JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Med Fornøielse læser man, at Antallet af dem, som ønske at nyde Underviisning i Bergens Søndagsskole, er saa stor, at man ikke kan antage flere end 11 til 12 nye Lærlinger hver Maaned. Mon det samme kan siges om andre Stæder, Det er ikke Hr. Pastor Mourier, der, som offentlige Blade have meldt, er bleven Hr. Pastor Monods Eftermand som Fransk Lærer hos Prinds Ferdinand, men en Fætter af sidstnævnte, Hr. M. N. Puerari, den ældre, forhen Officeer: en duelig Videnskabsmand, kommer til Kjøbenhavn fra Gene som Hofmester i Sommeren 1794 J Kjøbenhavns Nyeste Skilderie gives en oplysende Underretning om den ved Forordn. af 8 April 1808 oprettede Skatkammer=Afdragsfond, og om de nye Sedler eller Skatkammerbeviser paa 20 Rd. og paa 2 Rd., som nu ere satte i Omløb. Begge de Ottendele, hvormed Afgivterne paa faste Eiendomme 1803 og i Aar ere forhøiede, siges her at ville indbringe aarligen omtrent Een og en halv Million Rigsdaler eller femten Tønder Guld. Men hvor langt kommer man vel med een Million Rigsdaler, naar en stor Armee skal underholdes paa Feltfod, naar Batterier skulle anlægges, Vaaben anskaffes, og Skibe bygges Det var altsaa vigtigt, at have Beløbet af disse nye Skatter, for endeel Aar forud; - hvorledes skeer det? Naar man nu antager, f. Ex., at Staten skulde bruge 9 Millioner Rigsdaler, som er Beløbet af de omtalte Skatter for 6 Aar, saa kan den være i Stand til at bruge disse Skatter, strax, ved at give Folk Anviisning paa dem, og imidlertid sætte disse Anviisninger i Omløb som et Slags Penge. Man kan ligne denne Fremgangsmaade med det Tilfælde, at en Mand, som havde en vis aarlig Jndtægt af f. Ex. 5000 Rdlr., skulde betale 40,000 Rdlr. til adskillige Personer, til den ene meere, til den anden mindre; han udstædte da Forsikringer til alle disse Mænd om, at hans aarlige visse Jndtægter i 8 Aar skulde staae ubrugte af ham til deres Raadighed, og i den Henseende overdrog han til en tredie Mand at oppebære paa hans Navn i 3 Aar hine 5000 Rdlr., for dermed Tid efter anden at indfrie hin Mænds større eller mindre Fordringer. Dette Tilfælde er kun deri forskjelligt fra den af Kongen nu foranstaltede Jndretning, at de Forsikkringer eller Beviser eller Sedler Kongen udstæder, gaae imidlertid imellem Mand og Mand, og modtages i de Kongelige Kasser, som et Betalingsmiddeel ligesom Bankosedler. Det erklæres iøvrigt lige saa urigtigt, at kalde disse Repræsentativer eller nye Pengesedler Papirpenge, som at sige, at den, som paa sikker Pan udlaante 1000 Rdlr. og fik derfor en lovformelig tinglæst Forskrivning, kun nyede et Ark Papir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Avertissements. At det har behaget Gud under 23de dennes om Morgener, Kl. 4, ved Døden at bortkalde min inderlig elskede Morbroder Otto Madsen Hviid i Schaarup det bliver herved til hans Families og øvrige Medarvingers behagelige Efterretning bekiendtgjort. Arteschou den 29 Novbr. 1808. N. Brechling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Jnteressenterne i Laane- og Livrente-Selskabet, for alle Stænder, som opholde sig i Odense og Omegnen, bedes at melde sig hos Kjøbmand Hr. C. Faaborg for der at modtage deres Qvitteringer og Navnelister samt erlægge deres Kontingent til 31 Decbr. 1808. Følgende Personer som ei har været at opspørge anmodes ligeledes om at melde sig nemlig: Police No. 314 i 2den Klasse Hartvig Hansen. Peter Hansen, 363. - Grette Andersdatter. 703 - - Rasmus Andersen. 