JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Paa Hs. Excell. Høyvelbaarne Hr. Generallieutenant og Cammerherre Juel tilhørende Nislefgaards Gods, under Odense Amt, udi Otterup Sogn, i Nislef Veirmølle, er sidstafvigte 11 Mart. bortdød en gammel Kone ved Navn Karen Christensdatter, uden at efterlade sig Livsarvinger, og der efter ved Stervboens Registrering og Vurdering fremkom endeel af bemt. afdødes Paarørende, som een stemmende beretter, at endnu skal være en Søsterdotter, ved Navn Maren Madsdatter, Barnfød i Herrested Sogn udi Maare Bye, som ongefær for 8 a 9 Aar siden kom fra Kiøbenhavn, og opholdt sig nogen Tid i Svindinge ved Nyborg, men hvor bemt. Maren Madsdotter sig nu maatte opholde vides ikke, hvorfore det her 3de Gange udi de danske Posttidender tilkiendegives, at skiftet videre vorder foretaget, førstkommende 6 Junii, og mueligt til Endebragt, i fald samtlige Arvinger til ermeldte Tid paa Nislef Mølle lader sig indfinde, da enhver efter Stervboens ringe Omstændigheder, med Retten skal blive behandlet.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Da forrige Vildthagger her i Kiøbenhavn, Johan Weitz, den 28 Mart. a. c. ved Døden er afgangen, saa bliver samme Dødsfald hermed 3de Postdage i de danske og tydske Aviser bekiendtgjort, at om der skulde findes Credi= eller Debitorer til bemt. Stervboe, samme inden den i Loven bestemte Tid vilde melde sig i det Afdødes af ham selv forhen beboede Huus, i Landemerket beliggende.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
J Ordrup Søe, en halv Miil fra Kiøbenhavn, kan faaes Tørveskiær, paa de Vilkor, som Fæsteren af samme Sr. Niels Borup i Rondsted, accorderer.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
J Muncheboe Præstegaard i Bierge Herredt i Fyen, er sidstleden 10 Octbr. en gl. Karl, ved Navn Peder Nielsen, ved Døden afgangen, som efter den sal. Karls Beretning skal være født i Annegaarden i Madum Sogn og Bye, hvis Hoved=Sogn heder Tiim, beliggende i Hind Herredt i Riber Stift, hvis Efterladenskab ved Auction er bortsolgt, men som ey vides hvo hans Arvinger ere, uden at han skulde have 2de Halvbrødre, som for en 5 Aar siden tiente deres Fader Mads Jsen i bemt. Annegaard, og en Søster, som skal være gift der i Landet. Saa indkaldes herved i de danske Aviser 3de Ganger, siden Boens ringe Tilstand ey formaaer at bekoste et ordentlig Proclama, denne sal. Karls sande Arvinger, samt Credi= og Debitorer at møde her i Muncheboe Præstegaard hos mig Jens Wiborg, inden ger a Dato Publicationes, at regne, de første med Lovgyldige Beviser, at de ere sande og eeneste Arvinger, Creditorerne med deres Fordring, og Debitorerne at betale, hvad som de maatte være skyldige, da enhver efter Boens slette Tilstand skal vederfares hvad Ret er. Muncheboe Præstegaard den 10 Mai 1759. Jens Wiborg. Sognepræst til Muncheboe Meenighed.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
J Aaret 1757 er paa gammel Kiøgegaard ved Kiøge Kiøbstæd i Siælland, hos den da værende Hollænder, Jens Nielsen Jskov, ved Døden afgangen en Bondekarl, navnlig Peder Pedersen, harnfød paa Broggergaard i Jedsmark Sogn, af Hr. Krigsraad Gleerup til Biørnkille, hans Gods i Jylland, hvorpaa hans lidet Efterladenskab blev straxen taget under Registering og Vurdering, og ved offentlig Auction bortsolgt, og da ingen Arvinger, uden den Afdødes Fader, ved Navn Peder Pedersen, var bekiendt, saa tilbød bemeldte Jens Jskov, som ogsaa var af Familien, sig at skaffe fornøden Rigtighed fra Faderen, hvorefter saavel, som ogsaa i Henseende til, at Procurator, Hr. Schierup i Aalborg, paa ovenmeldte Hr. Krigsraadens vegne, ved Skrivelse af 16de Martii 1758 lovede, at bringe dette udi Rigtighed, Skiftet er bleven opholdt, men da hverken fra Jens Jskov, som nu er boende paa Cathrineberg, eller Sr. Schierup, nogen Efterretning er indkommen, saa er Skiftet berammet at holdes førstkommende 9de Aug., til hvilken Tid Arvingerne og andre, som i Stervboet noget maatte have at fordre, bliver herved 3de Postdage efter hinanden indkaldet at møde, da enhver, efter deres Bevisers Medfør, skal vederfares, hvad Lov og Ret medfører. Gammel Kiøgegaard, den 17de Mai 1759. C. Brasch.