Berlingske Tidende, 1783-09-01
Udførselen er unægtelig meget betydelig, uagtet, at nogle Artikler af Manufactur=Vahrene, som allerede før er meldt, ikke meere kunne finde den Afsætning, som de forhen havde. De føre altsaa ud: smukke Leer= og Fajance=Vahre, god Marmor, Torv, Steenkul 18). En Mængde slevne Steene, Søesalt, Jern=Kiøkkenkar og allehaande Vahre af Jern Kobber og Messing; Guld- og Sølvtresser, det fortreffeligste Lærred, Kammerdug og Kniplinger, Kattun og Sirtzer, Papiir, Brændeviin og Liqueurer, Olie af Roe frøe, 18) Den lille Stad Arschott i Brabant driver i Særdeleshed, en anseelig Handel med Kul og Brænde. frøe, godt Læder, Klæde 19), Camelotter og andre gode uldne Tøyer, Tapeter af Læder, Papiir, samt vævede Silke tøyer og Strømper, Krap, Sild, Stokfisk, Smør, raffineret Sukker, Vogne, Brænde og deslige Vahre, samt hundrede andre Artikler, som henhøre til Galanterie=Vahrenes Fag. Ogsaa mange Slags Kurve og andre flettede Vahre. Nederlandene bekomme derimod alle Slags Rødder og Specerie=Vahre, fornemmelig Sukker, Caffe og Theer, Vine, Silke, Bomuld, Spansk Uld, raae Huder, adskillige Metaller og Mineral-Farver, og flere andre Artikler. Der er ingen Tvivl om, at jo de Østerrigske Nederlande vinde i det Hele, omendskiønt een eller anden Provinds maaskee taber. Mellemhandelen med de Amerikanske og Tydske Vahrer indbringe ogsaa meget; og heraf kommer det altsaa, at disse Lande ere ei allene næsten de meest befolkede, men endog de rigeste i det Østerrigske Monarchie. Men sammes Lyksalig hed kan endnu drives til en ulige større Fuldkommenhed, jo mere Handelen bliver udvidet; hvortil og de virksomste Anstalter ere trufne 20). Forfatteren til den Europæiske Handel giør følgende herpaa passende Anmærkning: Der er ingen Tvivl om, at jo den nærværende Østerrigske Regiering vil anvende alle Midler, for at sætte disse Landes Handel og Fabriker i de meest blomstrende Omstændigheder. Disse Land have bedre Havne end Holland; de have forhen havt en lang betydeligere Handel, end Holland. Hvorfore skulde det være umueligt, at disse Landes Handel kunde igien komme til nogen Storhed? Og dersom endog ingen Ostindisk Handel kunde blive ført herfra, saa blive jo endnu saa mange andre Handelsgrene tilovers, at man meget let kunde forvinde Forliset af denne eneste. Det er en god Begyngelse, at man har givet Handelen imellem de Tydske, Jtalienske og Nederlandske Stater en større Frihed; det er en god Begyndelse, at man umiddelbar fra Triest udruster Skibe til Ostende, men det er endnu langt fra ikke nok. Naar man undersøger de Midler, som efterhaanden have begunstiget Holland i dets Europæiske Handel, saa vil man temmelig komme efter de Forskrifter, som man i Flandern og Brabandt maae Følge, for at giøre disse Landes Handel blomstrende. De Østerrigske Nederlande regne efter Flamske Pund til 20 Flamske Skilling, og hver Skilling til 12 Grooter eller Flamske Penge. J Almindelighed regner man og samme, steds efter Brabandske Pund til 20 Styver, og hver Styver 19) For Exempel, det berømte Limburger Klæde har en saa god Afsætning i det tydske Rige og Levante, at man aarlig skal bruge i det mindste 120000 Alen Paklærred til sammes Forsendelse. 20) Hans Majestæt, Keiseren, har til den Ende befalet at indberette de østerrigske tydske Kiøbmænd, at de maatte indlade sig i en forrig Handel med Nederlandene, og forestaaet i Særdeleshed hertil Huset Romberg i Brüssel. til 16 Brabandske Penge. Et Flamsk Pund er saa meget, som 2 1/2 Rigsdaler eller 6 Brabandske Gylden. En Rigsdaler eller Pattacon er saa meget, som 2 2/3 Gylden. En Gyd den er saa meget, som 3 1/2 Flamske Skillinger. En Flamsk Skilling gielder 6 Styver, 1 Styver gielder to Flamske Penge, og 1 Brabandsk Penge indeholder 3 Mieter. De Penge, som her circulere, ere enten Vexelpenge eller Curant Mynt; hine ere 16 