JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-07-17
London, den 10de Juli. – Times melder fra Madrid, af 29de Juni, at den engelske Gesandts, Hr. Villiers's Underhandlinger – som allerede i Gaar berørt – med den spansk. Regjering, om Afsluttelsen af en ny Tractat, angaaende Slavehandelens Ophævelse, ere tilendebragte. Herr Villiers var Dagen i Forvejen afgaaet til Aranjuez, for der at undertegne Fordragets Original-Document med Grev Torrene. Dette indeholder væsentlige Tilsætninger til den, i Aaret 1817 sluttede Tractat, for hvis Antagelse Kong Ferdinand den Syvende fik udbetalt af England 100,000 Pd. Sterling. Herr Villiers's første Note om denne Sag er dateret fra Januar f. A.; den definitive Afsluttelse er blevet forhalet saalænge. Da Erfaringen har lært, at de engelske Krydsere ved den africanske Kyst ofte vare nødte til at lade de mistænkeligste spanske Skibe passere, fordi man ingen Sorte forefandt om Bord, skjøndt man var vis paa, at disse Skibe ved den første den bedste Lejlighed vilde indtage en Ladning, og, begunstigede af Nat og Taage, slippe igjennem, fastsættes der i den nye Tractat, at alle, til Modtagelsen af en Slaveladning indrettede Skibe skulle anholdes og opbringes endvidere, at saaledes indrettede Skibe, der, ifølge den tidligere Tractat, pleiede fuldkommen færdige at sælges ved Auction foren yderst billig Priis til Slavehandlerne, nu først skulle ombygges, for de maae komme til offentlig Auction. Fra Palma, paa Den Majoren, skrives, at den 15de f. M., ved Midnat havde man hørt en underjordisk Explosion, lig en stærk Artilleri-Salve, der jog alle Jndvaanere ud af Sengene. Den øvrige Deel af Natten og begge de følgende Dage gik roligt forbi, og det var smukt Veir, men den tredie Nat, netop i samme Time, hørte man et lignende Knald, og de forfærdede Jndvaanere flygtede ud af Staden til den frie Mark. Fra Mund til Mund gik en gammel Spaadom, som i flere Aarhundreder fortaltes derEfter hundrede Aars Forløb – havde St. Vincent spaaet ned fra Prædikestolen – vil Majorca efter et, trende Gange gjentaget Jordskjælv blive opslugt af Havets Bølger. – Natten den 20de Juni paafulgte virkelig en tredie Explosion, lig den foregaaende, og satte Jndvaanerne i en grændsesløs Skræk. Hele Byen Palma er aldeles forladt; alle Jndvaanerne campere paa fri Mark og see deres sidste Time imode. Herr Lees er valgt til Parlaments Medlem for Oldham i den afdøde William Cobberts Sted. Herr Cobbett (Sønnen) havde kun 18, efter Nogle kun 11 Stemmer færre for sig til Valget end Sejerherren.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Jfølge en Bekjendtgjørelse fra Oberst, nu General-Lieutenant Evans, er der fra den engelske Regjerings Side truffet den Foranstaltning, at de Militairpersoner, der have Pension af Staten, skulle beholde den, saasnart de begive sig i Dronningen af Spaniens Tjeneste. Endog de Personer, der staae i Forhold til Chelseas Militair-Hospital, men ikke de i Hospitalet egentlig optagne Pensionairer, have Andeel i hiin Begunstigelse. Sanien.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Madrid, den 28de Junii. – Abeja fortæller, at de Søl dater og Borgere, der i Aaret 1820 hørte til Øen Leons Befrielses-Armee, have forenet sig til et Gilde, for at høitideligholde Udnævnelsen af Alvares y Mendizabal, deres Kammerat fra hiin Tid. General Quiroga har uddeelt Jndbydelserne; i disse bemærkedes, at Alcala Galiano skulde sidde ved hans høire Side.