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Da Sr. Matthias Christophersen, som havde en Bondegaard af gl. Kiøgegaards Gods udi Bieverskov Herred, Herfølge Sogn, Aars høye Bye, udi Fæste, ved Døden er afgangen, uden at have efterlad, sig Livsarvinger, og Stervboet straxen, ved Dødsfaldet Angivelse, nogle af Arvingernes Overværelse, er taget under lovlig Registering og Vurdering, saa bliver herved den sal. Mands samtlige Arvinger, som ere 1. den sal. Mands Broders, afgangne Jacob Christophersens Børn, een Søn, Sr. Niels Thrane, Bager i Kiøge, een Søn, Sr. Christopher Jacobsen, opholdende sig hos sin Broder, een Datter, Elisabeth Jacobsdatter, gift med Byeskriver, Sr. Giersted i Ringsted, een Datter, Jomfrue Engel Jacobsdatter, opholdende sig hos hendes Broder, Sr. Thrane. 2. En Søster, afg. Anna Christophersdatter, som var gift med sal. Hr. Henrich Hjort paa Langeland, hendes Børn, een Søn, Christopher Hiort, Degn i Torverg, een Søn, Søren Hjort, Stud. Theolog., skal opholde sig i Kiøbenhavn. 3. En Søster, afg. Elisabeth Christophersdatter, som havde til Ægte afg. Forvalter Ditlev paa Jægersholm. Hendes Børn, en Datter, Margrethe Ditlevsdatter, gift med en Musicus i Kiøbenhavn, ved Navn Henning Henningsen. 4. En Søster, afg. Cathrine Christophersdatter, gift med Svend Willumsen, Vandkudsk paa Sophienberg. Hendes Børn, een Søn, Willum Svendsen, Bager i Callundborg, og 2 Døttre, Elisabeth og Lovise Willumsdøttre, indkaldne at møde 6 Ugers Dagen fra undertegnede Dato, som bliver Fredagen, den 29de Jun. førstkommende, udi Stervboet, da Skiftet bliver foretaget, og om mueligt er, skal vorde sluttet. Til hvilken Tid alle de, som noget udi dette Stervboe maatte have at gielde eller fordre, behagelig vilde indfinde sig med fornødne Beviser, da enhver skal vederfares, hvis Lov og Ret medfører. Datum gl. Kiøgegaard, den C. Brasch. 18de Mai 1789.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
En Borger og Skoemager=udi Holbech i Siælland, er uden LivsArvinger den 29de Martii sidst bortdød, bem. Borger skal være fød udi Jydland, i en Bye, navnl. Rye, og udi Horsens lært Skoemager Haandverk, og udskreven af sin Lære hos Mester Lars Morch 1728, og da ey vides fleere Arvinger af den Afdøde end een Broder, som boede og døde i Holbech, navnl. Rasmus Pedersen, som haver efterladt sig et eeneste Barn, saa aarsager Skifteretten i Holbech, foruden den giorde Proclamation ved Siællandsfars Landsting, end videre udi de Danske Aviser 3de Postdage efter hinanden at lade indkalde de øvrige Arvinger, om nogen maatte være til, at møde udi Stervboets Huus i Holbech den 16de Junii og 30te Jul. h. a., hvor Skiftet foretages, og medbringe lovlig Beviis om deres Arverettighed, da enhver skal vederfares, hvad Lov og Ret medfører. Holbech Raadstue, den 14de Mai 1759. J. Schougaard. H. Fæster. G. Ortved.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
