Ribe Stifts Adresseaviser, 1818-08-21
Fortsættelse af Reglementet for Nationalbanken i Kiøbenhavn. (see f. Av.) 2den Afdeling. Om Bankens udlaan og Disconteringer 6. 9, Banken, som ved Octroyens 22de §. er berettiget til at giøre Udlaan, tilstaaer dog intet saadant i mindre Summer end eet eller flere Hundrede Rigsbankdaler rede Sølv. H. 10. Renten kan den lade sig forud betale for den Tid, paa hvilken den for Laanet udstædte Forskrivning lyder. H. 11. Jntet Udlaan kan skee paa saadanne Ting eller Varer, der ikke som haandfaaet Pant overanvordes Vanken i Giemme, eller gives under dens Lukkelse (nrørlige Eiendomme, om hvilke handles under H. 15, undtagne, ei heller paa saadanne Ting eller Varer, som, om de end kunne overantvordes Banken, dog er hastig Bedærvelse, Udlægning eller Jndsvinding undergivne, eller have en usikker Værdie. c. 12. Derimod laaner Banken saameget, som paa dens Vegne skiønnes og findes for godt dog høiere en totrediedeel, eller efter Omstændighederne trefterdedele, af Værdien paa tilstrækkeligt haandfaaet Pant, saasom paa Guld, Sølv og andre Metaller, raae Produkter og Fabrik= eller Manufakturvarer, forsaavidt de ikke i 8 11 ere undtagne; og iøvrigt paa alle saadanne Sikkerheder, og mod saadanne Forskrivninger, som de, der bestyre Bankens Laan, kunne og ville, efter det Ansvar, hvori de staae til Banken, ansee og antage som fuldkommeligen betryggende for Laanet og dets ufeilbare Tilbagebetaling. H. 13. J Valget af Varer, hvorpaa laanes, maae dog stedse naar Sikkerheden er lige, de indenlandske, til Vindskibelighedens Fremme, foretrækkes for dem, som udenlands ere frembragte eller tilvirkede, og iblandt de indenlandske skal Banken især have Opmærksomhed paa vel rensede og tørrede Kornvarer. H. 14. Paa Varer, som ere udenfor Banken, laaner den ikke med mindre Varene ere assurerede mod Jldsvaade, samt Policen derhos overleveres Banken. 15. Det er Banken tilladt at giøre directe Laan paa faste Eiendomme, naar nærmere Bestemmelser til Betryggelse for Laanetsprompte Betaling til Forfaldstiden, efter Bankens derom giørende allerunderdanigste Forslag, kunne træffes. 9 16. Enhver Debitor til Banken er berettiget til ganske eller tildeels at indfrie sit Laan før den i Forskriningen bestemte Tid, dog kan i saa Fald ikke paastaaes nogen Godtgiørelse for de forud betalte Renter. H. 17. J Henseende til Discontering af Vexler og Vexel=Obligationer har Direktionen at rette sig efter de i Octroyens 24de 8. foreskrevne Regler, og skal Banken fra Tid til anden sætte og offentlig bekiendtgiøre en ordentlig Disconte-Kours. H. 18. Direktionens Beslutninger angaaende Begierninger om Laan eller Disconteringer, afgives mundtlig. Jngen, som erholder Afslag, skal være berettiget til at spørge om Grunden dertil De Summer, som Banken udlaaner, udbetales først Dagen efter Resolutionen er passeret. 3die Afdeling. om penge og Nidler, som indsættes paa Folium eller gives indeposito. H. 19. Baurens Folier indrettes i Overeensstemmelse med Octrovens §. 25, til Modtagelse saavel af Rigsbanksedler som Rigsbank Sølvmynt Hvorvidt Direktionen ogsaa for andre Valute vil aabne Folier, beroer paa dens nærmere Bestemmelse. d. 2d. Over alle Midler og Pengesummer, som saaledes i Banken indsættes og paa Folier tilskrives, skal den, som indsætter dem og lader dem tilskrive, have aldeles fri og ubehindret saadighed, saa at han, paa det hvorfor han er crediteret, kan anvise til hvem han vil, og naar han vil, ligesom og deraf lade sig udtælle eller udlevere hvad han vil, uden mindste Jndsigelse, naar han følger den Orden, som i det Følgende foreskrives. Have tvende Personer, begge hver for sig Folier i Banken af samme Slags, da kan ogsaa, med begges Samtykke, fra den enes Folium til den andens fra og tilskrives, uden at det, som saaledes fra og tilskrives, behøver at tælles ud fra Banken, og atter at tælles ind igien. K. 21 Hvor, som vil have Folium i Banken, skal derom melde sig hos Directionen, som, efter hans Forlangende, giver fornøden Ordre til vedkommende Bankens Betiente, hvorefter ham gives Fo num under et vist Nummer, som ham bekiendtgiøres, og kan han dernæst indsætte og lade sit Folium tilskrive, hvad Midler og Penge han dertil bestemmer. s. 22. Hvad der bringes til Banken, for der paa Folio at indsættes angives til Cassereren, som hver Gang for Modtageller meddeler Jndbringeren Beviis, hvori den indbragte Sum anføres baade med Tal og Bogstaver. Dette Beviis maa samme Dag forevises den, efter dette Reglements a 40, tilstædeværende Directeur, som meddeler Ordre til Bogholderen og andre vedkommende Betiente, at tilskrive det Jndbragte paa Jndbringerens Folium, og med Paategning herom, at levere ham Beviset tilbage. C. 23. Hvor, som vil til sig selv eller andre lade udtælle af de Midler og Penge, han i Banken har indsat paa Folium, bør selv personlig, eller ved en Person, der af Banken er erkiendt som hans Fuldmægtig, afgive en, efter et vist Formular indrettet, at ham selv egenhændig, eller hvis han er uden Byen boende, ved en dertil lovformelig anthoriseret Fuldmægtig, underskrevet Anviisning, der ei maa lyde paa meere end en Sum c. 24. For en indenbyes Foliohaver antages ingen som Fuldmægtig til at afgive Anviisninger, førend Principalen, har fremstillet ham for Banken, og der erklæret ham for sin Fuldmægtig, Ved denne Fremstillelse underskriver Principalen, tilligemed ham, en til dette Øiemmeed indrettet Tilstaaelse; hvornæst den befuldmægtigede meddeles et Beviis fra Banken, hvorved hans Fuldmagt erkiendes. Dette Beviis, som ved hvert nyt Bank=Aars Begyndelse, maae fornyes for at være gjældende, maa han hver Gang han paa sin Principals Vegne ved Banken melder sig i saadant Ærende, have med sig at forevise. - Fuldmægtige, som for udenbyes Forliohavere skulde kunne udstæde eller afgive Anviisninger, bør legitimere sig med lovformelige, af vedkommende Øvrigheder eller Kotario Publico attesterede, Fuldmagter. Disse Fuldmægtigede betragtes iøvrigt som i Kiøbenhavn boende Principaler, og bør holde sig alle de Forskrifter efterrettelige, som ere anordnede for disse, men de maa ikke substituere nogen anden Fuldmægtig, dersom de ikke i den af Folio Eieren meddeelte Fuldmagt udtrykkelig ere bemyndigede dertil. F. 25. I det Tilfælde, at nogen Foliohaver som ikke har en af Banken erkiendt Fuldmægtig, formedelst Sygdom ikke kan indsinde sig i Banken, for at afgive Assignation paa sit Foliom sender Banken, efter Forlangende, en af sine Betiente til ham, for mundtligen at forsikkre sig om hans Underskrifts Rigtighed, og intet afskrives førend dette er skeet. Hvergang saadan Underretning indhentes, betales derfor totredieddeel Rigsbankdaler rede Sølv til Banken. 9. 26. Dersom nogen, for at undgaae den Umage, altid at møde selv eller ved Fuldmægtig, hellere med Banken kan og vil forene sig om en vis Jndretning af sine Assignasioner, hvorved Banken kan sikkert kiende, at de ikke komme fra andre end ham selv, da kunne ogsaa disse Assignationer til deres Jhændehavere udbetales af Banken, saalænge Ustæderen finder det for godt. Skulde det desuagtet indtræffe, at en saadan Assig nation blev saa vel eftergiort, at Bankens Betiente ikke kunne opdage Forfalskningen, saa svarer Banken ikke til Skaden, men den gaaer for Foliohave(Fortsættes.) rens Regning.