Aalborg Stiftstidende, 1830-12-11
Hamborg, den 7de Decbr. Bourdeaur 183. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 81., k. S. 13 Mk. 93. Cadir 451. Lissabon 30 1/2. Amsterdam k. S. 35, 15 2 M. 35. 50. Kjøbenhavn 210 1/2. Spe. 1 Slettere. Disconto - Aalborg. Vort Sildefiskeri i indeværende Efteraar kan desværre ansees for at være aldeles mislykket. Udgifter og Tid bleve forgiæves offrede, thi al Jndtægt udeblev. Med Hensyn til hvad der forhen er sagt i denne Avis, den for os saa vigtige Eienstand, betræffende, er Efterslaaende meddeelt os ligeledes til Jndrykkelse heri Bladet: "Ved at læse det i Aalborg, Avis sidst meddeelte Stykke om Sildefiskeriet i Liimfjorden finder jeg at Resultatet af det Fremsatte bliver Vaadfiskeriets Ophævelse til formeentlig Fordeel for Bundgarnsfiskeriet, men hvorfor en saa eensidig og egvistisk Behandling af et saa vigtigt National-Anliggende, at give Vaadene Skyld for hvad der ganske er Naturens Orden. En evig Bevægelse og Foranderlighed, Til og Aftagen spores overalt; hvorfor skulle Sildenes Ankomst til vore Kyster ikke være samme Naturlove underkastede? At Bundgarnene fange færre Sild nu end i Fortiden er vel saa, men Vaadene er i samme Tilfælde. Jndsenderen kjender Vaade der i hele Vaarfiskeriet sidst, er fiskede flere Sild end forhen har kunnet fiskes i 8 Dage, og dog gjorde et af de bedste Fiskerier. Fortids og Nutids Forhold bliver da vel det samme imellem disse 2de Fiskemaader. Jmidlertid er det meget sandsynligt at Fordeelen maa blive paa Vaadenes Side; thi for det første maa man antage en uhyre Mængde Sild inden der kan gjøres nogen Fangst i et staaende Garn, udsat i Kanten af den brede Fjord, og for det andet, hvis det er afgjort at Fjordvandet er bleven klarere ved Havvandets Jndstrømning, saa er jo det grovere staaende Redskab derved bleven synlig, saa at Sildene ikke gaae i Fælden, men søge uden om, hvortil kommer den antagne Mening, at Sildenes kjæreste Opholdstæder ved det salte Vand ere blevne fordærvede, saaledes at en anden dem mindre kjær Vegetation paa Fjordbunden har indtaget den forriges Plads og Sildene søgt andre Stæder hvor muligt det salte Vand har virket mindre. Antages endvidere, at Bundgarnene sættes paa de Stæder, hvor lang Erfaring har viist at Sildene søger og opholder sig, saa er her en yderligere Grund for, i Henhold til det foregaaende, at Bundgarnsfiskerier, maatte forholdsviis være mindre heldig end Vaadfiskeriet. Forslaget til Vaadenes Jndskrænkning eller Ophævelse ville haardt ramme en stor Mængde Mennesker, lige fra Hals til Løgstøer, med Tab og Næringsloshed, og det, efter hvad ovenfor er fremsat, uden at gavne Bundgarnsfiskerierne det allermindste, saameget mindre som det er en Erfarings-Sandhed at Silden kan passere 10 og flere Vaade, udsat til Fangst paa een og samme Tid, og i et saa snævert Vand at Vaa denne heele overspænde Strømmen, kan dog Vaadene ovenfor siske bedre end de hvor Sildene først støder paa Et Beviis at Vaadenne ei standse Sildenes Fart, og er dette ikke Tilfældet der, hvormeget mindre da hvor Fjorden er bredere; ligeledes er det en bekjendt Sag at Vaadene fra Hals til Nibe, kun bruges det halve Døgn efter Ebbe og Flods Beskaffenhed, ligesom det og er bekjendt, at en Vaad ikke over en halv Tim staaer til Fangst, uagtet det varer i det mindste et Par Timer fra den sættes i Vandet til den drages ind hertil i stormende Veir og stærk Strømgang kan Vaad ikke bruges. Her bliver da i 24 Timers Tid nok til Sildenes uhindrede Passage. Af Alt dette synes det indlysende, at hvis der er saadan Mængde af Sild i Fjorden at Bundgarnene efter deres Natur- og Beskaffenhed kanvente rig Fangst, maatte Vaadene ikke kunde være til Hinder. At give almindelige Regler for Vaadenes Størrelse, ville være aldeles uhensigtsmæssig. Ethvert Fiskelede har sine Egenheder med Strømgang, Dybde og Grunde, hvorefter Vaadene skulle indrettes og det som endmere gjør faste Regler uanvendelige er, at Strøm og Sandbanker aarlig kan forandres. Skal ei Alt Fiskerie aldeles gaae til Grunde, maa Fiskerne, uden nogen Control eller Tvang, kunne indrette og bruge deres fenhed."