JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-23
Liinsborger Salt i pakkede Böge Foustager, nyelig hiemkommen fra Lübek, faaes tilkjöbs hos Mussmann & Schwedler. Mandagen den 2den Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet og følgende Dage, ladet S. T. Hr. Generalkrigskommissair v. Schmidten. ved offentlig Auction bortsælge paa Hovedgaarden. Aggersbøll ved Veile endeel ham tilhørende Meubler og andet mere, bestaaende af store og smaae Speile, Consol- og andre Borde, Chatoller, Kommoder, Skabe, Dragkister og andre Kister, Stueuhre, Kanopeer, Stole, blaae og hvid Porcellains Thee tøi, en betydelig Deel guul Steentøi, saasom Teriner, Plat de Menager, store og smaae, runde og aflange Fade, Tallerkener med mere dertil hørende, hamrede Flasker og andre Bouteiller, en Samling af Skilderier og Bøger, smukke Viin og andre Glasser, noget Hørgarns Dreiels Dækketøi, 4 Vindovne og 1 Bilæggerovn, Kiøkkentøi og Bryggeredskaber, endeel gode Øltønder og Kar, deels forsynet med Jernbaand, 2 sorte Vognhopper, 13 Køer af holsteensk Race, 10 Faar, 8 Lam og 1 Vædder af spansk Race, 2 Galt Sviin, en Karret, en Jagtvogn, en Kariol, en Postvogn og en Arbeidsvogn, og endelig endeel Sengesteder med Omhænge med mere. Trykte Cataloger herover ere fra 24 Junii førstkommende at faae hos Hr. Proprietair Andersen paa Aggersbøll, Hr. Apotheker Helms i Horsens og Hr. Søren Wichen i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-23
Ved samme Auction bortsælges tillige afgangne Madame Marcussens Efterladenskaber, endeel Guld=Prætiosa m.v. samt adskillige Guld- og Sølvmynter. Veile, den 13de Junii 1810. P. R. Steenstrup, constitueret Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-23
Mandagen den 16de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kloken 2 slet, bliver paa Dronningborg Birketing i Randers Raadstue afholdet offentlig Auction over de Aarhuus Bispestoel beneficerede Kongetiender af Christrup, Essenbech og Aarslev Sogne, efter saadanne Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiøres. Randers, den 8de Junii 1810. J. F. Carøe. For nogen Tid siden døde i et Huus paa Aarslev Præstegaards Grund Huusmand Anders Larsen. Skulle, imod Formodning, nogen ubekiendt have noget at fordre i eller skylde til hans Boe, ville den eller de behage, inden 6 Uger, fra Dato, at melde det for undertegnede. Aarslev Præstegaard, den 15de Junii 1810. R W. Assens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-23
De som haver Lotteriesedler under min Collection her i Randers, ville behagentlig erindre sammes Fornyelse til forestaaende 4de Classe, efter Sedlernes Paategning; saa er og for Lysthavende nogle Kiøbelodder til bemeldte Classe,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Indenlandsk. Helsingøer, den 23de Junii. Fa Telegraphen, ses i Dag den engelske Orlogs=Fregat, e Stykke Vesten for Kullen. Siden i Gaar ere 7 forskillige Koffardieskibe passerede Sundet. I Gaar kom 2 Amerikanere, den ene besat af en Kaper, og en svensk Pink og en dito Brig ind fra Nordsøen. De svenske Skippere berettede, at, før deres Afseiling fra Gothenborg, ankom dertil 50 Skibe under amerikansk Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Den 24de. I Gaar Eftermiddag er indløbet temmelig sikker Beretning, et en engelsk Fregat og 2 Kutter brigger, som laae forhen under Vingøe, have nu lagt sig nærmere hid ud for Jndløbet til Høgenæs og spærret Jndløbet til Sundet. En dansk Kaper var i Fare for at tages, men ved at nedlægge Masten, skiule Mandskabet og roe som en Fiskerbaad, undkom den. 2de Galeaser, som laae ved Dronningmøllen