JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Post-Expediteur Claus Jørgensen i Lyngbye beskikket at være Postmester sammesteds. Den 18de November er Capellan Hr. Christian Gotlieb Schlegel confirmeret at være Sognepræst for Carlebye og Løyet ofte Meenigheder i Lolland. Studiosus Frederich Holmsted Tobiesen ligesaa for Herringe Meenigheder i Fyen. Sognepræst Hr. Hans Jørgen Birch beskikket at være Sognepræst i Middelfart. Sognepræst Hr. Otto Ottesen at være Sognepræst til Fedts Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Knud Wessel Brown ligesaa til Høylands Præstegield i Christiansands Stift. Krigsraad Poul Geelmuyden Smit udnævnt at være virkelig Justitsraad. Den 2den December er Raadmand og Byefoged Jacob Jensen Lund beskikket at være tillige Birkedommer og Skriver til Hunderup Birk i Riber Stift. Candidatus Juris Jens Laasbye Rottbøl forundt Bevilgning at være Høyeste Rets Procurator.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Den 9de December er Studiosus Søren Hald confirmeret at være Sognepræst for Oddense og Ottinge Meenigheder i Viborg Stift. Orlogspræst Hr. Peder Dalhoff beskikket at være Sognepræst for Ring og Fouling Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Andreas Hyllerup Knudsen confirmeret at være residerende Capellan for Kiøbeløv og Vindebye Meenigheder i Lolland. Friderich Svensen beskikket at være Herredsfoged udi Lolland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Under 16de i d. M. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Consulat-Secretair Knoblauch i Algier til Legations=Secretair i Berlin, og i hans Sted beskikket Candidatus Juris Frederich Adeler Pløyen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Under Dato Christiansborg Slot den 7de December er udgaaet en Forordning, angaaende Anskaffelsen af et extraordinair Fourage=Forraad af Havre, Høe og Halm i Danmark for Aaret 1791 til Kongelig Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Til Directionen for det asiatiske Compagnie er indløben Efterretning om, at deres Skib Dannemark, ført af Capitain J. Winther, lykkeligen var ankommet til Tranquebar den 24de Maji sidstleden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
J Tallotteriets 469de Trækning i Wandsbeck, den 15de December, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Barom. J Kulde. 12 Decbr. N. V. 11 Varme. S. V. N. N. V. N. V. 28. 7. 3. 1 1/2 Kulde. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-23
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Kiøbenhavns No. Aar. huusuun. huus. Post-Tidender. pitain ube Mandagen, den 26 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Rom, den 26 November. Den fra Siena her ankomne Engelske Prinds August Frederich begav sig i Tirsdags til Cardinal Statssecretairen, som førte ham til Paven, der modtog ham med megen Distinction, ligesom Hs. Hellighed ogsaa underholdte sig med ham paa det venskabeligste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Man læser nu paa Prent den Pavelige Skrivelse, hvori Hs. Hellighed antager og approberer Kroncommissairens Protestationer imod Avignons og Venaissains Usurpation, saaog erklærer Nationalforsamlingens Decret af 14de September, angaaende Avignons Forening med Frankerige, for aldeles ugieldende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Semlin, den 1 December. J Forgaars ankom her siden Fredsslutningen den første Caravane med 70 Pakheste med Bomuld og Læder fra de tyrkiske Provindser, tilligemed endeel Kiøbmænd fra Belgrad. Endnu hedder det, at Porten vil giøre Belgrad til en frie Handelsplads, paa samme Fod som i Smyrna. Vist er det, at der i Belgrad nu er langt større Sikkerhed, for Person og Eiendom end før Krigen. Tyrkerne holde sig stedse roeligen, og man har siden Afleveringen ikke hørt et et eneste Pistol, Kanon, eller Glædes-Skud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Warschau, den 7 December. Endeligen er nu Marquis Luchesini kommet tilbage fra Berlin. – Med Projectet om Starostiernes Bortsælgelse er man endnu lige nær.