JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-01-02
under Strinde Sørenskriveries Jurisdiction, er paa Pladsen Sundstrøen, under Gaarden Sundet, i Leenstrandens Ting lav, Meelhuus Præstegield, ved Døden afgaaen en Huusmand, navnlig John Halversen Sundstrøen; hans og efterladte Hustrues fælles Boe er af mig taget under Skiftebehandling, og derved anmeldt: at den Afdøde udi sit første Ægteskab har efterladt sig som Eneste Arving en Søn ved Navn Jver Johnsen, der som Soldat for endeel Aar siden lod sig engagere i Hs. Majestæts Tieneste, i eller ved Christiania, uden at der siden har været spurgt noget fra ham, og altsaa ikke vides enten han er levende eller død, og sidste Fald om han har efterlagt sig Børn; thi bliver, da Boetantet andet Proclama taaler, bemeldte Jver John sen eller hans Arvinger herved udi de danske Berlingske Aviser 3de Gange efter hinanden indkaldet, inden den Tid Lovens 5te Bogs 2det Cap. 3de Act. foreskriver, at møde hos mig under tegnede med fornøden Legitimation om Tilvære og Opholdsted, da enhver dere ter skal nyde Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Det tiener ellers til Efterretning, at Boets samtligeringe Efterladenskab ved Auction er bortsolgt og udbragt til 24 Rdlr. 21 s., samt at den paahæftende Guld er anmelt at være 19 Rdlr. 1 Ort 8 s. Tronhiem, den 1ste December 1794. C. Koefoed, Skifteforvalter. Slavel fraværende Arvinger, efter de her paa Stædet Afdøde, nemlig: 1) Styrmand Knud Andersen Rastrup, der skal have Moder og Sødskende, levende i Fyen, og 2) Jomfrue Adel Catharina Strue, der ligesaa, efter Opgivende, har Arvinge efter sig paa diverse fraværende Stæder, som Debi og Creditorer, der i disse 2de efterladte Boer maatte have noget at befatte, bliver herved samtligen indkaldet, at melde sig for og, som Stifteforvaltere, med sit Anliggende, saasom efter den første inden trende, og efter den sidste inden for Maaneder, fra Dags Dato, da enhver, efter Boernes Beskaffenheder, skal vederfares al lovlig Ret. Bergen, den 1ste December 1794. Frich. Bentzou. Fornden anden foregaaende lovbefalet Proclamation, lader vi, som Skifteforvattere efter afg. Kiøbmand Henrich Rasmussen, herved giennem de offentlige Tidender indkalde, saavel hans Debi som Creditorer, de første udeholdelig at betalederes Gield til Boet, og de sidste inden Aar og Dag fra Dato, at indkomme med deres Fordring, da enhver i sit Anliggende skal vederfares al lovlig Ret. Bergen, den 8de November 1794. Frich. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1795-01-02
Mandagen den 19de Januarii førstkommende, bliver Brig Skibet Carolina, drægtig 61 1/2 Commerce=Læster, beliggende i Vinser Havnen Hølen ved Laurvig, ved Auction til Høystbydende bortsolgt, paa Conditioner, som kan erfares hos Hr. Cancellie=Raad Schvingel og Hr. Mathias Fuglberg Laurvig.
Berlingske Tidende, 1795-01-02
Næstkommende 17de Februarii 1795, er Skiftesamling bestemt at holdes her paa Gaarden efter afg. Skytte Lars Roscheel. Saavel Arvingerne som andre Vedkommende anmeldes det til Efterretning af N. Larsen. Kongsdahl, den 17de December 1794.