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Politikken beskjæftiger Grev Torreno ej i nogen større Grad, end at han jo synes at have besluttet at vorde den spanske Thiers, nemlig tillige at være betænkt paa at forøge sin literaire Hæder. Han arbeider nemlig paa Udgivelsen af sin Spaniens Historie, i det spanske og det franske Sprog, og har allerede meddeelt en Ven i Paris nogle Brudstykker af Oversættelsen. Oversættelsen vil just ikke falde ham let; thi Torreno har en egen Stiil; han vil være Purist, og betjener sig derfor af ældre, classiske Udtryk med hvilke han undertiden endog vil erstatte nyere Phraser i Krigskunsten, der ere blevne techniske. Man har allerede, foruden andre Skrivter, en lille Bog af ham, over Spaniens Historie i Aarene 1814 til 1820; men den er blevet sjelden.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Rusland. Den nordiske Bi indeholder Beretningen om et nyt Transportmiddel. Til alle Petersborger-Læreanstalters nye Kathedral støbtes i Waldai en Klokke af i det mindste 600 Puds 21,000 Punds) Vægt. Transporten til Petersborg af denne Kolos, navnlig over Waldais Høje og slette Veie, var forbunden med uendelige Vanskeligheder. Jndtil Staden Krestet, omtrent 30 Verster, skaffede man Klokken frem paa en lav Undervogn, ved Hielp af 100 Mennesker og 28 Heste. Men her overbeviiste Klokkestøberen sig om Umueligheden af at fortsætte Transporten paa denne Maade, og afreiste derfor til St. Petersborg, for at hente Raad. Underveis traf han i Nowgorod paa Bonden, Jwan Timofejew, som tilbød sig at bringe Klokken til St. Petersborg; herved betjente han sig af et, ligesaa sindrigt, som simpelt Middel. Af stærke Bjelker lod han nemlig gjøre en Cylinder, hvis Omfang var ligt den videste Deel af Klokkens, og lod den beslaaes med Jern; heri blev Klokken befæstet, og den hele Maskine, der lignede en sædvanlig Haverulle, rulledes saaledes til St. Petersborg. Der spændtes kun fjorten Heste for, i Byerne kun tolv, og man naaede med denne Kraft uden videre Vanskelighed Bestemmelsestedet. Timofejew, som kun er 25 Aar gammel og Søn af en Møller, viiste allerede tidlig stor Lyst til Mechanik, som han søgte paa enhver muelig Maade at gjøre sig bekjendt med. De første practiske Forsøg gjorde han ved sin Faders Mølle. Af Kronen har han faaet en Belønning i Penge for Klokkens Transport, Holland.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Rotterdam, den 5te Juli. – Hertuginden af Beira har betalt i det Værtshuus, hvor hun steeg af med Don Carlos's trende Sønner og opholdt sig tvende Dage, 1800 Gylden, og desuden ladet 200 Gylden uddeles blandt Værtshusets Tjenestetyende. Det Dampskib, der bragde hende og Følge fra Rotterdam til Mainz, havde hun leiet for 1000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Belgien. Brüssel, den 6te Juli. – Major Kessels, som var reist til London, for at underhandle med den spanske Gesandt, GeneralAlava, om Oprettelsen af en belgisk Legion, er i Gaar Aftes kommet her tilbage. J Dag skal han med Krigsministeren have en Conferents desangaaende. Hvis han udvirker Tilladelsen til at danne en saadan Legion, hvorover han i saa Fald selv skal føre Commanden, vil den spanske Regjering stille de nødvendige Summer til de hvervede Soldaters Sold og Udrustning til hans Disposition.