JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Et fra Trippoli i Sprien til Marseille ankomment Sti skal have medbragt nye Efterretninger fra Egypten, eft hvilke Buonaparte igjen skal have havt en heftig Fegtninmed Araberne. Et Rygte siger at han er paa nærværenTid paa Marchen til Merca. Opstanden i Belgien var meget alvorliig. Jnsurgenterne havde allerede bemægtiget sig Staden Mecheln og Arsenalet. Fra Brussel marchere jo Borgere frivilligen, for ganske at dæmpe Oprøret. Al Jnsurgentere havde engelske Vaaben, og skulle allerede har sendt en Deputation til de engelske Skibe, som krydse langt Kysterne, for at udbede sig deres Hielp. Den 27de er næ Deel af det forrige Husarregiment Chamberaun afmarchetil Lille. Man samler nu et Corps af 13000 Mand med Jnsurgenterne.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Wien, den 31te October. De sidste Breve fra Constantinopel melde vel, at Buenparttes Forfatning er slet, saasom han nyelig har lidt megtieBeyerne og Araberne, men bekræfte derhos, at han endee bestandig var i Besiddelse af Alerandrien, Damlette og Re sette. En Skrivelse fra Salonich af 12te October indeholdt den Efterretning, at der var forefaldet et stort Slag imellem Buonaparte og de egyptiske Beyer, i hvilket de Sidste al havde lidt meget, men Buonaparte dog blevet nødt til en trække sig tilbage til Rosette, hvor han atter er bleven anfalde. af Araberne, som ligeledes havde tilføiet ham stor Stad Fra Neapel og Venedig har man Efterretninger, som afnanhans Forfatning endnu værre. - Fra Radom ved Grandserne af Øst Gallicien berettes under 18de October, at 24000 Mand Russer staae ved denne Grændse, og fra RadomoEgnen derved blive forsynede med alt nødvendigt. J Radener Feldthageriet. Oberste Vineent, som sagdes, at var kommen hertil, for at indhente videre Ordrer, med hvilke han ogsaa var vendt tilbage, har aldrig forladt hiin Egn, og befandt sig ved Brevets Afgang som March=Commissair i Ra dom, for at giøre videre Foranstaltninger. De russiske Tropper vente hver Dag Ordre til March, og maaske torde de nu allerede være i Øst Gallicien. - General Auffenberg, som først rykkede ind i Granbunden er bleven imodtaget med saadan Hiertelighed, at de Militaire bleve paa det stærkeste rørte. Man beværtede Soldaterne paa det venskabeligste I det Vorralbergiske ere blevne anlagte store Forskandsninger og i Tyral bliver Landstormen organiseret saaledes, at Landmanden paa ingen Maade forstyrres; thi der er gjort den Indretning, at de forskjellige Egne afløse hverandre. Paadenne Maade vinder Landmanden ikke allene Tid til at besørge sine Forretninger, men Forbindelserne af de forskjellige i Stæder imellem hinanden lette Besætningen af Pantterne, og giør, at Mængden i Nødsfald kan vende sig derhen, hvor man behøver den. - Der siges, at de Franske havde sendt en Ultimatum hertil, fra hvilket de paalingen Maade vilde afstaae, men dette indeholder saadanne Pantter, som aldeles ikke kunne bringe til nogen Fred, saasom de ganske efter deres Gedtbefindende ville organisere Jtalien.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Bruun, den 31te October. Efter Beretninger fra Grækenland bliver det der hver Dag uroligere. Blodige Optrinere der nu ikke meere sieldne. Albaneserne ere komne i Strid med Janitscharerne, hvorved de Sidste vel havde beholdt Overhaand, men Hovedsagen, at bilægge for bestandig Misforstaaelser og Uenigheder, synes den ikke meget at have vundet derved. J Semlin veed man intet om at Pasvan Oglu er bleven slaaen og taget til Fange og at Fæstningen Wildin er bleven erobret. Tvertimod vil man have sikre Efterretninger om, at han har slaaet Pachaer, af Natolien. - Revende fra Constantinopel melde, at den største Harmonie hersker imellem Russerne og Tyrkerne; men det meest bittre Had imod de Franske, som med al Strænghed, blive forfulgte.