JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-01-09
De Værelser som nu for Tiden beboes af Baronesse de Rosenkrants udi min Gaard paa Nørregade No. 197, som er indrettet for en honet Familie, er til Paaske Fløttetid at faae tilleie. Ligeledes er Stedet paa Hjørnet af Lille- og Store=Nyegade til Paaske Fløttetid at faae tilleie af Jens Krogh.
Jyske Efterretninger, 1823-01-09
J forrige Eier af Baggersvogn, Landvæsenscommissær Proprietær Michael Aagaards Sterv og Opbudsboe, foretages en Samling paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 21de Januar førstkommende, Kl. 10 Formiddag; hvilket herved kundgjøres, for om Nogen maatte have videre under Behandlingen at erindre, da Boet bemeldte Tid til Slutning ventes optaget. Hjøring, den 22de December 1822. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-01-09
Extra-overordentlig gode gule Kogeærter og røgede Flaskeskjenker, kan faaes tilkjøbs for billig Priis hos Niels Rasmussen, Smaae handler, boendes i Svingelen.
Jyske Efterretninger, 1823-01-09
Auctioner. Efterstrevne gode Ejendomme udi Sleth Herred, AalborAmt, s.: 1) En Gaard i Sibbersund med fornødne Bygninger saa vel til Beboelse som til Avl, Besætning og Salter hvis 2de sidste Eiere have havt Kroeholds Privilegiun2) En dertil liggende Jordlod norden Byen af 2de Skpr. Hartkorn, og en Parcel bestaaende af Skudtørv Jor i Halkjær Kjær. 3) Et Sildbundgarnsstade og et Dito Rusestade i Sibbersund udi Liimfjorøn. 4 Halvdelen i 10 Bundgarnsstader og Fjerdeparten i Dito i Nørlaae. Hvilken alt Poul Jensen Kolsbech hidtil har hav Eie og Besiddelse; bliver efter passeret Forlig og med det Kongelige Danske Cancellies givne Tilladelse (i Hensyn til de i Eiendommene heftende Arvemidler og Renter, sam Skatterestancer m. m.) ved offentlig Auction opbuden til Salg. 1ste Gang den 1ste Februar,) 2den - den 15de Dito, og 3die - den 1ste Martii, De 2de første Auctioner holdes paa Tinghuset i Løgstøer og den 3die og sidste i Gaarden i Sebbersund, hver Dag og Formiddagen Kl. 11. Conditionerne fremlægges og bekjendtgjøres ved enhver Auction, og ere fra den 28de d. M. til Eftersyn hos Undertegnede Auctionsdirectør og hos Lars Remmen i Nibe, som de Umyndiges Værge. Løgstøer, den 4de Januar 1823. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1823-01-09
Jfølge Dom og Udlæg, bliver Gaarden Øster-Rom dahl i Gjerum, stillet til offentlig Auction: Tirsdagen den 28de Januar,) den 11te Februar, 1823. og Torsdagen den 27de Februar, de tvende første Gange paa Tingstedet i Frederikshavn, Klb2 Eftermiddag, og den sidste Gang i selve Gaarden, Kl. 9. Formiddag, hvor da tillige, om antageligt Bud skeer paa Gaarden, bortsælges Besætningen samt den tillige udlagte Ind- og Udboe. - Gaarden staaer for Hartkorn: 5 Tdr. 1 Skp. 2 Alb., hvorpaa kan holdes 4 Heste og 20 til 2 Fæhøveder, samt et passende Antal Faar. Med Gaarden følger Avlen og den nedlagte Rugsæd, ole samme kan strax tiltrædes, ligesom der ogsaa kan gives saavorable Penge-Conditioner Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, der, 29de December 1822. Westenholtz.
Jyske Efterretninger, 1823-01-09
Jfølge Dom og Udlæg, bliver et umatricuteret Huus de Tislumbunken i Hørmested Sogn, som eies og beboe af Lars Møller, stillet til offentlig Auction paa Tingustedet i Frederikshavn: Tirsdagen den 28de Januar, den 11te Februar,) den 25de Februar,) hver Dags Eftermiddag Kl. 4 slet.
