JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Ved at anmelde Kotzebues Død, siger Leipz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Literat. Zeit. af 3 April: "Omstændighederne ved hans Død fortælles i offentlige Blade saa forskjelligt, og tildeels saa modsigende og endog vrange, at vi billigen tage i Betænkning at fortælle det efter. Saa meget synes imidlertid at fremlyse af alle Fortællingerne, at hiin frugtbare og i mangehaande Feider indviklede Forfatter faldt som et Offer for politisk Fanatismus, der nu paa en selsom Maade forener sig med en tidligere existerende æsthetisk og religiøs Fanatismus. Denne Fanatismus begyndte med, at bringe Forstanden, og selv Fornuften i Vanrygte, for at kunne svømme i mørke og overspændte Følelser. Saaledes var Kierlighed til Gud, Konstkjerlighed og Fædrenelands kjerlighed stegne til Sværmerie, saaledes opstode Overspændte og Forrykte, der ikke mere kunde blive Herrer over deres Følelser, og snart myrdede sig selv, snart Andre. Maatte de, der have Kald til at tjene Sandheden, kraftigen virke mod hvert Slags Sværmerie, Thi det ene avler stedse det andet. Men maatte ogsaa de nærmere Omstændigheder ved denne Udaad drages fuldstændigen for Lyset, paa det der ikke gives Rum for Mistanke, og den Uskyldige ikke forvexles og straffes med den Skyldige!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
En Geistlig i Klosteret i Sabiaco (syv Mile Nordost for Rom ved Teverone) har opdaget en stor Bygning, som man troer har tilhørt Nero. Den er 261 Fod lang og har 12 Værelser, deels fiirkantede, deels runde, og desuden en 200 Skridt, lang Vandledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
J en liden Bye i Frankrig fandtes i Aaret 1810 en gammel Mand, som efter Sandsynlighed havde hængt sig selv i sit eget Huus. Nyligen erklærede hans Datter og hendes Mand sig for hans Mordere. De Eedsvorne kjendte dem skyldige, og de skulde dømmes fra Livet, da deres Sagfører, beraabte sig paa, at efter den da gjældende franske Lov, alle Forbrydelser, efter 6 Aar, præscriberes, hvorpaa de frikiendtes. - Som Aarsagen til Pengemangelen ansees, at der fra 1811 til 1818 kun er indført aarligen 8 Mill. Piastre fra Mexico til Cadix, istedet for at der fra 1792 til 1799 indførtes for 24 Mill. – Frankrig har nu 240 Krigskibe, hvoriblandt 48 Linieskibe og 29 Fregatter; 11 Linieskibe og 4 Fregatter ere under Bygning. - Det hedder, at Spanien vil afstaae Øen Cuba til Engelland. - Kongen af Spanien formæler sig med Hertug Maximilian af Sachsens Datter, som er 15 1/2 Aar gammel. Storhertugen af Baden har overdraget Statsraad v. Hohenhorst at kundgjøre en Oversigt angaaende den Sandske Sag. Sand lever endnu, og Lægerne kunne ikke bestemme, hvorlænge hans Lidelser ville vare. - Den forrige Konge af Sverrig, besværer sig i the Courier over, at hans Gemalinde ikke giver hans Søn den Opdragelse, han ønsker, for at forberede ham til Opfyldelsen af de Pligter, han engang kaldes til, at hans Søn, nu 17 Aar gammel, vægret sig ved at komme til ham, for at tale med ham om sin tilkommende Bestemmelse, og at denne paastaaer at have forpligtet sig til, ikke inden sit 21de Aar at forlade sin Moder; at Sønnen er betroet til en Udlænding, en Calvinist og Republicaner - Hr. Rothschild har paataget sig et nyt engelsk Laan af 12 Mill. Pd. St. Engellands Udgivter ere 31 Mill., Jndtægten kun 7 Mill. 74,000 Pd. Tilat dække det Manglende tjene 12 Mill. af den synkende Fond og et Laan af 12 Mill. Næste Aar behøves atter 12 Mill. til offentlig Tjeneste og 5 Mill. til at betale Banken. Dertil er fornødent at tage af den synkende Fond 12 Mill. og at laane omtrent 4 Mill. - Ogsaa i de forenede Nordamericanske Stater seer det misligt ud med Handelen. 