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Fra Jassy skal der være indløbet Efterretninger om en Contrarevolution, som adskillige sig der opholdende Constitutionens Fiender ville iværksætte, og hvortil de stoele paa fremmed Understøttelse. Man har paa Rigsdagen delibereret derom, ved hvilken Leylighed Kongen lod uddeele en af mere end 400 Litthauere underskrevet Addresse, hvori de forbinde sig til med Liv og Blod at haandhæve den nye Constitution. Monarken holdt i samme Anledning en fortræffelig Tale, og der blev decreteret Dødsstraf for alle den nye Regieringsforms beviislige Fiender, hvor de end- og maatte antræffes paa Republikens Grund. Endog imod alle uformodede Foretagender vil man beskytte Constitutionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Ogsaa i Wolhynien yttrer man sig imod den nye Constitution, formodentlig efter deres Tilskyndelse, som for nærværende Tid opholde sig i Jassy, ja der skal allerede være formelige Manifester paa rede Haand, for at udvirke en Contrarevolution, som vi indstændigen bede Himlen bevare os fra Paris, den 9 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
J Tirsdags har Kongen udnævnt den samme Hr. Ludvig Narbonne, som i Foraaret geleydede de Kongelige Tanter til Rom, til Krigsminister, og derom givet Nationalforsamlingen Efterretning, hvori tillige paa nye drives paa, at Exministeren Duportail ikke maatte tillades at forlade Staden, førend han havde aflagt vedbørligt Regnskab for sin førte Administration og retfærdiggjort sig for de imod ham gjorte Beskyldninger. Ved samme Leylighed blev ligeledes Exministeren Montmorin, som siden hans Dimission har opholdt sig her, bragt i nye Erindring, for at behandles paa samme alvorlige Maade som Hr. Duportail. – J Forgaars faldt der atter meget haarde Denunciationer imod Søeministeren, hvori han ligefrem kaldes en Bedrager, da han tør paastaae, at Søe officererne vare paa deres Post, og det dog er beviisligt, at 400 ere fraværende med og 260 uden Permission. Han beskyldtes videre for at tage lutter mistænkelige Officerer til Expeditionen paa St. Domingo, og Klagen sluttedes med: "at Nationalforsamlingen ey længer kunde forlade sig paa den executive Magts Agenter, siden disse øiensynSaa blev ligen bedrage den og med den hele Riget." ogsaa Escadrechefen paa Martinique, Hr. Behage, denonceret som Constitutionens Fiende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
London, den 9 December. J Gaar holdt Statssecretairen Greenwille en Conference med Corps diplomatique, og havde ved denne Leylighed en særskilt Samtale med den Hollandske Gesandt, Baron Nagel, og med den franske Charge d'Affaires, Hr. Barthelem. Siden efter blev holdet et langt Cabinetsraad, som angik især Frankeriges nærværende Forfatning og det Wienske Hofs sidste Erklæring desangaaende. Directeurerne for det Ostindiske Compagnie holdt i Gaar en Forsamling, hvori adskillige af Commandeurerne for de til Indien seylfærdig liggende Skibe toge deres Afsted. Omkostningerne ved Krigen i Jndien beregnes til 300000 Pund Sterlings maanedlig Byrde for Compagniet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Stockholm, den 9 December. J Forgaars bleve endelig Ratificationerne af den under 19de October paa Drotningholm sluttede Venskabs= og Alliance-Tractat udvexlede i Rigsdrostens Hotel. Den Russiske Befuldmægtigede, Greve von Stackelberg, fik ved denne Leylighed, foruden den sædvanlige Præsent, 3000 Ducater i Guld, Kongens rigt med Jnveler besatte Portrait. De Svenske Commissarier fik ligeledes fra Keyserinden kostbare Daaser med Ædelsteene; men Rigsdrosten og Ober=Kammerjunker von Taube Keyserindens Portrait.