Jyske Efterretninger, 1823-01-09
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, dyrke 29de December 1822. Westenholz.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Spanske Anliggender. Moniteuren af 21de December forrige Aar, indeholder følgende Artikkel: "Den Spanske Brigade, General, Sanchez de Cisneros, er gaaet over til det er i Morea ved Ebro sig befindende Royalister. For Tropperne blev Saadant Dagen efter bekjendtgjort og Generalen forestillet dem som Øverstcommanderende. Enanden Brigade General Ulman, af Russisk Herkomst og bekjendt for sine Bravoureer, har ligeledes forladt de Constitutionelles Sag. Han staaer i Spidsen for en Colonne, omtrent 1000 Mand stærk, der mantuvrerer paa Grændserne af Arragonien og Valenna. Disse Chefer, der vise sig som Kongens og Religionens Forsvarere, oplive atter TroesarmeenMod og fornyer Haabet om deres fremtidige Vaaben, - Af denne og lignende Anmeldelser, lader held. det sig fuldkommen formode, at Krigen mellem det afstongeligsindede og de Constitutionelle, endnu i lang Tid vil vedvare, i Særdeleshed naar Frankerig og 3de Allieerte, saaledes som formenes, ej synderlig vil de blande sig i Sagen. - Det kunde maaskee ej heloler være uklogt handlet, om Europas store Magter, fauændset lader Spanien selv jevne sine Anliggender. Skal fremmet Hærmagt rykke over Spaniens Grændser, hvor sandsynligt da, at de forskjellige Partier alle forene sig mod Fædrelandets Fjender, og hvor blodig maae man da ej forestille sig Krigen kunde blive, denden at man er istand til med Vished at kunde forudsige, til hvem Krigslykken meest heldigt vilde smille.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Den Franske Revolution har givet os Exempel paa, hvad en Stat formaaer, der bygger sit Haab og sit Fremtids Held paa Frihedens sværmeriske Piller. Kunde Spanien ei i saa Henseende vorde det andet Frantilkerige, Desuden kjende vi fra sidste Fransk-Spanske Krig Spanierne som derve, for deres Fædreland, uovervindelige Krigere; enhver Jagttager der lader Mindet dvæle ved Sarragossas Belering, vil stedse ærbødighedsfuld, skjøndt gysende, respectere det Spanske Heltemod.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
J Grændsestaden Perpignau, plages man med en umaadelig Mængde Spanske Flygtninge. Til Øvrigheden indløber daglig de heftigste Klager fra Landsbyerne hvor de Kongeligsindede ere indqvarterede.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Foruden at alle blodige Slagsmaal høre til Dagens Orden, ere de Bønderne til uhyre Byrde, frarane dem deres Vinterforraad og skaane intet. Ofte samle Beboerne i største Hast deres Smule Eiendele, og forlade hellere deres Landsteder end at oppebie Troppernes Komme. Et Beviis for, hvilke sørgelige Følger Krigen medfører.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
General Croles, der nær af de Constitutionelle var bleven taget til Fange, naar ej en Bondepige havde underrettet ham og Faren, skal, ifølge Efterretninger fra Toulouse af 11te December, da have befundet sig i Labourst i Dalen Poillas, hvor han igjen skal have samlet 1000 til 1200 Mand, der let kunde blive den tappre Mina farlig. - Den Mængde hidtil værende Jnsurgentere i Navarra har benyttet den med den 20de December udløbne Amnestie; dog ankom desuagtet en Mængde pialtede Ulykkelige til Bayonne, for at forsøge om man ei vilde antage og forsørge dem.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Blandede Efterretninger. Fra Philladelphia, meldes under 5te November, at Søerøveriet til største Tab og Skade for de Handlende, vedvare i de Vestindiske Farvande, omendskjøndt de Amerikanske Orlogsmænd dog af og til op snapper nogle, og uafladelig vedbliver at være paa Jagt efter dem. Næsten alle Sølvbjergværkerne i Mexico ere ubrudelige formedelst Vandet hvormed Minerne ere opfyldte. Qvægsølv har man kun lidt af og derfor kunne de Øvrige ej drives til Fuldkommenhed. Man har stor Mangel paa Mynt i Riget.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