40 Huse, som handlede med Bomuld, have falleret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 222, a vista 225. London 2 M. - . Paris - . Spec. 227. Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. a 13 Rbmk. 12 s. Obligat. 74. Commitees. Norske Rigsbanksedler 14 Rbd. Dansk for 100 Rbd. Norsk. Svenske Sedler 56 a 58 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. de hvor occaSextende Aar lang. No. 51. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 Juni 1819. Om Expectantser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Der gives sikkerligen hverken blandt Asgaards eller Olympens hele Gudevrimmel nogen blidere, ømmere og uskyldigere Guddom end Haabet. Ved sine Rosenkjæder leder det os igjennem Livet over Bjerg og Dal, over brusende Søer, og letter os meget vor tunge, steenede og tornfulde Bane Selv naar det ved Enden af vor Vandring viser sig som en skuffende Lygtemand, takke vi det dog for dets Følgeskab, som i det mindste har forkortet den milelange Traad, som den slemme Lachesis, ofte saa ganske imod vort Ønske, har spundet for os, og vi velsigne det, naar det, gribende Atropos's Sax, overskjærer den kurrefulde Traad fra Vuggen til Graven. For saavidt som Expectantser beklæde her paa Jorden Haabets Plads, nære, støtte og opflamme Tusindes Mod, kunne Fyrsterne vel neppe udøve nogen større Velgierning, end ved at forunde ret mange Expectantser. Vel hedder det hos Expectanten, saalænge der er Liv er der intet Haab, men da Døden er Alles Herre, og man endnu aldrig har havt noget andet Exempel paa een, som levede evigen, uden paa Jerusalems Skomager, paa hvis Embede ingen havde Expectantse, og paa hvis Død altsaa inger heller haabede – saa er det afgjort, at en Expectant, om han end selv var nok saa gammel, og den, hvis Post han expecterede, endnu ældre, aldrig taber eller kan tabe Haabet. Derpaa havde man engang et Exempel, der, hvor forhadte Exempler i Almindelighed ere, og hvor lidet de end stundom bevise, dog noksom lærer, at end ikke den høieste Alder kan eller bør fornuftigviis betage en Expectant Haabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
En Parykmager havde Expectance paa en Gravers Post, men Graveren der, som man let indseer, skulde begraves, førend Expectanten kunde faae sin Expectance, var en Herkules, en Samson af Legemssundhed. Det ene Aarti gik bort efter det andet, men ligesom en Cremoneser Violin syntes den Gamle at blive stærkere med Aarene. Han indbød sin Expectant hvert Aar til sin Fødselsdagsfest, og man saae her de 70 Aar forgiæves kjæmpe mod de 90. Døden expederede Expectanten, og den henved 100 Aar gamle Graver begravede den tyve Aar yngre Expectant. Expectancerne oplevede deres egentlige Guldalder i Rom, den Gang hele Skarer strømmede did, for at hente hos Paven et Breve ad vacatura. Kongen af Frankrig, Carl Vl., fik af Pave Johannes XXIII. paa eengang sex Hundrede saadanne Brever for sine Hofbetjenter. Jngen fortjent Mand kunde her faae et Kold, thi allevegne stode Expectanter i Veien. Kirkefædrene i Trident gjorde omsider med eet Ende paa dette Uvæsen, og satte i det mindste tilbørlige Skranker for, at ikke det ene Menneske skulde lure paa det andets Død. J de fleste Lande kjender man nu