JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Vakancer. Under det danske Kancellie: Birkedommer= og Skriver-Embedet paa Kjøbenhavns AmtsRytterdistrikts søndre Birk. Af Embedet svares til Justitssondet 400 Rbd. Sølv aarlig. - Ordineret Katechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Stege. Løn: 10 Tdr. Rug og 20 Tdr. Byg in natura, samt 30 Tdr. Byg, betalte efter hvert foregaaende Aars Kapitelstaxt, og 25 Rbd. Sølv, foruden fri Bolig, 6 Favne Brænde og Offer. - Hagested og Gislinge Sognekald i Sjælland, 590 Rbd. - Anden Lærer Embedet ved det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Lyngbye under Aarhuus Stift, aarlig Løn 500 Rbd. Sølv - Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Hammerum Herred under Ringkjøbing Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Beltpassage fra den 15 til 19 Januar 1825. Fra Fyen til Sjælland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Skipper L. Johansen, Hs. Excellence Geheimekonferentsraad Baron Schubart med Tjener; Kniplingshandler H. P. Petersen; Premierlieutenant H. v. Aschehoug; P. C. Marcussen. Fra Sjælland til Fyen. Fuldmægtig i det Kongel. Rentekammer, C. F. Michelsen, Handelsbetjent H. P. Byberg; Skolelærer N. Bredahl; Sognepræst A. F. Hønne; Kapitainlieut. L. F. Klein; Kjøbmændenne P. Visseur, P. G. Hosteren og C. Seytz; Handelsfuldmægtigerne J. Müller og J M. Visseur; Hs. Exellence Geheimestatsminister Greve Moltke med Frue og Følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
J Anledning af Kirkeværger, Borger og Reebslagermester Peter Kasters Jordefærd d. 12 Jan. 1825. d. 12 Jan. 1825. Forevigede, jeg deelte Din Qval paa mit eget Sygeleie, ved alvorlige Forestillinger i min stille og mørke Eensomhed, jeg kunde ikke sige Dig det sidste Farvel, jeg kunde ikke takke Dig for Dit mangeaarige Venskab. Men Du gik fra Livets Møie, eiegode Mand og Fader, sjeldne Menneskeven til Evighedens Løn hvor Din Palme vinkte Dig. I Dit blide, Dit stille Aasyn læste Man dit ædle Hjertes Higen efter at fremme den gode Sag. Du var Din Gud, Dir Konge og Dine Medborgere troel, og et følgeværdigt Mønster, for mange af disse, og hvad var Du da ikke for Dit Huus! Ja, Du værgede med altid ufortrøden Flid og Troskab for Vores Gudshuus, og som en Tid en af Byens Repræsentantere, værnede Du for det lille, ikke altid heldige Faaborgs sande Gavn. Ved disse Tanker dvæler jeg, ja flere end mig ikke sjeldent eller flygtigt. Hvad Under da, om end flere qvalte Sukke fra den Ømtfølendes Bryst, ved Dit Tab og tunge Savn bryder ud, og hvo vilde vel undsee dem ved, om et vaadt Øie svagt stirrer mod Din Grav. Dog - lad Os holde Maade, Du hviler Forherligede, hos den Gud, Du svoer evig Troskab og holdt Eden, idet Du betalte den Høieste dine Løfter. Dine Gjerninger følge Dig!! Du godgjørende, hæderværdige efterladte Enke! i Dine Børns Kreds flyder din billige Taare ved Eders fælleds Tab, men sørg ikke som De der have intet Haabl af Kjærlighed skjænkede den Evige Gud Dig den Afdøde, Din Trøst Din Støtte hernede, af større Kjærlighed har han igjen taget ham til sig for at udfrie ham fra dette usle Livs mangehaande Lidelser, thi Døden er Indgangen til Livet, hvor Du skal samles med ham, og deeltage i navnløse Salligheder. Og Eder agtværdige Børn af de bedste Forældre, gaaer fredigt frem i Eders Faders Fodspoer og følg hans velmeente Formaninger, gjør Eder Eders gode Moders Velbehag og fremtidige Omsorg værdig. Gud vil ikke lade Eder staae kraftløs paa Banen til Evighedens store Maal. Han er igjen Eders Fader - og Han allene svigter ei. Hører da alle min matte Trøst, naar jeg tør kalde i Eders Erindring nogle af den Gudsmand Jacobs sidste Ord til sine Børn, og jævnføre disse med Eders døende Faders, nemlig: See jeg døer, og Herren skal være med Eder! O! Trøst for den Døende selv, der endog i Liver sidste afgjørende Øieblik havde Styrke nok til at kunde sige de