JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
J Aftes (den 27de September) Kl. 10 1/2 arriverede Dampskibet Dania hertil paa sin Retour fra Aarhuus med circa 40 Passagerer. Det var, efter hvad man erfarer, ved Skipperens Uforsigtighed, i Tirsdags Aftes kommet paa Grund ved Hornbek, hvor det stod i 36 Timer. Skipperen er afskediget og Dampskibets Eier, Hr. Cap. Christensen, førte den 29de September om Morgenen selv Skidet til Fredericia. Cours den 28de Septbr. Hamborg 2 M., a vista 216. - Specier 220. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 a 3 1/2 s. - Bank Disconto 4 pCt. - Norske Speciess. pr. 100 Specier - Rbdlr. Sedler. - Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 48 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligationer (uden Renter) 82 a 82 1/2 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 76 a 76 1/2 i Banco. - Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. rede Sølv. - Dito Dito 112 a 112 1/2 i Sdlr. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankob. Renter pr. 6te Januar 96 Rbd. r. S. - 4 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 104 1/2 a 105 i Bco. - 4 pC. Dito nye 98 i Bco. - Asiatiske Comp. Actier 78 i Sedler. - 3 pC. nye Danske Obligat. 59 1/4 a 60 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Cours: Hamborg den 28de Septbr. Bordeaux 187. - St. Petersborg 9 1/2. - London 36, 1/2. - Cadiz 88 3/4. - Lissabon 35. - Amsterdam k. S. 105 3/4 - Kjøbenhavn k. S. 220. - Specier 1 1/2 A. - Disc. -
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Kjøbenhavns Torvepriser, den 28de Septbr.: Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Smør, Pundet 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s. Siellandsk Smør, Td. 50 Rbd. a 56 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Vice pastoratet for Sandbye Menighed i Lolland, 250 Rbd. - Meelbye Sognekald i Sjællands Stift, 180 Rbdlr. - Visbye og Heltborg Sognekald i Aalborg Stift, 147 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 19de Septbr. er Cand. theol. D. M. Roed beskikket til Medtjener og Capellan pro persona for Øster Torslev Menighed i Aarhuus Stift; Cand. theol. T. Potter til Missionarius ordinatus ved Colonien Egedesmindes Missionariat. i Disco Bugten i Grønland, i Stedet for den nuværende Missionair sammesteds P. Kragh, hvis Tjenestetid udløber i næste Aar; Exam. juris N. C. Jensen til Procurator ved samtlige Underretter i Aalborg Stift og den Deel af Aalborg Amt, der ligger under Viborg Stift. Den 21de, Regimentsqvarteermester og Auditeur ved det Sjællandske Jægercorps, Overauditeur J. Lange, til Herredsfoged og Skriver i Kjær og Hvetboe Herreder under Aalborg og Hjøring Amter; Sognepræst for Viisbye og Heltborg Menigheder i Aalborg Stift, H. G. Gad, til Sognepræst for Everdrup Menighed i Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Blandinger. Forfatteren af Vaudevillen En Nat i Ebbeltofte, Johannes Wildt, kongelig Skuespiller paa Vartpenge, holder i Aarhuus Avis slemt Huus med Jens Haugmøller i Æbeltoft, som ikke vilde huse ham og Følge, da han paa sin Kunstreise Natten imellem 24de og 25de August 1822 i et frygteligt Uveir ankom dersteds, og som siden i Avisen har villet fralægge sig de imod ham i Vaudevillen gjorte Udfald. - Det er den samme Wildt, som ogsaa her i Aalborg gjorde sig navnkundig ved at opføre Duodramer paa et Loft ved Østeraa i Forening med Jens Schjern, som da under Wildts Auspicier først begyndte at udvikke sine æsthetiske Talenter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Tenoristen C. Lindbach (nu i Aalborg) har i Holbek, hvor han gav Concert, ikke tilfredsstillet Publicum, som (efter Kjøbenhavnsposten) er der vant til at gjøre høiere Kunst-Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Aalborg Sidstskeriet, som nu nylig har taget sin Begyndelse, har hidtil ikke været overflødigt, og Salterne have derfor maattet betale 48 til 52 Skilling for Olen. Silden er meget god, skjønt man hidtil næsten ikke har seet andet end Fjordfild, og kuns ganske faa Havsild endnu have indfundet sig. Da Vinden siden Jevndogn har holdt sig østlig, og tildeels, saasom i Søndags, med stiv Kuling, haaber man, at Silden snart vil komme overflødigere. Jmidlertid kan Havsilden næppe ventes i nogen synderlig Mængde, før man seer Torsken forsamle sig udenfor Hals, hvor den paa denne Aarstid pleier at indfinde sig for at passe paa Sildstimlernes Ankomst. - J Handelen er det ellers stille og Opkjøb af Korn har endnu ikke saaledes fundet Sted her, som i Aarhuus og Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
