JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Hertugen af Orleans skal og være een af disse ja man finder endog Udlændinge iblandt dem, saasom Englænderen Thomas Payne og Tydskeren Anacharsis Cloots, begge Demokrater i høieste Grad. - Antallet paa de Personer, som den 2den September bleve dræbte i Paris, beregnes til over 3000. Aarsagen til denne Blodseene foregives nu at have været denne, at man havde erfaret, at Hofpartiet havde i Værk at bevæbne den i Fængslerne indsluttede talrige Mængde, og ved sammes Hielp stifte Uroligheder i Paris, naar Tropperne vare afmarscherede til Leiren. Statsfangerne i Orleans, som efter Nationalforsamlingens Beslutning skulde til deres Sikkerhed føres til Versailles, bleve underveis dræbte af Folket. De vare 52 hvoriblant Exministeren Deelessart og den forrige, Hertug af Brissac, der havde været Commandeur for den nye oprettede kongelige Garde, som efter nogle Maaneders Forløb igien blev afskaffet. - Til Krigens Fortsættelse frembæres en utroelig Mængde Guld, Sølv og Penge i National-Forsamlingen; man sparer ikke engang Helgenes Sølv=Billeder; desuden maa nu og saa alt det Guld og Sølv, som findes i de Udvandredes Huse, efter Nat. Forsaml. Beslutning bringes paa Mynten. Jkke mindre utroeligt er det store Antal Tropper, som allevegne fra strømmer sammen; Skuespillere, Kiøbmands karle og Chirurger i Paris gaae til Feldts; private Folk oprette paa egen Regning Friekorps; men der fattedes Vaaben, og man befrygtede ligeledes Mangel paa Levnetsmidler, til denne uhyre Mængde. Man grov Liigkisterne af Blye op af Jorden, for at støbe dem og til Kugler. Diedenhofen, eller, med det Franske Navn, Thionville har vedbleven at forsvare sig saa eftertrykkelig, at Fyrsten af Hohenlohe skal have ophævet Beleiringen, i hvilken de Allicredes Forliis synes at have været ikke ubetydeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Printsen af Walder skal være død i Luxemburg af det farlige Saar, som han fik i denne Beleiring. Man troede, af den østerrigske General Clair salt ogsaa skulle finde stærk Modstand i Mont medp. Da Commandanten i Verdun, Oberstlieutenant Beaurepaire, ikke kunde overtale Besætningen til at forsvare sig længer, skiød han sig selv ihiel, for ikke at være Vidne til Stadens Overgivelse. Efterat General Dumourie havde, til at forstærke sit Corps, trukket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
en Deel Regimenter fra Leiren ved Maulde, ere de østerrigske Tropper i Nederlandene under Hertugen af Sachsen Teschen samt Generalerne Beaulien og Latour faldne ind i fransk Flandern, og true Valenciennes med en Beleiring. Hensigten heraf er viensynlig at lette Operationerne for den allierede Hoved=Armee under Hertugen af Brunsvig, og nøde de franske Tropper, som i en saa stor Mængde rykke sammen imod den allierede Hoved=Armee, til at deele sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Fyrsten af Hohenlohe havde trukket det ved Landau tilbageblevne østerrigske Corps til sig, enten for at oprette sit havte Forliis i Beleiringen for Diedenhofen, eller og for med større Magt at trænge frem. General Dumourie; havde den 14de September slaaet de Allieredes Fortropper tilbage, som efter Fransk Beretning derved havde forliist 4000 Mand, hvoriblandt var Printsen af Ligne. At Hertugen af Brunsvig 2 Dage derefter, som det berettes fra Coblentz, tilstrækkelig skulde have hevnet dette, er en Beretning, som formedelst Omstændighederne, hvormed den fortælles, og Stedet, hvorfra den kommer, ikke synes saa ligefrem at kunde troes. Ligeledes synes det at behøve Bekræftelse, at den franske General Montesquion allerede skulde være rykket ind i Savoyen. Tydskland. De allierede Armeer, som have trængt ind i Frankerig, finde der, foruden andre Hindringer, ogsaa Mangel paa de tilstrækkelige Levnetsmidler, og maa for en stor Deel forsynes hermed fra de tilgrændsende Tydske Lande, hvilke allerede skal være temmelig udtømte. Der skal og have mødt dem det Uheld, at der er kommen Sygdom imellem deres Heste. I det