Berlingske Tidende, 1810-06-01
Hr. Etatsraad C. Brun, som for denne Flidsgreen og mere har erholdet Selskabets første Guldmedaille, har i de offentlige Tidender tilbudet sig, at meddele de Lysthavende Underretning om Fabricationen. 36 Da Stolebetræk af Hestehaar have fundet Smag her i Ri terne, og ere baade smukke og stærke, synes ikke vansk lige at væve, men ere hidtil indførte fra fremmede Steder; saa, for at forhindre, eller i det mindste formindske, Jndførselen af dette Slags Betræk, udsætter Selskabet 50 Rdlr. eller sit andet Bæger, for en nogenlunde betydelig og fabrikmessig tilvirket Mængde Stolebetræk af Hestehaar, beviisligen forfærdiget her i Rigerne, hvilken Premie Selskabet, efter Mængden og Qvaliteten af Varene, efter Omstændighederne endog vil forhøie. For bedste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norsk Jern af lige Godhed med det solinske, udsætter Selskadet sin anden Guldmedaille eller 100 Rdlr. De indsendte Prøver maae være af følgende Dimensioner :a. 1 1/2 Tomme breed, 1/4 Tomme tyk. b. 1/2 Tomme bred, 1/2 Tomme tyk. c. 1/2 Tomme breed, 3 Linier tyk. d. Valse Staal, 3 Tom. bred, 1 Tom. tyk. c. Stempel=Staal, 2 a 2 1/2 Tom. i Firkant. Alle Sortementerne maae kunne de sig sveise, saavel til hinanden indbyrdes som til Jern. Jngen Blærer maae vise sig under Sveitheden. Et heller maae de have bløde Grad r. Staalet maae og kunne udholde, at Meisler, deraf forfærdigede til 1 1/2 Tommes Brede, kunne hugge Bestød= eller Armstle. Af Frieder=Staal, ligt det solinske, ønsker Selskabet ligeledes at kunne modtage Prøver. 33. Da man hidtil fra Tydskland og andre Steder har maatte forskrive de saa kaldte Blyantsdigler, saa utsættes den tredie Guldmedaille eller 50 Rdlr., for den, som her i Landet forfærdiger slige Digler af samme Godhed som de indførte, og tillige beviser at deraf er afsat nogen betydelig Mængde. Prøver af Dialerne maatte tillige indsendes. Omkostningerne ved Forsøgene ville blive godtgjorte indtil 70 Rdlr. 39. Til at giøre de almindelige Kiøkkenkar varigere og mindre farlige for Sundheden, har man betient sig af adskillige Glassurer, eller Overtræk, iblant hvilke ingen synes at svare saa fuldkommen til Hensigten, som den Emaille, hvormed man i Engeland og Tydskland overtrækker Jernkaar. Da Fremgan smaaden hermed tildeels er bekiendt, saa udsættes den anden Guldmedaille eller 100 Rdlr. for den, som forfærdiger slige emaillerede Jern kar af lige Godhed og Varighed som de engelske, og deraf afsætter et nogenledes betydeligt Antal til en Priis, som ikke maatte overstige hines. Af Karrene maatte følge Piøre. 40 Fiskelim eller saakaldet Huusblas bruges udi Rigerne i temmelig Mængde, og som bekiendt især af Viinhandlere til at klare deres Vine med. Ligesom man faaer mere og mere Smag for de bedre Ølsorter, vil den og til deres hastigere Klaring med Tiden endnu mere blive nødvendig. Selskabet udsætter derfor fremdeles for dens Forfærdigelse hos os følgende Premier: For den fineste, hvideste og bedste Prøve af Huusblas, forfærdiget af Torske eller andre beqvemme Fiskeblærer, (men Fiskeblærer alene) ved noget Fiskerie enten i Norge eller Jsland. For den største Mængde, ikke mindre end 4 Pund, 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 2 Pun 10 Rdlr. Premierne udsættes særskilt for Norge for sig, ligesom desuden for Island. Der udsættes saa høi en Premie for en saa liden Mængde, fordi Selskabet ved Begyndelsen af denne Flid seer mere paa Varenes Egenskab end paa deres Mængde. Fiskelim eller Huusblas tilderedes i Mængde og af fortrinlig Godhed i Rusland af Søømmeblæren af adskillige Fiske, især nogle Arter Stør (f Ex. af Biluga Stør Accipenser Huso) Hos de fleste Fiskeses, naar man har aabnet deres Bug og udtaget Jndvoldene, en aflang Blære langs under Rygaden: denne Blære, som kaldes Svømmeblæreen, udtages, vaskes og renses saa nøie mueligt, da jo mere hvid og klar den bliver, desto bedre bliver Fisk limt. De rensede og aftoede Svømmeblærer opskiæres og udfoldes i en reent Klæde for endnu mert at giennemarbeides med Hænderne, derpaa udtages de og sammenrulles helst hver for sig i Form at smaa Stokke, som bøles i en Hiertedannet Figur imellem smaa et et Bret anbragte Pinde. Brettet udstilles i Sølen indtil de ere tørre nok til at kunne ophænges paa Traade paa et tørt og lu tig Sted i Skygge. Man kan og lægge de paa ovennævte Maade vel rensede Blærer, paa hinanden som Blade i en Bog, kuns at de ere fuldkommen rene og ikke flere lægges sammen end der kan vel og snart giennem tørres, da Fiskelimet i enden Fald vil faae en ubehagelig Lugt, hvorfra det siden er kan befries og som aldeles nedsætter dets Vær i Handelen. 