Berlingske Tidende, 1795-01-02
Ved Proclama læst i Hof= og Stads Retten den 1ste, og ved Siellands Landstings Ret den 3die December 1794, ere de der udi afdøde Capitain Christian Frederich Hirschhachs Stervboe, haver noget at fordre, indkaldet at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, inden 12 Uger efter Proclamas lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre; ligeledes er den Afdødes Arvinger indkaldet at møde inden den i Loven bestemte Tid, for deres Tar under Skiftet at paasee og deres Arverettighed at legitimere. Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskri 1 Den Syvende og sidste Comme af den danske Atlas, eller hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder velsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og dige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstænved (S. 1.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Caus de Hofman Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort, Forfatter af dette Verts sterde, femte og slette Tome. Denne og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, de behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkienfor 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vildegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandske eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General og illumineret for 2 Mk. 8 s., Korterne over Als, Ærrøe og Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 2 Mk. Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og rige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Pro sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de for der eet, eller stykkeviis. specter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten une) hossatte Priser at faae. stølgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for Kong Christian den 11. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pive 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 3 Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen, bibelske Kierne 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-01-02
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-01-02
Coldings blodige Brudgom 18. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Brundsyngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøile eller aandelige Sange 5. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. J. F. Gelleris Dreve, tilligemed nogle did henhørende de Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Paris, den 19de December. Den 16de om Eftermiddagen Kl. 4, blev den bekiendte Carcier og tilligemed ham Grandmaison og Plaard, som vare anklagede for de samme Forbrydelser, henrettede under et stort Tilløb af Menneskeer; thi enhver var nysgierrig, at see endnu en Gang disse Uhyrer, og give dem sin Afskye for de skammelige Gierninger, som de havde begaaet mod Natur- og Menneskelighed, tilkiende. Efterat Carrier havde hørt sin Dom, sagde han: "Jeg døer som et Offer og uskyldig; mit sidste Ønske er for Republiken og mine Medborgeres Velfærd! "De øvrige 27 Medlemmer af den nantesiske Revo lutionscommission og andre Anklagede ere frikiendte og satte i Frihed. - Efter denne Processes Tilendebringelse og paa fulgte Henrettelse ulmer endnu Jlden her under Asken, og truer hvert Øieblik at bryde ud; thi Medlemmerne af de forrige Regieringscommissioner indsee, at Revolutionsretten nu ogsaae maae foretage Proces mod Kouquier, Tainville, Lebon a. og at Touren altsaa ufeilbarligen vil ogsaa komme til dem. Derfor samle de nu deres sidste Kræfter, for at opvække en Opstand, og ved samme enten at svinge sig i Veiret igien, eller dog i det mindste at giøre sig frygtelig for Conventen. Ogsaa de forrige Jacobinere ere ikke ledige, og skulle underhaanden have ladet alle deres Tilhængere i Departementerne indbyde at komme til Paris, for at staae dem bi, og hielpe til at udføre et Puds imod Conventen og den nu herskende Almeenaand. - Af forskiellige Foranstaltninger kan man slutte, at Conventen endnu ikke er findet, at slutte saa hastigt en almindelig Fred; men at den har den Hensigt at forsvare sine Erobringer, ja endog, om mueligt, at forstørre samme.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