første, o Trøst for de Tilbagestaaende, der saa overraskende qvægedes ved Guds naaderige Forsættelser - i de sidste Ord! Faaborg den 18 Jan. 1825. Jversen. dertisse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Et ungt Menneske af meget god Opdragelse, og bekjendt Familie, der er opdraget til Landvæsenet, og i 3 Aar har været behjelpelig i at bestyre et af Fyens Avlsbrug, samt er bevandt med Regnskabsføring, ønsker sig hos et Herskab her i Fyen Tjeneste til den 1 Mai som Avlingsforvalter, paa Lønnen sees ikke saa meget som paa honet Omgang; han taler tillige de levende Sprog temmelig godt, især Fransk. Man behager at indlægge en Billet, med Mærke D. og Stedet hvorfra, paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Et lille Eetkasses Gulduhr med en Skildpades Kasse, hvor paa den indvendige Uhrplade staaer : Dutertre á Paris, samt en vedhængende fiin Staal=Uhrkjæde og Nøgle, er frakommet sin Eier. Den eller De, som samme maatte forekomme, bedes at indberette det til Politiekammeret, hvor en passende Douceur for Tilveiebringelsen kan ventes. Odense den 12 Januar 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
For nogen Tid siden er paa Landeveien imellem Odense og Assens, i Nærheden af det saakaldte Grisehuus, fundet og til mig indleveret et lidet Meerskums Tobaks=Pibehoved med Sølvbeslag og vedhængende Rør, hvilket imod Bekjendt gjørelsens Omkostninger og de fornødne Kjendemærkers Angivelse kan afhentes af Eieren hos Undertegnede. Odense Herredskontoir den 7 Januar 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Undertegnede anbefaler sig med et fortrinligt Udvalg af nye Vintermoder, saasom: Hatte, Kapper og Balpynt, som ogsaa de saa yndede Silkelokker, Blomster til at bære i Haaret, sorte Silkehalsbind for Herrer og mange andre nye Artikler til de billigste Priser. D. Mathow. Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
300 Rbdlr. Sedler kan bekommes til Laans i tilstundende Juni Termin, imod antagelig Pant i første Prioritet, hvorom kan akkorderes med Kjøbmand Holmsted, som haver samme i Kommission. Odense den 12 Januar 1825. Næstkommende Februar Maaneds Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Da jeg har bestemt at ville give Underviisning for Pigebørn følgende, nemlig : Skrivning, Læsning, Regning, Strikning, Navn- og Linnedsyening, samt i alle Slags Broderier m.v.; saa anbefaler jeg mig herved til de ærede Forældre, der ville betroe mig deres Børn til Underviisning, lovende, at al muelig Flid for at bibringe dem disse Kundskaber til Enhvers Tilfredshed, stedse skal være Maalet for mine Bestræbelser. Odense den 6 Januar 1825. M. Berg, logerende i Vestergade No. 234.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
En Lærer, der, foruden i de almindelige Underviisnings gienstande, ogsaa giver Jnformation i nogle af de levende Sprog samt i Musik, ønsker sig til 1 Mai antaget som Huuslærer enten paa Landet eller i en Kjøbstad. Hr. Gjæstgiver Fugleberg paa Overgade i Odense anviser. Gaarden No. 295 a 294 i Odense Kjøbstæds Vestergade. der for Tiden beboes af Uhrmager Erdtner, er at faae til Leie strax eller til Paaske Flyttetid dette Aar, eller ogsaa tilkjøbs paa billige Vilkaar; hvorom behageligst akkorderes med Kasserer Storch i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Hvor nogle Fjerdinger godt Avresmør er at faae tilkjøbs, i anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Paa Ærøeskjøbing Raadstue bliver Onsdagen den 26 Janua, førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Licitation, ifølge det Høikongelige Generaltoldkammer= og Kommerce-Kollegii Foranstaltning, over de fornødne Materialier til og Opførselsen af en ny grundmuret Toldforvalterbolig i Marstal, efter de Konditioner og Overslag, som ved Licitationen vorde bekjendtgjorte, og om 4 Dage ere til Eftersyn Landfogderiet i Ærøeskjøbing og paa Toldboden i Marstal. Overslugssummen er 2000 Rbd. rede Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Ærøeskjøbing i Landfogderiet den 24 Decbr. 1824. Carstens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
