JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-04-14
Over min Beretning, indført i Viborg Stiftstidende Nr. 48, om at en Mand opnaaede en Alder af 92 Aar, uagtet han stedse havde nydt Brændeviin, har en Herre under Mrk. 25. fundet sig saa heftig allarmeret, at han i samme Tidende Nr. 54 har udøst sin Harme over mig. Vel kunde jeg oversee det Hele, som, for Fleerheden, uforstaaelig Ronsens; men med Hensyn til hans mystiske Skrive-Maade, finder jeg mig beføjet til at opfordre Herren til, at erklære sig over: Hvad det er for en Sandheds-Stemme jeg ei skal have Lyst, at lytte til, og ej bør afholde Andre fra, samt hvortil han sigter, naar han opfordrer mig: at lægge paa Hjerte, at Sandhed seirer tilsidst. Naar han har forklaret dette saaledes, at Hver kan forstaae hvad han mener, kan Han med Rolighed give sin spæde Jdee ved Brystet Die, til den bliver udviklet til saastærk en Mand, at den kan slaae Hver paa Munden der ej vil holde sin Mening hos sig selv. Sluttelig bemærkes: at min Beretning, som et sandfærdigt Factum, ingenlunde var indsendt for at foranledige Avisfeide, og derfor erklæres herved at dette er mit Ultimatum i denne Sag. - Den 11te April 1845.
Viborger Samler, 1845-04-14
AVERTISSEMENTS. 10 Tønder Vikkehavre kan faaes tilkjøbs hos Jacobsen, paa Nørgaard. Gode friske Sætte Kartofler kan bekommes paa Aagaards holm i Salling. Kartofler G. Boye. kiøbes af
Viborger Samler, 1845-04-14
1 a 2 Arbeidskarle og 2de confirmerede Drenge kunne til 1ste Mai d. A. faae Tieneste paa Liseborg ved Viborg. En dygtig Kokkepige kan erholde Condition paa Skovsgaard førstkommende Mai.
Viborger Samler, 1845-04-14
Tirsdagen den 22de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Tingstedet, Viborg Raadhuus, foretaget Licitation over Planeringsarbeide m.m. paa de grundforbedrede Vei strækninger af Viborg-Skive Veien ved Moesgaard ialt 299 Favne og paa Viborg Hjarbek Veien fra Skive Landevei til Fjorden talt 1759 Favne. Overslag og Conditioner ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Fiends-Norlyng Herredscontoir, den 12te April 1845. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1845-04-14
Licitationsplacat. Onsdagen den 23de d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver i Rindsholm foretaget Licitation over Udførelsen af det nødvendige Planeringsarbeide, indtil 1ste November d. A. paa den grundforbedrede Veistrækning af Landeveien mellem Viborg og Aarhuus fra Viborg Hede til den saakaldede Rødkjærsbroe. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den Rod. 12te April 1845. (Hermed følger Tillæg). (Viborg Amtsraads-Forhandlinger.
Viborger Samler, 1845-04-15
i Viborg Stifts-Tidende.
Viborger Samler, 1845-04-15
(Hovedcitanten, Kjøbmand Werner i Thisted procederer under nærværende Sag til Stadfæstelse af en Arrestforretning, som han under 25de Januar f. A. har ladet iværksætte i et af Contractanten, Skibscapitain Cock af Frederiksstad i Norge, ført Barkskib "Aurora" kaldet, med tilhørende Gods, hvormed Contractanten Natten mellem 6te og 7de December 1843 indstrandede paa Thorup= eller annammen. Wangsaae-Strand paa Jyllands Nordvestkyst, - til Sikkerhed for en Erstatningsfordring, som Hovedcitanten mener at have paa Contractanten i Anledning af, at denne først havde antaget Hovedcitanten, da han den 7de Decbr. om Morgenen havde indfundet sig ved Strandingsstedet, til sin Commissionair i Anledning af bemeldte Stranding, hvorimod han senere, da den norske Viceconsul i Thisted, var kommen tilstede og havde anbefalet sig til Contracitanten og tilbudet ham sin Assistence, og efterat ligeledes Øvrigheden var kommen tilstede, og det var tilkjendegivet Contractanten, at han endnu havde Frihed til at vælge hvilken anden Commissionair han vilde, derpaa antog bemeldte Viceconsul som sin Commissionair, saa at Hovedcitanten samme Dag blev entlediget fra den ham overdragne Function.)
