JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Den Ottomaniske Moniteur bekjendtgjør et Firman, hvis Bestemmelser ere meget mærkværdige. Det lyder saaledes: Forat sætte en Grændse for Folkets Undertrykkelse og de Udsuelser, for hvilke Raaerne kun altfor ofte blive Offere, har Sultaner befalet: at, naar Jndvaanerne indgive Klager over et StedsOvrighedspersoner, da skal Divanet ikke indskrænke sig til blot at undersøge Besværinger i Constantinopel – hvilket er erkjendt at være et utilstrækkeligt Middel, – men at det umiddelbart skal udnævne Commissairer, der hemmeligen skulle afsendes til vedkommende Steder, for der at foretage en grundig Undersøgelse, og i fornødent Fald anledige Øvrighedernes Afstraffelse. Det samme Firman befaler, at, naar en Muselmand eller Raya vorder anklaget for en Forbrydelse, da skal Stedets Op righed indskrænke sig til at sikkre sig hans Person, og beholde ham i Fængsel indtil Kjendsgierningerne ere behørigen undersøgte. Til dette Diemed skal Statholderen, efter en foreløbig Undersøgelse, der vil overbevise ham om Anklagen er grundet, eller blot oprunden af Privathad – indsende sin Beretning til Regjeringen, der har at afgjøre, om en ny Undersøgelse skal finde Sted. J intet Tilfælde tør Gouverneuren befale en Henrettelse, uden lovlig Dom, der først skal forelægges Regjeringen til Bekræftelse. For at fuldkommengjøre Bestemmelserne til Føltets Fordeel, befaler Mahmud, at alle Embedsmænd, der bereise Provindserne, skulle punktligen erstatte disse alle Udlæg, paa det at deres Gjennemreise ingenlunde skal falde Jndvaanerne til no sen Byrde.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Ved den Efterretning: at Grækerne i Adrianopel have erholdt Tilladelse til at bygge to nye Kirker, bemærker det officielle Blad. Denne Tilladelse er et Beviis paa den religiøse Tolerances tiltagende Fremskridt i et Land, hvor de, til de forskjellige Gudstjenester indviede, Bygninger vel stedse bleve agtede, men hvor Tilladelsen til at opbygge nye kun blev uddeelt med stor Sparsomhed og efter en, ofte fleeraarig, Prøvelse.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Kongen af England har gjort Sultanen en Foræring af et Antal Kanoner. Uagtet denne Opmærksomhed skal Sultanen, som Moniteur Ottoman forsikkrer, have yttret for den Engelske Capitain, der overbragte Foræringen: at han fandt særdeles Jnteresse i en velorganiseret Marine og en skjøn Flaades imponerende Magt; at han havde besøgt den Russiske Eskadre, der ved særegne Omstændigheder var bleven ført til Constantinopel, at han ønskede ligeledes at see den i Middelhavet stationerede Engelske Flaade, men at han maatte nægte sig denne Fornøielse, fordi hverken den Britiske Regjerings eller hans Riges Jnteresser kunde tillade denne Flaades Jndløben i Dardanellerne.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
London, den 28de December. Fyrst Talleyrand forlader sit Hotel i Hannover-Saare, fordi det ikke er rummeligt nok for hele hans Følge. Han har leiet Marqvis Angleseas Pallads for Syv Tusinde Pd. Sterling om Aaret. De saa utallige Gange forekommende Skibbrud ved Boulogne, anledige Times til følgende bemærkninger: Det tiltagende Antal af slige Ulykkes-Tilfælde ved et og samme Sted paa en stor Søestats Kyster, skulde, efter vor Formening, kunne ansees som en passende Anledning for alle Handelstater, til at gjøre det Franske Ministerium indstændige og vedholdende Forestillinger, paa det at Skibene ikke fremdeles skulle være udsatte for saadanne Ulykker, ret som og Kysten ved Boulogne laae i et nyligen opdaget Land, hvor man endnu ikke kjender Civilisationens Magt og Virksomhed og hvor ingen Jndkomster hæves til Almeen væsenets foregivne Vel, og hvor ikke findes nogen Regjering, der kan beskytte Liv og Eiendom. Dersom den Franske Regjering ikke besidder Magt og Driftighed nok til at kunne bygge Havne-Dæmningerne eller Voldenne noget længere ud i Havet, saa at derved kan dannes et sikkrere Tilflugtsted, som til enhver Tid indeholder Vand nok, – er det da i det mindste ikke mueligt at vedligeholde et Rednings-Fartøi, – Eller skulde de Deputerede af Oppositionen ansee en Udgift af 150 Pd. Sterling for altfor betydelig, naar det gjælder at tilvejebringe en Art Beskyttelse for Franske Fiskere og fremmede Matroser Li Paris, den 31te December.