JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
London, den 29de Novbr. I Dag imod Middag fik det Ostindiske Compagnie Efterretning, at Fregatten Leopard var ankommen fra Madras til Spithead. Samme medbringe Depecher fra Lord Cornwallis, og er afseilet fra Madras den 16de Julii. Jndholdet af disse Depecher er vel endnu ikke tilforladeligen bekiendtgjort; imidlertid skal det være vist: at Lord Cornmallis har været rykket for Tippos Hovedstad, Seringapatam, men har derpaa formedelst den indfaldne Regn maattet trække sig tilbage. Tippo har selv lidt saa meget, at han ikke har vovet sig til at foruroelige ham paa Tilbagemarschen. Hoftidenden, som formodentlig herom meddeler omstændeligere Efterretning, er endnu ikke udkommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Paketbaaden Swallow, som efter Lord Cornwallis Løvte skulle afgaae fra Madras den 1ste August, kan ikke ventes hertil førend i Midten denstamm arbeidede 13 Maaneder paa at over af December. - Tre Regimenter i Jrland ha bevise Porten, at den ikke maatte blive mistroisk ve faaet Ordre at holde sig færdige til at indskiover denne Fred, som var foraarsaget af Ombes til Ostindien. - Det Ostindiske Compagstændighederne, og han synes ogsaa at have bragt det dertil, saasom Caimacan lod ham ved hans nies Actier stige paa nye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Bryssel, den 28de Novbr. Afreise fra Tyrkiet giøre meget smigrende Com Det synes nu at være afgjort, at Greve Mercyplimenter, og gav ham Efterretning om denne Argenteau, som hidindtil har opholdt sig her, Foræring af Porten til hans Konge. med det første vender tilbage til Frankerig som Gesandt fra det Wienske Hof. Man forsikrer, Den Franske General von Heyman, som i Berlin, den 6te December. at han allerede har forlangt af Nationalforsamsidstafvigte Junii Maaned, tilligemed GeneralBouille, formedelst det mislingede Project med lingen et Pas for sig og sine. Denne Efterretning er et Tordenslag for dem, som troede inde Franskes Konges Flugt, forlod Frankerig, tet vissere end et Fredsbrud med Frankerig, hvor er antaget af vor Konge i Tieneste som Generalmajor, og erholder for det første 2000 Rdlr. i ved nye Uroligheder havde udbredt sig i disse aarlig Pension, indtil videre Befordring. Lande. Den falske Efterretning om den Franske Kon Det Schlesiske Corps under Printsen af Hohenlohe har nu og faaet Ordre at settes paa ges Flugt fra Paris er formodentlig udspredt af Fredsfod, og saaledes staae nu ingen Tropper, de Franske Emigrantere i den dobbelte Hensigt, deels at holde deres Landsmænd tilbage, som vil af den Preussiske Krigshær mere paa Feldtfod. de drage hiem til Frankerig, deels at give deres Nederelben, den 8de Decbr. Hvor betydelig Handelen paa Øen St. Do eget Partie Mod til at foretage et Jndfald i ming har været saavel med Frankerig, som Stokholm, den 29de Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
De her værende Kiøbmænd ere igaar ved en med andre Nationer, sees af følgende Beretning: Frankrigs Handel paa St. Domingo blev i Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Bekiendtgiørelse i den offentlige Tidende advarede om at bruge den tilbørlige Forsigtighed forAaret 1787 drevet ved 361 Skibe, hvoraf 157. medelst den mod Sverrig af Deyen i Algier er vare fra Bourdeaux, 70 fra Nantes, 54 fra klærede Krig. Kongen har og besluttet at lade Marseille, 52 fra Havre, 9 fra Bayonne, en Escadre af 2 Linieskibe og 6 Fregatter udfra Dunkirken, 4 fra St. Malo, 3 fra Rochelle, 4 fra Honfleur og 1 fra  Orient. Disse løbe, for at escortere Handelskibene, som gaae Skibes Ladninger af allehaande Kiøbmandsvahtil det Middellandske Hav. Denne Escadre re beregnes efter en Middelpriis i samme Aar indtager 3 Regimenter Infanterie og skal strax til Værdie af 75,365,514 Livres. afseile i Foraaret. Nogle troe formedelst Trop Til ovenmeldte 361 Skibet komme endnu 110 perne, som skal indskibes, at den har en anden Slaveskibe, der udgiøre tilsammen 471, som Bestemmelse, end der foregives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