En Enkekone, navnlig Karen Hansdatter, som paa en 20 Aars Tid haver opholdt sig i Holbech, er den 19de Mai 1758, hos Borger og Felbreder, hvor hun logerede, navnlig Peter Christensen, uden Livsarvinger bortdød, og hendes liden Efterladenskab strax taget under Rettens Behandling, og videre ved Auction bortsoldt, og, da efter bemeldte afdøde Enke vorder foretaget Skifteholdelse paa Holbechs Raadstue den 23de Jun. førstkommende, saa lader Skifteretten udi fornævnte Holbech hermed udi de Danske Aviser 3de Postdage efter hinanden indkalde saavel den Afdødes Creditorer, som Arvinger, samme Tid og Sted at møde, og med sig tage, hvis de maatte have saavel til deres Krav som Arverets Bestyrkelse, da de efter Boets Tilstand skal vederfares, hvis Lov og Ret medfører. Holbech Raadstue den 14de Mai 1759. J. Schougaard. H. Fæster. G. Ortved.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Sr. Jacob Cammenbech, haver i sinde, at sælge sit Farver-Redskab, med gode Kiedler og tilbehør, det staaer endnu i Pibe=Fabriqvens Huus paa Christianshavn, hvortil og ere behøvende Farver rum, meget beqvem, som og Værelser for en Familie, som enten i Henseende til Farveriet, eller desuden, haver Lyst til samme at beboe og strax kan tiltrædes. De som ere Liebhabere til Farver=Redskabet (der er gandske complet) behager at addressere sig til bemelte Sr. Cammenbech, boende strax derved paa samme Side, og om Værelserne til Sr. Ferslew, paa fornevnte Pibe=Fabrique, der og lader forevise Farver=Redskabet, til Liebhabernes Eftersyn. Hos Jens Olsen Hyrekudsk, i Naboeløs ved Læderstrædet, gives Anviisning paa en gandske nye Vogn til 4 Personer, som med Magaziner og Kufferter til Reyser er vel forsted.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Skulde nogen vilde kjøbe en stærk Berliner Reise-Chaise, D. brugelig god Stand, forsyned med nye Axeler, samt Puder, Hynder og Sæder, overtrukket med grønt Klæde, til 2 a 4 Personer, efterdi Forsmækket kan bruges til Forard; da er samme at see paa den Civil-Etats Materialgaard, hvor tillige kan accorderes om Prisen med Fuldmægtigen der sammestæds Msr. Schrøder.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
J Fald nogen haver Lyst til et profitabel Farverie, kan de addressere dem til Raadmand Lindberg i Fridericia. Det bekiendtgiøres alle Liebhabere, som maatte behøve endeel gode Jydske blaastribede og tærnede Lærreder, af alle Slags Mynster, den er til Kiøbs hos Mr. Biørn Bagger paa gl. Mynt, og hos Johan Greisen Flok i Rodstok paa Hiørnet af Borger= og Gottersgaden, samme kan faaes til Eftersyn, om Formiddagen fra Kl. 8 til 10, og Eftermiddag, fra 2 til 4, da samme ogsaa bliver solgt for nøyeste Priis, muligst kan accorderes. Hos Brøgger Røsendahl boende for Enden af Raadhuuset ere Logementer for en eller 2de Familier strax til Leye at bekomme tillige Vognremisse og Stalderum. Godt forsvarligt saltet Oxekiød kan sammesteds bekommes for billig Priis.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Torsdagen den 31 Mai, om formiddagen Kl. 8 Slet, skal endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, med videre, afg. Mad. Maren Andersdatter Haughs Stervboe tilhørende, ved offentl. Auction bortsælges udi Stervboets tilhørende og Hummergaden beliggende Huus.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Fredagen 25 May, bliver paa Børsen imellem 11 og 12 Slet ved offentlig Auction Første Gang bortsolgt een Actie i den Kongl. Banqve, tilhørende sal. Madame Bertelsens Arvinger. En hvid Spansk Tævehund med lange sorte Øren, og en dito Valp af samme Art, uden Forskiel af Couleur, undtagen en sort Plet over Rumpen, er fra sin Eiere bortkommen; hvo paa en eller begge kan give Anviisning, behager at melde sig hos Jnspecteur Schiøt i Adelgaden, skal de derfor nyde en skikkelig Douceur.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Fredagen den 25 May førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction Første Gang opbydes, og til den Høystbydende bortselges afg. Claus Coloner Sandagers Stervboe tilhørende og ved Øster Landevei, lige for Killendal beliggende Huus.