Berlingske Tidende, 1804-04-27
Skrivelse fra Paris den 16de April. Moniteuren meddeler Overdommerens anden Rapport til den første Consul om Hr. Drate i München. Med denne Rapport følge 10 Billag. Strax i Begyndelsen erklærer Overdommeren, at Hr. Drakee ikke er den eneste engelske Agent, under hvis Mission Forførelse og Oprør skiules men at Hr. Spencer Smith, engelsk Minister i Stuttgard, besatter sig med samme Sager, at han, førend han forlod London, stod i nøie Forbindelse med en General-Committe af Sploner, som Adde Ratel derigerede, og at han af denne Committe fik en Secretair ved Navn Pericand, der skulde besørge den demmellge Correspondence med Agenterne i Holland og med de Sammensvorne i Paris. Denne Pericaul har skrevet Brevent til Le Lievre, en omnesteret Emigrant og Spenter Smiths Agent i Holland, tilligemed et Creditbrevpaa 2000 Louiss'o er paa Huset Osy i Rotterdam. Derpaa anfører Overdommeren Breve, som Hr. Drake har skrevet til B. Rosey, Capitain ved det 9de i Strasburg garnisonerende Regiment, hvilken med Politiets Vidende underholdt en Brevverling med ham, og deponerede de Breve og Penge han fik, hos Politiet. Hr Drike holdt ham for Agent hos en foregiven General, der skulde bringe 4 Departements i Oprør, trække den franske Armee til sig, styrte den franske Regiering, indsætte et demokratisk Directorium og derpaa overlevere hele Frankerig til det engelske GonvernementsDisposition. Derpaa vedbliver Overdommeren saaledes :Hr. Drake er tilstrækkelig straffet, naar han erfarer, at alle hans Beretninger, som han har sendt til London og allevegne hen, endog til Constantinopel, ere aldeles falske, at de, førend de kom i hans Hænder, vare meddeelte det parisiske Polities Agenter, der faldt i største Forundring over at slige elendige Fabrikater kunde giøre Hr. Drakke Fornøielse og lægge Grunden til hans Forhaabninger. Hvad Hr. Spencer, Smith angaaer, da har jeg største Aarsag til at troe, at har dirigeret Begivenhederne i Canton Zurich. Frankerig kan ikke taale, at en flendtlig Magt accrediterer paa et neutralTerrito ium Agenter, hvis fornemste Mission er, at stifte Uenigheder i Republikens Skiød. De, Borger første Con sal, staaer i Spidsen for en saa stor og mægtig Nation, at De har Ret til at forlange en absolut Neutralitet. De har udtrykkelig befalet mig, aldrig at tilstede, at Sammenrottelser mod eristerende Gouvernements organiseres paa vor saa uendelig store Territorium; og under mit Ministerium har jeg flere Gange tilintetgjort Machinationer mod Kongen af Neapel og Paven. Jeg har ladet dem forfølge, som forfærdigede falske Wiener Banksedler i Strasburg. Hera seer enhver, hvor oprigtig De ønsker, at sætte de er ablerede Gouvernements i Sikkerhed for alle Propagander og Complotter. Skulde De nu ikke ogsaa have Ret til at forlange er fuldkommen Reciprocltet af det tydske Riges Stænder, Den engelske Diplomatte bestaaer af to Slags Agenter, af Ministre som Cornwallis og Warrens, der stedse bruges til ære fulde Missioner, og af andre Agenter af Wickhams, Drakes og Spencer Smiths Act. Jeg maae endnu tilføie, at slige Agenters Nærværelse er meget besværlig for Førster, som ere Frankerigs Venner. Jeg anmoder altsaa indstændigst om, Borger ørste Consul, at Cabinettet vil tage slige Forholdsregler at Personer som Wickham, Drake og Spencer, Smith, ikke antages, under hvad Titel og Characteer den end kunde være, af nogen Magt, der staaer i venskabeliForbindelse med Frankerig. - Arde 10 Billag ere de ta første, som indeholde Capitain Rosens Beretning, de vigtigste. Han reiste fra Strasburg den 1ste Martii, meldt sig skriftlig hos Hr. Drikke, blev kaldet til ham og overrakte ham et Creditiv fra den foregivne General Müller, til hver Drake havde sat sit Haab om en Contrarevolution. J Creditivet var anført, at Drakke kunde fuldkommen forlade sig paa Overbringeren. Capitain Rosey forelagde derpaa DrakOperationspladen, som havde hans fuldkomne bifald. Han talede derpaa om Pichegri, som om en Mand af store Fortienester, hvilken han kiendte meget vel, men nægtede at Pichegru og Georges vare i Paris, han yttrede om en stor