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Frankfurt, den 3die November. General Jourdan er allerede i vort Naboclav. Efter er Beretning fra Manne skal han sætte denne Fæstning i Forvarsstand, uagtet Fæstningsværkerne ere herlig reparerte- og ingensteds er nogen Fiende, som kan tilføie den nogen Skade. Han var ogsaa i Forgaars i Friedberg, hvor har blev imodtaget under Kanonernes Afskydning. Jmidlertil leie ikke mange Tropper mere paa den høire Rhinside; thi de brække bestandig over Fæstningen Ehenbreitstein, som hid indtil har holdet sig saa tappert, maae vel snart af Mange paa Levnetsmidler falde, i Fald de franske Ministre ikke snart samtykke i sammes Proviantering. Skulde de Franske ogsaa tage Chrendreitstein i Besiddelse, bekom de alle faste Pladser paa den høire Rhindredde i Hændderne, Philipsburg og Wesel undtagne, saa at de tylske Armeer, i Tilfælde af en nye Krig, havde meer end et Aar at gjøre med at beleie og erobre disse Fæstninger, og naar de vare til Ende dermed, stod. de først paa den høire Rhindredde.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
London, den 2den November. De Franske synes at ville giøre et nyt Forsøg paa at sætte Tropper i Land, og man havde allerede udspredt, at dette Forsøg var lykkes dem, og at Lordlieutenanten ville brække op mod Fienden; men det er ugrundet. - Efter Depecher af 30te October, som ere indløbne fra Slottet i Dublin hertil. meddeler et Ministerielblad følgende tilforladelige Efterretninger: "Jngen Tropper ere landede i Galway, som nogle Dublinerbreve foregive; men den 27de October om Morgenen, saae man ikke langt fra Killala=Bayen 7 til 8 store Fregatter, a Herrer, som begave sig ombord paa samme, bleve holdte til bage som Fanger. Strax derefter styrede de mod Norden enten fordi de havde faaet at vide Brester=Eskadrens Skjæbne. eller fordi en Vestenvind reiste sig, som blæste stærkt af Kysten Det er fuldkommen vist, at denne Eskadre kom fra Rocheller Den første Efterretning herom, som blev berigtiget ved forestaaende Artikel, var følgende: Slig, den 27de October. Itte mindre end 4 Fregatter og et franske Linieskib ligge nu ikke langt fra Killala, paa det samme Sted, hvor de sidste Franske befandt sig, da de satte deres Tropper i Land. End skiønt de ligge for Anker, have de dog endnu ikke gjort noget Forsøg paa at bringe Soldaterne i Land. Denne Efterretning er tilforladelig, thi den kommer fra Kutteren For, som i Dag Morges undløb dem, medens de fiendtlige Skibe i lang Tid skiøbe hæftig paa den. Vi hørte denne Kanonade herStulle de ikke snart begive sig bort, troer jeg, at de ikke ville komme ubeskadigede derfra, saasom man bliver vaer langt borte engelske Krigskibe, til hvilke man har sendt Efterretning derom. Denne Tildragelse giør, at alle Forretninger ligge stille.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Den hollandske Fregat, som det kongelige Stib Strius paa 36 Kanoner opkapprede, seilede just ud fra Terel mod Norden. Saasnart Capitain King havde taget den Besiddelse, gjorde han Jagt paa et andet Fartøi som og virkelig er bleven taget. Der befandt sig særdeles mange Tropper ombord paa samme. Man troer, at disse 2de hollandske Skibe vilde tage en nordlig Cours til Jrland i den Tanke, at BresterEskadren havde sat sine Tropper der i Land. En kongelig Kutter bragte denne Efterretning til Parmouth. - Lort St. Vineent meldte sidst, at