JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
J Venedig ere alle Engelske Varer blevne forbudne, og det samme skal skee i Neapel. De Provindsialmynter, som Østerrige har ladet præge i Venedig, og som i deres indre Værd vare 30 til 40 PC. ringere end de øvrige Mynter, ere nu, siden d. 15 f. M., sat ud af Cours af den Franske Regjering. Midt i Januarii Maaned, da Floderne Dill. og Lahn traadte over deres Bredder, og oversvømmede Markerne paa begge Sider, hændte der skulde tilbagegive alle sine Erobringer, paa Trinidad og Ceilon nær, til Frankrige, Batavien og Spanien; 2) at Ægypten igjen skulde komme til den Ottomanske Port og Malta til Johanniterordenen; og 3) at den Franske Regjering skulde erkjende de 7 forenede Øers Republik ved det adriatiske Hav. Men siden den Tid har Bladet aldeles vendt sig; Hannover er en vigtig Anstødsteen fr. Freden. sig i Omegnen mange ulykkelige Begivenheder, ikke langt fra Herborn vovede to Preussiske Husarer at ride over Dillfloden; men Strømmen rev dem omkuld, og man fandt dem, skjønt for sildig, omfavnende hinanden. - En Møllersøn var gaaen hen til en Auction i Leun, og medens han var der, traadte Lahnen over sine Bredder, imidlertid sendte hans Fader sin Karl til ham med en Hest. Begge satte sig paa den for at ride hjem, men da de kom midt paa Floden, styrtede Hesten, og begge Rytterne druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Det Gesandtskab, som Keiseren af Rusland, har sendt til China, bestaaende af 124 Personer, er nu paa Veien til Peking. Hele Veien fra Kiachta til Peking er deelt i 60 Stationer, og paa hver af samme holder den Chinesiske Regjering 200 Cammeler og 700 Heste. To Mongoliske Prindser ere bestemte til at ledsage Gesandtskabet til Urga, hvor der foranstaltes en Fest til dets Modtagelse, og derfra ledsages det igjen af Wann, den Chinesiske Keisers Svoger, til Peling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Ved dets Jndtrædelse i den store Muur modtages det af een af Rigstribunalets Ministre. Medens Gesandtskabet opholdt sig i Kiachta ankom Keiseren af Chinas Livlæge, for at tilbyde Ambassadeuren sin Tjeneste. Keiseren havde afsendt ham, da han erfarede, at Ambassadeuren var upasselig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Den forrige Gouverneur paa Trinidad, Oberst Picton, er af de Edsvornes Ret i London bleven dømt skyldig, fordi han imod Loven har ladet et ungt creolsk Fruentimmer, navnlig Lovise Calderon, paa 14 Aar, bringe paa Torturen. Hun blev fremført for Retten i en simpel hvid Dragt. For at martre hende, havde Picton bundet et Reb ved hendes høire Haandeled, befæstet Rebet ved Loftet, og ladet hende saaledes dingle i Luften; hendes venstre Fod havde ingen anden Hvilepunct, end et Træspiger, der var befæstet i Gulvet. Den ne grusomme Marter maatte hun udstaae to Gange; den første Gang i 54 Minuter, og den anden, 24 Timer derefter, i 22 Minuter, fordi man uden Grund beskyldte hende for at have stiaalet nogle Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Den Churbadenske Overkammerherre v. Gen sen skal have anholdt om Senateuren Beanharnøis's Datter for Churprindsen af Baden. billig og En Preussisk Dragon havde i forrige Høst faaet en Arv, og tog af denne Aarsag sin Afsked. Men da han hørte, at de Preussiske Tropper skulde rykke ud, indstillede han sig frivilligen og fulgte med sine Kammerater. Kongen, som erfarede det, lod Dragonen, da han nylig marcherede med Escadronen igjennem Berlin, kalde op paa Slot ket, forærede ham den Preussiske Hyldingsmedaille af Guld og lod ham bespise med Mad fra det Kongelige Kjøkken. Ogsaa Dronningen underholdte sig med ham, gjorde ham Spørgsmaale angaaende hans Familie, og forærede ham to Silketørklæder til hans Kone og Svigerinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Jndbyggerne i Crispino i det Mailandske, som med væbnet Haand have favoriseret Frankriges Fiender i sidste Krig have, efter en Keiserlig