næsten intet mere til Expectancer. Naar et Embede er ledigt, saa bliver det offentligen bekjendtgjort. Der melder sig da Adskillige, som kunne gjøre sig Haab om Pladsen; den ene Vedkommende anbefaler denne, og den anden hiin duelige Mand; Sagen begynder at blive offentligen; Regenten sættes istand til at høre de forskjellige Meninger, som ved saadanne Leiligheder sjeldent undlade at yttre sig, og er det ham end ikke ere tid mueligt at bedømme alle de Beføjede, s. bliver det ham dog lettere nu at vælge efter moden Prøvelse og ikke at overile sig i Valget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Bemærkninger angaaende Agerbruget, uddragne af Ernesti, Holbergs og Fleres Skrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
J Aaret 1769 fældte den som Theolog og Philolog bekiendte Ernesti følgende Dom over Visses Bestræbelser at bringe Agerdyrkningen til større Fuldkommenhed: "J mangfoldige Aar have tænkende Hoveder brudt sig med Landvæsenet og Agerbruget, og hvor mange nye Opdagelser har man ikke hørt udbasunede, hvis Realisering lovede et rigt Udbytte, og hvorved Jordbunden skulde blive aflokket en større Frugtbarhed, og Agrene frembringe rigeligere Frugter; men Erfarenhed, der bedste Dommerinde over nye Regler og Opfindelser, har lagt for Dagen, at samme indeholdt ei andet end Vindmacherie." S. Skrivtet: Denk mahler v. Lobschriften Pag. 112.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
J Aaret 1772 gjorde en Recensent i Kritisk Fortegnelse over alle udkomne Skrivter siden Trykkefriheden, 3die Aargang, 12 Stk., S. 177, denne bemærkning: "Er det en Fortieneste at bestride gamle ugrundede Fordomme, saa er det maaskee en større at opdage de nye, som ofte have mindre Grund og mere Farlighed. Jntet er lettere for een, der veed at betiene sig af fremmede Skrivter og har Udtrykket nogenledes i sin Magt, end at sammensætte noget i Oeconomien, som endog i Vittiges Øine har en ypperlig Anseelse, især naar han kan give sit Foredrag en videnskabelig Vending. Derfor have vi og i disse Tider saa overvældende en Mængde af oeconomiske Forfattere, der paa den herligste Maade dyrke Jorden ved deres Skriverbord, og avled hundrefold paa Papiiret, at Huusholdningens Videnskaberne snart skulde blive til Markskrigerie, om der ikke iblant opstod en Mand, der skrev af Erfaring og grundig Jndsigt, en München, en Lütken, en Teilmann, som kund styre de oeconomiske Enthusiasme, og føre os tilbage til Naturen og Maadelighed, og sige til ske Stue- og Bog-Oeconomer, som den franske Skribent: Heureux Parisiens jouisses de notravaux & juget de Popera comique.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
At der i Holbergs Tid og gaves Personer, der kunstlede alt for meget paa Agerbruget og overskreede de rette Grændser, sees af hans moralske Tanker, trykte 1744, S. 434. "Man seer, siger Holberg: "at Mange med maadeligt og jævnt Arbeide udvirke meere end Andre ved stor Activitet. Jeg haver med stor Forundring merket, at Fruentimmer conserverer bedre Landgods end Mandfolk. Jeg har eftertænkt Aarsagen dertil, og fundet ingen nærmere, end denne, nemlig at der findes mindre Activitet hos de første end de sidste; thi et Fruentimmer drister sig ikke til at entreprenere Reformationer, men lader sig nøie med at lagttage de almindelige Regler af Oeconomie og Agerdyrkning. En Mandsperson derimod vil konstle paa alting, og ligesom Ederkoppen spinder saa længe og saa konstig, at han omsider selv bliver til intet. Jeg