JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
En af de meest giældende Familier i disse Tider er efter danske Tilskuer Familien Puf. Med den vilde vi ogsaa tabe alt det, som daglig giver os mere og mere Adkomst til en høi Rang blant Europas polerede Nationer. Saaledes har man Puspædagoger, Pusvirtuoser, Pusporter, Pusphilosopher, Pusstatsmænd og Pufoekonomer i anseelig Mængde. Hos Slægten Puf kan man faae hvad den har og hvad den ikke har, om den faaer det tilbage igien eller ei, er den fuldkommen ligegyldigt, da dens patriotiske Formaal kun er, at befordre Omsætningen. Men Vee den, som ikke puffer eller lader sig puffe; han kan vente et offentligt Brændemærke, som snart synes at blive enhver Kreditors Løn, der fordrer Sit tilbage. Fra Aalborg læses ogsaa følgende om en Pufbroder: For nylig skal her i Byen, om Nattetider være fanget af Vægterne en stor tobenet Rotte, som havde gavet sig en Indgang igiennem Muren til en Mands Spisekammer, men i det den vilde slæbe af med en Fierding Aal, og allerede var sluppen lykkelig ud af Hullet dermed, oprandt pludselig af Høiheden 2 a 3 Morgenstierner, hvorved da Rotten, som straxen saae sig fangen i Fælden og oplyst om sin urigtige Fremgangsmaade at erhverve sig Eiendomme, paa, søgte sin Frihed ved at undløbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Volontærkorpset i London er da nu bleven kied af dets Krigsleeg, der spilder sysselsatte Borgeres kostbare Tid, og kuns befordrer den desuden nok udbredte Hang til Lediggang og Sløterie. Man troer at det bliver opløst. Kun Halvdelen mødte paa Exerceerdagen og betalte heller den fastsatte Pengemulkt. - Gid hver Stand vilde blive ved Sit. Soldaten være Soldat og Borgeren Borger, der. finde sin største Hæder i sit Hoveds og sine Hænder, Producter, Efter de nyeste Beregninger findes paa de vestindiske Øer, 1,200,000 Negere og ikkun 260,000 Hvide og Farvede, følgelig 5 Gange saa mange Negere som Hvide og Farvede og den hele Folkemængde henimod 1 1/2 Million. Da disse Øer bleve opdagede anslog Las Casas Antallet paa samt lige Jndbyggere til 6 Millioner, der blot ernærede sig at Jagt og Fiskerie. - Den nordamerikanske Regiering har forbudet Slaveindførselen paa Louisiana.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Som bekiendt hører Kiøbspise til den overhaandtagende Lurus i Engelland, ligesom Engbundens Udvidelse og Pløi landets Jndskrænkning tiltager i samme Forhold. Jmidlertid ere Engellænderne herved ganske rolige, saalænge een Arbeider kan ved sin Flid i Manufakturerne faae lige. saameget Korn af fremmede Kornmagasiner, som 3 Arbeidsfolk (i de Egne, hvor Agerdyrkningen er Hovedsagen) ere istand til at fortiene, hvilket virkelig er Tilfældet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
J Anledning af de mange Spøgelser, som man i den ne Tid seer i Engelland, hvor det er temmelig mørkt i Manges Hoveder, sagde en Engellænder forleden, at de mærkværdigste Spøgelser ere de omprægede Piastre med : Kongehoveder, da nemlig de spanske Piastre ved Omprægningen ogsaa forsynes med Kong Georgs Hoved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Minister Addingtons Uvenner paastaae, at det Spøgelse, som forleden faaes i Nærheden af St. James uden Hoved, var hans Gienfærd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Til Forandring i Veddeløb have Engellænderne begyndt paa en saakaldet Kirketaarnjagt (sterple hunting) der bestaaer i, at man tager et Kirketaarn til Øiemed og rider efter samme i fuld Spring over Grøvter og Gierder. Dette ansees som Middel til i sin Tid at kunne enten flye for eller og forfølge de forventende Franzoser. Størstedelen af den Mængde Romaner, som udhækkes i Engelland, skrives af Damer. Man siger derfor, at de engelske Fruentimmer har 2 Livsperioder. I den første spille de Romaner og i den anden skrive de dem. Bailly, til sin Tid den første Maire i Paris og et af den franske Revolutions ædleste Slagtoffere, har efterladt en Haandskrivt over den franske Revolution, som nu først er fundet efter hans Kones Død i en Hvælving. De mærk. værdige Dage, paa hvilke han præsiderede i Nationalforsamlingen, Bastillens Erobring, Kongens Modtagelse i Paris den 17 Jan. 1789 a. ere fortreffeligen skildrede Værket trykkes og udkommer om 3 Maaneder i 3 Oktav bind, hvorefter Manuskriptet deponeres paa eet offentligt Sted, for at Enhver kan overtyde sig om dets Authenticitet,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 23 Mart. er Professor C. Høier, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra hans hidtil havte Embed som Secretair ved det kongelige Maler, Billedhugger= og Bygnings=Academie i Kjøbenhavn. Den 28 Marts, Sognepræsten for Reerslev og Windinge Menigheder i Siælland, J. Høyer, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed; Candidatus S. D. Hansen confirmeret som Præst paa et af det asiatiske Compagnies, for indeværende Aar, til China bestemte Skibe: Cand. Theol. R. Heybrock ligeledes som Personel Capellan for Tinds Præstegiæld i Christiansands Stift - Under det tydske Cancellie: Den 23 Marts er hidtilværende ordentlige Professor i Lovkyndigheden ved Universitetet i Kiel, samt Syndicus, P. J. A. Fruersbach, i Naade entlediget fra sit Embed. - Under Generalitetet: Den 23 Martsre Capitain ved det schlesvigske Jægerkorps, S. og Waldeck, forundt Majors Caracter; Premier=Lieutenant ved det nordre siællandske Landeværn-Regiment, H. v. Henningsen, efter Ansøgning, forflyttet i lige Qvalite, til det søndre siæ landske Landeværn-Regiment; den ved Husar=Regimentet af la suite staaende Ritmester, Friderich Wilhelm Carl Ludvig Prinds til Hessen Philipsthal, udnævnt til Second=Ritmester i Regimentet; Johan Detlev Kabl beskikket til Copiist ved den holstenske General Commando; Fyrværker ved Kiøbenhavns borgerlige Artillerie=Corps, P. Føns, i Naade afskediget fra Corpset med Lieutnants Character. - Under udmiralitetet: Den 16 Marts er Søe=Tøihuus=Chirurgus W. Klingberg og Skibs=Over-Chirurgus samt Chirurgus ved Cadet Corpset, M. Clausen, forundt Devisions=Chirurgers Characteer og Rang. Den 23 Marts, Cadet Underofficeer L. de Connink avanceret til Second=Lieutenant; A. K. Block til Cadet med 100 Rd. Gage, og J. P. Findtil Dito med 50 Rd. Gage; Reserve : Chirurgen ved 1ste Division, H. C. Gleerup, efter Ansøgning, afskediget fra førstkommende 1ste Maj - Under General-Toldkammeret: Den 21de Marts er N. C. Holstein, Capitain ved Landværnet, udnævnt til Consumtions Jnspecteur i Storehedinge og Jnspecteur ved Stranden, især ved Stevns Klint. - Under Ockonomie- og Commerce-Collegium: Den 15de Febr. er Fuldmægtigen i Productions sagets Secretariat. Secretair J. L. Heining, overdraget Revisionen af den danske Manufactur=Handels Regnskaber. Den 24 Marts, Copiister i det schlesvigeholsteenske Brandforsikkrings-Contoir, L. C. Bramsen overdraget Medrevisionen af det blaagaardske DugManufacturs Regnskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Vacancer. Under det danske Cancellie: Justitssecretair=Embedet ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, 100 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Odense Bye=Nyt. Begravet. Fra den 26 til 30 Marti : Skoemagersvend Lars Christophersen, 54 Aar. Smaahandler Lars Ibsens Kone, Margarete Nielsdatter, 46 Aar; Fuldmægtig H. P. Halds Søn, Hans Holm, 6 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Avertisse ENTS. En Friisenmacher (Væversvend, som har lærdt at S. R. være grove og finere Bayer, samt en god Linned, Væversvend, som forstaaer at arbeide Mynstre med Trækværk baade i Uldent og Linned, kan strax erholde god Arbeldsfortienest hos mig. En skikkelig voxen Dreng, som har lært at skrive og tegne noget antages i Lære; 1 a 2 Drenge eller Piger endnu til anden Arbeide ved Fabriken for Ugeløn. Odense i Nedergade No. 694. S. Kiær. Skiøndt det ofte efter Omstændighederne falder S. R. mig byrdefuldt, har jeg dog siden den 2den Jan. d. A. antaget til Dato 31 Fattige her i Odense til daglig at karte og spinde for mit Fabrike; anskaffet for det meeste nye Spinderokke til disse, antaget 3 andre til anden Tieneste i Fabriken; og saaledes paa min Maade søgt at hellige 29 Januari og 2 April d. A.S. Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Hos mig Undertegnede, er et Kammer at faae for en eenlig Person med Seng og Tilbehør. R. Rasmussen, boendes paa Sortebrødre Kirkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Hos mig Undertegnede ere alle Slags fine og grove Sorter, af sidste Aars avlede have og Blomsterfrøe at bekomme, samt nogle Pund Augurkerkiærne, som alt sælges for billigste Priser, da jeg af en Mand som havde bestilt samme er bleven fireret: De som maatte ønske sig i dette foraar noget frøe, skal finde god og redelig Behandling. D. C. Jensen, Juelsberg pr. Nyborg den 2 April 1804. Gartner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Af Caeria, Fierdingaarsskrivt for Opdragelses og Underviisningsvæsenet i Danmark og Norge kan første Bind nu faaes her paa Adressecomtoiret for 2 Rdlr. heftet. Subskribenterne bedes at lade deres Expl. afhente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
At Skiftet efter afdøde Huusmand Rasmus Mad NB. sen i Norup, bliver foretaget til endelig Slutning førstkommende 12 April om Formiddagen Kl. 10 i Stervboehuset, bekiendtgiøres herved for dette Stervboes Credi= og Debitorer. Hofmannsgave den 30te Marti 1804. Birchedahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Foruden det udstædte Proclama, som er læst ved alle Langelands Retter, bekiendtgiøres nu ydermere herved, at Skiftet efter afg. Deguenke Jnger Pedersdatter, Efterleverske at Mads Hansen forhenværende Sogne Degn i Longelse paa Langeland, bliver foretager den 30 April og 11 Juni førstkommende paa Rudkiøbings Raadhuus; thi indkaldes herved dette Stervboes saavel Creditorer, som Debitorer, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige; ligesom og den Afdødes Arvinger vilde til ovenmeldte Tid og Sted tage Møde. Rudkiøbing den 26 Marti 1804. N. R. Subr. Provst i Langelands Nørreberred. Salvmedailler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Af den berømte Lovs i Berlin blive endnu for en kort Tid at bekomme her paa Adressecomtoiret, da den Fordelen lang, overstigende Told (der beløber sig til 4 Rdlr. 63 1/2 s. af et Par tie, som i reen Gevinst ikke indbringer over 1 Rdlr.) giør den til en Nødvendighed at opgive denne Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Onsdagen den 18de April om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Jerstrup Hovedgaard ved Auction bortsolgt 2 til 300 Tønder Rug og Byg i forskellige Qvantiteter efter Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Kornet befordre frit til Bogense Kiøbsted for de Kiøbende. Lunder Scham og Schoubye Herreds Contoir den 4 April 1804, M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Førstkommende Søndag Eftermiddag Kl. 2 bliver skudt til Skiven paa en stor Froesalg uden for Vesterport paa den saasaldte Kirkegaardsplads, hvor de som ville deeltage i Fornøielken, behage at indfinde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Under Stamhuset Needergaards Gods paa Langeland, er Husfæsteren Albreth Nielsens Hustrue Sara Pedersdatter i Schledierg Bye Tullebølle Sogn, sidstleden 15 Febr. ved Døden afgaaet, uden at have efterladt sin Livsarvinger, og da Enkemanden under Skiftet, ikke har kundet givet anden Oplysning om hendes Arvinger, end at hun skal være barnfød i Flødstrup Sogn og Bye i Fyen, enten paa Ulrichsholms eller Rørbechs Godser, hvor hendes Fader navnlig Peder (Tilnavnet vides ikke) som Husmand skal have boet; men uvisomenten han endnu lever eller er død og ligesaalidet, om han maatte have efterladt sig flere eller andre Børn end ovenmeldte Sara, som omtrent kunde være 60 Aar gl.; fra denne Afdødes spæde Aar af, efter hendes Moders tidlige Død, skal hun være bleven ovraget hos en Møller i Kierteminde, hvis Søn Hr. Christen Jensen Møller endnu der skal leve og boe som Kiøbmand og af hvem fornemmelig skal kunde ventes oplyst hvem den Afdødes rette Arvinger ere og af hvem undertegnede Skifteforvalter ærbødigst udbeder sig saadant, skiønt den neppe formodes af den allerede anmeldte Gjæld paa Boet at noget vil kunde blive at arve; imidlertid indkaldes dog herved ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, dette Stervboes retmæssige Arvinger saavelsom Debi= og Creditorer i Boet, at møde eller ved Fuldmægtig møde lade med lovlige Beriser og Arveberettelsen, da Enhver derefteskal nyde den dem tilkommende lovlige Ret. J. Kastrup. Needergaard d. 28 Febr. 1804. committeret Skifteforvalter. Det Basedowske Opdragelses og Underviisnings Jnstitut i Kiøbenhavn angaaende: Bestyreren for det Basedowske Opdragelses og Underviisnings-Jnstitut i Kiøbenhvn, ønsker endnu, at modtage nogle unge Mennesker i Pension. J hans Jnstitut læres Alt hvad der udfordres for dem, der bestemme sig, enten til Søe= og Militairetaten, Jngeneurvæsenet, Handelen, eller andre borgerlige Næringsveie. Nærmere Underretning om Vilkaarene, erfares af Planen, som er gratis at bekomme naar man derom skrivtlig henvender sig til ham selv, før Fløttetiden i Adelgaden No. 299 anden Sahl, og efter Fløttetiden i Silkegaden No. 68 første Sahl. Følgende respective Velyndere af hans Læreanstalt, ere desuden villige, at underrette enhver om sammes hensigtsmæssige Jndretning. J Kiøbenhavn : S. T. de Herrer Commandeurer Snedorf og Eldrecht, Frue Kammerraadinde Magens, Hr. Doctor Otto, de Herrer Grosserer Suhr og Becher. J Sielland : Hr. Sognepræst Brasen i Karebeck ved Næstved. J Jylland: Hr. Sognepræst Røhrdam i Seerup ved Nyborg, hos hvilke tvende sidste Velyndere ogsaa tillige modtages Planen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Tiirsdagen den 10 April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Foranstaltning af Commissarierne udi Kiøbmand Jørgen Lorenzens Concursboe foretaget fierde en sidste Gang offentlig Auction over følgende dette Boe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden No. 193 i Korsgaden, der bestaaer af: a. Et Grundmuret Forhuus til Korsgaden af 17 Fag 2 Ef tager med Kiælder under, indrettet til Veboelse. b. Nok et Forhuus til Vestergade af Muur og Vindings værk, 11 Fag 2 Etager med Kielder under, indrettet til Beboelse; til dette Huus er en Tilbygning i Gaarden paa fire Fag. c. Et Sidehuus til Staalstrædet 15 Fag 2 Etager Muur og Bindingsværk med Port-Jndkiørsel, saa og indrettet til Værelser, Tørvehuus og Hestestald m.v.d. I Gaarden mod Vestenet Halvtagshuus af Muur og Bindingsværk 9 Fag 2 Etager, som forneden er indrettet til Kiøkken og Vognport og for oven til Beboelse. re, En Gaardsplads, hvorudi færsk Vand fra Byens almindelige Render med Pompe=Redskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
2) Et Huus i Staalstrædet under Nr. 204, der bestaaer af : Fag 1 Etage, Muur og Bindingsværk, indrettet til Vogn, remisse og Hestestald. hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning: Odense d. 25 Martii 1804. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Formedelst Forandring af Boepæl lader Kiøbmand Mortensen udi den af ham iboende Gaard i Nørregade Mandagen d. 9 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 ved offentlig Auction bortsælge, adskillige Meubler bestaaende af en stor Deel Kobber, Messing, Tin og Jerntøi samt Borde, Stole, Skabe, Kister m. m.; nogle Kramvare saaog endeel Brygge og Brændeviins=Redskaber, bestaaende af en god nye Svaletønde med Jernbaand, 4 store Mæske= og Brygger=Kar med Jernbaand samt en god nye Rist til en Brændeviinskjedel m.v. hvorover trykte Kataloger er at bekomme 8te Dage foren Auctionen hos Kiøbmand Mortensen og Commissionair Winther, hvilket herved bekiendtgiøres. Odense d. 25 Martii 1804. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Herved betiendtgiøres at Løverdagen den 31de N. D. Martii, bliver anden, og Mandagen den 9 April førstkommende, 3die og sidste Auction foretaget, over det Rasmus Johansen Skringshauges Stervboe tilhørende Sted Birkholm kaldet; beliggende paa Naarup Byes Mart i Werninger Sogn, hvilket staaer for Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. og Skovskyld 2 Fkr. Jorderne er inddeelt i 3 omtring Steder liggende Lykker, og i samme den fornøden Gierdsel og Tørveskiær, ved Stedet har hidindtil været græsset og foret 2 Heste og 4 a 5 Køer, foruden Faar og Ungevæg. Stædets Bygninger er godt vedligeholdte og i Jorderne nedlagt Vintersæd, Auctionen foretages hver Dags Formiddagen Kl. 10 i Stervboestedet efter de Conditioner, som der vil blive bekiendtgjorte. thi ville de Lysthavende sig til Tid og Sted indfinde. Odense Herreds Contoir den 25 Martii 1804. Friis, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
En stor Jerngryde til Brug i et Hollænderie, der kan rumme 6 a 7 Fjerdinger Vand, er at faae tilkiøbs; Anviisning skeer fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Hvor 2de Lotter, beliggende lidet ud for Odense, med en nyt opbygt Huus af Ege Bindingsværk, kan taaes tilkiøbs eller Leie, giver Adressecomtoiret Efterretning om.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-04
Hvor endeel Tlaver Rug, Byg og Havreforder er at saa tilkiøbs, og omtrent 100 Traver Langhalm, anviser Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
Krig og Krigsforan altninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
Den 23 Marts er fra Dunge efter afseilet en engelsk Expedition med 6 stermere Skibe, der om mueligt, skulle nedsænkes i Mundingen af en fransk Havn. Desuden afgik et stærkt Troppedetaschement, som, om det blev nødvendigt, skulde bestorme de franske Kystbatterier, og dække Rettraden for Mandskabet af de nedsænkte Skibe, Til samme Tid udløb af Dünerne 16 Bombardeergallioter, for at understøtte bemeldte Expedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
Lord Castlereagh har faaet Breve fra Lord Nelson af 16 Febr., som slet ikke melde noget om den Toulonner Flaades Udløb og i Admiralitetsamtet troer man, som sidstmeldt, heller slet ikke at det er skeet. Fra Jtalien meldes ligeledes, under 10 Marts, at den endnu laae stationeret i Havnen ved Toulon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
Fra Jtalien meldes, at der i dette Foraar vil skee vigtige Krigsoptrin i det Neapolitanske. J Vien har Ordet endog gaaet, at de franske Tropper allerede havde indtaget Hovedstaden Neapel; men denne Efterretning er endnuupaalidelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
J Vienhedder det, at der skulde være opkommet Uenigheder imellem det østerrigske Hof og den franske Regiering og at den franske Gesandt havde overgivet Hoffet en Note desangaaende, hvis Jndhold endnu var ubekiendt. Saameget er vist, at der i det Østerrigske er begyndt med en ilende og stærk Retrutering, dog blot efter Foregivende, til de afgaaende Krigeres Efterfølgere. Den fra London, til Vien tilbagekomne engelske Gesandt har havt Andients hos Keiseren og strax derpaa afsendtes 2 Kourerer til Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
J Servien vedblive Urolighederne fra de oprørske Kristne, til deres Fordeel. J Betgrad er det under Fængsels og Livs Straf forbudet at tale med hinanden paa Garderne. Det hedder endog, at Jnsurgenterne have erobret Fæstningen Schabach og deels nedsablet, deels taget Tyrkerne til Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
J Tyrkiet blive Udrustningerne tiltagende stærkere. J Konstantinopel støbes Kanoner og sammendynges Munition af alle Slags, uden at man endnu veed disse uhyre Tilrustningers egentlige Hensigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
J Syrien er Alting roligt og efter Addul Wehave, Død have hans Tilhængere ikke forsøgt paa at samle sig i gjen. Landeveiene ere derved blevne ganske sikre for Reisende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
Med den paa tydsk Grund hentede Hertug af Enghien blev gjort kort Proces. Han blev strax bragt til Templet, men derfra med Kommanden henviist til Slottet i Vinennes, forhørt af en over ham nedsat Kommission, bestaaende af Brigadegeneral Hulin som Præsident, 5 Oberster og 2 Kapitainer, fundet skyldig i Forræderiet og eenstemmig dømt til at skydes, hvilken Dom blev fuldbyrdet den 21 Marts, om Morgenen Kl. 2, i adskillige Generalers Overværelse. Klagepunkterne imod Prindsen vare 6, nemlig : at han havde ført Vaaben imod den franske Republik; tilbudet den Engelske Regiering, som det franske Folks Fiende, sin Tieneste; konspireret med dens Agentere imod Statens Sikkerhed; stilt sig i Spidsen for en Forsamling af Emigrantere og andre Engelske Leiesvende paa Frankerigs Grændse; søgt at afstædkomme Opstand i Strasburg og Rhindepartementerne: været Stifter og Medskyldig i den af Engelland indledte Sammenrottelse imod den første Konsuls Liv. Der bler stemmet neden fra og opad, og den ulykkelige Prindsblev saaledes eenstemmig kiendt skyldig og dømt til Døden, og Kapitain Rapporteuren overdraget at forkynde ham Dommen i Nærværelse af Vagten i Gevær. Da Dommen blev oplæst for ham, forlangte han at komme Førstekonsulen i Talg, hvilket blev ham nægtet. Han gik derpaa sin Død imøde med megen Frimodighed og vilde ikke have sine Øine tilbundne. Af Reisen var han saa udmattet, at han i det afgiørende Øieblik knap kunde holde sig fra at sove. Prindsens fuldstændige Navn var efter hals eget Angivende for Kommissionen: Ludvig Anton Henrik af Bourbon, Hertug af Enghien, 32 Aar gl., fød i Chantilly ved Paris, og udvandret af Frankerig siden 1789. Han havde kastaniebrunt Haar og Øienbryne, et ovalt langagtigt veldannet Ansigt, graa Øine, som dog faldt i det Brune, en middelmaadig Mund Ørnenæse og en noget spids Hage, Denne Begivenhed, at en Prinds af det franske Kongeblod saa pludselig indtrækkes for at henrettes, har i Frankerig frembragt adskillige Virkninger paa Gemytterne. Bonapar. tes Tilhængere vente derved Konspirationens deshurtigere Tilintetgiørelse; Andre frygte derimod for vigtige Følger. deraf. Hvad det Jndtryk angaaer, som denne Henrettelse vil gjøre paa de med den bourbønske Prinds beslægtede Hoffer, haaber man i Paris, at det Viener Hof nok skal blive tilfredsstillet ved de Forestillinger, der, efter Forlydende, skal overbringes det ved Lucian Bonaparte. To Timer efter at denne ulykkelige Prinds var arresteret ankommen svensk Kammerherre til Ettenhem som den svenske Konge havde sendt did i Ærende til ham. Siden er en svensk Kourker over Hals og Hoved afsendt til Paris, med Brev fra Kongen til Bonaparte; men han kunde ikke komme dertil, førend Prindsen alt var henrettet. J denne Anledning have Kronologerne taget Leilighed til at anføre, hvor ulykkelig den 21 i Maaneden stedse har været for den kongelige Familie. Det var den 21 Juni 1791 at Kongen foretog den uheldige Reise til Varennes: den 21 Septbr. samme Aar maatte han underskrive Konstitutionen; den 21 Septbr. 1792, maatte han tage den røde Hue paa og den 21 Januari Aaret efter, var det at han blev henret tet o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-04-06
Senatet er af Stordommeren bleven meddeelt en Original-Korrespondenz, som den engelske Gesandt Hr. Dra. te i München, har underholdt i 4 Maaneder med sine Afgentere i Paris. Deriblant er 10 egenhændige Breve af Gesandten: Selv i München er paa den franske Gesandts Reqvisition, arresteret og udleveret den forrige Biskop af Chalons en Olding paa 70 Aar og 10 andre Emigrantere. Ogsaa skulle endnu mange Republikens Embedsmænd, saavel Geistlige, som Militære, være indviklede i Komplottet.