(Jndsendt.) Motto: Den Prosit som kom seent, Er bedre end sletingen. Det er nu ret i Rugsædtiden. Da bør vel agtes at Hovedsagen ved denne vigtige, for ei at sige Velfærds, Handling, bestaaer ikke i at nedlægge megen Rugsæd i Jordens Skjød; men i at den Sæd der nedlægges vorder hældig, og bærer rigelig Frugt. Til slig en hældig Rugsæd hører: 1) At Kjernen er ubeskadt og sund. - For at den kan være ubeskadt, maa man vel vare den for at saares under Pleilen paa bar Lo, eller under skoet Træsko. Anm. Det hører til Orden og Reenlighed, og er vigtigt, at enhver Tærskelo er forsynet med enten Tøfler eller uskotte Træsko til Tærskerne at bruge; derved bevares baade Lo og Kjerner, saavel for Beskadigelse som og for Urenlighed, og ingensomhelst Uhumskhed bør komme i Foder eller Korn, hverken af Tærskerens Træsko, Spyt eller Sligt. 2) For at Kjernen kan være sund maa man, efterat den er vel kastet og renset fra Avn og Ukruds frø, brede den temmelig tyndt ud paa Loftet idet mindste en 4 Dagestid før den saaes, og i den Tid dagligen gjennemrøres med en Trærivefor at den kan slaa Fugtigheden vel fra sig før den saaes. At harve Rugen meget er ikke godt, naar Kjernen er vel skjult er det nok.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Bekjendtgjørelser. Ved Salg af min indgivne Opmuntring til at komme de forrige Dage ihun er indkommet: For 18 Exp. Skp. a 24 s. er 4 Rbd. 3 Mk., for 91 Exp. Trp. a 1 Mk. er 15 Rbd. 1 Mk.; hertil Overskud paa et Par Exp. 5 Mk. ialt 20 Rbd. 3 Mk. Derimod have Omkostningerne været: til Trykning 11 Rbd.; til Jndhæftning af 100 Stk. Skp. 3 Rbd., til Dito af 500 Trp. 10 Rbd., til Amballage, Forsendelse og Brevporto 2 Rbd. 4 Mk. 3 s. ialt 26 Rbd. 4 Mk. 8 s. Jeg har altsaa ikke været saa heldig at kunne paa denne Maade skaffe Byens Kirke nogen Jndtægt, men Ønsket herom har, som sees, forvoldt mig en Udgivet af 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dette bringes herved, ifølge mit Løfte, til Publicums Kundskab. Sæbye den 20de Sept. 1827. Limkilde, Dr. S. Præst.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
At Stervboet efter Kjemmer Splids Enke Else Gay, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifte=Retten i Aalborg den 29de Septbr. 1827. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
At Stervboet efter Johanne Marie Hassel, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifte=Retten i Aalborg den 29de Septbr. 1825. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
J Overeensstemmelse med Planen af 4de Februar og 22de August 1825, maa Lægdsværterne for den ordinaire Jndqvarteringsholdelse, i det høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteressentere, for Halvaaret fra Paaske Flyttetid til Michaeli Flyttetid 1827. For et med Givte belagt Lægd 43 1/2 Rbskilling Tegn pr. Rbd. Grundtaxt, og for et med Ugivte belagt Lægd 28 3/4 Rbskilling. Tegn pr. Rbd. Grundtart.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Ligesom det herved opgives til Vedkommendes Efterretning, at Lægderne: Nr. 2 - 12 - 15 - 17 - 18 - 28 - 43 - 4 - 51 - 237 og 238, ikke har været belagt med ordinair Jndqvartering fra Paaske Flyttetid til Michaeli Flyttetid 1827. Aalborg Raadstue den 1ste October 1827. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Oplag af privilegerede, præparerede og sammensatte Farvevare til Ulden= og Linned=Tøi og Garn, med Forskrivt af Hr. Kjøbmand v. Spreckelsen i Aalborg, er hos Undertegnede at faae med, samt alle Slags Manufactur-, Jsenkram= og Specerievare, til de billigste Priser. Hiøring, den 28de September 1827. P. Svendrup. boende paa Østergade ved Amtstuen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Skipper K. Fischer af Odense er nu kommen her til Staden med endeel fine Vinter=Frugter og Spise=Æbler, saasom: Gravenstener, Vikenpipel, Pisonger, Drueæbler, RosenfrueÆbler og Løgæbler samt anden Krigsfrugt, Viindruer m. m. alt til billigste Priis. Fartøiet er, beliggende øverst i Øster Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Da min Lærredreng Carl Christian Jahnspuler und regen af sin Lære, advares herved Alle og Enhver ei at huse eller hæle ham. Nibe den 30te September 1827. Hansen, Bødkermester. Sammeste for Maintzhausen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Formedelst anden Bestemmelse agter Eieren af Løgstøers Veirmølle at bortsælge samme underhaanden, Møllen er nu og godt vedligeholdt, ligesom Beboelsen er ny og god; Møllen er hollandsk Bygning, og har en Rug=Qværn, BrækOvern, og Pilværk, paa Eiendommen kan holdes 3 Køer og 2 Heste. Man henvender sig til Eieren paa Stedet. Løgstøers Mølle, den 22de September 1827. N. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Bedste aftappet Londons Porter og Brownstour med Kobbertraad faaes hos Rybsahm.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Nyt Maculatur=Papir No. 1, nedsat fra 7 Mk. til 6 Mk. 8 s., faaes hos Rottbøll Sadolin. Nu igjen faaes Sonnes Forskrifter 12 Hefte, trykt paa fiin Vilin=Papiir, 1 Rbd. - Gliemanns Atlas complet 3 Rbd. 72 s., hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
For en Seminarist er, enten strax eller til 1ste November, en Huuslærerplads at erholde hos Nielsen paa Aastrup pr. Hjøring.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Hvor et godt Claveer kan erholdes tilkjøbs anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Et lille meubleret Værelse ønskes strax til Leie, helst midt i Byen og hos eenlige Folk. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Hvor et meubleret Værelse strax kan faaes til Leie, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Fra Stiftsbogtrykkeriet anvises en Smed fra Landet som søger Empløi til 1ste Novbr., helst hos en Høele=Smed, eller som Smed paa en Herregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Auctioner. Onsdagen den 3die October næstkommende, EftermiddaKl. 3, bliver paa Aalborg Raadstue ved offentlig Auction opraabt til Bortleie: 15 Stkr. Parceller paa denne Byes Mark - Conditionerne for Udleien henligger forinden til Eftersyhos Kæmneren. Aalborg, den 27de September 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Løverdagen den 6te October næstkommende, om Formiddaggen Kl. 10 slet, bliver i Gaarden No. 471 paa Hjørnet af Nytorv og Braskensgyde, afholdt 4de og sidste Auction over bemeldte Gaard, hvorved Samme absolut og uden flere Auctioners Holdelse, agtes bortsolgt; thi ville Liebhavere behalvigentlig indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. no Aalborg, den 27de September 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-02
Jfølge Vedkommendes Begjæring afholdes Auction den 3dessor October, udi det nu nedlagte Raffinaderi over endeel af G sammes Effecter, bestaaende af Sengeklæder, Lagner, Borde, Stole, 2de Uhre, 2de gode Ballancer med Skaaler, 36 Stkr. diverse Jern Lodder af 8 Skpd. Vægt, noget Riiste Jern sø gamle Foustager m. m., hvortil Liebhavere indbydes. Aalborg, den 29de September 1827. Schmidt. 2 Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre afholdes offentltet lig Auction, Onsdagen den 3die October, Kl. 3 Eftermiddag, lor paa Tingstedet i Nørre-Sundbye, over Jagtrettigheden paa Hou Byes Eiendomme og i Meelholt Skov, til indeværende slan Aars Udgang. Den Høistbydende befries for at løse Conce Pe sion. - Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Nørre-Sundbye. den 27de September, 1827. Fave.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Rugs laaned.