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Løverdagen d. 26 Man, om Eftermiddagen imellem 3 og 5 Slet skal ved offentlig Auction Anden Gang opbydes og efter de Conditioner som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort, til den Høystbydende bortsælges Sr. Mathias Heitmanns tilhørende Gaard, beliggende paa Hjørnet af store Fiolstræde op til Volden.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Løverdagen d. 26 May, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction Anden Gang opbydes og til den Høystbydende bortselges Niels Nielsen Hjorts tilhørende og paa Christianshavn i Dronningensgade beliggende Gaard og Mølle.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Løverdagen den 26 May, om Formiddagen Kl. 8 Slet, skal afg. Cathrine sal. Mogens Olsens Enkes Stervboes Løsøre, ved offentlig Auction bortsælges udi Stervboets Huus i Hummergaden i den Norske Love.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Tirsdagen den 29 Man, om Formiddagen Kl. 9 Slet, skal endeel Gods og Løsøre ved offentlig Auction bortsælges udi Hr. Brand=Directeur Jacob Schiønings Gaard, i Adelgaden beliggende, ligeover for Printzensgade.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Fredagen den 1 Junii førstkommende, om Middagen Klok. 12 Stet, bliver paa Kiøbenhavns Børs opbuden, og om fornøyelig Bud skeer, strax og uden videre Auction til den Høystbydende bortsolgt, 5 Actser udi Søe-Asseurance Compagniet her i Staden, efter de Conditioner som paa Auctionsstædet blive bekiendtgjorte. Onsdagen den 23 May om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, skal endeel Gods og Løsøre, Andreas Klarup Viinhandlers Boe tilhørende, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortselges, udi Boets forhen tilhørende Gaard i lille Strandstræde ved Nyehavns Canal beliggende.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Fredagen den 25 May, om Formiddagen Kl. 9 Slet, skal endeel Jsenkram=Vare, alt efter Catalogi Jndhold, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortselges udi den Gaard paa lille Kiøbmagergade, hvor Procurator Sr. Niels Windelew er boende, hvor Catalogi og ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Mandagen den 28 Mai, om Formiddagen Kl. 9 Slet, skal ende i afdøde Studenteres Efterladenskaber, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortselges hos Viintapper Sr. Kaasbøll, boende paa Hiørnet af Vognmagergaden og Myntergaden, hvor Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Mandagen d. 28 May om Formiddagen imell. 9 og 11 Slet, skal ved offentlig Auction 4 og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende bortselges afg. Jørgen Clemmensen Skibstømmermesters og afdøde Hustrues Stervboes Gaard i Dronningensgade ud til Overgaden over Vandet paa Christianshavn beliggende.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Førstkommende 19 Juni o. f. d. Kl. 8 om Formiddagen, bliver paa Kiøbenhavns Børs ved offentl. Auction bortsolgt en stor Mængde gamle og nye theologiske, juridiske, medicinske, philosophiske, philologiske, historiske, og andre Bøger udi adskillige Sprog, Boghandler O. C. Wentzel forhen tilhørende, tilligemed nogle Høykongelig Allernaadigst forundte Privilegier paa adskillige, med god Fordeel afsættelige Skrifter, Catalogi (hvoraf endeel nu allerede udi Stifterne ere, og fremdeles vorder bortskikkede) bliver for de Udenbyes Liebhabere strax at faae, hos Proc. Sr. Christian Hjortelund i Aabenraae, hos hvem Conditionerne kan faaes til Eftersyn; her udi Staden kan samme fra den 1 Jun. indtil Auctionens Begyndelse, paa benævnte Sted bekommes.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Onsdagen den 23 May om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction 4 og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende bortselges Sr. Jeppe Sørensen Jsskous tilhørende og i Adelgaden beliggende Huus, samt et Brændeviinsværk med Tilbehør.