følger derfor udi mit Landgodses Administration Fruentimmer Reglen, og holder mig ved Landeveien, hvorved jeg befinder mig ikke ilde. Det hedder: Compendia sunt dispendia. Og finder jeg, at det danske Ordsprog, Frygt Gud og føl Landeveien, er heel vel grundet. Thi de som lede altid efter Stier, og ville forkorte Veiene, komme ofte seenest frem. Og er det om saadanne konstige Vandringsmænd man her udi Landet siger, at de gaae Peer Gantes Gienvei." Saavidt Holberg. Mon ikke Erfaring den Dai Dag viser, at adskillige Landmænd, ved at reformere og rydde alt for meget op i Landvæsenet, ere de derved geraadede i en vidtløftig Gield, som de for en Deel kunde have undgaaet, naar de havde fulgt det Jævne og Almindelige, og rettet sig efter Ordsproget: Frygt Gud og føl Landeveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Nogle ansee det for en Feil ved Universiteter, at der ei findes Professorer, der holde Forelæsninger over Oeconomie og Finanzvæsenet. Af den modsatte Mening var Kong Friedrich den Anden i Preussen. Sneedorff fortæller i hans samlede Skrivter, 3die Deel, 2det Bind, S. 505, at da den for grundige Kundskaber i den gamle Litteratur, men og for et uordentlig Liv og Levnet bekiendte Professor Klog i Halle døde, spurgte Curator ved Universitetet, om Kongen ikke vilde ophæve denne Professur i de skiønne Videnskaber, som Klog havde før, og i dets Sted oprette et for de occonomiske og Finantsager, saa skrev Kongen: "Die Oeconomie lernet man bey den Bauern und nicht auf Universiteten; man mus suchen einen guten Litterateur in die Stelle des Klozen zu krigen, und keinen Oeconomen, als einen Bauern, der weis mehr davon, als Theoristen." At Videnskabelighed, megen Bogkundskab og Læsning er saare nødvendig for en vis Classe af Statens Borgere, for tilbørlig at opfylde deres Kalds Pligter, er en unægtelig Sandhed. Men at paastaae om alle Stænder, at det er nødvendigt theoretisk at studere den Kunst, En opofrer sig til, for med desto større Hæld at kunne drive samme, finder hverken Medhold af Erfaring eller Historie, der fremstiller adskillige Exempler paa, at til at vorde en duelig Søe- og Krigsheld, Land- og Handelsmand udkræves ei nødvendig en videnskabelig Dannelse, Ja, hvor utallige Beviser har man ikke i Hænderne, at Mangfoldige, der i de yngere Aar have faaet en maadelig og ufuldstændig Underviisning, dog ere blevne til indsigtsfulde og duelige Borgere i Staten, virket til Hæld og Gavn for sig selv og andre. Erfaring, gode Naturanlæg og heldige sammenstødende Omstændigheder erstatte ofte Savnet af en god og hensigtsmæssig Underviisning i Ungdommen. Fanøe, d. 18 Juni 1819. H. C. Clausen. Motto: Salomons Ordsprog 17 Cap. 14 V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Det af Lodsoldermand Casper i Kjøbenhavns Skilderie Jndrykkede finder jeg ei Grund til at besvare paa anden Maade, end at jeg finder mig betrygget nok ved hvad der allerede af mig er sagt i denne Anledning, og saaledes overlader jeg til den Retsindigtænkende, der kjender Sagen, at dømme, hvem af os i denne Strandingsstrid har prostitueret sig med vrang Fortolkning og Forhold. Hvad Hielpen angaaer, da, om jeg end havde været lykkelig nok i at have havt Leilighed til at vise end den største Menneskekjerlighed, var den dog ikke skeet, for derefter at tiltvinge mig nogen Priis og Berømmelse, og hermed er Striden, fra min Side endt. Jeg finder det tillige upassende, at opfylde et offentligt Blad med Svar paa en Epistel, der ikke fortjener