JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Den havtiske Armee var 24 Regimenter til Fods, 2 til Hest og 2 Artillerie-Regimenter. Haytis Rigsvaaben er en Phønix, staaende op af sin Aske, og hans Valgsprog var: "Gud, min Sag, og mit Sværd. Efter Napoleons Exempel har han ogsaa udgivet en Lovbog, Code Henry, i 7 Bind. St. Domingo (Hayti, Hispaniola) er een af de største og vigtigste Øer blandt de store Antiller i Vestindien. Columbus landede her d. 6 December 1492, kaldte Øen Hispaniola, og byggede et lidet Fort, Spaniernes første Colonie i denne Verdensdeel. Førend Europæernes Ankomst hedte Øen Hayti, siden fik den efter Hovedstaden, Navnet St. Domingo. Den er henved 60 danske Mile lang og 10 a 12 Mile bred. Den er i sin hele Længde fra Vesten til Østen deelt ved en Kjæde af Bjerge, der ere bevoxede med Skov; mange af samme indbefatte ædle Metaller. J Dalene, som disse Bjerge danne, er en modereret Temperatur, men paa Slætterne er Heden næsten utaalelig. Den har en Mængde Bække og seilbare Strømme, paa Kysten mange Forbjerge og Havbugter. Jordbunden er, især paa Slætterne, meget frugtbar. Producter: Caffe, Sukker, Bomuld, Jndigo, Cacao, Tobak, en Mængde for skjellige Træarter, blandt hvilke mange kostbare, som Acajou og Farvetræ. Heste- og Qvægavlen, er fortræffelig; Havet er rigt paa Fisk. Af Mineralier findes der: Guld i Bjergene og Floderne, Sølv, Kobber, Jern, Qviksølv, Salt, Marmor, Alabaster og forskjellige mineralske Vande. Caffe, Sukker, Bomuld, Jndigo, Cacao, Tobak havde oprindeligen ikke hjemme her, men bleve ved fransk Konstflid forplantede did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Kjøbenhavns Børs d. 22 December. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 260. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 66 a 66 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 83 1/2 Rbd. r. S. ell. 108 a 108 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbankedl. 16 1/4. Svenske Sedler Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
(Forlangt Jndrykkelse.) Rosen og Gartneren. Helliget Wilhelmine Reet, Borgfrue til Palsgaard i Jydland. So blühet, was uns Gott gegeben, verjungt empor; en schwindet nicht, Denn ans dem Tod erwacht das Leben, und aus dem Grabe strahlt das Licht, En Rose stod i Floras Lund, saa venlig skjøn, saa frodigt sund, at Hver, som Blomstens Skjønhed saae, i taus Beundring maatte staae. Naturens Pragt! – saa tænkte jeg, gaaer ogsaa Du alt Kjødets Vei, En Gartner kom, med freidigt Mod, trak Rosen op med Top og Rod. Hvad gjorde Du! O strenge Mand! Du kaldes bør en stor Tyran? blot for at vise mægtig Haand, Du røved Skjønhed Liv og Aand. "Knur ei." – saa talte han til mig; snart Rosen dobbelt tryller Dig: Til bedre Land jeg bringer den, hvor ingen Storm den veirer hen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
J dette Land omsættes den, og smiller atter mod sin Ven; der faaer Du den engang at see, og finder den langt skjønnere." Fritz Scholten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Nyeste derie af Kjøbenhavn. 7000000 Ro Syttende Aargang. No. 104. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 December 1820. Thorvaldsons Dom over den nordiske Mythologie. Tran, Da Thorwaldson faae Abildgaards Esquisse, som forestiller den Mennesket af Steen fremslikkende Ko, sagde han: "Ypperlig er dette Menneskes Gestalt. Men det var en bedre Herkomst værd. O kolde Norden, som lader Dyrenes Herre fødes af Dyr, det mod Himmelen opreiste Menneske af den ludende Ko, den fornuftigste Skabning af Dumheden selv. Negter Syden mig Ophold, ei til Dig staaer min Hu, til Østen jeg stunder. Her Moses indførte Gud sigende: Lader os giøre et Menneske i vort Billede, efter vor Lignelse. Saaledes gaaer Bildhuggeren til Værk, naar han vil frembringe noget, som svarer til det Jdeal, der svæver ham for Øine. Gud er sit eget Jdeal *). Hos Michelangelo i Adams Skabelse beundre vi, om ikke den høieste Fuldkommenhed, som ingen Dø"delig opnaaer, saa dog Tankernes Styrke og høie Flugt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Professor og Kunstacademiets Secretair. Om en læg Mands Fredsord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
