Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-21
J det fjerde Qvartal af Prof. EngelstoftsUniversitets- og Skoleannaler for 1808 findes en interessant Efterretning om de academiske Borgeres Bevæbning ved Kjøbenhavns Universitet i Aaret 1700, der bringer os en Tidspunct i Erindring, der har saa stor Lighed med den nærværende. Hovedstaden befandt sig den Gang næsten i samme Stilling som i Aaret 1807. Bloqueret af en forenet engelsk hollandsk svensk Flaade, som havde allerede begyndt at bombardere, truet af en Svensk Armee med Landgang paa Sjællands østlige Kyst, befandt Kjøbenhavn sig i en ubeskrivelig stor Fare. Den Danske Flaade var indsluttet og Armeen med Kongen i Holsteen. Men selv i denne farlige Stilling hverken tabte vore Forfædre Modet eller glemte hvad de skyldte Fædrenelandet. De samlede de faa Kræfter, de havde, og modsatte sig en fra Sø og Landsiden truende Fiende. Kongen, underrettet om disse Farer, sendte fra Holsteen, de fornødne befalinger, og deriblandt en Opfordring til Studenterne at forene sig med det øvrige bevæbnede Mandskab. J denne Opfordring hedder det, at de skulle drage til Minde sine gamle Formænds Tapperhed, dem at efterfølge, hvis fornødent giøres skulde; de skulle der udover blive forsikkrede som Kongelig Majestæts Hyldest og Naade, og skulle saa mange som dertil resolverede vare, indgive deres Navne hos Professorerne." Denne Kongelige Opfordring blev Løverdagen d. 7 Aug. om Eftermiddagen Kl. 2 oplæst paa Universitetet for alle Studenterne af Rector Magnificus Dr. Masius, efterat de i Forveien vare tilsagte ved en latinsk Bekjendtgjørelse fra Consistoriet. J denne opfordredes de til at træde i deres Forfædres Fodspor, gribe til Vaaben mod Fienden, og at møde i dette Øiemed i det store Auditorium om Eftermiddagen Kl. 2, for at høre Kongens Befaling oplæses og vedtage det Nærmere. Men da det Antal, der indfandt sig, formodentlig ikke var forholdsmæssigt til Studenternes Tal, saa lod Consistoriet udgaae en ny og bebreidende Formaning, hvori det blandt andet hedder: "J skamme ikke eder ved, i Fredstider at bære Vaaben, og dog skielve J for at bruge dem, naar Nøden byder! Dette er just ikke meget mandigt eller passende for Sønner af Pallas, thi hun fordrer standhaftige Tilbedere, der under Lykkens modsatte Stilling blive sig selv lige." Denne Paamindelse synes at have frugtet; thi tre Dage efter, Onsdagen den 11 Augustii, bleve de deelte i fem Compagnier, hvert paa 200 Mand, saaledes, at enhver kunde indtræde i hvilket Compagnie, han vilde, selv maatte de vælge Officierer, fra Lieutenants-Plads og derunder, men Capitainerne og høiere Officierer toges af de egentlige Militaire. D. 12 modtoge de Gevær fra Tøihuset, og en Oberst Skov blev ansat til deres Chef De fem Compagnier tilligemed Fanerne gaves Navne efter Provindserne; det første eller Sjællandske Compagnie førte en blaa Fane og alle dets Medlemmer havde blaa Baand paa Brystet og i Kaarden; denne blev baaret af Studiosus Oluf Bornemann. Det andet eller Norske Compagnie førte en hvid Fane og alle dets Medlemmer havde hvide Baand paa Brystet og i Kaarden, Fanen blev baaren af Studiosus Truels Smidt, som siden blev Generalfiskal. Det tredie eller Jydske Compagnie førte en guul Fane og alle dets Medlemmer havde gule Baand paa Brystet og i Kaarden. Det fjerde eller Fyenske Compagnie førte en grøn Fane og alle dets Medlemmer havde grønne Baand paa Brystet og i Kaarden. Det femte eller Holsteenske Compagnie førte en rød Fane og alle dets Medlemmer røde Baand paa Brystet og i Kaarden. Hele Corpset havde sine Hoboister, og hvert Compagnie tvende Tambourer. Foruden disse, 5 Compagnier forenede endnu 200 Stuventere sig med 100 Jægere, og oprettede et Slags Observationscorps, der tog sin Position en halv Miil fra Kjøbenhavn. Man ventede hvert Øieblik, at Fienden, der havde taget sin Stilling i Egnen af Humlebek, skulde rykke videre frem, hvilket ogsaa skede d. 21 Aug., da de Svenske brød op derfra og satte sig fast ved Rungsted Kro. Men imidlertid var Freden til Travendal sluttet den 18 Augusti. og da Kongen kom tilbage afløstes Borgerskabet ved Militsen, og Studenterne forbleve blot saalænge under Vaaben, indtil de havde havt den Ære at præsenteres Kongen, som skede den 3 September. Kort derefter udstedte Consistorium en Bekjendtgjørelse, hvori de tilsiges at nedlægge deres Vaaben. - Udgiveren af Universitets-Annalerne anfører ved denne Leilighed den Mærkelighed, at af de fire Gange, Studenterne ved Kjøbenhavns Universitet have været opfordrede til at gribe til Vaaben, indtraf det tre Gange i Augusti Maaned.