Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-21
Blandede Efterretninger. Om det hemmelige Politie i Frankrig, i Aar 1816. - J Frankrig gives endnu stedse et hemmeligt Politie. Ogsaa den retsindige Politieminister De Caze, forhen Privatsecretær hos Madame Lætitia, betragter det som ligesaa nødvendigt til at værne om den nærværende Trone og Constitution, som fordum. Fouche og Savary til at beskytte Napoleons Trone. Under den sidste var dette Politie bragt til sin høieste Pynt. Af det i Aaret 1814 udkomne og af A.W. Schlegel efter det franske udgivne Skrift: Jnteressante Staatschriften n. Briesen, ausge fangen von Streifpartien der Armee von Norddentschland, seer man, hvilket Speiderie der her skeede under denne Monark, hvorledes han lod have et vaaget Øie med sin egen Politieminister, sin Gemalinde og sine Brødre; hvorledes han for egen Regning, foruden den Spionbande, hans Politieminister holdt, i Aaret 1803 lønnede 3962 Speidere, og at det var i Følge et Brev fra en Saadan, at Hertugen af Enghien blev arresteret; hvorledes han, da denne Skare fandtes utilstrækkelig, stiftede i Aaret 1804, til det hemmelige Polities Tjeneste, den cotheriske Cohorte, der bestod af unge Folk af begge Kjøn (aimable roues) og at denne Skare, efter officielle Lister, kostede fra 10 Marti 1812 til 22 Jan. 1813, 6,332,500 Fr. Om det nuværende franske Polite meddeles interessante Efterretninger i et i forrige Aar udkommet Skrift: Recit de den møit d'Emprissonnement de Mr. le Comte Joh. Siernkowski &c. Arrere a Paris le 13 Janvier 1816. pour une lecture seditieuse, genre nouveau de prevention, Sc. Edlr. Forf. var nemligen d. 16. Jan. 1816 om Aftenen Kl. 10 uventet bleven arresteret, og derpaa taget under et Slags pinligt Forhør angaaende hans Forbindelse med Robert Wilson, uden der iøvrigt anførtes nogen Kiendsgierning imod ham, eller forelagdes ham nogen Anklagelsespunkt. Han maatte sidde to Maaneder i Fængsel, efter hvilken Tids Forløb man lod ham reise. Han forlangte lovlig Undersøgelse og Frikiendelse, men det blev ham ikke indrømmet. Denne Forfatter appellerer nu i sit Skrift til det europæiske Publicum som Dommer i Sagen. Han leverer tillige en Characteristik af det almindelige Politie i Frankrig, efter Jagttagelser og Erfaringer. Det franske Politie, siger han, er en stor, konstfuld, sammensat Maskine, i hvis inderste Drivværk, Snedigheden lurer, useet, med tusinde Øine. Rig paa Erfaringer, uudtømmelig paa Hielpekilder, holder det Alting omspundent med sine Garn. Jndhyllet i stum Hemmelighed, fralokker det hver sin. Det udspeider endog hvad der kunde skee. Men begaaes af den Aarsag færre Forbrydelser i Frankrig end paa andre Steder, hvor Politiet ikke seer saa skarpt? Jngenlunde. Jmidlertid er det franske Politie i bestandig Fremvæxt. Hver ny Statsordning, hvert nyt Regenthuus har lært det nye Opdagelser og nye Konstreb. Man troede, at Revolutionen og Napoleon maatte have fuldendt denne Speidekonstes indere Uddannelse, og dog opnaaer den en endnu høiere Grad af Fuldkommenhed under en Regjering, hvis Valgsprog er Fred og Mildhed, Aabenhed og gammel Redelighed. - Politiet underholder i Hovedstaden en Hær af Tjenere; Provindserne talrige Skarer, Uafhængige af disse staaende Tropper gives der endnu flyvende Corps, der med Lynets Fart streife omkring. Fra Middelpunkten af forsynede med hemmelige Forskrifter, fuldføre de samme offentligen paa de yderste Ender af den første Magts Virkekreds. Snart lade de sig see med Magtens truende Vaaben; snart liste de sig ind i hvert Selskab og de mørkeste Fristeder. Nu indhylle de sig i Elendighedens Plalter, eller med Banlysningens Tegn; nu yttre de selv Misfornøielse, for at fange de Misfornøiede: de træde selv ind i Skjultheden, for at opdage det Skjulte; de stifte Sammensværgelser, for at komme paa Spor efter Sammensværgelser; de græde, for at see de Grædende; de betroe store Hemmeligheder, for at gjøre Tausheden ubetænksom. Hovedstaben af dette Politi modtager Opdagelserne og gjennemtænker dem.