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Følgende Gaarde og Huuse ere underhaanden for en billig Priis at bekomme: neml. en Gaard paa Kongens nye Torv, hvorudi LeyeCarether holdes, med dertil hørende Hauge, ligemaade 2de der tæt ved beliggende Huuse, det eene paa 4 Fag, Bindingsværk, 3de Etager høyt, det andet af Grundmuur, 4 Fag, 2 Etager, samt en Kielder saaog en Qvist paa 2 Fag. Ligesaa den udi store Kongensgade beliggende store Gaard, den saa kaldede gamle Silke=Fabriqve, med tilhørende Hauge, udi hvilke Gaarde og Huuse findes velindrettede Værelser, saavel til Familier som eenlige Personer. Liebhaberne dertil ville behagentligen melde sig hos Entreprenen, ren Sr. Philip de Lange, boendes paa hans tilhørende Kongel. allernaadigst priviligerede Salpeter Plads, paa Christianshavn, eller og for at forkorte Veyen, hos Viinhandleren Sr. Adam Lommertsen, om Formiddagen imellem 11 og 12 Slet, paa hvilke Stæder Conditionerne, saavel om Kiøbet, samt om bemeldte Gaarde og Huuses fordeelagtige Beskaffenhed, kan erfares. NB. Den Gaard paa Christianshavn, som hidindtil har været beboet af Sognepræsten sammestæd, er underhaanden at saae til Kiøbs, hvorom Liebhaberne vilde behage at melde sig hos Eieren, Ved Gaarden, som er forsikret i Brand=Cassen, er en smuk og stor Frugthauge. NB. Gaarden kan strax tiltrædes til Beboelse. NB. Hos Sr. Lind boende hos Speylmager Enken i Gottersgaden, er til Kiøbs, fiint ulden Garn, fine Paklærreder, Krølhaar, Pryssing i Dunker, beste sort Dantzig Ost, Eiergryn, alle sorter sine og grøve Lærrets Tørklæder, adskillige sorter store og smaa Kurver, med og 2den Laag, alt for billigste Priser. Madame Lovsgaard, boende i Langebroegaden paa Christianshavn, hos den 3die Brændeviinsmand, i Stiernen kaldet, i anden Etage, og paa venstre Haand fra Knippels Broe, informerer Børn i alle Slags Syning. SoDa og gods, ler No. 41. Gides H. Sand Skade paa Sal.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Norge Oeutsche, Copenhagener Jirungen. aarsMontags, den 21. May. Oc Wien, vom 2. May. Von den in Jügerndorf und Troppau am 17, undfølgenden Tagen vorigen Monaths zwischen den Preussen und Oesterreichern vorgefalleenen Operationen har dissetiger Hof nichts offentlich bekanntigemacht, ver moge einer schriftlichen Nachricht aber, har man nachstehende Umstande afhier erfaren: "Am 17. April, nachdem des Nachts vorherro die 2 Kayserl. Regimenter Colloredo und Moltk sich in das Gebürge gezogen, kam ein Preussisches Commando zu Jügerndorf an, und verlangte von dem dasigen Bürgermeister, das alle Vestungs-Werker vollig rastret werden sollten; es ginge aber weiter; am 18. desselbigen erschien abermahls ein anderes Preussisches Commando, und wiederholte den gescharften befehl, wegen der zu rastrenden Werker nicht nur, sondern gab auch solchen noch weiter dahin, das die daselbst befindliche Schantze, so uber 200 Jahr schon stehet, geschleiffet werden sollte, unter Bedrohung Fruer und Schwerdts, auch einer gantzlichen Plinderung, sofern es nicht binnen 24 Stunden erfolgt seyn würde; dieses Detaschement marschirte dann weiter nach Troppau, allwoes ein Commando von dem Simschönischen Regiment mit seiner gantzen Bagage antraf, versagte und grosse Bente machte &c. Jn Jag endorf langte immittelst am 21. ein Regiment Croaten an, wodurch dem Ra siren annoch abgeholffen vurde; zwey Stunden dan nach solgte ein anderes Croatisches Regiment, nedste 1 Regiment Husaren; das Preussische Commando marschirte den 22. des vorigen von Troppau uberPlatten wieder zurück, nachdem die Preussen die Osterreicher bis auf 5 Meilen von Olmuz zurück getrie den hatten. Am 