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Paa den Samtale, som flere Deputerede fra Vesten havde med Ministeren for det Jndre, fulgte et høitideligt Skridt. Efterat de Deputerede fra Departementet Vende havde forenet sig med dem, begave de sig til Conseil-Præsidenten, hvem de skildrede Tilstanden i deres Departementer. Jfølge Courier francais have de fort Klage over Autoriteterne, der forekomme Carlisternes Onske, hvorved disse bleve end mere overmodige, fordi de saae sig i Sikkerhed. De have erklæret sig imod Gjentagelsen af ulovlige Forholdsregler, men derimod paa det Jndstændigste forlangt en total Forandring i Local-Autoriteternes Personale, og en Udvidelse af den bevæbnede Magts Kraft og Virksomhed. Oprettelsen af bevægelige Colonner og et permanent Gensd'armerieerklærede de ligeledes for hensigtssvarende. Marskalken har forpligtet sig til ufortøvet at forelægge Kammeret et Lovndkast angaaende Organiseringen af 2000 Gensd'armer til speciel Tjeneste i hine Egne.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Næste Onsdag, siger Courier francis, vil Grev Pozzo di Borgo, som den Ældste af Gesandterne, have den Forretning at bringe Kongen det diplomatiske Corpses Lykønskninger til det ny Aar. Dette er naturligviis en beqvem Leilighed til at tale om Fredens Opretholdelse og om den gode Forstaaelse, der aldrig kan ophøre at herske mellem de Europæiske Magter. Man erindrer, at Grev Pozzo di Borge for eet Aar siden troede ikke at burde benytte denne Leilighed, at han tvertimod nogle Dage forden første Januar reiste til London, og overlod den Østerrigske Gesandt, Grev Apponyi Udførelsen af den Rolle, der tilkom ham ifølge hans Alder; man erindrer ogsaa, at den Sidstnævnte udrettede sit Ærinde i saa tilfredsstillende Udtryk, at Statspapirer nes Priis derover steeg. Vil den Russiske Gesandt følge dette Exempel, og nærer det Russiske Cabinet virkeligen saa fredelige Følelser, som Viener-Hoffet den Gang lagde for Dagen, Man smigrer sig med, snart at kunne bringe dette i Erfaring. Denne Gang synes Hr. Pozzo di Borgo ikke at ville udeblive fra den Ceremonie, ved hvilken han skal figurere; han vil sige de sædvanlige Artigheder. Visse Personer vente med Utaalmodighed dette Oieblik, for at erfare: hvorledes de have at forholde sig i Henseende til den tilsyneladende Spænding mellem England og Rusland. De forglemme imidlertid, at det diplomatiske Sprog, har saa bestemte Former, at det let kan skuffe hele deres Skarpsindighed.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Adskillige Jtalienske Stater have forenet sig at opfordre den Franske Regjering til at rømme Ancona.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Rom, den 15de December. Efterat de indvortes Uroeligheder i Pavestatens Provindser ere blevne dæmpede, har ingen udenlandsk Begivenhed i saa høi Grad tildraget sig vort Publikums Jnteresse, som hvad der har tildraget sig i Spanien, siden Ferdinand den Syvendes Død. Endskjøndt den Vaklen, som den spanske Regjering røber, ikke gjør det mueligt, at tage bestemt Partie, saa er dog de der herskende politiske Forholds Jndflydelse paa Jtalien, et Stamme beslægtet Folk ved samme religisse Troe og ved lignende Vedtægter med det saa nøje forbundne Land saa meget desto vigtigere. Allerede under Krigen i Portugal, selv da Kampen der var endnu aldeles uafgjort, viiste dette sig; saa meget