for at laste Brænde, bleve sagede boet af fiendtlige Slupper. Endeel Kapere kom ind, hvoraf nogle i Dag ere gangne til Kbhavn. Den 25de. I Gaar kom en dansk Galliot og 3de Nordbaade ind og i Dag ikkun 5 Nordbaade. Skibsfarten synes nu at være ganske standset eller hindret ved Vennernes Spærring. En Brig dernede gik i Gaar Nord efter, og den anden, samt Fregatten have ogsaa i Dag gjort et Krydstog ud efter. I Gaar kom hid blandt flere Reisende fra Sverrig en Kommandeerskersant A. Kock med 4 Soldater af de vestindiske Tropper, som i December 1807 kom i engelsk Fangenskab. De bleve førte til London og ere ved en Parlementair bragte til Norge, hvorfra de ere reiste over Land giennem Sverrig hid. De yttrede meget Glæde ved at have betraadt dansk Grund, da de, som de sagde, aldrig ville kunne glemme hvad de have lidt i hint Fangenskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Corsøer, den 22de Junii. Flaaden, som i Gaar passerede Sønder efter, var af Sigte Kl. 6 om Eftermiddagen. Koffardie-Fregatten, som i Gaar laae og krydsede ved Skibene, holdt Kl. 6 om Eftermiddagen Sønder efter. J Morges i Dagningen observeredes er Orlogskib, som laae til Ankers under Romsøe. Kl. 6 i Morges lettede det og passerede Beltet Sønder efter. Det havde en Brig paa Slæbetoug, som havde seilet Master og Bugspryd overbord. Kl. 9 om Formiddagen var det ude af Sigte. Kl. 2 1/2 i Eftermiddag lettede et Orlogskib og den Fregat, som i Gaar ankom. De gaae Sønder efter. Sønden for Sprogøe ligge nu 3 Orlogskibe og 1 Transportskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Kiøge, den 24de Junii. I Gaar Eftermiddags Kl. 4 kom et engelsk Orlogsskib Syd fra og lagde sig til Ankers S. O. fra Stevns, hvor det endnu i Dagligger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Nakskov, den 22de Junii. I Gaar Eftermiddag Kl. 6 gik herigiennem Langelandsbeltet en fiendtlig Kiøbmandsflaade paa 124 Seilere, dækket af 2 Orlogskibe, 1 Fregat og 5 væbnede Skibe. Den kom Nord fra og gik Sønder efter med en Storm af N. V. Den hele subskriberede Sum paa Deeltagelse i Gothacanalens Jværksættelse og Eiendom beløber sig, til Ære for den svenske Nation, til 3,147,500 Rdlr. Banco. Mærkeligt er det, at see Listen paa hvormeget af denne Sum er tegnet i de forskiellige Rigets Stæder: Saaledes viser Lysten, at i Gottenborg tegnedes 17243500 Rdlr., i Stokholm for 1,032,600 Rdlr., Vadstens, 175000, Carlscrona 102,000, Mariestad 54, 170, Linksping 52, 400, Jønksping 44,400, Malms 41000. Carlshamn 41000, Vennersborg 39000, Christianstad, 36000, Norkøbing 33,300, Ørebro 31800, Søder køping 30,000, Carlstad 30,000, Nyksping 27, 100, Calmar 27000, Falun 19,500, Hernsand 17,300, Gesle 17,300, Vexis 15,300, Upsala 13,000, Vester vik 9300, Vesteraas 4600, Halmstad 3700, Visbye, 6300. Ved Listens Tagelse var endnu ingen Efterretning indkommet, hvad i Umeaa var bleven tegnet paa de didsendte Subskriptionslister. (Hølligen fortiener i Sandhed den Nation at agtes, hvor Pengeeiere have baade saamegen Patriotisme og tillige saamegen sund Sands for hvad der er til Landets og deres egen Fordeel. Saameget mere afstikker denne skiønne Natoinalstorhed, mod Sverrigs venstre Nabolands Privatmænds Uvirksomhed i lignende Henseende. Hverken en Kanal fra Kiøge til Ringsted, eller den af Olufsen foreslagne tvertigiennem Sielland, eller den i Politivennen foreslagne fra Kbhavn til Dyrehaven, eller de foreslagne Kanaler fra Viborg til Limfjorden, fra Lemvig til Nissum og Ringkiøbingfjorde, eller nogen anden har kunne tildrage, sig Danmarks Formuehaveres Opmærksomhed, medens der til hver af dem ikke fordredes nær saameget som til hiint svenske Kiempeforetagende, og neppe saameget som tre af vore Opkiøbere bruge om Dagen til en ganske anden Slags Jd).