JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-09-28
Condition søgende. En Skotte, som forstaaer alt mueligt Jagten angaaende samt Skov=Opelskning at bestyre, søger Tieneste hos et Herskab, her i Landet, strax eller til Michelsdag, og kan forevise de paalideligste Attester og hans Dygtighed, er ugift og nogle 30 Aar gammel. Hvor og ved Adresse-Contoiret er at faae Efterretning, og strax vil indfinde sig hos hvem der havde hans Tieneste nødig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-09-28
Condition ledig. selv ønsker med Tiden at blive Skoleholder eller Degn) som har lært at læse, regne og skrive samt været til Eonfirmation, og han Sind til at informere Børn i samme, kan til førstkommende NytAar her udi faae Tieneste hos en Præst her i Landet. Og skulde saadant ungt Menneske, foruden den fornødne Stadighed, have Nære, Gaver og alvorlig Lyst til selv at lære Latin m.v. erbyder Præsten sig paa visse Vilkaar at lære ham det. Herom ville Vedkommende, adressere sig til Hr. Limkilde boende paa Graabrødre=Kirkegaard, i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-09-28
Fundne Sager. Da jeg den 19de September fandt tvende Fol paa St. Knuds Kirkegaard, og ingen Eyermand har indfunden sig til dem, som findes saaledes tegnet til videre Oplysning; et lysebruunt Hestol med en hvid Stiørn i Panden, og lidet hvid paa Næsen, og det andet er et sortebruunt Hestfol og den venstre Bagfod er hvid og lidet hvidt paa Næsen, de ere hos mig at finde. Odense den 27de September 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-09-28
Uldrich, Graver til St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-09-28
Bortkomne Sager. Kra Frue Obristinde von Brockelmann er for nogen Tiid siden D bortkommen en Gulddukke af Specie Dukat=Guld, grøn og rød emailleret, og fasoneret, som en Dreng med en Hat paa Hovedet, emailleret grøn, og indlagt i et sort Fouteral, som en Vugge, indvændig foeret med Carmosin rødt Fløyel. Ligeledes er fra bemældte Frue bortkommen en grøn Pung, af ægte Guld=Lan, hvorudi var en Sølv Specie forgylt; hvem som oven anforte Deele aabenbarer, loves en convenabel Douceur, og vilde Vedkommende behagelig adressere dem til Odense AdresseContoir eller i Kierdeminde hos mig E. S. von Pentz. Sl. BrockelmansE hvide Been, er for 14 Dage siden bortløben herfra Gaarden; En liden Han=Støver, sortebruun og hvid paa Halsen, samt hvem, som har fundet den, ombedes at mælde det til mig, da den skal blive afhentet. Einsiddelsborg den 6te September 1781. H. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-09-28
Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-09-28
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Professor Seydliges Tale om den sande Ærelyst, i sær den Borgerlige, holden paa Kongens Fødselsdag paa Gymnasio i Odense, faaes her paa Contoiret for 1 Mk. 8 s. paa Tryk= og 2 Mk. paa Postpapiir. Sammes Epistola de spuria sentiendi licentia in religione potissimum, inter ipsos etiam grassante Theologes. 2 Mk. 8 s. Sammes Priisskrift de moralitate actionum liberarum tam objectiva qvam subjective. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
agen den 5 6. Octo Om Aldern. Saasom deres Alder, der levede for Syndfloden, viser en af de merkeligste Omverlinger i Naturen, i Ligning mod deres som levede strax efter, og endnu meere i Ligning mod Menneskers Alder nu omstunder; Saa ere adskillige faldne paa den Tanke, at ved de Aar, som Skriften taler om, skulde ikke forstaaes Sole=Aar, eller 365 Dage, men allene Maane=Aar, eller 36 Dage, efter hvilken Regning, Adam isteden for at have levet 930 Aar, skulde allene have levet 93 Aar. Men dette kan man let see, holder ikke Stik, thi første bemerker Ordet Schanah aldrig Maane Aar, men altid a 60 R. R. Sole=Aar; dernæst, dersom man herved vilde forstaae Maaned=Aar, saa flød af saadan Mening adskillige Urimeligheder. For Exempel: Enoch var 56 Aar gammel, da han fødde Methusalah; Arpharfad var 35 Aar gammel, da han fødde Salgh. Skulde nu herved forstaaes Maane=Aar, saa skulde Enoch været 6 og et halvt Aargammel af vore Aar, da han avlede Methusalah, og Arphacsad 3 og et halvt Aar, da han avlede Salab; og Abraham isteden for at døe i en Alder af 179 Aar, skulde døet 17 Aar gammel. End ydermere tales der i Skriften om den tiende og ellefte Maaned i Aaret. Nogle indvende her, at disse Aar kunde vel have havt ligesaa mange Maaneder som et Sole=Aar, men en Maaned ikke saa mange Dage. Men at endelig denne Jndvending ogsaa er falsk, kan sees af 1 Mos. B. 8. 