J Carlskrone arbeides stærk, siden Freden med i Aaret 1787 ere ankomne i forskiellige Havne vor Naboe, paa at oprette det Forliis, som vi paa denne Colonie, og have derfra udbragt Produkter til Værdie af 148,825,240 Livres, hvor leed i Krigen, og at sette vor store Flaade i en af 6,085,545 Livres ere betalte i Told ved Ud respectabel Stand. Nogle Linieskibe ere alleførselen. Til Jndførselen maa man endnu reg rede færdige, og paa andre arbeides.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Frankfurt, den 3die December. ne Værdien af Negerslaverne, saa at den hele Porten sender til Kongen af Sverrig en QvanJ samme Aar have 699 Amerikanske Skibe af 51,486 Tønder indført Kiøbmandsvahre forMan læser i adskillige offentlige Tidender, at Summa kan ansettes til 135,928,782 Livres. titet af det beste Hvede paa Moren, hvis Værdie beregnes til 210,000 Piastre. Det er bekiendt, at Porten var i Førstningen misfornøiet 5,224,307 Livres og udført for 4,900, 877 Livres, og 31 Franske Skibe, som handlede paa med den imellem Sverrig og Rusland sluttede Fred. Den Svenske Gesandt Hr. von Hei for 383,216 Livres og udført for 775,243 Livres. de forenede Amerikanske Stater have indbragt Vil man nu til Udførsels Summen legge 291, 173 Livres i Told, samt Commissions Gebyhr til Coloniets Kiøbmænd for Vahrers Jndkiøb til disse 699 fremmede Skibe, foruden andre Udgivter ved disse Skibes Ophold, saa sees, at Handelen imellem de forenede Amerikanske Stater og St. Domingo har tilbragt hine ikkun en Fordeel af 15,000 Livres, hvilke man kan antage for rede Penge, der paa denne Maade ere gangne af Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Ved andre Nationers Skibe ere indførte Vare til Værdie af 8,440484 Livres og udført Vare for 5,672,666 Livres. Fordeelen bliver altsaa paa de Fremmedes Side, men da denne erholdes ved Produkter, gaae derved ingen Penge af Landet. De fremmede Colonier have indført for 311,313 Livres og udført for 259,462. St. Pierre og Miqvelon har indført for 45,845. Livres, og udført for 6770.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Alt det indførte ved nationale og fremmede Skibe beløber sig til 150,022, 637 Livres, og det Udførte derimod til 159, 130,797. Det bliver altsaa en Fordeel for Coloniet af over 9 Millioner Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Beløbet af Producterne paa St. Domingo i Aaret 1787 var følgende: 58, 182,403 Pund Sukker, 72, 898,676 Pund raa Dito, 70,003, 161. Pund Caffee, 6,806, 174 Pund Bomuld, 1,166, 177 Pund Jndigo, 3931 Fade Sirup, 6903 Oxhoved Taffia, 25,246 raa Huder, og 4450 bereedte Dito.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
J Aaret 1787 tællede man paa den Franske Andeel af St. Domingo 16,915 hvide Mandspersoner, 7,287 Dito Fruentimmer. 10,934 Mulatter af Mandkiøn, 8,698 Dito af Qvindekiøn. 202, 845 Negerslaver, og 161,349 Neger Slavinder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Fremdeles vare der 763 Sukker=, 2884 Jndigo, 609 Bomuld, 2367 Caffe= og 63 CacaoPlantager. Fortsettelse om den Franske Kirkes Friehed. (See No. 49.) 4) Da Kongen er berettiget til at give Love, som angaae de Geistliges Forhold, og indskrænke disse i at bruge deres Magt, uden at behøve enten et Kirkemode, eller Pavens Confirmation eller Samtykke dertil, saa kan ingen Kirkelove uden kongelig Tilladelse og Confirmation udstedes enten af biskoperne, eller af Paven, til at forpligte nogen til nogen udvortes Straf, om det ikkun var Kirkens Disciplin. 5) Paven kan ikke hæve Penge af nogen, eller under noget Skin paalegge nogen Penge, undtagen de Afgivter og Penge, som ved Concordatzen ere ham bevilgede, men derimod kan Kongen forordne Paa leg paa de Geistlige, uden at han dertil behøver Pavens Godtbefindende, hvilket andre Landes Øvrighed ellers maa tilkiøbe sig ved nogle Afgivter af deslige Paaleg. I de nyere Tider har Kongen paalagt de Geistlige at betale den 20de Penge, og til den Ende at indgive en Fortegnelse paa deres Gods og Jndkomster. Herover reiste sig store Uroligheder, og Geistligheden forpligtede sig 1753 til at betale Kongen aarlig, under Navn af en frivillig Gave, 12 Millioner Livres, foruden den sedvanlige frivillige Gave, som erlagtes hvert femte Aar. 6) Jngen geistlige Stiftelser, men endnu meget mindre nye Monke= eller Nonne=Ordener maa uden kongelig Confirmation oprettes eller indføres, og Ordens=Reglerne ere Øvrighedens Prøve og Jndskrænkelse underkastede. Dette er meget mærkeligt skeet ved Jesuiter=Ordenen, og har været meget fornødent. 