General Jourdan har den 11te hujus forsittet sit Hoved. qvarteer fra Crefelt til Mastricht. (Rygtet, at bemeldte General var død, er altsaa ugrundet.) Jsnard, den berømte Deputeerte fra Departementet da Var, den Mand, som ofte talede med saa stor Kraft, skriver: "Den Tyran er nu ikke meer, og jeg, jeg, som siden 1792 vov de at angribe ham, vansmægter endnu. Allerede i 15 Maaneder vandrer jeg om fra underjorbiske Huler til Huler, og har næsten ingen Samqvem meer med Menneskeheden og Naturen; udbreder omkring mig en Dødsdoms anstikkende Sogdom, lever i Graven, eller ligen, der er lænket til Skosettet. Jeg er ikke allene uskyldig men jeg har endog siden 1789 kiæmpet for den Frihed, som nu gielder, for Naturens Datter, og ikke for Tøiellshed. Jeg klager derfor ikke. Jeg levet endnu ved et Mirakkel; min Løn er i mit Hierte, jeg raabet endnu bestandig, som før: Døe Jsnard naar det saa skal være, men lev for Repabliken. Jeg er det besynderligste Offetaf Robespierre og de parisiske Municipaler. Engang grebe disse mig paa Gaden. J dømte mig fri og reddede nyt Liv Jeg havde løftet deres Maske for tidlig op; jeg havde tru Robespierre med et Anklagedecret, og truet dem med Ska fortet, jeg havde trodset dem, og deraf kommer min Eien dighed. Retfærdighed eller Død.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Regensburg, den 19de December. Det Votum, som Svensk Pommern, i Anledning af Fredsforslaget, har ladet afgive, er omtrent følgende "Kongen af Sverrig har allerede ved Rigets Tiltrædelse til den mod Frankrig besluttede og foretagne Krig, erklæret: at en mindelig Underhandling var at foretrække Vaabnenes Brug, og meest passende paa Rigets Tilstand. Krigens Udfald har destoverre alt for fuldkommen rette diggjort Kongens Mening, og det geraader til Hans Ti fredshed, at de anseeligere Rigstander offentlig forlanger Fredsunderhandlinger, hvilket Kongen giver fuldkomment bifald." - Den Svensk Pommerske Rigscontingent for 1793 er bleven af betalt med 30000 Daler. For 1794 er endnu in et bleven betalt, fordi man ikke har kunnet beslutte sig til den forlangte Levering in natura. Det besluttede Quintuplum vil, for dette lille Land, blive meget trykkende.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Holland, den 23de December. J Henseende til de Deputerte, som af Generalstaterne ere blevne sendte til Herzogenbusch og Paris, læser man endnu følgende: Hans Durchlantighed, Prindsen af Oraninutrættelige Jver, og ver Raadpensionair, van der Spiegels indsigtsfulde Virksomhed, er bleven kronet med et ønskeligt Udfald. Hans Durchlautighed har ladet Generalstaterne vide, at han, af sand Omhu for Fædrenelandets Vel eg ved den i Begyndelsen af November erholdte Efterretning om de krigførende Magters Tilbøielighed til Fred, var bleven anlediget at sende en til Parie, for at udforske National, conventen, om den fandtes tilbøielig til at aabne Fredsunderhandlinger med Republiken. Den Afsendte blev vel mogtaget af Nationalconventen, og sendt bort med den Erklæring, at det franske Folks Repræsentantere vare beredvillige til at træde i Underhandling med de forenede Staters dertil Befuldmægtigede, og at man imidlertid skulle kunne indgaae en Vaabenstilstand. "De hollandske Commissarier ere i Følge heraf allerede, som bekiendt, afreiste Mannheim, den 23de December.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