En Hovedgaards Bygninger, indrettet med fornødent Lokale til en Familie uden for Bondestanden, med Kjøkken, Kjældere, Domestik=Værelser m. v., hvormed følger udmærkede gode og skjønne Frugt, Humle- og Kjøkkenhauger Staldrum til 4 Heste, fornøden Vognremisse, Græs, Høe og Skjærefoder til bemeldte Heste, samt Græsning, Fodring og Staldrum til 10 Køer og 8 Faar med Grøde, Græsning til Gjæs med Yngel, tilligemed en frie aarlig Leverance af 4 Favne Bøgebrænde og 30 Læs Tørv, kan erholdes til Leie paa et eller flere Aar, dog med et halvt Aars Opsigelse fra begge Sider, og til Antagelse første Mai d. A. Fornævnte Eiendom er beliggende i en af Fyens skjønne og skovrige Egne. De Lysthavende ville behage i denne Henseende at henvende sig enten mundtlig eller i portofrie Breve til S. T. Hr. Overkrigskommissair Tommerup paa Lammehauge, hvor Konditioner og videre Oplysning kan erholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Mandagen den 24 Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver afholdt offentlig Auction paa Fattiggaarden heri Byen over endeel sorteret Hør= og Blaargarn. Sufsisante Kjøbere gives 6 Ugers Kredit og betale intet Salarium. Odense den 18 Januar 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Efter vedkommende Udlægshavers Forlangende, bliver 5 Auctioner afholdt over Krogshøy Gaard i Paarup Sogn hvis tilliggende Jorder staae for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. Denne Gaard er beliggende tæt ved den nye Landevei 1/2 Mii fra Odense, og har betydelig Overskov og Tørveskiær. Auctionerne holdes Torsdagene den 10 og 24 Februar samt Fredagen den 11 Marts næstkommende, de 2 første paa Odense Herreds Tingsted og den sidste i Gaarden selv, hver Gang som Formiddagen Kl. 11. Odense Herredskontoir den 17 Januar 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Efter passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Reqvisition, vorder den afgangne Selveiergaardmand Mogen, Rasmussens efterlevende Enke, Frederikke Hansdatter, tilhørende Selveier=Bondegaard, der er beliggende i Pederstrup Bye og staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 Alb. med sammes Bygninger og Tilliggende, stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 14 og 28 Februar, samt Tirsdagen den 15 Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes i Birketingshuset i Tranekjær, og den 3die og sidste Auction, paa den sælgende Eiendom; hvilket herved bekjendtgjøres, Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817. Auctions konditionerne, hvorefter Eiendommen agtes absolut bortsolgt, ere til Eftersyn hos Udlægshaverens Fuldmægtig, Prokurator Boesgaard i Skrøbeløv, 8 Dage før første Auction. Grevskabet Langelands Birks Kontoir, Leibølle den 14 Januar 1825. J. N. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
En Landeiendom, som her i Landet har en fordeelagtig Beliggenhed, med gode Bygninger og Tilliggende af 200 Tdr. Ploug-Land, 52 Tdr. Land Eng geometrisk Maal, foruden godt Tørveskiær, lidet Overskov og Gjerdselskov, samt 10 Fæstehuse og flere indbringende Rettigheder, agtes underhaanden bortsolgt. De, som maatte ønske en saadan Eiendom tilkjøbs, vilde derom behagelig henvende sig til Kystbefalingsmand Pedersen i Woldbye ved Middelfart, der af Vedkommende er givet i Kommission at sælge den, eller, om saadant ei skeer, efter nærmere Kundgjørelse, at bortforpagte den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver foretaget Auction; 1ste Gang Løverdagen den 5 Februar hver Dags Forden 12 - 2den - den 19 - 1 middag Kl. 11. 3die - over det Vægter Ole Andersen og afdøde Hustrue, deres fælleds Stervboe tilhørende Huus No. 325 Litr. A i Holstendaarestrædet her i Byen, bestaaende af et Forhuus 4 Fag 1 Etage, Muur og Bindingsværk, hvortil en liden Hauge. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning, saavelsom og, at de 2 første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, og den 3die i selve Huset. Odense den 12 Januar 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver foretaget Auction; 1ste Gang Mandagen den 7 Februar Hver Dags For 2den - den 14 - middag Kl. 11. 3die - den 21 - over det afgangne Skomager Hans Clausens Stervboe tilhørende Huus No. 529 i Ramsherred her i Byen, bestaaende a) af et Forhuus 5 Fag 1 Etage, Muur og Bindingsværk, b) en Halvtag=Tverbygning i Gaarden 5 Fag, dito Bygning og c) en beqvem Gaardsplads. Hvilket bekjendtgjøres til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning, saavelsom og at de 2 første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, og den 3die i selve Huset. Odense den 12 Januar 1825. Reimuth. Arvingerne samt Kreditorerne og Debitorerne efter den heri Byen ved Døden afgangne Bedemand Christen Rask, indkaldes herved til at møde for undertegnede Skifteforvalter i Boet, Kreditorerne og Arvingerne for at beviisliggjøre deres Fordringer, og Debitorerne for at betale hvad de til Boet ere skyldige. Kreditorerne gives 6 og 12 Ugers Frist, Arvingerne derimod kaldes med Aar og Dags Varsel. Rudkjøbing den 24 Decbr. 1824. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter afg. Jørgen og Jens Jeppesen af Skarehuus under Wissenberg Sogn, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig hos mig for at gjøre deres Fordringer gjeldende, og bemærkes, at næste Skiftesamling er berammet til at afholdes paa mit Kontoir Tirsdagen den 15 Febr. 1825, om Formiddagen Kl. 11. Odense Herredskontoir den 50 Decbr. 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-20
Dritte und letzte Bekanntmachung. Extract, des in No. 2 inserirten Proclams. Der verschollene Christen Jürsen aus Lysabbel, so wi seine Erben, Glaubiger, Schuldner und Pandinhaber mussen sich, bey Vermeidung der gesetzlichen Strafen resp. der Todeserklarung, Proclusion, doppelter Zahlung und Verlust des Pfandrechts innerhalb 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, bey den Herrn Justizrat, Riegels auf Fechtenburg ordningsmassig melden. Gegeben in der Königl. Siderhardesvogten zu Sonderburg. den 23 Decbr. 1824. Esmarch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
No. 11. 54 Aargang. . Stifts. Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Januar 1825. Fredagen den 21.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Jndhold. De Amerikanske Anliggender (De sydamerikanske Staters Erkjendelse af Storbritannien. Politiske Bevægelser i denne Anledning. Præsidentens Budskab til de Foreenede Staters Kongres. Den nye Mexikanske Statsforfatning). Jtalien (Kongen af Neapels Død). Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
De Amerikanske Anliggender. Alt som det store Spørgsmaal, enten hine Jordkredsens herlige, udstrakte Egne skulle udgjøre selvstændige Stater, eller fremdeles blive afhængige af Moderlandene? nærmer sig sin Afgjørelse, synes et Uveir at optrække over Europas Horizont. Tiden allene kan lære, om samme end nu vil fordele sig, og saa mange og forskjellige politiske Jnteresser bringes i Ligevægt uden en voldsom Rystelse og Sværdets Mellemkomst. Den 31 Decbr. f. A. - udbryder en Skrivelse fra London - vil vorde uforglemmelig i Engellands Annaler. J en Forsamling af alle Kabinetsministre udviklede nemlig paa denne Dag Grev Liverpool og Hr. Canning med overveiende Grunde Nødvendigheden af at slutte Handelstraktater med de sydamerikanske Republiker, som selvstændige Stater, og sikre Engelland de Fordele, hvorpaa det, i Betragtning af sit Maadehold, har et saa retmæssigt Krav. Alle Medlemmer af Kabinettet, selv de, som hidindtil havde stemt for en Opsættelse, bifaldt begge Talernes Grunde og stemte overeens i, at Tidspunktet var kommet, da den