JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-15
Mandagen den 29 Mai førstk., Formiddag Kl. 9 og paafølgende Dage, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning, holdt offentlig Auction i Gaarden No. 110 og 112 paa Nørregade over endeel Meubler og Effecter, saasom: Stole, Borde, Speile, Sophaer, Chatoller, Commoder, Jernkakkelovne, endeel Sølv og Plet, Taffeluhre, 1 Guld-Lommeuhr, en god Egerulle, c. 1 Favne Bøgebrænde, endeel Linned og Dækketøi, Sengesteder og Sengklæder, endeel Porcellain og Glas, nogle Kufferter, endeel Kjøkkentøi af Jern, Kobber og Messing, en stor Bryggerkjeddel og et Partie Viin m. m.; Alt tilhørende Stervboet efter afdøde Krigsraad, Bye= og Raadstueskriver Weder kinck og ligeledes afgangne Enke. Trykte Fortegnelser kunne nogle Dage førend Auctionen erholdes her paa Contoiret. Odense Auctionscontoir den 15 Mai 1813. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-15
Auctions-Placat. Jfølge Toldvæsenets Reqvisition bliver Tirsdagen den 23 Mai førstk., Formiddag Kl. 11, paa Middelfart Byes Raadstue bortsolgt endeel confiskerede Varer, bestaaende af Klæde, Sirts, Silke= og Bomulds Tørklæder, Silkebaand, Spirituosa, m. m.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Middelfart Byefogedcontoir den 13 Mai 1813. Wedel Heinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-15
Efter Begjæring af Eieren bliver Gaarden Lillegede, beliggende i Boeslunde Sogn, Vesterflakkeberg Herred, omtrent 1/2 Miil fra Corsør og 1 Miil fra Skjelskjør, stillet til Salg ved een Auction, som afholdes paa Gaarden Onsdagen den 31 dennes, om Formiddagen Kl. 11. Eiendommen bestaaer af circa 191 Tdr. Land med 25 Tdr. Hartkorn, hvoraf 11 Tdr. Land er bebygget med 10 Huse, der ere bortfæstede og svare Hoveri til Gaarden. Med Gaarden følger complet Besætning af Creature, Avlsredskaber, Meieri redskaber, Folkesenge m. m., og Jorderne ere besaaede baade i Efteraaret og Foraaret. Conditionerne ere meget favorable for Kjøberen, og ere henlagte til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Topsøe. Skjelskjør den 5 Mai 1813. Et betydeligt Partie svenske og norske Trævarer, bestaaende af circa 1000 Stkr. Bjælker og Sparrer fra 12 til 21 Alens Længde, af forskjellige Dimensioner, og circa 100 Tylter Fjælle fra 8 til 12 Tommers Bredde, vil ved offentlig Auction blive bortsolgt i Ærøeskjøbing den 31 Mai d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-15
Det Spekhøker Jens Stephanusen Halks Enkes Stervboe tilhørende, i Nyborg Skippergade under No. 185 beliggende Huus, opbydes til Salg ved 3 Auctioner, der afholdes: 1ste Auction paa Byens Raadstue Onsdagen den 31 Mai 1813, Onsdagen, 14 Juni - 2den sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-15
Onsdagen, 28 Juni, 3die i selve Huset. hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Raadstuecontoiret. Bierfreund. Nyborg den 9 Mai 1813.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-15
Enhver, der maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: Vognmand Rasmus Nielsens Enke, Barbara Andersdatter i 2) Spekhøker Jens Stephannsen Halk Enke, Marie Elisabeth Meyer; indkaldes inden 12 Uger for Nyborg Skifteret at anmelde og legitimere deres Fordringer. Bierfreund. Nyborg Skifteret den 9 Mai 1813.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-15