14., hvor der tales om den syv og tyvende Dag i den anden Maaned, da Floden udtørredes af Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
En ældgammel Mands iisgraae Haar ere vel et Bevis paa Tidens tærende Kraft og Livets Forgængelighed; men hans muntre Aasyn er et Vidne om hans Siæls Udødelighed. Alderdom og graae Haar ere noget, som Naturens Beskaffenhed medfører. Den har, som enhver af de andre Aldre, sine Fordeele og Besværligheder. Enhver Alder, siger Cicero, er tung for den, som ikke betimelig har forsynet sig med det, som hører til, i enhver at leve vel og lyksalig. Hvad ont skulde der være i det, som Naturen medforer, naar man veed, hvor man skal søge sit Gode, han mener i Kundskaber og rette Begreb om sit Væsen, Alle ønske sig Alderens Komme, og tage imod den med Bebreidelser. Den har indsneget sig uventet, sige de, og give Skylden paa deres Ønske selv, isteden for at anklage deres egen Skadesløshed o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Ædle=Handlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Man taler nu her i Constantinopel i Almindelighed om intet andet end følgende Begivenhed. Der befandt sig heren Mand, hvis heele Forretning bestved deri, at giøre Godt, Han var en almindelig Velgiører imod de Fattige, især Nr. 633 R. R. imod de Fangne og Slaverne. Ved alt dette syntes han at bekymre sig meest om, hvorledes han kunde blive ubekiendt. Derndover vidste man ei heller, af hvad Nation og Religion han var; men da han talede det Tyrkiske Sprog ligesaa godt som det Græske, saa holdt Tyrkerne ham for en sand Muselman. Denne Mand havde allerede i lang Tid opholdt sig her, uden at man nærmere kunde lære at kiende ham, kun allene derpaa, at han stedse blev ved at uddeele sine Velgierninger til Tyrker, Græker, Armenier, Jøder og andre fleere, og derudøver blev meget elsket og agtet. Uhlemas eller de Lovkyndige selv fandte stor Forumelser i at omgaaes hain, og agtede denne Mands Talenter høit, fordi han, foruden andre Videnskaber, ogsaa havde Kundskab om alle Religioner, og var meget erfaren i den Mahomedanske. - Endelig kom denne Hellige i Udraab hos Storvetieren, som blev indtagen af Nysgierrighed for at vilde, hvo denne Mand egentlig var, og derudover med megen Fornøyelse lod ham kalde til sig. Hans første Spørsmaal til ham var : Om han var en Tyrk og af Mahomedansk Religion, Den Tilspurgte søgte vel at undgaae et tydeligt Svar derpaa, men han maatte beqvemme sig til at give det, og sagde, at han var en Tyrk, hvorpaa man loed ham gaae. Men 5 Dage derefter kom han selv i Storvegierens Raadsforsamling, og erklærede der rundt ud: Han havde vel sidst sagt, at han var en Tyrk, men han havde af visse Aarsager været nød dertil: hans Bekiendelse var den Gang allene Muntlig, men ei af Hiertet, og nu vilde han bekiende, at han var en god Christen og den Herres Jesu Christi Discipel. - Storvezieren blev over denne Bekiendelse saa rørt at han paa Øyeblikket find op og offentlig omfavnede ham. - Følgende fra Aurich fortiener til Ære for Menneskelig heden at bekiendtgiøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
