Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-08-17
(Fortsat) Den russiske Keiser har nu ogsaa formaaet Republiken Schweiz til at tiltræde den hellige Allian– J den joniske Republik giver en Forkierlighed for Rusland sig tilkiende, som ikke kan være ret behagelig for England; den 10 Julii har nemlig en Forsamling paa Corfu, som kaldte sig den litteræriske, havt Sted, i den blev en Medaille uddeelt til Erindring om de joniske Øers Uafhængighed. Der blev holdt en Lovtale over Keiser Alexander, som Stifteren deraf, man bekrandsede hans Buste og skrev paa Fodstykket: de taknemmeJonier til Keiser Alexander; han har hævnet den fornærmede Guddom, og giengivet Nationere deres Friehed og Fyrsternes Kroner deres forrige Glands. Det er mærkeligt, at den engelske Gouverneur General Maitland er pludselig afreist derfra til England. – Der gives endnu flere Aarsager til Utilfredshed i England med Rusland, saaledes det Forbudsystem mod udenlandske Manufakturvarer, som bestandig finder Sted i dette Rige, og som der frembringer en for England ubehagelig Tilvært af Fabriker; det Folkebund, som Rusland knytter med alle Europas Landmagter under Navn af den hellige Alliance, og fornemmelig de nøie Forbindelser, som det stifter med Søemagterne; den medRederlandene er bekiendt; en nye er stiftet med de nordamerikanske Fristater, Englands farligste Rival, ved en nyelig oprettet Handelstraktat; Nordamerikanerne synes ikke at sætte saa stor Priis paa nogen anden politisk Forbindelse, som paa den med Rusland, hvilket kan sees af at de aldrig har afsendt et saa glimrende Gesandtskab, som nu til Petersborg; Gesandten Hr. Pinckney med sin Legationssecretair Hr. King, er afseilet paa det prægtige nybyggede Orlogskib Washington paa 74 Kanoner til Neapel; hvorfra han, efter at have besørget nogle Anliggender, skal afgaae til Lands til Petersborg. De nordamerikanske Fristater blive desuden Aar for Aar farligere for England; deres Folkemængde voxer uophørlig ved Landets Cultur og ved Jndvandringer fra Europa, nye Stater optages efterhaanden i deres Samfund, saaledes er Distriktet Maine den 17 Juni ophøiet til en egen Stat. Deres Søemagt forstærkes aarligt, deres Handel udbreder sig til alle Sider; paa de 5 store Søer, som adskille Fristaternes Distrikt fra de engelske Besiddelser i Nordamerika, giver disse to Nationers Jalousie mod hinanden sig især tilkiende; begge udruste Skibe og bygge Forter ved Søerne. Et Tilfælde, som nyelig er mødt i disse Egne, tiener til at forøge disse Misforstaaelser, fire amerikanske Handelskibe laae for Anker ved Byen Mal den i Over-Canada, en brittisk Skonnert laae ogsaa derved; to Matroser deserterede fra den; en Officier fra Krigskibet tillod sig egenmægtig og paa en bydende Maade at bestige de amerikanske Skibe for at eftersøge dem. Amerikanerne meldte dette til Gouverneuren i Fortet Detroit Louis Cass; han indberettede Sagen strax til Regieringen og tilsendte Chefen paa Krigskibet en alvorlig Skrivelse. At disse Misforstaaelser med Amerika kunde have en Krig til Følge, foranlediges man til at troe ved det at Regieringen i England søger at giøre Accord om, at fragte Transportskibe i en Hast, for at bringe store Forraad af Krigsfornødenheder, hvoriblandt 836 Kanoner, til Canada. Amerikanerne nemlig bestræbe sig for at bygge en overlegen Flotille paa de store Landsøer; ogsaa skal Misforstaaelserne imellem Nordamerikanerne og Spanierne være betydelige; da den sidste Stat har bestemt fordret Aftrædelse af Vest Florida, hvilket den første Stat bestemt har nægtet. – Jalousien og Folke hadet imellem Nordamerikanerne og Englænderne giver sig ogsaa derved tilkiende, at siden hiine har hemmeligt begyndt at hielpe de spanske Jnsurgentere, og at tillade deres Skibe at indløbe i deres Havne, saa har Cheferne for de engelske Krigskibe i de vestindiske Farvande tilbudt Spanierne deres Biestand; disse kunne ogsaa behøve den, Pengeremisserne fra Mexico blive stedse færre. J den mexicanske Havn Punta de Pietra ere nogle amerianske Skibe indløbne, som bleve convoierede af namerikansk Krigsbrig, som vare ladede med Vaaben og Krigsfornødenheder og havde mange Frivillige ombord, som ville støde til Jndependenrerne. Efterretningerne om General Morillo lyde fra hans Divisions-Chef, Oberste Warleta, vare heelt forskiellige; efter 3 Depescher af ham og to Jnsurgenterne bestandigt blevne slagne, og havde den 25 Februarii i en Fægtning ved Cachiri mistet 3000 Mand, den 5 April stod Morillo i Ocanna og Warleta i Caucau, som han havde taget med Bajonetten. Men efter seenere Efterretninger, som ere bragte ved Skibe til Jamaica, skal Generalerne Morillo og Morales have angrebet, den 29 April, Jndependenterne ved det omtalte Ocanna, under Anførsel af Ordonetta og Torriles, men vare blevne aldeles slagne, saa at de maatte trække sig tilbagetil Monpox, nærved Chartagena. 400 Mand af deres Armeer gik over til Jnderendenterne, hvis Krigsmagt var 8000 Mand, kort efter landede Bolivar med sin Hær. Fra Buenos Ayres fortælle, ligeledes Skibs=Efterretninger, at General Arte gas skal med sin Armee have gjort Opstand mod Juntaen og plyndret Staden St. Feved Plata floden. J Chili vedvarer Borgerkrigen med afvexlende Lykke, de kongelige Tropper har Hovedstaden St. Jago og Kysterne i Besiddelse, men Jnsurgenterne true at beleire Staden. – Det synes at det vil lykkes Englænderne, at forbindre Udbruddet af en almindelig Krig i Ostindien; vel udbredte sig nyeligen Efterretninger over Constantinopel, fra det franske Gesandtskab i Constantinopel, at Napauleserne havde aldeles slaget General Ochterloup. Men dette Rygte var foranlediget af nogle Uheld, som de engelske Tropper havde havt i Begyndelsen. Admiral Cockburn, som er ankommet med Orlogskibet Northumberland fra St. Helena, som han forlod den 19 Juni, har bragt de officielle Depescher fra Ostindien med sig, hvoraf sees at Napauleserne vare uvillige til at ratificere den afsluttede Tractat og begyndt Fiendtlighederne i Enden af Februar, flere Fægtninger forefaldt, især den 2den og 3die Mai, apauleserne fægtede tappert, men kunde ikke modstaae General Ochterloups Tapperhed; han kaldes ogsaa Østens Wellington; de mistede 500 Mand og havde mange saarede, hvorpaa de den 4 Mai ratificerede Tractaten; denne Fred sparer Compagniet mange Udgivter og har ogsaa bragt de offentlige Fonds til at stige. (Fortsættes.)