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Tyrkiet. Constantinopel. Midten af Junii. – Det herværende russiske Gesandtskab har i den senere Tid sendt tvende Forretnings førere, den ene efter den anden, til Mehemed Ali, en af disse, Grev Medem, er nylig vendt tilbage, og Fyrst Tschitschakow ventes med det første, men Gesandtskabsraaden Fyrst Siniavin, skal endnu opholde sig nogen Tid i Ægypten. Under saadanne Omstændigheder vedbliver Divanet, skjøndt under intetsigende Paaskud, at være sig ved at tillade den engelske Expedition under Oberst Cherney, der endnu ved Orontos's Munding venter paa Afgjørelsen af sin Skjæbne, med Hensyn til Skibsfarten paa Orontos og Eupbrat, og Mustapha Razis Effendi, Mehemed Alis Gesandt i Constantinopel, vedbliver utrættelig at bestyrke Porten i sin Haardnakkethed. Hvad de politiske Farer angaaer, der engang kunde opstaae for Tyrkiet af dette Foretagende, da kunne de kun have liden Vægt hos det nuværende Ministerium i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
J vor nærværende Forfatning – sagde nylig en Tyrk – agte vi dem saa lidet, som hiin Delinqvend en Ufordøielighed Dagen før sin Henrettelse, da en Ven advarede ham for, ikke at nyde formeget af en Dueposte. – Sultanen blev nylig af sin høie Ven, Keiser Nicolaus, ansøgt om at tillade, at en Tredækker, der i Sebastopol var løbet af Staplen, maatte fore hans Navn, Suitanen svarede, at han følte sig meget smigret ved denne Artighed. Han synes imidlertid at have glemt, at de russiske Skibe i det sorte Hav ere opkaldte efter Sejre over Tyrkiet; Sultanen har selv seet Varna, Sizopolis, Anapas, Tscherme og flere. Fra Alexandrien skrives: Man antager at 200,000 Mennesker ere i hele Ægypten blevne Offere for Pesten, et uerstatteligt Tab for et saa svagt befolket Land. J Handelen hersker endnu den samme Søvnighed. Macco Bomulden er det eneste, der endnu vinder nogen Opmærksomhed; men ogsaa med Hensyn til denne Artikkel ere Forretningerne ikke uden Fare, da Priserne ere blevne saa vaklende under Pesten. Af Korn, Hør og sligt er der endnu intet udført i Aar, og kun meget faa Skibe ville kunne faae Ladning her.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Om Bilæggelsen af Oprøret i Tripolis erfares Følgende: Efterat den, af 25 Sejlere bestaaende tyrkiske Flaade, som allerede meldt, havde kastet Anker ved Tripolis, hvis Bej med sin hele Hofstat kom ombord paa Admiralskibet, gjenlød henimod Middag Kanonernes Torden, hvilket man holdt for Tegnet til, at Alt Pascha, ledsaget af Seraskieren, nu forlod Admiralskibet og vendte tilbage til Staden i et højtideligt Tog. Et saadant satte sig virkelig i Bevægelse; Trommer og Piber i Spidsen, derpaa fulgte en Sværm Regjeringsbetjente, Seraskieren selv og bag efter ham Ali Paschas første Minister til Fods, uden noget Tegn paa sin Værdighed. Dette vakte almindelig Forbauselse; Alt ventede nu kun paa at see Ali-Pascha selv – men Ali Pascha kom ikke; han var holdt tilbage paa den storherlige Flaade. – Da Seraskieren var ankommet til Castellet, blev han modtaget med Glædesskud fra Forterne. Endnu i samme Time lod han de Skrivtlærde (lemas) og Stadens Fornemme hentes til Castellet, hvor et storherligt Firman forelæstes dem, i Kraft af hvilket Nedschib Pascha (Seraskieren) udnævntes til Kaimakam (Statholderens Stedfortræder) og betroedes af Sultanen, at gjenoprette Roligheden i Regentskabet, og føre Regjeringens Tøile indtil den nye Paschas Ankomst, som den høie Port vilde udnævne for Tripolis. Ulemaerne og de Fornemme kunde ikke gjøre andet, end bøje sig og adlyde. – Jfølge en almindelig Beslutning underkastede sig den 27de f. M. Rebellerne fra Meschiaden nye Statholder ved en Deputation af 10 Høvdinge. Tripolis's Porte, der i tre Aar havde været lukkede, bleve aabnede igjen, og Samfærdslen gjenoprettet mellem Staden og