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Aarhuus. Paa Onsdag den 4de Julii holdes Landemoder for Aarhuus Stift som sædvanlig i Aarhuus Domkirke. Ved hvilken Leilighed Provsten for Støvring Herred, Hr. Magister Estrup, prædiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Udenlandsk. Frankrig. Festen som Prindsesse Paulkne gav i Neuilly, var overmaade sindrig og pragtfuld. Man havde i Haven forestillet Slattet Schønbruun og andre Egne omkring Wien, saa at Keiserinden ligesom saae sig sat tilbage til de Egne igien, hvor hun havde henlevet sine Ungdoms Dage. 700 Personer bivaanede Festen, som blev gientagen den 18de Junii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Fyrsten af Schwarzemberg giver og i denne Maaned en Fest, som Majestæterne ligeledes vil beære med deres Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Luftskipper Garnerin, som den 12te om Aftenen Kl. halv 12 opsteeg i Haven ved Tivoli, er den 13de om Morgenen Kl. 4 nedstegen paa Sletten St. Thierry ved Reims.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Siden Keiseren og Keiserindens Hiemkomst udbreder sig det Rygte, at Deres Majestæter i næste Maaned vil giøre en Reise til de spanske Grændser og opholde sig paa nogen Tid i Bayonne. Man siger, det vil da hænge af omstændighederne, om Keiseren selv gaaer til Spanien eller ei. De derhen bestemte Gardeafdelinger fortsætte imidlertid udfødt deres Marsch. Anliggenderne i Tydskland skal nuleres førend Keiseren reiser. Ministeren for de udlandske Anliggender vil desaarsag, som man forsikrer, inge det Udfordrende i Rigtighed, med de mange Prive Befuldmægtigede, som endnu befinde sig i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Brigadegenal Sarrazin er den 10de Junii gaaet over fra Kystanen ved Boulogne, til Englænderne. Efter Generalandammes Jndberetning, har GeneralSarrazin den 9de om Morgenen indskibet sig paa et Fiskerfartøi me en sort Tiener, for at gaae ud og fiske. Da han kom da den høie Søe, blev man en engelsk Brig vaer, ohan tvang det ringe Mandskab med en Dolk og Pistotil at bringe ham til Briggen, under den forevendig, at han havde Ordre at gaae til England som Parlementer, og sendte derpaa Mandskabet tilbage med følgende flivtlige Erklæring:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
General Strazin erklærer, at han har befalet Mandskabet paa Fierfartøiet St. Laurent fra Camier, at bringe ham i fienstsager ombord paa den engelske Brig, Neynolas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
J Journal Empire af 17de Junii læses følgende dat. Hamborg en 9 Junii: "Hensigten af Admiral Sau mare; Komme til de svenske Kyster) synes at staae i Forbindelse med da Complot, som saa lykkelig strandede, og i hvis Spidsele 2de Herrer fra Skaane Breverne Ruth og de la Garste stode. Det er meget begribelig, at England giern ville see, at Sverrig blev til Bytte for de af en Miwritet uadskillelige Storme. Men dette Project af nogle Ærgierrige, er Gud skee Lov, tilintetgjort, og den forsamlede Rigsdag har forkastet denne Jder med Afskye. "Det sørgelige Tilfælde, som har berøvet Sverrig en med Mod og Talenter begavet Kronprinds, vil giøre en constitutionel Sammenkaldelse af en overordentlig Rigsdag nødvendig. Men paa dette Riges udvortes Politi vil den ingen Jndflydelse have; thi man seer forud, at Sverrigs Ønsker kun kan deles mellem Prindser, som er Continentalsagen med Jver hengiven. Uden Tvivl