(Af det Waimarske Oppositionsblad 1820, Bil. No. 50.)(Jnf. Skilder. No. 94, 98, 101.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
J No. 8587 af dette Tidsskrift er En fremtraadt, for at gjøre Læseren bekjendt med Striden, mellem Hr. Archidiaconus Harms og mig, og har gjort dette paa en Maade, at jeg saa meget mindre kan tie dertil, som mange Læsere af dette Tidskrift ikke have Acterne i denne Proces for sig, til at kunne dømme om Urigtigheden i benævnte Relation selv. Desuden er denne Urigtighed saa stor, at jeg ikke kan lade mig nøie med at henvise Oppositionsbladets Publicum til det mig i næsten alle Tydsklands lærde Tidsskrifter, af de agtværdigste Mænd i den literære Verden, til største Anstød for Hr. Harms, meddeelte Vidnesbyrd. Dog til Sagen. Den foregivne Fredsmægler, som har givet sig den Umage, at referere efter de i den Anledning bekjendtgjorte Stridskrifter, kan neppe have havt en reen Hensigt dermed, det han lader som han aldeles ikke kjender den Erklæring, jeg umiddelbar har tilføiet min Modstanders Delationsskrift, hvori jeg forsvarer mig med forventet Held mod hans Beskyldninger; men ham gjentager blot med andre Ord og nogle faa Tillæg af egen Opfindelse de længst gjendrevne Beskyldninger fra min Delators Side. Denne sidste havde sine meget gode Grunde til at forbigaae de sande Differencepuncter mellem os, og derimod med største Selvfornægtelse hen melig at sværte mig hos min Konge som en Uchristen, Religionsspotter, Kietter, Hedning og Tyrk, for først at fordrive mig fra mit Embede, og dernæst fra mit Fædreneland fordi der i min Tale var sagt noget – som jeg i min Erklæring viste - Harms selv havde lært, men de Grunde, som Jndsenderen af Fredsordene har havt, at forbigaae med Taushed min Retfærdiggjørelse, og alligevel give sig Mine af en upartisk Recensent, ja endog en Fredsmægler, formaaer jeg ikke at gjennemskue, og jeg befrygter næsten, at de samme Grunde have bevæget ham til at skiule sit Navn. Hans Alvor kan det umueligt have været, naar han anstillede sig, som stræbte han at forlige mig og Hr. Archidiaconus Harms i Henseende til den christelige og alle øvrige Jordklodens Religioners Værd, thi om denne Punct have vi allerede for længe siden været saa enige, som kun et Par sunde Øine kunne være det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
De vigtigste Tillæg, som min Modstanders, Anklagelse ved Fredsmæglerens Pen har faaet, ere: I.) Den Bebreidelse, at jeg har brugt for Geistlighed den mod det protestantiske Lærrebegreb stridende Benævnelse Præster. - Denne Bebreidelse, haaber jeg, vilde have været sparet, dersom Fredsmægleren havde kjendt eller husket paa Archidiaconus Harms Tiltrædelsesprædiken, hvad der paaligger Præster. 2.) Den skarpe Critik over den Paastand, at den christelige Religion hos de bekiendteste mægtigste og meest cultiverede Folkeslag paa Jorden ikke er den herskende. Denne Critik kan jeg med Føie selv underskrive, da denne Paastand, intet Sted i min Tale forekommer, og jeg ydermere snarere har sagt det Modsatte; jeg vil imidlertid ikke gjøre Fredsmægleren nogen videre Bebreidelse angaaende denne Fremfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