23 war das Haupt-Quartier der aus 35000 Mann bestehenden Kayserl. Armee zu Grossherlitz, 2 Meilen von Troppau, den 24 rückte ste bis auf Bleisnitz, den 25 og sich das Preussische Corps von dortiger Gegend vollig zurück, und har der commanderende General von Fouquet auf erhaltene Ordre, unter dem Commando des Generals Seydlitz, 3 Cavallerie-Regimenter zur Preussischen Haupt-Armee de aschert; die Kayserl. hingegen lagerten sich zwischen Bleisnitz und Branitz, dergestalt, das ste nu dermahlen wirklich in dem Preussischen Schlesien stehen, und die Ulanen zu Hochkretscham postirt sind. Dem Feind soll grosser Schaden auf seinem Rückzuggeschehen seyn.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
Auszug eines Schreibens aus der Neumarckt, vom 1. May. Die Russen sind wiederum im Anmarsch - - Jch ubersende hierbey eine Reliquie von ihrer letzern Anwesenheit bey us, eine Messingene Platte voll Russischer Heiligen. Ein jeder von dieser Nation, Griechischer Religion, führet dergleichen als ein Heiligthum bey sich, und zwar theils von Golde, theils von Silber, theils von Messing, je nachdem einer das Metall dazu bezahlen kan. Die ehrbaren Russen tragen es auf der Brust, setzenes des Morgens und Abends vor sich, und machen ihen ein andachtiges Compliment; der Cosake und Kalmucke aber har es gemeiniglich an seinen Sattel-Knopff hangen und küsset es bey aller Gelegenheit. Zu dem gegenwartigen hin ich an følgende Art gekommen. Ein gottseliger Schmidt in einem benachbarten Dorf war von den Russen sehr mitgenommen worden. Er erhielt endlich anf sein Bitten einen Donischen Cosaken zur Salve Garde. Diese Bökker sind die wachsamsten und redlichsten Salve Garden gewesen. Gedachter Cosake stehet, dass der Schmidt mit seinem Hanse des Morgens undAbends anden Knien lieget, und weinend betet; endlich fragt er nach der Ursache. Da er das Deutscheverstund, som sagt ihm der Schmidt in Einsalt: Er bete zu Gott im Himmel, mit uber ihn, das er ihmeseine Sunde vergeben, ihn durch seinen Sohn J Esumselig machen, für Unglück bewahren und Frieden schenken wolle &c. Der Cosake lachelt, greift unter seinen Brusttuch, holt die Messingene Platte hervor und sagt: Hier ist Gott. Hierauf beleyret ihn der Schmidt einen gantzen Abend, das die Messingene Platte nicht Gott, sondern der einige lebendige Gott im Himmel ware, der die Bøsen straffen, die Frommen aber beløbnen würde, und das dieser Gott auch der Cosaken Gott sey. Der arme Mensch wird stille und gehet weg. Des følgenden Morgens fru als der Schmidt seinen Geschaften nachgeher, findet er den Cosaken im Stall auf seinen Knien mit ringenden, Handen und weinenden Augen liegen. Er last ihn in seiner Andacht. Nach einer Weile komme der Co sake gantz unruhig in die Stube, und fraget den Schmidt, ob er hald beten warde, Da dieser antwortet, er have schon gebetet, ein Kind Ottes aber musse alleseit beten, und das er es auch noch thun konne; falt der Cosake anf seine Knie und betet so inbrünstig, das er for Thranen nicht har weiter fortkommen konnen. Darauf stehet er an, kast seinen Wirth undwirft sine Messingene Bilder von sich, gehet dem Schmidt in allen Dingen an die Hand, und beweiset eine solche Ehrerbieting vor Gott im Himmel, das er den gantzen Tag seine Mütze nicht har ansettenwollen, weil Gott im Himmel immer bey im ware. Bey seinem Abschiede har er sehr kläglich gethan, von dem Schmidt das für seine bezeigte Trene ihm angebotene Geld nicht annehmen wollen, sondern ist mit vielen Thranen weggeritten. Diesen Schmidt sprach ich vor kurtzem. Er erzahlte mir diese erquickliche und rührende Geschichte, und gab mir die Reliquie dieses Cosaken, die ste nun ist empfangen. Was denken sie zu dieser sønderbaren Begebenheit, ste ist saa voll glicher Einfalt.