befaling, faaet følgende Straf, de tabe deres Borgerrettighed og betragtes som en Colonie af Folk uden Fædreneland *); de staae under militair Commando, naar andre Borgere straffes efter Lovene med Fængsel, straffes disse med Stokkepryg, (!); de maae betale dobbelt Afgivt af deres Jorder, paa deres Raadhuus sættes følgende Jnscription, Napoleon den Første, de Franskes Keiser og Jtaliens Konge, har besluttet, at Jndbyggerne i Crispino ikke skulle være Jtalienske Borgere. - - Prinds Joseph har foræret den hellige Januarius **) et meget smukt Halsbaand af Hvorledes man kan betragte sine egne Undersaatter for Folk uden Fædreneland er mig ubegribeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Den hellige Januarius betragtes egentlig som Neapels Skytspatron. For nogle Aar siden anklagede man ham formeligen for Jacobimisme, thi han havde ladet sit Blod flyde til Fordeel for Republicanerne. Men i den senere Tid har den Neapolitanske Pøbel igjen forsynet sig med ham; men det er ogsaa kun Pøbelen, der troer paa hans Underværk. Otte Dage førend Underværket skeer indfinde et Halvdusin gamle Kjerlinge sig ved Helgenens Alter. De ere alle fra det Qvarteer, hvori han var født. Adskillige af dem nedstamme endog fra hans Familie, og først ganske nyligen døde een, der paastod at være beslægtet med ham i lige Linie. Disse Kjerlinge ligge, liig Heren i Machbeth, Dag Diamanter, hvilket det Neapolitanske Folk, efter Franske Blades Forsikkring, inderlig glæder sig over J Arsenalet har den Franske Armee fundet 200 Canoner og 200,000 Pund Krud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Preussen staaer nu i saa god en Forstaaelse med Frankrige, at den Preussiske Gesandt, som nu reiser tilbage til Paris, medbringer en brillant Ordenstjerne for den Franske Statsminister Talleyrand, som vurderes for 14000 Rdlr. - - De Franske, som hidtil have opholdt sig i Crogtien, ere nu dragne til Dalmatien, men i Triest findes endnu 5000 Mand, som formodentlig endnu ville forblive der, fordi Jndbyggerne ikke see sig istand til at betale den fordrede Sum, og derfor have sendt en Deputation til Hoffet i Wien med en Forestilling om deres sørgelige Forfatning. - - Preussen overlader nu den Bataviske Republik Staden Wesel og dens Omegne, og Lippe skal udgjøre Grændsen. Denne Provinds skal igjen overlades Prinds Louis, som den Bataviske Republik tilfalder som et Kongerige. Franske og Bataviske Tropper skulle tage den i Besiddelse. og Nat knælende omkring Alteret, bede, hyle og slaae sig for Brystet. Naar Blodet flyder have de meest travelt, og der er neppe nogen Tvivl om, at disse Bedragere staae i Forbindelse med Præsteskabet. De nyde dagligen en Piaster af deres rige Stamherres Skat. - Den forrige Neapolitanske Regjering gjorde stor Regning paa denne Helgen, og den kunde ved dens Hielp selv giøre saade Underværker. Folket bifaldt alle dens Foretagender, saasnat Januarius lod sit Blod flyde. Hver Gang at dette skal skee foranstaltes en Procession. J Aaret 1804 gjorde man et saadant Tog. 40 Helgene i Legemsstørrelse og af støbt Sølv, stærkt forgyldte og besatte med Ædelstene, bleve baarne foran paa en Bærebør af et halvt Dusin Lazeroner. Disse havde man givet brogede Kjoler og sneehvide Parykker paa, som stak ganske besynderlig af mod deres nødbrune Ansigtsfarve. Alle trængte ind paa Helgenen, og Spectaklet var ubeskrivelig burlesque. Bag efter fulgte Præsteskabet, og en Trop Qvinder, som bestandig raabte: san gennaro, ora pro nobis! sluttede Toget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Tirsdagen den 18 Martii, 1806. Fodposten (Fortsat.) min Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Jeg haaber, at de er saa god at anbefale det til Deres Læsere. Deres ydmyge Tjenerinde. Rose 18.