Directoriets Depecher til Bunavarte, som Fregatten Alemene haver taget tæt ved Alexandrien, vare af saadan Vigtighed, at han ikke vilde betro samme til noget andet, end et Linieskib. De opfangede Depecher fra Havanna til den spanske Regiering skulle ogsaa være at overordentlig Vigtighed. Lord St. Vinkent skal have begiver sig med Krigskibet Leviathan til Gibraltar, for at undersøgde franske Priser, som ere ankomne der fra Nilstrømmen, og see, om de maaskee der kunne blive reparerte og strax brugte uden at sende dem til Engeland. - Storbrittanniens paa nærværende Tid i Tieneste værende Søe-Etat beløber sig efter Maanedsfortegnelserne til 65, store og smaa Fortøier. Blands samme ere allene 143 Linieskibe, 22 paa 50 Kanoner, 17, Fregatter og 357 mindre Skibe. Naar man regner hertil Vagtskibene og dem, som ligge paa Stabelen &c., stiger Talle til 194 Krigskibe. Man kan ikke i Mands Minde erindre sig, at en saa hastig Forandring er forefalden i et Lands indvortes Velstand, som paa nogle Uger er stedt i Engeland. Dette viser sig ikke allene hist og her, men overalt. De brittiske Flaaders Seire have meer end nogensinde forøget vor Berømmelse til Søes, gjort vore Kyster sikre, og udstrakt vor Handel. Desuden har den allerrigeste Høst udøst en saadan Fylde over det hele Land, at alle Sorter af Levnetsmidler ere faldne 15, og i de fleste Egne paa Øen, hvor det londonske Forprang og List ikke qvæler Himmelens Gavnmildhed, 20 Procent. - Da Hveden overhovedet nu kun koster 30 Stilling, saa vil man fra den 15de November ikke indlade noget Hvedeskibe engelske Havne, og fortfare dermed et heelt Fierdingaar.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Helsingøer, den 12te November. Fra den 5te hujus til i Dag ere 90 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Den 19de ankom den sidstommeldte Russiske Fregat fra Nordsøen, tilligemed Resten af Convoyen.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Kiøbenhavn, den 12te November. Af Dato den 29de October d. A. er udkommen et Reglement og Taxt, hvorefter de privilegerede Lotser paa den siellandske Kyst udenfor Helsingøer, i Særdeleshed Hornbek og Gilleleie, skulle rette sig, samt nyde Betaling for forrettet Lotstieneste &c.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Af denne Placat haver Oldermanden at henlægge et Exemplar saavel i Mesternes, som Svendenes Lade, og at besørge, at samme stedse findes opslaaet paa Laugs huset, saavelsom paa Svendenes Herberg.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Kiøbenhavns Raadstue den 31te October 179. Over Præsident, Borgemestere og Raad Landhuusholdnings Selskabet.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Endskiønt man allerede i det danske Sprog har gode Strivter om Skoves og vilde Træers Opelskning og Behandling i Almindelighed, har det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium dog endnu anseet det gavnligt, at en god Afhandling blev forfattet og offentlig bekiendtgjort om Eeg, Bog, Aandog, Fyr, Lærke, Ask, Payern, ægte Kastanie, uægte Ararie og at f. med Hoved Hensyn til Flødens Skibbyggerie for at tilveiebringe alle fornødne Dimensioner dertil. Til den Ende har det overdraget Selskabet at udsætte for dets Regning følgende Premier For den fuldstændigste og bedste Afhandling, forfattet enten i det danske, tydske, engelske eller franske Sprog, i ovenmeldte Øiemeed . . . 300 Rdlr. For den næst bedste . . . . 