JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i og - 13is 4 20. afg. ugift Fruentimmer Else Larsdatters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt Hof og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Halle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Anders Al Rasmussen Kruses afgangne Enke Anne Margrethe Laursdater af Qviethuset, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Boets Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Grenaae, den 31te December 1829. Aagaard. i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de forrige Maaned, som den 17de samme Maaned er læst ved vedkommende Underret og den 21de næstefter ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og er saa lydende: "di Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: At Vi, efter Kjøbmand Anders Rugaard af Slangerup, Frederiksborg Amt i Vort Land Sjelland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Kiøbmand Anders Rugaard af Slangerup ved Proclama, sub poena præclusi 6 perpetui silentii. med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur samt Kiøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, enten i Almindelighed eller hidrørende fra Jnteressentskabet, som bestod imellem ham og Broder Kiøbmand Thomas Rugaard af Slangerup, fra 18de September 1818 til 5te Februar 1821, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Procurator Møller i Hillerød at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykke i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 14de December Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulf. Hansen, Wilse.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Bevilling for Kiøbmand Anders Rugaard i Slangerup til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem som formene at have Noget at fordre hos ham, enten i Almindelighed, eller hidrørende fra Jnteressentskabet som bestod imellem ham og Broder Kiøbmand Thomas Rugaard af Slangerup, fra 18de September 1818 til 5te Februar 1821. kaldes herved, med det i Bevillingen nævnte Varsel, Alle og Enhver, som formener paa mig at have nogen Fordring, af hvad Navn nævnes kan, enten i Almindelighed, eller hidrørende fra Jnteressentskabet, som bestokimellem mig og Broder Kiøbmand Thomas Rugaard af Slangerup, fra 13de September 1818 til 5te Februar 1821, til sub poena præclusi & perpetui silentii, inden forbemeldte Tids Forløb for Procurator Møller Hillerød paa mine Vegne, at anmelde og beviisliggjøre deres paa mig for menende Fordringer. Slangerup, den 2den Januar 183. A. Rugaard.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne I Stervboet efter Jnformator Christian Schmidt af Rudeskov, forhen Lærer ved Borgerskolen i Nyborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 8de Januar 1832. C. H. Lyt.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Creditorerne i efternævnte under Løve Herreds Skiftejurisdiction under Behandling værende Stervboer, nemlig efter : 1) efter Jndsidderske Margrethe Hansdatter i Hallensløv, Enke efter afdøde Huusmand Rasmus Pedersen i Lille Fuglede: 2) Tienestekarl Johannes Jensen i Frendved3) Jndsidderske Maren Nielsdatter i Krænkerup, Enke efter Hendrik Nielsen, og 4) Gjordemoder Naney Hass i Kirkehelsinge: indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at melde dem og beviisliggiøre deres muelig havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Løve Herreds-Contoir i Kirkehelinge, den 23de December 1829. Holm.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Da Hmsmand og Smed Mikkel Larsen i Onsløv har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, bliver dets Creditorer herved indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa samme Boe for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 5te Januar 1830. C. G. Kruger, Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 143 - 1828 ; 29. afgangne Vestindisk Soldat Andreas Carl Holm, Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 33 - 1828 ; 29 afgangne Tienestekarl Anders Jensens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkades med lovligt Varse den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 146 - 1823 4 29. afg. Overjæger af Sjællandske Jægercorps Andrea Poulsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og tagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 352 - 1828 4 29. afg. Matros Søren Mortensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 13. - 1323  29. afg. Tobakspinderlærling Jacob eller VilhelsJacob Petersens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til den Kongelige Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligsaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimenderes Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 1356 - 1823 a 29. afgangne Tøimagersvend Gabriel Cornelius E. lerts og ligeledes afdøde Enkes Anne Kirstine Eylerts fælleds Sterboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsede Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Første Bekiendtgiørelse. Da Concurs er bleven paakiendt over F. Bohlsmand Rasmus Olsen, Boe i Dunkiær og Boelsparcellist Jens Andersens Boe sammesteds saa indstævnes og indkaldes alle og enhver, de protocollerede Credito undtagne, som formene sig at have hvilke Fordringer som helst til diConcursboer, fremdeles de, som maatte have Pantegods af dem ihænd ret. ved Straf af Udelukkelse fra de proclammerede Boer og Pantets dobbelt Værdie, forinden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekiendtgjørelse af regne, behørig at melde sig her i Artuariatet, at beskikke den fornødne Pecuratur til Acterne og dernæst at forvente Rettens videre Foranstaltning Dets til Bekræftelse under Stats- og Landrettens SeglÆrveskiøbing, i det Kongelige Landfogderie, den 4de Januar 1830. (L. S. Carstens.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 1/2. - 1823 a 29. afgangne Tienestepige Marie ChristiansdatStervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Lan overrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at af melde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagtage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 1395 - 1828 ; 29. afg. Hosekræmmer Kiersgaards og ligeledes i døde Enkes, Kaagekone Kirstine Kiersgaards fælleds Stervboe, i kaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets som Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Vade Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Ta under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordi 170 - 1828 ; 29. afgangne forhenværende Portcontrolleur Christen Bedesen Møllers Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til den Kongelige Lands Overrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commis i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende i Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legninderes Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 6te dennes, for 22 - 1823 F 29. i Dag er læst inden den Kongelige Lands Over= su Hof= og Stadsret heri Staden, indkaldes herved alle og enhver, som man formene sig at have noget at fordre i Silke= og Klædehandler Jsaac S. lomon Salomonsens Fallitboe, sub poena præclusi & perpetui lentii, med Aar og Dags Varsel, med deres Paastand at fremkomme : saadant deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb, for os, eller benævnte Silke= og Klædehandler Salomonsen selv, hvis han inProclamaets Udløb skulde have faaet Boet extraderet, at anmelde og viisliggiøre. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commis i Kiøbenhavn, den 11te Januar 1830. Bang.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Tetens. Alle De, som formene sig at have Noget at for 33. - 1828 ; 29. afgangne Søelimit Hans Mortensens Stervindkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsover samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lo Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagne deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at for 1522 - 1828 8 29. forhenværende Informator Andreas Rasmusse separerede Hustrue afg. Christiane Rasmussens Stervboe, ind herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviislig saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den dødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv i Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne i Ø Narie Elisabeth Brun, fød Holm her i Byen, indkaldes ved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres For ger for nedentegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes benævnte Afdødes vinger, med losligt Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 10de Januar 1830. Birch. Gude.
