Viborger Samler, 1833-10-24
Et nyt Malerie af Hr. Prof. Eckersberg, førestillende: "Et Parti af Dækket paa et Krigskib, der ligger færdigt til Afreise; nogle Matroser tage Afsked med deres Paarørende" – har været udstillet i Kunstforeningens Lofale, og Selskabet vedtog at kjøbe det. (Kbhp.)Hr. Algreen-Ussing har i "Dagen" ogsaa afgivet sin Stemme i Anledning af en Skolereform og siger blandt Andet saaledes: Og det var i Aaret 1832, og see, to hundrede og tredive Studenter droge ind paa Studiegaarden. Og det var i Aaret 1833, og see to hundrede og tyve Studenter droge ind paa Studiegaarden. Summa Summarum: Halv femte hundrede Studenter. Gjør i ti Aar, to tusinde, to hundrede og halvtredsindstyve Studenter. Herre, Hvad skal Enden blive Afhandlingen er i det Hele skrevet i Hr. Ussings bekjendte djerve og frimodige Sprog. Han mener, at Forfængeligheden ene er Skylden, hvorfor Alles Børn, ligefra Departementschesens til Feiekonens skulle studere. "Man troe ikke - hedder det – at den honette Ambition, fordi den er forsvunden fra Scenen, derfor tillige er forsvunden fra Livet. Den boer midt iblandt Os og venter blot paa Heibergs vittige Pen, for at leve op igien." Fremdeles: "Hvor nøie dette Rang- og Titel-Væsen hænger sammen med Studere=Raseriet, behøver ikke yderligere at oplyses, selv for dem, der ingen Psychologie have studeret; thi hvor skulde den, hvis høieste Lykke det er at blive Cancellieraad, vel beqvemme sig til at sætte sin Søn i Snedker- eller Dreier-Lære, Fidone! Men skulde dog Folk ikke engang blive fornuftige og lære at indsee, at der ikke let gives nogen slettere Vei for deres Børn end at lade dem studere, Skulde det Factum, at det lille Danmark i 10 Aar producerer over to tusinde Studenter, imedens det neppe kan skaffe Brød til en Trediepart af dem, ikke endeligen engang lukke Øinene op paa dem, Og skulde de Summer, som Forældre maae anvende paa deres Sønner, inden de faae Embedsexamen, og endnu længe derefter, ikke endeligen overtyde dem om, at de have gjort et meget uheldigt Valg ved at sætte dem til Studeringerne?" Forfatteren udvikler nu, hvorledes Sønner, anbragte til en borgerlig Næringsvei, med ringe Bekostning for Forældrene opdrages til deres 18de Aar, derpaa kunne ernære sig selv og ved Jndtrædelse i Fuldmyndighedsalderen kunne haabe at etablere en Familie. Som Modsætning hertil vises, hvorledes Studenten - hvilkensomhelst af de trende Brødfag han end vælger – endnu stedse som Mand maa falde fin Fantilie til Byrde og selv i gunstige Tilfælde først langt hen i den modnere Alder kan haabe en Ansættelse, der kan sikkre ham med Familie et tarveligt Udkomme. J en Fortsættelse af disse Betragtninger viser Forfatteren ogsaa det Uhensigtsmæssige og Skadelige i den Fremgangsmaade, Forældre bruge, først at lade deres Børn studere og senere vælge en anden Levevei, hvor de ikke kunne drage Rytte af den Lærdom, paa hvilken de have anvendt deres Tid paa de for deres tilkommende Levevei fornødne Kundskabers Bekostning. Forfatteren omtaler i denne Anledning tillige den herskende Mangel paa passende Opdragelsesanstalter for den dannede Middelclasse, der ikke studerer, og anbefaler i denne Materie et nys udkommet lidet Skrivt af Hr. Gad, Handelscommis i Helsingøer, under Titel: "Hvor skal jeg sætte min Søn i Skole, Handelstidenden leverer følgende korte Udsigt over den sidste endte Høst her i Landet: Hvede er fuldkommen i Kornet; ikke saa grov som f. A., god Farve, fjelden hjemsøgt af Brandkorn; eftersom den er høstet i mere eller mindre gunstigt Veir, er den enten tør, fugtig, eller vaad. Da Hveden ikke har spiret af Fugtigheden, kan man antage ved Halvtørring, eller Afdampning at kunne bringe et godt Produkt, tilveie. Med Hensyn til Qvantiteten antage vi en almindelig Høst, snarere lidt mindre. Den gamle Beholdning anstaaes til 80,000 Tdr. - Rug. Denne Art blev lagt forrige Efteraar under de hæl digste Omstændigheder, men leed ved den tidlige tørre Frost, saa at endeel af de opvoxede Planter gik ud; det, som blev tilbage, fik derved mere Kraft og Fuldkommenhed, saa at Rugen, ihvorvel i det hele tyndt voxet, gav, paa et, om ikke langt, saa dog kraftigt, Straa, en stor Vippe; den blev af alle Kornarter bedst hostet, og derfor er Qvaliteten god, Kornet er fuldkomment, Farven lys og blank. Da Rugen, som før sagt, for en Deel er voxet tyndt, vil der uden Tvivl iblandt Bønder=Rug findes Klinte, som under saadanne Omstændigheder faaer mere Magt end sædvanligt. Qvaliteten er altsaa meget god, Vægten er usædvanligt god. Hvad Qvantiteten angaaer, da er der Spørgsmaal om en almindelig Høst. Vi bør, efter hvad vi have erfaret, antage snarere 4 mindre. Beholdningen af gammel Vare i hele Landet antage vi for 100,000 Tdr. - Byg har givet en meget riig Høst, er voxet under gunstige Omstændigheder, er fuldkomment i Kjærnen, og lod, som Hveden, ved Høstens Begyndelse intet Ønske tilbage med Hensyn til Farven; men det vedholdende kolde og fugtige Veir i Høsten har ligeledes paa Bygget havt den samme skadelige Jndflydelse, nemlig at det er blevet forskjælligt i Bontet, saa at man, selv i de bedre Partier, maa regne paa en, om end levende, saa dog blandet, Farve. Af Bygget er, ligesom af Hveden, en Deel fugtigt høstet men desuagtet, da Høsten har været saa rigelig, kan man vente at faae meget smukke Partier. - Havren. Denne Sort troe vi at burde ligne i alle Henseender med den fra f. A., saavel hvad Qvantitet som Qua litet, Farve, Vægt og Tørhed angaaer. - Erter ere høstede meget forskjelligt i Henseende til Tørheden; hvad Synet angaaer, da findes i Aar smuk Vare. Man kan ikke vel endnu bedømme om de ere let at koge, hvilket dog efter de almindelige antagne Mærker er at formode. Qvantitete ner større end f. A.Siden vor sidste Beretning er det flant med alle Kornvarer. Byg er lavere uden Afsætning. Rug sælges til sidste Priser for Forbruget. Rapsæd flauere, omtrent 14 Bco Mk.