J Aaret 1812 tildrog sig følgende mærkelige Tilfælde i Nærheden af Madras, Nogle Engelske Officerer, som havde været paa Jagt, fortærede netop deres Maaltid i en Hytte, da en stor Tiger i det samme styrter ind, griber en lille Søecadet, som endnu kun var et Barn, og kaster ham bag paa sin Nakke. Forfærdede springe Officererne op og gribe i første Øjeblik til deres Flinter, for at fælde Rov dyret; men ved Tanken om, at de derved ufeilbarlig ogsaa vilde fremskynde Cadettens Død, holde de dog inde. Den lille Søcadet laa imidlertid ubevægelig paa Tigerens Ryg, medens denne lod sine Øjne rulle om paa Forsamlingen, ligesom for at udsøge et nyt Offer. J denne Uvished blive Officererne opmærksomme paa, at Drengens høire Haand lang. somt bevæger sig. De ansee dette for Dødskrampe- og ere netop i Begreb med at fyre, da Tigeren pludselig, til deres største Forundring, styrter død ned og deres unge Ven uskadt springer op med en blodig Dolk i Haanden. Han havde nemlig havt Aande nærværelse nok, til ganske sagte at liste en Dolk opaf Lommen og støde Tigeren den i Hjertet. Et Engelsk Blad fortæller følgende, fast utrolige, Exempel paa Klogskab hos en Kat, som tilhørte en aldrende Dame i Bath. Paa en fremstaaende Kant af Muren, udenfor det gjerne aabent staaende Sovekammervindue, pleiede Damen at lægge nogle Brødkrummer hen til Spurvene, som ogsaa i stor Mængde indfandt sig og ofte forskaffede Katten en lækker Steeg. En Morgen bemærkede Mons, at der ingen Lokkemad mere var for Spurvene. Betænksom listede den sig omkring i Kammeret og finder endelig nogle modne Bygax, hængende paa et Søm. Ved et Spring var den i Besiddelse deraf, bærer dem op i Vinduet og ryster Kjernerne ud paa Muren, hvorpaa den igjen gjemmer Vipperne. Snart indfandt Fuglene sig, og Mons begyndte sin sædvanlige Jagt. J en lille Bye var en agtbar Borgermand bleven valgt til Borgmester, og havde, for at give sin ny Værdighed den fornødne Glands, bestilt sig en Allongeparyk. Neppe var denne arriveret, før Borgmesterens lille Datter sprang jublende ud til sine Legeføstre og indbød dem til at komme og see Papas ny Halunkeparykke.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Under Syvaarskrigen kom daværende Hertug af Brunsvig incognito til en tydsk Rigsstad, gik i en Kirke, og satte sig i en aaben Stol, hvori kun var een Person, der ved sit gravitetiske Udseende lod formode at være een af Byens Matadorer. Da Klingebeutelen (det samme som her Tavlen) lod sig høre tog den fornemme Borger en 8 Skilling op og lagde tilrede for sig: Hertugen som maaskee ikke havder mindre Skillemynt hos sig, lagde et Markstykke for sig; dette ansaae Grossereren for at være en Udfordring ved at overbyde ham, og lagde strax en Spe Saciesdaler; Hertugen som mærkede dennes taabelige Stolthed, lagde to; hiin derpaa en Louisdior, Hertugen to; hiin derpaa 4, men nu kom Tavlen; med Grandezza strøg Matadoren alt det oplagde Guld og Sølv sammen og kastede det i Tavlen: Hertugen, derimod lagde sin førstoptagne Markstykke deri ogen puttede de øvrige Penge roelig i sin Lomme igjen. For hele Europa, idet mindste for de kommendedes Slægter, aabner den Brittiske Nationalgjeld, som et saa gandske er voxet dette Lands Betalingsevne ovetil Hovedet, mørke Udsigter. Man kan tænke sig hvilge ken Forvirring det vil foraarsage naar engang eme Gjeld paa 800 Millioner Pund Sterling (omtrenve 3209 Millioner Specier) skal ved et Lovbud reduce Ta res til det Halve, da ikke allene en saadan Kapitaler forsvinder af Pengemassen, men ogsaa 10 - Uger Millioner Pd. St. i Renter komme aarlig mindre før Omløb blandt Folk, end de have været vante til en heel Række af Aar. Det maae frembringe et Stør der ligesom et Jordskjælv vil foraarsage en Rysteli alle borgerlige Forhold og Forbindelser, ikke aller i Storbrittanien men ogsaa i hele Europa, thi Ef templet vil da paa en frygtelig Maade virke overalDet er saalunde ingen Tvivl underkastet, at de forestaaer de fleste Europæiske Stater en Gjenfødelst Der vil komme en Tid i England, da det vil blive umuligt at opdrive de Skatter, hvormed saavel ag Renterne af Nationalgjelden