Berlingske Tidende, 1830-01-12
Alle De, som formene sig at have Noget at for 40 - 1828 ; 29. afg. Bataillonschirurg de Lanoiris ligeledes er Enke Christiane Magdalene de Lanoir, fød Babs, hendes S. boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde beviisliggiøre saadant deres havende Krav. i følge allernaadigst Bevilling af 23de dennes, som snarest vil bliver inden vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved, sub 1, præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Ensom maatte formene sig at have noget at fordre i Kiøbe og Handelst Jacob Lazarus her af Rudkiøbing, hans til Stifte og Deeling im hans Creditorer opgivne Boe, til med deres Paastand at fremkomme saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, Skifteforvalter i bemeldte Boe, at anmelde og beviisliggiøre Rudkiøbing Byefogedcontoir, den 29de December 1329. Schmidten
Berlingske Tidende, 1830-01-15
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
London, den 19de December. The Courier anmelder Hs. M. Keiser Nicolais Helbredelse, og tilføjer: Efterretningen derom har yttret en meget gunstig Jndflydelse paa vor Børs, hvor Speculanter med beraad Hu havde sat de meest foruroeliggende Rygter i Omløb.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Hr. Stratford-Canning, som nyelig blev Storkors af Bathordenen, imod Ministeriets Ønske, er den eneste af den Canningske Administrations Tilhængere, som hidtil har faaet en Admærkelse, men Hs. M. vilde give Navnet Canning et Beviis paa sin Agtelse.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
J London vedblive Tiggere med en magesløs Dristighed at stiæle Børn.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
J Edingborg blev den 31de October d. A. en ung attenaarig Pige, Anna Stenal, dømt til at henrettes, fordi hun havde dræbt sin Fader med Gift, som hun havde blandet i Maden. I hele Skotland opvakte denne skrækkelige Udaad almindelig Forhauselse; Walter Scott interesserede sig overordentligen for den Ulykkelige. Da han sidste Gang besøgde hende, fortalte han hende aabenhjertigen, at Hensigten af hans Besøg havde været at samle Dato til hendes Biographie, og at han vilde fremstille hende som Sindsvag, hvilket uden Tvivl vilde bevæge Publicum til at fælde en mildere Dom om hende. Men hun afbrød ham strax og bad ham indstændigen, ikke at lade en saa grov Løg trykke om hende. "Jeg er ikke sindsvag - raabte hun - men meget, meget ulykkelig. Naar jeg er død, og Miss Lowen ogsaa - men ikke før - saa lad Deres Historie om mig trykke, men sig da, at Anna Stenal var uskyldig, - thi Mis Lowen har begaaet hiin skrækkelige Misgierning, ingenlunde jeg Derpaa græd hun bitterligen og syntes at angre hvad hun havde sagt. - Sir Walter Scott gjorde strax Anmeldelse herom, og det opdagedes, efter nøiagtig Undersøgelse, at hun var løgnagtigen anklaget og uretviist dømt efter det blotte Skin. Mis Lowen, den gamle Stenals Huusveninde, er beviisligen Mordersken. Hun blev fængslet. Sagens Sammenhæng er endnu ikke officielt bekjendtgjort, men Anna Stenalt, allerede høitideligen frikjendt, og Dommerne ere glade over, at en himmelraabende uretfærdig Doms Fuldbyrdelse er afværget.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Paris, den 16de December. Den berømte Sangerinde Henriette Sontag havde nyelig nær mistet Livet paa en besynderlig Maade. En vis Hr. Chauriemeldte sig hos hende med Attester fra meget anseete Personer og bad hende om at sidde for ham, da han ønskede, at forfærdige hendes Buste, efter en ganske original Methode, som frembragte den meest skuffende Liighed. Denne hans ny Methode bestod efter hans Sigende deri, at Hovedet blev bundet fast til en Sopha, og at der i denne Stilling lagdes en Gibsform paa det H. Sontag, der saae mange berømte Navne paa Konstnerens Liste, beqvemmede sig omsider til at føje ham; men han lagde sin Gibsform saa fast og tæt om Ansigtet, at hun ikke kunde delge Aanden, men blot med Hænder og Fødder mægtede at tilkjendegive sin skrækkelige Tilstand. - Hendes Fortvivlelse anfægtede Konstneren ikke i mindste Maade. Nu stødte hun tilfældigviis et Bord med Theetøi omkuld; hendes Domestiker kom tilløbende, og en af hendes Tjenere havde Aandsnærværelse nok til at skrabe Gibsmassen af hendes Mund, medens de øvrige bandt hende løs og saaledes frelste hende. Hun led længe af de heftigste Smerter og Convulsioner. Men heller ikke dette ændsede Konstneren; han samlede sine Gibsstumper sammen og beklagede kun, at han ikke fik Busten færdig. Konstneren holdt man for en Chevalier d Jndustrie, men nøiedes med at jage ham bort. Af Scribe udkommer herom en Vaudeville.