JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Det af Herr Maillardoz, Freiburgs Gesandt, forfattede Svar-Udkast lyder saaledes: Foged og Statsraad af Canton Bern, som eedsforbundet For sted, have o. s. v., og have faaet det Hverv at svare: Frankerig og Svejz, forenede i Aarhundreder, saae den gode Forstaaelse, der herskede mellem begge Lande truet af en Misforstaaelse. Da samme er Følgen af en Vildfarelse, opstaaet ved forargelige Udtydninger fra begge Staters Side, skulle loyale Erklæringer hurtigt jevne den og atter gjenoprette de gamle venskabelige Forbindelser mellem begge Lande. J Noten af 27de Septbr. besværer Hans Majestæts, de Franskes Konges Regjering sig over den af Landdagen med Hensyn til Conseils Anliggende betraadte Vei. Landdagen, der ikke har foranlediget dette mislige Tilfælde, blev saare ubehageligt overrasket deraf, men den har ogsaa følt sig fornærmet, fordi Hertugen af Montebello ikke tog sin Skrivelse af 19de Juli tilbage, efterat Conseil var blevet erkjendt for en Eventyrer, hvilket Noten af 27de September ogsaa kalder ham. Dog, langt fra et ville fornærme Kongens Regjering eller hans Gesandt, maatte Landdagen, med stadigt Hensyn til samme Skrivelse af 19de Juli, haabe, at det hele Anliggende vilde gaae i Forglemmelse, netop fordi Documenterne desangaaende stilledes til den franske Regjerings Raadighed. Landdagen vilde ikke tilsende denne Regjering nogen Commissions=Beretning, hvilken, forelagt en beraadslaaende Forsamling, ej er andet end Resultatet af de ved Forsamlingen nedsatte Commissariers Jndskydelser og Udtrykket af deres Tanker, hvilken Beretning desuden i nærværende Tilfælde indeholder en Majoritets og Minoritets Mening. Hvis Landdagen, til Svar paa en anden Deel af Hertugen af Montebellos Note, af 27de Septbr., kunde i de svejzeriske Cantoners Navn indlade sig paa et Stridsspørgsmaal om Landets indre Forfatning. vilde det ikke falde den vanskeligt, ved Kjendsgierninger at bevise, at dets materielle og sædelige Forfatning er blevet miskjendt. Men i Svejz holder Folket selv Øje med sine Jnstitutioner, kun den offentlige Mening controllerer Regjeringens Gang. Begiærlige efter at bevise Hs. M. de Franskes Konges Regjering, hvormeget den, til begge Landes Bedste, ønsker at gjenoprette det gamle, ved Tid og Sædvane befæstede venskabelige Forhold, og underrettet om den kongelige Regjerings Hensigt, ikke at modtage de Actstykker, som den ordentlige Landdag havde besluttet at tilsende den, gjør Landdagen, efter de nu afgivne Erklæringer, Afkald paa, videre at beskjeftige sig med dette Anliggende, eller med nogen fjernere Meddelelse i saa Henseende o. s. v.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Odense, den 8de November. –¬ J Fredags druknede her en Bondekarl paa en underlig Maade. Efter Sigende kom han fra Hunderup og vilde gaae over den brede Aar, ventelig for at gjenskyde over til Qvægmarkedet, der holdes paa Heden, istedetfor at gaae igjennem Byen. Han satte Stokken for sig og var med et Hop ude i Dybet. En Person, som saae det, ilede til og kastede et Bræt ud til ham; men paa den ene Haand nær var han alt under Vandet, og formaaede ikke at tage imod Hjelpen.