70. - - Lars Andersen. - Anders Jensen. Kiøbenhavn den 26 Novbr. 1808. N. Sibbern. Længe har det varet, forinden Stempel-Papiirsforhandler Hr. Rasmussen i Odense sit Spilletørt fra Kjøbenhavn til Udsalg, og da han nu endelig har faaet nogle findes disse at være saa grove og slette at det i Stedet for Moerskab, er en Kjedsommelighed at spille med dem. - For nu ikke at Odensee og Omegnens Kortspillende oftere skal komme i den Forlegenhed at savne Kort, og de tillige kan blive betrygget for, at faae saadanne, hvormed der med Fornøielse kan spilles. har jeg Undertegnede i Sinde at forskrive et Antal fine stemplede Kort fra Holsteen, men for nogenlunde at bestemme Antallet, ønsker jeg, at de som maatte bruge disse fine gode Kort, vilde lade dem antegne hos mig Undertegnede for saa mange Spil de vil have. - Sandt nok, at disse Holsteenske Kort, vil formedelst Koursen paa Species og Danske Bankosedler og Transporten, komme omtrent 28 s. Dansk Spillet. - Men forvindes dette Tab igjen, ved at man godt kan spille med de Holsteenske Kort 2 a 3 Aftener, og er jeg endda sikker paa, at de vil findes bedre at spille med end desom nu for nærværende Tid sælges hos Hr. Rasmussen i Odense. Odense den 30 Novbr. 1808. Mads Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Skulde Nogen have en Postvogn, helst af de nyere lave let, og ikke for meget beskadiget, strax at ville sælge, anviser Adressekomtoiret en Kjøber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Et Par nye moderne Mahognie polerede Komoder med Tvillet, et Par dito runde poleerte Mahognie Spilleborde, en moderne Ottomann, med sort Emses Betræk og 6 dito Stole, en nye moderne Sopha, med Puder og Betræk, sam 12 dito Stole, 12 Mahogniestole, et 8te Dages Stueuhr som repeterer et Par moderne Mahognispeile og Speilborde, med fine Marmorplader, en god og stærk Reisedighel som hænger i Fiedre, med Jernbaand og Areler samt Malmhøsninger, en Holsteensk Vogn med Kalesche, Jernkakkelovne, Toplænge med Sirtes Omhæng, fine og grove Sængeklæder, til komplette Sænge, Hørlærreds og Blaarlærreds Lagen, samt Dreiels og Damastes sine Dækketøier, og Krethaar, samt god fast Hvidkaal i Skykkeviis og Eilerødder i Skjeppeviis 2 Mk. 4 s. og Tønden 16 Mk., store Porre og Pedersille i hele og halve Hundreder, kan alt bekommes for meget billig Priis hos Marschan i ser C. F. Darry i Odense Vestergade No. 233, lige for Hospitals=Apotheket. Den 29 Novbr. er bortgaaet af min Gaard et Faar af Engelsk Rase som er drægtig, hos hvem at samme er indløben udbedes mig tilkjendegivet, da jog derfor betaler en passen, de Douceur. Odense den 1 Decbr. 1808. J. Paulsen, i Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Paa Assistentskirkegaarden er i Onsdags Aftes fundet en Guldring, som af den beviislige Eier kan imod dette Avertissements Betaling og en Douceur til Finderen bekommes hos Anders Hansen Urtemand, boende paa den store Heed tæt ved bemeldte Kirkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Paa det første Vind af N. H. Sptofts Digte som under Tittel af Gession snart udkommer, modtages Subskription her paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
Hos mig Undertegnede er bedste Sort Mastriker Søllelæder og bedste Sort Kongo The, til billige Priser, Svendborg den 29 Novbr. 1808. Joseph Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