Trierske har et fransk Partie fra Sarlouis øde lagt et betydeligt preussisk Meelmagazin, hvorimod østerrigske Tropper have bemægtiget sig nogle franske Magaziner i Flandern. De Allierede have ogsaa i de erobrede Stæder LongWy og Verdun forefundet en Deel Proviant, især paa det første Sted, men alt dette forslaaer kun lidet til saa store Krigshære. - Af de østerrigske Tropper, som marscherede igiennem Bayern til Rhinstrømmen, skal en stor Deel være bortløben. Antallet paa de preussiske og østerrigske Tropper, hvormed de allierede Armeer, skulle forstærkes, beregnes til 30000 Mand, hvoriblandt skulde være 12000 Croater. Rusland sender nu ingen Tropper imod Frankerig, men understytter derimod de udvandrede Printser med Penge, hvortil der giøres betydelige Laan i Holland. Paa Rigsdagen i Regensburg. skal nu virkelig fra de Allieredes Side giøres Forslag om at samle en Rigsarmee i Frankerig, men bliver endog dette Forslag antaget, vil det endnu have Tid, inden Beslutningen skeer, og Tropperne trækkes sammen. Dog bliver maaskee dette overflødigt, naar den Congres lykkes, som angaaende de franske Sager skal være bestemt at holdes i Luxemburg, hvor paa øskerrigsk Side skulle møde Greven af Mercy Argenteau, der forhen har været Gesandt i Paris, tillige med Baron Spielmann, Hofraad Collenbach og Hofsecretair Thugut, men paa preussisk den hidtil som Gesandt i Polen standne Marquis Luchesini. Den preussiske Cabinetsminister, Greven af Schulenburg, som var reist med Kongen i Krigen imod Frankerig, ventedes tilbage til Berlin, og man troede, at Kongen selv ligeledes snart vilde vende tilbage til denne Hovedstad. Dette vil man og ansee som et lykke ligt Varsel om et forestaaende Fredsværk. - Den berømte Hr. Calonne, som hidtil stedse har opholdt sig hos de udvandrede franske Printser, er reist til Jtalien; om det var skeet af Misfornøielse eller i et hemmeligt Ærende, er endnu ubekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Storbrittannien. Kongen af Polen har ved sin Gesandt ladet enhver af dem, som have de søgt at indsamle Penge til Understyttelse for den nye polske Constitution, tilstille en GuldMedaille. Man indbyder nu i de offentlige Tidender til Subscription for at understytte de Franske i at forsvare Menneskehedens Rettigheder. Derimod læser man ogsaa Jndbydelse til at understytte de til England udvandrede Fran skee, hvoraf allene i den første Uge af September Maaned skal være ankomne 600, og deriblandt i ke saa ubeedigede Præster, hvis udvortes Tilstand røbede kiendelig Mangel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
J Vestindien havde en stærk Orcan raset den 1ste Augusti, hvorved var anrettet megen Skade især paa Antigua.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
J Birmingham frygtede man for et nyt Udbrud af Uroligheder, imellem den herskende Kirke og Dissenterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Nogle Engelske Kiøbmænd i Bengalen have allerede begyndt at benytte sig af de Frieheder, som Spanierne tilstode Storbrittannien ved Bileggelsen af Tvistighederne og Nootka=Sundet, og lade den nordvestlige Kyst af America undersøge, saa vidt det er mueligt, for der at anlegge Faktorier til at drive Peltshandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Det her udspredte Rygte om opkomne Uroligheder i de forenede nordamerikanske Stater, er aldeles ugrundet, da tvertimod efter de nye, ste Beretningers Velstand, Fred og Enighed tilligemed Handel og Fabriker vorde og forøgedes i alle Provintser; man gravede Canaler, gjorde Floder seilbare og indrettede et ordente ligt Postvæsen. Congressen lod oprette en almindelig Landmilits, og havde dertil erholdt en halv Million Dollars i Forskud af NationalBanken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Jtalien. Formedelst Kirkens betrængte Omstændigheder har Paven anordnet en Bodsprocession, hvilken Hs. Hellighed selv med Cardinalerne og den heele Geistlighed ville hivaane. De fardiniske Tropper, som skulle rykke frem imod Frankerig havde gjort Halt, og Kongen og Printsen vare endnu i Turin. De Franske derimod oprettede 2de Leire tæt paa Grændserne af Savoyen, hvoraf den ene skulle blive meget anseelig. Man vil og have seet endeel Krigskibe i Nærheden af Nizza, hvilke man holdt for franske, der ville angribe denne Stad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Dødsfald. Bessested Kongsgaard i Island Hr. Thomas Hammond Meldal, Amtmand, og Stifmoder Enkefrue Anna Dorthea Meldall, fød Thune.