(Jndsendt.) Da man nu ikke meere siden Norges Adskillelse fra Danmark kan faae fiin Salt derfra, uden at betale den for Engelsk og Norsk Salt bestemte Told 1 Rbdlr. 8 s. r. S. pr. Tønde, mener Jndsenderen at Tolden paa fiin Salt fra England (det Land hvor denne Vare staaer billigst i Prisen) burde betydelig nedsættes, da saadan Salt er meget nødvendig til Smør og i Huusholdninger; nu da Tolden er saa høi bruges meest stort eller Middelhavs Salt til Smør, der formedelst sin Skarphed meget skader Smørret, og er aldeles ikke saa passende som hiin Sort. - Smør er ingen ubetydelig Udførsels-Artikel, jo mere den derfor kan forædles ved en rigtig Omgangsmaade, desto ønskeligere for Fædrenelandet. Dersom Tolden paa Salt fra England blev nedsat, vilde det endmere have den betydelige Fordeel, at mangt et dansk Skib, som gaaer til England med Kornvare, vilde faae Retour=Fragt ved at lade med Salt, da dette er det eneste, Kjøbstæderne i Provindserne kunne ordinere i saadan Mængde fra England, at Skibe kunne faae fuld Ladning; det er noksom bekjendt, at Udførselstolden paa Steenkul i England er betydelig høiere med fremmede end med egne Skibe, og man nødsages derfor til at lade Steenkul komme med Engelske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Endvidere mener Jndsenderen, at Tolden paa Jern, der er en saa nødvendig Artikel, burde ligeledes betydelig nedsættes, men at (hvis ikke en Handels-Tractat bliver oprettet imellem Danmark og Norge) dette kun burde finde Sted med det Jern, som indføres med danske Skibe fra Norge hertil. Norges Jernværker kunne ikke holde Priis med de Svenske; et Beviis herpaa er: at de norske Jernværker næsten alle gaae til Grunde, hvorimod de Svenske soutinerer sig godt, Norge trænger i Almindelighed mere til Korn end Sverrig; giensidige nyttige Omsætninger vilde derved saaledes finde Sted imellem Dannemark og Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Paa det nu at den Kongelige Kasse ved en betydelig Nedsætning af Tolden paa Jern og Salt intet Tab skulde lide, foreslaaer Jndsenderen, at en saa høi Told – vel i det mindste det Dobbelte af den nærværende – burde paalægges Viin og Kaffe, de Luxus=Artikler, hvoraf der indføres betydeligst, og ere aldeles unødvendige, naar man undtager hvad der af hine bruges som Kirkeviin og i Sygdoms Tilfælde, som kunde erstatte hvad den vilde tabe ved Nedsættelsen paa hine for Fædrenelandet saa saare nødvendige Artikler. Nu vilde vel kunne indvendes, at hvis Tolden paa Viin og Kaffe blev saa betydelig forhøiet, vilde der ei blive indført saa store Qvantummer som nu, men der indføres da og andre LuxusArtikler, der kunne taale en forhøiet Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Ved en saadan Indretning vilde Told-Jndtægterne blive de samme, og for Landmanden, Handel og Skibsfart, vilde det være en betydelig Fordeel, om slig Forandring maatte finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
(Jndsendt.)¬ J nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Nr. 101, anføres en saakaldet vigtig Opdagelse, nemlig af en hidtil ubekiendt Fugl, der skal være langt mindre end Gjærdesmutten (Sylvia traglodytes), have Lighed med Colibri, og kun findes i Egnen omkring Erfurth, hvor den kaldes Goldhanchen (Goldammerchen, Bechstein).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Forfatteren til Ovenstaaende er vistnok ikke Ornitholog, og kjender formodentlig heller ikke den ellers noksom bekiendte Fabel om Fuglekongen (Sylvia regulus); thi hans nye opdagede Goldhahnchen ans Erfurth, er jo ikke andet end vor almindelige Fuglekonge, der findes udbredt over hele Europa, og som endog kommer meget hyppig her til Sjælland. Det er ellers høist ubetydeligt hvad den er mindre end Gjærdesmutten, og den bør, efter dens Næbs og Fødders Dannelse, ligesaalidet regnes til Colibriernes Slægt som denne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Jndenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Mariboe, den 18de December. Natten imellem den 17de og 18de d. M. afbrændte Gurebye Skole under Baroniet Guldborgland. Skolelæreren Hr. Berthelsen med Kone havde været paa Besøg hos nogle gode Venner. Da de havde lagt dem til Sengs, hørte de en Dundren paa Loftet, der pludselig styrtede sammen, saa at de med Nød og Neppe reddede Livet med Familie. Kreaturerne skal være blevne reddede, men intet af Jndboen, uagtet 4 Sprøiter ilede til Hjelp. - Natten imellem den 18de og 19de dennes afbrændte under Baroniet Sonderkarle Gaardmand Bernt Hansens Gaard i Holebye paa Staldlængden nær, som blev reddet. Man formoder at Jlden hidrørte fra Maltkøllen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