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Indene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Udenlandske Efterretninger. J den Jversenske Avis læses følgende: "En Hollandsk Capitain, de Jong, skal, efter et Kjøbenhavnske Blads Fortælling, have fundet en udstoppet Krands af Klude hængende udenfor næsten hvert Huus i Odensee. Underligt er det, at en Reisende kunde, ved en vist nok saare flygtig Beskuelse blive det vaer, som vi, der gaae den halve By igjennem hver Dag, ikke have seet noget til J Altonaer Merkur findes en Bekjendtgjørelse, hvori der klages over, at Fru Holstein, født Wormslov, er bleven dræbt ved den Jversenske Avis, skjønt hun, Gud skee Lov, ikke allene lever endnu, men endog befinder sig meget vel. Hr. Jversen erklærer nu, at hans Avis har øst denne Efterretning af et andet Blad, og at dette formodentlig nok vil tilkjendegive, hvor det har faaet den fraAt Fodposten kan blive misbrugt, har man allerede længe ymtet om. En Mand har nu ladet bekjendtgjøre, at han med denne Post har faaet et anonymt Brev, hvis Jndhold er af den Natur, at dets Forfatter, hvis han ikke er nogen Nidding, vil gjøre ham den Tjeneste, at tilkjendegive sig, paa det han kunde erfare, om det er Spøg eller Uforskammenhed. - Det vilde være at ønske, at en erfaren Lovkyndig vilde besvare det Spørgsmaal: er Anonymitet, i Henseende til skrevne Sager, der kunde befordres paa denne Maade, mindre skadelig end Anonymiteten i Henseende til trykte Skrivter, Det maatte tillige oplyses, hvorvidt det var mueligt for et ondskabsfuldt Menneske, at faae en Libel divulgeret paa saadan en Maade paa 100 Steder for en Bagatel af 2 Rdlr. Fra Preetz meldes, at Orcanen d. 27 f. M. ogsaa rasede der, men dog uden at gjøre anden Skade, end paa adskillige Steder at nedrive nogle Tagsteen, blandt andet ogsaa i et Huus et Fag Vinduer, men omkring paa Landet og i Skovene nedblæste endeel Træer, Udbygninger og Bønderhuse. D. 1 Martii var Veiret smukt og koldt. Om Aftenen Kl. 10 præsenterede der sig i Sydvest en meget delig Maane Regnbue. Maanen stod klarskinnende i en Skive, der spillede i alle Regnbuens Farver, omkring denne Skive viste sig en delig, saphierblaa Ring, og uden om denne atter en langt større, der havde en blegrød Purpurfarve. Det hele var et prægtigt Syn, og alle Farver blandede sig i de deligste Auaneer. Dette Luftsyn saaes omtrent en halv Time, hvorefter det lidet efter lidet forsvandt. Siden var det klar Maaneskin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Den 5 Martii overleverede Prof. juris Hr. Cramer, Protectoratet ved det Kielske Universitet med den sædvanlige Høitidelighed til Hr. Prof. Philos. Reinhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Efter den Hempelske Avis ventes Hr. Legationsraad v. Eggers i Begyndelsen af Maji Maaned igjen tilbage til Hovedstaden fra sin Reise til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Det har forhen været anført i dette Blad, at Hr. Olufsen har udarbeidet et stort Supplement til Jhres Glossarium, som skal udgives paa Videnskabers Selskabets Bekostning. Hvor meget de Engelske Sproggrandskere kunne vente sig af denne litteraire Skat, sees blandt andet af Biskop Serenius's Paastand, at kun en indfødt Jslænder eller Dalkarl er istand til at blive en fuldkommen Engelsk Philolog, Aarsagen dertil, siger han, ligger deri, at der er saamange Fiinheder i det Gartiske, som ikke findes mere uden i de Gothiske Nationers Tungemaal, og som ikke kunne sammenlignes med noget andet Sprog end det nye Engelske. Der gives desuden saa mange Familienavne, Øgenavne, Ordsprog, Skikke og Overtro, som ere almindelige blandt Almuen, at een, som er født i disse Lande, vil med maadelig Kundskab og dømmekraft lettere og med mere Held naae Maalet, end Junius og Casaubon, eller nogen af dem, der gjøre meest Fordring paa at have studeret de gamle Sprog. Han paastaaer, at ingen Nation kan udtale det Engelske Th saaledes som den Jslandske. Det aspirerede di Ordet Enise (Kniv, skrives f. Ex. af Jslænderne Hnyr, og de udtale det næsten ligesom en Engelskmand, der taler sit Sprog rigtig. Det aspirerede 3 er forsvundet