Landet. Rebellernes Formand, Sidi Mohammed Caramanli, flygtede mod Osten ind i det Jndre af Landet, og hans første Minister, Betel-Mil, tog sin Tilflugt ombord paa den engelske Fregat Favorite. Den engelske Consul anvendte sin Jndflydelse til Bedste for Betel Mil; men Nedschib Pascha lod Hr. Warrington vide, at Betel-Mil kun havde at underkaste sig Sultanens Befalinger, ligesom Landets øvrige Scheicker. – Den 2den Juni udstedte Nedschib Pascha følgende Skrivelse til alle europæiske Magters Consuler i Tripolis. Esseid Mustapha Nedschib, af Guds Naade, Pascha, General-Lieutenant ved de regulaire Tropper, den ottomanske Ports Vesir, beklædt af samme med overordentlig Fuldmagt osv. Herved bekjendtgjøres Eder, at vi med Fuldmagt fra den høje ottomanske Port ere ankomme hertil, for at sætte en Grændse for de Uordener, der i saa lang Tid have ødelagt Landet, og selv at regjere samme, samt alt dets Tilbehør, saalænge saadant maa behage den ophøiede Herre og Herster Sultan Mahmud. J alle Sager have J altsaa at henvende Eder til os, og J kunne være overbeviste om, at vi fra vor Side bestandig ville være tilbøielige til, at bidrage vort til Opretholdelsen af hiint venskabelige Forhold, der lykkeligviis bestaaer mellem den høie Port og de christelige Magter." – Sidi Mohammed Caramanii skal paa sin Flugt til det Jndre af Landet være overfaldet af en fjendtlig Stamme og have gjort Ende paa sit Liv med et Pistolskud.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Kjøbenhavn, den 17de Juli. Hs. Majestæt Kongen har under 5te dennes benaadet Commandeersergeant ved 1ste jydske Jnfanterie-Regiment Rasmus Claucsen, med Danebrogsmændenes Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Kjøbenhavn, den 17de Juli. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 3 1/5 ankomne Tidender er følgende det deeltageligste Nye: Hr. Jacquinot de Pampelune, en af de legitimistiske Medlemmer af Deputeredekammeret, som under Restaurationen især gjorde sig bekjendt ved sine Regnisitioner mod Pressen, er død den 6te dennes i Paris. La Ronciere har ladet andrage paa Forkastelse af den over ham fældte Dom.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
J den seneste Tid havde paa flere Punkter af den franske Grændse udbredt sig det Rygte, at Don Miguel var ankommet og at Politiet var paa Spor efter ham. Nu vil en Tidende i Rheims vide, at han var reist derigjennem. Overbefalingen over de i Frankerig hvervede Frivillige er nu overdraget den bekjendte polske General Debinski, som daglig har Samtaler med Hertugen af Frias. Generalen har forpligtet sig til, i Paris at rekruttere 2800 Mand, hvoriblandt 500 Ryttere og ligesaa mange Artillerister. Jnfanteriet skal under Oberst Baron Suarces Befaling marchere paa Militairvejen fra Lyonn, over Avignon, Montpellier og Perpignan, og derfra over Figueras gjennem hele Catalonien og Arragonien til Pamplona. Fremmedlegienen skal lande i Barcelona og de Frivilliges Corps danne dens Fortrav. Denne lange Omvej synes med Overlæg at være valgt. for at imponere Befolkningen, omendskjøndt anseete Generaler have den Anskuelse, at man skulde marchere ligge til St. Sebastian. Den eneste Vanskelighed, der endnu opholder Rekrutteringen er, at den spanske Minister haaber at erholde en Deel af Bevæbningen og Munderingen af Stats-Magazinet. Den franske Stats-Skat skal allerede have foreskudt Dronning Christine to Millioner, og nu haaber General Debinski ogsaa at faae de nødvendige Fonds til Hvervingen, hvortil mange polske Officerer, fornemlig saadanne, der havde fulgt ham til Ægypten, have meldt sig J Perpignan er en vis Don Jose Maria Cales fra Gerona, som havde ført den spanske Prætendents Forbindelser med Turin og Don Miguel, blevet fængslet i Huset hos Kathedralkirkens Sacristan.