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Fra Svensk Side er Tractaten underskrevet af de to sidste meldte, samt Ober=Kammerjunker Baron von Armfeldt, Statssecretair Frank og Drosten Hakanson, fra Keiserlig Side allene af Greve von Stackelberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Endskiøndt man endnu ingen offentlig Bekiendtgiørelse har seet om Rigstændernes Forsamling, saa vedbliver man dog, nu mere end forhen, at paastaae i Publico, at denne Forsamling skal holdes i Gefle i Januarii Maaned, ja man troer, at saadant næste Søndag vil blive bekiendtgjort fra Prædikestolene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Wien, den 10 December. Efter Forlydende har det Svenske Hof ladet vort Hof giøre den Erklæring, at dersom Keiseren endog skulde see sig hindret fra at medvirke til de emigrerte franske Prindsers Understøttelse, har Sverrig dog fast besluttet, i Foreening med Rusland og Spanien, at anvende al sin Magt derpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Mange af vore Grækere have fra Levante Efterretning, at de franske Consuler indbyde de der værende Undersaatter til at boesætte sig i Frankerige, og der nyde frie Handtering og Religionsøvelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Nederrhinen, den 10 December. De franske Prindser skal nu have faaet 80 Kanoner samlet. Det til Coblenz ankomne Artillerie er kjøbt i Buckeburg, hvor Prindserne have tilkiøbt sig hele Enkegrevindens Tøyhuus for en betydelig Sum. Prindsen af Conde fik, førend han sidste Gang reyste fra Worms til Coblenz, fire Millioner Livres. Man venter daglig Heste transporter til Coblenz, da der allerede paa forskiællige Stæder i Tydskland er opkiøbt 3000 Stykker. Der antages endnu Vundlæger, Hværvingen fortsættes af alle Kræfter, og den 5te hujus ankom til Worms en Commissair fra Coblenz, for at mynstre de der staaende Compagnier til Hest og til Fods. Emigranterne ere saa langt fra at vende tilbage til Frankerige, at de meget meere offentligen erklære, at de hellere ville sætte Livet til, end underkaste sig den nye Constitution, og at de, om de nogensinde skulde komme tilbage til Frankerige, blot giøre det for at faae flere Tilhængere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Maynstrømmen, den 13 December. Samlingspladsen for det Corps, som Greve von Wittgenstein har hværvet for de franske Prindser, er i den Grevelige Solmske Residence Rødelheim, en Miil fra Frankfurt. - Magistraten i Frankfurt har betydet alle de af dens Borgere og Borgersønner, som havde ladet sig engagere under Prindsernes Fane, at de have forbrudt deres Borgerret, og den har ikke vildet tillade, at nogle 100 Heste og Vogne, som det Frankfurter Handelshuus Ehr mann havde leveret Prindserne, forbleve Natten over i Landsbyerne Oberrad og Sandhof. - Den franske Resident i Frankfurt, Hr. Brentano, udstæder Vexelbreve paa Holland for Prindsernes Regning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
J Hanan arbeydes Natten med Dagen, endog om Søndagen, paa Krigsudrustninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Man siger, at General Luckner, da han i Strassburg fik den Kongelige Ordre, ved første af Emigranterne givne Anledning at forfølge dem saa langt han kunde, skal med Enthuustasme have erklæret: "at han vilde blive ti Aar yngre, dersom han fik Leylighed til at udføre bemeldte Ordre."
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Nederelden, den 19 December. De nyeste Breve fra Holland melde, at de franske Papirer ere der pludseligen faldne 10 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
De franske Prindser have i Coblenz sluttet en Contract om en Leverance af 3000 Sække Havre til deres Armee. En fransk Spion, som i Coblenz, just da han var i Begreb med at ville reyse derfra igien, blev paagrebet med mistænkelige Brevskaber, maatte, uagtet han var af stor Familie, finde sig i, at Bøddelen offentligen skilte ham ved sine Ærestegn, og derefter paa en haanlig Maade viiste ham, hvor Veyen gik til hans Hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Studenterne i Jena have imellem sig oprettet en Æres ret, hvor de, for dog engang at faae Duellerne afskaffede, bilægge alle opkommende Stridigheder af den Art i Mindelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Hamburg, den 20 December. En med den i Løverdags ankomne franske Post indløben Skrivelse fra