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Kjøbenhavn, den 12te November. Fortsættelse af den jydske Stænderforsamlings Forhandlinger. (See denne Tidende Nr. 251.) Nr. 90. Fortsættelse af Sagen om Landsbyskole, lærernes Kaars Forbedring. Nr. 91. Slutning af samme Sag. Forsamlingen indstillede allerunderdanigst: At der ved en snarest muligt foretaget Revision af de approberede Skoleplaner, og i Fremtiden ved nye Skole planers Affattelse maa tages Hensyn til, hvorvidt vedkommende Communers Størrelse og Forfatning maatte tilstede, at Kirkesanger- og Skolelærer-Embedernes Jndtægter forbedres; at den fratrædende Skolelærer eller dennes Enke og Arvinger maae beholde Embedets Jndkomster indtil Eftermandens Kaldsbrevs Datum, naar Vocationen skeer inden den befalede Tid, samt at vedkommende Skolecommission, maa bemyndiges til, efter Omstændighederne at tilstaae Skolelærernes Enker og Børn Brugen af Skole bygningen indtil tolv Ugers Dagen efter Mandens Død, imod at der da indrømmes den tiltrædende Skolelærer et Værelse der for sin Person, og at han beholder for sin Familie samme Ret i Henseende til den Bolig, han fratræder; at Skolelærernes Sønner, maae, naar de oplæres i et Skolelærerseminarium, fritages for at erlægge den ved Pl. af 19de October 1834 bestemte aarlige Kjendelse af 10 Rbd. til Seminariefondet; at herefter ved Skolebygningers Opførelse disses Jndretning maa overlades til vedkommende Skolecommissioner, dog under Approbation af Skoledirectionen, uden strengt Hensyn til Normal tegninger; at Skolelæreren maa fritages for at udrede den de forrige Degneembeder paalagte Afgivt, til de lærde Skoler.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Nr. 92. "Sagen betreffende Andragenderne angaaende den nye Matricul." Nr. 93, 94, 95 og 96. Fortsættelse og Slutning af samme Sag. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At det nye, vistnok saare forbedrede Skyldsætningsarbeide snarest muligt maatte vorde fuldendt, at dets Resultater, saavidt gjørligt, maatte bekjendtgjøres ved Trykken; at det udarbeidede Forslag angaaende Grundsætningerne for den nye Matriculs Anvendelse og Jndførelse, maatte værdiges Overveielse ved det Lovudkast om Maaden hvorpaa, og Tiden, naar den nye Matricul kunde blive indført, som de jydske Provindsialstænder allerunderdanigst forvente at ville blive dem forelagt i en paafølgende Forsamling efter den
Berlingske Tidende, 1836-11-12
nye Matriculs Bekjendtgjørelse. Sagen angaaende Justitsraad Fielstrups Proposition om Medvirkning til Sædegaardenes og Arvefæstes Fremme i Jylland. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At det maatte tages under Overveielse, om offentlige Kasser, og Fonds ikke for Fremtiden, istedetfor at udlaane deres Midler i større Summer paa samlet Gods, kunde indskrænke sig til Udlaan paa enkelte Bøndergaarde og Huse, eller dog give disse fortrinlig Adgang til Laan, samt paa Forlangende samtykke i, at deres allerede i samlet Jordegods udestaaende Pantefordringer ved saadanne Godsers Afhændelse til Beboerne, overtages af disse til Forretning og Tilbagebetaling, at Godseieren, hvad enten Bøndergodset afhændes til Selveiende eller Arvefæste, maa kunne overdrage Bonden Jagt= og Fiskeret, og tillige sammes Brug for sig og næste Efterkommere. Nr. 97, 98, 99 og 100. Fortsættelse og Slutning af Sagen angaaende Selveiendom og Arve fæstes Fremme i Jylland. Forsamlingen indstiller allerunderdanigst: At der i Nørrejylland, især til Bedste for Rigets mindre Landeiendoms Besiddere, maa oprettes et LaaneJnstitur med et Fond af indtil 400,000 Rigsbankdaler Sølv, men under Hans Majestæts Garanti at Placat af 26de Januar 1812 maa vorde ophævet, og at en almindelig Lov maa tillade enhver Eier af en complet Sædegaard, til fuldkommen Eiendom at afhænde alt eller noget af det Gaarden tilliggende Fæstegods, uden derved at tabe de Herligheder, der nu