7) Det tilkommer Kongen at beskikke alle Erkebiskoper, biskoper og Jnspectores over Klosterne, med mindre det med kongelig Tilladelse, i Henseende til de sidste, forundes Klosterne selv, for at befordre en strængere Kloster=Disciplin. Af saadanne Embeder, som ikke saa egentlig angaae Omsorg for Sielene, kan een Person erholde flere, hvorfra altsaa bispedømmene ere undtagne. 8) Kongen tilkommer i den nøieste Forstand det saa kaldte Regale i hans hele Rige, som bestaaer deri, at han selv forvalter de ledige bispedømmer, indtil de igjen blive besatte, og i det han i Stedet for bisperne kalder til alle geistlige Embeder, og giver de ledige Præbender bort, simple Præstekald undtagne. 9) Al geistlig Jurisdiction er saaledes den verdlige Øvrighed, underkast, at man fra alle geistlige Retter kan apellere til Parlementet, saasnart det er beviisligt, at de Geistlige misbruge deres Magt det allermindste, eller paa nogen Maade giøre Jndgreb i disse Frieheder, og overtræde de kongelige Forordninger. Disse saa kaldte Appels comme d bus have Sted strax ved første Jnstants 10) Al udvortes Kirkedisciplins Øvelse og den geistlige Magts Haandhævelse staaer under den verdslige Øvrigheds Opsigt. J Følge heraf kan Parlementet, uden at holde nogen egentlig Samling, eller besvære sig andensteds, uden ringeste Exception undersøge alle de Geistliges Skrivter og Foretagender, naar de forbryde, noget imod disse Frieheder. (Resten følger.) Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Fortsættelsen af det indførte i No. 38 til 49. De ældgamle Perser havde ingen Templer, eller Altere, som de agtede at være under Guddommens Værdighed, men offrede til Gud paa deres Høie og Bierge. Deres Præsters Hoveder vare zirede med en Myrtekrants. Den ypperste Præstes Embede var at bede for Kongen og Folket. Løgn og Utaknemmelighed var hos dem utilgivelige Synder. Men da Zorvasters Lære, havde oversvømmet Persien, saa fik de Templer for Jlden, som de ansaae for Guddommens Bolig. De vedligeholdt en bestandig hellig Jld i deres Templer, de bade med Ansigterne vendte mod Solen og foran deres hellige Jld. De havde adskillige Feste, hvoriblant den fornemste var Solens Fest. De havde og en Feld, hvorpaa de dræbte alle giftige Kreature, som Herodot, og Athenæus berette. (Forts. følger.) Danske og Norske Species=Bank.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Kiøbenhavn, den 9de DecbrikCours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 1/2 pro Cento, som udgiør: for 80 Rd. Species, dansk Cour., Rd. 111. 29 40 Rd. Species med = = = 55 - 62. 20 Rd. Species med = = = 27 = 79 8 Rd. Species med = = = 11. 12 og 1 Rd. Species med = = = 1 = 38 Prædikanterne paa 4de Søndag i Advent. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Bekiendtgiørelser. da det har behaget Gud, ved Døden at bortkalde min kiære Mand General=Krigscommissair von Wildenradt, Deputeret i det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegium, ved de ham anbefalede Extra-Sessions Forretninger i Slagelse den 7de d. M.; Saa anmeldes dette for mig og mine kiære Börn saa smertelige Dødsfald herved for min elskede salig Mands og mine Paarörende og Venner, om hvis Deeltagelse i mit store Tab jeg er aldeles forsikret, og desaarsag frabeder mig al Condolence. Fridericia, den 9de Decbr. 1791. C. M. Bachmann, Sal. Wildenradts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Gra Striib er den 2den December med stærk 2 vesten Vind bortdret en Baad som var 3 Omgang, og Eegespits Stafnet med en Jernstang, midt igiennem; under den bageste Tofte, en Jernskinde paa begge Stafne som gaaer ned i Kiølen, en bøiet Kiøl neden under den, Jern Beslag ellers i alle Skarninger paa Esningen, ligeledes Jern=Beslag paa Esningen og ned paa Vrinkler, fra begge Stafninger og hen paa Esningen, ogsaa Jern=Beslag; tillige var i Baaden 2de Aarer, Seil og Roer da den drev bort; hvem som herom kan give nogen Oplysning ombedes at tilmelde samme Sr. Pagh paa Strib, som derfore lover en convenabel Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
Hos Jacob Aagaard, i Schindelborg Hauge, 2 ved Colding, kan bekommes godt frisk og gode Arter Hauge=Frøe. Optegnelsen derpaa kan bekommes hos Hr. Hielm i Weile, i Horsens hos Niels Hansen Post=Rytter, i Fridericia i Colding Post=Rytters Logie, og hos mig selv ved Colding. Hos mig kan og faaes unge Frugttræer, tørrede Cicori=Rødder for 12 s. Pundet, brændt og malet for 1 Mk., nemme og vel indrettede Muldvarp=Fælder for 2 Mark Stykket. Jeg bad gjerne enhver som fandt forgodt at skrive mig til, at det maatte være under Forsegling, for Sikkerheds Skyld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Madrit, den 18de Novbr. Der siges, at den Franske Charge des Affaires har atter faaet en Note til at oversende til det Franske Ministerium af samme Jndhold, som Noten af 1ste October. Man formoder, at det Spanske Ministerium vil paa en passende Maade besvare den Memoire, som fulgte med den Franske Konges Brev, og havde til Hensigt at bevise, at begge Nationers Jnteresse, udfordrede, at samme levede i Forening og god Forstaaelse med hinanden. Man kan ikke nægte, at, dersom Frankerig skulde indvikles i en Krig, hvorved dette Riges Ruin, om ikke Deling, vilde foraarsages, Spanien jo stod Fare for at miste sine Colonier ved første Angreb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
J hvor standhaftig det Spanske Ministerium end viser sig, kan man dog neppe troe, at det længe vil hænge fast ved sit antagne System; thi man siger, at Hoffet er i Henseende til den Franske Gesandt allerede merkelig forandret, da denne ligesaavel indbydes til Hoffets Høitidelige. heder, som de andre Gesandtere. Dette allene tilkiendegiver tydelig, at den gode Forstaaelse imellem begge Hoffer er nærved at blive oprettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Vort Hof synes nu at være tilbøielig til at tilstaae de forenede Nordamerikanske Stater, hvad disse hidindtil med saa liden Beskedenhed have fordret, nemlig en fri Seillads paa Floden Mis sis sipi, samt en udelukkende Brug af en Havn ved denne Flods Udløb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Paris, den 5te December. Man siger, at Keiser Leopold har ved en Skrivelse søgt at bevæge den Russiske Keiserinde til at lade alle fiendtlige Hensigter imod Frankerig, fare, da der gaves mindre voldsomme Midler, som kunde føre til det hensigtede Øiemeed. Hvorvidt dette er grundet, lader man staae derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Til Havre er ankommet et Skib, som afseilede fra Cap paa St. Domingo den 18de October. Capitainen paa samme beretter, at Negerne vare endnu ikke ganske undertvungne, men at man dog havde Grund til at haabe Roe lighedens Oprettelse, ved de forventede Hielpe troppers Ankomst fra Frankerig, naar ikke Jldesindede søgte at opvække nye Uroligheder. Man siger, at Rygtet og Kongens anden Flugt er med Flid udspredt i den Hensigt at lokke Emigranterne til Grændserne, og derved udføre en stor Forandring i Paris. Der skal og virkelig 2de foregivne Courerer være ankomne til Forstæderne St. Jacob og St. Martin, og der have udraabt, at Printserne havde gjort Jndfald i Riget. Lykkeligviis varede den opkomne Urolighed kun kort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Hr. Brissot har i en vidtløftig Klage søgt at overtyde Nationalforsamlingen, at Forsamlingen paa St. Domingo er Aarsag til Negernes Oprør sammesteds, at den har anrettet Skade, for 600 Millioner Livres, ladet 1000 Hvide myrde, o. s. v., for at erklære sig for afhængig og derpaa overgive sig til England. Hr. Brissot gik endog saa vidt, at han gjorde det Forslag, at Forsamlingen paa St. Domingo og General Blanchelande skulde offentlig anklages og dømmes i Orleans. De Deputerede fra Colonisterne paa St. Domingo have derpaa indfundet sig i Nationalforsamlingen, og tilbudt sig at vilde gaae i Arrest for deres Constituentere, men tillige erklæret, at de, ved at bevise Hr. Brissots lognagtige