Ostende beretter, at sammesteds var inkommet et Skib fra St. Eustatius, som havde været paa Martinique og Guadeloupe, hvor Negerne ogsaa vare i fuldt Oprør, og bleve anførte af europæiske Officerer, Hvorvidt denne Skipperrelation er sand eller ikke, vil Tiden snart lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Altona, den 19 December. Udi afvigte Kirkeaar ere her i Staden copulerte 18 Par, fødte 554, døde 769. J Herskabet Pinneberg ere copulerte 167 Par, fødte 796 og døde 622. Næsten Halvdelen af de her i Staden Bortdøde bestaaer af Børn, som Kopperne have dræbt, og dog er man endnu saa forblindet, at man ikke almindeligen vil benytte sig af Jnoculationen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Aalborg, den 19 December. Udi afvigte Kirkeaar ere i Aalborg Stift copulerte 832. Par; Fødte Drenge 1198, Piger 1206, deriblandt 149 Uæte, tilsammen 2404, Døde Mandkiøn fra o til 10 Aar 3600 fra 10 til 20 Aar 46, fra 20 til 30 Aar 52, fra 30 til 40 Aar 59, fra 40 til 50 Aar 76, fra 50 til 60 Aar 80 fra 60 til 70 Aar 142, fra 70 til 80 Aar 99, fra 80 til 90 Aar 45, fra 90 til 100 Aar 5, fra 100 Aar og der over ingen; tilsammen 964. Qvindekiøn døde fra 9 til 10 Aar 284, fra 10 til 20 Aar 20, fra 20 til 30 Aar 41. fra 30 til 40 Aar 61, fra 40 til 50 Aar 69, fra 50 til 60 Aar 100, fra 60 til 70 Aar 129, fra 70 til 80 Aar 125, fra 80 til 90 Aar 55, fra 90 til 100 Aar 5, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 890, døde af begge Kiøn 1854. Altsaa ere i hele Stiftet 550 flere fødte end døde. Mærk Jblandt de Fødte: 25 værdigheder ved de Fødte og Døde. Par Tvillinger, 59 Børn dødfødte. J Schjoldborg Sogn 1 Pigebarn født med 6 Fingre paa den høire Haand. Jblandt de Døde: 2 druknede ved Aalborg, og 1 funden druknet sammesteds. J Hellevad Sogn 1 druknet. Ved Sæbye 3 Mænd druknede. J Albech Sogn 1 Karl falden i en Brønd. J Widstrup Sogn i druknet, da han ville ride over en Aae. J Tversted og Uggerbye Sogne 3 Mænd opkastede af Havet. J Horns Sogn 2 Mænd ligesaa. J Kiættrup Sogn druknet. J Ager Sogn 1 Mand druknet. J Sønberg Sogn 1 Mand ligesaa Ved Hiørring 2 Børn druknede af Vaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
J Schallerup Sogn 1 Karl, og i Flade Sogn en Qvindes person ligesaa. J Sundbye 2 Personer omkomne i Jldebrand. J Wensted 1 funden død paa Marken. J Wolstrup Sogn 1 Mand død meget pludselig, medens han sad ved sit Arbeyde. J Albech Sogn 1 Mand funden død paa Marken. J Jelstrup Sogn Kone frossen ihiel paa Marken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
J Tversted Sogn et Fruentimmer omkommet i Sindsvildelse. J Siøring Sogn 1 Dreng paa 11 Aar nedfalden til Døde i en Lade. J Sønberg Sogn 11 Mand myrdet. Ved Hiøring, en Kone død uforløst med 2 Børn, ligeledes paa Jeginde en Kone død i Barnsnød. J Aggersborg Sogn 1 Par Ægtefolk, hver noget over 63 Aar gammel, begravede i een Grav og paa een Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Kiøbenhavn, den 26 December. Førstkommende Onsdag den 28de December, bliver Bal paree en Domino paa Hof=Theatret for alle 9 Classer til Aften Kl. 6 1/2 Slet. Enhver, som agter at bivaane dette Bal en Domino, ville i Forveien indsende deres Navne til Casserer Juul, boende i store Kongensgade No. 43, da billetterne med enhvers Navne paategnet, kan afhentes i den saa kaldede Procuratorstue, samme Dags Formiddag fra Kl. 9 til 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Under 2den November er Ober=Bergcommissairen Morten Thrane Brünnich allernaadigst udnævnt til at være Ober=Berghauptmand søndenfields i Norge, med virkelig Etatsraads Rang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