tilkomme Hovedgaarden; at Placat af 30te Marts 1814 maa forandres saaledes, at fuldkomne Eieres Afhændelse til Arvefæste herefter kun skal skee efter Frdn. 13de Mai 1769, uden at Contrahenterne bindes til at lade den forrige Landgilde vedblive, samt at Skatteansvaret ei skal paaligge Sælgeren, hvorimod han taber sin Skifteret efter Arve fæsterne, men befries for Lægdsvæsenet; at det maatte tillades Lehns- og Stamhuusbesiddere at sælge Bøndergodset, imod at en vis Sum af Sælgeren indbetales til Udsættelse paa en anordningsmæssig Maade, eller til Forretning i den Kongelige Kasse, som Vederlag for Lehnets eller Stamhusets Formindskelse; at Godsejeren under alle Omstændigheder maa være berettiget til, for sig og næste Efterkommere at forbeholde sig sin hidtil havte Jagt- og Fiskeret, eller at overdrage samme til Bonden; at Skatter, Bankrenter, Brandpenge og Communefgivter kun for eet Aar skulle have Fortrindret fremfor al hypothecarisk Gield, at de første Skjøder og Obligationer ved Fæstegodsets Salg maa skrives paa stemplet Papiir af anden Classe, og at samtlige Gebyhrer maae nedsættes til det Halve; at det maa overveies, hvorledes det lader sig udrette, at offentlige Kasser og Fond, istedetfor at udlaane deres Midler i større Summer paa samlet Gods, indskrænke sig til Udlaan paa enkelte Bøndergaarde og Huse, eller dog give disse fortrinlig Adgang, samt at de paa Forlangende samtykke i, at deres i samlet Jordegods allerede udestaaende Pantefordringer ved Godsernes Afhændelse til Beboerne, overtages af disse til Forrentning og Tilbagebetaling.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Efter Cancelliets allerunderdanigste Jndstilling. er under 19de f. M. emaneret en allerhøieste Placat, af følgende Jndhold: Vi Frederek den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, a., Gjøre vitterligt: at Vi, under de nærværende Forhold, have fundet det billigt og hensigtsmæssigt at gjøre Forandring i de for Tiden gieldende Bestemmelser angaaende Grændserne for Grosserernes Handelsret, i hvilken Henseende Vi, efterat have desangaaende indhentet allerunderdanigst Betænkning fra begge Forsamlinger af Vore troe danske Provindsialstænder, allernaadigst byde og befale, som følger: § 1. Det skal herefter være Grossererne tilladt saavel underhaanden som ved offentlig Auction at sælge Varer i saadanne Partier, som Commerce-Forordningen af 4de August 1742 § 11 omtaler, ligesom det endvidere skal være dem uformeent at sælge enhver Varesort, hvad enten den hører til de deri udtrykkeligen benævnte eller ikke, i Qvantiteter ikke ringere end 20 Rbd. Sølv. De kunne derhos benytte Paragraphens øvrige Bestemmelser, forsaavidt disse med Hensyn til en eller anden Varesort hjemle Adgang til at udsælge en Qvantitet, hvorfor Prisen er mindre end 20 Rbd. Sølv. § 2. Den ved Vor Forordning af 27de Julii 1831 § 1 tilstaaede Lettelse i Auctionssalariet ved frivillige Auctioner over Handelsvarer, som sælges i større Partier, skal ogsaa være anvendelig i allede Tilfælde, hvor den Qvantitet, der sælges ved eet Hammerslag, er af den Størrelse, at den i Medhold af foranførte Regel ligger indenfor Grændsen, af Groshandel. § 3. Den ved nærværende Vor Placat skeete Udvidelse i Grosserernes Handelsret skal hverken gjøre nogen Forandring i den Rettighed, der ved Vor Anordning af 23de April 1817 er tilstaaet fremmede Handlende, eller i den Skippere ved ovennævnte Forordning af 4de August 1742 hjemlede Udsalgsret. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Under 19de f. M. er emaneret en allerhøieste Placat af følgende Jndhold: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, etc., Gjøre vitterligt: at Vi, efter det af begge Forsamlinger af vore troe danske Provindsialstænder indgivne allerunderdanigste Andragende, ville til Formindskelse af Omkostningerne ved de fremtidige Valg af Deputerede til bemeldte Stænder samlinger allernaadigst have fastsat, som følger: § 1. De af Os udnævnte Valgdirecteurer, samt Valgbestyrelsernes øvrige Medlemmer skulle herefter ikke kunne gjøre Paastand paa at tillægges Diæten, efter deres Rang, hvorimod disse, i Lighed af hvad der er tillagt de Deputerede, bestemmes til 4 Rbd. Sølv. § 2. Det gjøres Valgdirecteurerne til Pligt ved Udnævnelsen af Valgmedhielpere at henvende sig til saadanne Mænd, som formodes at ville udføre det overdragne Hverv uden Udgivt for Districtet. § 3. De enkelte Valgbestyrelsens Medlemmer kunne for Fremtiden ikke fordre Godtgjørelse for deres Reise til det Møde, hvor ifølge Vore Forordninger angaaende Provindsialstændernes Indretning i Vort Kongerige Danmark af 15de Mai 1834, resp. § 45 og 43, Valgets endelige Afgjørelse skal finde Sted. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Hveisel og Givskud Sognekald i Ribe Stift, 472 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Sognekaldet for Trinitatis Menighed i Fredericia og Veilby Menighed i Ribe Stift, 630 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Sognekaldet for Bog Menighed under Lollands Falsters Stift, 250 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie Under 28de October er Kammerherre, Oberst og Commandeur forden kongelige Livgarde til Fods, J. D. v. Zepelin, Commandeur af Danebroge og Danebrogsmand, beskikket til Ceremonimester ved de kongelige Ordeners Capitul; og Prof. ordin, ved Kjøbenhavns Universitet, Conferentsraad, Dr. Philos. L. Engelstoft, Ridder af Danebroge og Danebrogsmand, til Historiograph ved bemeldte Ordeners Capitul.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Efterretninger at blandet Jndhold. En Materialhandler i Glasgow har opfundet et nyt Middel til at skaffe sig Kunder paa, og har udgivet en Jndbydelse hertil. J Jndledningen beskriver han sit Huus og hvad dertil hører, og derpaa vedbliver han "Dette lover jeg at overgive til en af mine Kunder, efterat jeg i det Enkelte har gjort 150,000 Salg (Kaffe. 3. Sukker undtagen) til 5 Skilling (een totredie Deel Rigsdaler). Enhvers Navn, som for denne Sum kjøber Noget hos mig, indføres i en særskilt Protocol. Naar de 150,000 Salg ere skeete, kommer man 150,000 til hine Navne svarende Lodder i et Lykkehjul, og den, hvis Nummer udkommer ved Trækningen, faaer af mig mit Huus med Tilbehør uden at Afgivt, eller hvis han hellere vil have Penge 1000 Pd. St. (6500 Rigsdal.) uden alt Afdrag.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Den heftige Jldebrand, som for ikke længe siden i London fortærede Hr. Wigans store Humlemagazin, har beriget Videnskaben med en ny Opdagelse over Kattenes Naturhistorie. Midt under Ruinerne og den halv forbrændte Humle fandt Arbeiderne en Kat, der syntes at være død. Men neppe var den befriet fra den Humle, som fra alle Sider bedækkede den, og havde gandet frisk Luft, førend den til alle Tilstedeværendes største Forhavselse gav Livstegn og begyndte at bide i Humlen. Jldebranden udbrød om Morgenen den 30te August og Katten havde levet fulde 3 Uger under Gruset.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
