Græsset, der kom saa tidlig, er atter svundet bort, og de Omegne, der tidlig lode Qvæget ud, ere meget ilde tilmode, da det nu meest er fortæret. Mangel paa Vand truer de Steder, der forsømme at oprense Vanddamme og andre Vandsamlinger. - Levnetsmidlerne ere ingenlunde i Forhold til Pengenes Værd, thi hvo der har noget at sælge, som hører til Livets daglige Fornødenheder, undseer sig ikke ved at forlange dobbelt det, som Pengenes Sieldenhed gjør Krav paa. Smørret koster 20 a 24 s. Pdt., Oxekjødet 10 s. og Rugen over 9 Rbd. Tønden. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Blandede Efterretninger. Den Kongelige storbrittaniske Familie. (Fortsættelse; see forr. No. Den hele Familie spadserede hver Sommereftermiddag paa den store Terasse, og dette ydede da et i sit Slags mageløst Syn. Paa den ene Side Slottets graa, gamle Mure med deres Spidser og Taarne, paa den anden den rige Udsigt til Vandet, Mark og Skov, og nu den brogede Vrimmel af alle Stænder, hver Alder, næsten hver Nation, thi ingen Fremmed forsømmer letteligen, i det mindste eengang, fra London af at besøge Windsor om Søndagen. Til Mængden, af Fremmede komme endnu Omegnens Beboere, fra den fornemste Godseier til den ringeste Landmand. Blandt dem bevæge City's corpulente Beboere sig med deres trinde pyntede Ægtemager og peent trippende Misser. Ogsaa vi, siger Fru Schopenhauer, vare en Søndag flygtede til Windsor, og blandede os i den brogede Skare. Op og ned bevægede Vrimlen sig, som den store Terrasse næsten var for snever for. Kl. 7 ankom, som det i Engelland hedder, to Bander militairisk Musik paa Slotsmuren paa begge Hjørner af Terrassen. Begge spillede meget lystigen God have the King, med hvilken yndede Melodie de vedbleve at musicere hele Aftenen, uden mindste Afvexling. Den Kongelige Familie traadte snart derefter frem, en eneste Constabel gik foran med en Stav, for nogenlunde at gjøre Plads for den. Man trængte sig fra alle Sider hen til den. Kongen kom først gaaende, ved hans Side Dronningen. Hvor han blev en Bekjendt vaer, talte han til ham, eller nikkede til ham med et venligt Smiil, uden Hensyn til Rang og Stand. Nysgjerrigen forskede han efter Navnet af enhver ham paafaldende Figur, og vi hørte adskillige Gange, hvorledes han ofte efter sin gamle, ved Peder Pindar saa bekiendt blevne Vane, gjentog et Enstavelsesord tre til fire Gange. Med Astronomen Herschel talte han saa ofte han mødte ham; ogsaa Dronningen var udmærket venlig mod denne hendes Landsmand. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Det hedder nu, at i den Naumburger Messetid mange Varehandlere i Leipzig ville foranstalte et særeget Marked, for at undgaae de preussiske Toldafgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Advocaterne i Darmstadt have indgivet en Forestilling mod den forhen omtalte Anordning hvori det hedder de kunne ikke begribe, om man med Trudslen at sætte dem under Militairet har villet fornærme dette eller dem, da deraf fremlyser, at man betragter Militairet som en Tugt eller Straffeanstalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Paaskemessen i Frankfurt har i Aar været saa slet, at Stadens Jndkomster deraf have været 50,000 Gylden ringere end i Fjor. Rede Penges Sieldenhed havde Mangel paa Kjøbere til Følge, og Sælgerne, især Fabricanterne, see sig nødsaget til, naar de ikke ville lide større Tab ved dyr Retourfragt, at sælge deres Varer under Prisen. Saaledes blev, hvad hidtil var noget uhørt, Cattun solgt for sex Dreier Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Caffeen har endnu aldrig staaet udenlands saa lav som i denne Tid, nemlig 7 1/2 Schill. Banco. Den har allerede staaet før i 18 Sch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Kjøbenhavns Børs d. 4 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 211, a vista 214. London 2 M. - . Paris . . Spec. 216. Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 tz. Obligat. 72 1/2. Commitees. Norske Rigsbanksedl. 15 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 54 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Rettelse. J det tydske Digt til Caledonig, i dette Blads forr. No., staaer, Molken, brut i Stedet for, Molchenbrut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.