vil man sætte en Prinds af Oldenborg og en Naborkongemed paa Listen, som Provindserne Daricarlien og Jemteland, alt havde foretrukken den afdøde Prinds af Augustenborg. Englænderne har til alle Tider frygtet de Scandinaviske Magters Forening, fordi de veed, at Østersøens Sperring, vil have en Krig i Nordsøen og en vedvarende Frygt for Kysterne af Skotland og Jrland til undblivelig Følge. Paa disse Grunde vidste den engelske Ambassadeur i Aaret 1743, at afværge, at Rigsdagen ikke udnævnte en Thronfølger, som Folkets Stemme havde valgt. Men den Gang havde Ambassadeuren en anden Magt at takke, for sit Parties Triumph, som nu er i Krig med England. Hvad ulykkelige Følger den engelske Jntrigue den Gang havde, for Sverrigs Rolighed og Berømmelse, føler enhver svensk Patriot endnu. Nu hersker i hele Norden kun en Nationalfølelse: Nødvendigheden, paa det nøieste at forne sig, og med Fasthed at modstaae alle Jdeer som ere udrugede i England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Spanien. Fra Madrid skrives den 18de Maji. Englænderne har sat alle Misdædere som vare arresterede i Ceuta og andre Steder i Land paa vor Kyster. Hvad kunde de vente andet, end at disse, valdte til Mord og Plyndring, ville formere Røvernes og Vanditernes Tal, og i vort ulykkelige Land, overfalde og mishandle de stille og rolige Landboere. Men Regieringer har erholdt Efterretning at de i Coin, Estepona og Mædella ere tildeels nedsablede og at de øvrige ere flygtede til Gibraltar. England (over Frankrig. Ved fiiste Hofgalla den 4de Junii, da man høitideligholdt Hs. Majestæts Fødselsdag, som er 72 Aar, var en talrig Forsamling; kun beklagede man, at Kongen atter ikke lod sig see, omende skiøndt man veed, han befinder sig ved bedste Helbred. Kongen staaer ikke meere saa tidlig op, som han pleiede, før han mistede sit Syn, men dog sædvanlig Kl. 6, da han af Col. Taylor, lader sig forelæse Ministrenes Depescher, som hver Morgen bringes til Windsor. Hertugen af Braunschweig-Oels Corps, som bestaaer af et Cavallerie- og Infanterie-Regiment, der omtrent udgiør 1700 Mand, er i Guernsen indskibet til Jrland. Paa det Ostindiefarerne ikke meere skal være udsat for Fiendens Angreb, er besluttet, at de tilbagevendende, Skibe, skal samle sig paa en vis Bredde, til et Antal af 40 Skibe og derover. Verdien af de fra Frankrig til London, i de 6 sidste Maaneder indførte Kornvahre, skal have beløbet sig til 1,382,350 Pd. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Den 12te Junii erfoer man fra Dover, at den franske Divisionsgeneral Serrazin var landet der; han blev bragt dertil med et Krigskib, og af den commanderende Admiral i Dünerne, sendt til Opsynsmanden over Fangerne i Dower. Man siger at frygt for at blive arresteret, er Aarsag i, at han i dette Land har søgt et Tilflugtsted. Den 13de blev han med Statsbudet Shawsendt til London. J Døwer turde han kun tale med den commanderende Officeer, Fangeopsynsmanden og Havnemmesteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Parlamentet staaer paa Nippet til at blive prorogeret; men for dets Slutning, bliver samme forelagt Sager af største Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Sverrig giør betydelige Rustninger til Søes. Det har forlangt at en Commisseir for de russiske Krigsforger skulle tilbagekaldes, som skal være indviklet i nogle Jntriguer til Gunst for Gustav Adolphs Søn. Et Morgenblad siger: Hr. Fayan, en i Jrland født Gentleman, forhen Officeer ved den Jrlandske Brigade, er i den sidste Uge kommen til London, med et særdeles Andragende fra den franske Regiering. Man havde ladet