Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-08
Krigstildragelserne paa Søen. kunne endnu kuns betragtes som smaae Forspil, der forudgaae de vigtige Optrin, som saa længe have været i Vente og nu snart maae gaae i Udøvelse. Rygtet om at Commodore Strachan skal have bombarderet Havre, som bebudedes i Breve fra London af 29 Mai, er giendrevet i et Brev fra Paris af samme Dato, hvori dog meldes, at 4 store engelske Fregatter og 9 andre Skibe have den 23de gjort et heftigt Angreb paa 14 Bombe= og Kanonskibe paa Rheden for Havre, men maatte, da de ikke længer kunde udholde Kugleregnen, fortrække, og at det gik dem ligesaa ved et nyt Angreb den 24de. Samme Skiebne havde de ogsaa den 18de, da de beskiøde Fortet la Hogne. Admiral Parker har for Cadix taget 4 rigtladte Manilla=Skibe. Spanierne vare ikke saa heldige, da de forleden med omtrent 30 spanske Kanonbaade fra Algeziras vovede at angribe 50 til 60 Transportskibe med Tropper som under Eskorte af 3 Linieskibe seilede fra Gibraltar til Lissabon; de bleve nemlig ilde tilredte og 2 Baade skudte i Sænk. Den 21de Mai seilede den Engelske Admiral Onslow med 2 Skibe paa 74 Kanoner, 2 paa 54 Kanoner og nogle Skalupper, Brigger og Kuttere fra Parmouth til de hollandske Kyster. Uden Tvivl kunne Hollænderne snart belave sig paa et Angreb ligt det paa Ostende; alt oftere have engelske Krigsskibe i denne Tid nærmet sig Øen Vlie, og gjort forgiæves Forsøg paa at borttage Skibe og Fiskerbaade. Midlertid forfare Engellænderne langt strængere imod de franske Fiskere end de hollandske, saaledes havde en Briig paa 14 Kanoner for kort siden den Fornøielse at bore 4 Baade i Sænk ud for Nieuport, hvorved 20 værgeløse Fiskere bleve et Offen for Bølgerne. - Overalt venter man med største Længsel paa Efterretninger fra den Touloner=Flaade, som virkelig skal være udløbet den 15de. Det Beundringsværdigste ved denne hele Expedition er den ubegribelige Tvivlsomhed, som alle Aviser, lige til det Øieblik da den er Maalet saa nær, endnu svæve om dens sande Bestemmelse, som de meget gravitætisk spørge, om den vel ikke torde gielde Jndien, Dog ere de uenige i, enten det bliver Ost= eller Vestindien. J disse Formodninger bestyrkes disse langsynede Politiker derved at Agerdyrknings= og Kanalgravnings=Instrumenterne, saavel som de Lærde og Konstnere, hvorom oftere er meldt, ere med samt nogle Lufthalloner virkelig indskibede med. De ville vel inden føie Tid blive befriede fra denne ængstelige Tvivl. Busnaparte har iøvrigt indrettet dette Søe=Armement som en LandArmee og deelt det i Avantgarde, Centrum, Arriergarde høire og venstre Fløi a. J offentlige Blade læses nu en anden Tale af Buonaparte, som skal være den ægte. Vel er den ikke meget forskiellig fra den i No. 44 meddeelte; men imidlertid synes hiin ikke at bære mindre Præg af Buonapartes Aand, end denne. Kiøbmændene i Marseille Toulon a. ønske meget ivrigen et lykkeligt Udfald paa denne Expedition, fordi de deraf love sig nyt Liv i Handelen. Ved Flaaden, som nu med Transportskibene regnes for 300 Seil stærk, befinde sig ogsaa 4 Advis=, 4 Bombardeer=Skibe og 6 Kanonbaade, og efter Forlydende skulle endnu 12 Spanske Linieskibe fra Carthagena og Barcellona støde til den. Lord St. Viin cent har skikket Admiral Nelson med 10 Linieskibe til det Middellandske Hav, i den dobbelte Hensigt: at lagttage den Touloner Flaade, og at befrie 12 engelske Kapere, som skulle have opbragt 130 kostbare Priser til Maltha, men nu blokeres der i Havnen af en fransk Eskadre. Lord Bridport staaer atter i Begreb med, at løbe ud med 12 Linieskibe og nogle Fregatter fra Torbay, for at krydse uden for Brest, og om Leilighed gives, at levere den Brester=Flaade (der bestaaer, af 13 Linieskibe, 8 Fregatter, 7 Korvetter og 3 Luggere, i Al 31 Krigskibe) et Slag. J Amsterdam har man Efterretning, at der med det allerførste skulde udløbe en talrig Flotille paa 60 til 70 Seil (Kanoneerbaade, flade Fartøier, bevæbnede Transportskibe a. fra Dunk irehen, og at samme maaskee alt var gaaet i Søen den 29 Maj. Samme skulde have 7000 Mand Infanterie og et Regiment Jægere til Hest ombord. Dens Bestemmelse var ikke bekiendt; men formodentlig have Franzoserne flere Angrebspunkter i Sinde imod Engelland, hvilken Plan nu neppe taaler længere Opsættelse, dersom Britterne ikke skulle forekomme dem i at giøre flere Diversioner, hvorved hines Søe=Magt, der nødvendig maae virke samlet til et Øie med, vilde kunne deeles og svækkes.