JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Denne solide og smukke Eiendom forener med Fortrinet af færdeles gode Muldjorder, størstedeels med Leer=Underlag, herskabelige, gode og rummelige Bygninger, en smuk Beliggenhed ved Liimfjorden, omgiven af en stor deelig Have, en fast Jordbogindtægt af 450 Tdr. Korn af al Slags, og nogle Penge. Arealet udgjør circa 500 Tdr. Land g.M. Markerne ere i god Kraft, da der ikke er dyrket Naps, ikke er taget mere end 3 Sædearter efter en ordentlig Gjødning i de sidste ti Aar, og Besætningen er altid holdt i god Stand. En stor Deel af Marken er Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. merglet, og god Mergel for Resten allevegne nemt at faae. Af Engene, som udgjøre circa 33 Tdr. L. g. M., overrisles en stor Deel ved Kunstanlæg. Liebhavere ville henvende sig directe til undertegnede Eier. Kjeldgaard pr. Skive, i Juni 1847. E. C. v. Cossel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Skolelærer og Kirkesanger Embedet i Skovbye Sogn, Framlev Herred, er ledigt. Embedets Jndtægter ere: 4 T. Rug og 6 T. Byg in natura, 11 T. Byg efter Capitelstaxt, anordningsmæssig Fourage og Brændsel, en god Skolelod paa circa 4 T. Land, Kirkesangerløn 10 Rbd., for Kirkens Reengjørelse m. m. 5 Rbd. Ansøgninger og dette Embede, som besættes af Skoledirectionen, kunne indtil den 6te Julii næstkommende indgives til Provst Magnussen i Lyngaae pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Dhrr. Kjøbmænd og øvrige Familier, som herfra Contoiret maatte attraae Folk fæstede til Novbr. Flyttetid d. A., især af de dannede Classer, saasom Handels betjente, Huusjomfruer, unge Mennesker til Landbruget eller Meiersker, tildeels med fortrinlige Anbefalinger, bedes snarest muligt i portofrie Breve at meddele mig deres ærede Ordres, da allerede mange Søgende ere anmeldte. Baadsgaard, Fæstemand i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Gouvernante. En ung dannet Pige attraaer Plads til Novbr., som Lærerinde. Hun kan give Underviisning i de almindelige Videnskaber og Sprog, samt Begyndelsesgrundene paa Fortepiano. Det nærmere erfares hos Baadsgaard, Fæstemand i Horsens. Toftejorder til Leie. En Toft paa Marselisborg Mark, c. 12 Tdr. Land stor, beliggende lige over for Jægergaarden, langs med Veien derfra til Chausseen, og i de sidste 10 Aar dreven af Hr. Kjøbmand Leverckhuusen - kan, til næste 1ste October, erholdes i Leie i 5, 10 a 15 Aar, helst samlet, men, i Mangel deraf, i 3 Parceller. C. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Paa Moesgaard ved Aarhuus staae flere Udsætterfaar og Beder til Salg, der ere tjenlige saavel til Tillæg som til Slagtning. Man henvender sig til Rasmussen, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Den eller de af Byens Vognmænd eller Fragtkjørere, der attraae at paatage sig Opkjørselen fra Havnen til Kannikegade, af circa 50 Cubikfavne Grundsteen, anmodes om, en af de første Dage, at melde sig hos Consul P. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
De ærede Familier, som have ladet deres Børn tegn til et Dandsecursus, ville behage at lade disse møde Tirsdag Aften Kl. 6 hos Hr. Erichsen paa Studsgaden. Voxne, som ønske at deeltage i et Dandsecursus, behage at henvende sig hos P. Hansen paa Fiskergade; hvis nogle Herrer ønske Underviisning i Hugning og Fægtning, da ville de henvende sig paa samme Sted. F. Schønfeldt, Dandse, Hug- og Fægtelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Ved et Dampbrænderi, i en af Jyllands større Kjøbstæder, søges til 1ste October d. A. en dygtig Bestyrer, der vil lade sig lønne ved Procentandele. Herpaa Reflecterende ville i frankerede Breve, med deres Attester, allersnarest muligt henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Steen-Kalk udleveres igien fra Aarhuus Teglværk førstkommende Mandag den 28de Junii. C. Langballe. Jagten Pegasus, Capt. P. C. Sunne, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus & Horsens. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-21