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Hvidkilde i Fyen den 18de September Frue Baronesse Erica Christi a Lehn, fød Cicignon, 49 Aar. Mandal den 7de September Hr. Andreas Ludvig Stoud, Foged over Mandals Fogderie, 43 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Bekiendtgiørelser. Jos Sünchenberg i Fridericia er at bekommes i Klipsisk, Klipnakker, Hør, Thee, Citroner, reen Edderduun, med fleere Sorter Vahre, alt til billigste Priser. Vi have endnu i det danske Sprog ingen fuldkommen Lærrebog i Handelsvidenskaben, uagtet Theorien i dette Fag er yderst nødvendig for enhver Handlende, og dens Mangel enten sielden eller aldrig erstattes: Jkke i den Tanke at bod, paa denne Mangel, men for dog efter Evne at vidrage nogedertil, vover jeg herved at foreslaae Subskription paa en Lærrebog i Handelsvidenskaberne, hvilken foruden Handelens Grundsætninger, og det italienske Bogholderie; tillige skal indeholde deres Anvendelse paa Fædrenelandets Handelsforfatning og de handlende Staters med hvilke det staae i Forbindelse: Værket skal bestaae af to smaa Dele i hvor, hver omtrent 20 Ark. Prisen bliver 3 s. Arket paa fiint Papir for Subskribenterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Subskriptionen for Riber Stift modtages af min Ven Tolder Staal i Fridericia til October Maaneds Udgang, da den største Deel forlader Pressen. Christian Ludvig Pelt
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Professor i Oekonomien, Handels= og Kammeral Videnskaberne ved Sorøe Academie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Den 10de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Fridericia Raadstue, ved 3die og sidste Auction bortsolgt følgende Eiendomme, tilhørende den ved Døden afgangne Kongelige Consumptions Betient Niels Madsen PaghsStervboe heri Staden, nemlig: 1) Stervboegaarden beliggende paa den østre Side af Wenders Gade, bestaaende af 12 Fag Stuehuus med Qvist til Gaden, 7 Fag nye Stuehuus i Gaarden 2 Loft høi, altsammen vel i stundholdt, samt af en god og beqvem Jndretning, endog til en talrig Familie; Desforuden 12 Fag Udhuus i Gaarden til Stald, Lade, Rullestue m. v., tilligemed een ved Gaarden liggende smuk Hauge, der er forsynet med gode Frugttræer. 2) Et Huus beliggende paa den nordre Side af Prindsens Gade, bestaaende af 5 Fag, med en dertil hørende anseelig Hauge, som ved at grændse til Stervboegaardens Hauge, giver en ligesaa fornøielig som beqvem Udgang til Volden, uden at passere forbie noget Huus i Byen, 3) Stervboens halve Deel af en Gaard, som med Hiørnet grændser til Danmarkes Gade og KirkeStrædet, bestaaende af 14 Fag Stuehuus med Qvist til Gaden og 18 Fag Huus til Strædet. 4) En Ager beliggende paa Fridericia Mark i det saa kaldede Trelle Kobbel under No. 3. bemeldte Dag og Sted, saavelsom efterfølgende Dage, bliver for samme Stervboe bortsolgt endeel Vahre, Medailler og Mynter af Guld og Sølv, saavelsom endeel Meubler, bestaaende af Chatouller, Borde, Speile, Stole, Senge, Jern=Kakkelovne, Kobber, Messing, endeel smukke Skilderier, og endelig en anseelig Bogsamling, over hvilket alt kan faaes trykte Cataloger paa Adresse Contoiret heri Staden. Over Gaardene, Huset og Ageren holdes 1ste Auction den 3die, og 2den Auction den 8de Oc løber, alt om Formiddagen Kl. 9. Fridericia, den 14de September 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