i det Engelske, men existerer endnu i det Jslandske, hvilket det Engelske Vrack og det Jslandske Hraktilfulde beviser. Det aspirerede L., der er saa almindeligt i det Angelsariske, er næsten forsvunden hos det nyere Engelske, men findes endnu hos Dalkarlene og Jslænderne. Danske og Tydske kunne hverken udtale dette I. eller IV, af hvilken Aarsag det for 300 Aar siden var et ulykkeligt Bogstav for disse Nationer, da Engelbrecht, en født Dalkarl, brugte det som et Shibboleth, og enhver, som ikke kunde sige: Hvid hest i Korngult, blev anseet for en Udlænding, fordi han ikke kunde udtale det aspirerede i eller Strubebogstavet I. Sande Dalkarler ere Jndbyggerne i Sognene Elf dalen, Mora og Orsa, imellem Floden Silva og de Norske Fielde. Her findes endnu de fande Levninger af det gamle Gothiske Sprog, hvorom Aspirationen af 1 og i vidne: et ubedrageligt Kiendemærke paa Moesegothisk, Angelsaxisk og Jslandsk Carl den Ellevte har ladet gjøre en Sammenligning imellem det Moesegothiske og Jslandske, og den blev overleveret Grev Oxenstjerna af Professor Enberg i Aaret 1693. J et Skrivt af Nesman, en født Dalkarl, fortælles, at en Dreng fra dette Land, som var kommen til London med en Svensk Ambassadeurs Sulte, stødte paa en af det nordlige Engellænderes Jndbyggere, og begyndte at tale tilham; de forstode hinanden saavel, at de hver i sit Sprog kunne indlade sig i en heel Samtale med hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
J Pillan har der nylig tildraget sig en storNaturmærkværdighed. Den 9de d. M. kom, under en stærk Sydostvind, 6 Favne lange Jernkjæder, hvorved Tønderne der i Havnen ere befæstede og hvoraf nogle havde ligget i mange Aar 2 til 2 1/2 Favne dybt, af sig selv op af Vandet og svømmede paa Overfladen. Fremdeles saae man et Toug paa 30 Favnes Længde, som forlistes afvigte Sommer og laae 5 Favne dybt, ligeledes komme op af sig selv og svømme horizontal ligesom Kjæderne; det samme var Tilfældet med Stene, der Gud veed hvor længe, havde lagt paa Havets Bund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Kongen af Bayern har ladet den berømte Düsseldorfske Maleriesamling komme paa tyve Vogne til München, hvor man hidtil endnu ikke har havt Plads til at opstille den. - De Tyrolske Deputerede, hvoriblandt en simpel Bonde, er bleven meget naadigen modtagen af Kongen og indbudne til hans Taffel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Den forrige Gouverneur i Kjøbenhavn, Hertug Wilhelm af Würtemberg, er af hans Broder, Kongen af Würtemberg, bleven udnævnt til Feldtmarchal og Krigsminister. Prindsesse Stephanie, en Datter af Keiserinde Josephinas Svoger, skal nu virkelig formæles med Prinds Carl af Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Contreadmiral Linois har nu indberettet, at han paa sine sidste Krydsninger, som varede 114 Dage, ikke har erobret andet end et Engelsk Ostindisk Skib. Han stødte paa 10 Engelske Compagnieskibe, som han indlod sig i en Fægtning med 8 af hans Folk bleve saarede, uden at det lykkedes ham at afskjære et eneste af de Engelske Skibe. Keiser Napoleon har befalet, at der fra hans Slot Thullerierne indtil Louvrepalaiet skal anlægges en Gade, som skal hedde Keisergaden, og at der ved Indgangen til Thuillerierne skal oprettes en Triumphbue til Hæder for Armeerne. Den skal være færdig i Martii Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Staden Lyon har bedet Keiseren om Tilladelse til at opreise hans billedstøtte af Malm paa Pladsen Bonaparte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
J de Engelske Aviser fortælles, at Frankrige, hvis Hovedbestræbelse gaaer ud paa, at spærre alle Europæiske Havne for den Engelske Handel, skal, efter paalidelige Forsikkringer, ogsaa have gjort alvorlige Forestillinger hos det Danske Hof. om at spærre Sundet for Engelland, men at dets Forestillinger have været aldeles frugtesløse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