Ombord i Dampskibet "Christian den Ottende fra Kallundborg er i denne og forrige Maaned forglemt: et Par Støvler, touldne Tørklæder og en gammel Bog, som de retmæssige Eiere, mod dette Avertissements Betaling, kunne erholde udleverede hos W. Møller. Aarhuus Færgecontoir, den 21de Juni 1847. Fra den Jessenske Boghandling følger med denne Avis, Prospectus eller Subskriptionsplan paa det menneskelige Legemes Pleie, en almindelig Diætetik af Dr. Alex. Göschen, oversat af Aug. Thornam; Priis 1 Rbd. 12 s. - Paategnede Plaver bedes tilbagesendte ovennævnte Boghandl. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
No 101. Onsdagen. den 23 Junii. Kongelig privilegeret Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Fædrelandet. Undersøgelsen af de i Christian den Førstes Capel i Roeskilde Domkirke gjenfundne Gravhvælvinger, der formeentligen indsluttede Stifterens og hans Dronnings jordiske Levninger, fandt Sted Torsdagen den 17de Juni i Hs. Maj. Kongens og Hs. Kgl. H. Kronprindsens høie Nærværelse og bivaanedes af flere dertil indbudne Videnskabsmænd. Uagtet begge i Gravhvælvingerne værende Kister, tilligemed Ligene selv, befandt sig i en temmelig opløst Tilstand, især Dronningens, bestyrkede dog Resultatet af Undersøgelsen fuldkomment den paa historiske Vidnesbyrd og gamle Kjendsgierninger grundede Formodning, at Kong Christian den Første og Dronning Dorothea her vare jordede. En anatomisk Udmaaling af Benene viste, at Christian vel ikke har havt den ham af de ældste Kildeskrifter og Sagnet tillagte ualmindelige Legemshøide, men dog har været fulde 3 Alen høi. Af Hovedet manglede Underkjæven to Tænder, som, ifølge Krønikens Udsagn, Kongen tabte i Slaget paa Brunkebjerg 1471.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
J Liigkisterne, begge af Fyrretræ, indvendig og udvendig overtrukne med Læder, fandtes kun svage Spor af en ulden Liigdragt og af fiint Linned; men aldeles Jntet af Smykker eller Prydelser. Efter fuldendt nøiagtig Undersøgelse bleve de gamle Kister nedsatte i nye Kister af Egetræ, indvendig beklædte med Tin, paa hvis Laag anbragtes Christian den Førstes og Dronning Dorotheas Navneciffere af støbt og forgyldt Metal. Disse Kister nedsattes dernæst i de oprindelige Gravhvælvinger, som, inden Hs. Maj. Kongen forlod Roeskilde, atter tilmuredes. Det Sværd, som havde ligget paa Kongens Kiste, og som allerede ved en tidligere Aabning i Aaret 1581 der var fundet henlagt, vil, efter allerhøieste Bestemmelse, forblive op(Berl. Tid.) bevaret i Capellet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Jfølge allerhøieste Resol. af 26de f. M. skal der ved enhver af Hovedstadens 4 offentlige Almueskoler, ansættes en Jnspecteur, der bliver at lønne som Saadan med 500 Rbd. aarlig, 10 pCt. af de indkomne Skolepenge, fri Bolig, Brændsel og Lys, og for sine Underviisningstimer, der ikke maae overstige 4 daglig, med den derfor normerede Løn. Disse Poster kunne søges af theologiske Candidater, som have Øvelse i (Adr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Skoleunderviisningen. Om