J Følge det Kongelige Feldt Kommissariats Befaling og efter Begjæring af Hr. Kancellieraad Borgemester Lindved, bliver her i Odense ved offentlig Auction, Onsdagen den Decbr. næstkommende, Formiddag Kl. 10, opbuden og bortsolgt paa nærmere Approbation, en Beholdning af 14,961 Pd. Risengryn og 5 og Potter Fransk Brændeviin, alt i passende større og mindre Partier. - Auctionen tager sin Begyndelse i Gaarden No. 13 paa Overgade, hvor de Lysthavende behagelig ville indfinde sig. Odense den 18 Novbr. 1808. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
100 Rd. Umyndiges Midler er til 11 Decbr. at faae tilLaans imod sikkert Pant hos Farver C. Brandt i Odense. En lider svalebruun Hest, omtrent 15 Aar gammel, er ankommen, til min Gaard, og kan af den rette Eier igjen afhentes imod alle paaløbende Omkostningers Erstatning. Jørgen Sørensen, i Taarbye paa Hindsholm. Et Hundrede Favne god Bøgebrænde, sat i Thorsenge Skove sidste Sommer, er strax at faae tilkjøbs af Eieren S. T. Hr. Kammerherre og Oberst Juel, til hvem Liebhaverne sig om Kjøbet behagelig vilde henvende. Thorsenge Slot den 12 Novbr. 1808. efter Ordre, C. C. Leth. Da mine Sønner nu har forladt mig, den ene har, og den anden vil nedsætte sig paa andre Steder, saa maae jeg for tiltagende Svagheds Skyld, nødes til at nedlægge min Profession, og da er det mit Ønske, at en god Hattemager maatte findes, som kunde modtage og vedligeholde den gode Næring jeg har havt, saavel med sine Hatte som med Uldhatte, og skulde der findes en anden som ikke har lært Professionen, men kunde have Lyst at anlægge Hattemagerfabrik, saa til byder jeg min Hjelp baade i Raad og Underviisning, saa meget min Forstands og Legemskræfter tillader mig det. Baade Uld og Farve til Professionen hørende Materialier kan og bekommes, for strax at begynde og vedligeholde Næringen: de Lysthavende vilde behage at henvende dem til mig, for at besee baadet Huus og Værktøi og akkordere om samme Faaborg den 8 Novbr. 1818. H. H. Lange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-01
stor en he bil Student, som vil undervise Børn i de Akademiste Videnskaber er en god Kondition ledig som Huuslærer Hvo som ønsker samme, behager derom at melde sig i en forseglet Billet med Udskrivt: A. A. som aflægges paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Udenlandske Krigsefterretninger. Krigen i Spanien fortsættes med den de Franske Hære sædvanlige Eftertryk. Den anden Bullet in fra Armeen i dette Land melder, at Hert af Danzig forfølger Fienden (Romangs Korps), og at Gen. Sebastia. ni i Nærheden af Valmase da gjorde 100 Mand til Fanger af hans Eftertrav. Keiserens Hovedqvarteer er i Burgos, hvilken Stad med sine betydelige Magasiner den 10 f. M., efter en Fægtning med den saakaldte Jnsurgent=Armee af Estremadura, faldt i de Franskes Hænder. Denne Armee var omtrent 20,000 Mand stærk, indbefattede den Valloniske og Spanske Garde, Studenter=Korpsene fra Salamanca og Leon, samt adskillige nyoprettede Linie=Regimenter. Da Hert. af Dalmatien, i Spidsen for Divisionen Mouton, ovennævnte Dags Morgen tidlig rekognoscerte Fjenden, blev han ved Gamonal modtagen af Jlden fra 30 Kanoner. Dette var Signal for de Franske til at angribe i Stormskridt. Deres Rytterie under Hert. af Jstrien tog det fjendtlige Jnfanterie i begge Flanker. Fjenden flygtede. 3000 Mand bleve paa Pladsen. Ligesaa mange gjortes til Fanger. 