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Lionel Rothschild og Selskab skal være afreist fra Madrid til Cadix, dog under et fremmed Navn, for ikke at lokke Røverne for meget. Han vil fra Gibraltar indskibe sig til London. Efter Breve fra Sevilla af 20de f. M. var Brigaderen Malavila og flere andre Carlister blevne henrettede der. Men man havde allerede opdaget en ny Sammensværgelse, hvori Brigaderen Cabra og flere andre forhenværende Embedsmænd have taget Deel. Seent om Aftenen skal Ærkebiskoppen i Sevilla være sat under Opsyn.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Bayonner Phare af 2den dennes melder, at Saarlægerne, der havde overværet Kuglens Udtrækning af Zumalacarrequis Saar, skulle paa Don Carlos's befaling være blevne fængslede; deriblandt den første Stabslæge Den Teodoro Geløs. De skulle, for Operationen have givet ham en alt for stor Gave Landanum.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
J Frankerig synes atter et nyt Proces=Uhyre i Anmarsch, thi Politiet har virkelig opdaget en Sammensværgelse mod Kong Ludvig Philips Liv. De officielle Blade melde vel endnu intet Bestemt om denne Begivenhed; men Journal des Debats" af 10de d. M. har dog følgende Artikkel: Omtrent i de sidste tre Dage ere Rygter i Omløb om Opdagelsen af en, mod Kongens Liv rettet Sammensværgelse. De, som Ophavsmænd til dette Complot betegnede Jndivider skulle allerede være bragte i Fængsel. Vi have endnu aldeles Jntet kunne erfare om denne Sag. Vi vente med Tillid, at Øvrighederne ikke ville forsømme at lade det Offentlige vide, hvorvidt hine Rygter ere sande."J de sidste Dage har Telegraphen tvende Gange givet Depescher. Den ene af disse, dateret Bayonne der 9de Juli, melder, at en Bevægelse havde den 5te d. M. fundet Sted i Saragossa, hvis Øjemed var Gjenoprettelsen af Constitutionen af 1812, den skal imidlertid være blevet undertrykt ved nogle Officerers Fængsling. En tidligere telegraphisk Meddelelse forkyndte General Cordovas Ankomst til Bilbao, og hans den 5te d. M. paafulgte Afmarsch mod de under Morenos Commando staaende Carlister. Det lader til, at Cordova skal føre Commandoen i de baskiske Provindser, medens Sarsfield befaler i Navarra. Under alle Omstændigheder skal Cordova have Over-Commandoen over den hele christinske Magt i alle insurgerede Provindser, indtil Sars skield kommer, hvis denne nemlig overhovedet vil modtage Commanden. – Et Børsrygte, der fortæller, at Christinerne, anførte af Cordova, ere den 5te d. M. slagne af Moreno og drevne tilbage under Bilbaos Mure, angaaer et saa nyt Tidspunkt, at det alene kunde være overbragt ved Telegraphen. For at skjænke det Tillid, maatte man antage Efterretningen for undertrykt af Regjeringen. Desuden stemme de øvrige telegraphiske Efterretninger overeens om, at Carlisterne siden Zumalacarrequis Død, og især siden Bilbaos Undsættelse ere blevne gandske modløse, saa at Gazette gjør sig latterlig, idet den – ved at benægte de andre Blades Meddelelser om Hertugen af Bordeaurs Svagelighed – fortæller, at de Laurbær, som Carl den Femte plukker, ikke lade den unge Henrik sove; han vilde allerede have forsøgt en Landgang paa den franske Vestkyst, hvis ikke Carl den Tiende havde modsat sig en saadan Plan. – Mange andre besynderlige Rygter ere i Omløb. Et af disse lade Hertugen af Angouleme være indtruffet i Biscaya, medens, ifølge et andet, Don Miguel er landet i Portugal.