De Engelske Tidender anmærke ved denne Leilig*) Den ene findes ved Bugten St. Guitiano, den anden ved Fortet Nicasoly. Med den første anstillede Engellænderne Forsøg. Den blev ladet med en Tønde Krud og Steen. Disse bleve slængte 150 Yearts i Længden og 39 i Bredden. hed, at de Franskes Financer i denne Tid lang fra ikke ere i den Stand, at de kunne holde Dannemark skadesløs for Øresundstolden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
De Engelske ministerielle Tidender tale med Heftighed mod den ny Administration, og paastaae, at man ikke burde kaste saa mørk en Skygge paa den gamle, da der i dens Tid blev gjort Forslag, som den Engelske Historie ikke kan opvise Mage til. Den sidste store Coalition, der, hvor uheldig den end, formedelst andres Forseelser, faldt ud, maa dog betragtes som end sand Kjæmpeplan, Seieren ved Trafalger, Caps Erobring. vare Frugter af den Sæd, som under den Priske Administration blev nedlagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
J Engelland paastaaes, at Frankrige, dersom det virkelig agter at aabne nogen Fredsunderhandling, ikke vil aabne den directe, men vælge Preussen eller Dannemark til Fredsmægler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Den første Svenske Post til Feldepostcomptoiret i Stralsund afgik d. 1 Martii med Postsag ten Dronning Fredrica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
J Calais have Frimurerne udsat Præmier for dem, som redder Skibbrudne. Ogsaa ved Jldsvaader ville de række en hielpsom Haand Befolkningen af Kongerigerne Neapel og Sicilien beløber sig nu til henved 6 Mill., hvoraf det første har 4 1/2 Mill. og det sidste henved 2 Mill. J det Neapolitanske findes ialt 100,000 Geistlige, Munke og Nonner iberegnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
J Pont 3 Mousson findes nu ialt 90 Svenske Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
Kronprindsen af Neapel blev indtil d. 11 Febr. i Neapel, men da de Franske rykke saa hurtig frem, fandt han det raadeligt at begive sig til Calabrien, hvor 17000 Mand udvalgte Tropper have forenet sig med dem, der have reist sig en Masse, ved Lago=Negro, hvor de have en meget fordeelagtig Stilling. De øvrige Neapolitanske Tropper befinde sig allerede i Steilien. Kongen og Dronningen opholde sig i Palermo, 38 Mile fra deres Residencestad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-18
J Søndags Aften Kl. 11. døde Prof. Joh. Clemens Tode. Hans Død fortjener at kaldes et uerstatteligt Nationaltab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Løverdagen den 22 Martii. 1806. Johan Chemens Tode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Vore Fædrenelands Litteratur har i et Tidsrum af ti Aar fristet mangt et haardt Stød, Døden bortrykkede den ene store Mand efter den anden, liig en rasende Storm, der knækker Skovens stolteste Træer og sparer det spædeste Siv. At opregne hvad vi have tabt, vilde kun være at forøge vor Sorg, hvor kan tænke paa en Suhm, Baaden, Samsøe og saa mange andre, der udgjorde Dannemarks Stolthed, uden at fælde de veemodigste Taarer, uden at beklage, at saa store Mænd skulde have saa kort en Løbebane, uden at bebreide vore Samtidige deres Ligegyldighed for sande fortjente Mænd, medens de endnu leve og virke paa Jorden, Men hvad der dog nogenlunde bør trøste os, er, at de fleste af dem døde i deres Hæders fulde Blomster, og, lig den dalende Aftensoel, ikke forlode os, førend de havde udbredt Lys og Held over Menneskeheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
