Berlingske Tidende, 1798-04-06
Parie, den 23de Martii. Den 20de Martii blev i Følge Directoriets Proclamation, den store Nationaliest Folke Sønverginiteten høitideligholdt af alle Stadens Muniespaliteter. J begge Raadens holdte Præsidenterne Taler, som angik Dagens Høitidelighed. Hoved Jndholden af Hardyes Tale, som var Præsident i gondes Raadet, gik ud paa at forestille Medborgerne Udtrykket, Sonverainitet, i sin hele Stytte, at almale de Bestræbelser, ved hvilke Folket havde tilbageerholder sine Rettigheder, og havde vidst, at redde sig ud af Anarchisternes og Royalisternes Lænker. Han viste der næst ogsaa Folket, hvad det endnu havde at giøre, for endnu mere at befæste sin grihed, og bevare den borgerlige og politiske Lighed. Blandt disse Midler regnede han fornemmelig Valgene, og anførte den Artikel i Constitutionen, i hvilken der læder: Borgerne skulle uophørlig erindre sig, at Republikens Varighed, Opholdelse og Velstand, fornemmelig hænger af ville Valg i Primair= og Valg=Forsamlingerne Blandt andet sindet man i denne Tale følgende Sted, ganske Koldi overalt talet man om dine Armeers ærerige Bedretter og de overordentlig Tienester, som dine Nationalforsamlinger og din constitutionelle Regiering have gjort Menneskeheden. Du har forstyr, ret Afrikanernes barbariske Slaveriet du har befriet Batavien, og Ligurien, du har oprettet i Jtalien, nye Republiter, der cisalpinske og romerske; du sønderbryder i dette Sebsit Wil helme Tels Efterkommeres Lænker, Helvetiens lagte og fra delige Jndsvagere i alle Tyranner ligge for dine Fødder, og beundrer dig, den franske Republiks Gebret har igjen faaes sin Jntegriter, de frie Franske betræde nu igien den samme Grund, som deres Forfædre Callierne betraadde, og deGrandser, som Naturen selv synes at have truttet, Alvernes og Porengernes høie Bierge, Rainen og begge Havene: disse fornødne Grændser, for at giøre en Ende paa 2 gaarige. Krige, ere endelig alstaaede til dig ved Congressen i Rastadt. Den saalænge fra Grækenland og det galske Havs Bredde, forviste Frihed, han igien erholder sit Tilfluganed fra hvil tet Tyraniet havde forfaaer den. Der bliver dig nu under Fiende tilbage, som efterat han er bleven overbundet paa det faste Land tvinger dig til at angribe ham paa Divaner, Du skal staae ham paa hans egen Grund. Endnu nogle Dage og der engelske Folk skal naar det har faaet sin frarevne Souverainiet tilbage, unde en paa Frihed og Lighedsrunden, Regierings uskatterlige Velgierninger. Til Slutninggiørde Taleren det Forslag at ophæve Forsamlingen for at tage Deel i Kolkets Glæde ved denne sidte Fæst. Den 24de indtraadte den saa meget frygtelige Tidspunkt til de nde Valg. paa hvilken alle Republicaner allerede forlængst havde ført at forberede Folket. Efter at Anseende har man denne Gang alt Got at haabe af demisser Republiken. Der hersker Rolig hed og Anstand samme og Patricterne ere stærtere Antal forsamlede Regieringens Foranstaltninger til at hemme at Jndflydelse besynderlig ved Kinchene og andre saadanne Midler synes altsaa at have giørt deres Virtning. Med der gravelønske agte Opførsel bliver man der bestandig mere utilitet, besynderlig siden derfranske Fartøi. som laae for Anter under et neapolitann forts Kanoner, en bleven taget af en engelsk Kaper. Borgeren Troupee, vor Charge de staltes sammesteds har giort meget alverlige Forestillinger mod denne ganærnærmelse at Kolteretten hos der neapolitanske Ministering forlangt Stads forstatning. for det tagne Skib, og den Ottingsromplariske Afstraffelse. som commandere i Fortet. Rebellerne paa Torsten ere nu ganske overbundne, og man venter, at Hovedmændene for samme skulle blive dømte af en Militair=Commission. Uag. tet at Englænderne krydse paa vore Kyster er dog en fra Nantes afseilet Condol af 35 Stide lykkelig løbet ind udenEskerie i Havnen ved Drost. Elephamsen fra Arvestat. holderens Menagerie, hvis Transport var saa vanskelig, en endelig ankommen hertil.