skulle betales, som øvrige Statsudgifter berigtiges. Denne ulykkelig Periode kan nu vel ikke komme paa eengang, men i efterhaanden nærme sig ligesom Agerdyrkning og Neringsveiene geraade i Forfald. Men den nye Verde vil hæve sig paa den gamles Ruiner. Ostindien, afryste sine Lænker; Ægypten, Persien og maaste flere fra Tyrkeaaget befriede Riger, ja endog de Agstraliske Øer hæve sig til en høiere Cultur og Man og saalunde nedtrykke Europa, at det i sin nuværet de Storhed kun vil have tilbage den Erindring sog Historien opbevarer derom, og den Hæder, som 10 kommer det for at have opdaget og cultiveret den sig 1ste Deel af Jorden.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Kronprinds Ostar har den 23de December D. af Aftenen, under Borgernes Jubel og Hurra-Re holdt sit Indtog i Stockholm. Hele Byen V. vart i denne Anledning illumineret, hvori mange Hs. udmærkede sig ved Transparenter.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Det Frankfurter Bankørhuus Rothschild denne Tid afsendt en stor Qvantitet GuldbarFædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Kjøbenhavn, den 3die Januar. na Skydebanen blev i Mandags højtideligholdHøiesterets- og Lands=Over- samt Hof= og berettens Procuratorer foranstaltet Jubelfest for hæderværdige Olding Conferentsraad Schøn der, som halvbundredaarig Sagfører, hvorollegipræsidenterne, Cancelliets Deputerede, beg fornævnte Retters Justitiarier og Tilforordnede, Flere vare indbudne. Selskabet bestod af henved 100 Personer. Etatsraad Rottbøll holdt en Tale og under tilhørende Sange tømtes endeel Skaaler Festens Anledning, saasom for hans Maj. Kongen, Jubeloldingen, Retterne, Dommerne, Sag førerne &c.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Khavns Skilderie No. 2 læses følgende San til Herr Pastor Thisted, af H. G. K. Sommer Det stod Du nys med Kraft og Varme, stalte til den rørte Hjord; vad til Gud at sig forbarme. Kaade over faldne Jord. Ord gjød Trøst i hvert et Hjerte; Himmel Viisdom var dets Aand, Du lærte os at Dødens Smerte, Vil lindres ved Alfaders Haand! Hvo hørte Dig og følte ikke, Paa ny fordoblet Lyst til Dyd? Skal vi end Modgangs Kalken drikke, Sig Sorg kan vende om til Fryd. gjød Din Balsom i vor Vunde, Og viste os et Bik af Gud; Du lærte os med Fred at blunde, Naar Livets Fakkel slukkes ud. Obellig! som vor Frelsers Lære, Du folked for os Herrens Ord! Og bød som Christus os at bære Vort Kors med Taalmod her paa Jord. Du lærte os ved Aarets Ende: Engang skal Hjertet stille staaer. Vilbør vor Hu mod Graven vende, Man veede naar vor Stundskalslaae. Og endelig - saa lød Din Stemme: Enhver sig her berede maal, Da aldrig Christi Ord forglemme; Engang vi skal for Dommen staae; O fromme Hyrde leed herneden! For Almagts Throne faldne Hjord, At vi kan vinde Evigheden. J Aand og Sandhed ved Dit Ord! Leed os for Herrens lyse Throne, Engang paa Dommens store Dag At vi maa fange Livsens Krone, Naar Larven ej er mere svag. Leed Hjorden hist mod Himmelfreden, O, tromme Hyrde, hør vor Bøn! Lev længe for Treenigheden, Du Ordets Tjener, Lysets Søn Løverdagen den 21de Decbr. druknede ved uforsigtig Skøjteløben tvende Mennesker i sorte Søe, den ene en Muursvend og den anden et ungt Menneske af en anseet og agtet Familie i Hovedstaden. Ved denne Leilighed ønster Politivennen nogle Foranstaltninger trufne, til at forebygge den med denne Moerskab forbundne Livsfare.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Ved Landsoverretten i Viborg er en Bonde dømt for at have forkommet et Fjerdingkar Sædehavre under Hovarbeidet, til at bøde 4 Rbd. Sølv til Veile Amts Fattigkasse, Actionens Omkostninger, og i Erstatning til Greven 3 Skilling Tegn.