Viborger Samler, 1845-04-15
Ved den inden Thisted Kjøbstads Gjæsteret den 14de Mai f. A. afsagte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Den under Sagen omhandlede, af Citanten, Kjøbmand Werner, den 25de Januar sidstleden foretagne Arrest paa Skibet Auroro med Tilbehør bør være ophævet; hvorimod Citanten med Hensyn til det af Procurator Callundann, som befalet Sagfører for sidstnævnte Capit. Cock, anlagte Contrasøgsmaal for Tiltale bør fri at være. J Salarium til Procurator Callundann betaler Citanten 15 Rbd. Sølv samt Reiseomkostninger og Diæter efter Amtets Bestemmelse, ligesom Citanten og bør at udrede det Retsgebyhr og Skriversalarium, som skulde have været erlagt, og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været forbrugt, hvis Hovedsagen ikke fra Jndstævntes Side havde været beneficeret. Contrasogsmaalets Omkostninger ophæves. At efterkommes under Adfærd efter Loven." Dom: "Underretsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger i 1ste Jnstants i det Hele ophæves, og at det Contractantens befalede Sagfører, sammesteds tilkjendte Salair udredes af det Offentlige. Ligeledes ophæves Processens Omkostninger for Overretten, og Contractantens befalede Sagfører her for Retten, Ldsorpkt. Jespersen, tillægges i Salair 16 Rbd. Sølv, der udredes af det Offentlige."
Viborger Samler, 1845-04-15
Nr. 277. Kjøbmand Werner i Thisted (Ldsoprykt, Cancelliraad Møller) contra Skibscapitain Cock af Frederiksstad i Norge (Ldsorpkt. Jespersen befalet.)¬
Viborger Samler, 1845-04-15
(Under nærværende Sag paaanker Hovedcitanten, Kjøbmand Werner i Thisted en inden bemeldte Kjøbstads Gjæsteret den 14de Mai f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Hovedcitanten imod Contractanten Skibscapitain Cock, til Erstatnings Erholdelse af Contractanten i Anledning af Misligholdelsen af den imellem Parterne indgaaede, under den foregaaende Sag omhandlede Overeenskomst om at Hovedcitanten skulde være Commissionair for Contracitanten ved den der omhandlede Strandingsaffaire, i hvilken Hovedcitanten har beregnet den ham formeentlig tilkommende Erstatning til 425 Rbd.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: Jndstævnte, Skibscapitain Cock, bør til Citanten, J. W. Werner, betale 30 Rbd. Sølv. Derimod bør Citanten udrede i Salair til den befalede Sagfører, Procurator Callundann 15 Rbd. Sølv samt Diæt= og Reiseudgifter til samme efter Øvrighedens nærmere Bestemmelse; saa bør han og betale Dommer= og Skriver salair, Justitsfondsafgifter samt stemplet Papiir, som til Sagen ellers skulde have været forbrugt, saafremt den ikke fra Jndstævntes Side havde været beneficeret. Den kgl. Kasses Ret forbeholdes, forsaavidt den under Sagen fremlagte Fuldmagt er skrevet paa ustemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1845-04-15
Dom: "Contracitanten, Skibscapitain Cock, bør til Hovedcitanten, Kjøbmand Werner, betale 25 Rbd. Sølv, men op rigt for Hovedcitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves, og det Contra=Citantens befalede Sagfører i første Jnstants tilkjendte Salair, saavelsom Salair til hans befalede Sagfører for Overretten, Ldsovepkt. Jespersen, der bestemmes til 16 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 294. - Gaardmand Søren Hansen i Jilsted (Ldsovrpkt. Jespersen) contra Gaardmand Christen Lauridsen sammesteds (Ldsorpkt. Cancelliraad Møller.)¬
Viborger Samler, 1845-04-15
(Citanten, Gaardmand Søren Hansen, paaanker under nærværende Sag en inden Gjording og Malt Herreders Politiret den 28de Juni f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham imod Jndstævnte Gaardmand Chr. Lauridsen, fordi denne den 6te Novbr. 1843 skal have tilføiet Citanten og Hustrue reelle Jnjurier, under hvilken Sag Jndstævnte ved Politiretten har contrasagsøgt Citanten for nogle ham ved samme Leilighed formeentligen tilføiede verbale og reelle Jnjurier.