Magt, at man kunde giøre sig Haab om at den vilde erklære sig mod Frankerig. Om den foregivne Agent Müller, som Rosey slet ikke kiendte, talede han meget og saade, at den bedste Tidspunkt til at foretage noget mod Elsest var, naar Bonaparte var reist til Boulogne. J en anden Samtale sagde Drakke: "Man maae rydde B. af Veien; dette er det sikkreste Middel, hvorved I igien kunne erholde Eders Frihed og slutte Fred med Engelland. Alle Partier, Repølster og Jacobinere, maae sættes i Bevægelse, kuns maae man vogte sig for Bs. Venner: Han nægtede aldeles, at Pichegin var arresteret, og sagde, at man havde arresteres en anden Ulykkelig og givet ham ud for Pichterst. Han sagde videre, at han med Hensigt havde taget sin Oppæl uden for Müachen, fordi han i Staten var omringet af Spioner, som eftersøerede alle hans Skridt. Den 25de Martii gjorde Rosey en ny Reise til München, logerede hos Diake, anstillede sig som Jacobiner og overgav ham en Skrivelse fra en foregiven General. Paa en Spadseretour i Haven med Drake havde han nær glemt sin Rolle og taget Erstatning paa Stedet for en Ytring af samme. Drake saade nemlig: Be tien Dem ogsaa af Royalisterne, og naar De har styrtet B. til Jorden, vil det være Dem let at rydde dem af Velen, som ikke ere af Deres Partie." Han sagde videre, at han vilde begive sig til Freyburg, for at være nærmere ved Operationer: ne, der maatte iværksættes med Kraft, fordi Medlidenhed ikke duede i Politiken, han maatte ogsaa kiende Hovedpersonernes Navne, da han ellers ikke kunde retfærdiggiøre sig hos sit Regiering for de store Udgivter. Derpaa gav den Rosen 14976 Livres i Guld og et Pas som engelsk Coureer, for at reise til Spencer Smith i Stuttgaard, eer skulde give han flere Penge og til hvem han gav ham et Brev med, men for bød ham at tale noget om det, som de havde afhandlet med hinanden. Den 28de Martii ankom Rosey til Stuttaard fra München som engelsk Coureer og lod sig melde hos Spence, Smith, hvor han blev meget koldt og mistroisk modtaget, men blev behandlet med største Hoflighed, saasnart han havde overleveret Drakes Bred. Spencer Smith sagde, for at undskylde hans Modtagelse: "Jeg er ikke i Sikkerhed her, nogle Dage har jeg ikke modtaget noget Menneske uden at hav Pistoler ved Haanden; jeg anseer mig som en Forpost og jeg forsikkrer Dem, dersom B. forlangte min Arrestering af Churførsten af Würtemberg, vilde denne udlevere mig uden at prævenere mig; til han er allerede betænkelig over det, som sysse sætter mig her, og frygter, at det kund compromittere ham med den første Consul." Han beklagede meget Pichegrus Ulykke, og vad Rosey, at sende ham nogle visse Breve fra Strasburg, hvoriblandt skulde findes Brev fra Pichegri. Derpaa gav han Rosev Vexler paa 113150 Livres, da at man vilde slaae til med Kraft, og forærede ham endnu et Par Pistoler af Versailler Fabriken. Rosen reiste fra Stuttgard den 30te Martii og ankom til Paris den 4de April. - De øvrige Bllag ind holde en Designation af de Vexler, som Spencer Smith har givet Rosey, en Skrivelse fra Drake af 27de Martii Breve fra Abbe Ratel fra London, Breve til en engelsk Agent i Abbeville o. s. v. General Murat har udstedt følgende Paroldefaling: Geuverneuren i Paris anbefaler Adjutanterne, Officiererne og Underofficiererne af Garnisonen og Nationalgaden, at giendrive allevegne de falske Rygter, som Jldesindede søge at udbrede. Snart forsikkre disse Mennesker, at Pichsgrus Død ikke har været Følgen af et Selvmord snart at en Mængde, Anklagede skydes hver Nat, uagtet Militair= og Civiljusticeenstedse forvaltes under offentlige Former og Militairtribunalerne ikke have dømt nogen Strafskyldig uden at Dommen er bleven trykt og offentlig opslagen. De Arresteringer, som ere skeete siden Moreaus Hæftelse, have endnu mere stadfæstet hans Brøde. Gouverneuren anseer det for tienligt, at anbefale Officiererne og Underofficererne ved Nationalgaden, ikke at lade den offentlige Mening vakle; thi alle Folkeclasseernes Mening er til alle Tider væsentlig forenet med den Tilli- og Kierlighed, som den første Consul er berttiget at vente af de Franske. Murat.