det Embedstanden givne Tillæg hedder det i Loll. Falsters Stiftst. "Tillægget er bevilget, men faaet det have endnu kun de Færreste, da der skal være stor Strid og Fortolkningen af den kgl. Resolution, som just ikke er særdeles heldigt redigeret, og man maa beklage, at Finantserne, efter hvad der siges, synes at ville underkaste den den meest indskrænkende Fortolkning. Ellers pleier man dog at antage, at Privilegier og kgl. Naadesacter gives en udvidende Fortolkning, og har Hs. Majestæt fundet det billigt, at de ringere aflagte Embedsmænd bør have et Tillæg, der for de Fleste dog ikke er mere end 10 pCt., medens deres Udgifter ere stegne vel 30, saa synes der ikke at være nogen Grund til at vise en Bestræbelse for at beklippe og beskære dette Tillæg."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Oldermanden for Hattemagerlauget i Kjøbenhavn havde paastaaet Kjøbmand Ruben mulcteret for Forhandling af fremmede Hatte, samt 152 saadanne i Rubens Boutik forefundne Hatte confiskerede. Derimod paastod Ruben for det sig derved paaførte Næringstab a. en Erstatning af 20 Rbd. daglig, indtil Beslaget hæves. Af de beslaglagte Hatte fandt Politiretten, at Ruben havde været berettiget til at sælge 8 ham tilhørende Silkehatte paa Underlag af Shirting, idet Forbudet mod at sælge fremmede Hatte antoges kun at tilsigte saadanne af Castor eller Uld &c., som omhandles i Hattemagernes Laugsartikler, under hvilken Categori Silkehatte paa et Underlag af Shirting ei kunne henføres. Som en Følge heraf frifandtes Ruben og Klageren paalagdes at erstatte ham det derved paaførte Næringstab med et af uvillige Mænd bestemt Beløb, som dog ikke maatte overstige 20 Rbd. daglig. Derimod blev Hattemager Kollmann, for at han ved Ruben for sin Regning havde ladet sælge fremmede Hatte af Filt og Silkehatte paa Filts Underlag, idømt en Mulct af 10 Rbd. til Hattemager lauget og 5 Rbd. for uberettiget Næringsbrug, hvorhos 144 ham tilhørende og beslaglagte Hatte af fornævnte Slags confiskeredes til Hattemagerlaugets Fordeel. (Brl. T.)Hr. Christian Hansen (født i Odense), som, efter et længere Ophold i Amerika, nu i flere Aar har været bosat i Kjøbenhavn, har der gjort de forberedende Skridt til at indrette en directe Forbindelse mellem Glückstadt og Ny-York ved fire store Dampskibe, hvert af 650 Hestes Kraft, som tilsammen ville koste omtrent 1 Mill. Pjastre eller nordamerikanske Dollars.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Den danske Regjering deeltager i dette vigtige Foretagende med en passende Sum. Det nordamerikanske Gesandtskab i Kjøbenhavn har i disse Dage i en officiel Skrivelse underrettet Hr. Hansen om, at ogsaa Kong Oscar af Sverrig vilde bidrage til at fremme dette Foretagende paa enhver Maade, der stod i hans Magt, og at den svenske Post til Amerika vilde blive forsendt dermed. Paa Glückstadts Fremtid vil denne Indretning, hvis den kommer istand, blive af uberegnelig Jndflydelse. Fra dansk Side have de høieste Autoriteter virket for Sagen, og det kgl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium har viist og viser uafbrudt en priisværdig Ridkjærhed for samme. (Khv.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
