Berlingske Tidende, 1780-01-24
Paris, den 7de Januarii. Gazette de France giver nu en omstændelig Beretning om den Kgl. Estadres Forretninger under Grænd Estning, siden Den Grenades Jndtagelse og den paa Høyden af samme De holdte Søetrefning med den Engelske Estadre under AdmiralByrøn. Denne Beretning er af følgende Jndhold: - Detachement Krigs=Skibe og Fregatter under Commandeur, Suffrens Commande afseilede for at capitulere med Derne Cariacon og Union, og fik Troeskabs Eed af Jndvaanerne. Gouverneuren paa Den St. Vinent gjorde det samme paa Derne Becoura og de smaae Grenadiske Der overgave sig strax efter Hoved Den. - Den 22de Julii lod den Kongel. Escadre sig see for St. Christopher, hvor den Engelske Escadre laa for Anker under Batteriernes Kanoner. Den Engelske Admiral fandt det ey raadeligt at indlade sig i nogen Trefning. Efter at den Kongel. Escadre havde opholdt sig for Havnen ved St. Christopher, seylede den, tilligemed Handels=Skibene fra de Franske Øer for Vinden, til St. Domingo. Grærd'Estningsendte alle disse Skibe til Europa, til hvilke Skibene fra Øerne under Vinden stødte, og bleve convoyerte af KrigsSkibene, le Protecteur og le Fier, og Fregatterne, la Minerv- og Alemene. Han selv gik med Resten af sine Skibe til Kyster. ne af det faste Land i Amerika. En Storm, som overfaldt ham den 22de Septbr., da han laae til Ankers ved Jndløbet til Savannah, forhindrede ham fra at seyle længere Nord op De fleste af hans Skibe bleve meget ilde tilreedte, og Roerne bleve brudte i Stykker paa 5 af samme. - Den Reparation, som nødvendig maatte foretages paa de Kongel. Skibe, udfordrede meget lang Tiid i et Land, hvor der kun ere faae KrigsFornødenheder at faae. Denne Omstændighed bevægede Græv d'Estning til at foretage Savannahls Beleyring med de Tropper, som vare paa hans Skibe, da der endnu stødte til samme 2000 Mand fra de foreenede Nord=Amerikanske Stater under General Lincolus Commando. De Franske Tropper bestode af 2823 Mand Europæer, som man havde samlet fra forskiællige Regimenter, i dette Tal var indbefattet et Detachement af det Kongel. Artillerie=Korps, 1 Jnfanterie Korps af Marinen, de Frievillige fra Valbelle, Dragonerne og 156 frievillige Grenaderer, som man for nyelig havde oprettet paa Cap Francois. De farvede Tropper bestode af 54. frievillige Jægere, Mulatter og Negere, som man ligeledes for nyelig havde hvervet paa St. Domingo. - Heele Antaller paa Beleyrerne var 5524 Mand, de 2000 Mand Amerikanske Tropper iberegnede. - Engellænderne have i Savannah 3085 Mand Engelske Europæiske Tropper, 80 vilde Chironeser og 4000 Negere. Antallet paa de BeleyredeTropper var 7165 Mand under General Prevosts Commando. - Den 15de Sept. blev den Engelske General opfordret til at overgive Stedet, og da han nægtede dette, begyndte man med Beleyringen. Den blev iværksat med al den Jver, som det var mueligt, at et saa lidet Antal af Arbeydere kunde udvise. Den 24de ej, gjorde Fienden et Udfald, blev med Forliis dreven tilbage, og Hr. O=Dune forfulgte ham ligetil hans Forskandsninger. - Den Umuelighed, der var ved at fortsætte en ordentlig Beleyring imod en saa overlegen Magt, bragte Græv d'Estning til den Beslutning, at han den 9de October befalede at angribe Forskandsningerne. Fienden, som ved Overløbere var underrettet om Planen til Angrebet, havde just bereedt sig til Forsvar paa den Side, som man havde i Sinde at overrumple. - De Franske og Amerikanske Tropper gjorde Angrebet med den største Tapperhed; men det overlegne Antal af Fiender nødte dem til at trække sig tilbage. Det var nu saa sildig paa Aaret, at Græv d'Estning ingenlunde kunde haabe at bringe Operationerne ved en Beleyring til Ende. Han maatte befrygte, at et Stormveyr, som er meget almindelig paa Kysten af Georgien, kunde forslaae hans Skibe, eller nøde ham til at gaae under Seyl, for at redde sine Skibe, og lade de Tropper, som han havde bru til Expeditionen, blive i Stikken. Han besluttede derfor at ophæve Beleyringen; han trak sig tilbage i den beste Orden uden at blive foruroeliget. - De Kongel. Tropper indskibet sig igien den 20de October. To Dage tilforn havde man før faaet Skibs=Roerne i Stand satte. Der har været den sto ste Enighed imellem de foreenede Tropper. - Med denne Beretning følger en Liste paa de Officierer eller Gemeene, som ere blevne eller saarede ved Angrebet paa Forskandsningerne ved Engellændernes Udfald og i Løbe=Gravene. Antallet paa de Døde er 15 Officerer og 168 Underofficerer og Gemeene og de Saaredes Antal er 40 Officerer og 411 Underofficere og Gemeene. Jblant de saarede Officerer staaer Grædestning øverst, som ved Angrebet paa Forskandsningerne har faaet et farligt Skud i det høyre Been, og et i den høy Arm. General=Major Vicomte Fontages og Oberste Vicomte de Bethizi, ere farlig saarede. - Man har Aarsag til at troe, at de Engelskes Forliis har været meget anseelig.