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Contraklageren, Gaardmand Christen Lauridsen og Hovedklageren, Gaardmand Søren Hansen, Begge af Jilsted, bør bøde til Ribe Amts Fattigkasse, den Første 15 Rbd. og den Sidste 8 Rbd. Sølv. Chr. Lauridsen bør til Søren Hansen betale Beløbet af den fremlagte Regning fra Districtschirurg Kjær med 5 Rbd. og i Erstatning for iturevne Klæder 1 Rbd. S. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Saavel Hoved som Contra-Sogsmaalets Omkostninger ophæves. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: "Med Hensyn til det af Jndstævnte, Christen Lauridsen, imod Citanten, Søren Hansen, anlagte Contrasøgsmaal. bor Politiretsdommen uefterrettelig at være; men iøvrigt bor bemeldte Dom ved Magt at stande, dog saaledes, at Jndstævnte betaler Citanten Processens Omkostninger for Politiretten med 12 Rbd. S. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 11. Brændeviinsbrænder og Dannebrogsmand Thomas Pedersen af Hjørring (Ldsoprykt, Quistgaard, contra Hjørring Kjøbstads Communalbestyrelse. (Mødte ikke).(Under denne Sag paaanker Citanten, Brændeviinsbrænder, Th. Pedersen, en inden Hjørring Bytingsret af den constituerede Sættedommer, Krigsraad Sparck, den 18de Juni f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod Hjørring Kjøbstads Communalbestyrelse, og hvorunder Citanten har paastaaet Communen uberettiget til Veifart paa den ham tilhørende Vei over Olstoft og over hans Grund øst og nord for hans Gaard m.v.) Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Communalbestyrelsen i Hjørring, bør for Citanten, Brændeviinsbrænder og Dannebrogsmand Thomas Pedersen, hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: "Jndstævnte Hjørring Kjøbstads Communalbestyrelse, bør, forsaavidt angaaer det paa det fremlagte Situationskort med Litr. end betegnede Veistykke, for Citanten, Brændeviinsbrænder Thomas Pedersens Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør Communen være uberettiget til Fart paa det med Littr. boe betegnede Veistykke. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves."
Viborger Samler, 1845-04-15
Den 10de Marts: Nr. 29. - Ldsorpkt. Holm som Actor, ctr. Arrestanten, Christen Frandsen Beck (Ldsoprykt, Quistgaard, tiltalt for, under sin Tilstedeværelse den 11te Octbr. f. A. i Kjøbmand G. Boyes Boutik i Viborg, at have frastiaalet bemeldte Komd. 3 Bundter Lysegarn, et Malmlod, en Regnebog og en Bundt Svovlstikker, hvilke Koster i Alt ere vurderede til 30 s., og ved Viborg Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. - Dom: "Bytingsdommen bør ved Magt at stande." Nr. 47. - Ldsorpkt. Holm som Actor, ctr. Arrestanterne Vilhelm Vilhelmsen og Jens Pedersen Errisøe (Ldsorpkt. Cancellir. Møller), tiltalte for Tyveri, og ved Fredericia Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide. i Odense Tugt- og Forbedringshuus, hver i 3 Aar. - Dom: Arrestanterne Vilhelm Vilhelmsen og Jens Pedersen Errisøe, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, hver i 6 Gange 5 Dage. Nr. 54. - Ldsorpkt. Juul som Actor, cir. Knud Rasmussen (Ldsorpkt. Lykke), tiltalt for, enten selv at have forfalsket, eller ved en Anden at have ladet forfalske et ham under 28de Mai f. A. fra Nørhald m. Herreders Contoir meddeelt Pas til Kjøbenhavn, i det der nemlig ved Tiltaltes i Passet, anførte Navn er tilføiet nogle Ord, saaledes at der istedetfor Jndsidder Knud Rasmussen" er kommet til at staae Jndsidder var Knud Rasmussen 1843 men for nutiden Gaardeier i Taastrup." For dette Forhold er Tiltalte ved Norhald mfl. Herreders Extraret frifunden for Actors videre Tiltale, dog med Forpligtelse at udrede Actionens Omkostninger. - Dom: "Tiltalte Knud Rasmussen bør for Actor Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige. Nr. 60. - Ldsorpkt. Holm som Actor, ctr. Arrestanten Jens Christian Quols (Ldsorpkt. Jespersen), tiltalt for at have gjort sig skyldig i flere forskjellige Tyverier og ved Morsøe, Hs. Extraret dømt til at hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Rasphuus i 7 Aar. - Dom: "Herredstingsdommen bor ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden bestemmes til Fæstningen." Nr. 22. - Sognepræst J. C. Valeur (Ldsporpkt. Nyboebef.), ctr. Kammerherre Benzon.
