JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Tvende store graae Gies, som formedelst Svaghed i Benene gik besverlig, er i Onsdags bortkommen; Eieren anvises fra Adresse-Contoiret. bringes herhen fra koldere Lande. Foruden deres sædvanlige Spise æde de ogsaa adskillige Frugter og Vexter, Katte holdes paa alle Plantager for de mange. Rotters og Muses Skyld, mange ere vilde, og nære sig af Rotterne paa Sukker=Agerne, Furbeen og Fugle. Af vilde Dyr findes ingen, undtagen saadanne ramme Kreaturer, som ere blevne vilde; Hunde, Katte, Gieder a. samt Rotter og Muus. Disse sidste have fra Begyndelsen af ey været her, men ere bragte herhen ved europæiske Skibe, de har utroelig formeret sig, og giøre saavel paa Marken, som i Husene stor Skade. Af Flaggermuus ere her to Slags og af usædvanlig Størrelse, Forfatteren maalte een, som fra den ene Vinges Ende til den anden var næsten to Fod bred. Af diende Søedyr sees her undertiden, ikke langt fra Stranden, Marsviin og Saug fiske. Aftamme Fugle findes her de samme, Arter, som i Europa, hvilke ere hidbragte fra fremmede Steder, nemlig: almindelige Høns, Kalkunske-Høns, Ender og Duer. Gies findes sielden, endnu sieldnere Paafuglene. Paa de fleeste Plantager holdes ogsaa Perhøns. Af Rovfugle, ere to Arter af Høge bekiendte, den ene Art kaldes her Fisterman og den anden Kuckubak. Hiin skal nære sig af Fugle og Fiske, denne tager smaa Fugle, Kyllinger og Fiirbeen. Her findes ligeledes Ugler og grønne Papegøyer. som giøre stor Skade, i sær ved VenduBønner, den liden Mays og Bomuld Negerne tager Ungerne af Rederne og afretter dem. De gamle ere meget forsigtige og ey let at fange. Paa Sr. Jan hvor endnu findes megen Skov, ere mange af de smaa Papegøier. Maritjemaat eller Maddikeæderne ere sorte og lidet større end Stærene. De lægge deres Ef tilsammen i en stor Reede, og udlægge samt søde Ungerne i Fleng. De æde Faarekyllinger og de Maddikker, som udklækkes i Hornqvægets Hud. Kiøerne ere meget villige til at lade sig befrie fra denne Plage ved disse deres Velgiørere, og de skaanes af den Aarsag ligesaa meget som Svalerne i Europa. De smaa og smukke Colebri kaldes her Runkertjen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Den almindeligste Art er grønguul med mørkeblaa eller sorte Vinger. Deres lange og tynde Neeb seer ud som poleret Jbenholt. Tungen, som de kan række langt frem, og hvormed de suge Saften, af Blomsterne, ligner en tynd Traad der er splitted ad. De flyve meget gesvindt og qvidre angenemt. Deres smaa Reder ere indvendig belagde med den fineste Bomuld. Af svømmende Fugle findes her smaa vilde Ender, som mage ret godt, og Pelicaner eller Kropgaasen, der er større end en Svane. Den har en Pose under Halsen, som den bruger, til at fange Fiske med; de fare ned med det aabne Neeb i Vandet, hvorved nogle Fiske falde i Posen, som de sluge hele. Halsen er hvid og brun, Kroppen aske graae, sort og hvid, under Bugen ere de askegraae og røde. Af Huden og Brystet giøre Negerne sig Huer, som nogenledes ligner en Paryk, og Posen bruges til Tobaks= og Penge-Punge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Paa Klipperne og Keyerne findes en mængde Hav-Svaler, de ere saa store, som Duer, askegraae med en hvid Bug og leve ligeledes af Fiske. Man træffe ogsaa nogle af dem i Husene, der ere saa tamme, som Duer, og leve af Fluer og Kakerlacker. Jblandt de Fugle, der have lange Been, fortiener den prægtige Flamingo den første Plads, saavel fordens anseelige Størrelses, som for den smukke Farves Skyld. Den er ganske rød, Kroppen er omtrent saa stor, som en Gaases, men Halsen og Benene ere saa lange, at den mestendeels er saa høy, som et Menneske af middelmaadig Statur. De nære sig af Krabber og Fisk og findes paa St. Thomas, deres Kiød