middelbare Erkjendelse af hine Staters Uafhængighed ved Handelstraktater ikke, uden Fare for dette Lands Jnteres. se, kunde opsættes længere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Den nye brittiske Agent for Mexico, Hr. Ward forlod alt den 7 d. M. London, og medbringer Fuldmagt for sig og Hr. Morier til ufortøvet at slutte en Handels traktat med den Mexikanske Regjering; det samme skulde Obersterne Campbell og Hamilton udrette i Columbien og med La=Plata=Provindserne formodes det alt at være bragt i Rigtighed. Saavel Koureren som Times støde i Basunen over en Beslutning, der saa ganske svarer til alle Britters billige Forventning, og ikke heller kan overraske de fremmede Kabinetter, som baade af Yttringerne i Kongens Tale ved Parlamentets Aabning f. A. og af flere ministerielle Meddelelser til Spanien og de andre Magte, ere fuldkommen forberedede derpaa. Dette Alt beviser, hvor oprigtig, konseqvent og fast Ministrene ere gaaede tilværks i et saa vigtigt Anliggende. Mexico og Columbien have opnaaet faste Forfatninger, som i det Væsentlige ligner de Forenede Staters. Engellands Handelsforhold med Sydamerika ere meget udstrakte og tage daglig til Af brittiske Kapitaler ere flere Summer anlagte til adskillige Foretagender, saasom de store Mine=Selskaber til at bearbeide Bjergværkerne, Perlefiskerierne &c. (Mine Actierne vare alt steegne til en saa eenorm Høide i London, at der betaltes 1400 for Stykket eller det Tyvedobbelte af Jndskuddet, men i de sidste Dage atter noget dalede). Times gjør endnu den bemærkning, at Man uden slig en officiel Erklæring kunde beskylde Engelland for, som det hemmelig søgde at tilvinde sig Fordeele over sine Handels=Rivaler, hvorvel det har ganske frie Hænder, og ikke er bunden ved Traktater eller Medlem af den hellige Alliants. "Jkke for vor, men for deres egen Fordeel - slutter den - burde andre Stater kun følge vort Exempel. Jo længere de tøve dermed, des bedre for Osle Et andet Sted gives den Forsikring, at Hensigten alt for næsten tree Maaneder siden skal være tilkjendegivet de fleste fremmede Ministre, og at der ingen Sandsynlighed er for, at nogen af de Europæiske Magter vil sætte sig derimod. Meget mere venter Man, at den ene efter den anden, og først det Nederlandske Kabinet, ville tage samme Beslutning. - Det fortjener iøvrigt at bemærkes, at ligesom de Europæiske Revolutioner i forrige og dette Aarhundrede ere udgaaede fra katholske Lande, saa blive nu igjen de katholske Stater i SydameFrika først erkjendte af de to mægtigste protestantiske Riger i Europa og Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Vi ville nu ogsaa høre hvad de franske Blade sige hertil. Disse have en ganske modsat Synspunkt. Efter Quotidienne forsamlede den hellige Alliantses Ministre, saasnart hiin Beslutning var bleven den franske Regjering officiel meddeelt, sig den 8d. i Paris, og besluttede at sende Noter til St. James=Kabinettet, saavelsom til den spanske Regjering og deres Hoffers Gesandtere i Madrid. Alle udtrykke de Misfornøielse over dette gutidiget Skridt af Engelland, og Man venter i nye Jnstruxer fra Hofferne, for i Forbindelse med Frankerig at forfægte Spaniens Ret til dets Kolonier. Stjernen, hvis nysmeldte Yttringer (S. 33), som den Londonner Koureer bemærker, naar de skulle antages for ministerielle, torde indvikle Engelland i en Forhandling om Principer med nogle Europæiske Kabinetter, finder, ligesaa lidet som Journal de Paris denne Forholdsregel af nogen Jndflydelse paa Rets Principet, men blot en kommerciel Formalitet, som slet ikke vedkommer Uafhængigheden eller Legitimiteten, da Storbrittannien selv forud har erklæret, at det allene dermed har Hensyn til sin egen Jnteresse og Velstand. Aristarken kalder ovenmeldte Artikel af Koureren en Lære og Regjering de facto, foredraget med en ynkelig Oprigtighed. Journal des Debats gaaer videre, og erklærer reen ud Følgerne af hiint Skridt for de alvorligste af Verden, saa meget mere, naar Man henseer til det kritiske Øieblik, hvori det foretages, da Man har bragt en ellers saa hellig Godtgjørelse paa Bane, hvortil behøvedes i det mindste 5 Aars Rolighed, da Man foreslaae en ny Rente=Reduktion og en heel ny Omvæltning i Finantserne. "Hvilket Partie - vedbliver den - vil Europas Fastland og Frankerig tage, Vort Ministerium er sat i den Nødvendighed, at maatte vælge imellem dets og Engellands Politik. Hr. Canning har vel vogtet sig for at afgjøre denne Sag, medens Vi seirede i Spanien og vor Kredit befæstedes ved Rentelovens Forkastelse (her mærker, Man Hr. v. Chateaubriand bag Forhænget!); men saasnart han faae, at vore Fremskridt i Spanien ikke havde gjort Os klogere, men at Vi igjen begyndte paa vore fordærve. lige Finants=Operationer, fandt han det Tid at handler &c. Jøvrigt henviser den Engelland til dets egne Manifester, da dets Nordamerikanske Kolonier 1775 havde begyndt Opstanden imod Moderlandet, der læser Man paa hver Side, at Storbrittanniens Souverain var lige saagod Konge i Pensylvanien og Virginien som i Provindserne York og Northumberland." (Men det nyttede jo ikke heller) Den spanske Krones legitime Souverainitets-Ret over hine Lande er altsaa authentisk. Den store Kamp er langt fra ikke tilende, eller Spørgsmaalet afgjort ved den blotte Erklæring af en fremmed Magt. Skulde slig en Forvirring blive herskende i de civiliserede Staters politiske Principer, hvor vilde da findes nogen Grændse for Ærgjerrigheden og Kjøbmandsaanden? Europa vilde see de Tider vende tilbage, da der blot behøvedes et Dekret, for at sige, dette eller hiint Huus havde ophørt at regjere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Jdag vilde f. Ex. Engelland løse Spaniens Amerikanske Undersaatter fra deres Undersaatlige Eed, og imorgen vilde Spanien erklære Engellands Asiatiske (!) Undersaatte for uafhængige. Men slige Erklæringer have Intet at betyde, saalænge de ikke understøttes af Flaader og Armeer. Naar Sværdet er draget, da gjelder kun Magten, og Engelland har aldrig tænkt paa, med Magten at løse et Spørgsmaal, hvis Afgjørelse for ingen jordisk Magt kunde blive farligere end for det selve Disse Betragtninger og spændte Forhold vinde endnu mere Jnteresse ved den stærke Koureervexling, som har Sted imellem Wien, Paris og London. Blandt anden skulle de Depescher, hvormed en Statskoureer fra Hr. Stratford=Canning nylig ilede igjennem Brussel fra Wien, være af høieste Vigtighed for Engelland. Det skal og være aldeles vist, at Kong Ferdinand bestemt har opfordret de Forenede Stater til at tilbagekalde de Sydamerikanske Staters Erkjendelse, da Hs. Maj. i modsat Fald vil erklære Floridas Aftrædelse for ugyldig. Sligt et Skridt - siger Aristarken - kan synes vovet i den forknyttede Forfatning, hvori det spanske Monarkie befinder sig; men Hs. Katholske Maj. veed, at han kan stole paa den hellige Alliants, i sine Rettigheders Haandthævelse og Bevaringenaf sine Staters Jntegritet. At Brasiliens Erkjendelse af Storbrittannien snart maa følge efter, lader sig af flere Omstændigheder slutte, blandt andet den forestaaende Fornyelse af den i Aaret 1820 sluttede Handelstraktat. Efter Londonner Blade skal den portugisiske Regjerings Ultimatum paa Sir ACourts Fordringer være indtruffet og at det maa være efter Ønske, slutter Man deraf, at Kongen med Jnfantinderne den 16 f.M. spiste ombord hos Admiral Beauclere. En fransk Tidende fortæller og i en Skrivelse fra Lissabon, at den brittiske Regjering virkelig har afæsket det portugisiske Hofs Svarpaa, hvad Beslutning det vilde tage, ifald Omstændighederne skulde nødsage Engelland til at bryde med de stree store Magter i Europa eller med den hellige Alliants, med Tilføiende: "saaledes staaer Portugal altsaa nu ganske under Engelsk Jndflydelse; thi vort Ministeriums Svar maa blive som det Londonner Kabinet ønsker det.