Aalborg Stiftstidende, 1828-11-29
Det russisketyrkiske Krigstheater. De fleersidige Efterretninger, man har herfra, vedblive at lyde gunstige for de Christnes Sag, endskjøndt det ligger i Omstændighederne selv at Talen end ikke kan være om nogen betydelig ny glimrende Vaabendaad. Udentvivl vil Silistrias Fald være den Catastrophe, der nærmest skal smykke russiske Krigertindinger med nye Laurbær, uagtet vistnok ogsaa her Strømme af Christenblod blander sig med Barbarernes; thi Tyrkerne ville, ifølge en Beretning fra Czernowitz af 1ste November, opbyde Alt for at befrie hiin vigtige Fæstning, og man paastaaer, som det i den her paaberaabte Beretning hedder, at Hussein Pascha skal have sendt Halvdelen af sin Armee fra Schumlamod Silistria, for at komme de Beleirede tilhjælp. Men denne Paastand trænger dog til nærmere Bekræfstelse, saasom det i en nyere Beretning fra Hermann stadt af 10de November hedder, at man der intet nærmere har hørt om Hussein Paschas Hær, og at man i Bucharest vilde vide, at Asiaterne, ligesom i tidligere Feldttog, siden den slette Aarstids Jndtrædelse, hobeviis forlode deres Faner. Derimod skal det, i Medfør af en Beretning fra Bucharest af 28de October, være tilforladeligt, at en betydelig Deel af de hidtil for Schumla staaende russiske Tropper skulle være brudt op imod Silistria. Det russiske Beleringsskyts for denne Fæstning skal bestaae af 120 Jldsvælg af forskjellig Caliber, og være fortrinlig betjent. Grev Langeron havde midlertidig Commando over Silistrias Belerings-Armee, men skulde overgive denne til General Roth, der formodentlig nu alt er ankommen dertil. J Overeensstemmelse med den fornævnte Beretning fra Hermannstadt, havde den russiske Feldtmarskalt, Grev Wittgenstein, foretaget en Jnspections reise til Fyrstendømmerne, og havde derpaa igjen begivet sig til Basardschick, hvilket Sted blev paa det Jvrigste befæstet. Russerne, hedder det, synes i Løbet af denne Vinter, at ville danne en dobbelt Linie fra Warna til Basardschick, og herfra til Silistria. Fra Bucharest, hedder det, at den russiske Troppelinie i Bulgarien strækker sig til Turtukai, og at den høire, Donaubred, vesten for denne Fæstning, nyelig er besat af Russere. J sidstnævnte Beretning hedder det tillige, at Russerne ile med, at istandsætte Warnas Fæstningsværker, for at sikkre denne Plads imod Angreb. Om Garderne hedder det, at de skulle drage i Vinterqvarteer i Egnen af Tultschin; Cavalleriet, der har lidt meget i Løbet af dette besværlige Feldttog, skal efter Forlydende tilbringe Vinteren i Moldau. Den forhen meddeelte Efterretning, at Fæstningen Calafat er i Russernes Hænder, stadfæstes fuldkommen ved de nyeste Efterretninger; men om Maaden, hvorpaa denne Acquisition er gjort, lyde Beretningerne paafaldende forskjellig. J Medfør af en Skrivelse fra Krajova af 7de November, have Tyrkerne nemlig først trukne sig tilbage til Widdin, efterat GeneralGeismar havde erobret Brohovedet, og Russerne toge derefter ogsaa den imellem Calafat og Widdin beliggende Donaue i Besiddelse, der behersker den førstnævnte Stad. Den 2den og 3die November skulle Russerne ifølge samme Skrivelse med ødelæggende Virkning have bombarderet Widdin, og næsten alle de til det saakaldte Fisketorv stødende Huse, tilligemed 2 Moscheer skulle være forvandlede til Askehobe. Der nod hedder det i en Beretning fra Bucharest af 27de October, at Generallieutnant Baron Geismars Adjutant dertil har bragt Tidenden om Calafats pludselige Rømning af Tyrkerne, og om disses tilsomme Tilbagetog til Widdin. Saasnart Generallieutenant Baron Geismar, hedder det, erfoer denne uventede Rettrade, drog han, uden at tade et Øieblik, med sine Tropper, til Calafat, og det viste sig da, at Tyrkerne virkelig havde rømt Marken, og tilbageladt deres Forskandsninger i den bedste Forfatning; samme ere forsynede med Pallisader og Casematter, og kunde udholde en Beleiring. Hvorlunde dette nu end har sig, saa skal Calafats Besiddelse i hvert Tilfælde være af Vigtighed, for Russerne, fordi Roligheden i det lille Wallacht derved kan ansees for hidstilt, og fordi Erholdelsen af adskillige Fornødenheder derved er lettet, hvilket hidtil baade var utilstrækkelig og usikker, saasom denne Egn stedse meer eller mindre var underkastet Fiendens Jnvasioner.