2/3 af 100 bedre end disse. En Souveraindlor, eller Souverain, er en Guldmynt af 3 Ducater Værdie, og gielder 51 Flamske Skilling eller 15 Gylden, 6 Styver Vexelpenge, og 17 Gylden, 17 Styver Curant. Mynt. J Nederlandene har man og hele, halve, fierdedeel og ottendeel Ducatoner, hvis Værdie blev i Aaret 175. bestemt for 61, 30 1/2, 15 1/4, 7 1/2 Styver Curant=Mynt. Man har videre siden Aaret 1755 nye myntede Kroner af Sølv til 2 Gylden, 14 Styver Vexelpenge, og til 3 Gylden, 3 Styver Curant=Mynt. Hvad Guldets Fiinhed Souveraindorerne betræffer, da skulle 22 og 1/2 Soure. raine veie en Troismark, og Guldet dertil skal holde 22 Cararater og 3/4 Gran. Men det er tilladt Myntmesterne, at 3 en Engels afgaaer paa Vægten, og 3/4 af et Gran paa Fiinheden. Følgelig bliver ved saadanne Mynter en Troysmark fiint Guld efter Forordningen udmyntet til 367 Brabandske Gylden, 3 Styver og 12 Mieter; men efter den Afkortning, som Myntmesterne er tilstaaet, til 370 Brabandsk Gylden, 5 Styver og 40 Mieter Vexelpenge. Det i Nederlandene brugelige Pund er omtrent 20 af hundrede letter end det Wienske. Men nøie bestemt, saa udgiør 1000 Britselske Pund kun 83 Pund, 10 1/2 Lod i Wien. Alnemaalet, Nederlandene er omtrent en Tiendedeel kortere end i Wien thi 100 Brabandske Alen giør her kun 89. Vinen i Nederlandene maaler man efter Achmer, hver beregnet til 40 Stupen. J den største Deel af Nederlandene, om ikke overalt ere Veiene fortreffelig anlagde, og tiene derfor Handelen i en ualmindelig Lettelse. Nogle ere endog i lange Strækninger meget godt brolagte 21). - Overalt har man søgt, ved Canaler at forene Floderne med Nordsøen, og Strømmen, selv med hinanden. Den prægtigste af disse Canaler er den, som forener Schielde=Floden med Somme. Den er ledet nogle tusinde Favne under Jorden, og er et af de ypperligste Ven ker, som Mennesker nogensinde har udført, og Mesteren for samme, Hr. Laurent de Lyonne, fortiener med Rette at ihukommes af Efterverdenen. De Østerrigske Nederlande have saa mange Fordeele til en anseelig Skibsfart, at de 21) Her kan ogsaa anmærkes som en af de nyttigste Anstalter at nesten paa alle Veie ere plantede Frugttræer og AletDen broelagte Vei fra Namuur til Lowen har allene kost næsten 700000 Gylden, den fra Mons til Walencienne 30000 Gylden, og den fra Bergen til Brussel endne mere; ei at tale om andre. ikke er at undre over, om deres Stæder forhen havde saa høien Rang. Jblant samme var Antwerpen fornemmelig Dronningen, og det var ikke usædvanligt, at see 200 Skibe ligge for Anker i dens Hav. Da Folkemængden i disse Provindser er saa stor, saa kunde Priserne paa Levnetsmidler, uagtet Agerdyrkningens Fuldkommenhed, ikke blive saa lette, som de ere i mange andre Lande. Men i det hele betragtet ere de dog meget ringere, end i Engeland, Holland og Frank tige selv. Derfor kan det ikke feile, at jo de Østerrigske Nederlande skulle afvinde disse Naboer Concurrencen med deres Manufactur=Vahre. Nederlænderne have allerede for lang Tid siden været berømte for et flittigt Folk, rigt paa Opfindelser, og af det meest oplagte Genie til Handel 22). Hvad ville de ikke foretage, dersom deres Vindskibelighed blev paa en virksom Maade understøttet af Regieringen? – En ypperlig Begyndelse hertil var Oprettelsen af et Videnskabers Academie i Brüssel; thi Athenens, Rom, Engelands, Frankrigs og fleres Magt og Rigdom steeg kun i Forhold bestandig høiere, jo mere Videnskaberne blomstrede. En bekiendt Jordbeskriver giør følgende Anmærkning over Nederlænderne: Flid, Vindskibelighed, Lyst til gode Kunster, og Genie til smukke og nyttige Opfindelser er dem ganske egen; og deres Fortienester i at farve Klæde og Tøier, i at forfærdige fine uldne Tøier og de kostbareste Kniplinger; i at væve Lerreder efter al Slags Tegning, og i at male med Oliefarve paa Lærred m.m., ere udødelige.