er meget velsmagende. Et lidet Slags Heyre opholder sig ved Bekkene og lever, af Krebs. Paa moradsige Steder ved Søen findes Vandhøns, som ere spiselige, de holdes ogsaa i Huusene, hvor de leve af Brød og Kakerlacker. Af Duerne findes her mange. Et Slags vilde Tortelduer forkynde hver Morgen Solens Opgang med deres behagelige Kurren. En Art smaa Duer som kaldes Steen- eller Spurre=Duer ere meget smukke, det første Navn have de deraf, at de boe i Klippernes og Steenenes Rifter, de ere saa store som Vagteler, Brystet. er rød med sorte Plætter, for resten ere de graagule med smale sorte Streger paa Vingerne. De ere gode at spise, saavel som de blaae eller Skov Duer. Disse sidste ere Trækfugler og komme til Nordamerica ofte i saadan Mængde, at de fordunkle Luften, at store Greene brækkes over paa de Træer hvor de sidde, og at paa de Steder hvor de have været, siden findes en Fod høy Skarn. Ellers findes her adskillige smaa Fugle, som høre til Musvitte, Bogfinke, Vippestiært og andre Arter, Maysfugle som leve af Mand, ligne i Skikkelse og Farve aldeles en Jriske, undtagen at de ere noget mindre. Svaler findes meget siælden. Nattergalens og Lærkens Stemme hører man aldrig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
6 Søndag efter Paaske prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Jndkomne Skibe. Skipper Ernst Samuel Brun fra Kiøbenhavn med Stykgods, og Willians Kail fra Dublin bal lasted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Skipper Archibal Mr. Lochlin til Jrland med Trælast, Joachim Nausch og Jochum Ewertz til Rostok ballasted, Matthias Bokholdt til Amsterdam med Kaabber, Tran og Tørfisk, Andreas Blok til Hamburg med Tran, Sild og Tørfisk, Francis Ormston, Robert Bacon og John Cambell, alle til Jrland med Trækast og Tiære, Henrich Maas til Lybech ballasted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Efterretning for Publico. Det Kongelige General Land-Oeconomie og Commerce-Collegium haver, under 10de Maji. 1783, tilskrevet Stiftet saaledes: Da det har behaget Hs. Kongl. Majest, at approbere den af Directionen for det forenede Handels- og Canal-Compagnie allerunderdanigst gjorde Forestilling om at BetalingsTerminerne for Canal-Compagniets endnu uindløste Actier maatte fastsættes saaledes: Atder til 11te Junii d. A. erlægges en fierde Deel eller 25 Rdlr. pr. Actie, til 11te Dec. d. A., atter en fierde Deel eller 25 Rdlr. og til 11te Junii 1784 den øvrige halve Deel eller 50 Rdlr. pr. Actie, men at de som til 11te Junii Termin dette Aar ikke prompte erlægger den første fierde Deel for deres Actier, eller til sidst forløbne 11te Martii ikke have erlagt samme, skulle have tabt al Ræt til de ved Compagniet forventende Fordeele. Ligesom og de, som førend disse Terminer ville erlægge til de i Octroyen bestemte Tider enten det halve eller fulde Jndskud for deres Actier, i Følge samme faae Renterne med 4 pro Cent. fra den Termin af, til hvilken de betale, godtgjorte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Saa skulle man herved tienligst anmode Deres Excellence behagelig at lade det ovenanførte offentlig bekiendtgiøre i det Dem allernaadigst anfortroede Stift til Vedkommendes Efterretning. Hvilket, til almindelig Efterretning herved bekiendtgiøres, fra Tronhiems Raadstue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Bekiendtgiørelse. Paa førstkommende Mandag den 2den Junii, bliver det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Fortsettelse af No. 21.