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst i vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Krigsraad, Bye= og Raadstueskriver, Hans Peder Wederkinck og senere afgangne Enke, Cicilie Marie Wederkinck fød Holmer, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeenstemmende med Pl. 2 Juni 1819, til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteret i Boet. Tillige ere de Afdødes Arvinger indkaldte med samme Varsel, ifølge Pl. 5 Juli 1822, for at legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue den 9 Mai 1813. Borgermester og Raad. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
72 Aargang. Nr. 83. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Cancellieraad. Tirsdagen. 16 Mai 1843.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Jndhold. Udlandet. Norge. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Udlandet. Norge. Den 28 f. M. gaves der i Stokholm hos den norske Statsminister en stor Maskerade, som dannede et glimrende Finale til den ny med 1 Mai afsluttede stokholmske Vintersaisons Selskabelighed. Maskeraden hædredes med Kronprindsens og Prinds Carls Nærværelse, og Kronprindsessen siges ogsaa at have været tilstede i Domino. Et talrigt Zigennerfølge af begge Kjøn, med Panker og Cymbler og Tambouriner, drog lidt efter Kl. 10, da de fleste Gjæster vare samlede, ind i Dandsesalen, hvor de udførte flere for dette Folk eiendommelige Dandse; derefter kom en heel Cavalcade af Pierroter, der med deres Skralder og Papheste med prægtige Sadler og Skabrakker, dannede et comisk og effectfuldt Optog. Medens endnu denne overgivne Rytterskare, derfor det Meste bestod af Medlemmer af corps diplomatique, udførte deres Manevrer, kom et norsk Brudefølge, med sin Spillemand i Spidsen, marscherende under en ægte national Bryllupsmarsch. Stokholmerne fik her Leilighed til at see flere af de smagfuldeste og meest eiendommelige norske Bondedragter, ligesom ogsaa de norske Nationaldandse, Springedands og Halling. Ved Dandsens Slutning hævedes en af Bønderpigerne af et Par Bonde gutter iveiret, og sang, saaledes siddende paa Guldstol, en til Anledningen forfattet Vise i norsk Bondedialekt paa Melodien, kjøre Vatten &c. - Ved Soupeen demaskerede de Fleste sig, og Ballet fortsattes under almindelig Munterhed til Kl. henimod 3 om Morgenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Efterretninger om ledige geistlige Embeder og de samme paa hvilende Byrder; 1. Lyngby og Albøge Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 100 Rd. - samt det dermed forbundne Forstander og 1ste Lærer-Embede ved Skolelærer-Seminariet i Lyngby. Dette Embedes Jndtægter ere følgende: 1) Tienden af begge Sognes 509 Tdr. Hartkorn udgjør 103 1/2 Tdr. Rug, 111 Tdr. Byg og 131 1/2 Tdr. Havre. 2) Qvægtiende 10 Rbd. 3) Offe og Accidentser 220 Rbd. 1) Nannest 70 Snese Æg, 70 Gjæs, 500 Pd. Ost og 9 Tdr. Rug. 5) Refusioner 1 1/2 Td. Rug, 1 1/2 Td. Byg, 1 Td. Havre, 1/2 Td. Boghvedegryn og 13 Rbd. 1 Mk. 6) Af Annergaarden i Albøge 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg. 7, For at holde Viin og Brød til Kirkerne 3 Tdr. Rug og 5 Tdr. Byg. 8) Præstegaarden staaer for Hartkorn 11 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. med et Areal af 90 Tdr. Land. J Albøge har Præsten en Eng paa 6 Tdr. Land. Fornødent Tørveskiær haves til Præstegaarden, 9) Som Medbestyrer af et Legat nyder Præsten aarlig 9 Rbd. 10) Lønnen som Seminariiforstander er 300 Rbd.; desuden 100 Rbd. for at holde Seminariet med Lys og Brændsel. - Skatterne udgjøre c. 150 Rbd. LandemodsExpenser 16 Rbd. Communeafgifter c. 10 Rbd. National hest holdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
