Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-08-21
Critiquens Historie. Critiqven, hvis Tienere mange give sig ud for, og af hvilken de paastaae at have den Myndighed, hvormed de afsige Skribenteres Dom, er Arbeides og Sandheds ældste Datter. Den blev strax, da den var fød, overgiven Retfærdighed i Hænderne, som bragte den hen paa Viisdoms Slot. Guderne mærkede strax de besynderlige Egenskaber, som den var begavet med; hvorfor de anbetroede den at styre for Imaginationen, og at slaae Takten, naar Musernes Chor dandsede for Jupiter. Naar Muserne bærede Jorden med deres Besøgelse, var Critiqven i Følge med dem; og paa dens første Reise i dens gamle Fæderneland bekom den af Retfærdighed et Sa ter, hvilket den bærer i den høire Haand. Den ene Ende af dette Scepter er dyppet i Ambrosia, og omvundet med Amarant og Laurbær=Blade. Den anden er ombundet med Cypres og Valmuer, og dyppet i Forglemmelses Vand. J sin venstre Haand fører Critiqven et evig brændende Fakkel, hvis Materie er tillavet af Arbeide, og som er antændt af Sandhed. Dets besynderlige Egenskab er saaledes at opklare de Ting, som dets Lys falder paa, at man strax seer deres virkelige Gestalt, hvor formummet samme endogsaa er for almindelige Tilskuere. Alt hvad som enten Konsten tildekker, eller Daarlighed sammenblander, opklares strax ved de første Straaler af Sandheds Fakkel, stiller sig tydeligen for Øine, og viser sig i al sin Simplicitet. Dets Lys trænger ind i alle forviklede Bugter af en sophistisk Labyrinth, opdager alle de Urimeligheder, som der forstikke sig, bryder igiennem alle de rige Udziiringer, som Rhetoriqven betiener sig af, til at skiule Hæslighed, og frembringer til Syne den Disproportion i Deelene, som ofte ikke mærkes formedelst Dækker, som konstigen anvendes til Skiul derfor. Critiqven, saaledes udrustet til at udøve sine Forretninger, steeg ned paa Jorden for at mynstre deres Værker, som kalde sig Musernes Tilhængere. Den holdt alle de Bøger, som bleve den bragte, frem for Lyset af sit Fakkel; og saa ofte den efter en moden Undersøgning fandt, at de vare skrevne efter Fornufts og god Smags Love, rørte den dem med den Ende af sit Scepter, som var omvunden med Amarant, og saaledes helligede dem til Udødelighed. Men det hendte sig ofte, at de Værker, som bleve den bragte, ei vare uden Feil. Undertiden var det en Usandhed, som man vilde bringe igiennem; undertiden vare falske Farver møisommeligen anbragte, til at ziire visse Steder. Andre Gange mærkede den en vis Disproportion imellem Meeninger og Ordene, eller en Uovereensstemmelse imellem Tankerne og Tingene; i andre Værker fandt den en sammenhængende Kiæde af upassende Ting, eller visse Deele, som ikkun tiente til at give det Hele et falskt Udseende, uden at giøre noget til dets Smukhed, Grundighed eller Nyttighed. Hver Gang Critiqven gjorde saadanne Opdagelser, og det manglede ikke, at den jo gjorde dem allevegne, hvor saadanne Feil vare begangne, saa vægrede den sig ved at give de Værker, som indeholdte dem, Udødeligheds Mærke, og naar Urigtighederne vare mange og grove, vendte den sit Scepter om, og lod igiennem Valmuerne og Cypressen falde derpaa nogle Draaber af Forglemmelses=Vand, som snart blev til en ædende Vedske, som fortærede det heele Værk Jblant de Udarbeidelser, som bleve Critiqvens Dom underkastede, gaves der saadanne, hvilke, naar de bleve holdne frem for det klare Lys, vare saa giennemstrøede af Feil og Skiønheder, blandede imellem hverandre, at den ikke vidste, enten det var Ambrosia, eller ForglemmelsesVand, som den skulde lade falde derpaa. Antallet af Værker af dette Slags voxte saaledes, at Critiqven, forlegen med at kiende over saa tvivlagtige Anfordringer, og frygtende for ilde at bruge det Scepter, som Jupiter havde betroet den, henviste Sagen til Tidens Domstol. Tidens Procedurer, endskiønt noget langsomme, vare, paa nogle Egensindigheder nær, overeensstemmende med Retfærdigheds Regler. Nogle, som meente sig sikkre, fordi de havde holdt sig nogen Tid, faldt siden under dens Lee. Det er at mærke, at nogle af disse Værker forgik efterhaanden, andre derimod bleve nedhuggede med eet.