J Tallotteriets 517de Trækning i Altona, den 22de December, udkom følgende Numere: II.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Udi afvigte Uge fra den 17de Decbr. til den 24de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 17 Par. Fødte Drenge 29. Piger 31. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 12, Qvinder 17, Drenge 23, Piger 14, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Barselseng 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 5, Forraadnelses=Feber 1. Frisler 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation 3. Kopper 11. Kiighoste 1. Orm 1. Slag 15. Tænder 1. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 8, Vattersoet 6. Tilsammen døde 66. Altsaa 6 flere døde end fødte. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1792, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 s.; ligeledes kan og bekommes: Schleswig=Holsteinischer, gemeinnutziger Handcalender für 1792, for 8 s., samt smaa Altonaiske Fouteral-Calender med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-26
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrivt er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie. Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk. Kielderen under Gaarden No. 199 i Frederichsberggaden, tienlig formedelst sin gode Beliggenhed nær ved Torvet til Handel, er under eet eller separat strax til Leye at bekomme, om samme tales med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Kiøbenhavns No. Ca Aar. el huus. mulig, taling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Post-Tidender. Posituatinus, li nu Fredagen, den 30 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Madrid, den 28 November. Vort Hof har ikke forandret noget i dets System i Hensigt til de franske Anliggender. Vore Ministre ere jævnligen i Conference med den Svenske Gesandt, og disse Conferencer bivaanes sædvanligen af adskillige fornemme Franskmænd, f. Ex. Hertugen af Havre, den forrige Ambassadeur, Hertugen af Vauguyon, og flere. Man anseer her den Svenske Monark som Chef for den Forbindelse, som til Foraaret skal fremvirke en Contrarevolution, hvori han personligen vil tage Deel. Rusland viser sig ligeledes paa de franske Prindsers Partie, og vil understøtte dem paa sin egen Bekostning; hvorimod Sverrig, som man siger, forlanger Subsidier af vort Hof. Den i Cadix boende Svenske Consul har med den her værende Svenske Legationssecretair været i Ferrol, for, efter Sigende, at giøre Anstalt til en Svensk Flaades og Svenske Troppers Modtagelse der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Marggreven af Anspach har kun opholdt sig en kort Tid her med sin Gemalinde, og er reyst videre til Frankerige. En fra Berlin ankommen Coureer traf ham altsaa ikke her, men er reyst efter ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Endelig er her da ankommet en Ambassadeur fra Keyseren af Marocco, og han har allerede havt sin første Audience hos Kongen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Brüssel, den 12 December. Uenigheden imellem vort Gouvernement og de Brabantske Stater tager desværre til, istedet for at bilægges. De sidstmeldte vægre sig haardnakket ved at bevilge Keyseren Subsidierne, ja endog ved at indcassere Paalægene. Der er derfor siden denne Uges Begyndelse ikke erlagt nogen Afgivt, og man opskriver blot alt hvad der af Jndvaanerne indføres. De Brabantske Stater ville sende en Deputation til Wien, Gouvernementet har vel ikke afslaaet dem det, men dog erklæret, at saadant vilde være forgiæves gjort, og at Keyseren ikke vil modtage en saadan Deputation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Stockholm, den 13 December. Endnu er den Kongelige Resolution til en Rigsdags Sammenkaldelse ikke offentligen bekiendtgjort, men man venter den hver Dag. Nu veed man, at Kongen endeligen har modtaget og aabnet den Brevpakke fra den franske Charge d'Affaires, hvori der meldtes, at Ludvig XVI havde antaget Constitutionen. Men Coureren, som skulde bringe Svaret tilbage, er ey endnu afreyst, siden man endda venter paa nogle Efterretninger fra Frankerige. Jmidlertid har bemeldte Coureer, Hr. Signeul, nu Ordre at holde sig færdig. Den franske Charge d'Affaires selv, Hr. Gaussin, var allerede i Begreb med at reyse, og hans Vogn var færdig, da han blev underrettet om, at vor Monark vilde antage Notificationen om Constitutionens Acceptation. Man siger her, at Keyserinden af Rusland nu ligeledes har antaget samme Notification.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