2. Dybbe og Ramme Sognekald i Nibe Stift. Dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 2000 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden at begge Sognes 336 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb. Hartk, samt af Annerpræstegaarden i Ramme udgjør 11 Tdr. 6 Skpr. Rug, 111 Tdr. 6 Skpr. Byg, 91 Tdr. 3 Skpr. Havre, 2) Af Anner og Mensalgods m.v. haves 92 Rbd. 2 Mk. 3) Offer og Accidentser c. 200 Rbd. 4) For at holde Viin og Brød til Kirkerne 8 Tdr. Byg efter Kapitelstaxt 5) Smaaredsel 6 Lpd. Ost og 61 Snese Æg. 6) Qvægtiende 1 Rbd. 3 Mk. Præstegaarden staaer for Hartk. 9 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. En Kaldet tilhørende Kapital er anvendt til Bankhæftelsens Jndfrielse. Skatter, Expenser og Communeafgifter udgjøre c. 200 Rbd. Artillerihest holdes. Enkepension bliver at udrede. Blandinger. Det sidste Rummer af Aalb. A. bragte Følgende under 13 ds. Hs. K. H. Kronprindsen besøgte i Torsdags de forskjellige Lystanlæg omkring Byen og behagede derefter Kl. 6 at bivaane det paa Compagnihuset arrangerede Festdiner. Over Bordet udbragte Hs. K. Høihed først Hs. Maj. Kongens Skaal, hvorpaa Fest committeens Medlem Hr. Krebs udbragte et "Længe leven for Selskabets og Byens høie Gjæst, Hs. K. H. Kronprindsen. Ligesom disse tvende Festskaaler vare bilsede med rungende Hurraraab, saaledes gjenlød dette ogsaa mangefold, da Hs. Kgl. Høihed, efter at Sangen Gamle Danmark, efter Hans Ønske var afsjungen, udbragte et Leve for Land og Konge, thi de ere adskillelige!" Festcommitteens Medlem Red. Ree kaldte i Erindring, at for tvende Aar siden det ømme Baand sluttedes, der for Fyrste og Land vil være af lige høi Betydning og i lige kjærligt Minde; at tvende Somre vare svundne siden Havet tilførte den skjønneste Skat, Danmark har i Eie, hvorpaa et nidobbelt Hurra ledsagede en Toask for Hs. K. H. Kronprindsessen, for hvilken Hs. Kgl. Høihed bragte sin varme Taksigelse og skjænkede Udsigten til, at Hs. K. Høihed, saasnart Hendes Helbredstilstand, tillod, vilde besøge Jyllands venlige Strand. Hr. Generaltoldkammer-Directeur Bluhme udbragte et Leve for Jyderne, det ved Frisind og Troskab mod Konge og Land saa brave Folkefærd, hvilket Ønske Hs. K. Høihed tilføiede. sin levende Stadfæstelse med Bevidnelsen om, at han altid med Glæde mindedes sit Ophold iblandt Jyderne. Den 12te steeg Hs. K. Høihed tilhest og begav sig, under Vipatraab og Afskedssalutter til Besøg hos Hr. Legationssecretair Hvass til Randrup, hvorfra Reisen fortsættes til Hobro og Randers. - Kronprindsens Lystkutter "Nep tune afgik den 12 ds. atter fra Aalborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Den 12 ds. afholdtes i Aalborg i Gjæstgiver Petersens Lokale en Afskedsfest for Generaltoldkammer-Directeur Bluhme, R. af D., som den 13de afreiste til Kjøbenhavn. Af Embedsmændene i Byen overraktes tillige Hs. Høivelbaarenhed en Gulddaase, og af endeel Beboere i Kjær Herred et Par smukke Armstager til Erindring. J Anledning af Hr. Dr. Helwegs Statistiske Notits om Brændeviin (see denne Avis af 9ds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
meddeler Berl. Tid, følgende Berigtigelse: "Eductet i Brændeviin af det anførte Qvantum Korn kan ikke være 900,730 Kander, men i det Høieste kun ligesaa mange Potter, altsaa kun det Halve af det Qvantum Brændeviin, som Forf. angiver. Dernæst maae vi gjøre Forf. opmærksom paa, at han har angivet Tøndemaalet af de for brugte forskjellige Kornsorter til 39,227 1/2 Tønder og Vægten heraf til 235,365 Lpd.; altsaa skulde hver Tønde af det forbrugte Korn kun have veiet 6, siger og skriver sex Lpd. Forf. har altsaa atter her ladet sig nøie med det Halve af Vægten, eller det dobbelte af Tønde maalet. - Folkemængden paa Fyen og Langeland var efter den sidste Tælling for 3 Aar siden 174,251. Paa samme Tid var efter det statistiske Tabelværks 4de Hefte, Brændingen og Forbrugen 2,510,000 Potter 8 Graders Brændeviin, hvilket altsaa udgjør pr. Jndivid, uden Hensyn til Kjøn og Alder, 11 1/2 Potter (eller 7 1/2 Kander), medens vor Forfatter urigtigen opgiver det meget foruroligende Qvantum 34 Potter pr. Jndivid uden Hensyn til Kjøn og Alder. se Thorvaldsen har, efter Journal for Litteratur og Kunst, nu ogsaa af Kongen modtaget Bestilling paa de fire Frontoner, af hvilke de tre skulle anbringes paa Slottet, den ene paa Raad= og Domhuset; desuden skulle endeel Statuer udføres, af hvilke i det mindste de fire, som skulle opstilles i Nischerne paa Slots=Facaden, ville blive af Bronce (Nemesis, Minerva, Hercules og Æskulap.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Den store Kunstner har desuden selv begyndt at gjennemføre Skizzen til det store Basrelief Gangen til Golgathal, for at lade den brænde i Leer, Christus ridende paa det af Johannes førte Æsel, er alt færdig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Høiden af Skamlingsbanke er tidligere i Dannevirke, efter et for ikke længe siden udkommet Skrift, bleven angivet til c. 363 Alen. Bjerget hæver sig fra Havfladen kun saa mange Fod. Alligevel er Skamlingsbanke det høieste Punkt i Hertugdømmet Slesvig og kneiser saa meget mere majestætisk, som det reiser sig i Nærheden af Havet (Lillebelt) og ingen Høider fra Land sidderne spærre den vide Udsigt herfra, saa at Øiet til alle Sider først møder nogen Grændse i en Afstand af 5 til 10 Miil, Sydvest undtagen, hvor Man ikke skal kunne see længere end til Mangstrup, 3 Miil. Naar Man nærmer sig Bjerget fra Haderslev Kant, sporer Man allerede Stigningen i en Miils Afstand. Er Man derfor endeligen kommen til Banken, synes den ikke at have nogen synderlig Høide. Man kjører beqvemt op paa Toppen - og nu udbreder sig med Eet en Verden omkring Beskueren, der gjør ham baade studsende og stum. Mod Vesten seer han ind mod Ribe, hvis Domkirke, efter Veirets Beskaffenhed, skal kunne skimtes. Mørke Bjerge hæve sig inde i Jyllands Hedeegne mod Nordvest; lige i Nord frem dukke Tinderne af Bjergeherred hiinsides Veile; tætved fremrager Kolding Slotsruiner ved den glimtende Fjord; venlig ligger Fredericia ved Kattegattets Flig, ud overhvilken Øiet trænger ned mod Samso. Mod Øst udbreder sig hele det Lillebelt, næsten under Beskuernes Fødder. Her har Man Naturens Landkort for sig, tegnet af Himlens og Jordens Bygmester selv. Med et Blik overskuer Man Fyens hele vestlige Halvdeel, fra Middelfart til Assens og længer, hvor Øiet i Sydost taber sig i Østerseens blaanende eller glimtende Bølger. Længere sydlig finder Man Als, og efterat Man i Nærheden af Aabenraa har opdaget Gjennerbakke, sluttes Panoramaaet med Skovene ved Maugstrup. Men alt hvad der ligger indenfor hiin yderste Grændse, sysselsætter Jagttageren endnu nogen Tid, Man synes ikke at kunne see sig mæt paa alle disse omliggende Sogne med deres Skove, Høie og Sletter, Gaarde, Byer og Kirker, hvis store Antal neppe lader sig angive. De, som have været baade paa Himmelbjerget og Høi-Skamling, paastaae, at sidstnævnte med Hensyn til Udsigtens Skjønhed meget overgaaer førstnævnte. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Historiske Optegnelser har Banken i ældre Tider neppe givet nogen Anledning til, saalidet som Nogen vel kan angive Navnets Oprindelse. Ved at grave i Bjerget støder Man paa Urner, forbrændte Been o. s. v. Der kan maaskee skjules en hvas Jroni, naar "Forposten siger: "Hvad Forskjel er der mellem ordentlige og overordentlige Professorer - spurgte engang en Dame i et Selskab - Det skal jeg sige Dem, svarede en tilstedeværende Student: De ordentlige kaldes saaledes, fordi de ikke præstere noget Overordentligt, og overordentlige ere de, som ikke præstere noget Ordentligt. At Studenten ikke var fra vort Universitet, vil Enhver let kunne indsee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Om Galeasen "Güldencrone, Skipper N. Michelsen, som i Decbr. f. A. afgik fra Aarhuus med en Ladning Byg til Antwerpen, har Man, ifølge Aarh. A., omsider faaet den længe formodede sørgelige Vished, at den er total forulykket. Den 2 Januar d. A. var den gaaet ud fra Flekkerøe tilligemed en Brig fra Faaborg, og begge Skibe vare fulgte med hinanden, indtil der Natten mellem den 15de og 16de, da de vare paa 560 30 N. B., 40 48 L., opkom en svær Storm, da Dagen kom, var Galeasen forsvunden, og upaatvivlelig sjunken. Foruden N. Michelsen, der var en af Byens flinkeste Skibsforere, og belønnet med Medaillen for ædel Daad for flere Gange at have reddet skibbrudne Søfolks Liv, vare flere unge Mennesker fra Aarhuus ombord paa det forulykkede Skib. Skipperen efterlader sig en Enke med 7 uforsørgede Børn (det ældste 13 Aar gl., det yngste født efter Mandens Død), hvis Skjæbne er høist ulykkelig, hvis ikke ædle Mennesker ville række dem en hjelpsom Haand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Af Aviserne sees, at Skuespiller Bloch med sin Kone (forhen Jfr. Sichlau) er ankommen fra Christianssand til Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Odense. J Dansk Ugeskrift, læses en Jndbydelse fra 22 Mænd i Kjøbenhavn og Danmarks forskjellige Provindser, hvis Sammentræden har det Formaal: "ved Medborgeres Bidrag, aarlige eller eengang for alle, at tilveiebringe en Fond, bestemt til at anvendes til Oprettelsen af danske Underviisnings=Anstalter i Nordslesvig, samt de, for Slesvig fornødne, juridiske Læreposter ved Kjøbenhavns Universitet." Jndbydernes Navne ere: Prof. Clausen, Raadmand H.P. Hansen, Statsraad Hvidt, Prof. Larsen, Grosserer, Meinert, Professor Schouw, Kammerraad Drewsen, Etatsraad Estrup, Sognefoged i Carlslunde C. Petersen, Lector Wegener, Godseier P. Tutein, Grev Knuth til Knuthenborg, Sognepræst i Karleby Lütken, Agent B. Bruun i Assens, Dr. phill. Adjunct PaludanMüller, Provst U. A. Plesner, Adjunct Adler i Ribe, Justitsraad Fleischer, Overretsprokurator C. M. Jespersen, Apotheker S. L. Køster, Statsraad Brink Seidelin og Justitsraad J. P. With. - Foreningen har, førend den har tiltraadt sin Virksomhed, modtaget fra en fædrelandskindet Mand foreløbigt Tilsagn om en Kapital af 10,000 Rbd., hvis Rente skulde blive at anvende til danske Underviisningsanstalters Fremme i Slesvig. (Det er at haabe, at denne Jndbydelse, blandt hvis Udstædere der ikke tælles færre end 13 Stænderdeputerede, ikke at omtale Schouw, vil over hele Landet vække alle den muligt i enkelte Henseender slumrende danske Nationalitetsfølelses tilsidesatte og krænkede Spirer, saa at vi, eller ialtfald en anden lykkeligere Efterslægt, kan komme til at see Jndbydernes retfærdige Krav igjennemført: "at i Hertugdømmet Slesvig dansk og tydsk Nationalitet, hver inden sine rette Enemærker, maa stilles paa aldeles lige Fod, at de begge maae blive, ved gjennem førte administrative Forholdsregler, lige betryggede i deres gode Ret mod Anfægtelse og Overlast." Vi beklage, at vi, formedelst Mangel paa Plads, først i et følgende Nummer af denne Avis kunne meddele Hovedpunkterne af Jndbydelsen.)(Diligencepost.) Armeebefaling af 15 ds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Da Vi allernaadigst have ansat Corporal ved 5te Dragonregiment N. E. Bønnelykke, Commandeersergeant ved 12te Linibat. N. Malkens Holten og charact. Fyrværker ved 1ste Artillerireg. H. C. Skaarup som Told- og Consumtions-Underbetjente resp. i Præstøe, Nakskov og Rudkjøbing, samt Vagtmester ved Garde-Husar-Divisionen P. Schmidt som Politibetjent i Vordingborg og Nyraad Kjøbstad, afgaae de fra vedkommende Troppeafdelinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Den af den Kongel. Landsover- samt Hof= og Stadsret, under 1ds. afsagte Dom i Sagen, anlagt af Hr. Etatsr. Schrader mod Redacteuren af "Fædrelandet, hvorved Sagen blev afviist, er ingen endelig Dom. Afviisningen er en Følge af, at Citantens Sagfører udtog Stævning forinden samtlige Sagens Documenter vare komne ham tilhænde. Da han, efterat have modtaget disse, fandt det fornødent at correspondere med sin Committent og paa Grund deraf forlangte Anstand, skeete mod Forventning - derimod Protest fra den for Fædrelandet, mødende Sagfører, og Retten afviste Sagen paa Grund af, at den ikke ved dens Jncamination var deduceret. Sagens Realitet er saaledes hidtil ikke forhandlet og langt mindre nogen endelig Dom afsagt. Sagen er derimod paa ny incamineret og deduceret den 15 d. M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Ind- og udclarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 15 Mai. C. H. Liindbom af Lysekihl fra Frederikshald, Sluppen Nordstjernen med Trælast. Udgaaede: den 15de, J. C. Johansen af Neustadt til Norge, Skonnerten Poseidon med Kornvarer; M. C. Noedaf Laurvig til Norge, Skonnerten Speculationen med Kornvarer; J. Hutzelsteder af Sandefjord til Norge, Sluppen Johannes med Kornvarer. Dødsfald. Collecteur og Dannebrogsmand 5. Carlsen i Slagelse, 75 Aar; Præsteenke J. B. Borch, f. Klog, i Nakskov, 77 Aar; Skolelærer S. A. Høy i Mørke, 15 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Odense Kirkennt. St. Hans Sogn. Døbte: den 11 Mai, Kjøbmand D. Andersens Søn, Peter Christian Wedel Andersen; Fadd. Jfr. U. H. Hvalsøe og M. Møller, Kirkesanger og Skolelærer Hvalsøe, Kjøbmd. P. Andersen og F. C. Hvalsøe samt Viinkopper C. Andersen. Den 11de, Arbeidsmand P. Hansens Datter, Karen Kirstine Pedersen; Fadd. Pigerne O. Rasmussen og J. Nielsen, Tjener P. Hansen, Huusmand J. Larsen og Vægter A. Larsen. - Ægteviede: den 10de, Muursvend Morten Andersen og Pigen Karen Marie Hansen; s. D., Kunstdreier Henrik Michael Assam og Jfr. Bine Cathrine Jensen; den 13de, Ungkarl