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Mad. Catalani har udarbeidet en Syngeskole, hvorpaa nu trykkes i Paris. Hs. M. Kongen af England har tilladt hende, at dedicere Ham den første Deel af dette Værk, der indeholder Kirkesangen. Hun ansøger nu Hs. M. Kongen af Frankrige om Tilladelse til at tilegne Ham den anden Deel, hvis Jndhold er den dramatiske Sang.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Wien, den 21de December. Den militære Grændsecordon i Øvre-Jtalien skal opløses og Tropperne forlægges til deres sædvanlige Vinterqvarteer. Den Frygt, som man her havde, at Qvægsygen i Gallizien og Bøhmen kunde forhøje Kjødpriserne for den arbeidende Classe, er nu forsvunden, da vor landsfaderlige Regjering allerede har føjet de hensigtsmæssigste Foranstaltninger til at forebygge denne saa uundværlige Artikels Stigen i Prisen, ved Jndkjøb af Slagteqvæg i sunde Egne.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Frankfurt ved Mayn, den 21de Decbr. Et mærkeligt Phænomen er nu den allevegne dalende, lave Rentefond og Disconto (den sidste især paafaldende i Amsterdam, uagtet Handelen i de fleste af Fastlandsstaterne har faaet en større Virksomhed, og synes, at behøve større Capital end før Upaatvivleligt er det, at Velstand, og altsaa Capitalformue, har tiltaget i Fastlandets fleste Stater, Men i enhver Tidspunkt, skeer Capitalsondens Tilvært ikkun efterhaanden og selv under de heldigste Omstændigheder aldrig i saa rask Progression, at Rente forden efter faa Aars Forløb kunde falde nogle Pdt., hvilket netop nu er Tilfældet. - Paa den anden Side synes selv i England Capitalformuen at aftage, fremdeles tabes Capitaler i Handelen med Portugal, Tyrkiet og adskillige sydamericanske Republiker, formedelst den Usikkerhed og Armod, som har taget Overhaand i disse Lande; eller ogsaa disse Kapitaler undrages Handelen og ligge ubenyttede; endelig ere ogsaa mange Lande, hvad deres Velstand angaaer, i en stationær Tilstand. Følgelig kan Capitaliernes Tiltagende i Europa ikke i Almindelighed ikke være meget stor og i alt Fald ikke saa betydelig, at hiint oven omtalte Phænomen deraf skulde kunne forklares. Ogsaa bør bemærkes, at der, hvor Jndustrie, og med den Velstand virkelig tiltager, og nye Capitaler dannes, disse i det mindste tildeels, strax absorderes af den udvidede Handel og Jndustrie, hvilket jo ikke kan bidrage til Rentefonds Nedsættelse. Denne, som nu næsten allevegne finder Sted, og af nogle Regjeringer meget visseligen benyttes til at reducere Statsgjeldens Renter, er altsaa ikke saa meget en følge af den forøgede Capitalfond, som af Capitalernes større Antal, der, fordi næsten alle Varer i nogle Aar ere faldne tildeels 15 PCt., og fordi Speculanterne nu ere utilbøielige til at kjøbe mange Slags, især Colonial=Varer, hvis Priis vedbliver at dale, og bringe Ejerne Tab i Stædet for Vinding, ere blevne disponible i Handel og Jndustrie, og nu tilbydes som nye Laan, Denne Undersøgelse angaaer et høist vigtigt Spørgsmaal, thi er det uomtvivleligt, at Vareprisernes Falden, og den derpaa fulgte Tilvæxt af disponible Capitaler, er en følge af de Fremskridt, som Agerdyrkning og Jndustrie have gjort i næsten alle Lande paa denne og hiin Side Oceanet, saa kan man ikke betragte Rentefodens Nedsættelse som et momentant Phænomen, men man nødes til at tillægge den en længere Varighed, end den i mange andre Tilfælde har.