J dette Øieblik begrøde de Danske Muser, atter en udmærket fortjent Dansk Mands Død, Videnskabernes ivrigste Dyrker, Lægen og Menneskevennen Johan Clemens Tode er ikke mere. Man kunde maaskee finde det sært, at jeg kalder ham Dansk, da han dog er født udenfor Dannemark. Men hvo spørger den Blomst, der lemper sig efter vor Himmelegn, og yder os sin Vellugt, om den oprindelse gen er fremkommen i vor Jordbund, Aske Fødselen, ikke Navnet Dansk stempler nogen til Dannemand. De Godes Fædreneland er ligesaa almindeligt som Solens Lys, det kjender intet Grændselkjel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Det har i alle Tider og hos alle Nationer været Skik, at hædre de Mænd, der forædlede Menneskellægten, og glædede og trøstede den med deres Værker. Ved at ære dem, troede man at ære deres Tidsalder, der vidste at kjønne paa deres Fortjenester. Lovgiveren, Digteren, Videnskabsmanden, kort alle, som bedroge til deres Olds Forødling og Lykke, kunde gjøre Fort dring paa denne Hylding. J Verdens yngre Dage, troede man endog, at saadanne Mænd havde faaet deres Kundskaber ved en umiddelbar guddommelig Jndskydelse. Derfor forgudede man Socrates og Herkules, derfor tilbade Athenienserne deres Orphens, derfor kappedes for Steder om Æren, at have frembragt Homer, derfor valgte Macedoniens Philip Aristoreles til sin Søn Lærer og Velleder derfor forte Alerander Homers Jlinde overalt med sig i et kostbart Guldgjemme, betragtede den som en sand Helligdom, og læste den med største Opmærksomhed midt i Tumlen af sine Seiere og Kampe. - J vore lysere Tider forguder man ikke mere store Mænd, man betragter deres Kundskaber og Arbeider som Frugten af et lykkelig dyrket Genie og en utrættelig Bestræbelse for at gavne Menneskeslægten. Men desuagtet er det dog Pligt, at oprette dem i sit Hjerte et helligt undsletteligt Minde, og at fremstille dem som Exempel for Efterverdenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Tre udmærkede Mænd har vor Litteratur, riet, der ville leve i enhver Tidsalder og erindres, saa længe der i Dannemark tales Dansk og hersker Danske Sæder. Med Holberg, Sum. - og Tode begynde tre forskjellige Spoker i vor videnskabelige Verden. Jmellem Holberg og Tode har der især været saa stor en Lighed, at en Sammenligning mellem disse to Lærde vilde være een af de interessanteste Opgader for en Mand af Genie og Kundskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Nor Lode er født i Hamborg d. 21 Ar nii 1736. Han var den yngste Søn af J. D. Tode, Tolder ved den saakaldte Tollenspieker i de fire Lande ved Elben, fire smaae Mile Sydost fra Hamborg, ligesom paa Bredden af Holsteen, altsaa ligesaa nær til Dannemark som til Tydskland. Næsten kunde man sige, at Naturen selv har ladet ham fødes saa nær ved vort Fædreneland, for deslettere at kunne optages i dets Skjød og desbeqvemmere at lade ham fremme dets Gavn. Hans Farfader var en født Dansk, og hans Farmoder en Kjøbmandsdatter fra Bergen i Norge. Med Føie kunde han derfor i sin Selvbiographie sige, at der flød Dansk Blod i hans Aarer."Et Slags genfalsk Aand synes at have været arvelig i den Todiske Slægt. Hans Farfader, som kun var simpel Bondeskræder i Restorf, i Amtet Rendsborg, var Musicant tillige, og hans Fader var ligeledes en stor El skeer af Musik. Han spillede paa Harpen og sang dertil; han havde bestandig en Kreds af de fornemste Bønder omkring sig, for hvilken han forklarede Aviserne. Selv gjennemreisende Herskaber underholdte sig gjerne med ham, og man maa slutte heraf, at Sønnens Aand tildeels allerede hvilede over Faderen. Allerede i en Alder af 14 Aar mistede Tode sin Fader, og hans Moder drog derpaa til Hamborg, hvor Magistraten belønnede hende for Mandens Troskab. Efterat han havde gaaet i den Latinske Johannisskole, som han d. 30 Funii 17de til fin ældste Søsters Mand i Lon der, hvor han blev holdt til den egentlige Chirurgie, men blev dog ind- og udskreven ved Amtschirurgerne. J Aaret 1756 var han allerede Esquadronschirurg i den Leir, som den Gang fod ved Rendsborg. Med saa jevne Trin begyndte han sin store Bane, og man vil neppe paa nogen kraftigere Maade kunne gjendrive hine ubesindige unge Mænd, der lade haant om de Mennesker, der, tvungne af udvortes Omstændigheder, maae søge Hygæns Tempel, paa denne møisommelige Vei, end ved at sige dem ogsaa Tode har været simpel Amtschirurgsvend