Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-19
Beretningerne over hval Jndtægter og Udgifter, forsaa ridt de behøre under de Deputerede for Finantserne og Directionen for Statsgielden og den sunkende Fond, samt Directionen for den almindelige Pensionskasse og General-Postdirectionen, efter de aflagte Regnskaber, have udgjort i Aaret 1839, er i Følge H. M. Kongens Befaling bragt til almindelig Kundskab; det er en sammentrænet, men nøiaelig Oversigt over alle Aarets Jndtægter og Udgiftet, der ere passerete Statskassen og Finantskassen. Først fra 1841 af, vil den i Ficanieberetningen omhandlede storre Centramation og bedre Ordning af det hele Udgiftsvæsen fuldstændig kunne und træde, skiøndt allerede til eels iværksat i Løbet af 1831 1/2 saa at i Særdeleshed alle de separale Ford, da enten ere indtraane under Statskassen, eller medtaget under de almindelige Oversigter over Statene Jndtægter og Regikker. Allerede Beretningen for 180 givet den verelaede Overbevisning, aat Finants-Forfatningen var, ligesom i de 2 foregaaende Aar været i betydelig og for sat forbedret Tilhand, saa at Aarets Jndtægtet have overste et dets Udgifter med enden deer 2 Mill efter Rigsbankdaler, blandt Jndtægterne kunne mærkes: 1) af de danske Provindser 7,146919 Rbd., (rerat i Tøn- og Cossumtionsindtægter 3,161,271 Rbd., Rang= og Pr. certskat 57,864 Rbd., Stemletraxurk- og Kostøstemplingsintrader 256,926 Rbd., Talletteriet 180,413. Rbd., Klasseletteret 56,859 Rbd., Laarskal 2,590,988 Rbd.) 2) Jndtægterne af Hertukommerne Shtria og Holsteen beløb sig til 4,639,060 Rbd. 3) Overskud fra Hertuekommet Lauenborg 299,21 Nr. 4) Ven indiske Jntrader 387,908 Rbd. 5) Oresunds Told 2,128,836 Rbd. 6) Renter af de til Hielp til Stats gieldens Forretning og Afbetaling, samt til Reservefond, benlagte kongelige Actier 505,951 Rbd. 7) Possinfradet 325,246 Rbd. J det Hele har Jndtægten være 16,02. 7 Rbd. Af Udgifterne kunde bemærkes: til den faadelige Particulair, og Catolkasse 260,539 Rbd., til det kongelige Huus 573,345 Rbd., til Hof=Etaten, 302,394 Rbd., til Stald=Etaten 82,512 Rbd., til Christiansborg Slots Fuldførelse 48,400 Rbd., til Vedligeholdelse af kongelige Slotte og Haver 151,411 Rbd. til Statsraadet 12,600 Rbd., til Sø-Etaten 1,110,348 Rbd., til Land-Etaten 2704. 137 Rbd., til Embedsmænd under Kammeral og Finantsdepartementerne 519,40 Rbd., til Embedsmænd under Departementet for de udenlandske Sager 234,401 Rbd., til Honorarer og Gratificationer 208,846 Rbd., til Vedligeholdelse af offentlige Bygninger, Moller og andre Domanialeiendomme 184,942 Rbd., til Universitetet i Kiel 49,000 Rbd., til Reiseunderstøttelser 15,205 Rbd.; til Theatret 59,800 Rbd., til Hospitaler, milde Stiftelser o. s. v. 92,606 Rbd., til Vartpenge og Pensioner 264,429 Rbd., til Renter af Statsgielden 4,561511 Rbd., til Afdrag paa Statsgielden, 587,690 Rbd. Hele Udgiften har været 13,956, 883 Rbd., saa at det er en Overballance af 2145,284 Rbd. De udestaaende Restancer, soin Man med Sikkerhed kan vente at faae ind, belobe sig til 1,160,000 Rbd. Statsgielden er fra 1835 til 1839 formindsket med 51850,000 Rbd., og de allerede derved aarligen besparede Renter ere omtrent 230,000 Rod. Activerne have vel lidt en Forringelse af 4 Milhoner; men det maae vel erindres, at deraf de 2 Mel ligget ere blevne anvendte til Udbetalia paa Seddelgielden til Nationalbanken, og at i 1/4 Million ere afskerne som uerholdelige. Endskiøndt Arivernes Rominalblot, er forringet, er dog nu – og dette maa vel mærkes -de virkelige Værdie af de oprige desto betydeligere. Dette fremlyser af de aarlige Renter, som Activerne afa de i Kassen; thi istedetfor at Man af 22 1/2 Milli- og Atten, som vare opførte i ældre Regnskabet, kun ter at burde anslager Rentere til 440,000 Rbd. afme nu venærværende 18 1/2 Milleen Activer, en Rente Trover, 300,000 Rbd. aarlig. Desuden ere Finantser, foruden Activerne, endnu en Kassebeholdning af omment 6 1/2 Million. Der findes i Vestsjæll. A af 4de, nogle Valsbetragtninge, af hvilke Man tillader sig at udhæve følgende, som, i sin Tid taget tilfolgt, muligen vilde have bortvendt flere Angreb, stillede imod Rigjeringen. Jea finder staaet Forf. - at ver Regiering, saavidt jeg i met faae Staaepunkt kan skiønne, altfor lidet ændses Opposinones baade Anfald og Jndfalt. Regjeringen, i sig Høihed og Magt, skulde gribe disse raae Kræfter, disse mere Menabyttet ger og ophæve deres falske Særegenhed, idet den hævede dem er i sin luttrede Almindelighed. Derved menee stet ikke, at Man, efter en overfladisk Menneskeklagt, skal see at vinde unge Vish veder eller heftige Fribedsmænt ved Ansættelser, Jndbydelser og Lignende; men derimod, at en Regiering skal bruge og anvende de Kræfter, som vise sig hos boer eneraen Føket, efter deres Art og indre Drift. J denne Henseende kunde det være meget tvivlsomt, om at Regjering har vist klog Joer hvad Hr. Lehmann angaaer, det af Man har negtet ham at blive Precurator, hvorved denne politiske Luftskipper havde kunne faae noget Ordeutligt at bestille og at leve af."