41. Selskabet har i nogle Aar udsat Premier for Sælhunde fangst i Dannemak. Den vedbliver og udsætter endnu : For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab beviisliggjøre for Selskabet, paa een eller anden Maade ved Garn, Harpuner eller andre Jnstrumenter, at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde, enten i aabent Vand eller paa det res Baad, eller paa Jsen om Vinteren, at regne fra denne Premie=Listes Bekiendtgiørelse til sidst i December 1810, følgende Premier: For et Antal, ikke mindre end 60 voxne eller store Sælhunde, eller 100 smaae og unge Dito, 30 Rdlr. For den ræste Mængde, ikke mindre end 40 store eller 70 smaa, 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 25 Stykker store eller 40 smaa, 10 Rdlr. Og da det er bekiendt, at Fiskerierne omkring Kiøbenhavn og Helsingøer lide meget derved at Sælhunde ødelægge Fiskernes Garn, uden at man i disse Egne har været betænkt paa at ødelægge dem, kunne de, som melde sig til at faae Premie for Sælhundefangst fra Kiøbenhavns og Ronborg Amter, æske Premie med halve Mængder. Paalidelige Attester maae medfølge Premie=Æskningen, at den angivne Mængde er fanget af Vedkommende efter Premtemateriens Forskrivt, og ikke af andre de Premte Æskende overladt, for at vinde Premie. Selskabet vil tillige tage i Betragtning, hvorledes enhver vedat benytte sig af sin Fangst, deels ved at bevare og forhandle de Skind, som falde af Sælhunden, deels ved at vinde den største muelige Mængde Tran i Forhold til Sælhundenes Antal, Størrelse og Egenskab, til hvilken Ende enhver, som æsker bemeldte Premie, desuden maae angive og beviisliggiøre, hvad Tran han har vundet, eller hvor mange Skind han enten haver vel bevarede i Behold, eller afsatte, samt hvorledes og til hvilke Priser begge Dele ere solgte, hvortil desuden maae føles af hvad forskiellig Art Sælhunden ere, da nogle, skiønt deres Størrelser ere lige, give ulige Mængde Tran, paa hvilke samtlige Omstændigh der Selskabet vil see ved Premie=Tilkiendelsen. Disse Premier kunne af een og samme Persen ikke vindes oftere end trende Gange, og ingen, som eengang har vundet nogen af dem, maae indfinde sig til Samæskning, med mindre han har et høiere Antal Sælhunde at æske Premie for, end det Antal var, hvorfor samme Person tilforn er bleven givet Prime. 42. Erfarenhed har alt for ofte lært, hver mange ulykkelige Jsvaader der i Landsbyerne ere opkomne af Maltgiøren og Hørrens Tørring. Disse Farer og de Jldsvaaders Antal vilde formindskes, naar en Landsbye paa fælleds Bekostning og til fælleds Brug paa Marken i den behørige Afstand fra Byen, lod opføre en liden Bygning, i hvilken var indrettet Bageravn og Kølle. Selskabet udlover derfor for den Bye, som først, efter Bekiendtgiørelsen heraf opfører en Bagerovn og Kølle paa Marken, en Bygningshielp af 50 Rdlr. Dersom flere Byer paa eengang have opført saadanne Ovne og Køller, saa vil den første Bye erholde Premien, dog vil Selskabet være betænkt paa, at give de Andre Gratificationer efter Byernes Størrelse. Det vil ligeledes paasees, om slige Indretninger ere brændebesvarende, og fortrinligen ville de komme i Betragtning til Premie, som forene dermed en Hørtørinas=Indretning efter den SchrolkeMaade paa Høravlings-Jnstitutet i Fyen, hvorfor er udsat en særskilt Premie. Flere enkelte og udflytt de Gaarde, som forene sig om en saadan Bygning, kunne og vinde Gratificationer. Premierne maae æsk 6 inden Aarets Udgang, og det maatte des uden bevises, at Ovnen af samtlige Deltagne har været brugt i det mindste to Maaneder. 43. En mangeaarig Erfaring har lært, at den Indretning til at tørre Hør, som er i Brug paa Høravlings-Jnstitutet Lykkens sæde, under Baroniet Brahe=Trolleborg, har en betydelig Jndflydelse paa Hørrens Godhed. Ved at tørres og behandles paa denne Maade bliver Hørren blødere, finere og bedre skikket til siden at brages og svingles, med et Ord, den bliver en Handelsvare, dre kan staae ved Siden af den bedste fremmere. Da denne Indretning ikke er konbar, og en heel Bondebye let kunde forene sig om at bruge den sammen: saa udsætter Selskabet for den Bondebye, som først indretter et saadant Tørrested, en Hielp af 300 Rdlr. til Indretningens Udførelse. Indretningen er beskreven og aftegnet i Justitsraad Rafne Veiledning til at dyrke Høe a. 1826. Premien udsættes for hver af Dannemarks Stifter. 44. Tid efter anden er Selskabet blevet underrettet om smaa Bog samlinger, som ere anlagte til Brug for Amuen. Man kan ikke andet end ynde dette Middel til nyttige Kundskabets Udbredelse, og ledige Timers garnlige Anvendelse hos Bøndestanden. For at befordre det, udloves fra 20 til 30 Rdlr eller Bøger af samme Værdie for de tre fortrinligste Samlinger, som i Aar anmeldes. Ved Be ømmelsen kommer det hensigtsmæssige Valg af Bøgerne, hvorover en Fortegnelse maae indsendes, i særdeles Betragtning; ogsaa seer man paa, om Anlægget lover Varighed for Fremtiden, og om det allerede er i nogenlunde Gang; af 40 til 50 Skrifter maa Samlingen i det mindste bestaae. Til Veiledning ved slige Bogsamlingers Anskaffelse har Selskabet i 1807 udgivet en Fortegnelse over Skrivter didhørende: den er indrykket i Selskabets Skrifte, Ny Samling, 1ste Bind.