J de forenede nordamericanske Stater har en Mechanicus for kort siden gjort en Opdagelse, en Mechanisme fornemlig for at sættes i Bevægelse ved Havets Flod og Ebbe. Man har allerede benyttet denne nye uimodstaaelige Kraft, for at udtrække dybt i Havet fastsiddende Pæle. En Reisende siger: "Jeg har i Skotland spiist Nælder, sovet paa Lagener af Nælder og spiist paa Duge af Nælder. Den unge, fine Nælde, er et fortreffeligt Slags Grønt, og Stenglerne af de gamle ere til Tøjvæveri ligesaa gode som Hør. Linned af Nælder skal være langt mere varigt end noget andet lignende Stof. Chineserne bruge aarlig for omtrent 12 Millioner Dollarer Opium til Bernsning, hvilket altsammen indsmugles i Landet, da Jndførselen af Opium er forbudt. "Franklin Journal meddeler følgende Beskrivelse paa vandtætte Sko, saaledes som den er angivet i det Patent, Opfinderen deraf har erholdt i de forenede nordamericanske Stater: Saalerne kunne forarbejdes af flettet Hør, Hamp, eller af den indvendige Deel af Linde træets Bark. Til den øverste Deel kan man bruge ethvert Slags Klæde, og derpaa udføres Skoen med Linned eller Bomuldstøi. Saalerne blive derpaa overstrøgede med en Blanding af Linolie, Colophonium, hvid Vitriol, fiint Saugmeel af Egetræ og Terpentinaand, hvorved de, saasnart Overstrygningen er tørret, blive ganske vandtætte.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
J Egnen omkring Minerne ved Vordernberg har følgende betydningsfulde Sagn vedligeholdt sig blandt Bjergfolkene. Paa den Tid da Romerne bleve fordrevne fra denne Provinds af Steyermark, aabenbarede Bjergaanden sig for Sejerherrerne og sagde: "Jeg vil skjenke Eder en Naade, vælger selv; Vil J Guldminer paa et Aar, Sølvminer paa tyve Aar, eller Jernminer for bestandig?" Folkene vare kloge og valgte Jern for bestandig.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Efter den sidste Folketælling i Paris har det viist sig, at denne Hovedsted, nu paa meget Lidet nær har een Million Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
En fattig Familie i Yorkshire fik for ikke længe siden fra Amerika et Skrin med en Deel Arvegods fra en gammel Slægtning, hvis Forfædre havde forladt England strax efter Revolutionen. Dette Skrin indeholdt flere Mynter fra Dronning Elisabeths, Jacobs og Karl, den Førstes Tid, tilligemed et gammelt Uhr, for hvilket en Uhrmager udbetalte de fattige Folk 2 Shilling 9 Pence, som Værdien for Sølvkassen. Dette Uhr laae længe i en Skuffe, indtil endelig Uhret, ved at Skuffen ofte lukkedes op og i, blev saa afgnedet, at den nye Ejer opdagede i et Hjørne af Futteralet følgende Ord: Johanni Miltono 1621. Ogsaa Navnet paa den, der havde forfærdiget Uhret, var læseligt, ligesom hans Adresse: Pope's Head-Alley, London. Navnet og Adressen forefandtes virkelig i det af hiin Tids Uhrmagerlang førte Register. Directionen for det brittiske Museum staaer i Underhandling med Eieren af denne store Digters Reliquie, og har budt en betydelig Sum derfor. De Klipper, som lidt efter lidt opstige til Havfladen, i Bugten ved Santorini i det græske Archipel, vedblive at hæve sig saa raskt, at de i Aaret 1840 – hvis de ellers vedblive at stige i samme Forhold – allerede ville kunne fortjene Navnet af en Ø. Man anseer Vulkanen under Havet for slukt, men at Grunden stiger op, synes at tyde paa mangfoldige Anstrengelser til Eruptioner i de sidste halvhundrede Aar. Den rosenrøde Farve, som pryder det engelske Porcellain, kunde man hidtil ikke finde i Frankerig, og naar den der forlangtes, maatte man kjøbe den i England. Hr. Malagutti, som er ansat ved Manufakturfabrikken. i Sevres, har saalænge chemisk undersøgt denne Farve, indtil det er lykkedes ham at berede den. Ved at fortsætte sine Forsøg opdagede han en anden karmoisinlak lignende Farve, som er langt varigere end enhver af dyriske Stoffe tilberedt Farve, og hvilken kan med Fordeel anvendes i Oliemaleriet.