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Breve fra Madrid af 1ste Juli ville vide, at Herr Mendizabal, efterat en Skrivelse var indløbet til ham fra London, har modtaget det ham tilbudte Finants-Departement. Finantserne skulle, som en Følge af Tørrenos Bestyrelse, være i en god Orden, og der skal være sørget for Statens Fornødenheder indtil Aarets Slutning, medens man ellers i den spanske Forvaltning var vant til, at see Alt gaae fra Haanden i Munden. Det er endnu uafgjort om General Alava modtager Marine-Departementet. Tanken om, at den af Herr Alvarez Guerra foreslaaede Pressefrihed i Spanien kunde vorde virkeliggjort, skal, saaledes fortæller Temps, have foranlediget den franske Regjering til at paalægge Herr Rayneval, paa det meest energiske at modsætte sig den spanske Regjerings Hensigter i saa Henseende.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Efter at man i den franske Pairs=Rets Møde, den 10de d. M., havde afhørt de Vidner, der vare stævnede i de LyoneserAnklagedes Sag, traadte General-Procureuren frem med det Forslag, at Retten nu skulde skride til en Adskillelse mellem Sagen, der angik disse Anklagede, og den, der angik de Anklagede fra Paris, Marseille, Luneville ofve, og, efter først at have hørt hine Anklagedes Forsvar og de fjernere Paastande fra Stats-Embedsmændenes Side, afsige en endelig Dom over dem, men derimod opsætte Sagen, med Hensyn til de andre Anklagede. Ved Efterretningernes Afgang vare Rettens Medlemmer endnu i Raadslagnings-Værelset, for at tage en Beslutning i Anledning af dette Forslag.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Cholera hersker endnu stedse i Toulon. Efter de sidste Beretninger talte man der 294 saadanne Syge og 148 Dødsfald.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Fra Vien meldes under 6te dennes, Vesselenviis Proces skal paa allerhøieste Befaling revideres, efter at den, som det hedder, af Retten med en Fleerhed af een Stemme fældte Dom over ham, er casseret."
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 14de Juli. Landmand Wind fra Gram Kiøbmand Staal fra Stege, Tømmermester Lowe, Fuldmægtig Schytt, Prof. Meisling, Handelscommis Christensen f. Helsingøer, Greve Horn fra Lindkiøbing, Baron og forhen russisk Oberst Kuulbars fra Malmøe, Præst Brockdorff fra Skiervinge, Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn fra Guldborgland, Avls fuldmægtig Schouboe fra Mariboe, Kniplingshandler Hansen fra Haderslev, Kammerraad Dorph fra Giørslev, Handlende Hamer, Johansen og Olsen fra Landscrone.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Dampskibet Frederik den Siette ankom i Forgaars Formiddag Kl. 11 1/2 fra Travemunde (i 17 1/2 Timer), medhavende: Baron Funk; Hr. Rosencrone; Kiøbmændene Hochstetter, Barach, Henriques, Carstens, Wetterling, Mominkel, Banse, Winter, Willing, Koch, Warburg, Harding, E. og I. Crasemann ; Uhrmagermester Schæffer ; Bundtmagermester Menne med Kone og Barn; Possementmager Hochbrandt; Conditor Apitz; Privatlærer Spiro.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Det kongelige Mynt- og Medaillecabinet, hvis nye Indretning nu er fuldendt, aabnes igien for Publicum næste Löverdag den 18de Juli Kl. 11 og er, indtil videre, aabent hver Mandag og Løverdag fra Kl. 11 til 1. Af en Beretning, som Cabinettets Embedsmænd have redigeret, om dettes nuværende Indretning, sælges förste Hefte for to Rigsbankmark hos de Herrer Boghandlere Gyldendal, Brummer og Reizel, samt ved Indgangen til Cabinettet selv, paa Rosenborg Slot, Kiöbenhavn, den 16de Juli 1835. Brøndsted, Directeur for det Kongelige Mynt og Medaille-Cabinet.