12 Fahner og 25 Kanoner faldt i Seierherrens Hænder, der tilligemed Jnsurgenternes uordentlige Hobe trængte ind i Burgos. Saaledes blev Armeen af Estremadura, hvis første Heltebedrivt bestod i at myrde sin ulykkelige Anfører Greve de la Torres, og som var bevæbnet og lønnet af Engelland, i faa Timer ødelagt. De Franske angive deres hele Tab ved denne Leilighed til 12 a 15 Døde, hvoriblandt en Kapitain, og i det høieste 50 Saarede. Rigtigt nok lader det af den Franske officitile Beretning, som om en panisk Skræk strax har bemægtiget sig Jnsurgenterne. Deres Rytterie siges at være slaaet med Øinene, da det tog Flugten, saasnart det fik det 10de Franske Jæger-Regiment i Sigte. Og dog havde denne Armee Fahner med sig, hvorpaa Spaniens Løve saaes at sønderrive Frankerigs Ørn. Et Studenter Kompagnie havde antaget det ominense Navn: BrutusKompagnietti, et andet kaldte sig Folkets. Bønder=Kompagnierne førte alle en eller anden Helgens beskyttende Navn. Men - parturiunt mantes - Den 11te mønstrede Keiseren Divisionen Bonnet, og beordrede den derpaa til Difileerne i St. Anders Bjergegne, hvorved Blackes Armee (og følgelig ogsaa Romanas) tillige forfulgt af Hertugerne af Bellune og Dalmatien, skal være afskaaren og indsluttet. Ligeledes mønstrede Hs. Maj. Hertugen af Dalmatiens Korps, før det forlod Burges, for at forfølge Fjenden. Hs. Maj. er særdeles tilfreds med sine Tropper, og har uddeelt Belønninger iblandt dem, og avanceret mange Officerer. Den øvrige Armees Stilling var den 12 November følgende: Keiseren med sin Garde i Burgos, Gen. Milhaud med sin Dragoner-Division paa Marschen mod Palencia, og Gen. Lafalle i LermaSaavidt Armeens Bulletin - Af Rygter og Privatbreve vil man vide, at Franske Detaschements allerede ere trængte frem til Madrids Porte, og at en Spansk Jnsurgent General samt tvende Spanske Regimenter, hvoriblant eet af den Valloniske Garde, ere gangne over til de Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
En Deel af de fangne Spanske Officerer er den 23 f. M. under stærk Bedækning ankomne til Bourdeaux, hvor man endnu venter flere af disse Fanatismens ulykkelige Slagt, offere. De behandles ellers med stor Lemfældighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
De i Fægtningen ved Burgos erobrede 12 Fahner, hvoriblandt ogsaa den Valloniske og Spanske Gardes, har Keiseren, ikke fulde 14 Dage efter at han han havde aabnet det lovgivende Korps's Forsamlinger, oversendt til bemeldte Korps, for, som Hs. Maj i den medfølgende Skrivelse udtrykker sig, at give det et Beviis paa sin Connderation. Denne Naade vakte den meest levende Glæde hos Lovgiverne, og Præsidenten Grev Fontands foreslog strax at udnævne en Kommission, der skulde raadslaae om den væ digste Maade, hvorpaa Lovgivningen kunde vise Keiserer, sin Taknemlighed. J den Tale, han i denne Anledning holdt, hedder det blandt Andet: "Forgiæves ønske vore Fjender, at der endnu gaves Pyrenæer; Deres Haab vil blive skuffet. En brav Nation - Seierherren selv kalder den saaledes - en brav Nation, der i eet Aarhundrede var vores Allierede, vil snart vende tilbage til det System, som dens egen Jnteresse og Politik foreskriver den. Den Kastilianske Stolthed maae tilfredsstilles. Kuns Broderen til en Souverain der i faa Aar erobrede flere Sceptere, end Spanien efter lige saa mange Aarhundrede forenede sin Ferdinands og Jsabelles Hænder, - kuns ham vil den adlyde. - Neppe er det 14 Dage siden Keiseren forlod Thuillerierne og maaskee modtager han vores Taknemligheds Hylding i Escurial. Uagtet disse glimrende Fordeele over de Spanske Armee, i Gallizien og Estremadura, er det dog langt fra at alle Franske Tropper ere ankomne til den store Armee. Tvertimod skulle tre Fjerdedele af Rytteriet og Halvdelen af Jnfanteriet endnu være tilbage. Men Tropperne ere rigeligen forsynede med alle Fornødenheder, som en stor Mængde Vogne a la Marlborough, trukne af Muulæsler, bestandig tilfører dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