J Fredags tildrog sig det sørgelige Tilfælde, at en Møllersvend paa en Mølle foran paa Amager blev, idet han strakte sig ud over Omgangen, greben af en Møllevinge og kastet ud af Vinduet ned i bevidstløs Tilstand under Møllevingen, der ved at gaae om uafladelig slog den Ulykkelige, som, efter at have ligget saaledes i over 4 Timer, endelig blev optaget og en frygtelig medtaget Tilstand bragtes paa Hospitalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Det fortjener at bemærkes, at nogle Folk paa en nærliggende Mølle faae Faldet, men antog det for en Hund som saaledes var kommen til Skade, og derfor ikke gjorde Anstalter til at frelse den Ulykkelige; men selv om det havde været en Hund, saa forekommer det os dog at Menneskeligheden burde have ledet Vedkommende til at gjøre Alt, for at frelse en Medskabnings Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
En sørgelig Tildragelse hændtes i Landsbyen Søllinge i Mandags. En Gaardmandssøn, 23 Aar gl., En af Sognets raskeste og smukkeste Karle, faaer det ulykkelige Jndfald i Middagsstunden, i Faderens Fraværelse, at ville svømme over en dobbelt Mergelgrav med en ung Hest. Da Hesten kom ud i Dybet, blev den ustyrlig og snoede sig hastigt omkring, hvorved Karlen styrtede af og gik tilbunds. En noget yngre Broder stod vel ved Kanten af Graven og saae den Ulykkelige komme flere Gange oven paa Vandet; men da han ei havde Noget ved Haanden, som han kunde række ud til ham, kunde han ei hjælpe ham. Han lok da til Byen og der kom ogsaa snart Mandskab nok men da Graven var meget dyb og stor, fandtes den Ulykkelige først efter et Par Timers Forløb, og kun som et Liig kunde han bringes i de stakkels Forældres og Sødskendes Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Præstøe Avis" beretter en oprørende Begivenhed, som i denne Tid er foregaaet paa Herregaarden Rosenfeldt, en Fjerdingvei fra Vordingborg. En høil frugtsommelig Malkepige skulde om Morgenen tidlig ud at malke; men hun erklærede, at hun ikke troede sig istand dertil. Det paalagdes hende desuagtet at gaae, men da hun kom noget ud paa Marken, vendte hun tilbage, da hun mærkede, at Fødselstunden nærmede sig. Dette forklarede hun ved sin Hjemkomst, og det blev da betydet hende, at hun ufortøvet skulde gaae til Vordingborg til sin Moder. Pigen gik, men kom ikke længere end udenfor Rosenfeldts Havegjærde, hvor hun i en Grøft fødte et Pigebarn til Verden. Hun beviklede dets Navle med et Tørklæde og indsvøbte det i Græs. Man anede vel Uraad, søgte efter og fandt hende, erfarede at hun havde født, spændte et Par Heste for en Vogn, lagde et Knippe Halm heri og kjørte saa afsted til Vordingborg med den stakkels Moder, der nylig havde født, og med det i Græs indsvøbte Barn, opad Byens slibrige Brostene til hendes Moder, som ikke vilde modtage hende. Hun maatte saaledes forlade den unaturlige Moder og gik i sin Forvildelse eller Fortvivlelse ud paa Marken. Sagen kom for Politiets Øre; man eftersøgte hende og fandt hende med Barnet, Begge levende, i en Rugager. Der blev øieblikkeligt sørget for hendes og Barnets Logis og Pleie; Barnet er imidlertid i Løverdags afgaaet ved Døden. Sproget savner Udtryk, for ret at kunne betegne denne mageløse Behandling af Qvinder mod Qvinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
J samme Avis læses følgende Regler for Veiret, i Juni Maaned. Det betyder godt Veirligt, naar Skarnbasser og Torbister flyve omkring i Aftenstunden, eller naar St. Hs. Ormene funkle stærkt, det Samme pleier at indtræffe, naar enkelte hvide Skyer efterhaanden gaae forbi. Derimod er Regn eller andet ubehageligt Veir i Vente, naar sorte Skyer vise sig pludseligt efter Solens Nedgang, eller naar Tudserne krybe hyppigt frem; ligesaa naar Hønsene vælte sig i Støv, eller Muldvarpen skyder Jorden usædvanligt høit iveiret, Katten slikker sig og Hunden æder Græs. Som Veiret