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Keiseren har under 7de September n. St. paabudet en timeen Rekrutering over hele sit Rige, saaledes at der af 500 Mand skulle udtages to Rekrutter. Der har i de tre sidste Aar ingen Rekrutering fundet Sted, og da Armeen midlertid er ikke lidet formindsket ved Dødsfald, Afskedidelse a., saa ansees det fornødent at fuldstændiggjøre alle Regimenter og Corps, paa det at Krigsmagten kan igjen komme til at staae paa en med Rigets Størrelse passende Fod. Rekrutternes Udtagelse skal begynde den 1ste November og være i Stand inden Udgangen af Januar. Mandskabet skal være imellem 18 og 35 Aar, og ikke holde under to Arskiner og tre Vertsjok (omtrent 62 Tommer). - Samme Dag er udkommet en anden Forordning, som befaler, at de i Riget boende Jøder ogsaa skulle gjøre Krigstjeneste og ikke som hidtil klare for sig med Penge, og man troer, at den Dannelse og Udvikkling, som de i Tjenesten opnaae, vil have en gavnlig Jndflydelse paa deres Troesforvandte, naar de som Udtjente vende tilbage i deres Familiers Skjød, hvilket dog vil have lange Udsigter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Keiseren skal have besluttet endnu i dette Efteraar perdessonligen at besøge Sydprovindserne og der mønstre de at Generalerne von Sacken og Wittgenstein commanderede Armeer, hvis Styrke i den senere Tid er betydeligen forsøget.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Portugal. Keiseren af Brasilien skal ved at overdrage sin Broder, Dom Miguel Regentskabet over Portugal, paa det bestemteste have paalagt ham at opretholde og haandhæve Grundloven, og endvidere skal han have skrevet til Kongen af England og andre Monarker i Europa om at være ham behjælpelige til Opnaaelsen af denne Hensigt. Jnfanten - heder det - skulde derfor paa sin Reise til Lissabon ikke lægge Veien igjennem Spanien, men tage til Skibs, og ikke gaae iland forinden et Manifest er udfærdiget, et Manifest hvori han skal kundgjøre den Politik, som han agter at følge, og derved beroelige Folket og hemme Tilbagevirkning. Silveirerne og deres Slæng skulle holdes i vedbørlig Afstand fra Portugal. - Den Britiske Eskadre paa Tajo strømmen er igjen forstærket med to Linieskibe og saaledes bragt til sin forrige Styrke. Ogsaa have de medbragt Landtropper til Hærens Forstærkning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Sverrig - Norge. J den Svenske Statstidende læses, hvorlunde Hans Majestæt med Mishag har seet de betydelige Nedsættelser, som det Norske Storthing har foretaget sig i de Pengesummer som ere foreslagne til Armeens og Flodens Fornødenheder. Den Sum, som Storthinget har anviist, udgjør langtfra ikke den Andeel som Norge bør svare. Hs. Majestæt vil derfor lade opsætte detaillerede Tabeller som kunne opklare dette Misforhold.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Blandinger. Det bemærkes, som en Synderlighed, at ikke en eneste Fransk Marskal var indbuden til at bivaane Manøvrerne ved St. Omer. - Man regner de overordentlige Udgifter af Civillisten formedelst Kongens Reise til Leien til tre Millioner Franker, hvori ikke er medregnet Udgifterne af Departements- og Municipal-Casser og de overordentlige Omkostninger til Broers og Veies Jstandsættelse. - Mange fortjente Officerer bleve prydede med Ridderordener.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Den 22de September skulde i Chatham i Nærværelse af Hertugen og Hertuginden af Clarence et nyt Linieskib paa 120 Kanoner løbe af Stabelen. Det heder St. George, (ikke Georg IV., som der læses i Tyske Aviser) og er opkaldt efter det mod Slutningen af Krigen oppe ved Bov bjerg forulykkede Admiralskib. - England har for Tiden ni Linieskibe paa 120 Kanoner, deels færdige, deels i Bygning, næmlig Britannia, Caledonia, Hibernia, Neptune, Prince Regent, Royal George, R. William, St. George og Waterloo.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Keiseren af Rusland søger nu at indføre Kokoppe-Jndvedningen i sine Stater og har i saadant Øjemed anviist en Sum af 1000 Rubler aarlig.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Ved en Jldløs i Forstaden la Villette ved Paris den 19de September gik 1400 Stykfade med Viin og Sprit op i Luer, og man havde Møje med at redde de der lagrede betydelige Forraad af Olie og andre brændbare Sager.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