J det nye Franske Departement Ombrone i Loskang maae det ikke være saa ganske roeligt. J det mindste erklæret General=Gouvernøren Menou i en Proklamation af 2 f.M. Staden Siena og alle Menigheder i ovennævnte Departement ansvarlige for alle insurrektionelle Bevægelser, og skulle de være militair Execution underkastede, ifald de ikke uopholdelig angive alle Regjeringens Fjender. Samme Straf skal forestaae Hr. Erkebispen, Bisperne og helKlerestet ifald det ikke prædiker imod Regjeringens Fjender, eller understøtter dem. De Arreteerte skulle dømmes med yderste Strænghed og om det behøves, vil General=Gouvernøren selv besøge Departementet med en Magt, der skal komme alle Jldesindede til at skjælve. At ikke lignende Misfornøielser hersker over hele Jtalien, sees af Kongen af Neapels Dekret af 28 October, hvorved alle Erkebisper i hans Stater udnævnes til Kommando, rer af den Kgl. Ridder Orden, og alle Bisper til Riddere, fordi de ikke lidet have bidraget til den fortræffelige Almeenaand der hersker iblandt Hs. Majestæts Undersaatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Kongeriget Jtaliens Konskription for Aaret 1809 er bestemt til 10,000 Mand, hvoraf Halvdelen strax sættes i Activitet; Resten tjener til Reserve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Orienten skriver man fra Paris, torde vel snart blive Skuepladsen for mærkværdige Krigsbegivenheder, saasom de nøieste Forbindelser ere indgangne imellem Frankerig og Persien. Jmidlertid have Engellænderne, samme Dag (den 27 Januar), som Fredsbrudet med Danmark blev bekjendt i Calcutta i Bengalen, sendt et Detaschement til det 14 Mile fraliggende Danske Faktorie Sirampur- og bemægtiget sig samme tilligemed alle paa Floden Ganges værende Danske Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Efterretninger fra Gothenburg melde, at Russerne i Finland, efterat de pludselig havde opsaat Vaabenstilstanden den 27 October, have angrebet de Svenske, og seiret i en meget heftig Fægtning, hvis Detail den Petersborger Hoftidende da vel snart leverer os. J øvrigt er SirSaumare; med Linieskibene Victory, Centaur og Jmplacable afseilet fra Østersøen, og den 7 f. M. ankommen til Deal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
De Franske Tropper i Varschau ere i fuld Bevægelse for at rømme dette Hertugdomme. Ogsaa det Østerrigske Observationskorps paa de Galliziske Grændser gaaer nu i Vinterqvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
For Rio Janeiro i Brasilien skal en lille fjendtlig Eskadre den 18 August have viist sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Holland. J den Tale hvormed Præsidenten aabnede det lovgivende Korps's Møder, saade han: "Vi havde smigret os med det Haab, at den saa lange, som ulykkelige Krig inden denne vor aarlige Forsamling skulde have ophørt; men voresønsker bleve ikke opfyldte, og de talløse Offere, som Statens Vel udkræver, forbundne med Handelens totale Stands ning, trykke alle Klasser af det borgerlige Selskab stedse mere og mere &c. Hs. Maj. Kongen sendte herpaa følgende mærkværdige Budskab til det lovgivende Korps: "Mine Herrer, Vore Bestræbelser at komme Batavia til Hielp. ere for en Deelyktes. Marskal Daendels, som vi have udnævnt til