I December Maaned i forrige Aar strandede et fra Stetin hertil bestemt Skib paa Øen Borkum. En und Mand, navlig Hooymann fra Øen Workum reddede med Livsfare en ung Dreng paa 12 Aar hvilken af det øvrige Skibsfolk, som hafte reddet sig, allene var bleven tilbage paa Skibet, og hvilken man, formedelst at faren blev større et meere Nr. 634 Aar. kunde hielpe. Den unge Dreng skreg og de formedelst den nær forestaaende død Fare foraarsagede hæftige Bevægelgelser rørte den unge Høymann. Han tog en Hest ved Tøylen, kastede sig med samme ud i Søen. Baade Rytteren og Hesten bleve overskyllede af Brændingen, men kom dog med Livsfare til Skibet. Den unge Dreng greb fast paa Hestens Man, og Hopymann, bragte ham lykkelig og uden Skade til Strandbreden. - Frederich Konge af Preusen, lod Høymann betale 50 Rdlr. til Tegn af sin Agtelse for ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Literarisk. En ung Augustiner i et Kloster, som Venetianerne endnu har paa Øen Scio, fik nyelig det Jndfald, at blive en Tyrk. Hans alt for Strenge Superior, der ikke saae igiennem Fingre med den ringeste Forseelse, og Haab om en fri Levemaade, bevægede ham til Affald, hvorefter han opholdt sig hos Bassen. Renegaten fortrød snart sin Troes Fornegtelse. Han vendte sig til en Fransk Geistlig, bevidnede for ham sin nagende Samvittighed, og erklærede sig offentlig at igienkalde, og at bøde sit Affald med Døden. Den Geistlige raadede ham i Stilhed at undflye; men Augustineren vilde med Magt erholde Martyr=Kronen. Han skriftede, communicerede, greb derpaa fat paa et Crucifix, løb omkring i alle Gader, og raabte bestandig, at Mahomed var en Bedrager, og hans Religion en Diævelsk Opfindelse. Han kom omkring indtil hen paa Torvet, uden at blive greben, kastede der sin Turban paa Jorden, traade paa den med Fødderne. Den ophidsede Pøbel sleed ham Korset udaf Hænderne, slog det i Stykker, og førte ham for Bassen, der var en sagtmodig Mand, uagtet hans Jv righed for den Mahomedanske Overtroe. Denne havde Medlidenhed med ham, forestillede ham hans Ubesindighed, og formanede ham til Taushed. Men Munken blev endnu meere ophidsed af Bassens Godhed. Endelig ved Bassen hente Skarpretteren, og befalede ham at slaae Hovedet af denne Elendige. Skarpretteren forrettede sit Embed, men kun med Fladen af Sværdet, hvilket Bassen hemmelig havde befalet ham, for at skrække Munken, men for Nr. 635 Rd. giæves. Han forbandede immer Mahomed og Alkoranen. Men hvad giorde Bassen, maaskee det, som ikke er skeet i noget Christen Land. Han lod sig nøye med at erklære Augustineren for at være afsindig og derfor ved ham sætte i Daarekisten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Fra Cadix mældes, at man i Spanien har arretteret en Fremmed, som havde udsagt, at han havde aftalt med en laae begraven i Jorden ikke langt fra Grenada. Man føler Jesult, at bemægtige sig en Skat af 100000 Kroner, som til at der endnu i Spanien paa adskillige Steder maae ligge slige Pengesummer nedgravne i Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Allerede ved Januarii Maaneds Udgang i Prag bleve af en særdeles dertil udnævnt stor Commission uformodentlig alle billed= og Boglader igiennemsøgt, og alle her i Egnene befundne forbudne Bøger borttagne. Denne Commission, har ogsaa ladet visitere alle Privat=Bibliotheker uden Forskiel af Stand, a ladet borttage alt, hvad som er forbudet. Denne Skiæbne har ogsaa blandt andre troffet Gothens og Wielands Skrifter, Med det første skal ogsaa de Geistliges Bibliotheker visiteres af denne Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
De Reformerede i Wartzan havde endnu ikke kunne indvi deres nye opbygte Kirke, i det at det ikke allene har været dem forbudet under haard Straf, men den heele Meenighed, skal endog være blevet stævnet for den geistlige Ret formedelst denne Kirkes Opbyggelse. Man haaber, at denne Sag ved de høie Allieredes Ministrers Megling, hvilke have garanderet Tractaterne, inden kort Tid vil faae et andet Anseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Hans Majestæt Kongen af Preussen har nyeligen anordnet en almindelig Skole=Commission for alle hans Lande, der skal arbeyde paa at sætte Skole=Væsenet overalt paa den beste Fod, og til den Ende ikke allene undersøge de indkomne Planer men og tillige arbeyde paa at forskaffe gode og beqvemme Lærrebøger. Høystsamme har med egen Haand skrevet den Neumarkischen Consistorialraad og Director