Opdigtelse, vilde fordre ham afstraffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Stokholm, den 6te December. Man forsikrer, at Kongen har forandret sin Beslutning om at kalde Rigets Stænder sammen, og har taget andre Forholdsregler for at bringe, Finantserne i Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Den heele kongelige Familie er nu heri Staden, og har ganske forladt Drotningholm. Ratifikationen af den med Rusland sluttede Traktat er endnu ikke bleven formelig bekiendtgjort. Formodenlig vil det skee, naar Greve Stackelberg faaer overleveret sit Creditiv som Russisk Keiserlig Gesandt. Vor Generallieutenant von Stedingk har nu og faaet sit Creditiotilsendt som Kongelig Gesandt i Petersburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
London, den 6te December. De Breve fra Ostindien, som den udgivne overordentlige Hoftidende indeholder, melde i det Væsentlige intet andet en hvad allerede er bekiendt. Lord Cornwallis havde ikke ventet Forreningen med Matatterne, ellers havde han maaskee ikke saasnart trukket sig tilbage fra Seringapatam. Han befrygter, at Krigen vil vare længer end man havde ventet. De fornødne Penge, som udfordres til Krigstroppernes Underholdning i Regntiden, har Gouvernementet i Madras i Beredskab. J 4 Maaneder har Tippo intet at frygte for Seringapatam. Lord Cornwallis vil ikke skille sig fra Maratterne, førende de have tilsegtet sig en ærefuld Fred, dog synes de nu ikke at have til Øjemmeed at erobre Seringapatam. Benævnte Lord har maattet love Maratterne et anseelige Laan af Aarsager, som han da ikke tilkiendegiver Gouvernementet. Saavidt Hoftidenden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Af private Breve erfares, at Lord Cornwallis rykkede for Seringapatam den 18 Maji, men maatte drage derfra den 23de Junii, at Marat ternes Tropper, som forenede sig med ham den 26de Junii, bestode af 50,000 Mand Fodfolk og 30,000 Mand Rytterie, at disse kort tilforn havde taget fra Fienden 5000 Oxer belæssede med Riis og at de havde med sig Overflødighed af alle Slags Levnetsmidler. Den forenede Armee trak sig videre tilbage, og kom den 30 Junii i Nærværelsen af Bangalor. Her stod Armeen endnu ved disse Breves Afgang; men saasnart Regntiden, ophørte, vilde Lord Cornmallis atter rykke frem. Nogle Fanger have udsagt, at Tippo havde besluttet, ifald Seringapatam skulde blive erobret, at sprenge sig selv tilligemed sin Moder, sine Hustruer og Børn i Luften.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Fra Lord Effingham, Gouverneur paa Jamaica, er indløben den Efterretning, at de af ham gjorte Foranstaltninger have forebygger al Uroelighed sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Efter de nyeste amerikanske Tidender skal Congressen herefter ikke meere bestaae af 100, men 200 Medlemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Wien, den 7de December: Den Franske Gesandt Hr. Noailles har ansøgt Keiserens Megling i disse 3 Poster 1) Angaaende Erstatningen til de Rigsfyrster, som ved den nye Franske Constitution have mistet nogle Jndkomster eller Rettigheder, 2) De Franske Printsers Forlig med det Franske Rige og Nation. 3) Churfyrsterne af Maynts og Trier skulle ikke længer tilstaae Emigranterne Opholdsted i deres Lande. Paa disse 3 Punkter har Rigsvicekantsleren erklæret, at det er aldeles umuligt at antage nogen af Meglingspunkterne. Keiseren. har endnu ikke givet noget Svar derpaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Warschau den 7de December. De sidste Breve fra Jassyllade ingen Tvivl meere tilbage, at jo Freden imellem Rusland og Porten med det førstelkommer istand. Af nogle sammesteds fra Constantinopel ankomne Polske Adelsmænd har man faaet at vide, at Fyrste Potemkin Død var der endnu ikke bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Den Preussiske Gesandt Marquis Lucchesiner nu kommen tilbage hertil. Man er nysgierrig efter at erfare, hvad Sprog han nu vil føre, men formoder, at det nu ikke vil blive saa gunstigt for vor Constitution, som forhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Berlin, den 12de Decbr. J vore offentlige Tidender læser man en