Københavns Adresseavis, 1775-11-08
Hver Søndag Eftermiddag gives tvende Drenge og tvende Piger Frihed at besøge deres Venner i Staden. Ligeledes tillades det alle Børnene engang hver fortende Dag i de 6 Sommer=Maaneder, og om Vinteren engang imellem, naar Veyret er klart og Veyen reen, at giøre en Spadseretour om Sommeren fra Klokken 4 til henimod 7, og omVinteren fra Klokken 1 til 4; hver anden gang disse Toure indfalde om Sommeren, gives dem en heel Eftermiddags Frihed. Engelskmanden Days Project og dets Udfald. Denne Mand, om hvem de offentlige Tidender i afvigte Junii Maaned og tilforn har givet en kort Efterretning, var ingen Lærd, men havde arbeydet ved Skibbyggeriet. Han var fattig, og havde længe speculeret paa det Project, som kostede ham hans Liv, indtil han endelig tra en bemidlet Mand, Hr. Blakke, der understøttede ham med Penge til den Prøve, som han vilde giøre, og lovede at betale ham en anseelig Sum, i Fald samme Forsøg faldt lykkeligt ud. De kiøbte et Skib paa 50 Tønder *), som blev indrettet efter Days Anviisning, og blev bragt til den bestemte 7) Her forstaaes overalt engelske Tønder, af hvilke een holder 2000 Pund. Plads i Plymouth. Experimentet var følgende: Dan vilde gaae i Skibet, som derpaa skulde nedsænkes i Grunden, og han vilde bringe det og igien 24 Timer derefter, og selv komme ubeskadiget derudaf, Stedet, hvor han vilde opholde sig, var et Kammer, som var bygget midt i Skibet under Dækket, 12 Fod langt, 9 Fod bredt, 8 Fod høyt, og kunde rumme 75 Oxehoveder. Det var vel forsynet med Baand, Slaaer og Kork, begget og digtet, og overhoved i alle Maader saa vinhyggelig som mueligt forvaret imod Vandets Jndtrængning. I Dækket over samme Kammer var en firekantet Aabning, net op saa stor at et Menneske kunde komme derigiennem, med en Lem, som passede paa det nøyeste, og hængte i fire Lænker ved en Slags bilance, med hvilke den skulde trækkes til Oven over Kammeret vare fæstede tre Ankerbøyer, en hvid, en rød og en sort, hvilke vare gjorte faste med Træe nagler, saaledes at de ved en anden Nagle, som var indvendig i Kammeret, kunde drives op i Veyret. Den hvide skulde betyde, at Day befandt sig vel, den røde, at han befandt sig maadelig, og den sorte, at det stod slet til med ham. Den udvendige Ballast, ved hvilken Skibet skulde sænkes ned i Grunden, var 20 Tønder Steen. Disse vilde Day 24 Timer derefter løsgiøre fra Skibet, og derved bringe Skibet op igien. Den indvendige Ballast var 10 Tønder. Skibet skulde skilles ved den udvendige Ballast formedelst fire Jernslaaer. Disse vare fæstede ved Ballasten, og gik igiennem fire Blyerør ind i Kammeret. Paa hvert var en Skrue, naar de bleve opskruede, skulde Slaaerne falde ud igiennem Rørene, og løsgiøre Bal lasten. Paa det at da intet Vand skulde løbe ind i Kammeret, saa vare der Træenagler, som skulde strax stødes ind i Rørene, saasnart Slaaerne faldt ud. To Sluser til Vandets Jndledning vare anbragte foran i Skibet. Til dette Project havde Day en saa fuldkommen Tillid, at han ikke vilde lide, at Skibet skulde fastgiøres ved noget, hvormed man havde kundet bringe det op i Veyret igien i Fald hans Experiment slog Feyl. Den 20 Junii gik han ombord paa Skibet, for en stor Mængde Tilskuere, som alle havde forsamlet sig, for at see dette besynderlige Experiment. Han var meget munter og fuld af Begierlighed og Tillid. I Kammeret havde han en Hængemaatte, et Uhr, et Voxlys, en Flaske Vand og et Par Tvebakker. Han trak Naglerne ud, og den udvendige Ballast blev formedelst Slaaerne fæstet ved Skibet; men da den ikke var tung nok til at nedsænke Skibet, saa lod han bringe flere Stene paa Skibet, i alt henimod 20 Tønder. Klokken 2 om Eftermiddagen, da det var nær ved at synke, trak han Kivel og Vest af, tog Afsked med de Nærværende, gik i Kammeret, og trak Lugen til. De sidste Stene bleve lagte paa Skibet, og det sank efterhaanden med Bagdelen foran ned. Jblant den store Mængde Tilskuere var en almindelig Tavshed. Nogle Minuter efterat Skibet var synket, bevægede Vandet sig stærkt der paa Stedet. Hvor nøye man endog gav Agt, kom dog ingen Ankerbøyer til Syne, Pladsen var imidlertid opfyldt med Tilskuere, som den følgende Dag paa samme Time vilde see, om og hvorledes Skibet skulde komme op i Veyret igien; men den Time gik forbi, og Skibet var ikke at see. De tre følgende Dage arbeydede 200 Matroser med Pramme, Tove a. paa at bringe Skibet op i Veyret igien, men forgieves. En engelsk Lærd, D. Falk, paa tog sig derefter, at bringe Skibet op; men alt Arbeyde, som næsten i en heel Maaned blev foretagen under hans Direction, var forgiæves. Denne D. Falk har udgivet en Efterretning om den hele Historie med physicalske Anmærkninger over samme. Jblant de Aarsager, hvorfor Experimentet ikke kunde lykkes, regner han iblant andet Vandets store Kulde, som omgav Kammeret i Skibet paa en Dybde af 22 Favne, i hvilken Day, som kom der fra den varme Sommerluft, maa strax være bleven stiv og død, om man endogsaa antager, at Kammeret har været saa stærkt, at det kunde imodstaae saadan en Vegt af Vand, da det er meget meer at formode, at Vandets Kulde har sammentrakt den i Kammeret indsluttede Luft, saa at det har været at ansee som et tomt Rum, og er bleven knuset af Vandet, ligesom en tom Flaske i Luftpompens Recipient, naar Luften bliver indladt deri. Desuden anfører han, at Kammeret og det hele Skib, hvor tæt det endogsaa har været, maa være blevet saaledes rystet ved de Stene, som siden bleve opkastede derpaa, at det let har kundet bekomme en Læk, og at det just derved er blevet saa tungt, at de allerede rystede Falser have maattet skilles af og gaae fra hinanden, da Skibet stødte paa Grunden. Han giør ogsaa den Anmærkning, at om den udvendige Ballast skulde være bleven løsgiort fra Skibet, saa maatte det dog alligevel rimelig være blevet holdt paa Bunden deraf, at det altsammen oven til var trakt fuldt af Vand, og at der var 30 Tdr. Steen derudi, og endelig, at efter al Formodning, om endogsaa den ulykkelige Day havde løsgiort en af hans Jernslaaer, Vandet da med saadan Hæftighed havde kundet trænge ind igiennem Røret, at det ikke allene har hindret ham, at støde den indvendige Nagle derudi, men at det endog kan have udslukt hans Lys og oversvømmet ham, førend han ved blot at føle sig for har kundet opskrue de andre Skruer.