Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Et Brev skrevet fra Schweitz i Nov. 1793 angaaende Tilstanden i Lyon kort efter dens Erobring af Con vents Tropperne: Siden den 29de Maji, da Lyonnerne forsøgte, at unddrage sig fra det grueligste af alle Tyrannier, forudsaae man frygtelige Følger og maatte vel tænke paa den bekiendte Fabel om Leer- og Jerngryden. Da Dubois=Crance mod Enden af Julii angreeb Staden, maatte man belave sig paa Forsvars=Anstalter, saavidt skee kunde og søge at fordrive Magt med Magt. Dog, hvorledes kunde en Stad, som havde kuns faae krigserfarne Folk, intet svær Skyts og ingen Forraad af Levnetsmidler, længe udeholde en Beleiringsarmer, af 80 til 90,000 Mand. Seiervinderne begik ved det res første Jndmarch ingen Excesser, ja een af FolkeRepræsentanterne lod endog ved Placat bekiendtgiøre Sikkerhed for Personer og Eiendomme, men nepphavde de været to Dage i Staden, førend man under søgte Forevendinger afvæbnede Jndvaanerne slæbte man til Fængslerne og bekiendtgjorde det fameuse Decret om Stadens Forstyrrelse: Commandanten slog sig med Kaarden i Haanden midt igjennem Overvinderne, de fleeste af hans Følge bleve dræbte eller fangne, og meget faa havde den Lykke, tilligemed ham at undkomme. Alle General=Stabens Medlemmer, det provisoriske Muni cipalitet og Folke=Commissionen, saa mange man kunde faae fat paa, bleve skudte eller guillotinerede. Hvo den siden den 29 Maji havde havt borgerlig eller militaiBetiening opsøgtes og arresteredes. Da de Beleirede ikke havde tilstædet nogen at være nentral, men enhver som ei kunde fægte, var dog anviist til anden nødvendig Forretning, saa indsees let, at Convents=Herrerne ikkuns kunde være forlegne i Henseende til Slagt-Offer nes Valg. Jblant de Henrettede befinder sig Montalan og hans Svigerfader, Degraix, Pachot og fleere. Jblant de arresterede ere fast alle formuende og rige. Duport Causin, Sections=Capitain, havde den Lykke at sundkomme, efterat han havde faaet 7 Blessurer. Coudere er fangen og nu ei meer i Live. Alle Agents de Change ere i Fængsel. Lige Skjebne traf SectionsPræsidenterne, som vare bestemte til Guillotinen, der og vilde have ramt mig, hvis jeg ikke lykkelig var undkommen, da jeg, skiønt nødsaget, havde været Præsident fra den 1ste til 7de Junii, i hvilken Tid jeg dog engang gav min Demission, men en anden Gang anstillede mig syg. Foruden Qvarterret i Egnen af Tøi huuset, som man mistænkte Clubbisterne at have anstukket, blev omtrent 500 Huuse ruinerede ved Bombardebringen. Hvad Canonerne ikke havde ødelagt arbeider man nu paa at forstyrre. Den bekiendte smukke Fasa de af Bellecour, Hotel Catalan, Hotel de la Reine, Huusene Millanois, Tolozan, Auriot, Boutour ere deels nedrevne, deels dertil bestemte og udmærkede: thi før min Afreise blev de, som der boede til Leie, ansagte, at flytte ud inden 3 Dage. Medens Beleiringen varede, maatte jeg og Familie 7 Gange forandre Boepæl og søge Sikkerhed for Bomberne. Nøden var i den sidste Tid saa stor, at man maatte æde Heste= og Katte Kiød. Det almindelige Opholdsmiddel var Havregryn, og Mandeler, som uddeeltes gratis til Folket i Sectionerne. Vi havde, Himlen skee Tak, bestandig noget Brød, dog maatte vi holde det saavelsom Meelet skiult. Vor Forraads Kielder og Comptoir blev giennemboeret at ugler og omsider blev det sidste forvandlet til en VagtStue. Da Lyonnerne ere erklærede i Acten, og deres For nus er hiemfalden til Nationen, saa ligger al Hande og Bedrivt. Det var og ganske umueligt at transporflere Vare, da Vognmændenes Heste spændes for Canonerne og deres Kiøresvende tages til Styk-Kudske. Nogle Kiøbmænd ansøgte Folks Repræsentanten Couthon som Frihed til at handle, men fik det Svar: " vi lide ske nogen Handel meere; thi Handel føder Velstand, Velstand føder Sædernes Fordærvelse og Sædernes Fordærvelse volder Republikens Fald, Man maae vel ryste med Hovedet, naar man hører disse Atheismens og Spidsbuberiers Apostle tale om Sædernes Reenhed i et Land, hvor skiændige Handlinger har qvalt Følelsen af Dyd og Moralitet. - saavidt Brevet.