General=Gouvernør paa Java, er lykkelig kommen til sin Bestemmelse tilligemed 2 Krigskibe, som overbragte en stor Deel af de Fornødenheder, denne vigtige Kolonie havde fordret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Formedelst de Forpligtelser, vi skylde Frankerig, maatte vi i Aaret 1807 gjøre de største Anstrængelser. Armeen blev da bragt til 50,000 Mand. Havde vi den Tid villet isolerelds og revet os løs fra Kontinental-Systemmet, skulde Kongerigets Sikkerhed snart have staaet paa Spil. Ved Freden erhvervede vi os et skjønt nyt Departement (OstFriesland); men, overbeviiste om at vore Søerustninger vilde bidrage til at fremme den almindelige Fred og Erstatning for den den brave Danske Nation og dens værdige Monark tilføiede Fornærmelse, nødte os til nye Anstrængelser er
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Vore Finanzer ere derved naturligviis ikke komne i nogen blomstrende Tilstand. Vel indsee vi, at vi nu havde befundet os i en bedre Stilling, om vi havde vedblevet at følge det System, Vi efter Vor Thronbestigelse havde antaget. Vi kjende fuldkommen de Offere, Vi have bragt den fælleds Sag og Vores Allian; med Frankerig. Vi have maattet udstrække disse Offere over de Grændser, der syntes umuelige at overskride. Fra nu af kan man ikke gaae videre. Dette Aars Fornødenheder anslaaes til 70 Millioner. De ville indsee, at de muligste Besparelser ere indførte i alle Statsforvaltningens Grene, og dog bliver et Deficit af 10 Millioner. 3 Alle de Forholdsregler, Vi forestaae have til Hensigt, at bortfjerne de billige Gienstande for Nationens og Vores eget uovervindelige Had og Afsky. Og dog viser man Mistro mod mange af mine Indretninger. Man har fælde, en falsk Dom om det Kgl. Jnstitut for Forældre, løse, som dog skulde føre til det store Resultat, uden Konskription eller tvungen Rekrutering at tilveiebringe en Nationalarmee. Det er billigt, at de Børn, i hvis Forældres Sted Staten maae træde, opdrages til dens Tjene. ste og Forsvar. Vi troede at vise Nationen en Velgierning ved saaledes at sætte den i Stand til at have en virkelig Hollandsk Armee. "Med Forundring erfare vi, at man allevegne har Fordomme mod Land-Armeen. Uden den kan dog ingen Uafhængighed ingen Sikkerhed være. Langvarige og med Forbittrelse førte Krige maae dog engang faae en Ende. Freden vil komme, og ved den vil alle Lidelser blive forglemte. Hvorledes det end vil gaae, saa ønske vi hjertelig, at Nationen stedse maae være overbeviist om, at, saa længe vi leve, skulle Lovene, Sæderne og Nationalsproget agtes hellige. Ogsaa gjentage vi her den høitidelige Forsikring: at vi hverken ville Konskription eller Bankerot, at vi aldrig kunne ville eller skulle ville dem. Derimod have vi Ret til at forlange, at Nationen vedbliver i sin Hengivenhed, og skjænket os sin hele Fortroelighed a. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Østerrig. Da Rigsdagen i Presburg sluttedes holdt Keiser Frantzen kort men syndig Tale til Stænderne. Hel Europa skal see sagde Hs. Majestæt, at Eders Konge er lige findet med Eder, saa at intet mere ligger os paa Hjerte, end at forsvare vor gamle Konstitution til sidste Blodsdraabe. Vi vare forenede, vi ere det, vi skulle stedse blive det, til Døden skiller os fra hinanden. Dette er Eders Konges og Faders Sindelag, der ømt elsker Eder, som sine Børn, og stedse vil elske Eder. Ogsaa Keiserinden holdt en lille Tale til Stænderne hvori hun bevidnede sin Glæde over deres Hengivenhed for hendes Durchlauchtigste Gemal Den Russiske Gesandt ved det Østerrigske Hof, Fyrst Kurakin reiste fra Wien til Paris samme Dag, som den Østerrigske Gesandt ved Hoffet i St. Clond, Greve Metternich, ankom fra Paris til Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Blandede Efterretniger. Frankerig. Monitoren retter en betydelig Trykseli den tilforn meddeelte Finantz-Etat, hvor Civillisten angives for 80 Millioner istedet for 28.