Jens Nicolaisen og Pigen, Maren Nielsdatter. - Døde, den 9de, forhenv. Baadfører Jeppe Rasmussen Korup, 62 Aar; den 13de, Dagleier A. Hansens Kone, Maren Andersdatter, 71 Aar; s. D., Commando skriver A. U. H. Rorups Datter, Amalie Christine Rorup, 6 Aar. (Ondsendt.)At det stundom er forbunden med store Omkostninger for Haandværkere fra Provindserne at forfærdige Mesterstykke i Kjøbenhavn er kun alt for vist; det er derfor glædeligt at see Mænd med fortrinlige Kundskaber og Talent modvirke saadant Misbrug, hvorfor Jndsenderen til Efterretning for den agtvare Haandværksstand finder sig foranlediget at meddeele følgende: Afvigte Aar 1812 gjorde Smedemester Gudme her af Byen Mesterstykke i Kjøbenhavn, og da han fandt Udgivterne herved overdrevne, henvendte han sig til Hr. Professor Algreen Ussing. Denne bevirkede gjennem Borgerrerræsentanterne at Magistraten beordrede Sag anlagt ved Politiretten mod Grovsmedlaugets Oldermand m. Fl., i hvilken Sag, Hr. Professoren ene af Jnteresse for Standen, uden mindste Godtgjørelse, gav Møde for den paagieldende Haandværker, og bragte Sagen til det Resultat: at Oldermanden maatte erlægge en Mulct af 20 Rbd. Sølv, og forpligte sig til at tilbagebetale 5 Rbd. 1 Mk., samt indestaae for at de 5 af Skue mesterne hver især tilbagebetale 2 Rbd. og Laugsbudet ligeledes 2 Rbd. ialt 63 Rbd. 1 Mk., der nu ere deponerede i Politiretten i Kjøbenhavn, for at hæves af bemeldte Smedemester Gudne. - Uden at en for Sagen saa kraftig virkende Jnteresse havde funden Sted, vilde følgeligen den Paagieldende have mistet hine 63 Rbd. 1 Mk., der nu ere bevarede for ham og hans Familie, for hvilket, saavelsom især for de velgjørende Følger, dette Udfald af Sagen utvivlsomt maa fremkalde, man vistnok maa være Hr. Professoren særdeles Tak skyldig. Svendborg den 11 Mai 1813.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
AVERTISSEMENTS. Nylig er udkommen: For Literatur og Kritik, udgivet af Fyens Stifts literaire Selskab. og redigeret af Dr. C. Paludan Müller. (Priis, Aargangen 1813, 25 Ark, stor 800, 2 Rbd.) Andet Hefte, som indeholder: 1. Afhandlinger. Om Tro og Viden, af Cand. theol. L. Helweg. (Slutning.) Om Hannibal-Sehestedt var den, der ved Forræderie bragte Corfitz Ulfelt til at flygte ud af sit Fængsel i Malmøe i Aaret 1660, af Pastor Rohmann. - I. Anmeldelser. - 111. Efterretninger om Fyens Stifts literaire Selskab. Faaes paa Bogladen i Kjøbenhavn, de fleste Boglader i Provindserne og i Odense hos Forlæggeren. J. Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Kirke-Concert. Med Hs. Kongel. Høihed Gouverneurens naadigste Tilladelse vil Undertegnede, ved godbedsfuld Understøttelse, have den Ære at opføre en Kirke=Concert i Assens Kirke Tirsdagen den 23 dennes om Aftenen, hvortil billetter a 2 Mk. Stk. erholdes saavel hos Stadsmusikus P. Simonsen som ved Jndgangen, der aabnes Kl. 7. Begyndelsen skeer Kl. 8 præcis. - Texten til Kirke Musikken vil blive at erholde ved Jndgangen for 1 Rbs. pr. Exemplar. Assens den 15 Mai 1813. J. Ernst Simonsen. Skipper Al. Steffensen. afseiler og 8 Dage, og anbefaler sig for Fragtgods og Passagerer til Kjøbenhavn. Vedkommende vilde behage at melde dem hos Kjøbmand Schjerbeck i Odense eller hos Skipperen, udenfor Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-16
Skibsleilighed fra Altona. Skipper C. C. Bang ligger under Ladning i Altona, og agter at afseile derfra om 8 a 10 Dage.