Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Da mangen Landmand, uden at kunne besvare Spørgsmaalene i deres hele Vidde, kan gavne ved at meddele een eller anden Erfaring, anføres følgende. - 6. Spørgsmaal, om Aarsagerne til Sop i Bygninger, om Kiendetegnene paa de Steder, hvor den kan fremkomme, og om Midlerne, saavel til at forekomme, som til at udrydde den. 7. Hvorledes dyrkes bedste de indenlandske Foderurter, 8. Hvilke Regler bør lagttages ved Grøfters Anlæg med Hensyn paa locale Omstændigheder, saavelsom de forskjellige Jordarter, Hvilket Forhold af Bredde og Dybde, samt hvilken Form bør de forskjellige Arter af Grøfter have, for at blive meest varige i Følge Erfaring? Hvorledes tilveiebringes Grøfter ved Hjælp af Pløining og Muldskuffer, – og hvorvidt ere lukte Render varige og passende for Norges Agerbrug, samt hvilke Materialier, der tillige let kunne tilvelebringes, ere de fortrinligste og varigste til dette Brug, - 9. Hvilke Jordarter uden Gjødning ere de fortrinligste til at frembringe Jordblandinger, der vise sig meest kraftfulde til Kornarternes og Græsarternes Dyrkning? - Hvilke ere de almindelige Kiendetegn paa disse Jordarter, – Under hvilke Omstændigheder kan Kalk, i læsket eller ulæsket Tilstand, være gavnlig eller skadelig til Jordblandinger. - Hvorvidt er det nødvendigt, at de til Jorddyrkning brugelige Jordarter udsættes for Luftens og Veirligets Berørelse, og hvilke Ulemper foraarsages, ved at dette efterlades, Ved hvilke Redskaber opfordres de til Jordblanding dybere liggende Jordarter paa den billigste Maade, med særdeles Hensyn paa Mergelgruber, Paa hvilken Aarstid, ved hvilke Redskaber, i hvad Forhold og paa hvad Maade skeer Sammensætningen af Jordblandingerne med Hensyn paa de almindelige til Dyrkning brugelige Jorders Beskaffenhed, - og hvilke Jordarter ere tjenlige til at føres directe paa Ageren, og kunne ansees som Gjødningsmidler uden forud at have været tillavede som Jordblanding. 10. Hvorledes bygges, Vanddæmninger og Vandledninger samt det dertil brugelige Maskinerie paa den billigste Maade. - Hvilke ere Manglerne paa de her i Landet brugelige Vandledninger, samt hvilke Forbedringer kunne de erholde? Paa hvad Tid af Aaret bør Ageren og Engen vandes I. Fordrer Norges Tarv en almindelig Udskiftning af Jord- og Skoveiendomme fastsat ved Love, og dette antaget, kan den da skee uden Skade for den private Eier, og ved hvilke Midler, som f.Ex. efter Skyld efter Hestes og Fæcreatures Antal, kan en saadan almindelig Udskiftning finde Sted, *) 12. Benyttes de norske Skove for nærværende Tid saaledes, at de i den tilkommende Tid kan yde Landets Jndvaanere rig og betydelig Fordeel? Hvilke Midler bør der stedse anvendes for opnaae dette Øiemed, Under hvilke Omstændigheder kan Braatebrænden uden Skade for Agerdyrkningen og Skovvæsenet være tilladelig, 13. Præmie af 50 Rdlr. for den bedste Veiledning til at tilberede Krølhaar. 14. Hvorledes, hindres paa den mindst bekostelige Maade Sangfliis fra at komme i Vasdragene, og kan denne ikke occonomisk benyttes, 15. Beskrivelse med hosføiet Tegning over et norsk Saugbrug, samt Forslag til en hensigtsmæssigere Indretning af samme ønskes. 16. Hvorledes anvendes den hvide Steenmos bedst til Farverie, – Dem, der endnu i det: eller følgende Aar, besvare eet eller andet af de herved fremsatte Spørgsmaale, eller i een eller anden Henseende opfylde Selskabets Ønsker, vil det være Commissionen kjært at anbefale til passende Belønninger. - Dette gielder og i Henseende til dem, der udmærke sig ved Huusflid, ved at samle Mos til at ligge paa, ved at 1) Vil det i Tilfælde af Udskiftning ikke ogsaa være nødvendigt, at Bygninger udflyttes, hvor de paa een Gaard værende flere Opsidderbygninger ikke ere saaledes beliggende, at samtlige kan tildeles en Jordlod i Nærheden, eller hvor det kunde befrygtes, at Udlodden blev længere end 1/2 Miil fraliggende. forarbeide Gulvmaatter af Ulvefod, ved at gjøre Trækar, Kurve o. s. v. D) Commissionen har tilsidst den Fornøielse at anmelde 2de nye Præmier fornemmelig med Hensyn til Christiansands Stift. I. For den største Mængde Sild og Brisling ikke mindre end 100 Tønder fangede med et og samme Nod eller Vaad, og solgt færsk i Christiansand i Aaret 1811 udsætter Selskabets Medlem Hr. Lieutenant Holterman en Præmie af 100 Rdlr. Det.; de Æskendes Anmeldelser maae være ledsagede af Kjøbernes og andre fornødne Attester. 2. For den Bonde i Christiansands Stift, som beviisliggjør at have i Aaret 1811 samlet og efter sin Families Størrelse, forbrugt den største Mængde islandsk Mos, i det mindste som Blanding i andet Meel, udsætter Selskabets Medlem Hr. Adjunct Preus en Præmie af 10 Rdlr. DCt., og forpligter sig til at kjøbe velbehandlet Mosemeel eller den raa Mos, som til Udgangen af 1811 maatte blive ham tilbragt, og at betale samme efter et billigt Forhold til Kornpriserne. - Den islandske Moses Nærighed og Uskadelighed er beviist, og Regjeringen har i alle Bygder ladet uddeele Anviisning til dens Behandling. - Anmeldelserne med antagelige Attester maae tilstilles Commissionen inden Udgangen af 1811. - Christiansand den 17 October 1810. Districtcommissionen i det kongelige Selskab for Norges Vel. Cederfeld de Simonsen. O. C. Mørch. Preus.