For nylig mærkede Fiskerne paa Floden Shannon, som har sit Udløb paa Vestkysten af Jreland, en usædvanlig Stigen af Vandet og Bevægelse deri, og fandt snart at samme hidrørte fra fire Hvalfiske, der havde forvildet sig ind i Floden. De vare omtrent 30 Fod lange og af Omfang 18 Fod. Det lykkedes Fiskerne ved Steenkast at gjenne dem ind i en Vig og der omsidder at fange dem, hvorved de fik et Udbytte af mere end 12000 Potter Tran.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Det var den 15de September at Madam Catalani gar sin første Concert for Stockholmerne. Hun havde over halvtredietusinde Tilhørere, altsaa en Jndtægt af nær 6000 Rigsbankdaler. Deres kongelige Høyheder Kronprindsen og Kronprindsessen beærede Sangersken med deres Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
J det Britiske Ostindien er nu til almeen Skræk og Uvillie paalagt en Stempelafgift, saaledes, at der skal bruges Stemplet Papir til alle Contracter, Vexler, Regninger, Connoissementer, Chartepartier a. dog endnu ikke til Aviser. - Man erindrer, at Stempelacten var en Hovedanledning til Nordamerikas Løsrivelse. Regeringsraad Weinhold i Halle antager, i sit nylig hos Boghandler Anton i Halle udgivne Skrift: "om Overbefolkningen i Europa, at denne virkelig allerede er indtraadt i Mellemeuropa, og at der des- aarsag burde træffes hurtige og kraftige Foranstaltninger til at standse den. Alle hidtil foreslaaede Midler anseer han utilstrækkelige og chimæriske, som det eneste hensigtssvarende tilraader han derimod Regenterne, at anordne "eine Art von uanusidslicher Jnfibulation mit Verlöthung und metallischer Versiegelung der mannlichen Geschlechtstheile, velche ganz geeignet ist, den Zeugungsact zu verhindern" og som blot paa voldsom Maade, og ei uden at det vilde vorde kjendeligt, kan fratages. Denne Jnvention ønsker Hr. Regeringsraaden anvendt fra det 14de Aar paa alle unge Mennesker, som ikke beviislig ere formuende nok til at ernære og opdrage de Børn, de kunde sætte i Verden; paa dem, som aldrig kom i slige Omstændigheder, at de kunde ernære en Familie, skulde det anvendes paa Livstid. Pidsk, Trædemølle, eller Vand og Brød skulde være Straffen for den, som stial sig til at befrie sig fra dette Tvangsmiddel, med hvis Ukrænkelighed en Commission skulde have stræng Control. - Hr. Regeringsraad Weinhold har kun fortjent sig liden Tak for dette sit menneskekjærlige (!) Forslag; Studenterne i Halle have allerede paa en meget haandgribelig Maade tilkjendegivet ham deres Afsky for Samme. Af Kjøbenhavnsposten.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Løverdagen den 15de Dennes gav Mad. Catalani si første Concert i Stockholm. Argus, der allerede iforveien havde anmeldt denne Dag, som den, "der vilde giøre Epoke i Sverrigs musikalske Kunsthistorie", anmelder den ne Concert paa følgende Maade: Madame Catalanis første Concert i Ladegaards lands Kirken havde et Auditurium af over 2000 Personer, og hvad vi for otte Dage siden yttrede i dette Blad, har i Ordets meest bogstavelige bemærkelse realiseret sig: denne Concert danner virkelig en Epoke for de Svenske Musik elskere, som ei tilforn, i fremmede Lande, have havt Leilighed til at høre den store Sangerinde. Og lykkes nu ogsaa hendes anden Concert i næste Uge ligesaa vel som den første - og hvorfor skulde man tvivle derom - saa torde dette Mad. Catalanis Besøg i Sandhed faae en større og varigere Jndflydelse paa den musikalske Dannelse i Sverrig, Mangelen paa store Stæder i vort Land, den lange besværlige Vei herhid og vore Penges Daarlighed, foraarsage nemlig, at een eller to Concerter, til sædvanlige Entreebetalinger, ja selv til fordobblede, neppe kunne skjænke en fremmed Artist af verdensberømt Rygte nogen Udsigt til passende Erstatning, langt mindre nogen egentlig Opmuntring for en Reise til Sverrig; og disse Omstændigheder have vel ogsaa forvoldet, at, foruden Bernhard Romberg og Mad. Catalani, intet Talent af første Rang i de sildigere Aar har værdiget at besøge os. Kan Mad. Catalani endnu give 2 Concerter for omtrent 2500 Personer til hver, for en Entrepriis af 3 Rdl. Bco. (2 1/4 Rbd.), da bør man haabe, at Efterretningen herom - skjøndt denne Priis forholdsviis er betydelig mindre, end den, hvorfor den store Sangerinde har ladet sig høre i andre Lande - dog skal foranledige andre store Artister til engang at gjøre en Udflugt herhid, og ikke ansee en saadan Reise aldeles uden Formaal.