stærkere træder det nu frem i Spanien. – Efterat Pavernes Stilling er bleven en aldeles conservativ, som ikke meere kan være henvendt paa Udvidelsen af deres Myndighed, men blot paa det Gjeldendes Opholdelse, er Jtaliens Skjæbne hver Gang bleven bestemt i Udlandet. Dette viste sig endnu for faa Aar siden. Neppe var Cortes-Regjeringen bleven indført i Madrid, for en lignende, Tendents blev synlig i Neapel og i Turin. De Revolutionaire i Jtalien nære nu atter det Haab: at en Forandring i Forholdenne paa den Pyrenæiske Halve skal kunne understytte deres egne Planer, og de herværende Conservative see naturligviis med Bekymring paa Begyndelsen til enhver Reform i Kirke og Stat, fordi den mindste Rift i denne gamle og konstige Statsbygning letteligen kunde bringe Fare for det Hele. Herved tænker man vistnok mindre paa den katholske Kirkes Eristents med Hensyn til dens Dogmer, end paa de særegne Omstændigheder, paa hvilke den beroer, med de verdslige Forhold. Saa lidet man ogsaa her i de høiere Regioner tør lydeligen udtale sin Forkjærlighed for Don Carlos, er denne dog nødvendigviis fremherskende, da man anseer den Spanske Juste-Milien blot som en Overgang til andre Nyheds Forandringer, der vilde gjøre et dybt Skaar i Hierarchiets Anseelse og Jndflydelse i Spanien. Med Bekymring tænker man sig Mueligheden af det constitutionelle Systems ny Seirvinding i Spanien, og man erindrer sig kun altfor vel den Fremgangsmaade, Cortes brugte i Aarene 1811 og 1820. Hos de Store, som hos Mængden, gaae Tankerne dog til Slutningen altid udfra egne Jnteresser og den ved samme betingede Stilling. Ved enkelte Undtagelser maa man ikke lade sig skuffe med Hensyn hertil; Leo Til kom i en sjeblikkelig Strid med Spanien, da han uden Ferdinand VII Samtykke bekræftede de af de Sydamerikanske Regjeringer ham foreslagne Biskopper. Men disse Provindser vare nu engang aldeles tabte for Spanien; dengang var og er endnu den hellige Stoels, Clerisiets og Klostrenes Anseelse der i sin fulde Kraft, og i denne Henseende er Jndependenternes Partie fuldkommen adskildte fra de Spanske Liberales Cortes har allerede een Gang ophævet Klostrene, deels inddraget, deels betydeligen indskrænket Stiftelser for Clerisiet. Skulde den Spanske Regjering ikke være stærk nok til at kunne undvære de Constitutionelles Hjelp, da er en Gjentagelse af hiin Forholdsregel just ikke umuelig.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Den her udkommende Tidende giver Efterretningerne fra Spanien i Almindelighed med megen Upartiskhed; ogsaa finder man Seiren over det apostoliske Partie meget sandsynlig, i det Mindste for Øjeblikket, naar man tager Hensyn til Don Carlos Nølen og den Troskab, der udvises af Armeen og dens dueligste Her førere. Forresten er den tænkende Deel af det herværende Publikum, som overalt, beskjeftiget mere med Fremtiden, end med den nærværende Tid.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
J Henseende til Staden Roms særegne Tilstand, da er Tallet, paa Fremmede meget stort, og de herværende Jndvaaneres Erhvervkilder ere naturligviis ved dem betydelig forøgede. Men det er indlysende, at denne Art af Jndustrie ikke frembringer nogen varig Velstand, nogen Forhøielse af Almeenlykke. Da Jntet bliver produceret i selve Landet, gaaer Fordelen strax igjen fra deres Hænder, der erhvervede samme, videre, og en Forøgelse af den almindelige Velstand er ved denne Existents aldeles umuelig, Forresten hersker her, i Modsætning til andre Dele af Jtalien, den fuldkomneste Rolighed; man bemærker intet Spor af Deeltagelse i hiin Bevægelse og hiin Utilfredshed, der er synlig i andre Dele af Halvøen.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Kjøbenhavn, den 9de Januar. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 4 1/2. Hs. Majestæt Kongen har under 31te f. M. Allernaadigst udnævnt Raadmand Peter Christian Schmidt i Tønningen til Ridder af Danebrog-Ordenens 4de Classe.