Berlingske Tidende, 1759-05-21
London, vom 27. April. Den 16. dieses nahm der Hr. Campbel, einer der Zoll Bedienten auf der West-Kiste von Schottland ein gros Schif wahr, welches er anhalten liets, weil er Contrebande auf demselben vermuthete. Wie er an Bord desselben kam, sagte ihm der Schiffer: "Er ka me von Holland und ware nach der Jnsel Man mit Wein und Fischen beladen." Als aber der Hr. Campel das Schif näher untersuchte, welches zwar einige Fasser Wein mit an hatte, so sand er, das der groste Theil der Ladung in Pulver bestund und er endeckte zugleich ein gantzes Fas mit Louisd'ors. Diese verdachtige Umstande veranlasseten den Zollbedienten, dasser sich des Schifs bemachtigte, dasselbe nach Clyde bringen lies und unmittelbar daraus einen Expressen, an die Zoll-Commissarien mit dem Bericht von diesem Vorfall abstattete. Den Schiffer har man nach Edenbarg geführt, um alda befragt zu werden. Aus der Kongl. Preussischen Fouquetischen Armee zu Deutschkamitz, im Neissischen, vom 2. May. Nachdem der General von der Jnfanterie, Baron de la Motte Fouquet, mit seinem unterhabenden Corps uber die Hotzenplotz gegangen, und sich gegen Neis gezogen hatte, in der Absicht, das Oesterreichische de Villische Corps in die Plaine zu zieben, welches dasselbe aber, ongeochtet seiner ungleichen Uberlegenheit, nicht for rathsam gehalten, sondern sich bey Zuckmantel in die Gebürge postirte: Sottraffen Se Majestat, der König, vorgestern, als den 30 April, mit einigen Regimentern Cavallerie, unvermuthet bey dem hiesigen Corps ein, und gestern waren Höchstdieselben willens, den Feind bey Zuckmantel anzugreffen. Sie liessen demach gester frue einige Battaillons Grenadiers, Dragoner und Husaren, nach solcher Gegend vorrücken, welche der Feind aber nicht abwartet, sondern sich sogleich durch die Gebürge nach Würbenthal zu retiritte; jedoch ward, unter Sr. Königl. Majestat höchstegenen Anführung, die feindliche Ar rier-Garde durch die Husaren, welche blos von dem Frey Battaillon von Lüderiz unterstukt waren, noch eingeholt, ein Battaillon Croaten davon ganzlich abgeschnitten, und vollig ruiniet, indem uber 200 Mann niedergehaven, und 2 Capitains, 4 Lieutenants und 184 Mann zu Kriegsgefangenen gemacht worden, wo bey unserer Seite nur 2 Mann todt und 9 blesiret sind. Seit solchem Vorsall haben sich die Deserteurs von den feindlichen Corps in Trupps von 20 bis 30 alhier eingefunden.