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Europæerne have bragt med sig alle Slags tamme Kreaturer til Vestindien. Fra Nord-America og Portorico sen nær liggende Øe, som hører Spanien til;) bringes Heste paa de Danske Eilande, de Heste, som ere fødte paa Eilandene ere ikkun smaae, men meget gode at bruge paa Bierge og Klipper. De føres forden Græs med de øverste Blade af Sukkerrørene, som kaldes Sukkertop. Muuleseler ere endnu bedre at bruge. paa Biergene end Hestene, man betiener sig af dem til at ride paa, til at bære Byrder og i Sukkermøllene. Hornqvæget, som bringes fra Portorico seer meget godt ud, men det er magert og Kiødet smager ikke saa godt som det Europæiske. Kiøerne ere frugtbare, men de give ej megen Melk, og af denne faaes ikkun liden Fløde, siden den efter 6 Timers Forløb allerede bliver tyk. Faarene have her ingen Uld, men Haar, som Giedder, og de, som bringes herhen fra koldere Lande, tabe dog deres Uld i nogle Aar. Deres Kiød er meget sundt. Giederne eller Cabritterne holdes ligesom Faarene, ikkun for Kiødets Skyld. De kaste 5 Gange i 2 Aar og faae hver Gang 2 til 3 Unger. Et andet Slags Gieder ere komne fra Afrika og mindre end de andre. Sviin holdes i stor Mængde og feedes med Sukkertop. Deres Kiød er kraftigt og sundt, men ei meget feedt. De Hunde, som ere fødte paa de Vestindiske Øer, blive aldrig gale, hvilket de fleeste vederfares, som ordentlige Samling holden hos Vice-Præses Høiærværdige Hr. Doctor Hagerup, ved sædvanlig Tid Klokken 5 Eftermiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Mandagen førstkommende den 2den Junii Klokken 9 en halv Slæt Formiddag, begyndes Exammen her i den Kongelige Kathedral Skole. Forretningen aabnes med en Dansk Tale af Rector. Til hvilken Handling at bievaane, alle, som elske og yde Videnskaberne og Ungdommen, hermed indbydes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Til de Handlendes Efterretning, bekiendtgiøres, at Priiserne paa alle Sorter raffineret Sokker, samt fiin og grov Sirop, som udsælges fra det Kongelige previligerede Tronhiemske SokerRaffinaderie, bliver for det første, fra nestkommende 2den Junii nedsat, som følger nemlig: Fiin Canarie=Sokker P. Pd. = 39 s. ditto ringere = = = 28 Raffinade eller Melis = = 24 - Pudder=Sokker = = 3 Lumpen ditto Pand=Sokker og hvideste Candielysebrun ditto, Plat Candie Fiin Canarie Sirop p. Pd. = 24. dito ringere a 16 Rdlr. p. 100 Pd. Lump Sirop p. Pd. . . 10 Baster-Sirop i Tønder a 5 en halv Rdlr. P. 100 Pd. ditto i mindre Vægt end til 25 Pd. a 5 tre svart Rdlr. p. 100 Pd. dito v. Kande, eller 6 Pd. . . 40 sk. Tronhiem den 30te Maji 1783. P. T. Heide. Til behagentlig Efterretning for vedkommende Hr. Sav-Ejere, som maatte forlange, at lade sine Bord eller Bakoner sammenflaade i HeggesElven og ved den under min ejende Heggegaard paa nye bekostede Bordlændse, bekiendtgiøres herved, at denne Lændse herefter ikke bliver holden over Elven, eller til Benyttelse for andre end dem, som herom maatte behage, at slutte skrift lig Forening med mig, der tilhører Grunden paa begge Sider af Elven, og eene er berettiget, til Laxe= og Øret=Fangst i samme, m.v. Tronhiem den 28de Maji 1783. Niels Dorph Gunnerus De i Følge Rescriptet af 11te April 1776, befalede aarlige Formynder-Samlinger, bliver med Høyædle og Velbaarne Hr. Etatsraad og Laugmand Dons, som constitueret Stift og Amtmand, hans Approbation, udi Nummedahls Fogderie, for indeværende Aar, saaledes bestemte at holdes, nemlig: den 24de og 25de Junii førstkommende, for Næ røe Præstegield og Sør Bindahls Fierding paa Ting-Gaarden Værum.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