J Gaar Morges maatte den herved værende Rhinbroe, formedelst den stærke Jisgang, blive borttaget. Fienden søgte vel ved deres Kanoners Jld at forstyrre Arbeidet, saavelsom og at bemægtige sig nogle af Jisen bortførte Broeaag, men ingen af Delene lykkedes ham. Jmod Aften skikkede han en Officee i Følge med en Trompeter til Rhinskandsen, da imidlertid de fiendtlige Tropper vare rykkede ud langs deres gandske Linie, og stode under Gevæhr. Denne Morgen er atter en fiendtlig Officeer og Trompeter kommen til Rhin skandsen.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Maynz, den 24de December. J Forgaars rykkede Fienden med saadan Hurtighed imod nogle Udenverker paa Hartenbergs Siden, at man maatte forlade dem. Oversvømmelsen, som var tilfrossen, har gjort ham det lettere at trænge frem. Franskmændene kunde dog alligevel ikke forsvare sig længe i Udenværkerne, men bleve, formedelst Jlden af et nærliggende Batterie, nødte til igjen at forlade Udenverkerne, hvorved de maae have lidt et ubetydeligt Tab af 40 Mand. - Alle i vor Egn værende Skibsfolk ere kaldte hertil for at holde Rhinoverfarten ryddelig. - J Forgaars er en K. K. Officeer med en Trompeter, afreist til Franskmændenes Hovedqvarteer i Niederolm, hvis Andragende er ubekiendt. - Den Mangel, som Franskmændene lide, især paa Fourage, tager bestandig meere til Derudover er man af den Tanke, at deres Cavallerie for Maynz ikke skal kunne holde sig meget længe. De franske Soldater ere yderlig misfornøiede, og siger offentlig: at det er bleven dem spaaet, at de skulle finde deres Grav for Maynz.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Mannheim, den 25de December. Den franske Officeers Andragende, som i Forgaars var forskellige Gange i Rhinskandsen, bestod i at opfordre den omtalte Skandse tilligemed Udenværkerne, at overgive sig Da han fik et afslagende Svar, saa begyndte Franskmændene efter Midnat at bombardere fra deres samtlige Batterier, saavel Skandser og Udenværkerne, som Mühlau og Staden. Deres Kugler naaede vel den dem nærmest liggende Deel af Staden, og anrettede ogsaa i de fleste Huse nogle Forstyrrelser, dog alligevel er i det hele den tilføiede Skade ikke meget stor, og, naar man undtager nogle Døde og Gaarede, er der ingen Ulykke af Betydenhed skeet. Nogle Huse var det vel kommen Jld i, men den blev hver Gang strax igien slukket. Tallet paa det døde og blisserede Mandskab er endnu ikke tilforladelig bekiendt, dog er det ikke stort. Den fiendtlige Jld blev meget virksom og forrig besvaret fra denne Sides Batterier indtil Kl. henimod 4 om Eftermiddagen, da Jlden fra begge Sider ophørte, og en fiendtlig Officeer og en Trompeter kom atter til Rhinskandsen, for at igientage en Opfordring. - Natten til i Dag er endelig en Capitulation kommen i Stand, om hvilken vi i Dag kun kunne melde saa meget, at man har inddrømmet Franskmændene Rhinskandsen, og Udenværkerne, hvorimod de have forbundet sig til, ikke mere at beskyde Staden fra den anden Side af Rhin. - J Dag ved Middagstiden Kl. 12 ere Franskmænden rykkede ind, efterat man i Forveien paa denne Side havde bortført at Skyds, Munition, og hvad man ellers indtil den Tid har kunnet bringe bort, hvilket ligeledes var en Punkt i Capitulationen.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Holland, den 27de December. Saa meget de Franske end synes tilbøielige til at antage Generalstaternes Frede forslage, saa nøder dog Mangel paa Subsistence dem til, at fortsætte deres Erobringer i de foreenede nederlandske Provindser. Dette bliver anseet for det eneste Middel til at undgaae Hungersnød, hvorfor og General Pichegru har faaet den alvorligste befaling, at passere Waal, det koste, hvad det vil, og er bleven truet med, at i Fald han ikke satte det i Vark, skulde han ufortøret overlevere Commanden til General d'Atcon.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Frankfurt, den 27de December. Til de Betingelser, under hvilke Rhinskandsen og Udenverkerne ved Mannhelm ere overdragne Franskmændene, høre ogsaa, at de ikke i denne Egn skulle gaae over Rhinen. De Keise lige fik Tilladelse at beholde alt, hvad de inden 24 Timer kunde skaffe bort; alt, hvad derefter bliver funden i Rhinskandsen og Udenverkerne, tilhører Franskmændene, tilligemed 3 Kanoner sammestæds. Tydskerne have lovet, at ikke skyde paa Udenværkerne og Rhinskandsen, medens samme blive demolerte af de Franske. Disse have og allerede ødelagt mange af deres egne Værker ved Rhinskandsen. Man er imidlertid bange for, at det svære Belerings Artillerie, som Franskmændene have havt ved Mannheim skal blive brugt imod Maynz.