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Theatret. Fredagen den 10de Januar, Kl. 6: Flyttedagen, originalt Lystspil i 5 Atter af Hr. H. Hertz. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 4de og 5te Januar: Pastor Just fra Høve, Avlsforvalter Bille fra Samsøe, Møller Clausen og Tømmermester Rielden fra Mariebo, Pastor Galskjøth fra Naskov, Cancellieraad Petersen fra Falster, Viinhandler Lorenzen fra Slagelse, Kjøbmændene Canthal og Oppenheim fra Flensborg.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Beltpassage. Fra den 30te Decbr. til den 5te Januar. Til Fyen, Skibscapitain Bonnesen, Kjøbmand Jensen; Mad. Wilnau med Datter; Regiments Bøssemager Løbnitz; Styrmændene Larsen og Bogøe; Lieutenant Leth; Mad. Bigum; Landsoverrets=Assessor Blechingberg; Major, Jnspecteur Undahl; Søecapitain Growe; Seminarist Hansen; Handelscommissair Oerbeck; Exam. juris Boech; Juveleer Prahl; Overlærer Bentsen; Privat Secretair Chernit; Stud. Med. Hagedorn; Jomfrue Slott; Grev Holck Winterfelt. Til Sielland. Frue Jbsen og Søn; Volonteur Møllmark; Stud. ChirAbraham; Krydsbetjent Jansen og Birch; Stud. Theol. J. og A. Brandt, Stud, juris Schlegel; Stud. Brandt, Krigsraad Weinholdt, Kjøbmændene Oppenheim og Canthal.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Ved en blid og rolig Død, hensov den 30te December 1833, min elskelige og uforglemmelige Mand, og mine tvende Sønners kierlige Fader, Kiøbmand Hans Abelun Schou, i sin Alders næsten 20 Aar, hvilket sørgeligst bekiendtgiøres. Slagelse, den 5te Januar 1834. M. C. Schou, fød Hansen.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Literatur. Kiøbenhavns flyvende Post, redigeret af Professor Heiberg. Heraf er udkommen Jnterimsbladet No. 1. Disse Blade udkomme til ubestemte Tider, ei mere end 30 Rummere qvartaliter og sielden dette Tal, der af Subscribenterne ved Qvartalets Slutning betales med 8 s. pr. Rummer. Subscribtion modtages af Undertegnede, og i Provindserne paa samtlige Post-Contoirer. J. H. Schubothes Boghandling.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Danske Forskrifter, Materialier til Underviisning. den parallelle Skrift, Hollard Nielsen. Udgivne O. Jngemann, Jnstitutbestyrer. Den fuldstændige Samling af disse Forskrifter er udkommen og erholdes for1 Rbd. hos Udgiveren, i Snaregaden No. 12 i Stuen. Boghandlere, som kiøbe 10 Expl., erholde 2 frit, andre Kiøbere 1. m Værdie-Beregning paa Landeviis og Tiende-Ydelsen i Island, ved H. Enarsen, faaes hos Gyldendal, Brummer og Reizel, samt hos Forfatteren, lille Kannikestræde No. 35, for 1 Rbd.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Nogle Tusinde Cigarer, nyelig kommet fra Lübeck, Hamborg og Kiel, som en indpakket i 1/2 Kasser, 250 Stykker i en Kasse, og sælges for 16, 20 a 24 Mk. pr. Kasse, samt i mindre Dele i Udsalgs-Boutiqven paa Nørregade No. 25, i den forgyldte Nøgle. St. Croix Puddersukker 11, 13 a 14 Mk., fiin Caffe 34 a 32 s., lys Candis og fast Melis 20 a 24 s., Flommesild 6 Mk. Dunken, og Congothee 6 Mk. 8 s. a 6 Mk. Pd., Sirup 3 Mk. Lpd., St. Croix Rom 32 a 28 sk. Potten, samt hvid og Aar Lampetran 21 s. Potten, faaes i No. 2 under Børsen, En Examinatus juris fra en af Provindserne, med bedste Charakteer saavel til den theoretiske som praktiske Prøve, ønsker sig anbragt enten paa en Justits-Embedsmands Contoir eller hos en Godsforvalter. Anbefalinger haves fra en Embedsmand, hvor han forhen har været, og i Tilfælde af Oppebørseler kan betryggende Caution stilles. Billet, adr. T. 1. No. 9, bedes aflagt paa dette Blads Contoir.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