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Den franske Skibscapitain, Grev G. R., skrev fornylig til en Journalist, for at henlede Oldgranskernes Opmærksomhed paa et Mindemærke fra Middelalderen, hvilket findes indmuret i Kathedralen i Chartres. Paa Siden af Jndgangstaarnet til denne skjønne Kirke, seer man i en Rische en Steenfigur, forestillende en paa Bagbenene opretstaaende Æsel, der er omgivet med et saavidt Drapperi, at Legemsformen ikke kan sees. Under den venstre Forfod holder Dyret en stor, om dets Hals hængende Lyre, hvorpaa det spiller med den høire For fod. Det Hele er over Legemstørrelse. J Begyndelsen, kaldte man denne Figur Fane qui vielle (Æselet, som spiller paa Lyre), i Tidens Løb blev denne Benævnelse forvandsket, og dets gængse Benævnelse blev Tane qui veille (Æselet, der holder Vagt. Oprindelsen og Udtydningen af dette Billedhuggerarbeide i Chartres kjender man endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Den uhyre store engelske Handelsmarine bestaaer, efter de aarlige Lister som forelægges Handelsministeriet, af ikke mindre end 27,859 Koffardiskibe, i dette Antal er iberegnet Coloniernes, men Alt, hvad der hører til den kongelige Flaade frataget. Disse Koffardiskibe ere for Tiden i Farten med 200,000 Mennesker. Den 11te f. M. tilbagelagde Ritmester, Baron v. Scheenkendorff, i Følge et Væddemaal, Vejen mellem Dusseldorf og Køln, 5 1/2 tydske Postmile, i een Time og 27 Minutter, paa en af sine Vognhopper, af ivenacker Race. Den har en Vægt af 165 Pund, og havde paa hele Vejen en stærk Vind lige imod sig.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
J Hermannstadt i Siebenbürgen blev den derværende General-Auditeur=Lieutenant og Justits-Referent for den siebenburgske General-Militair-Commando, Oberstlieutenant v. Elsaster fornylig, da han var død af Cholera, uden videre begravet. Blandt hans Efterladenskaber savnede man en Ring, et Familiestykke, og da en Tjener, der var mistænkt for at have skaffet den tilside, paastod at den Afdøde havde havt den paa Fingeren, og følgelig faaet den med sig i Graven, besluttede man at grave Liget op igjen. Med Rædsel saae man nu, at den Ulykkelige kun havde været skindød, og først i Graven fundet en frygtelig Død; thi han laae paa Maven, med Ryggen i Vejret. Dødstraffens Ophævelse for Forbrydelsen af Bancosedlers Forfærdigelse i England har medført en betydelig Formindskelse af disse Forbrydelser. J de med 1820 sluttede fem Aar, hvor der i England og Walisfaldt 94 menneskelige Offere for denne Lov, beløb Banco sedlernes Forfalskning sig til 645, i de fom Aar fra 1830 til 1835 derimod, medens Jngen for falske Bancosedlers Forfærdigelse dømtes til Døden, forekom kun 331 saadanne Forfalskninger.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Man beretter fra Lille, at en ung Maler, Stalars, har i gamle Haandskrivter fundet Hemmeligheden, hvorledes de gamle Kunstnere malede paa Glas, og han skal allerede have erholdt de meest glimrende Resultater af sine Forsøg i denne hidtil tabt gaaede Kunst.