ham komme fra sin Boepæl ved Paris, og han afreiste hastigst under den største Hemmelighed. Han opholder sig i London under Jncognito, og seer ingen uden sine Beslægtede og Marqvis Welleslen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Holland. J Følge foreløbige Efterretninger, som her er indløben om Keiserens Beslutning i det den 12te til St. Cloud holdte Commerce-Conseil, lyder saaledes: De i de nye acquirette forrige Hollandske Lande, saiseerte og seqvestreette Colonialvahre, skal tilbagegives Eierne imod Erlæggelse af en tredobbelt Told, som der betales for saadanne Vares Jndførsel i Frankrig; hvorimod det skal være tilladt, saaledes at indføre disse toldfrie til Frankrig. Man beregner at denne tredobbelte Told kan paa de fleste Vare beløbe sig til 50 Procento og derover. Aarsagen hvorfor den franske Ambassadeur saa hastig reiste fra Amsterdam, var, for en stor Fornærmelse som blev viist imod en af hans Betientere i fuld Livree ved den nye Kirke, og hvortil Ophavsmanden, uagtet at Eftersøgning, ikke har været at opdage. J en her opslagen Notification, loves en Belønning af 1000 sølvDucatons, for Forbryderens Opdagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Jtalien. Flere Breve herfra, melde, at de franske Tropper den 23de Maii ere fra Calabrien landede i Sicilien. Englænderne, 8000 Mand stærk, skal af Landets Jndvaanere selv, være gjorte til Fanger, saa skal og dette lykkelige Foretagende være udført uden ringeste Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Man forventer med største Utaalmodighed Bekræftelse paa denne Efterretning. (af Nürnberg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Tydskland. Fra Cassel skrives under 19 Junii. Kongen har under 3die Junii udstædt følgende Decret i Paris: 1) Otte Tusinde Conscribeerte skal sættes i Marsch. 2) De skal udtages af de unge Folk som ere fødte mellem 1ste Januar 1789 og 1ste Jaauar 1790. 3) Fordeelingen paa den for hvert Departement bestemte Contingent, skal af Præfecterne i Districterne fastsættes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
J Schwerin er det forbuden at indføre Colonialvare fra Svensk Pommern i de Hertugelige Lande ; og skulle der dog giøres Forsøg paa at indføre dem, skal de anholdes og lægges under Beslag, indtil de retfærdiggiøres med forskriftsmæssig fransk Oprindelses=Certificat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Sverrig. Stockholm, den 12te Junii. Følgende Kgl. Brev og Opfordring til Rigets samtlige Stænder, angaaende en overordentlig Rigsdag den 23de Julii, d. A., blev i Forgaars, som var første Pindsedag, bekiendtgjort fra Prædikestolen i alle Kirkerne: Vi Carl &c. &c. tilkiendegive Eder, Vore dyrebare, Vore troe Mænd og Undersaatter af de svenske Rigstænder, Grever, Friherrer, Ærkebiskoppen, Biskopper, Ridderskabet og Adelen, Præsteskabet, Borgerskabet i Stæderne og Landfolket, Vor særdeles Gunst, naadige Bevaagenhed og gunstige Villie, med Gud den Almægtige. Med største Smerte have Vi erholdet samt meddeelt Eder Efterretningen om Vor hiertelig elskte Hr. Søn, Hs. Kongl. Høihed, det Svenske Riges Kronprinds, den Høibaarne Fyrste og Herre Hr. Carl Augusts høistbeklagelsesværdige Død. Inderlig veemodig over dette store Tab, have Vi, næst en ærefrygtsfuld Tillid til det guddommelige Forsyns Naade, ikke funden nogen anden Trøst, stærk nok til paa nogen Maade at lindre Vor Kummer, uden allene den Overbeviisning, at den oprigtigen vil blive deelt af elskte og troe Undersaatter, der med levende Følelse begræde det tunge og ulykkelige Tilfælde, som forstyrrede Vore fælles glade