er paa Medardusdag (den 8de Juni, saaledes bliver det i 6 Uger derefter. Regn paa St. Vitusdag (15de) kan Bygget ikke fordrage. Ønsk Regn for St. Hansdag (24de); efter den Tid kommer den ubeleilig. Hvis Gjøgen kukker længe efter St. Hansdag, raaber den paa Misvært og Dyrtid. Regner det paa Syvsoverdagen (27de, vil det regne i 7 Uger derefter. Blæser Nordenvinden meest i Juni, saa bliver Kornet godt til at høste Om den paa Falster udbrudte Sygdom i Bælg frugterne læses nu følgende Beretning i Loll. Falst. Stiftstidende: "Den viser sig (i Ærter og Vikker) derved, at Rødderne findes tæt besatte med en Mængde svampagtige, rødgraae Udvæxter, af hvilke de største ere omtrent to Gange saa store som Ræddikefrø og have en lignende eller meer langagtig Form. Man paastaaer, at Planten, saasnart den er angreben, aldeles ophører at voxe og efterhaanden antager et sygeligt, rødagtigt Udseende, og da Sygdommen er i den Grad udbredt, at man i hele Ærtemarker ikke finder en eneste sund Plante, tilraade flere strax at ompløie saadanne Marker og for saavidt det ikke skulde være for silde, anvende Jorden til andre Ting, f. Ex. Udplantning af Kartoffelspirer. Mag. Lindberg, Sognepræst for Tingsted Menighed paa Falster, har opfordret Amtsraadet for Lollands-Falsters Stift til at andrage hos Regjeringen om, at de Børn, som vare istand til at gjøre noget Gavn, f. Ex. som Vogtere, fik Tilladelse til, for dette haarde Aar, at tjene deres Brød, uden at deres Forældre blive mulcterede for deres Udeblivelse af Skolen, da Mange kunde saaledes erhverve deres Føde, hvis de havde denne Frihed, da det ikke kan nytte at ødelægge Sognets Gaardmænd for at føde Huusmændene og Jndsidderne." Pastoren slutter med, at Skolegangen er vistnok en herlig Ting for Ungdommen, men Føden er nødvendig til Livets Ophold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Med hvor megen Jnteresse Kunstens Venner ogsaa Odense imødesee det Kunstnersamfund af den kgl. Theater=Etat, der nylig gjæstede os Jyder, sees ogsaa deraf, at allerede samtlige billetter til Loger og Balconpladse vare forud optagne for alle Forestillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Ved Forestillingen i Horsens, i Torsdags Aftes, var Huset der, som allevegne, propfuldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Det lille Odenseer=Dampskib Odin" synes, siden det var i Aarhuus under Landmandsforsamlingen, ret at have faaet Smag paa længere Udflugter. Den 22de (igaar) gjorde det en Lysttour til det smukke Hofmansgave, den 24de skal det gaae til Sams, og den 28de til Skamlingsbanken. Paa denne Tour anløber det Fredericia og Middelfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Fra Gravensteen meldes, at Skovrider Landspergs Jæger den 6te de, om Morgenen var gaaet udfor at eftersee Revieret, men vendte ikke tilbage. Man gav sig derfor til at søge efter ham, og fandt ham den 8de liggende død i Skoven, myrdet ved et Skud. Ved det foretagne Lægesyn viste det sig, at mange Hagel og flere Rendekugler vare forfra trængte ind i den venstre Side igjennem Hjertet, og havde havt en øieblikkelig Død til Følge. Man mener, at Forbrydelsen er udøvet af en Krybeskytte eller maaskee af to thi man vil have hørt tre Skud. Jægerens Gevær fandtes liggende afskudt hos ham, og man antager, at han har skudt paa Krybeskytterne. En Belønning af 800 Rbd. er udsat for Morderens Opdagelse. (Ap. Ugbl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