J Følge det høi Kongel. Rentekammers Ordre, N bliver paa Fridericia Raadstue den 13de October næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 holdet offentlig Licitation over 464 Tdr. Rug som behøves til Kongelig Tieneste, og som ved næstkommende November Maaneds Udgang leveres i Fridericia; og modtages af Hr. Amtsforvalter From; Thi ville de Lysthavende behage at møde bemeldte Dag og Tid hvor Licitations=Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 19de September 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Maanedskrivtet Jres for September. Maaned. 1) Breve om Helsingøer. Henhøre til en vidtløftig Pennekrig, som længe har hersket i Helsingøer. 2) Blant Smaadigtene forekomme en net Fisker=Jdyl efter Bronner, af Liebenberg. 3) Fragmenter af en Reisebeskrivelse, ved Prof. Tode. Lader sig læse med megen Fornøielse. 4) Lidt om Skuespillets Jllusion, ved Scenophilus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
En god dramatisk Resonnement. 5) Muulæslets Tømme, fortsat og endet. 6) Udsigter over Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Statistiske Juridisk og Litterarisk Bibliothek. 2det Hefte. ) Forsøg til en Udsigt over Lovkyndigheden i Danmark i Aaret 1790, af Hr. Assessor Bærens (Fortsettelse. Er for vidtløftig til Udtog. 2) Efterretning om en Mindestøtte i Løvenborg Have, af Landmaaler N. Lund. Bonden Niels Hansen i Dysted. helliget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Forfatteren giver en net digterisk Beskrivelse over Egnen ved Løvenborg og sammes konstige Haver, Alleer, levende Gierder og Skovopelskning og alt dette saavelsom Haven ved Lethraborg er een eneste Mands Værk nemlig den ved Løvenborg endnu levende 77 aarige Olding, Gartneren Johan Deorg Scherg, der har opdraget 5 Sønner til duelige Mænd i deres Fag For at hædre denne Mands Minde har Eieren af Løvenborg, Geheimeraadinde Løvenskiold, i Aaret 1784 ladet oprette denne vindskibelige Mand en Mindestøtte af Norsk Marmor i Løvenborg Have med den Jndskrivt: Tro der har kjendt denne kare og Løs Da Gaarden, som da kaldtes Birkholm, Aaret 1750 tilfaldt. Stykke Løvsklok. vik billige. At dette Æreminde oprettes Gartneren J0 HAN GER6 CSHEs. For at have, ved sin Flid og Arbeidsomhed, Med maadelig Bekostning for Eieren Aldeles omdannet og forbedret den, 3) Om Concerter. Denne Afhandling har givet Anledtil den i Jres ovenmeldt. 4) Om nogle formeente Feil i Christian den 5tes Kriminale Lovgivning, med en Undersøgelse og Grunden. til Regentens Stafferet og om Straffens Diemeed i Staten, af J. J. Gudenrath. 5) Endnu et Par Ord om Rangs Rettigheder, af Hr. Prof. Tode. 3die re, ) Forsøg til til vor Krininelle Lovs Forbedring af Hr. Sekretær J. J. Gudenrath. 2) Udkast til en Plan for Fattigvæsenets specielle Bestyrelse i Kiøben avn, tilligemed nogle Anmerkninger ved Hr. Doctor B. Münters trykte Forestilling til det Danske Cancellte, betreffende Forordningen af 9de Martii sidstleden, om Fattigvæsenets bedre Indretning, af Hr. Assessor Barens. 3) Forsøg til en Udsigt over Lovkyndigheden i Danmark, Aaret 1790 af Hr. Assezor Barens. (Fortsettelse). 4) Nøiere Oplysning af et Par Steder i Hr. Assessors Barens Forsøg til en Udsigt a. af J. J. Gudenrath.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Nogle af disse Afhandlinger ere skrevne med en forskende philosopgisk Aand og fortiener at læses; men ere for vidtløftige til Udtog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Minerva for August. 1) Om Forandring i Kirkeskikkene, af Hr. Professor Dyssel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Hr. Propsten drivter de af Cancelliet opgivne Spørgsmaal og siger med en ædel Frimodighed sine Tanker om, hvorledes den udvortes Gudstieneste kunne bedre indrettes. Jhenseende til Palmerne, da klager, han over den sidst udkomne Palmebog, at mange af Palmerne ere saa høit stemte, at Tænkerne selv har ont ved at forstaae den, end sige Almuen og tillige overde mange nye Melodier, som de umusikalske Landshyesangere ville have ont vedat lære seln, end sige ved at lære deres heele Meenighed, og ønsker tillige, at Sangen maatte forkortes ved Gudstienesten. Daabens lange Formular ønsker han ogsaa forkortet og foreslaaer selv en nye Formular og saaledes gjennemgaaer alle Littburgiens Dele med megen sund Ræsonnement og giør Jagttagelsar grundede paa 35 Embedsavrs Erfaring. 