den 11te og 2den Julii førstkommende for Foesnest Præstegield paa Gaarden Althe. den 5te ditto for Nummedahls Eydets Tinglang, paa Ting-Gaarden Overgaard. og den 10de og 11te ditto, for Overhaldens Præstegields Almue, paa Hildrums Ting-Stue. Thi ville de som noget Værgemaal, under Nummedahls Sorenskriveries Jurisdiction, er paalagt, møde de benævnte Tider og Steder, enhver for det Tinglang hvor Arven er falden, for at forevise og aflægge behørig Rigtighed for deres Værgemaale; til hvilken Ende de ville medbringe Skifte-Breve, Lod=Sedler og andre Døenmenter, som samme kan vedkomme. Schey i Overhalden den 17de Maji 1783. M. StrømJndbemeldte berammede Formynder-Samlinger for indeværende Aar, i Nummedahls Fogderie, bliver herved approberet. Trondhiem den 23de Maji 1783.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Paa Amtets Vegne J. B. Dous.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Da jeg er sindet, under Haanden at bortselge min iboende Gaard og Grund her i Byen, bestaaende af tvende Stuer med Kammere, Overværelser og Udhuser i Gaarden, hvorudi er 4 Jern kakkelovner, beliggende til Mester Guldsmed Sr. Dorenfeldts paa øvre og Skipper Lars Kruses, Gaard paa nedre Side; Saa ville de Lysthavende behagentlig at addressere sig enten til mig selv, eller Sr. Thomas Jelstrup for med Kiøbet derom at afordere og betinge. Tronhiem den 30te Maji 1783. Anna Maria Faanes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Til Kiøbs forlanges. Skulle nogen have en god stærk Reise-Vogn, for fire eller tre Personer, med dertil hørende Sæhletøy, behager at anmelde sig paa AdresseContoiret hvor fra Liebhaber anvises. bringes herhen fra koldere Lande. Foruden deres sædvanlige Spise æde de ogsaa adskillige Frugter og Vexter, Katte holdes paa alle Plantager for de mange. Rotters og Muses Skyld, mange ere vilde, og nære sig af Rotterne paa Sukker=Agerne, Fiirbeen og Fugle. Af vilde Dyr findes ingen, undtagen saadanne ramme Kreaturer, som ere blevne vilde; Hunde, Katte, Gieder a. samt Rotter og Muus. Disse sidste have fra Begyndelsen af ey været her, men ere bragte herhen ved europæiske Skibe, de har utroelig formeret sig, og giøre saavel paa Marken, som i Husene stor Skade. Af Flaggermuus ere her to Slags og af usædvanlig Størrelse, Forfatteren maalte een, som fra den ene Vinges Ende til den anden var næsten to Fod bred. Af diende Søedyr sees her undertiden, ikke langt fra Stranden, Marsviin og Saug fiske. Aftamme Fugle findes her de samme Arter, som i Europa, hvilke ere hidbragte fra fremmede Steder, nemlig: almindelige Høns, Kalkunske-Høns, Ender og Duer. Gies findes sielden, endnu sieldnere Paafuglene. Paa de fleeste Plantager holdes ogsaa Perlhøns. Af Rovfugle, ere to Arter af Høge bekiendte, den ene Art kaldes her Fisterman og den anden Kuckubak. Hiin skal nære sig af Fugle og Fiske, denne tager smaa Fugle, Kyllinger og Fiirbeen. Her findes ligeledes Ugler og grønne Papegøyer, som giøre stor Skade, i sær ved VenduBønner, den liden Mays og Bomuld, Negerne tager Ungerne af Rederne og afretter dem. De gamle ere meget forsigtige og ey let at fange. Paa St. Jan hvor endnu findes megen Skov, ere mange af de smaa Papegøier. Maritjemaateller Maddikeæderne ere sorte og lidet større end Stærene. De lægge deres Eg tilsammen i en stor Reede, og udlægge samt føde Ungerne i Fleng. De æde Faarekyllinger og de Maddikker, som udklækkes i Hornqvægets Hud. Kiøerne ere meget villige til at lade sig befrie fra denne Plage ved disse deres Velgiørere, og de skaanes af den Aarsag ligesaa meget som Svalerne i Europa. De smaa og smukke Colebri kaldes her Runkertjen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Den almindeligste Art er grønguul med mørkeblaa eller sorte Vinger. Deres lange og tynde Neeb seer ud som poleret Jbenholt. Tungen, som de kan række langt frem, og hvormed de suge Saften af Blomsterne, ligner en tynd Traad der er splitted ad. De flyve meget gesvindt og qvidre angenemt. Deres smaa Reder ere indvendig belagde med den si neste Bomuld. Af svømmende Fugle findes her smaa vilde Ender, som mage ret godt, og Pelicaner eller Kropgaasen, der er større end en Svane. Den har