J Kirkeaaret 1820 ere i Fyens Stift: Ægteviede 1131 Par, Fødte, af Mandkjøn 2112, af Qvindekjøn 1975, hertil Uægte 532, er 4619 Døde, af Mandkjøn 1406, af Qvindekjøn 1308, er 2714; altsaa 905 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte ere 44 Par Tvillinger. Jblandt de Døde ere 190 Dødfødte, og 1036 Børn ere bortdøde i en Alder under 10 Aar. Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 347 en Alder fra 70 til 80 Aar, 268 en Alder fra 80 til 90 Aar, 29 en Alder fra 90 til 100 Aar, og 3 en Alder over 100 Aar. 7 Mennesker ere pludselig døde, 46 omkomne ved ulykkelige Hændelser og 18 have dræbt sig selv. - J Odense Kjøbstæd ere: Ægteviede 71 Par, Fødte, af Mandkjøn 111, af Qvindekjøn 104, hvortil Uægte 34, er 249, Døde, af Mandkjøn 128, af Qvindekjøn 116, er 244, altsaa 5 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Blandede Efterretninger. J en Skrivelse fra Stockholm den 27de November meldes følgende: Efter Forlydende skal den store Finance-Committee, som er sammenkaldet for, under Hans Majestæts høieste og umiddelbare. Ledning, at granske Rigets nærværende financielle Stilling, og udfinde Midler til Forbedringen af vor Seddel=Mynts Værdie, imorgen have sin første Sammenkomst. Den bestaaer, saavidt man veed, foruden Hans Majestæt Selv, af Deres Excellencer Greverne Rosenblad og Wetterstedt, Statsraad Grev Mørner, Præsidenten for Stats=Contoret, aron Wirsen, Over=Kammerjunker Grev Carl de Geer, Stats=Secretairen for Finance, og Handels-Departementet samt Directeur Schwan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
For nogle Dage siden skal ligeledes forhenværende Statsraad Baron Lagerbielke have modtaget Kongens Befaling om at indtræde som Medlem i denne Committee. – J Fredags samledes første Gang et nyt her i Staden oprettet Selskab, under Præsidium af Provsten i Sala, Hr. Grev Schwerin. Det er det første af dette Slags, som man erindrer sig at have existeret i Sverrige, og det kan under en klog Veiledning, blive meget nyttigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Det er hvad man i England kalder debating Society, og har til Øiemed, i mundtlige Discussioner, pro og contra, at afhandle og discuttere alle de Æmner, som, for saa vidt de angaae Fædrelandets Vel eller Vee, kunde blive en Gienstand, for Administrationens Omsorg, samt Anvendelsen, af alle nyttige Jdeer i den indre Statshuusholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Endnu kjende vi kun ufuldkomment den hele Udstrækning af dette Selskabs Virkekreds, men under den oplyste og patriotisksindede Mands Anførsel, der har sat sig i Spidsen for Samme, kan man med Rette vente, at Udbyttet af dets Sammenkomster vil blive en høiere Uddannelse af de unge Mænd, som betræde den offentlige Embedsbane, og en sindig og rolig Overlægning af alle de Gjenstande, som høre til Dagens Orden. Selskabet bestaaer for Nærværende af omtrent 60 Medlemmer, iblandt hvilke man regner nogle af Statens første Mænd. Ved Selskabets første Sammenkomst holdtes Taler af Grev Schwerin, Professor Ceder skjold, Assessor Bodell og flere Andre. Det blev besluttet, at en Protocol skulde føres over Debatterne for hver Aften, og Samme overdroges til Ridderhuus-Secretairen, Kammerherre Lagerheim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