2) En gammel diærv Romers Tanker. om sin Tids Adelskab. Fortiener at læses med Hensyn paa vore Tiders utaalelige Adelstolthed. 3) Det Spørgsmaal, ved hvilke Midler kan Kongerne af Danmark best forebygge, at den indførte Souverainitet ikke stødes omkuld, besvaret 1669 af en stor Jurist og Publicist, (Prof. Herman Corning. i Helmstatt). bemeldte Professor giver den Danske Konge saa sunde og gavnlige Raad, som viist nok enhver Monark vil befinde sig vel ved at følge. 4) Et lidet Bidrag til en almindelig Statsmaal af J. S. Neynuber. Forfatteren har vovet sig paa en lidet banet Vei og man vil ønske ham Held til at udarbeide, hvad han her kuns giver, Forslag til 5) Tale i det forenede Skydeselskab, af Hr. de Stockslet. 6) Over Hr. von Ramdohrs Reise i Danmark af Hr. Sekretair Sander. Det synes tilfelles hos alle dem, der have skrevet over Danmark ligefra Moleswort til ommeldte Hr. von Ramdohr, at de uden at kiende noget til Landet vil bedømme alt efter deres forudfattede Fordomme, som de bringe herind med sig; vel derfore, at de dog saaledes demaskeres og fremstilles i deres sande Nøgenhed, som Hr. Sander her giør ved ommeldte Hr. von Ramdohr!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
7) Blant Digtere er især en nydelig Elegie af M. C. Bruun, Nøisomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
8) Litteraturen. med Sketclofthe Character of H. R. H. the Prince of Denmark, te which is added 4 Short Review oftke present statte of Litterature and polite arts in that country, som udkom 1791 i London, sælges nu hos Nitschke for 1 Rdlr. 9) Historien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Forfatteren af denne Artikel har forudsagt, hvad Enhver, der ei har en blind Tillid til en disciplimeret Krigsbær, maatte forudsee, at de forenede Armeer neppe ville komme godt fra deres Entreprise. imod Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
De Franske Linietropper, som føres i Marken udgjøre vel ei et større Antal end 3 Deel imod de Forenede. Efter den gjorte Opfordring seer man derimod i det mindste et Antal der er meere end, stort nok, imøde. Disse bleve udøvede og slet bevæbnede; men man lade saa haant, man vil, om det, et større Antal af saadanne med et ringere Tal øvede og velrustede Tropper formaaer, saa behøver man ei nær saa mange historiske Exempler, som man har, for at over" tyde sig om, at et overlegent Tal, naar der ikke er saadan Forskiel imellem de Stridendes Duelighed og Mod, som der var imellem Personernes og Macedoniernes, dog omsider maa faae Overhaand. Nu er vel ei heller Gallierne. just foragtelige Perser. Fiendernes Fremgang i Frankerig kan maaskee saaledes ei endda blive saa ganske ligefrem., Følgen viste, at de ei allene ikke komtil Paris, men at de endog med Skamme, have mattet forlade Frankerige og at de 190000, som de gjorde Ord af, ere sammensmeltede til mindre end 50000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
efter den Regning, man nu kan giøre over de Tropper, som kansette sig imod Dumouriet i Nederlandene og de 12 a 16000 Preussere, som ligge paa forskiellige Steder i Nederlandene og det Trierske. September. 1) Om Norges Skovvæsen og Huusholdningen med samme, af Hr. Fr. Thaarup. Forfatteren beregner, hvad Norge vinder aarligen ved Udførsel af Træelast, og hvorledes de veed at skære deres Træe, indtil mindre Dimensioner, kunne formere denne Indtegt. Han anfører de forskiellige Træesorter, som Norge eier og tillige Manglerne i den Norske Skov huusholdning. 2) Selvmord, politisk betragtet. Forfatteren viser, hvorlidet det af skrekker Folk fra Selvmord, at man vanærer de ulykkeliges døde Legemer, som selv have berøvet sig Livet. Denne Afhandling er ellers omtrent i samme Smag, som en vi nyligen have havt i vort Ugeblad. 3) Jean Pudding, eller om vrange