en Pose under Halsen, som den bruger til at fange Fiske med; de fare ned med det aabne Neeb i Vandet, hvorved nogle Fiske falde i Posen, som de sluge heele. Halsen er hvid og brun, Kroppen aske graae, ført og hvid, under Bugen ere de askegraae og røde. Af Huden og Brystet giøre Negerne sig Huer, som nogenledes ligner en Paryk, og Posen bruges til Tobaks= og Penge=Punge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Paa Klipperne og Keyerne findes en mængde Hav-Svaler, de ere saa store som Duer, askegraae med en hvid Bug og leve ligeledes af Fiske. Man træffe ogsaa nogle af dem i Husene, der ere saa tamme, som Duer, og leve af Fluer og Kakkerlacker. Jblandt de Fugle, der have lange Been, fortiener den prægtige Flamingo den første Plads, saavel fordens anseelige Størrelses, som for den smukke Farves Skyld. Den er ganske rød, Kroppen er omtrent saa stor, som en Gaases, men Halsen og Benene ere saa lange, at den mestendeels er saa høy, som et Menneske af middelmaadig Statur. De nære sig af Krabber og Fisk, og findes paa St. Thomas, deres Kiød er meget velsmagende. Et lidet Slags Heyre opholder sig ved Bekkene og lever, af Krebs. Paa moradsige Steder ved Søen findes Vandhøns, som ere spiselige, de holdes ogsaa i Huusene, hvor de leve af Brød og Kakerlacker. Af Duerne findes her mange. Et Slags vilde Tortelduer forkynde hver Morgen Solens Opgang med deres behagelige Kurren. En Art smaa Duer som kaldes Steen= eller Spurre=Duer ere meget smukke, det første Navn have de deraf, at de boe i Klippernes og Steenenes Rifter, de ere saa store som Vagteler, Brystet. er rød med sorte Plætter, for resten ere de graagule med smale sorte Streger paa Vingerne. De ere gode at spise, saavel som de blaae eller Skov Duer. Disse sidste ere Trækfugler og komme til Nordamerica ofte i saadan Mængde, at de fordunkle Luften, at store Greene brækkes over paa de Træer hvor de sidde, og at paa de Steder hvor de have været, siden findes en Fod høy Skarn. Ellers findes her adskillige smaa Fugle, som høre til Musvitte, Bogfinke, Vippestiært og andre Arter, Maysfugle som leve af Manz, ligne i Skikkelse og Farve aldeles en Jriske, undtagen at de ere noget mindre. Svaler findes meget siælden. Nattergalens og Lærkens Stemme hører man aldrig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
6 Søndag efter Paaske prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Jndkomne Skibe. Skipper Ernst Samuel Brun fra Kiøbenhavn med Stykgods, og Willians Kail fra Dublin bal lasted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Skipper Archibal Mr. Lochlin til Jrland med Trælast, Joachim Nausch og Jochum Ewertz til Rostok ballasted, Mathias Bokholdt til Amsterdam med Kaabber, Tran og Tørfisk, Andreas Blok til Hamburg med Tran, Sild og Tørfisk, Francis Ormston, Robert Bacon og John Cambell, alle til Jrland med Trækast og Tiære, Henrich, Maas til Lybech ballasted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Efterretning for Publico. Det Kongelige General Land-Oeconomie og Commerce-Collegium haver, under 10de Maji. 1783, tilskrevet Stiftet saaledes: Da det har behaget Hs. Kongl. Majest, at approbere den af Directionen for det forenede Handels- og Canal-Compagnie allerunderdanigst giorde Forestilling om at BetalingsTerminerne for Canal-Compagniets endnu uindløste Actier maatte fastsættes saaledes: Atder til 11te Junii d. A. erlægges en fierde Deel eller 25 Rdlr. pr. Actie, til 11te Dec. d. A., atter en fierde Deel eller 25 Rdlr. og til 11te Junii 1784 den øvrige halve Deel eller 50 Rdlr. pr. Actie, men at de som til 11te Junii Termin dette Aar ikke prompte erlægger den første fierde Deel for deres Actier, eller til sidst forløbne 11te Martii ikke have erlagt samme, skulle have tabt al Ræt til de ved Compagniet