J Gravensteen sidder en stakkels Pige arresteret, som var bleven besvangret. Da hun ikke kunde faae Huusly, fødte hun Barnet hjælpeløs i en Lade i Broager. Den Ulykkelige laa ved denne Leilighed længe i Besvimmelse, og da hun kom til sig selv, havde Barnet blødet sig ihiel. Hun havde aldrig fordulgt sit Svangerskab, men da hun begravede det døde Barn, vil hun sagtens ikke undgaae Straf, som man dog med Hensyn til Omstændighederne maa haabe vil blive ringe. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
J Altona er passeret en lille Torvescene, som fortælles saaledes: En Bonde falbød nogle og 50 Sække Kartofler, og man sagde, at han først havde solgt dem for 6 s. Courant Spinten, siden forlangt 7, saa 10 og endelig 11 s. for Spinten. Kjøberne og Kjøberinderne samlede sig, mange Rysgjerrige kom til, man angreb Kartoffelsækkene, hvoraf man tømte nogle, indtil Politimesteren, Etatsraad Schrader, kom did. Det lykkedes. ham snart ved milde Ord at faae Forsamlingen til at adsprede sig. Men for at forebygge videre Urolighed, opstilledes en Piquet Dragoner paa Torvet. Bonden, som man allerede havde givet en god Dragt Prygl, maatte ty ind i Vagten, og fik Resten af sine Kartofler bragt i Sikkerhed, hvorved en Kone, som havde viist altfor stor Lyst til Kartofler, blev arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
En stor Deel af Hertugen af Augustenborgs Bønder bekjendtgjøre, at deres durchl. Godsherre har mod en meget billig Affindelse i rede Penge, og under Vilkaar, som de ere aldeles tilfredse med, til evig Tid fritaget dem og deres Eiendoms-Efterfølgere for alt Hoveri, og aflægge derfor Hertugen deres skjønsomme og oprigtige Tak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
J Tønning er man ifærd med at stifte en Borgerforening, hvis Formaal skal være: "at holde et vaagent Øie med Alt hvad der angaaer Stadens Vel og, efter Evne, stræbe at befordre dette. Denne Forening af Borgere vil saaledes - hedder det i Præstøe Avis" - især henvende sin Opmærksomhed paa Communens Anliggender. Hemmelighedsvæsenet forsvinder mere og mere, og om Communens Medlemmer end ikke ere berettigede til directe at gribe ind i enkelte Grene af Communalforvaltningen (f. Ex. Kirke-, Skole- og Fattigvæsen), saa er det dog en Ret for enhver Borger, at erkyndige sig om, hvorledes hans Bidrag anvendes, om det skeer rigtigt, paa bedste Maade, eller om ikke tidt en hensigtsmæssigere Anvendelse kunde træffes. Vi ønske slige Borgerforeninger Fremgang allevegne, deels fordi det er et priseligt Tegn paa Borgerlivets Opstandelse af Graven, og deels for at danne en Modvægt til det Hemmelighedsholderi, som man endnu i mange Kjøbstæder viser i de communale Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
J Flensborg er i Mandags ved St. KnudsSkyttelaugs Jndmarsch efter afholdt Skydning forefaldet endeel slesvig-holsteenske Optøier. Spektaklen begyndte med, at en Skare Børn, fordetmeste Disciple i Wilhelmine=Friskole, istemte Schleswigholstein meerumschlungen", som de syntes at have godt indstuderet. Gadedrenge, særlinge, drukne Mennesker og alleslags Dagdrivere sluttede sig snart til Skaren, for at istemme i Chor. Klyngen blev stedse talrigere, og Tumulten og den pøbelagtige Larm omsider saa stor, at Politiet var nødt til at indskride og at Vagtmandskabet med opplantet Bajonet opstilledes til Filialbankens Beskyttelse, da Toget væltede sig derhen. Politiet maatte atter indskride, hvorved Overpolitiofficianten personlig angrebes og en Skibstømmersvend, der tidligere har arbeidet hos den bekjendte Skibsbygmester Paulsen, i Apenrade, blev arresteret. Først ved Midnat