Udsigter. Ogsaa skeer det i saadan sørgelig Anledning og for at bestemme Tronfølgen, at Vi nu ansee det for at være at største Vigtighed og Magtpaaliggenhed, at sammenkalde Eder, det svenske Riges samtlige Stænder, til en overordentlig Rigsdag. Vi byde og befale altsaa hermed i Naade Eder, samtlige Rigstænder, at J indfinde Eder til den 23de næstkommende Julii i Vor Residentsstad Stockholm, hvorved det paaligger enhver saadant angaaer, nøiagtigen at lade 511, 12, 13, 14, 15, 18, 22 og 77 af Rigsdags Forordningen, angaaende Rigsdagsmændenes Valg, de Befuldmægtigedes Pligter og andre hertil henhørende Omstændigheder, tiene sig til Rettesnoer. Hvorefter J Alle, hvem det angaaer, underdanigst have Eder at rette, og ere Vi Eder alle i Almindelighed og enhver i Særdeleshed, med Kongelig Gunst og Naade bevaagen; enbefalende Eder ganske særdeles til Gud den Almægtige. Stockholms Slot, den 1ste Junii 1810. Carl. J. A. Bürtzel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Fra Gothenborg skrives Admiral Saumarez har faaet Ordre, at sætte alle anholdte svenske Kystfartøier, igjen i Frihed, og paa ingen Maade at forstyrre Kyst handelen under svensk Flag, i hvad Ladninger de indeholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Saaledes maae og alle her liggende Americanere, efter en nyelig indløben Erklæring fra Admiral Saumarez, løbe ud herfra, uden nogen engelsk Licenz, til hvad Havn i Østersøen de vil. Sorgen over vor forevigede Kronprindses Tab, er vedvarende overordentlig. J flere Provindser har Bønderne tilbuden sig at ville bære den Kiste hvori Kronprindsen bliver transporteret; en Begivenhed, som siden den uforglemmelige Kong Gustav Adolph ikke har fundet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Under Capitain Lunell er atter en Division Kanonbaade fra Dalads afgaaet til Carlscrona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
J den 983 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken søl gende Nummere : 78. 62. 66. 80. 59.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 5te Julii Eftermiddag Kl. 6. holdes et overordentligt Almenmöde i det for ende dramatiske Selskab i Aarhuus. Da Gien stænder ville vorde omhandlede, der angaae Selskabets Ceconomie, önsker man, at i det mindste saa mange Medlemmer maatte indfinde sig, at de kunne vorde tilstrækkelige til at afgive den lovbefalede Stemmeflerhed. Aarhuus, den 30te Junii 1810. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Skuespil. Paa Mandag opføres for sidste Gang: Eduard af Skotland. Jndtægten til Bedste for Selskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Skipper Anth. Nielsen fra Fridericia agter i tilkommende. Uge at afgaae herfra til Aalborg og medtager Passagerer og Stykgods. Vedkommende behager at melde sig hos Skipper Jacob Sørensen ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Fiint Bomuldsgarn til Strikning og Brodering. anvises tilkiøbs fra Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
En Student, som vil paatage sig at læse for Børn, kan blive antaget jo før jo hellere hos en Mand paa Landet. Anviisning giver Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Fredagen den 13de Julii førstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, bliver i Estrup Broehuus, Synderhald Herred foretaget offentlig Auction over Bispetienderne af Wivild, Weilbye, Lihme, Kold og Nørager Sogne; efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgiørte. Randers, den 20de Junii 1810. Stadseldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