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Videnskabelige Motitser. Den i Chili bosiddende Franskmand, Hr. Gay, har meddeelt det kongelige franske Jnstitut i Paris, at han under det stærke Jordskjælv i Chili i Februar 1835, har lagttaget store Afvigelser i Magnetnaalens daglige Bevægelser; ved de svagere Rystninger vare ogsaa Afvigelserne ubetydeligere. Hans Jagttagelser beløbe sig til flere end 2000, hvilke alle overbeviste ham om, at de magnetiske Tilsyneladelser vise sig fuldkommere i denne Verdensdeel end i Europa, thi istedetfor tvende daglige Bevægelser fik han tre saadanne, en om Morgenen mod Østen, en om Middagen mod Vesten og en tredie om Aftenen atter mod Østen. Denne tredobbelte Bevægelse betragter han som permanent, og han holder den store Kjæde af Cordillerne for en af de derpaa indvirkende Aarsager. Af de af Hr. Chevalier gjorte og samlede Erfaringer følger, at enhver Jordbund og enhver Gjødning som ere salveterholdige, bringe Runkelroeavlen Skade, fordi de meddele samme et Salt, der indvirker Raadelige paa deres Organisme og det Sukker, man faaer af dem. Om kort Tid vil i Berlin udkomme i Trykken et høist vigtigt Værk: Afdøde Geheime-Statsminister Vilhelm v. Hamboldts Arbejder angaaende de malaviske Sprog hvilken Undersøgelse næsten udelukkende optog den ædle Statsmands ledige Timer. Dette Arbejde udgives, under høiere Bestyrelse af den Afdødes Broder, af en un Lærd, til hvem den afdøde Statsmand allerede i lan Tid havde fæstet en særdeles Tiltro. Tiden efter skal desuden udkomme en Fortsættelse af samme Forfatters Arbejder angaaende de americanske Arforogs Egenheder.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Tordenskjold, Drama Paa Mandag Aften opføres: Den Gjerriges Datter, Lystspil i 2 Acter af Bayard og Paul Duport, oversat af Hr. C. Borgaard; og Ratavlan, den lille Tambour, Vandeville i 1 Act af Sewrin og Visentini, omarbeidet af Hr. H.P. Holst. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Reisende. Med Dampskibet "Frederik den Sjetter afgik den 10de Oc løber til Kiel. Amtmand Grev v. Moltke. Consul v. StahlSlotsintendant Linstov med Kone og Datter, Lector v. Buchwald, Lieutenant ved Husarerne v. Brockdorff. Cand. Juris v. Sievers, Fabrikant Bolten, Kjøbmændene Ahrens, Jacobsen, Pieterse og Haug, Guldsmed Albers, Malermester Paschen, 3 Haandværkssvende, 2 Staldkarle, til Møen: Hr. Melchiør,
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te November 1835. Hamborg 2 M. a riet, 300 Species 202. Disconto 4 pCt.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Species solgtes til 12 17 Kongelige Obligationer uden Renter i Banco 90 1/2 a 81. Dito uden Renter i Sedler 90 1 a 31. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1832) rede Sølv 102 1/2. Dito i Sedler 103 1/2. Norske Speciesedler 175 1/2. Søenske Sedler 48 a 48 1/4 pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 73. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) Dito dito i r. S. til 4 pCt. 101 a 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. (af 1828 i Bco. 100 1 a 101. Dito dito til 4 pCt. r. S. 100 4 a 401. 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat, i Bco. 92 a 92. 4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbank-Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat. Renten pr. 6te Jan. 102.
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te November 1838. Rug, pr. Tdr. 3 Rbd. 5 a 4 Rbd. 1 8 Hvede....... 4 . . 8 s. - s. Byg, 2radet. Dito, gradet . . – Havre, Erter. . . . . . . Flæsk, røget pr. Lpd. 2 - 2 - - 2 - 38. Dito, grønsaltet. Smør, ...... pr. Pd. . . 4 101 13, Æg, Snesen. Gjær, pr. Pd. -
Berlingske Tidende, 1836-11-12
Sjællands Smør, pr. Fdg. 14. Alt i Sedler og Tegn.