forventende Fordeele. Ligesom og de, som førend disse Terminer ville erlægge til de i Octroyen bestemte Tider enten det halve eller fulde Jndskud for deres Actier, i Følge samme faae Renterne med 4 pr. Cent. fra den Termin af, til hvilken de betale, godtgjorte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Saa skulle man herved tienligst anmode Deres Excellence behagelig at lade det ovenanførte offentlig bekiendtgiøre i det Dem allernaadigst anfortroede Stift til Vedkommendes Efterretning Hvilket, til almindelig Efterretning herved bekiendtgiøres, fra Tronhiems Raadstue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Bekiendtgiørelse. Paa førstkommende Mandag den 2den Junii, bliver det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs ordentlige Samling holden hos Vice-Præses Høiærværdige Hr. Doctor Hagerup, ved sædvanlig Tid Klokken 5 Eftermiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Til de Handlendes Efterretning, bekiendtgiøres, at Priiserne paa alle Sorter raffineret Sokker, samt fiin og grov Sirop, som udsælges fra det Kongelige previligerede Tronhiemske SokerRaffinaderie, bliver for det første, fra nestkommende 2den Junii nedsat, som følger nemlig: Fiin Canarie=Sokker P. Pd. = 30 sk. dito ringere = = = 28 Raffinade eller Melis = = 24 Puder=Sokker = = = 23 Lumpen dito = = = 22 - Pand=Sokker * * * hvideste Candie = = 1 lysebrun dito = = 4 Plat-Candie og Fiin Canarie Sirop p. Pd. = 24. dito ringere a 16 Rdlr. p. 100 Pd. Lump-Sirop P. Pd. . . 10 Baster-Sirop i Tønder a 5 en halv Rdlr. P. 100 Pd. ditto i mindre Vægt end til 25 Pd. a 5 tre svart Rdlr. p. 100 Pd. dito p. Kande, eller 6 Pd. . . 40 sk. Tronhiem den 30te Maji 1783. P. T. Heide. Til behagentlig Efterretning for vedkommende Hr. Sav-Eiere, som maatte forlange, at lade sine Bord eller Bakoner sammenslaade i HeggesElven og ved den under min ejende Heggegaard paa nye bekostede Bordlændse, bekiendtgiøres herved, at denne Lændse herefter ikke bliver holden over Elven, eller til Benyttelse for andre end dem, som herom maatte behage, at slutte skrift lig Forening med mig, der tilhører Grunden paa begge Sider af Elven, og eene er berettiget, til Laxe= og Øret=Fangst i samme, m.v. Tronhiem den 28de Maji 1783. Niels Dorph Gunnerus De i Følge Rescriptet af 11te April 1776, befalede aarlige Formynder-Samlinger, bliver med Høyædle og Velbaarne Hr. Etatsraad og Laugmand Dons, som constitueret Stift og Amtmand, hans Approbation, udi Nummedahls Fogderie, for indeværende Aar, saaledes bestemte, at holdes, nemlig: den 24de og 25de Junii førstkommende, for Næ røe Præstegield og Sør Bindahls Fierding paa Ting-Gaarden Værum.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
den 11te og 2den Julii førstkommende for Fosne, Præstegield paa Gaarden Althe. den 5te ditto for Nummedahls Eydets Tinglang, paa Ting-Gaarden Overgaard. og den 10de og 11te ditto, for Overhaldens Præstegields Almue, paa Hildrums Ting-Stue. Thi ville de som noget Værgemaal, under Nummedahls Sorenskriveries Jurisdiction, er paalagt, møde de benævnte Tider og Steder, enhver for det Tinglang hvor Arven er falden, for at forevise og aflægge behørig Rigtighed for deres Værgemaale; til hvilken Ende de ville medbringe Skifte-Breve, Lod=Sedler og andre Døeumenter, som samme kan vedkomme. Schey i Overhalden den 17de Maji 1783. M. StrømJndbemeldte berammede Formynder-Samlinger for indeværende Aar, i Nummedahls Fogderie, bliver herved approberet. Trondhiem den 23de Maji 1783. Paa Amtets Vegne. J. B. Dous.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-30
Til Kiøbs forlanges. Skulle nogen have en god stærk Reise-Vogn, for fire eller tre Personer, med dertil hørende Sæhletøy, behager at anmelde sig paa AdresseContoiret hvor fra Liebhaber anvises.