Beregning over de Summer, som Kongen nu i 4re Aar, siden han tiltraadte Regieringen, har anvendt deels paa at oprette Landstutterier, og deels paa den Berlinske Veterinair Skole. Disse Summer udgjøre tilsammen omtrent 843, 386 Rigsdaler. Fortsettelse om den Franske Kirkes Friehed. (See Nr. 50. Til det andet Hovedstykke henhører: 1) at biskoperne ere egentligen Dommere i alle Troes Sa i deres Stifter, følgelig ere de ikke alleneste berettigede til at prøve de Sager, som andensteds blive afgjorte, endog af Paven selv, men ogsaa forbundne til at vaage over, at Troens Lærdom reen og uforfalsket kan holdes ved lige, og ikke uden efter tilstrækkelig Undersøgning at meddeele deres bifald til at afgiøre de Stridigheder, som i den Sag kan have reist sig. 2) Biskovernes Canoniske og ved Øvrighedens Love confirmerede Magt, i Henseende til Gudstieneste og Kirkedisciplin, kan hverken ved almindelige befalinger. eller særdeles Reskripter indskrænkes af Paven. Det beroer altsaa paa biskoperne at indrette Breviarier og andre liturgiske Bøger i lige Maade at indføre nye Fester og forandre de Skikke, som bruges i Gudstienesteen. Jmod deres Jurisdiction kan man ikke benytte sig af nogen pavelig Dispensation eller Naade. Man kan og ikke ordentligviis appellere fra deres Dom, uden til Erkebiskoperne og Primates i Riget, og fra dem til Paven, hvis Undersøgning dog bør skee ved udnævnte indenlandske Dommere. Samme Beskaffenhed har det og med Ordens=Prælater, eximerede Kapitler og umiddelbare Kirker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
(Slutningen følger.) Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Fortsættelsen af det indførte i No. 38 til 50.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
De gamle Seyther tilbade i de ældste Tider Vesta, siden Jupiter, Apollo, Venus, Mars og Hercules. De havde hverken billeder eller Altere, ikke heller Templer uden for Mars, hvilke Templer vare opbygte af Riisqviste sammenbundne i Buskasker og Træer. Jstedet forbilleder var et gammelt Sverd opreist, hvortil de offrede aarlig nogle Kreature og Heste item hundrede Fanger, med hvis Blod Martis Sverd blev besprengt. De afskare disse ulykkelige Offere den høire Skulder, som de kastede op i Veiret. De gjorde ingen Jld af Træe, men af Been og Knogler, hvorved de kogte Offeret, og hvor de manglede Kiedler, kogte de Kiødet i Maveskindet. Tartarerne, Seythernes Efterkommere, tilbade længe Solen, Stiernerne, Luften, Havet og Jorden, til hvilke de offrede bestandig det første af deres Føde, førend de selv nød noget deraf. De senere Tartarer tilbede den store Lama i Tibeth, som en levende Foh eller Gud. De troe et andet Liv efter dette af lige Beskaffenhed, skiønt forherliget. Mange af dem troe og Sielens Forflyttelse af et Legeme i et andet. De begrave ikke deres Døde, men henge dem op i Træerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Jndsendt: Som Helten segner kiek og brav da fiendlig Kugle Hiertet traf. Som kun for Landets Velfærd aandet: Saa segnede en Wildenradt, ved Embedstunge Byrder mat og tog sin Lön blant rene Aander. Suk Dannemark, du tabte heren Mand, hvis umiskiendte Værd i tusind Danske Hierter brænder: Hans Drift, var Födelandets Held, Hans Önske, hver Medborgers Vel. Med dette Suk han Livet ender. Han fölte Döden i sin Barm Dog - uforsagt og lige varm gik han den holde Ven imöde, Til sidste Time tiente han Sin Konge som en trofast Mand Op! Danske Brødre den, som døde udi slig patriotisk. Glands, fortiener vel en Ære Krands Vi Kiempes vil om Heltens Ære Vi trofast Danske Mænd vil være hver i det Kald hvor han blev sat : Vi Egennytte vil forglemme og Statens sande Lykke fremme - Saa hædre vi en Wildenradt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Prædikanterne paa 1ste Juledag. Froe, Prædiken. Trinit. K. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Fenger. Høimesse. Eftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Clod. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Olsen. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Anden Juledag. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Dansk. Hr. Fenger. Tydsk.