for Waysenhuuset Hr. Gotthil Sammel Steinhart til, en Mand der har gjort sig bekiendt ved adskillige ypperlige Anstalter og Forbedringer i Skole=Væsenet, og udnævnt ham Nr. 636 Nr. til Præses i denne Commission, og ey allene forundt ham Post=Frihed i alle de Sager, som dertil henhøre, men og at bruge et eget Segl, og de som i denne Begivenhed skriver ham til kan ogsaa lade deres Breve gaae frit til ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Breve fra de Evangeliske Missionairer i Ostindien, nemlig i Tranqvebar, Madras, Cadelur, Tirutschinapalli, paa Kysten Corommandel og i Calceutta i Bengalen, at September og October Maaneder 1779 mælde, at den Christelige Religions Udbredelse i bemældte Stæder har endnu stedse sin velsignede Fortgang, og at en stor Deel Hedninger have ladet sig døbe, nemlig i Tranqvebar 105, i Tirutschinapalli 70, v. s.v. Man kunde endnu ikke bestemme det visse heele Antal. Missionairen Schwartz har 4 Gange havt en Samtale og Religionen med den hedenske Konge af Tanschur, og efter hans Begjæring og i hans Overværelse forrette en Døbe=Handling. J Følge samme Breve er ellers alting roeligt paa Kysten Corommandel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
En Jesuit Pater Narussewie; har oversat Horatins i det Polske Sprog, og det første Bind er deraf udkommet med Tilskrift til Kongen. Om Penge. Man kan ansee Penge, som et Jnstrument, hvoraf Menneskene betiene sig for at lette Omtuskningen af en Beqvemmelighed mod en anden. Det er ikke noget Hiul i Handlingen, men snarere bør betragtes for Ollien, som lætter Handels Hiulet til sin Bevægelse. Betragter man et Rige for sig selv, saa er det klart at en større eller mindre Overflød af Penge, ikke er af nogen betydelig Følge, efterdi Vahrenes Værd, alletider staar i et Forhold af Pengenes Mængde. Penge kan ansees for Vahres og Arbeyders Maalestok. Hvor Penge begynder at formere og udbrede sig i større Overflødighed, end tilforen, der forandre sig alting. Arbeyd og Flid bliver levende; Kiøbmanden, bliver dristig til store Foretagende. Manufakturister muntre og duelige, og Forvagtere opmærksomme. Derfor er en god Politik ombyggelig for, at Pengene i Landet bestandig formere sig, efterdi de befordre Nationens Flid og forre, mere Arbeydet, som er Folkets sande Rigdom. Blive Pengene indslutted i Chatollerne, er det i Henseende til Priserne, det samme som ingen Penge var til, blive Vahrene, liggende i Boderne, saa giøre de den samme Virkning. Pengemangel kan ikke skade nogen Stat for sig selv; thi Mennesker og Beqvemmeligheder, er enhver Nations sande Styrke. Men en indskrænked Levemaade er Publikum skadelig, efterdi den indslutter Guld og Sølv i faae Hænder og hindre det almindelige Omløb i Flid og Arbeyde, derimod giør, at Mængden af Pengene, fordeeler sig fra en til anden i det ganske Statslegeme, og ligesom opfylder enhver Aare i samme. Jngen Haand er da aldeles tom for Penge, og som Tingenes Værd derved falder, saa faaer Regenten en dobbelt Fordeel derved, han trækker Penge af enhver Deel i Staten og hvad han faaer, bliver ved Auvendelse desto frugtharere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Prædikanterne paa syttende Søndag efter Trinitatis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Høymesse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Aftensang. 1 St. Knuds Kr. Hr. Prof. Ancher Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelen. Hr. Clementiin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Odense, den 3die October. J Dag blev under Præst dio af Hans Excellence Hr. Stiftsbefalingsmanden, og Han Høiærværdighed Hr. Biskopen, holdt, som sædvanligt, Landemode i Consistorio ved St. Knuds Kirke, ved hvis Aabning Hr. Provst Thorhallesen fra Bogense prædikede over Rom. 6, 23.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Odense, den 30te Septbr. Blev af Stadens tilvoxende Ungdom confirmerede udi St. Kunds Kirke under Hr. Professor Ancher 4 Drenge, 7 Piger: Under Hr. Professor Nannestad 2 Drenge, 5 Piger; Frue Kirke under Hr. Seidelin 3 Drenge, 3 Piger; Under Hr. Clementm 3 Drenge, 8 Piger. Nære, 638 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Dødsfald. Odense, den 2den October Hs. Excellence Hr. General Friderich Carl von Rieppur, i sit Alders 88 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Fyhn, den 28de September, Hr. Conference=Raad Casper Herman Bryggemann, Herre til Østergaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Subscriptions Plan. Med Kongelig allernaadigst Privilegium, udgives i Kiøbenhavn fra næstkommende 1ste Novbr. en Tidende, hvis Hensigt og Bestemmelse alene gaaer ud paa en betimelig: Bekiendtgiørelse af alle de Handels og bekonomiske Efterretninger, som ere de Kongel. Stater magtpaaliggende, og bør komme til hver Mands Kundskab. Disse Efterretninger erholdes ved en idelig Brevverling med alle curopæiske Lande, ja endog med andre Verdens Parteer, og kunde altsaa af Udgiverne, som private Folk, ei forskaaes i ethvert Fag med fornøden Paalidelighed, dersom de ikke vare opmuntrede til dette Foretagende derved, at tilforladelige og overflødige Kilder vare dem aabnede. Ugebladets Titel bliver: Efterretninger angaaende Handelen, Fabrik og Manufactur=Væsenet, samt nyttige Opdagelser i Landhuusholdningen inden og udenrigs. Dets Jndhold bliver, 1) Nye Handels=Efterretninger; Handelens og Navigationens Tilstand i enhver Stat, saavidt deres Beskaffenhed kan interessere Handlende, og i Besynderlighed vore, fornemmelig enhver deri forefaldende Forandring; Handels=Selskabets Oprettelse og Ophævelse; enhver betydelig Forandring enkelte Stæders Vexelcours og Varepriis; kort: alt hvad der kan ansees, at have Indflydelse paa Handelsvæsenet. 2) Efterretninger angaaende Oekonomiens øvrige Deele, f. Ex. Forandringer eller betydelige Forsøg i Landhuusholdingen, i Fabrik= og Manufaktur=Væsenet, saavel i Henseende til de raae Materiallers Frembringelse, som deres Forædling og Forarbeidelse, samt deres fordeelagtigste Afsætning. 3) Alle udkommende Forordninger, Plakater o. s. v., Handel eller Oekonomie vedkommende; Fædrenelandets og fremmede Rigers Nr R. 639 Ar offentlige Acter, desangaaende, hvorhen høre ogsaa Handels=Conventioner imellem fremmede Riger. 4) Udkommende Skrivter og Handel og Ockonomie i forskiellige Sprog, der i det mindste skal anmeldes, om Rummet ei tillader, korteligen at igjennemgaae deres Jndhold. Efterretningerne udgives, saavel paa dansk som paa lydsk, eengang ugentlig, hver Gang et Ark i Octav. De koste aarligen i et af Sprogene, naar de portofrie i Provindserne omsendes, 16 Mkr. paa Trykpapiir og 18 Mkr. paa Skrivpapiir, som i to Terminer, nemlig hvert halve Aar, betales imod Udgivernes Qvittering. Da disse Blade, som, uagtet deres forskiellige Jndhold, allene grunde sig paa sikre Efterretninger, ikke skrives i Hensigt til Fordeel; saa bliver der gjort Begyndelse med Trykningen, saasnart det Antal af Subskribentere er samlet, der udfordres til at bestride Omkostningerne. De Lysthavende anmodes derfore Behageligen at tegne sig herpaa Odense AdresseContoir hos mig. Peter von Westen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Proclama. Ji Johan Frederich Bagge og Johan Thomas Otto, Medlemmer af Raadet og h. t. Dømmere den Keiserlige og det hellige romerske Riges frie Stad Lübech. Giøre herved vitterligt for alle og eenhver, i sær for dem, som det maatte vedkomme, hvorledes Licentiatus Andreas Christopher Ahrens for os haver andraget, at han paa Hr. Doctor Hermann von Duhns, Henrich Christian Rethwisch og Henrich Peter Maas vegne, som administratores bonorum for Hans Gosselman og Rathgens, reservatis reservandis vedbørlig skulle tilkiendegive, hvorledes implorantes i denne Administrations=Forretning havde bragt det saa vidt, at massa constitueret og de nu vare til Sinds, at skride til distribution og at tilendebringe denne Forretning. For nu herefter Dags at være sikker for ald videre Tiltale og Ansvar, denne administration betreffende, saa holdte implorantes det fornødent, Rætten ærbødigst at bede, dette per publicum her, i Hamborg og Odense cum terming: den dobbelte Sachsiske Varsel, at R. 640 A afligere, samt saadant Proclama i de offentlige Tidender, og vores intelligentz Blade saa og pernotisicationem in foro at bekiendtgiøre, at alle og enhver som denne administration betreffende, maatte farlange Regnskab af dem eller have noget at paatale, eller at erindre imod det som inCommissione er bleven besluttet: maatte findes pligtige at melde sig ratione Regnskabet hos dem privatim, men ratione Paatal er eller Modsigelser vedbørlig at melde sig herved Underretten, og der at anlægge og udføre deres Paastand og Jndsigelser, samt i Mangel deraf at forvente, at de efter den præsigerede Termin Forløb, ikke videre blive hørte, men en evig Taushed paalagte, ligesom og implorantes frietaget for at svare til noget videre, og ansees forqviteret, samt dem tilladt at slutte denne Opbuds=Forretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Da nu den respective Ret har bevilliget det ansøgte publicum Proclama cum termin af den doppelte Sachsiske Varsel, saa citere, indbyde og fremkalde vi alle og enhver Creditorer af Gosselmann og Rathgens, som for denne af implorantes førte administration maatte forlange noget Regnskab eller formeene sig nogen Tiltale at have, eller noget at erindre mod det som in commissione er bleven besluttet, herved første, anden og tredie Gang, altsaa peremtorie, at de i det seeneste den 1ste November dette Aars respective melde sig hos implorantes privatim, eller og heri Underretten, og deres formeenende Paastand og Jndsigelser fremlægge og justificeere, med den utrykkelige Advarsel, at de efter denne Tiids Forløb, ikke videre blive hørte, men en Evig Tavshed paalægges, samt inplorantes derefter frietages for at svare videre til denne Sag og de dermed erklæres for qviteret, samt tillades aldeles at slutte denne Opbuds administration. Saaledes til Efterretning. Givet under vores sædvanlige Rettens Segl den 4de August 1781. (L. S.) Forrestaaende at være saaledes rigtig translateret, efter den mig forreviiste og herved igien tilbage følgende Original. Det bliver hermed paa Embeds Vegne, under min Haand. 64 Aar. og hostrykte Signette bekræftet. Odense den 12te September 1781. J. Orten. Virkelig Kammer=Raad Bye= og Raadstueskriver, samt Notarius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Publicus. (L. S.) Dersom nogen maatte have noget at fordre efter min Sal. Fader, Hr. Niels Holm, afgangne Sogne=Præst paa Lyge, ville Vedkommende behagelig mælde sig hos mig, hans Søn, som eneste Arving. Allested Præstegaard den 13de September 1781. Bertel Holm. borg Præstegaard udi Jylland, lader efter lyse en ved Navn Da Skifte=Forvalteren ved den Geistlige Skifte=Ret fra Lom Peter Blikfoldt som skal have gaaet omkring her i Fyhn ved Assens Kandten for at bede og Almisse, og væntelig være ved Døden afgaaet, da den dog kunde være tilfalden en Arve=Part paa forbenævnte Sted, saa ombedes herved tienligst de Respective Herrer Geistlige og Verdslige at give en Efterretning herom til AdresseContoiret udi Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-10-05
Ja den ved det Hans Excellence Hr. Genneral=Major von Ahlefeldt allernaadigst anbetroede Fyhnske Regiment Rytterie, standene Regiments=Gevaldiger Johan Wolff, for kort Tid siden ved Døden er afgaaet, og vi undertegnede af bemelte Regiments Høystcommanderende Oberst=Leiutenant S. T. Hr. Kammer=Herre Lente von Adler, ere bordrede, den Afdødes Efterladenskab, til paa følgende Skifte og Deeling, imellem Enken og felles Børn, at tage under lovlig Behandling; saa indkaldes til den Ende 3de gange, samtlig Stervboets nær= og fraværende Arvinger, saa vel som Credi= og Debitorer, fra Dato, inden den i Loven foreskrevne Tid, at melde sig hos os, med behørig Legitimation og deres nærmere beviisliggiørende Fordringer, da enhver efter Boets Omstændigheder skal vederfares den Ret, Loven foreskriver. Odense den 10de September. 1781. Ramus. Dedlau, Lieutenant. Auditeur.