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Negerhøvdingen Christoph skal være saa kjed af Krigen med Pethion, at han har besluttet med 1/2 Million ride Penge at forlade St. Domingo, Efter andre Børet. ninger skal han være død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Den Franske Charge de Affaires i Tyrkiet beklagede sig forleden over nogle Bostangis, der forfulg: te et Menneske ind i en Gaard, der stødte til hans Bolig. Porten lod sig undskylde, og vilde have ladet de Skyldige henrette, havde Ministeren ikke gaaet i Forbørfor dem. J Tyrkiet er man vel vant tilkort Proces, men den nye Storvizir skal dog drive det for vidt, hvorfor man nylig har skudt efter ham, saa at han vel neppe undgaaer den almindelige Skjæbne, de hidtil have havt, som forsøg, te paa at reformere Janitscharkorpset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Statsbudet Shaw, der overbragte den Engelske Regjerings Svar paa Fredstilbudet, blev behandlet med mueligste Høflighed saavel i Calais, som i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Rusland. Ved en Russisk Keiserlig Ukasse er fastsat, at alle Varer, som fra 1 Januarii næstkommende indføres i de Russiske Stater, være sig til Lands eller Vands skulle være forsynede med et saakaldet Certificat d'origine fra den Russiske Konsul, eller i Fald ingen saadan findes paa Afsendelsestedet, fra Øvrigheden sammesteds. Hamborg den 29 Novbr. 1808. Penge-Cours: 100 Rd. Hog. Bco. 180 Rd. dsk. Be Vexel paa Kbhvn. 2 Mk. 100 Rd. 183 -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Danske Krigs-Efterretninger Den sidstmeldte Jydske Galease som blev taget paa Farten fra Helsingøer, var fra Aalborg. Fangerne ere alt bragte dertil, paa Skpipperen, Styrmanden og Lodsen nær. Føl kene fortalte, at det var tykt Veir og Sneefog, hvorved de bleve overrumplede af en fjendtlig Sluppe, og da de ville flygte i deres Baad fra Skibet, blev der skudt paa dem, hvorved Lodsen A. Værenzen der fra Byen blev saaret i Armen og siden bragt til Landskrone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Trende Engelske Fregatter og en Brig krydse saa tæt under Landet ved Stevns at det ikke er mueligt for noget Skib at komme forbi uden at falde i deres Hænder. Den 25 Novbr. om Morgenen kom en Engelsk Fregat Nord fra og lagde sig til Ankers hos Admiralen i Beltet. For Nyborg laae der 3de 1 Orlogskib, 2 Fregatter, 6 Brigger og 2 Kanonbaade. De forholdt dem samme Dag ganske rolige og der var heller ikke flere at see. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Om Aftenen den 23de saaes fra Kronborg Allarmstængerne brænde paa den Svenske Kyst, formodentlig var det Krigs øvelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-02
Indenlandske Efterretninger. Efterretningen om de Raketter som vare bemærkede Natten mellem den 22 og 23de, (S. 752) findes nu i Dagen berigtiget saaledes at der skal læses: saaes fra den danske Kyst omtrent Kl. 10 en Raket at opstige fra Landskronet uden hvilken Tilsætning det kunde synes, som om Raketten var opsteget fra den Danske Kyst.