lykkedes det Politimesteren, Justitsraad Niemann, at bevæge Tumultuanterne til at gaae hjem. Politiet har senere paalagt Haandværksmestrene, at holde deres Lærlinger hjemme efter Kl. 9 om Aftenen. "Flensb. Zeit. hvorefter dette Referat er taget, henleder Opmærksomheden paa Nødvendigheden af, at lægge en passende Garnison i Flensborg, for at den troe Undersaat kan være sikker for Liv og Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Den slesvigske Forening feirede iaar sin Stiftelsesdag den 12te Juni paa Rødding Høiskole. Festligheden og Forhandlingerne aabnedes ved en Tale af Skolens Forstander Hr. Pastor Helweg, hvori han skildrede trende i Danmarks Historie forekommende Trængselstider (1332 til i de 40, 1659 og 1807 1814), deres Aarsager og hvad der hver Gang frelste Landet fra den nære Undergang. Foredraget efterlod (Dv.)et stærkt Jndtryk paa Forsamlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-23
Til Folkefesten paa Høiskamling den 28de Juni er udstedt en Jndbydelse af dHrr. B. Hansen, H. Staal, H. Petersen, Chr. Juhl og Blom, hvoraf erfares, at der paa Festpladsen vil ligesom i Fjor blive en Udstilling af Avlsredskaber og Jndustrigjenstande samt en Bortlodning. Jndbydelsen lyder saaledes: "Det er i Aar femte Gang, at Bestyrelsen i Høiskamlings=Actionairernes Navn indbyder til en Folkefest, som denne Gang afholdes den 28de i denne Maaned. Hidindtil strømmede altid en talrig Mængde til disse Fester; thi det var ikke blot Munterhed og Forlystelse, der vinkede til en Dags flygtige Nydelse, men det var Haabet om, at ogsaa en ædlere Følelse, en dybere Trang skulde der finde sin Næring, som drog hele Skarer derhen. Og dette Haab skuffedes ikke; Hjertets alvorligere og ædlere Bevægelser fandt her deres Fortolkning, og skal med Guds Hjælp ogsaa denne Gang finde der sin Næring. Hvor et mægtigt Dannebrogs slag, vaiende paa Toppen af Forsamlingstedet, er Billedet paa den Aand, der skal svæve over alle Tilstedeværende, der vil denne Aandigjennem Taler og igjennem Sange, igjennem Samtaler og igjennem den almindelige Stemning bemægtige sig enhver Sjæl, og Enhver vil føle, at han modtage en riig Gave, som han kan bringe hjem med sig fra Festen; thi Kjærlighed til Fædrelandet og dets Konge, til sine Landsmænd og til sine Forfædre, er en kostelig Eiendom, som skjænker langt herligere og varigere Goder, end de, som kunne kjøbes for verdslig Rigdom. Den nationale Følelse har altid levet og rørt sig paa vore Skamlingsfester; det er den, som der har fyldt vore Hjerter med Glæde og Taknemmelighed, stundom med Sorg og Veemod, men da ogsaa med Haab om bedre Tider og med Begeistring for Enhver, der med freidigt Mod og mandig Udholdenhed vedbliver at kæmpe for vort gamle Dannevirke. Enhver, der besjæles af denne nationale Følelse eller dog føler sig tiltrukken af den, han være fra Slesvig og Jylland eller fra nogen af Øerne, indbyde vi herved venligst til at samles med os paa Skamlingsbanken, dette delige Sted, hvor Slesvig, Jylland, og Øerne ligesom støde sammen til et fælles Møde. Jsær indbyde vi Enhver, som er i Besiddelse af Talens hellige Gave, til at komme og bidrage sin Skjærv til den danske, den nordiske Aands Aabenbarelse og Forherligelse. Thi uagtet vi ere overbeviste om, at det Liv og den Munterhed midt i Freden og Enigheden, som hvergang har hersket ved disse Fester, allerede vilde være nok til at gjøre Dagen nydelsesrig og behagelig, saa ville og tør vi dog ikke glemme, at Skamlingfesten har været og bør vedblive at være vor almindelige danske Nationalfest.