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Naar vi have hørt Madame Catalanis anden Concert, skulle vi forsøge, efter bedste Jndsigt, at yttre os over hendes Virtuositet og hendes Maneer og Foredrag. Jdag dvæle vi blot ved det, som altid og overalt, ved at høre hende for første Gang, maatte gjøre det største Jndtryk - vi menne hendes næsten overnaturlige Røst. Vi sige med Flid overnaturlige; thi den kolossalske Styrke, den overordentlige Klang, Fylde, Udholdenhed og Blødhed, som udmærker hendes Organ, ere saa uventede, saa uforestillelige for den, som ei har hørt hende tilforn, at man virkelig er fristet til at troe, at man hører Toner fra en anden Verden end den sædvanlige. Det kan ej nægtes, at denne Røst i den høiere Octav har tabt noget af den tilforn, eiede Omfang, i Ungdomsfriskhed og Ungdomskraft, og nu og da opdager man noget Forceret ved hendes Opstigen i denne Octav, men hendes Mellemtoner - netop det Væsentligste af enhver Røsts Scala - have derimod en Fuldkommenhed, om hvilken vi bekjende, at vi ej iforveien have kunne gjøre os noget Begreb, og hendes dybe, stærke og rene Alttoner indtage ei mindre ved deres Skjønhed og Kraft, end de forhause ved Tanken om et saadant Omfang i en qvindelig Røst. J Sandhed, aldrig har Jernførelsen, med Seraphstoner besiddet en skjønnere Virkelighed, aldrig har nogen Kunstner mere retfærdiggjort sit Navn, end Angelica Catalani.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Svenske Blade indeholde ofte Beretninger og Skjermydsler med Smuglerfartøier i Sundet, som endog ofte ei løbe af uden Blodsudgydelse. En af de nyligste, der dog ei tog en saa tragisk Ende, fortælles i Argus paa følgende Maade: "Natten imellem den 1ste og 2den September Kl. 10 1/2 blev Strandrideren Adolph Lindmann, der skulde reise hjem fra Landscrona til Hveen, vaer i Sundet en dybtilastet Baad med røde Seil, styrede hen imod den og preiede den, ved tvende Skud med løst Krudt, men besvaredes med ti skarpe, hvorved han fandt sig beføiet til at bortfjerne sig, og hilstes endnu under Bortseillingen af tre skarpe Skud, ledsagede af Sang og Hurraraab. Han saae derpaa Baaden styre imod Land, Norden for Eriks torp, men stødte imidlertid selv paa Grund, og styrede, da han endelig slap løs, tilbage til Landscrona. Strandrider Askelund, som samme Nat patrouillerede ved Stranden, saae en Baad lande omtrent Kl. 3 om Morgenen ved Saabyholmstorp, samt to Vogne at kjøre op fra Stranden, og anholdt dem, for at lægge Beslag paa dem. Vognene fulgtes af sex Personer, men inden et Øjeblik var denne Bedækning trefold forstærket med adskillige Personer, der, liig de Vildes Krigere, havde farvet deres Ansigter deels røde, deels sorte, men desuagtet paastod Askelund at have gjenkjendt flere, og deriblandt tvende Handelsbogholdere. Askelunds Forlangende besvaredes med nogle Slag, hvorved han tabte sin Samling; da han vaagnede saae han blot tre Personer foran sig, af hvilke En holdt Mundingen af sit Gevær imod ham; han besvimede atter, og saae sig, da han igjen vaagnede, ene. - Den følgende Formiddag indfandt den bekjendte Strandbevogtningscontrolleur Reinhardt sig ved den i Nærheden af Staden anlagte Plantering, og efter der at have anstillet Eftersøgning, forføiede han sig til Planteuren Espelunds Bolig og fandt der tre Foustager og 5 Sække Kjøbmands vare, tilligemed 4 skarpladte Geværer. Reinhardt og hans Ledsagere lagde Effekterne under Beslag og førte dem til Landscrona, hvorefter deres Vurdering og den nærmere Undersøgelse skulde skee den 8de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Fædrelandet.