Jyske Efterretninger, 1790-10-08
Ogsaa her blev viist en almindelig Glæde i Anledning af Hs Kongl. Høihed Prindsesse Maria SophiFridericas høitidelige Indtog den 14de Septemb. Ved vare de udvortes Glædes=Tegn ikke kostbare og glimrende; men hvad heri manglede, haabe Jndvaanerne noksom at have oprettet ved deres varme Følelse for det Kongel. Huus, og deres velmeente Ønsker for de Høie Fornedes Velgaaende. Om Morgenen bebudede 27 Kanon=Skud af Byens Kanoner Dagens Høitidelighed. Til Middag havde Hs. Excellence (d. A., Hr. Geheimeraad og Stitsbefalingsmand Høegh Guldberg stort Selskab af Byens Militaire, Geistlige og civile Kongelige Embedsmænd, samt adskillige fornemme Herskaber fra Landet; Under Maaltidet blev Hs. Kongel. Majestæts og de Høi Kongelige Herskabers Velgaaende erindret under Paukers og Trompeters Lyd samt Kanoners Løsning. Alle Skibene i Havnen havde vaiende Flag den heele Dag, og de Søefarende celebrerede ogsaa denne glade Dag med Kanoners Løsning. Om Aftenen var der Selskab hos Hs Excellence Hr. Geheimeraad Guldberg. Hele Byen var om Aftenen smukt illumineret, og paa Raadstuen var i Vinduet over Indgangen anbragt en Decoration af følgende Jndhold: Oven til paa Stykket saaes Forsynets=Øie, fra samme kom en Genius med en Laurbærkrands, som forenede tvende Hierter. Under disse saaes et Alter, hvorpaa var en Medaillon, og derpaa stod F. M. S. F. Samme Alter hvilede paa en Støtte, paa hver Side af denne stod en Genius, den ene rækkende den Danske og den anden den Hessiske Krone op til Navnene, i det de gave hinanden Haand. Herunder stod det Danske og Norske Vaaben stærk illumineret og derunder den 14de September. Neden til ved den høire Side af Støtten var Tiden forestillet, som havde kastet sin Lee, der var brækket, og holdte i den ene Haand den 31te Julii, og med den anden vegede op til den 14de Septemb. Paa den venstre Side neden ved Støtten vare Sindbilleder, som forestillede Videnskaberne, Vindskibelighed og Agerbrug. Under Støtten stod: Viret Kiøernes blaab. Ligeledes var den latinske Skole illumineret, og paa Qvisten i Vinduet over Indgangen saaes følgende Decotation Tvende Stotter, den ene bærende den Danske og den anden den Hessiske Krone. Støtterne vare ombundne med en Laurbærkrands, hvis Ender sammenknyt ledes oven til af en fra den stiernede Himmel nedstigende Engel. J Midten læste man denne Jnscription. Serenissio ac Calsilling. Danix ac Norvegik Principi bæreditatioSilke, Lactissimam Conjugem Serenissimam Principem Malads Spiisni 1811. In Regiam Metropolin. Marima cum PompaDucenti. Ardentissimum. Friminkdeclamat, Schola Arhusien. I Grunden var Videnskabernes Billede, og en Jld som forestillede brændende Ønsker. Paa Raadstuen forsamledes om Aftenen Byens Magistrat, alle Kongelige Embedsmænd baade geistlige og civile, den Latinske Skoles Lærere, Byens Committerede og den fornemmeste Deel af Borgerskabet, hvortil og Stiftamtmanden og biskoppen tilligemed de heie Milisaire vare indbudne. Under Maaltidet blev Konge=Husets høieste Velgaaende erindret under Pauker og Trombeters Lyd, og Kanoners Løsning. Dette Selskab erindrede sig tillige de Fattige og Sengeliggende ved at sammenskyde en liden Summa, at og disse kunde frydes ved denne for alle troe Undersaatter saa glædelige Dag. Anden Dags Aften var hos Hs. Excellence (S. T.) Hr. Geheimeraad Høegh Guldberg et stort Selskab, samt Contert og Ball til om Morgenen. Saaledes har da denne Byes Jndvaanere, enhver efter Stand og Vilkaar med glade Hierter taget Deel i den for Kongen, Kongehuset, og begge Rigerne frydefulde Dag. Aalborg den 7 Octob.