J Følge Placaten 26de Octbr. 1792 indkaldes Credi og Debitorerne efter afgangne Gaardmand Søren Nielsen Præst i Ørsted Rougsør Herred, under Steenalt Gods, til at møde 6te og 12te Ugersdagen, som indfalder førstkommende 26de Julii og 6te Septbr. hver Dags Formiddag Kl. 9 i Stervboet, de første for at anmelde og bevise deres Krav paa den Maade, som Loven fordrer efter død Mand og de sidste for at erlægge deres Skyld til Boet. Til Efterretning meldes, at Skiftet sidstmeldte Dag optages til Slutning, dersom usette hindringer ei standse samme. Steenalt den 15 Junii 1810. Nørschou, Forvalter ved Godset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Arvinger og Creditorer, efter den i Haurum Bye, Hornborg Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, afdøde SelveierGaardmand Marcus Hansen og hans ligesaa afdøde Hustrue Anna Pedersdatter, indkaldes herved til inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggiøre deres Arve og Kravsret, for undertegnede Boets Skifteforvalter. Horsens, den 16de Junii 1810. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Bekiendtgiøelser. Fredagen den 6te Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, lader undertegnede, fipaa Mindetsgaden imellem Madame Kiellerups og Reebsiger Hr. Peder Hovbergs beliggende Gaard, ved offentlig Auction bortsælge, saafremt antagelig Bud skeer, efter de Conitioner som i bemeldte Gaard vorder bekiendtgjort. Gaarens Bygninger bestaaer af 10 Fag til Gaden, med en go og rummelig Kielder under neden. 17 Fag Sidehuus inde i Gaarden, ogsaa med Kielder. 16 Fag Baghuus, alt 2 Etage, foruden et stort Halvtag 14 Fag, incorporeret i Mad. Kiellerups Gaard, desuden nok et stort Halvtag ude i Baggaarden. Til Gaarden er 2de Haver, hvoraf denne er skiøn og ikke lidet fordeelagtig, og som bekiendt af men Værd. J den ene Have befindes et stort Vandsted, hvrfra ved Renders Ned lægning i Jorden til den udi Bryggerhuset staaende Pompe, haves tilstrækkeligt Vand, at saadant maaskee i dette Øieblik mangler, er Aarsagen allene deme, at Pompetræets Redskaber kunde behøve at blive eftersæt. Gaardens Jndretning er i øvrigt passende for enhver honet Familie, og især for en Handlende; og dens gode og skiønne Beliggenved for Handel og Søefart ville sikkerig være vard at sætte Priis paa Aarhuus, den 20de Junii 1810. Niels Ørting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Auctionen paa de Kramvare som var bestemt at skulle holdes den 6te Julii d. A., udi Gaarden beliggende paa Mindetsgaden, bliver herved formedelst indtrufne Omstændigheder tilbagekaldt; men Auctionen over Gaarden holdes den bestemte Dag. Niels Ørting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Mignatur-Maler Krøyer som i disse Dage ankommer til Randers giver sig den Ære at anbefale sig hos det ærede Publicum. At hans Arbeide vil vinde Bifald derom er han forvisset. og Prisen vil blive saa billig som mueligt, han udbeder sig derfor det höje Publicums ærede Besøg. Hans Logie bliver hos S. T. Hr. Wilhelm Hansen, boende paa Vestergrave i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-30
Hos Knud Kiellerup paa Badstuegade er underhaanden at faae tilkjøbs 6 Fag et Loft høi Baghuus, Muur- og Bindingsværk med deri værende Skorsteenn, der ellers ved Auction bortsælges. Den 29de Junii er bierget et lidet gammel Varpanker vesten for Thun. Eieren af samme, naar han kan legitimere sig, kan erholde det, imod Avertissementets Bekostning og en billig Biergeløn, naar han derom henvender sig til Matros Peder Lorenzen boende uden for den ydre Minde port. En Kaaber Gruekiedel paa 1 Tønde, og en 1/2 FierdingsDito, kan faaes tilkiøbs hos Handskemaaer Bram.