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Amsterdam, den 27de December. Den 18de hujus, efterat et Statsbud var ankommen til Bergen op Zoom, befalede den derværende Commandant, at gere blot desensive mod de Franske, dog at man toge sig i Agt for ethvert Overfald, og ikke lod nogen Transport af Levnetsmidler passere. Det samme er bleven bekiendtgjort paa Paraden i Breda. - Til Flanden sende de Franske mange Troppeforstærkninger. - Det Angreb, som de Franske gie de den 22de mod Fortet Cappel, skede med 300 Mand. De Franske lode forfærdige i Waalwyk 3000 Jisbrodder, for at fortsatte deres Foretagender paa Jsen. Det svære Skyds er bleven bragt fra Bommelervaart til Siden af Løvenstein, hvor ogsaa mange Tropper gik over Waal. Fortet St. Andreas, saavelsom alle Forposterne paa Bommelervaart blev imidlertid besatte. Paa Strandbredden blev opført meget svært Skyds. Maas var allerede paa mange Steder tilfrosset, og Waal bedækt med megen Driviis, som gjorde Troppernes Overfart meget besværlig.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Haag, den 28de December. J det vi smigrede os med en glad Udsigt til Rolighed og en nær forestaaende Fred, ere vi paa engang igien blevne satte i en større Bekymring end forhen. J Dag Middag har vor Regie ing desværre faaet den tilforladelige Efterretning, at de Franske have benyttet sig af Frosten, hvorved Maas og Waal vare blevne bedække med Jis, og den Sikkerhed, som vore Fredscommissariers Afsendelse til Paris havde sat vore Tropper i. De Franske have bemægtiget sig Bommelerwaart, som vore Tropper i Forgaars havde forladt. Fienden gik denne Dag paa flere Stæder over den tilfrosne Maas, og trængte frem indtil Bommel. J Gaar Kl. 7 om Morgenen, ere de Franske ligeledes ved Thiel gaaet over Waal, og det endog med et stærkt Corps Cavallerie. Heraf slutter man at de have i Sinde en hurtig og vovelig Expedition mod Provindsen Holland selv. Efter Officialberetningen, som vi ved dettes Afgang har faaet, befandt de Franske sig ved Geldermalsen, tæt ved Buren, og de hollandske Tropper trak sig tilbage til Gorcum. - Ved de Franskes vel combinerte Planer har og i Gaar den franske Armee, som befandt sig i hollandsk Drabant, gjort paa samme Tid en uventet Bevægelse fremad forceret Linierne ved Breda, og som det heder, for det meste giert Regimentet Arveprindsen, 2 Escadroner Gardedragoner og en anden Bataillon til Fanger, i det Resten af disse Tropper blev nødt til at kaste sig ind i Willem stadt. Bemeldte franske Armee har og paa samme Tid formedelst de tilfrosne Oversvømmelser gandske indsluttet Fæstningerne Breda, Bergen op Zoom, Willemstadt, Klundert og Getrundenberg, i det de Corpser, som bleve stillede imellem disse Fæstninger, afskiøre samme al Communication imellem den og Provindsen Holland. - Alting er nu her i den største Bestyrtelse og man er bange for at de Franske skulle trænge frem i Provindsen Holland, førend de Østerrig, ste og engelske Tropper ere i Stand til at formere en Cordon, for at for svare den; ja man er endog bange for, at bemeldte Tropper torde tilligemed den hollandske Armee blive afskaaret.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Hr. von Brandsen, der skulde reise til Paris, som Fredscommissair, er bleven syg i Rotterdam. Han har sendt sin Secretair Foriveien.