Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-04
Den 19de August 1819 naaede vi SadlebackØen (i Hudsons-Strædet), som er beboet af disse Polarmennesker. Vi nærmede os til Kysten saameget som mueligt for at give dem Leilighed til at komme ombord og drive en Tudskhandel med os, en Leilighed som de meget snart betiente sig af; thi allerede om Formiddagen omringede os 40 Canoer. En Mand sad i hver af dem; da vi om Eftermiddagen nærmede os Kysten endnu mere saa ankom 5 6 andre Baade, hvori der vare Fruentimmer og Børn. Esquimauerne viste strax en stor Lyst til at drive en Tudskhandel, hvorved de røbede en ikke ringe Snedighed, da de meget godt vogtede sig for strax at forevise for mange Artikler. De tilbøde fornemmelig til Salg, Tran, Sælhundetænder, Hvalfiskebeen, Klædningsstykker, nemlig Huer og Støvler af Sælhundeskind, og fik derfor igien smaae Sauge, Knive, fortinnede Kiedler og Naale. Det var morsømt at see, hvorledes enhver naar han havde tilt udsket sig noget udbrød i et lydeligt Glædesraab og af Glæde skikkede med Tungen paa den kiøbte Gienstand, selv ikke Naalene undtagne. Fruentimmerne bragte med sig Afbildninger af Mænd fiirføddede Dyr og Fugle, som med Møie og Konstfærdighed vare udskaarne af Sælhundetænder; dog havde de fleeste Figurer ingen Øine, Øren eller Fingre; de satte en stor Priis paa Knive. Forresten søgte ingen at overbyde sin Naboe eller at trænge ind i andres Handel; men var den engang sluttet og Kiøberen var kommen i Besiddelse af den forhandlede Gienstand saa strømmede alle til og toge Deel i hans Glæde. – Esquimauerne have brede og flade Ansigter og smaae Øine. Mændene ere i det heele undersætsige; nogle af de unge Fruentimmer og Børn have temmelig behagelige Ansigts dannelse; men Forskiellen imellom dem og de ældre Fruentimmer var paafaldende, hvilken Virkning, dette haarde Clima kan i faae Aar frembringe. De fleeste havde Bylder ved Øinene og alle syntes at lide under en plethorisk (fuldblodig) Constitution; faaledes havde nogle ved deres Ophold paa Skibet uophørlig Næseblod. Mændene bare en Trøie af Sælhundeskind og lange Buxer af Bjørnebud. Negle havde Huer af hvidt Ræveskind. Fruentimmer klædningen bestod af samme Stoffer, men havde en anden Form, og tillige havde de en stor Hætte bag paa, hvori de smaae Børn bleve baarne. Vi fandt deres Forhold livfuldt og behageligt og de fandt igien megen Fornøielse i at efterabe vort Sprog og Gebærder; men intet kunde glæde dem mere, end naar vi gjorde Forsøg paa at sige nogle af deres Ord. - Deres Canoer ere af Sælbundeskind, og lignede ganske Grønlændernes. De Baade, som vare bestemte for Fruentimmerne kunne godt rumme 20 Personer. En gammel Mand staaer da ved Roret og Fruentimmerne roe; dog have de ogsaa en Mast og Seil af Hvalfisketarme. Factoriet York. Dette Factorie er Hovednederlaget for Hudsonsbugtens Compagnie (som driver Pelshandelen med Jndianerne i det indre af det nordlige Amerika. Det ligger paa den vestlige Bred af Floden Hayes. Omegnen er flad, moradsig, begroet med Popler, Piil, Lærke- og Birketræer, men alt brugtbart Brændsel er brugt op i Naboelauget af Fortet og maae hentes langt borte fra. Havet overskyller ofte Jordbunden og river betydelige Stykker bort af den naar Jsen bryder løs. De vigtigste Bygninger ere opførte i en Form af en Fiirkant, ere to Etager høie og have flade Tage, tækkede med Blye. Embedsmændene boe i en Deel af denne Fiirkant og i den øvrige Deel blive Varerne gjemte. Værkstæderne, Pelsmagasinerne og Betienterhusene ligge uden for Fiirkanten, og det heele er omgivet af en Palisade, som er 20 Fod høi. Foran Fortet indtil Ladningspladsen er der anlagt ved Strandbredden, en broelagt Vei til at transportere Varene, som er den eneste Spadseregang, som Factoriets Beboere kunne betiene sig af om Sommeren paa dette moradsige Sted. De faae Jndianere, som for nærværende Tid besøge Establissementet ere leirede uden for Pallisaderne. Deres Telte bestaae af 20 til 30 oventil kegledannet sammenbundne Stænger, som ere bedækkede med Amerikansk Hiorteskind. J Midten brænder der en Jld og oventil er en Aabning hvorfra Røgen gaaer ud. Jndianerne havde et smudsigt Udvortes og lede meget af Kighoste og Mæslinger Men dette afholder dem ingenlunde fra en overdreven Nydelse af stærke Drikke, som de til deres Ulykke kunne med at for stor Lethed faae af Kiøbmændene, saa at de vare hver Nathalvfulde og plagede vore Øren med deres eensformige Sange; deres Sygelighed var især til Skade for dem paa denne Aarstid, hvori de ellers pleie at være beskiæftigede med at fange Vildgjæs, hvilke ere deres Vinterforraad, og som i talløse Flokke strømme sammen i de store Sletter omkring Fortet. Disse Fugle drage om Sommeren til Norden for i Sikkerhed at kunne udruge deres Æg; men naar Vinteren kommer, saa blive de nødte til at opsageet sydligerere Elima, men de nedlade sig først 3 til 4 Uger i de moradsige Egne af denne Bugt førend de reent forlade Landet; ogsaa om Foraaret naar de trække mod Norden hvile de paa samme Sted og blive da modtagne med Jubel. Den magnetisk Øe.