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Udtrækningen af Tallet No. 29 i Tallotteriet, som længe med Smerte skal have været ivente, anmeldes i Maribo Avisen med denne figurlige Sentens: "lan in tine, det er udlagt: 3 Rosiner i Enden af Pølsen" Blandt de Mænd her i Landet som fortrinligen have lidt ved Tidernes Tryk, og dog endnu stedse vise dristig Virkelyst, fortjener Herr Jsr. C. Wulff i Randers at nævnes. Blandt denne Mands forskjellige Fabrikanlæg udmærkede sig det betydelige og smukke Klædefabrik, som han 1812 anlagte paa en øde Byggeplads i Randers med overmaade stor Bekostning. Tidsomstændighederne og, som man siger, hans Godtroenhed, standsede det herlige Anlæg i sin bed 1ste Flor, og gjorde ham selv til en uformuende Mand. Men atter nylig har han med stor Anstrængelse faaet en Deel af Fabriken sat i Gang paany, skjøndt hans Evne langtfra ej tillader ham at høste den Fordeel deraf, som han under gunstigere Omstændigheder kunde have. Det var at ønste man ved Actier eller anden Understøttelse vilde medvirke til at faae dette velindrettede og vistnok fordeelagtige Fabrik i sin gamle gode Drivt igjen, til egen Fordeel saavelsom og for Byen og Staten.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Ligesom man allerede for et Par Aar siden i Sundbye og Aalborg har anlagt Ølbryggerier, hvorfra forædlet dansk Øl og Porter kan faaes, saaledes har gerie, saa at det i Oldtiden berømte Randerske Øl, der nu ikke meere var berømt, ventelig kan gjenvinde sin Hæder, liggerviis som de fordums der forarbeidede Barklæders Handsker, nu ikke omtales mere, til hvis Undskyldning man dog bør tilføje, at denne Sort Handsker ere komne af Mode - og, det er i denne Verden kundbart nok, hvad det betyder.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Kjøbenhavns Børs, den 7de Januar. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 1/2 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 12 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 13 1/2. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Ved Tallotteriets 1207 Trækning i Kjøbenhavn, udkom følgende Nummere: 76, 31, 35, 59, 4.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Prædikanterne: Paa 2 Søndag efter Nytaar til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi, Aftensan, Herr Pastor Blichfeld. Til Høimesse i Frue Kirke Her Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn den 8de Januar, at bortkalde til et bedre Liv, min uforglemmelige Mand, Jens Mortensen, forhen Kornmaaler, efter 23 Ugers Sygeleie, i sit Alders 74 Aar, efter 34 Aar og 3 Maaneders kjerligt Ægteskab; dette kan jeg herved ikke undlade at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 10de Januar 1823. Johanne Pedersdatter, sal. Jens Mortensens.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Fra Undertegnede ere tvende Brandspande bortkommen ved Ildsvaaden hos Kobbersmed Heibergs, malet røde me Bogstaverne B. C.; hvem samme er tilhændekommet bedes at levere dem tilbage i Kattesundet til A. M. sal. Cortsens. Aalborg, den 9de Januar 1823. i Hos Undertegnede er et Overværelse til Gaden med Seng Kakkelovn, samt Kost i Huset, om forlanges, at faae tilleie til Paaske Fløttetid for en eller to honette Personer. L. Lundbye, Slagter. boendes i Store=Nyegade.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede at sælge sit eiende og iboende Sted No. 214 i Doctorens Gyde, og kan tiltrædes næste Majdag. Aalborg, den 27de December 1822. Christen Weggergaard. Bortløben den 1ste Januar her i Byen, en hvid og bruunbroget Tavehund, den er stumphalet, brune Ører, spissnudet og gle haaret, samt lignende en Hønsehund. For Tilvejebringe sen eller Opdagelsen af benævnte Hund, loves en raison bel Douceur. Bogtrykker Wandall anviser Eieren.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Bedste Mastrichter Saalle- og Bindsaallelæder faaes i Henningsen et Rübsahm. billige Priser hos Extra-overordentlig gode gule Kogeærter og røgede Flaskeskienker, kan faaes tilkjøbs for billig Priis hos Niels Rasmussen. Smaaehandler, boendes i Svingelen.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
De Værelser som nu for Tiden beboes af Baronesse de Resenkrants udi min Gaard paa Nørregade No. 197, som er indrettet for en honet Familie, er til Paaske Fløttetid, faae tilleie. Ligeledes er Stedet paa Hjørnet af Lille Store=Nyegade til Paaske Fløttetid at faae tilleie at Jens Krogh.