Svar, og som enhver Veldømmende, der kjender Sagens Sammenhæng, vil belønne med fortjent Afskye. Hr. Oldermandens Dom om mig er mig ganske ligegyldig, og enten jeg for ham er anseet for et skikkeligt Lys eller for en liden Praas, kommer paa et ud; thi for den Blinde skinner det ene lige saa godt som det andet. Med Rolighed vil jeg, ved ethvert lumsk eller grovt Udfald sige, som Manden, sagde om de bieffende Hunde: Lad dem kun bieffe, jeg skal nok forbyde dem at bide mig. Frederikshavn, d. 22. Mai 1819. Wolters.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Var det ikke vel, om de, der nu føre Strid om Almisser og Fattigvæsen, vilde eftersee hvad Johannes Boye for nogle Aar siden skrev derom i Statens Ven, 3die Deel, 2det Capitel,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Jndenlandske Efterretninger. Nestved, den 18de Juni 1819. De Søndagsfornøielser i Lystskoven Frederikslund (imellem Nestved og Herlufsholm), som forhen har været bestyrede af Hr. Premier-Major Ridder Frieboe, fortsættes nu under Bestyrelse af Directionen for det venskabelige Selskab i Nestved, og har allerede taget sin Begyndelse. Hver Søndag fra 5 til 9 er der Musik i Skoven; for dem, som ville fornøie sig ved Dands, er dertil indrettet et Breddegulv, forresten er der omkring i Skoven anlagt Gange og Lysthuse med Bænke, og tildeels med Borde til Afbenyttelse for de Familier, som selv ville medbringe deres Aftensmad. Forfriskninger kunne ogsaa faaes for Betaling. Skjøndt disse Fornøielser egentlig ere nærmest indrettede for det venskabelige Selskabs Medlemmer, saa har dog ogsaa Tilreisende, som ville deeltage i Fornøielserne, nu ligesom under den forrige Bestyrelse, fri Adgang, dog med den Undtagelse, at de, som boe Nestved paa en Miil nær eller nærmere, ei kunne deeltage uden at være Medlemmer af det venskabelige Selskab. Hvor langt ud paa Sommeren disse Sammenkomster skulle vare, er ei ganske afgjort, for det første vedblive de til først i August Maaned hver Søndag, naar Veiret tillader det, med Undtagelse af Søndagen den 11te Juli, som gaaer strax foran Fugleskydningen, der holdes paa samme Sted. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Mariboe, den 21de Junii. Rosen, Uskyldighedens og Glædens Sindbillede, er nu i fuld Udspring. Fuldmodne Jordbær med behørig Fløde eller Viin ere allerede nydte. - Det er ikke et Jægercorps, der her i Mariboe organiseres, men Blinkere. - Fredagen den 18de dennes blev der her i Mariboe holdt Auction over noget uindfriet Pantegods for kgl. Skatter, men den største Deel havde, som vel var forinden klaret Bugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Som sædvanlig blev ved Auctionen paa Øllingsøegaard Alt meget dyrt betalt. Jøvrigt kunde det her i Lolland være en reen Speculats for en eller anden, der var ved Muffen, at kjøbe alle Slags Huusgeraad, Linned, Jernfang o. s. v. i Kjøbenhavn, enten paa Auction eller hos Marskandiserne, forat bortsælge det igjen her i Stiftet ved Auction, der sikkert vilde give adskillige Procenter af sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