Viborger Samler, 1845-04-15
(Under denne Sag paaanker Sognepræsten for Ørum og Ginderup Meenigheder, J. C. Valeur, en inden Nørre Herreds Ret den 13de Mai f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod Jndstævnte, den forhenværende Eier af Hovedgaarden Skjervad, Kammerherre Benzon, i hvis Sted Gaardens senere Eier, Proprietair Risom nu er indtraadt i Sagen efter dennes Jndstævning til Overretten, og under hvilken Sag Citanten har paastaaet Jndstævnte tilpligtet at erlægge til ham for hvert af Aarene 1841, 1842 og 1843 en Refusion af 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg, hvilken Refusion ved en Fundats af 17de Jan. 1641, oprettet af bemeldte Hovedgaards daværende Eier, Christian Skjeel, er perpetueret i samme, som en aarlig Afgift til Sognepræsten for Ørum og Ginderup Menigheder, imod at Præsten skulde holde Ugedagsprædikener i Ginderup Kirke hver Uge, naar der ellers ikke indfalder andre hellige eller Bede-Dage, hvilken Betingelse Citanten dog har undladt at opfylde, idet han formener, at denne Præsten oprindeligen paa hvilende Forpligtelse ikke længere finder Sted.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Kammerherre Benzon til Skjervad, bør til Citanten, Sognepræsten for Ørum og Ginderup Menigheder J. C. Valeur, betale de paastævnte 4 Tdr. Rug og 4 Tdr. Byg for Aarene 1841 og 1842 med Penge efter den for Aarhuus Stift for de respective Aars Afgrøde satte Capitelstaxt, samt af dette Pengebeløb erlægge Renter med 4 pCt. aarlig fra 28de August 1843 indtil Betaling skeer. Saa bør han og til Citanten levere 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg in natura for Aaret 1843. Derimod bør Citanten for Fremtiden være uberettiget til den i den fremlagte Fundats af 17de Januar 1641 Skiervads Eier paalagte aarlige Refusion af 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg in natura, saafremt han ikke holder den ved Fundatsen anordnede Ugedagsprædiken i Ginderup Kirke hver Uge. Processens Omkostninger ophæves. Citantens befalede Sagfører, Procurator Olsen, tillægges i Salair 12 Rbd. S., der udredes af det Offentlige. Det Jdømte, med Undtagelse af det Procurator Olsen tilkjendte Salair, at udredes og præsteres inden 15 Dage. efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1845-04-15
Proclamata læste i den kongl. Landsoverret i Viborg i Marts Maaned: Selveiergaardmand Niels Poulsen Riises og Kone Cathrine Marie Olesdatter Winthers Stervbo i Svenstrup (Herredscontoiret i Nibe.)
Viborger Samler, 1845-04-15
Selveiergaardmand Jens Sørensen Brinks Stervbo af Skudshalegaard (Herredscontoiret i Nibe.) Forhenværende Apotheker Wolffgang Andreas Reschs og efterlevende Enkes, Dorthea Marie Resch født Mohrs Bo i Nibe. Kongelig preussisk Viceconsul samt Kjøbmand i Aalborg Peter Wibroes og afdøde Hustrues Fællesbo i Aalborg. Aftægtskone Ane Marie Nielsdatter og tidligere afdøde Mands, Skipper Laurs Christensens Stervbo i Qvols (Fiends og Nørlyng Herreders Contoir i Viborg.) Handelskone Sprintze Magnus's Stervbo i Fredericia. Kjøbmand Knud Nielsen Knudsens Stervbo i Veile. Kjøbmand Theodor Carl Frederik Westermanns Fallitbo i Randers. Nr. 59.
Viborger Samler, 1845-04-15
Kongelig allernaadigst privilegeret 73 Aarg. Stifts-Tidende. Viborg Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. annammerragonaparerensens Dronningsaa opsparatorer.