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Ved Tallottoriets 1286de Trækning i Altona udkom: No. 88. 81. 15. 83. 89. Nicolai Baumann. i 5te Juli 1835.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Vor fromme Ricolai er ikke mere, Hans ædle Aand har hævet sig til Gud, Alverdens Styrer fratog os den Kiære, Dog urandsageligt er Herrens Bud. Forklarede paa Livets korte Bane, Dig Lykken viste sig omskiftelig, Din Rigdom var, hvad Verden ei kan rane, Din Tro paa Gud Dig gjorde lykkelig. Hans Hiertes Elskte, hold da og at græde, Dit Tab er stort, men det Dig trøste kan, Du meest i Verden var hans Trøst og Glæde; Han venter møder Dig i Livets Land. Forældre, Sødskend standser Eders Taare, Med Herrens Trøst J vandre ved hans Grav, Erkiend med Tro ved denne elskte Baare: Guds Viisdom tog, hvad Gud af Godhed gav Og jeg – jeg aldrig faaer, hvad her jeg tabte, Jeg aldrig faaer saa tro, saa kiær en Ven; Min Trøst kun er, den Gud, som Verden skabte Forjætted os: Vi hisset sees igien. Dybt maatte vi høie os under Din Haand, Livets og Dødens almægtige Herre, da Du i Dit vise Raad havde besluttet, saa hurtigt at bortkalde fra os vores saa høit elskede Fader Districts-Chirurg J. C. Voigt, i hans Alders 60de Aar, efter et Aars tiltagende Svaghed, men kun faae Timers Sengeleie. J en Række af 35 Aar var Du i Din vidtudstrakte Virkekreds - Forklarede, – den Lidendes kyndige og omhyggelige Læge, den Redbøiedes oprigtige og trøstefulde Ven, den Forlattes kierlige og virksomme Forsørger; derfor var Du hædret, og agtet som Faa, mens Gud gav Dig Kraft til at virke, derfor er Du savnet og begrædt af Alle, nu, da Dødens Nat ruger om Dit Øie. – Saaledes var Du, saaledes agtedes Du, saaledes savnes Du som Menneske, som Ven, og som Læge. Hvad Du var for os, der nu stirre gjennem Taarer, paa Dit afsielede, elskede billede, kan vort Hierte føle men vor Læbe ikke udtale. Dine Medborgeres Agtelse, og ubegrændsede Tillid, der nu saa lydeligt udtaler sig igiennem saa Manges taareblændte Øie, er en lindrende Trøst i vor dybe Sorg, og den faste Overbeviisning, at Du nu i et bedre Hiem med Glæde og Tilfredshed skuer hen over Rækken af dine jordiske Dage, giver os Kraft til ved Din Baare at udbryde: Hvad Gud har gjort er vel gjort." Kallundborg, den 12te Juli 1833. Den Afdødes efterladte Børn F. N. S. D. Voigt. C. B. Voigt. C. W. T. Voigt. ratur.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
Fra Pressen er udkommet: Om det af Dr. Fangel udgivne Skrift: Homsopathiske Forsøg ved Sygesengen, at Professor Otto. Særskilt aftrykt af Bibliothek for Læger, No. 3 1835. Sælges (8 1/2 Ark stor) for 2 Mk., i den Gyldendalske Boglade til Bedste for Asplet for smaae Børn.
Berlingske Tidende, 1835-07-17
AVERTISSEMENT. De den 1ste August d. A. forfaldende Rente-Conpon: af det Norske 4 pCt. Laan i Banco af 1825. og dito dito dito dito i Sölv af 128. udbetales fra idag af (Tirsdag og Løverdag undtagne) paa udertegnedes Comptor. Kiöbenhavn, den 16de Juli 1835. C. J Hambro &Sön. Kongens Nytorv No. 2 En Capsat paa 50000 Rbd. og flere mindre Enitater, til Beteb 19. Rbd., de sidstnævnte Umyndiges Midler, kunne, imod anordningsmæssig og betryggende Sikkerhed, erholdes tillaans i 11te Decbr. Termin d. A., naar Vedkommende desangaaende ville henvende dem til Byefoged-Contoiret i Ringsted.