Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-09-25
Da det opspringer et kort Bösse-Sskud fra Söen og tet ved en alfar Vei, kaldet Söfs-Eidet, var det let at hente, Ved denne Anledning kom jeg ellers i Erfaring om noget, som jeg ligele(1) See disse Efterretninger No. 45 for 1763. og No. 17 for 1769. den agter mig skyldig at giøre offentlig bekiendt Jeg foretog mig, da jeg anstillede Pröre med dette Vand, at holde Ørens Kilde-Vand der mod, for detsbedre at mærke Forskiellen, men fandt til min Forundring, at dette sidste kun gaen svag Skiint af de Couleurer, jeg tilforn var bleven var deri. Jeg kunde i Begyndelsen ikke begribe Aarsagen dertil, indtil jeg eftertænkte, at det i nogle Dage havde regnet og fik at vide. at Lugen paa det Skiul, jeg forleden Aar log tygge derover, havde staaet aaben. At dette afte var skeed, ja at Lugen nogle Gange var løsreven af de nærboende Folk, som stedse har været vant at hente Vand af denne Kilde tilKaagning, var mig vel ikke ubekiendt; Menjeg forestillede mig dog ikke, at dette kunde gjöre saa meget til Sagen, siden jeg havde given Vandet Udløb. Imidlertid fornam jeg de nu baade hvad Skade Vandet havde lidt derved, saa og hvorlidet man kand forvisse sig om Nytten af et Vand, hvis Brug man ei kand udelukke andre fra. Skulde derfor de, som har hentet Vand af denne Kilde, ikke have fundet alle de Egenskaber og Prøver, jeg har angivet, kand de sikkert antage denne Aarsag som den fornemste. Ligesom jeg og af samme Aaria agter at forlade denne Kilde og i dens Sted at betiene mig af en anden herpaa Gaarden, den har ingen Communication med denne, men er i det mindste ligesaa god, skiønt dens rette Væid- og Udspring ligger dybt og bliver vanskeligere at finde. Endnu dette maa erindres, at jeg uden Tvil selv meget har svækket dette Vands Kraft, de jeg tænkte at forbedre det. Thida jeg for det første ei vilde gjöre mig Umage med at sætte Kilden med Steen, satte jeg kun en Tönde der jevnhöit med Marken eller Kildens Bredde. I Töndens øverste Rand gjorde, jeg en Tap for at give Vandet Udløb, og lige af Tappen blev anlagt en Jord-Gröft og Træ Rende. Men det varede ikke længe förend Vandet drer Tönden høiere i Veiret, saa at intet kunde inde af Tappen i Renden, alt det RegnVand, som kommer oven fra, naar Lugen staaer aaben, bliver altsaa staaende overst i Tönden, hvorimod Vandet, som opskyder neden fra, tager lig Udløb imellem Tönden og Jorden og udgyder sig i Jordgrörten, som derover er bleven opfyldt med den gule Ocher-Jor og blaa kinnende Fedme, som nu sees der i Mængde liggende, som en Tiære, uagtet dertil en faaes ringeste Tegn, da Grörten blev gravet, Inden til er vel Tönden bleven bemaled med samme gule Ocher, som Vander fører med sig, men den blaae Fedme, som för stod oven paa Vandet, mærkes nu ikke mere, hvoraf les tydelig, at Vandet har tabt en Hoben ved denne Indretning. Jeg troer derfor, at man ikke bør give slige Kilder Udløb, saasom de nok af selv udgyder det Overflødige over sine Bredder, og tillige imprægnerer Jorden med Ocher og Jord-Fedt, som meget foröger Vandets Kraft, hvilket ogsaa D. Lange i sin Lære om de naturlige Vande paa 60, 2 Anmærkn. giver Anledning til at slutte. Det skulde være mig kiært, om jeg ved disse Erfaringer kunde give andre Anledning til nærmere Undersögning og endnu kiærere, om de skulde befinde det overeensstemmende med Erfarenhed hvad jeg har störste Aarsag at formode, at ifald enhver, men i sær de Herrer Medici, vilde lede efter lige Vande i Nærværelsen af dem selv, vilde Surbrönde blive ligesaa almindelige her som i noget anden Land. Og endskiønt man ikke strax bör gjöre sig Tanke om et Pyrmonter- og Seltzer-Vand der er et eget slags Surbrönd-Vand, adskil fra alle andre, saa dog siden man allerede længe siden har opsporet noget saadant i Sverrige, som sees af svensk Academies Handlinger for 1739, 3 Qvart. 13de Afhandling, hvilken puyusk Umuelighed skulde da betage os Haab derom i et Land af samme Beskaffenhed, Tludet heder ogsaa her: Hve, som leder, han finder, end og ofte det, han mindst ledte efter. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brase.