Viborger Samler, 1845-04-15
Tirsdagen den 15de April 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-04-15
Nyeste Postefterretninger. Schweiz. Den overordentlige Landdag aabnedes atter den 5te April. Præsidiet førte den nylig valgte Borgermester i Zürich, Dr. Furrer. Den Deputerede for Luzern, (Siegwart-Müller) forlangte, at Friskarerne skulde opløses og at ikke alene Aargau, men ogsaa de andre ved det sidste Jndfald i Canton Luzern interesserede Cantoner skulde tilsvare Luzern de derved foraarsagede store Bekostninger. Han protesterede imod enhver Jndblanding fra Sweizerforbundets Side i Luzerns Anliggender, gav dernæst en Skildring af det sidste Jndfald i Cantonet roste Luzernerfolkets og dets Allieredes Troskab, Tapperhed og Menneskekjærlighed og nævnte de Fangne og Faldne, Offre for forblindede og troløse Regjeringers Politik. Ved Synet af de 2000 Fangne kunde man bedst overbevise sig om at disse med faa Undtagelser vare Horder af Banditer Menneskehedens Afskum. (En heftig Uvillie udbrød paa Tilskuertribunen; Præsidenten truede med at jage Tilhørerne ud af Forsamlingen). Til Slutning forlangte Gesandten, at Stænderne Aargau, Bern, Solothurn og Baselland tilholdes til at afvæbne og straffe Friskarerne samt give Luzern Satisfaction. En Comitees Nedsættelse besluttedes med alle Cantonernes Samtykke. Luzern, den 6te April. Man synes at ville ile med Processen imod de Fangne. Som de første Offre nævnes Oberst Rothplet, Dr. Steiger og Politidirecteur Gugger fra Solothurn. Den specielle Undersøgelse imod disse Mænd er endt paa en eneste Dag; de ville og faa Dag vorde stillede for Retten. Naar Landdagen ikke ufortøvet indskrider, skrives under samme Datum fra Aarau, da vil Luzern udgyde paa Retterstedet Blod, hvis Straaler ville falde i flere Cantoner General Sonnenberg har nu indsendt sin Beretning om det sidste Jndfald. Angribernes Styrke anslaaes til 6000 Md.; Generalen erkjender, at Friskarerne have fegtet med udmærket Tapperhed.
Viborger Samler, 1845-04-15
Storbritannien og Jrland. J Underhusets Møde den 4de April bragde Sir Charles Napier paa Bane et i de sidste Dage af Mazzini publiceret Brev, hvori han erklærer den af Sir James Graham efter franske Beretninger anførte Paastand, at en italiensk Flygtning skulde være myrdet efter Mazzinis Befaling, for en Bagvaskelse, og spurgte Sir James Graham om han endnu vilde ved blive ved sin tidligere Paastand. Ministeren reiste sig og erklærede, at Mazzini ikke havde anlagt Sag imod Moniteuren, hvori hiin Paastand først var opstillet, og at han (Mazzini) saaledes selv havde givet Anledning til at man maatte ansee hiin Paastand som sand; imidlertid tog han nu ikke i Betænkning - efter de af Mazzini givne Forsikkringer – at tage hiin Paastand tilbage. Underhuset har med 73 Stemmer imod 22 forkastet Wakleys Andragende om Fremlæggelse af de Documenter, der vedkomme Aabningen af Duncombes Breve.
Viborger Samler, 1845-04-15
Londonerbørsen har endnu ikke forvundet den paniske Skræk, som Præsident Polks Budskab bibragte Stockjobbers. Dog begynde de mindst frygtsomme atter at fatte Mod efter at være blevne gjort opmærksomme paa den af Lord Aberdeen anførte Omstændighed, at den nu opløste Congres først samles i Decbr. Maaned, og da maa en Opsigelse finde Sted, der først faaer bindende Kraft efter et Aars Forløb, saa at der bliver tilstrækkelig Tid til at afslutte en mindelig Overeenskomst.
Viborger Samler, 1845-04-15
J en Kulmine i Nærheden af Newcastle upon Tyne har en Vandstofgaaserplosion fundet Sted, hvorved en 40 Arbeidere skulle have tilsat Livet.