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Efterretninger af blandet Jndhold. Aarene 1803 - 1815 havde kostet Frankrige en Million Mennesker af dets kraftfuldeste Befolkning, og ni Tusinde Millioner Fr. i Penge. (Desuden havde det i Aarene 1815-18 en fremmed Observationsatmee at underholde. Men i det korte Tidsrum, der er forløbet siden Napoleons Fald, er hiint Tab nu aldeles forvundet. Dette er skeet ved den moralske Kraft, som er en Følge af en lovmæssigen ordnet Frihed.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Endskjøndt Frankriges Befolkning siden Restaurationen er forøget med 4 Millioner Mennesker og derover, saa er dog Jordens Afgrøde overflødigen tilstrækkelig til at ernære den større Folkemængde. Store, før udyrkede, Landstrækninger ere tagne under Cultur, og Agerbrugets Forbedring har gjort store Fremskridt. Det Samme er Tilfældet i Henseende til Manufacturer. J Aaret 1812 beløb f. Ex. den raa Uld til Manufacturerne sig ikkun til 35 Millioner Kilogrammer (hvert Kil. regnet til 2 Pd. 6 Q.) nu derimod til 50 Millioner Kil. J 1812 blev ikkun spundet 10,362,000 Kil. Bomuld, nu derimod 28 Mill.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Statsindtægterne have siden 1820 erholdet en aarligTilvært af 8 Mill. Den bør især tilskrives Handelens og Jndustriens Udvidelse.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
Aarsagen til Pressens større Beskjeftigelse er deels, at de, som kunne læse, nu læse meer end før, og deels at deres Tal, der lære at læse, er betydeligen tiltaget. Hertil komme heldige Tilfælde, for blot at nævne eet: Mange af dem, der bleve conscriberede til Napleons Hære, vare opdragne i gode Lærreanstalter, Efterhaanden vende de nu tilbage til det borgerlige Selskab og omspredes over hele Frankrige. Dem kan man betragte som ligesaa mange Conductorer, der bibringe den store Folkemasse Kundskaber. Men den heldigste Forbedring har siden Restaurationen viist sig i Henseende til Alt, hvad der vækker en høiere Deeltagelse. - Frankriges Jndvaanere kunne med Hensyn hertil, inddeles i to Classer, den ene, der bestaaer af de Ældre, fylder det gamle politiske System, det andet, de Yngre, ynde liberale Anskuelser. Jmellem begge føres, som Dagens Historie viser, en heftig Kamp Hvilket af disse to Partier, der omsider vil seire, kan neppe være tvivlsomt. To Trediedele af den nu levende Befolkning vare endnu ikke fødte i Aaret 1789 og 1/2 Deel af den, den levede under det gamle Regime, er allerede bortdød. J Aaret 1824 bestod Halvdelen af Valgmændene af Mænd over 55 Aar.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
J Aaret 1829 er Forholdet et ganske andet; meer end 60,000 Valgmænd høre til den ny Generation og mindre end 40,000 til den gamle. Med hvert Aar formindskes disses og forøges hines Tal.
Berlingske Tidende, 1830-01-15
For at overtyde sig om Sædelighedens Forbedring i Frankrige, sammenligne man blot Frankriges nuværende Literatur med den i det attende Aarhundredes sidste Decennier. Dengang bluedes ikke de talentfuldeste Mænd ved at udgive Skrifte, som i høieste Grad krænkede Religion, Sædelighed og Velanstændighed, men begierligen læstes af deres Samtidige, for hvilke Sligt var kosteligt Moerskab. Man behøver blot at minde noksom bekjendte Frivoliteter, hvormed Diderot, Piron, Crebillon, Voltaire, Grecourt, Parny og flere have plettet deres Rygte. Alle disse Skribenter hørte til den gamle Generation, og deres Skrifter slugtes graadigen af Medlemmerne af hiin den franske Befolknings ældre Classe, som nu er i Begreb med at uddøe, og som ivrigen modsatte sig al sand Oplysning. Men blandt de nu levende franske I Skribenters Værker vil man neppe finde eet eneste, der fortjat kaldes usædelig eller irreligiøst. Tvertimod udmærke de ypperste Skribenter og Skribentinder af den yngre Slægt sig hæderligen ved Agtelse for Religion og gode Sæder. Kaster man endeligen et Blik paa det selskabelige Liv i Frankrige, saa skues allevegne de glædeligste Kiendetegn paa en mærkelig Forbedring. I Palais royal huses nu ikke meer de frække Bolersker, hvis Nærværelse fordum vanærede de fornemste Kredse. Hovedstadens høiere Stænder har Modgangs stræng Skole forbedret. De saakaldte gode Selskaber, conspirere nu ik meer mod Moralitet og Religion. J Clerisiet ere hine fordærved Abbeter forsvundne og Omsorg for den offentlige Religiøsitet betroes værdigere Mænd. Grove Forbrydelsers Aftagende tilkjendegiver Almueclassernes moralske Forbedring.