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Auctioner. Efterstrevne gode Ejendomme udi Sleth Herred, AalbeAmt, s.: 1) En Gaard i Sibbersund med fornødne Bygninger saavel til Beboelse som til Avl, Besætning og Salteriehvis 2de sidste Eiere have havt Kroeholds Privilegiur2) En dertil liggende Jordlod norden Byen af 2de Sk. Hartkorn, og en Parcel bestaaende af Skudtørv=Jod i Halkjær Kjær. 3) Et Sildbundgarnsstade og et Dito Rusestade i Siden sund udi Liimfjorden. 4 Halvdelen i 10 Bundgarnsstader og Fjerdeparten i Dito i Nørlaae. Hvilken alt Poul Jensen Kolsbech hidtil har hai Eie og Besiddelse; bliver efter passeret Forlig og med de Kongelige Danske Cancellies givne Tilladelse (i Hensyn i de i Eiendommene heftende Arvemidler og Renter, Skatterestancer m. m.) ved offentlig Auction opbuden til Sa 1ste Gang den 1ste Februar,) 2den - den 15de Dito, og 3die - den 1ste Martii, De 2de første Auctioner holdes paa Tinghuset i Løgstøe, og den 3die og sidste i Gaarden i Sebbersund, hver Dag er Formiddagen Kl. 11. Conditionerne fremlægges og bekjendtgjøres ved enhver Auction, og ere fra den 28de d. M. Eftersyn hos Undertegnede Auctionsdirectør og hos Lat Remmen i Nibe, som de Umyndiges Værge. Løgstøer, den 4de Januar 1823. J. Scharling. Da Hovedgaarden Kokkedahl med underliggende Bønde, gods, og tvende Vindmøller, samt Torslev Sogns Kirke dens Korn- og Qvægtiende, og samme Sogns halve Konge Korn- og Qvægtiende, ikke ved de over samme forhen avertere, trende Auctioner er bleven bortsolgt, saa vil en 4de Auctiover bemeldte Eiendomme vorde afholdt paa selve Gaard Fredagen den 28de Februar 1823, om Middagen Kl. 1. Lysthavende indbydes, og til disses Efterretning meldes: Eiendommen nøiagtig er beskreven i Statstidenden No. 8. 83 og 84. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 23de Decembe, Kjer, const. Auctionsdirecte
Jyske Efterretninger, 1823-01-11
Rettelse. J sidste Avis stod paa 1ste Colonne, 1 Spalte, 10de Linie franeden, Spanske Minister, læs : Fr. ske Minister.
Jyske Efterretninger, 1823-01-13
Om Krig og Fred. i Europa som i Orienten, har Postdagen kun yderst sparsomme og ubestemte Efterretninger. syntes det, som det politiske Mørke paa Europas lige Horizont, begyndte at fordeele sig ved meldelsen af Frankeriges Actstykke til Spanske Regjering, men da man endnu ikke har rfattet hvorledes Denne har optaget Samme, saa om de fra de øvrige Magter oversendte Noter, ere Udsigterne til at drage Dækket fra Spaniens ggender, endnu langt fra de lyseste. Man har Nadrit erfaret, at Meddelelse mellem de frem Gesandtere og Regjeringen har været meget som, men man kan med fuldkommen Vished for nøde, at Cortes i sin nærværende overmodige Friledsruus, ikke antager en eneste Betingelse, der i ingeste Maade kunde have nogen Hensigt til Jndkjerpelse af det System eller de Planer de have dan et sig for Fremtiden. Kan dette, som unægtelige indsynlig, ikke antages, da er det højst rimmeligt ongressens fredelige Grundsætninger have været læves, og at Krigen mellem de tvende Naboeriger kort Tid vil udbryde. At Spanien fuldkommentyg, i Tilfælde af Fjendtlighedernes Udbrud, er den virksomste Hielp fra Portugal, derom ifølge de senere Anmeldelser ikke være Tvivl le Riger ere besjelede af en Aand; de ere stemte ge Grundsætninger og lige Planer, for hvilket mes at ville opofre Alt. Da Nationalarmeensgelse den 3die Decbr. blev bragt paa Bane i det gisiske Cortes, forelagde man dette mærkelige rigsmaal: "om Portugal vel noget Øjeblik vilde ke sig paa, som Spaniens Ven og Allieerte, at til Vaaben, hvis Nogen skulde fatte den uret ring Love?" - Det blev derefter foreslaaet at Regimenterne skulle completteres til samme Styrke som de havde for 1814, og at Forholdsregler maatte tages til Armeens Underholdning samt til at belønne de Militaire, der havde taget virksomste Deel i Stats forandringen 1820 - Angaaende Begivenhederne i Madrit, da anseer man det for mærkelig at Kongen med Samtykke af Statsraadet har nægtet Decretet sin Sanktion om Konspiranternes Arrestmaade. At Cortes iøvrigt, hvad det Væsentlige angaaer, vil have det efter sit Hoved, derom vidner Følgende: