JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Til Hielpe-Cassen. Den 13. Ved Cassens Aabning forefandtes i Papiir, med Hosskrift: Lovet være Guld, som har hørt vor Byn = 2 Rdl. - Mk. - s. Desuden i løse Penge = = = = = 13 3 Er 2 Rdl. Mk. 13 s. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Bekiendtgiørelse. Her udi Bogtrykkeriet haves i Commission fra Norgeat sælge Procurator Jens Christian Lowums Juridiske Betragtninger, hvoraf den første Tomme er udkommen, og den efterfølgende snart kan ventes. Denne Deel, der udgiør 28 Ark i Qvart med et Kobberstykke, der forestiller Tegningen af de i Norge brugelige Budstikke, kan faaes tilkiøbs hos Hr. Saurbier paa Postpapiir for 1 Rdlr. paa Fransk Skrivpapiir for 5 Mk. 8 s. og paa Trykpapiir for 4 Mk. 8 s. Haand-Tabelle over det stemplede Papiirs Brug, til Nytte, for dem, som jævnligen enten skal udstede eller modtage Documenter, hvortil stemplet Papiir er forordnet, indrettet som en Lomme Bog; hvortil er føiet, som et Anhang, Tarif over den Kongel. Danske Mynt=Vægt paa de nye Danske Specier, faaes 1 her i Bogtrykkeriet for 8 s. og hos Sr. Christopher Wille indhæftet.
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
En Capital, ungefær 166 Rdlr., umyndige og fraværende Arvinger tilhørende, kan hos Overformynderen, Farver Arnoldus Lund i Mariager, bekommes til Laans næstkommende Snapsting, mod sikker Pant og lovlig Rente, samt behørig Forskrivning. Skulde nogen, der allerede ikke findes anmældet, være skyldig eller, mod Formodning have at kræve hos sal. Marcus, Mørch i Aarhuus, vilde de sammesteds jo før, jo hellere, saadant hos Sr. Frands Henrichsen Kruse, eller Hr. Apotecher Schaarup, i Randers, tilkiendegive.
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Sunderager=Præstegaards Avling i Dronninglunds Sogn, bliver i Naadsens=Aaret til Bortforpagtning opraabt, og den Høystbydende tilslagen paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet i bemældte Lunderager Torsdagen den 21. Martii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet nærmere skal blive bekiendtgjorte. Wrendsted den 9. Martii 1776. J. D. Carlsen, Provst i Jerslev=Herred, Værelserne i 3die Etage udi Niels Nyegaards Gaard ved Østeraae blive ledige anstundende Paaske rette Flyttetid, og kan faaes til Leie, enten med, eller uden, Meubel, for en honet Person, da Spiisning i Huuset, om forlanges, tillige kunde blive at accordere.
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Jvende gode og store unge sorte Vognhopper, saa og en meget Et smuk lysebruun dito til Ridehoppe, anvises her fra Bogtrykkeriet til Kiøbs for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Ja der ikke ved den, den 29 Januarii sidst, i Følge skeedte Beblication saavel i de Aalborgske Jndske Efterretninger, som Viborg Samler, holdte Auction over Farveriet i Nibe, saare over Gaard og Jnventarium til Farveriets Brug, som Privilegium, er gjort, eller fremkommet noget antageligt Bild; saaveder herved ligesom i de Kiøbenhavnske Post=Tidender og ViborSamler allerede skeet er) bekiendtgjort, at Mandagen den 26 Martii førstkommende om Formiddagen Klokk. 10 Slet bliver i retaget nye Auctions Holdelse over fornævnte Farverie udi Nibsda saavel Gaarden med sin tilliggende importants Frugt= og Kiøkken Hauge, som Privilegium, og det til Farveriets Brug hende rende Jnventarium, der er : en kobber Kiedel, ungefær 7 Tde. Rum, en mindre dito 3 Tdr. Rum, en blye Kippe ligeledes 5 Tde. Rum, en mindre dito 3 Tdr. Rum, en tin Kiedel trefferdedeel Tde. Rum, 2de Overskiære Saxer, samt en Presse, om mueligt conjunctim absolute vorder bortsolgt. Og skulde ingen Liebhabe, til Gaarden med sit Privilegium og Inventarium indfinde sig med antageligt Bud for det samlet, bliver samme, saavelsom og da paa Stedet værende Løsøre af adskillig Slags separatim, efter Conditionernes Jndhold, som da skal vorde bekiendtgjorte, og raabt og de Høystbydende tilslaget. Nibe den 20 Febr. 177. Morten Steenholm, Som af høye Øvrighed udi Hr. Cancellieraar, og Byefoged Lybeckers Absence constitueret.
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Skulde nogen behøve en meget smuk vel mendtere M. H. S stor Stue til Leie i Viborg Snapsting, som er er liggende paa det store Torv, med Udsigt til samme, ville de beds ge at adressere sig til Andreas Haarboe i Aalborg om Leien at af cordere; og skulde et Tiener=Kammer forlanges, kan det og skel 1 af Boller Godses Reserva=Mandskab, som ei endnu har væseret til Confirmation, navnlig Christen Jensen, fød i Hiabeud i Gaaes Sogn paa Boller Gods i Wensyssel, er sidstafvigte haelis, da han skulde skifte Tieneste, undvigt her fra Godset, i en siden at have indfundet sig, eller været at opspørge; des sage bliver bemældte Christen Jensen Hiabelund, der ungefær 20 Aar, 62 og en halv Tomme høy, lidet koparret, men ellers vel ud, har et stort sortagtigt Haar, og rank i Kroppen, her 3de Gange efterlyst, med ydmygst og ærbødigst Begjæring til og enhver, i sær de Hr. Præster, som hannem maatte fore me, at de ville lade hannem anholde, og Hosbonden, Velædler i Peder Mørck til Boller det vide, da han lover at lade ham hente, og at betale de paa hans Anholdelse anvente Bekostnini samt, ellers i lige eller andre muelige Tilfælde at være til entieneste. Forhaabendes enhver, i sær de Hr. Præster, i hvis signe han skulde ville søge sin Altergang, eller at blive confirmerille observere den om Land=Militien i Danmark seenest ud ne Forordning. Boller den 28. Febr. 1776.
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Literatus og Sprogmesse. boendes paa Gammeltor,
Jyske Efterretninger, 1776-03-15
Jmendskiønt det ikke formodes, at der efter Velædle sal. 6 Dytskou til Kornumgaard skulde findes nogen ubekiendt erditor, saa agte vi dog, som allernaadigst anbefalede Skifte=Conmissarier, fornødent i de Aalborgske Jydske Efterretninger 3 Gange efter hinanden at lade indkalde hans Credi- og Debitore med tienstlig Begiering, de første behageligst ville indfinde sig m. deres Fordringer, saaledes skikkede, som Loven befaler efter de Mand, hos os paa Asdahl inden den 20 Maji førstkommende, eller bemældte Datum paa Kornumgaard, og de sidste at erlægge til Stervboet, hvad de ere pligtige af Penge, Penges Vær og laante Bøger inclusive. Asdahl den 12. Febr. 1776. A. Follerup. A. Brochmann. et giøres hermed for alle og enhver bekiendt, at efter folangende af Executor Testamenti udi Stervboet efter er gangne Oberstlieutnant Peder Rosenørn paa Hersomgaard, ved der begyndt og foretaget offentlig Auction paa bemældte Herson, gaard, Tisdagen den 26. Martii førstkommende, om Formid gen Klok. 10 Slet, over bemældte Stervboes meget gode Jn boe og Effecter med videre, hvorom allerede er givet fuldstændt Efterretning ved de derom trykte og overalt uddeelte Catalo- og ellers i Korthed er bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Til Messing, Porcelain, item mange skiønne og gode Sengeklædemed Ederduun og Silke Overtræk, saavel Damaskes som SirkeOmhænge, saa got som nye og i complet Stand; en anseelMængde af meget got Lintøy, saasom: Lagner deels af Kra lærret og deels af Hør= og Blaarlærret; item Damaskes Dur og Servietter, saavelsom Hør= og Blaarlærrets Dreiels dito adskillige smukke Mynstere; heele Stykker Dreiel og Lærrederimemeere deslige, nok Borde, hvoriblandt et af Jtaliensk Marme forgyldt Læders og andre Stole, indlagte Skabe og Dragkisten Kakkelovne af adskillige Slags, moderne forgyldte Speile m. Lampetter : alle Slags Kiøkken= og Brygger=Redskaber ; et Petie Korn: Rug, Byg, Havre og Boghvede; tvende smukke og rether med rød overskaaret Plydses Betræk, samt Jagtvogne, Efrioler, Caner, Post- og Arbeidsvogne, adskillige Slags Hel tøy, et par sorte Hopper og et par dito Heste, nogle unge og de Køer, samt feede Sviin, en Snees Tylter gode tørre for Fiel, med videre og meget meere, som ingenlunde her for Vileftigheds Skyld kan opregnes. Thi ville de Lysthavende bedes sig forbemældte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne dennem paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjorte, blandt til ke denne ellers bliver en, at ingen ubekiendtes eller bekiendt indficantes Bud vorder antaget, med mindre straxen derfore og Auctionsstedet til Jncassereren vorder stillet nøiagtig Caution, der allene mældes til behagelig Efterretning, og paa det at be kommende Liebhabere kunde have Leilighed betimelig, om bed ges, at see sig med saadan Caution forsynet; da man eller ter yderste Muelighed vil bestræbe sig for at accommoderes hver til Fornøielse. Hobroe den 19 Februar. 1776. Johann Peter Woydemann, Kongel. Majests Bye= og Herredsfoged samt Aucons-Directeur i Rinds, Gislum Herreder.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Rom den 21. Febr. Hs. Majestæt Kongen af Preussen har i en vidtløftig Promemoria givet Paven tilkiende, hvorledes han vel ikke havde noget derimod at indvende, at Jesuiterne i hans Etater forandrede deres Ordensdragt, og deres Navn ;men han kunde ikke tillade, allerhelst der i hans nye og himle Stater befinder sig over en Million Katholske Undersaatter, at Jesuiterne ikke skulle besatte sig med Ungsommens Underviisning, i det ringeste saa længe, indtil er fandtes andre beqvemme Subjecta.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
London den 1. Mart. Rygtet om, at Boston ved Admiral Graves Afreise skul ste være bleven beskudt af den Amerikanske Armee, faldet meer og meer bort. Skibet, Canceaux, er afseilet nogle Dage efter Preston, nemlig den 2 Febr. fra bemældte ind. Med samme er, iblandt andre Passagerer, Major nerne, Ballet og Urquhart, saa og Capitainerne MLani Sinclair, ankomne ; og disse forsikre alle, at bemældte sygte er falst.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Stokholm den 1. Mart. J Begyndelsen af Aaret yttrede sig et besynderligt Tilfalde i Finland, i Egnen af Uleaborg, i den Botniske Fiord. Omtrent 40 Personer, saavel Mænd som Qvinder, beføndte paa adskillige Steder at prædike. Den nye Landshyding vidste ingen bedre Vei, end at sende disse nye stopheter og Prophetinder parviis til Hovedstaden, hvor am for det første ikke kunde anvise dem andet Qvarteer, led i Tugthuuset. Her ovede de ligeledes deres Grillensengerier, og prædikede under Convulsioner i det Finniske Sprog. Man loed en Læge komme til dem, hvilken, efterat han havde undersøgt disse Folk, erklærede, at de efter hans Tanker vare beladte med den faldende Syge. Jmidlertid bleve de bragte hen i et snævrere og slettere Fængsel. Da Kongen erfarede disse Omstændigheder, gav han Befaling til Overstadtholderen, at han skulde lade Collegium Medicum nøiere undersøge Sagen. Der blev da af Collegio udnævnt 2 Deputerede, som skulle paatage sig at curere disse Folk. Da Propheterne og Prophetinderne mærkede, at Lægerne gjorde Alvor med at lade dem brække sig og purgere, til hvilken Cur disse Folk ingen Lyst havde, saa bekiendte de, at de vare ganske friske og sunde, og at deres Foretagende ikkun havde været Grillenfængerier, hvortil de af en Præst, af hvad Aarsag, veed man endnu ikke, vare blevne forledte. De ere altsaa uden videre Straf blevne sendte tilbage; men der er tillige udgaaen en alvorlig befaling, at alle de, som herefter understaae sig, udenat være kaldet, enten at prædike eller prophetere, skal haardelig straffes paa Kroppen. Hvad Præsten angaaer, der har givet Anledning til dette uanstændige Væsen, saa er det blevet Consistorio anbefalet at undersøge Sagen, og han skal efter befindende Omstændigheder, derfor exemplarisk tugtes.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Bøhmiske Grændser den 3 Mart. Om Jesuiter=Ordenens Forløsning i Schlesien har man her faaet følgende Beretning fra Sagan : Da Provsten i Sprottau havde faaet befaling fra Vie Biskoppen, i Breslau, at ophæve Ordenen i Sagan, hvor der er et Collegium og et Seminarium, hvorudi befandt sig, foruden Roviciater og Studentere, 24 Jesuiter, og at Provsten i Augustiner=Stiftet var bleven adjungeret forbemælde te Provst som Assistent, saa begav sig Provsten tilligemed sin Assistent den 10. Febr. om Morgenen Klokken 8, i Følge af samtlige Jesuiter, til Jesuiter=Kirken, hvor han, efter holdte Messe, holdt en fyndig Tale over den Nytte, som Kirken havde havt af denne Orden. Derpaa oplæste han lydelig den fra biskoppen erholdte Commission, i Følge hvilken Ordenen aldeles skulde ophæves, og de hidtil værende Medlemmer af samme erklæres for Verdsliggeistlige. Han formanede dem derpaa til at vise Lydighed imod Kongen og Biskoppen, og entledigede dem saa fra at høre Skrifte, at prædike, og at forrette Communionen. Derpaa overleverede Pater Rector Provsten Nøglen til Kirken, men den blev strax igien overleveret til Pater Rectoren." Dagen derefter var en Kirkeforsamling, hvorudi Exjesuiterne fik den geistlige Jurisdiction igien, ved hvilken Leilighed de ogsaa allerede lode sig see i seculariseret Klædedragt. Nogle Dage derefter kom en Kongel. Raad fra Sagan, med befaling at tage Jesuiternes Godse i Besiddelse. Han begav sig tilligemed 2 hos ham værende Kongel. Betiente til Jesuiternes Collegium, for at formere en Stat, hvorefter enhver Medlem skulde nyde af det ophævede Selskabs Jndkomster en fastsat aarlig Pension.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Halberstad den 4. Mart.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
J sidste haarde Frost traf en Kiedelslikker en Jøde liggende stiv frossen paa Landeveien, og ved Siden af ham stoed en liden Kurv med Tørklæder og Baand udi. Kiedelslikkeren, maaskee i Haab om at bringe den Døde igien til Live, tog ham paa sin Ryg og bragte ham til nærmeste Landsbye. Han loed ham vaske og gnie sterk med Brændeviin, og Jøden kom til Live igien. Derefter løb Kiedelslikkeren hen at hente Kurven, som han havde nedgravet i Sneen. Da han kom tilbage, og traade ind i Stuen, faldt Jfraeliten sin Velgiører om Halsen, og vilde forære ham Kurven, hvorudi hans heele Formue bestoed, men Kiedelslikkeren, som en ædelmodig Menneskeven, trykte den grædende Jødes Haand, og gik sin Vei, uden at Jøden kunde faae et eneste Ord meere sagt.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Frankfurt den 4 Mart. Breve fra Paris mælde følgende: Da Kongen af Frankrig for noget siden gik tilligemed Greven af Artois, uden ringeste Følgeskab, spadserende, traf han en Vognmand, der befandt sig i stor Forlegenhed, efterdi hans Karre var bleven staaende fast i en Morads. Kongen og hans Broder, Greven af Artois, lagde selv Haanden paa og hialp Vognmanden at drage Karren ud af Moradsen. Den taknemmelige Vognmand, der ikke kiendte dem, tog sin Flaske frem, og bad dem engang at drikke, hvilken Hoflig hed Kongen, ved at give Vognmanden 1, og Greven at give ham 2 Louisdorer, de betakkede sig for. Men da Vogn manden siden fik at vilde, hvo disse Velgiørere havde været, forundrede han sig over, at Greven af Artois havde givet i ham dobbelt saa meget som Kongen. Dette kom for Kongens Øren, hvilken loed Vognmanden komme for sig, og sagde til ham. Gode Ven, jeg har hørt, at J er bedre tilfreds med min Broder, end med mig. Det er ingen Under, at han var saa gavmild; han har ikkun et Barn men jeg har vel 18 til 20 Millioner.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Cassel den 5. Mart. Efter en fuldstændig Fortegnelse over vore i Engelsk Sold trædende Tropper ere de øverste befalingsmænd over samme: Generallieutenanterne v. Heister og v. Knyphausen, og Generalmajorerne v. Trimbach, v. Stirn, v. Mir bach og v. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Nederrihn den 9 Mart. Da det allerede havde sin Rigtighed med den Skottiske Brigades Overladelse til Engeland, yttrede sig en nye uformodentlig Vanskelighed. Greven af Rechtern, Generalstaternes Gesandt ved det Spanske Hof, skrev deres Høimægtigheder til saaledes: "Marquis v. Grimaldi har erklæret mig, at Kongen, hans Herre, ansaae ikke med ligegyldige Øine, at Republikens Tropper, under hvad Navn det være maatte, bleve overladte til Engeland, for at sendes til Amerika. Denne Erklæring, som ikke kunde være tydeligere, giver Følgen heraf forud tilkiende, hvilken denne Brigades Overladelse, for at sendes til Amerika, vil have, og det er derfor vist nok, at disse Tropper, aldrig ville komme derhen.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Nederelv den 13. Mart. J Følge Breve fra Schlesien ere de der seculariserede Exjesuiter meget taalmodige med deres Skjæbne. Man vurderer deres Godse paa 600000 Rdlr. Deres Antal beløb sig til 122 Personer, hvorfra endnu maae regnes nogle, som endnu ikke vare virkelig Lemmer af Jnstituttet.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Aalborg den 21. Mart. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Den 14, hujus blev Hr. Wandall leveret til de Fatti5 Rdlr. Den 17 tilsendt med Hasskrift: Forlad mig ikke, min Salligheds Gud. Er 9 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne aller skyldigst takkes. Uddeelingen af Hielpe=Cassen skeer i næste Uge. NB. for Budolphi Sogn Mandagen den 25. og for Frue Sogn Løverdagen den 30, hujus om Formiddagen Klokken 9, til hvilken Tid de, der nyde Hielp af denne Casse, ville enten selv, eller ved deres visse Bud, mede hos mig, for at imodtage, hvad der da skal vorde uddeelt. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Dødsfald: J Aarhuus Stift, Aalsøe Præstegaard, Maa Andreas Konig, fød i Helsingøer 1716, hvor hans Fader, Kong Andersen, var Borger og Handelsmand, og hans Moder, Mad. Sophia Stuve, 1733. dimitteret fra Sommersted Skole i det Schlesminske af Hr. Peder Woldike, forblev bestandig ved Academiet, indtil han 1741. blev kaldet til residerende Capellan ved Domkiri ken i Viborg, 1748, forflyttet til at være først nederst, siden overstsiderende Capellan ved St. Mortens Kirke i Randers, samt Com stor til Gimming og Lem, 1755. den 28. Febr. allernaadigst beikket til Sognepræst for Asserg og Faarup Meenigheder ved sanders. Aaret efter mageskiftede han med Hospitalspræsten i unders, Hr. Mogens Lassen, og har saa været Præst ved Hospinet i Randers indtil 7. Maji 1771. da han af hans Excellence J. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Rosenørn blev kaldet i Sognepræst for Aalsøe og Hoed Meenigheder ved Grenaae, hvilket Kald han døde Torsdagen den 14. Mart, sidstafvigte m 14 hujus her i Byen Karen Jensdatter, i hendes 20 Aar. Det uden Navn, under 17. Martii med Posten fra Schive ind lidte og hvad der den 12. huj. skal være passeret, har man af Mangel paa tilforladelig Vished ey for denne Gang dristet sig til u indfore.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Bekiendtgiørelse. Skulde nogen her i Aalborg have saltede Huder at ville sælge, jo større, jo bedre, da kan dem, til nærmere Corpondence med Vedkommende, anvises af Hr. Saurbier en Kiøker, som forlanger at vide, hvad Lispundet koster, og vil tage sin allesammen, men Efterretningen forlanges inden den 27.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Efter Hans Kongelig Majestæts allernaadigst meddeelte Bevilsig af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertuudi Slesvig, Holsten, Stormarn og Dytmærsken, Greve ud Oldenborg og Delmenhorst; Giøre alle vitterligt: At eftersom Christopher Friis, Birkedommer ved Estrup og Clausholm Birker i Aarhuus Stift i Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at han af Os Elskelig Hr. Jürgen Scheel, Greve til Scheel, Ridder, Vores Geheime-Conferenceraad og Oberstaldmester, samt Cammerherre, er overdraget at tilendebringe Skiftet efter forrige Fuldmægtig ved Stamhuuset Estrup, afgangne Jens Hotild, men at han ved Boets Aabning har erfaret, at den Afdøde har tilforn, førend han som Foged kom til Estrup, havt nadskillige Tienester, og siden adskillige Oppebørseler, Commisniioner og Forretninger, saa at det ei kan vildes, hvad Krav og Fordringer der i Tiden kunde fremkomme og hæfte paa Stervboet; saa have Vi, efter fornævnte Birkedommer, Christopher Friises, derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter maae de Kiøbenhavnske Berlingske og Aalborgske Jydske Tidender 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i bemældte Jens HogildStervboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse, maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling, læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorundersamme sorterer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Forbydendes alle og enhver herimod, efter som foreskrevet staaer, at hindre, eller udi nogen Maade Forlang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence, stad Kiøbenhavn den 9 Febr. 1776. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Fine alle og enhver, som i dette benævnte Stervboe maatte ha noget at fordre, af hvad Navn det end maatte hidrøre, hermed 3 Gange efter hinanden udi de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldede, at mælde sig med lovgyldige Beviser udi Stervboet paa Estrup, til de i Loven befalede Tider, som blive at regne fra dette Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, nemlig: den 7. Maji og 18. Juni førstkommende; Til hvilke Tider Stervboets Debitorer endog ville indfinde sig med hvad, de til samme Stervboe skyldige maatte være, for videre Uleilighed at undgaae. Clausholm pr. Randers den 11. Mart. 1776. C. Friis.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Jnsdagen den 10 April førstkommende lader (S. T.) Hr. Major von Beenfeldt til Serritzlefgaard ved offentlig Auction bortsælge den ham paa Østedgaard i Bredstrup Sogn, tæt ved Friderica tilhørende Besætning, bestaaende af 36 gode unge Malkekøer, 15 Stkr. Stude, 4 Qvier, 2 Tyre, 11 gode Arbeids Bæster, 12 Sviin og 10 Faar, Vogn= og Ploug, samt en stor Deel Hollænderie-Redskaber, item Sengeklæder, Jernfang, Kobber= og Messing=Tøi, Trævahre, Stole og Borde, med videre, alt hvad som hører til et fuldkomment Jndboe, hvilket herved 3 Gange efter hinanden bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhaberne, som ville behage at indfinde sig paa bemældte Østedgaardberørte Dag om Formiddagen Kl. 10, da Auctions Conditionerne skal blive bekiendtgjorte, hvoriblandt og er denne: At Qvæget kan, uden Betaling, blive staaende, og godt udforret paa Gaarden, til 1. Maji, i Fald Kiøberne det maatte forlange. Trykte Catalogi ere at bekomme hos Hr. Conferenceraad og Amtmand de Hoffmanns Fuldmægtig, Sr. Bull i Fridericia, hos Hr. Amtsforvalter From i Colding, Sr. Winge i Weile og Hr. Raadmand Bering i Horsens. Fridericia den 12. Mart. 1776. Gercken, Bye- og Herredsfoged, samt Auctions=Directeur.
Jyske Efterretninger, 1776-03-22
Ja min nu salige Broder, Marcus Mørck, udi Aarhuus ved Døden er afgaaen afvigte 12. Febr.; saa adverteres hermed, at Arvingerne, Apoteqver Jørgen Thomas Schaarup udi Randers, Peder Nicolai Secher til Schaarupgaard og jeg Peder Mørck til Boller i Wensyssel, paa egne og Medarvingers Vegne, vil Gud, forretter den Afdødes udi forestaaende Viborg Omslag forefaldene Forretninger, hvor hans Obligations Debitorer i Folge Forskrivninger ville behage at indfinde dem baade med oplagde Capitaler og ham tilgodekommende Renter, som af dem og mig modtages, og igien til hans Creditorer udbetaler, hvad han efter Beviser pligtig er. Deres og mit Logemente i Viborg bliver, som sædvanligt, hos Mad. sal. Søren Møllers. Boller den 14. Mart. 1776. Peder Mørck.