En Skrivelse fra Stockholm af 30 November melder endvidere følgende: Det under Præsidio af Provsten i Sala, Hr. Grev Schwerin, for første Gang i Fredags forsamlede Selskab har ikke bestemt, om og naar det oftere skal samles. Efter de i Sverrige gjældende Politie=Anordninger kunne deslige Selskaber ikke træde sammen, forinden de dertil forud have erhvervet Hans Majestæts Tilladelse, og da denne Tilladelse, hvad dette nye Selskab betræffer, endnu ikke har været ansøgt eller erhvervet, har Over-Statholderen i Stockholm, ved at bringe Grev Schwerin disse Anordninger i Erindring, erklæret: at han ikke kan afvige fra de Bestemmelser, som Samme indeholde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Paa sidste Leipziger Messe havde den Omstændighed ogsaa en særdeles gunstig Jndflydelse, at Vareforraadene i Rusland, ved store Jndkjøb for China og Japan, vare blevne meget udtømte og derfor maatte igjen erstattes. Man regner Beløbet af de til Leipzig ankomne Varer, med Undtagelse af al Slags Bijouterie, til 22 Mill. Dalere, hvoraf næsten for 4 Mill. Dalere franske Silkevarer. Da Silketøierne fortrinligen søgtes stærk for Orienten, bleve nye Forraad med Extrapost bragte til Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
To Hunde, hvilke formodentlig maa være af samme Race som Aubry's Hunde, ere i denne Tid almindelig omtalte i Siberien. En didhen dømt Forbryder, som ikke sjelden tyede til et Brændeviinsbrænderie i Krasnoratschinsk, plet de at gjemme den Almisse, medlidende Siele rakte ham, i en Linned Pung, som han har paa Brystet; da dette Gjemme for hans Rigdom, hver Gang han skulde betale sin Fortæring, maatte bringes for Dagen fra sit skjulte Forvaringsted, fik en Tienestekarl i Vertshuset Lyst til at komme i Besiddelse af Pungen, og det sikkreste Middel for uforstyrret at beholde den, syntes ham at være at dræbe Eiermanden. Efterat han, med sin Kones Hielp, havde udøvet Mordet, undveeg begge. Men to Hunde, som den Dræbte altid havde havt om sig, opdagede Gierningsmændene og forfulgte dem med uafladelig Gøen og Hylen. Forgjeves flygtede Morderne til uveisomme Skove; Hundene lode sig hverken afholde fra at forfølge dem, er vilde lade sig tilfredsstille, eller lade sig bringe til at tie ved tilkastet Føde, saa at de Skyldige, fandt det raadeligst, hellere selv at overgive sig i Nettens Hænder, end udsætte sig for den Skjebne, at sønderrives af disse hævnende Hunde. De Skyldige toge derfor Veien til Krasnoratschinsk, og angave sig der som den Dræbtes Mordere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Ligesom Mad. Catalani allerede i Henseende til Sangen kan sammenlignes med Philomela, saaledes ligner hun den ogsaa deri, at hun helst flyer Nordens Kulde og trækker til varmere Egne. Hun skjøttede derfor heller ikke om at besøge Sverrig og Danmark. Nu er hun i Wien, og agter til Foraaret at gaae til Ungern. Hendes Ægtefælle reiser med hende som sin Kones Mand; thi ikke engang hans Navn nævnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Regjeringen i Aremberg har forbudet alNytaarsgratuleren fra Huus til Huus, som Betlerie. Men de af Staten lønnede Folk, som Nytaarsønsken tilregnes som en Deel af deres Løn, saasom Vægtere &c., skulle holdes skadesløse paa andre Maader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
J en americansk Tidende forbyder en Drukkenhold, ved Navn Smith, alle sine Medborgere, at sælge ham stærke Drikke, og truer dem, der alligevel gjøre det, med deres Navnes offentlige
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Bekjendtgjørelse. J Udkast till en Svensk Statistik &c., Stockholin 1816, hedder det, at det Bonapartiske Continentalsystem forskaffede de svenske Søstæder en Tidlang den Ære, at blive Engellændernes Stapelsteder for hele Europa, men den indenlandske Handel vandt derved desto mindre, da Engellænderne betalte de dem beviste Tjenester - med Varer. Den almindelige Handelstandsning, som efter Freden fandt Sted i hele Europa, traf ogsaa Sverrig. Dets Activhandel er nu saa godt som tabt; da Fragterne neppe erstatte Fartøiernes Udrednings- og Underholdningsudgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Hvad de Svenskes Sind og Sindsbeskaffenhed angaaer, hedder det i samme Skrift, da mangler dem de fleste sydlige europæiske Nationers Livfuldhed, selv de Tydske, som de Franske, Jtalienerne a. bebreide for Dorskhed, ere i Sammenligning med de Svenske saa irritable, at man siger ordsprogviis om et opfarende Menneske, han er ond (arrig) som en Tydsk." (Gaves der, anmærker her Skriftets Rec. i H. Lit Zeit., i Sverrig, saa mange Franske, Jtalienere, Spaniere &c., som Tydske, saa vilde de sidste neppe have givet Anledning til et saadant Ordsprogs Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