Viborger Samler, 1845-04-15
Kongeriget Preussen. Fra Berlin skrives under 4de April, at en Meddelelse fra denne Stad har ved sit noget romantiske Anstrøg vidst at bane sig Vei ind i indenlandske og udenlandske Blade. Den herværende engl. Gesandt tredie Søn skal nemlig have anholdt om den svenske Sangerinde Jenny Linds Haand. Greven af Westmoreland, en ægte Høiwry med Liv og Sjæl, har imidlertid kun 2 Sønner, af hvilke den yngste, neppe 17 Aar gammel, har forladt Drengeaarene. Enten er Referenten til hiint romanagtige Eventyr bleven mystificeret eller ogsaa vil han mystificere Andre.
Viborger Samler, 1845-04-15
Da Rygtet for nogen Tid siden fortalte, at Fyrst af Pückler Muskau havde solgt sit bekiendte Landsæde til Baron Rothschild, lod Fyrsten denne Efterretning gjendrive med Tilføiende at han selv vilde bekjendtgjøre for Publicum, til hvem han muligen kunde faae ifinde at sælge sin Eiendom. Nu meddeler Allg. Pr. Zeit., at Herskabet Muskau, er med Pertinentser, Jnventarium og Forraad solgt af Fyrsten til Grev Edmund af Hatzfeld-Weisweiler for1,708, 150 Rthlr. Handelen er sluttet i Berlin og Frankfurt an der Oder, og Oberdirector Bethe meddeler i Fyrstens Navn denne Annonce.
Viborger Samler, 1845-04-15
Kongeriget Bøhmen. Fra Staden Prag skrives under 4de April, at denne Stad endnu stedse bærer Præget af Vandflodens Ødelæggelser. Bortheims store Fabrikbygning er aldeles ødelagt af Moldaus Vande; kun enkelte Stykker af Murene staae endnu. De i Fabriken placerede svære Kobberkjedler af 30 a 40 Centner Vægt drages nu op af Floden. Som en stor Calamitet maa det ansees, at Stadens 10 a 12 Vandmøller ere saaledes beskadigede, at de ikke kunne male, og da Prag ikke har nogen Dampmølle, maa Meel med store Bekostninger føres til Staden andensteds fra. Ved Bardowitz har Jernbanen, lidt overordentligt; hele Strækninger af den ere bortskyllede. Hidtil har man i Floden fundet 18 Liig. J Prag, hvor Moldau stod 16 Fod over sin Normalstand, stode 20 Gader og Torve i længere Tid under Vand. J Stadens Omegn have Markerne og især Haverne lidt saa meget, at der i flere Aar ikke er at tænke paa nogen Jndtægt. Ved Veienes og Broernes Ødelæggelser er Communicationen endnu standset, og det er næsten en Umulighed at bringe de Nødlidende endog den allernødtørftigste Hjelp.
Viborger Samler, 1845-04-15
Spanien. Journalen Espectader melder under 1ste April fra Madrid, at efter de nyeste Efterretninger fra Paris skal Paven have foreslaaet Arveprindsen af Lucca til Dronningen af Spaniens Gemal, hvorimod Greven af Trapani skulde ægte Dronningens Søster, Jnfantinden Luisa Fernanda. Arveprindsen af Lucca er en Fætter til den unge Dronning. Dette Forslag skal Paven have gjort efter det østerrigske Hofs Opmuntring og Tilskyndelse, og man vil vide at den nuværende spanske Regjering er gaaet ind paa dette Forslag.
Viborger Samler, 1845-04-15
Senatet har næsten eenstemmigen antaget Lovndkastet om Tilbagegivelsen af de ikke solgte Nationalgodser til Geistligheden.
Viborger Samler, 1845-04-15
Frankerig. Paris, den 7de April. De Deputeredes Kammer har med 230 imod 9 Stemmer antaget den anden Toldlov.
Viborger Samler, 1845-04-15
Af en Artikel i Revue de Paris maa man antage at den franske Regjering formener at det allerede er lykkets Hertugen af Broglie at løse Hovedvanskeligheden i Spørgsmaalet om Gjennemsøgningsretten.
Viborger Samler, 1845-04-15
Man vil vide, at en høi Person har med saa megen Jver modsat sig Renteconversionen at Ministrene ville forblive neutrale i dette Anliggende.
Viborger Samler, 1845-04-15
Jndenlandske Efterretninger.