J Fredags solgtes her i Mariboe Oxekjød fra Rødbye for 9 s. Pundet. Da i Almindelighed det meste Kjød fortæres om Søndagen, saa var især i denne Hede Løverdagen fra Morgenstunden, af den beleiligste Tid for Kjødtilførselen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Vandmøllerens Hauge her i Mariboe, findes i Aar et Rugstraae, der har 8 Ax, af hvilke de 5 ere fuldkommen udvoxne, de andre 3 ere noget mindre. - Ved det nye Laan er der allerede her i Lolland bleven hjulpet paa Adskilliges forfaldne Finantzer. - Afvigte Løverdag var Heden næsten utaalelig med stille Veir. Jgaar luftede det noget: men med Varme. Nogle enkelte Tordenskrald hørtes af og til. Jdag har vi næsten havt en orkanagtig Storm med N. V. Omtrent Kl. 2 om Eftermiddagen begyndte det at regne noget: men varede kun kort. Fuglerigets Tryllesanger, Nattergalen, høres her i Aar overalt meget sparsomt. Jnsectrigets lette Tropper, Lopper og Myg, findes kun hist og her, som nok er en Følge af den stærke Tøcke. Nattergalen kan desaarsag ingen Regn orme faae, som er dens bedste Føde, og de andre to trives kun ved fugtig Varme. - J det sidste Uveir slog Tordenen 2 a 3 Gange ned i Stranden ved Nykjøbing paa Falster. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Odense, d. 22 Junii. Efter at vi her omkring Odense i lang Tid have haft fra 18 til 20 Gr. Varme i Skygge, og derover i Middagsstunden, for det meeste idelig Tordenluft og Stille, ved S. O. og N. O. Vind, gik Vinden i Løverdags Aftes til N. V. og V. og har af denne nu i 3 Døgn raset med saa stærk Storm at den idag var næsten Orcanagtig. Ønskelig var det, om den vilde gaae til S. V. og lægge sig med en velgjørende Regn, som der er Grund til at haabe, da Stormen har vedholdt i 3 Døgn, og det idag er Soelhvervs-Dag, eller Sommerens første Dag, og tillige Nyemaane. - Men da vi skulde have Vinter, fik vi Foraar, istedetfor Foraar havde vi Sommer, maatte nu kun ikke istedetfor Sommer indfinde sig Efteraar, og istedet for dette Vinter i Utide; thi Alt er jo nu forkeert. Den stærke Storm, der gjør Luften electrisk, kan ogsaa mueligen have et svært Tordenudbrud til følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Thermomet. viser idag kun 10 Sr. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Odense, d. 22 Junii. Om Deres Høiheders, vor elskede Gouvernørs og høie Gemalindes Reise haves fremdeles følgende Efterretninger. Efter at have tilbragt den 4 og 5 Juni i Leipzig, med at besee, hvad Mærkværdigt, denne Stad besidder, hvoriblandt Valpladsen af de blodige Optrin fra 16 til 19 October 1813 især var en Gjenstand for Prindsens Opmærksomhed, fortsattes Reisen den 6 Juni til Dresden, hvor D. HH. ankom den 6 Juni silde om Aftenen, efterat Prindsen havde beseet Porcellainsfabriken i Meissen. Den 7, 8 og 9 Juni anvendtes til at tage denne Stads mange Seeværdigheder
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
(det fortræffelige Billedgallerie, Antiksamliger, den Mengsiske Samling af Gibsafstøbninger, det japanske Palais, Myntkabinettet m. m.) samt endeel af den fortryllende Omegn i Øiesyn. Den 10de spiste D. H. til Middag hos Deres Majestæter Kongen og Dronningen, og agtede næste Dag at fortsætte Reisen over Toplitz til Carls baad. Deres Høiheder befinde sig i ønskeligste Velgaaende. - - Den 10 d. M. druknede en Kari Allerup Søe, Sønderbrobye Sogn, ved at ville svømme og skylle e Hest, der forud havde været i en Tørvegrav, uagtet al mulig Anstrængelse fandtes den Forulykkede ikke før efter 36 Timers Forløb, hvorfor alt Haab om at bringe ham til Live var forgiæves. Karlen var 21 Aar, havde han enten selv eller Nogen af de Nærværende været øvet i Svømmekunsten, kunde muligt et Menneskes Liv her været reddet. - Siden i Søndags er foregaaet en mærkelig Forandring i Veirliget. Luften er pludselig afkjølet og en vedholdende Storm udtørrer Jorden endnu mere. Paa