J Gaar Aftes kom Greven af St. Priest her tilbage fra Petersburg, hvorfra han havde gjort Reysen over Warschau, Berlin og Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Man har allerede i lang Tid ventet Marquisen af Sabran her. Endelig var hun ankommet til Helsingborg, men var pludseligen reyst tilbage igien, uden at man veed Aarsagen dertil. Vi have nu over hele Riget det herligste Slædeføre. Vor Sildefangst har været meget fordeelagtig; men nogle Skibe ere komne til Skade i Stormen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
J Upsalg har der været en stor Tumult imellem Studenterne og Haandværkssvendene, men ved det academiske Consistoriums Bestræbelser er det igien blevet roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Coblenz, den 14 December. Da den Kongel. Svenske Gesandt, Baron von Oxenstierna, den 25de i forrige Maaned ankom her, holdt Marechal Broglio i Spidsen for den franske Adel følgende Tale til ham: Min Herre! Deres høye Souverain har ikke med Ligegyldighed betragtet vor Monark Ulykker. Neppe var en med saa megen Ære ført Krig blevet endt, førend han fattede den ædelmodige Beslutning, at komme os til Hielp; og han er utaalmodig over at faae denne Beslutning udført. – Den Ret, at forsvare alle Potentaters Sag, tilkom udentvivl den Monark, som Seyeren havde kronet, og hvis vise Love har forsikkret hans Undersaatter, Rolighed og Velstand. – Den Jnteresse, han for nærværende Tid viser for sine gamle og troe Allierte, opvækker den franske Adels største Erkiendtlighed. Den overdrager derfor mig at bringe den ædelmodigste Prinds den ærefrygtsfuldeste Hylding; og denne Hylding er hans høymodige og føelsomme Hiertes Antagelse værdig. – Jeg har den Ære at bede Deres Excellence at melde Deres Monark dette. Den berømte Cantzler Oxenstierna viiste sig altid som Frankeriges Ven. Vi ønske os til Lykke, Min Herre, med at finde den samme Tænkemaade hos Dem. Baronens Svar var følgende: Hr. Marechal, og De, Mine Herrer, De have nyeligen takket Kongen for et Skridt, som hans Hierte har viist og hans Retfærdighed foreskrevet ham. Den Souverain, hvis Godhed og Mod giver Tronen en Glands og en Styrke, der er ligesaa fornøden for Undersaatternes Vel som for Monarkiets Ære, kan ikke være ligegyldig ved Bourbonnernes og et Riges Uheld, hvis Ven og Bundsforvante Gustaverne og deres Eftermænd i Aarhundrede have været. Nationerne maae dog tilsidst indsee, at deres sande Fiender just ere de, som smiggre dem, overvælde dem med Plager, og indvikkle dem i Forbrydelser, ved at lade Friehedens Navn skingre dem i Ørerne; at derimod de Fyrster ere deres sande Venner, som vel have Ærefrygt for Frieheden, men tillige regiere Folket. - Kongen har søgt Bourbonnernes Trone hos de høimodige Prindser, som have protesteret imod dens Forringelse; hos de berømmelige Riddere, som ville opoffre sig for dens Beskyttelse. Den afgiørende Prøve, som Turennes Descendente og saa mange andre Helte have lagt for Dagen om deres høye Tænkemaade, maa være dem Borgen for den levende og bestandige Andeel, som Gustav Adolphs Descendent vil tage i deres Skjæbne. – Da Kongen paa en saa ædel Løbebane har en Souveraine til Forgiænger, som veed at give alle sine Handlinger Præget af en høy Caracter, saa er han mindre ivresyg over at hun har forekommet ham, end han giør sig en Ære af at følge hendes Exempel. Udentvivl vil den rige Høst af stort Navn, som denne Løbebane fører med sig, bevæge de øvrige Souverains, som besiæles af samme Tænkemaade, til ogsaa at attraae den; den er ikke af det Slags, som kan udtømmes, naar den deeles. – Man er virkelig lykkelig, Mine Herrer, naar man er en saadan Tænkemaades Tolk, og i sit Hierte tænker ligedan. – Ja, Mine Herrer, jeg føler den fuldkomneste Ære i at opfylde denne Deel af mit Ministerium hos Mænd, der tænke som De og som den høye Chef, der anfører Dem." Coblenz, den 25de November 1791.