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Nedereben, den 2den Januarii. De hollandske Vaabenstilstands Rygter have i Gaar tabt meget af deres Troværdighed ved den Efterretning, som en Expresser har overbragt dertil, at de Franske virkelig have iværksat ved Bommelwaart en Overgang over Waal, og ere trængte frem over Jsin indtil Bommel. Et andet Corps er lige over for Thiel passeret Waal, og synes at ville giøre et dristigt Skridt mod Provindsen Holland selv. Breda, Wil afskaarne fra Provindsen Holland ved andre Tropper. - Julemstadt, Klundert og Getruydenberg ere indsluttede, og lenat er i det Schmalziske Huus i Manheim Capitulationen bleven undertegnet, hvorved den derværende Rhinskandse og Værker ere blevne inddrømmede de Franske under den Betingelse, at de i denne Krig ikke skulle beskyde Staden Mannheim fra den venstre Rhinstrand, og sløife Rhinskandsen og Værkerne. Den 24de havde de Franske virkelig gjort Begyndelse med Rhinskandsens Beskydning.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Helsingøer, den 5te Januarii. Udi afvigte Aar, fra den 1ste Jan. til den 31te December ere passerede Sundet i alt 10511 Skibe. Engelske 3457, Svenske 2475, Danske 1657, Hollandske 1019, Pecussiske 415, Curlændere 308, Rostockere 287, Bremere 176, Dantzigere 167, Americanere 141, Lybeckere 105, Hamborgere 85, Pappenborgere 67, Keiserlige 46, Russiske 34, Portugisiske 32, Oldenborgere 26, Spanske 14.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Fra den 1ste til den 5te hujus er passeret Sundet 25 Skibe. Den 3die passerede Ostindiefareren Capit. Jens Hellesen fra Bengalen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Kiøbenhavn, den 5te Januarii. Under 19de November 1794 er Truels Jbsen Windfeld allernaadigst beskikket til Amtsforvalter i Riberhuus Amt, og Ditlew Friis ligeledes til Amteforvalter i Hals og Schivehuus Amter; den 5te December er den til Diaconus paa Fohr udvalgte Candidat Lorenz Andreas Nissen, allernaadigst confirmeret; den 12te ejusdem er den forrige Præst, Peter Lorenzen, i Caurbøll ligeledes valgt til Præst i Clixbüll, Amtet Tøndern og Borgeren, Asmus Friderich Nickelsen, beskikket til Raadmand i Oldersloe, samt Christian Jørgen Feneker til Copiist i det tydske Cancellie, den 19de ejusdem er Præsten i Sieverstadt, Henrich Harrier, beskikket til Præst i Brugge, i Amtet Borderholm; Magister Ernst Gottfried Lilie til Subrector ved det altonaiske Gymnasium, og Catecheten ved Seminariet i Kiel, Georg Suhr, confirmeret til valat Compastor ved Altstædter Kirken i Pløen; den 24de er Organisten Thistian Gottlied Bruhns i Neukirchen allernaadigst beskikket til Organist og Klokker i Süsel, Amtet Ahrensbock, og den 30te Candidatus Juris Andreas Frederich, August Langheim i Kiel til Underrets Advocat i Hertugdom merne.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Den 1ste Jan. kom Fregatten Cronborg, under GeneralAdjutant Capit. Løvenørns Commando, her paa Reden fra Norge. Den 3die, 4de og 5te Skibet Dronningaard ført af Capit. Hellesen, fra Ostindien med Ostindiske Vahre for Particulair Regning; Capit. J. F. Rosendahl af Apenrade fra Nantet med Sukker og Caff.; P. J. Biciku og T. Westergaard af Kiøbenhavn fra Havre Marat, A. Bøysen og T. Olsen af Kiøbenhavn fra Calais, med Ballast.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Vexel=Cours, den 2den Januarii. kondon 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 10 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 14 Hamburg 2 Maan. Deto 120 1/2 14 Dages Sigt 121 1/2 ) pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 118. 14 Dages Sigt 118 3/4 Ved Tal=Lotteriets 581 Trækning i Altona udkom: Nr. 73. 59. 48, 9. 67.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Barom. Ther. Vinden. 29 Decbr. 27. 11. 9. 3 Kulde. N. Uvis. 1 Januarii. 28 4 o. 9 1/2 - - N. 28 31. 2 Varme. S. 4 - - 28 6. o. 1 - - S.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Avnkrigsk Nr. Et det har behaget Forsynet ved en rolig og salig Død at bortkalde min dyrebare Moder Elisabeth Magdalene Svendsen sal. Bahnsens, i Colding, den 20de hujus i hendet Alders 88de Aar, efter nogle Aars udstanden Svaghed. Dette skulde jeg ei undlade herved at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner. Colding, den 27de Decbr. 1794. Hedevig Bahnsen.