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Domme. Jndeholder meget gode og sunde Tanker. 4) Den gode Vorger, en Prædiken. af Hr. Pastor Broca. Om denne Prædiken vil vi blot anføre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Udgiverens Ord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
J den Forsikkring, at ei allene dette Maanedskrivts Læsere overhoved ville ville vide Udgigen Tak for at meddele i et af sine, forresten ei at indeholde Prædikener bestemte, Hefter, en afdenne Lærers Taler, men endog at Læseren med Udgiveren vilde erkiende det, især i vore Dage, af fortrinlig Nytte. og Vigtighed at bidrage paa hver hensigtsmessig Maade til at ordne Begreberne over den her omhandlede Materie, og derfor ansee nu Meddelelsen, af en Udarbeidning, som denne, over det Evne, her om handles, dobbelt kierkomment, har han, efterat have hørt denne Tale, af Hr. Pastor Bro, cas Venskab erholdt Tilladelse til her at meddeele den i en Oversettelse, der er saa troe og god, som Udgiveren har været istand til at give den., 5) Jnscription, af en anonym Svensk. Efterfølgende Franske Jnscription, sat efter al Formodning uf den Svenske landflygtige Grev Horn, paa en Piedestal paa Hs. Kongel. Høihed. Kronprindsens Lyststed ved Helsingøer, giver jeg mig herved den Ære at tilsende. Udgiveren af Minerva til, om De synes, at pryde deres Blade med, og som vil glæde enhver retskaffen Dansk at see fremsat deri. Auguste Proprietaire de een lien, ramourde votte Peuple, Ne dedaigner point les Hommages fineres den Fugtifqui contemple de toin sa patrie, gemissant sur son sort, Et fur celui de toutes les nationsGouvernees par des Souverains Qui ne savent paa Vous imiter, saaledes oversat. Hæderverdige Eier af disse Steder, Dit Folks Glæde, Forsmaa ei en Flygtnings oprigtige, Høiagtelse, Som langtfra betragter sit Fødeland. Sukkende under dets Skiebne, Og under enhver Nations, Der beherskes af Souverainer, Som ei forstaae den Konst! At efterligne Dig! 6) Poester. 7) Litteraturen for denne Maaned tæller følgende vigtige Skrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
En Fortsettelse af Conference=RaadSporons eentydige Danske Ords Bestemmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Professor Badens Danske Gramatik, 2det og formerede Oplag. Den 2den Deel af Shakspears Skuespil, oversat af N. Rosenfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Drammatisk og litterarisk Tilleg til Morgenposten af Prof. Rahbek. Christian den 5tes Historie, ved Hr. Riegels. 8) Hovedtildragelser af Dagens Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Jen algem. Litteratur Zeitung for Mai.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Jena Lehren und Meinungender Sokratiker uber Unsterblichkeit, von M. Wilh. Gottl. Tennemann 1791. 592 S. 8. (1 Rthlr. 8 Gr.)J Jndledningen til dette Verk klager Forfatteren, at man over denne vigtige Gienstand har samlet saa meget uden Orden og Valg, forklaret Skribenterne uden for deres Sammenhæng, ei sat sig hen i deres Tider, kort, behandlet det hele Spørgsmaal ligesaa ukritisk som usammenhængende. Naar man fraregner, at Forfatteren overdriver Sagen noget, har han fuldkommen Ret og efter det han i nærværende Verk allerede har leveret, naar man tilstaaer ham, at han lykkeligen har undgaaet ommeldte Feil indtil en vis Grad. De historiske Originaler, sær Platos Skrivter, har han ei flygtigen giennemlæst, men studeret dem med kritisk Nøiagtighed, og ved at ræsonere upartisk derover, pragmatiskt fremstillet Sogratikernes Lære om Sielen. Udødelighed., Frankfurt und Leipzig: Anekdoten zur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Lehensgeschichte des Fürsten Gregor Gregoriewitsch Orlow 1791.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
En ganske underholdende og til det Russiske Riges nyere Historie brugbar Bog. Forfatteren synes at have havt gode Efterretninger for sig. Han nævner ei sine Kilder, hvilket er just ikke. behageligt; men man seer nok, at han kan have havt gode Grunde til at fortie dem. Leipzig: Fur junge Frauenzimme, sich und ihre kuntigen Manner glucklich. zu machen. Nach dem Englischen.