En ung Mand, forsynet med gode Anbefalinger, ønsker sig Ansættel- som Huuslærer. Billetter, hvorefter nærmere Aftale kunne skee, bedes aflagte paa den Berlingske Tidendes Contoir, mrkt. S. No. 4. le Slags Faare-, Lamme, og Kalveskind, Qvæg- og Hestehuder, saa 4 vel eftede og tørrede, som raae, samt Fæhaar og Kalkuld, kiøbes dagligen paa Comptoiret i Bredgaden No. 174 Litr. B., hos F. Munderloh.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
J følge modtagen Jndberetning er den 23de forrige Maaned til Taars Færgested indbierget en i Søen, for et toredet Storseil og en enkeltrebet Formed Kiølen opadvendt omdrivende ny Ege=Baad af norsk Bygning. Endeel afdet staaende og løbende Redskab fandtes ved Baaden, der iøvrigt var uden Roer og Anker. Den øverste Gang om Baaden er grundet med en sort List, Stor seilet er af nyt Ravndug og Fokken af omsyet Mellemdug. Geren til denne Baad indkaldes herved, sub poena præcluci & perpetui silentii, sm Ret til samme inden Aar og Dag for Stiftamtet at anmelde og beviisliggiøre. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nyekiøbing, den 4de Januar 1834. R. v. Jessen.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Off de under Kiøbenhavns Overformynderie henhørende Midler, som i følge testamentarisk Bestemmelse særskildt skal udsættes, kan strax, imod betryggende anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes et Laan af 8385 Rbd. 2 Mk. 8 s. Repr. Den, som maatte attraae dette Laan, har derom til Magistraten, snarest mueligt, at indsende skriftlig Begiering tilligemed fornøden Oplysning om Værdien og Beskaffenheden af det Pant, som tilbydes. Kiøbenhavns Raadstue, den 3die Januar 1834. Auctioner.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Fredagen den 10de Januar førstkommende, i Middagsstunden, bliver ved Auction paa Børsen 2den Gang opbudet til Bortsælgelse: Brigskibet Thora, drægtigt 56 1/2 Commerce=Læster, og tilhørende afg. islandsk Kiøbmand og Ridder Barne Sivertsens og efterlevende Enkes Boe, for en Halvpart, og Hr. Kiøbmand S. Sivertsen, ligeledes for en Halvpart.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Skibet er beliggende ved Hr. Skibsbygmester og Ridder Larsens Plads, hvor det forevises af Skibs-Capitain J. C. Thomsen. Conditionerne, Vurdering Forretningen, Jnventarii-Listen og Adkomst Brevene, ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Mandagen den 13de Januar førstkommende, i Middagsstunden, bliver ved Auction paa Børsen 2den Gang opbudet til Bortsælgelse: Brigskibet Thingøre, drægtigt 65 Commerce=Læster og tilhørende afg. islandsk Kiøbmand og Ridder Barne Sivertsens og efterlevende Enkes Boe. Skibet, hvis Eier tilkommer, naar det udredes paa Fiskerie under Jsland, en Udrustnings-Præmie af 10 Rbd. Sølv pr. Commercelæst, efter dets ældre Drægtighed af 48 1/2 Commercelæster, er beliggende ved Hr. Skibsbygmester og Ridder Larsens Plads, hvor det forevises af Skibs=Capitain Eberth. Conditionerne, Jnventarie-Listen, Vurderingsforretningen og Adkomstdocumenterne ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38. andagen der 13de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver ved Auction, der afholdes i Skovsborg Kroe ved Helsingøers Strandvei, bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Linred, Meubler og Træevarer, Kobber, Jern, m. m.; imod Betaling til Fuldmægtig Koller, Blegdamsveien, No. 8, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, samt i Kroerne i Lyngbye, Søllerød og Gientofte, trykte Fortegnelser over det Sælgende 4 Dage forinden kan erholdes. følge hvad der er vedtaget under Behandlingen af Kiøb Nestved. mand Draminskes Fallitboe, bliver den bemeldte Be tilhørende Eiendom Matr. No. 87 paa Nestveds Ringstedgade, bestaaende af et til Beboelse og Udsalgsted indrettet Forhuus af 7 Fag Muurbindingsværk med Port, en Sidebygning, Gaardsrum og deriværende Locum og Svinestie, samt tilhørende Hauge og en Jordlod i Byens Mark paa circa 6 Tdr. Land, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Løverdag den 25de Januar 1834, Kl. 13, paa Nestved Raadstue. 