det Danske har man et ganske lignende Ordsprog, uden Tvivl af samme Grund. Man støder i hele Norden maaskee paa 100 Tydske mod een Udlænding. Saaledes siger ogsaa Dansken: "hvad gjør Tydskeren ikke for Penge", en Erkiendelse af den tydske Virksomhed, som man med Uret dog meere pleier at tænke sig i Ordets ufordeelagtige end gode Forstand.) - Hvad Sverrigs indenlandske Communication angaaer, da klager Fork. over at den er meget besværlig. Hos os, siger han, savner man alle Transportanstalter, paa dem nærsom Søen yder, denne Mangel befordrer i utrolig Grad Smuglerie, medens de indenlandske Fabriker, næsten staae isolerede, og ere nødsagede til at indrette deres Arbeide efter Tallet af de Forbrugere, der findes paa Stedet eller i Nærheden deraf. Ogsaa de ellers saa nyttige Canalindretninger forfeile deres Øiemed, da de den halve Deel af Aaret ere useilbare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Da Adskillige have troet, at den i Skilderiet indrykkede Allegorie: "Rosen og Gartneren, angaaer et Dødsfald, saa bemærkes herved, at dette ikke er Tilfældet. Den er helliget Wilhelmine Reetz, fordi hun besjæles af de religiøse Følelser og Forhaabninger, hvortil hiin Allegorie sigter. Dog haaber man ogsaa, at den er deeltagelig og trøstende for Enhver, der (som, desværre, saa Mange i denne Tid) beklager Savnet af en Rose, som i sit Udspring blev henplantet i hiint bedre Land. Fritz Scholten. Anviisning til en Nytaarsgave, passende formine philosopherende Medmennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
J sin Tid har jeg søgt og søger endnu at hylde en viis Regjering, under hvilken jeg uden følelige Baand har nydt saa meget – meget Godt. Jeg har lagt mig efter at studere vore og fremmede Forfattere, om Landoeconomien og Landvæsens Systemmer; ogsaa har jeg udgivet Nordisk Landvæsens- og Landhuusholdnings-Magazin - og tillige et Tillæg for Nordboerinder, min Konge allerunderdanigst tilegnet og begge disse Skrifter ere, saavidt jeg veed, optagne med Godhed. Den djærve originale Thygo Rothes Skrift: Vort Landvæsens System, som det var 1783, havde jeg besluttet at meddele i Udtog; men jeg kunde og kan ikke. Deri er beskeden, men dog fri mod, Sandhed paa hver Side, jeg har ikke truffet paa eet eneste Sted, hvor jo Kjærlighed for Konge og Samfundet luer høit. For Alherren, Landets Første og den ypperligste og vigtigste Sag, kan jeg altsaa i mine Tanker, ikke gjøre bedre, eller udrette Noget nyttigere, end at bringe denne retskafne hedenfarne Oldings Bog i ny Erinding hos philosopherende Medmennesker som en værdig Nytaarsgave. Denne Kundskabernes ædle Mand døer aldrig; han lever igjennem evigvarende Slægter som en Suhm, Colbjørnsen og nogle Andre til Ære for Menneskeligheden, og saaledes gjøre vel mange af vore Nutids ypperlige Forfattere i dette og flere Æmner, uden at jeg her skulde nævne dem. N. Lund, Aal. Landinspecteur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-30
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 105. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 December 1820. Fredrik Ludvig Bang. Den 29de December. Det er fuldbragt, Du mandig stod i Striden, Og derfor vandt Du Seirens Palmekrands. Med Gud fortrolig, hævet over Tiden, Du alt hernede saae den i sin Glands. Og derfor gik Du tryg i Mørkets Dage, Og saae frimodig over Graven ud, J Smerten selv Du dæmpede din Klage; Thi fast, som Klippen, stod Dit Haab til Gud! Som Ven, som Læge, Menneske og Lærer Dit Liv var Held og Kraft og ædel Daad. Hvo kjendte Dig og ei Dit Minde ærer, Og nærmer sig Din Urne uden Graad. En Hæderskrands, der aldrig kan forsvinde, Men blomstrer end, naar Marmoret forgaaer, Taknemlighed skal slynge om Dit Minde, Den grønnes vil i Vinter som i Vaar! -J. R. Lachendorph.