mange Strøg her i Landet har Man saa got som ingen Regn faaet. Det er sørgeligt at see Virkningerne af denne langvarige Tørke. Engene og Græsgangene er afklædte, saa det tegner sig bedrøvelig med Høe sletten, og Kornet staaer tildeels meget maadeligt. Rugen er allerede mange Steder aldeles fordærvet og paa enkelte Steder høstet. Bygget, som saaedes meget tidligt, staaer temmelig godt, men af det sildigere saaede er ikke Trediedelen kommen af Jorden. Paa lerede Jorder seer Man en enkelt Spire, og i Kornets Sted frodige Tidsle at indtage Pladsen. Ogsaa Havren er kort, guul ner stærkt og vil ligeledes skuffe de tidligere Forventninger. Erter og Vikker staae i det Hele bedst, som en Følge af at disse Sædarter ikkun i almindelighed saaes paa Egne, hvor Jorden er fast og noget leret, og altsaa bedre kan udholde i Tørken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Siden den 22 April har Man i Egnen ved Middelfart ingen Regn faaet; men i de sidste Uger bestandigen seet Regnskyer at drage bort mod Østen og Norden. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Aalborg, den 19 Junii. Det her iforgaars tilendebragte Marked udmærkede sig ved en almindelig Overflødighed af alskens Varer. Paa Nye- og Gammel-Torv, paa det saakaldte Wensyssel Torv og langs med Østeraae, var der Bod ved Bod. Her var at see, og faae for Penge, skjøndt overhoved endnu til uforholdsmæssigen høie Priser: alleslags Klædevarer, Juvelerer, Galanterie= og Nyrnbergervarer, Haandværksvarer af alle Sorter, fortrinligt udmærkede sig Hr. F. W. Meyers kunstfulde Blikkenslagerarbeide; fremdeles var der allehaande Trævarer, Marskandiservarer, og paa Gammeltorv var oplagt ikke mindre end 60 Læs Leerkar røde og sorte, foruden at nogle i Østeraae liggende Baade ogsaa havde sorte Leerkar inde. Det fattedes heller ikke paa Viin- og Ølboder, som ogsaa den stærke Varme gjorde saa meget desnødvendigere. Jalt vil man have talt 117 Boder, og derforuden 134 Bord og Flatter. 14 Baade vare ankomne med Tørfisk, hvoriblant nogle usædvanlig store Flynder fra Nordstranden. - Blandt Sieldenheder tildrog især en saakaldet Rapoleons Vogn, som vistes for Penge, sig Publicums Opmærksomhed i efter som skrevet staaer: "Endeel kjør Vogn endnu endeel har alt spændt fra Ligesaa og en fra Ribe ankommen Gynge med et stort Hjul, som dreiedes horizontalt omkring, og hvorpaa vare anbragte 4 efterlignende Heste og 4 Kaner, til fornøielig Befordring for Lysthavende. - Varmen er her i Terminsdagene overordentlig stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Den 17de og 18de var den 21 Grader. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-26
Skrivelse fra Jyllands Vesteregn. Natten efter anden Pintsedag var for adskillige Hedeegnens Beboere her i Jylland en meget førgelig Nat. Alle trøstede sig efter forrige Aars Misvext paa disse skarpe sandige Egne med Haabet om en rigelig Afgrøde iaar, da Rugen allerede ved Begyndelsen af Maj var saa særdeles fremme lig. Men umiddelbar efter en stærk Regn anden Pintsedag - den eneste her i Sommer - paafulgte en saa stærk Nattefrost, som ingen endnu af de allerældste Mænd her kan mindes allersidst i Mai. Denne Nats Frost strax efter Regnen, i Forening med følgende Nætters Frost og den siden uophørlig vedvarende Tørke, har paa flere Steder saa aldeles forsvedet Rugen, især det gjødede, som stod bedst og frodigst, at mangen Landmand vrider Hænderne af Frygt for Udkommet, i disse særdeles trykkende og pengetrange Tider.