2den Auction Løverdag den 8de Februar 1834, Kl. 12, paa Nestved Raadstue. 3die Auction Løverdag den 22de Februar 1834, Kl. 12, paa det sælgende Sted. Hokket tiener saavel til Liebhavernes som Panthavernes Efterretning. N. S. Schønheyder. Restved, den 3die Januar 1834. Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i afdøde Kiøbmand Niels Nielsen erks og efterlevende Enkes Boe i Nibe, bliver Torsdagen den 30te Jan. næstk., Formiddag Kl. 10, paa Aalborg Raadstue afholdt offentlig Auction over Skonnerten Catharine Kirstine, drægtig 41 Commercelæster, beliggende i denne Byes Havn.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Det anmærkes, at Skibspapirerne henligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir og at Fartøiet med dets Jnventarium forevises af Skibscapitain Kron Schmidt, Aalborg, den 31te Decbr. 1833. Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Efter Begjæring af vedkommende Forligs- og Udlægshaver, stilles Kalstrup Mølle i Veggerbye Sogn, af Mølleskyld 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. samt Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb., beliggende circa 1 Miil fra Ribe Kiøbstæd, til Salg ved offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 31te Januar næstkommende, 14de Februar 28de Februar hver Dags Formiddag Kl. 10; de 2de første Gange paa Raadstuen i Ribe og den sidste Gang i bemeldte Kalstrup Mølle. Conditionerne ere forinden til Eftersyn her og hos Auctionsreqvirenten, Cancellieraad Procurator Jensen i Aalborg. Eiendommen paavises af Eieren. Hvil det herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for Liebhavere, saavelsom og for Panthavere, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Bye- og Herredscontoiret i Ribe, den 30te December 1835. Lynge. clama. agtet det ikke vides at Kammerjunker, Capitain Mathias Bartolomens Lederfeld de Simonsen, der ved Døden er afgaaet i Odense, har efterladt sig nogen Gield, saa indkaldes dog de Vedkommende, som maatte formene at have nogen Fordring paa ham, med 12 Ugers Varsel at melde sig, enten hos undertegnede Capitain Cederfeld de Simonsen i Søetaten, boende paa Hjørnet af gammel Torv og Nørregade No. 1, eller hos Kammerherre og Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen i Odense. Cederfeld. Kiøbenhavn, den 26de December 1833.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Ved Proclama, der er læst her ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i afdøde Apotheker N. C. Leths Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bogense Byefoged-Contoir, den 25de December 1835. Baadsgaard,
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land 1830 – 1832 & 33. Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Anne Rosine Guntzelnich og forhen afdøde Mand Spisemester Johan Georg Guntzelmich, deres fælleds Stervboe, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med ler ligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 30te December 1833. Buchwald. Møllerup. følge Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 2de December 1833, saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: at Vi efter derom allerunderdanigst giort Andragende allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Directionen for den saakaldte Skillings-Liigkasse ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med 3 Maaneders Varsel i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, det Kiøbenhavnske Adressecontoirs Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre af bemeldte Kasse, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ovennævnte Direction at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vor LandsOver- samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 28de December 1833.