10. - For den næste derefter . . . . - Selskabet vil ingen vis Form eller Plan foreskrive dem, den atte at skrive i denne Materie; dog ønsker det, at følgende Poster maatte under Udarbeidningen haves for Øine: Hvilken er den hastigste, fittørste og bedste Formering. et Opelskningsmaade for enhver af ovenmeldte Træe Arter naar de skulle opelskes: Hvilken Jordart er for enhver liær den beqvemmeste, og hvorledes behandles den: Er Planternes første Ovelskning i saakaldte Planteskoler, og deres omplantning derefter, skadelig eller gavnlig, og i Falt den er gavnlig, hvilken Tid paa Aaret er det da bedst, at Omnantningen eller Udplantningen i Skov skeer, Hvor vidt ter Træerne staae fra hinanden, Et Beskiæringen nødvendig og gavnlig, og om den er det, naar og hvorledes skeer den at Hvad kan ellers ved enhver af benævnte Trælatter være at mere 2 - Besvarelsen af disse Svergsmaale maatte alt stre med Hensyn til at erholde det fornødne og bedste Skibstømmer, baade trumt og lige Tømmer Knæer, Planter, Master, Stænger, Aarer Blokke, Naaler, og overhoved til, hvad der udkræves saavel til Under som Overtømmer. a. Er det, naar Træerne først ere i den vedbørlige Vært ret til at erholde alle Sorter Skibstømmer i tilstrækkelig Mængde og til alle Dimensioner, at de overlades til sig selv sen Naturen, Eller, gives der Maader paa hvilke de rød Kunsten kunne bidringes den fornødne Dannelse for hvert Brug især, J Fald saadanne kunstige Hielpemidler gives, hvilke ere de dag Kunne de med Fordeel anvendes, uden at finte Træerne i deres Vært, og uden at skade Tømmeret i dets Storke
Berlingske Tidende, 1798-11-12
J hvad Alder er enhver af ovenmeldte Træearter bedste skikket til at fældes, naar den skal være meest beqvem til det Brug, hvortil den i Stibbyggeriet er bestemt? Hvad Tid paa Aaret bør Fældningen skee, og hvad er derved at lagt tage Er det gavnligt for Tømmeret, at Træet i Forveien er afbarter, det er at siger bliver det haardere, seiere og vari rigere. Kan mere af Vidsen (Geden. Hvidveden), bruges, naar det er afdartet fældes: Naar er i saa Fald den rette Afvartningstid for Træet? Hvor længe bør Afvartningen forudgaae Fældingen, Bar det ved Stammens og Hoved grenenes Afgartning beholde sine fine Grene eller kun nogle deraf med eller uden Bart, eller bør alle Tovgrenene afhugges saavidt de ikke med Stammen og Hovedgrenene kan afbarkes: Afhandlingerne maatte, saavidt mueligt, være oplyste med Erfarenhed saavel fra tremmede, som fra vore egne Stater Naar Forfatterne anføre noget eller betiene sig af fremmede Nationers Skrifter, maatte det i Noter anføres, hvilke Kilder de have øst af - Afhandlingerne, som bedømmes af Selskabet, indsendes til samme inden September Maaneds Udgang 1799, forsynede, som sædvanlig, med en Devise, samt en forseglet Seddel med samme Devise, uden paa og inden i med Forfatterens Navn.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Barom. Ther. Vinden. October 28. C. 9 112 Varme. S. V. . - . . . . - - S. V. S. O.S. O. slog - -. - . . . . - - V. S. V. - - og i al 61 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Species-Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Vexelcours, den 9de November. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 69 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 3 - 1 Amsterdam i Bes 2 M. Dato 102. ville . . 111 1 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan Dato 1831 arista . . 125.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Avrkrigskan.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Den 11te November gik min gode Mand, Justitsraad og Borgemester Peder Uldall, til et bedre Liv. Jeg og mine Sønner bekiendtgjøre vore Venner dette smertelige Tab; vi frabede os Bevidnelse om Deeltagelse i vor Kummer, den vilde kun derved forøges, og vi tvivle ikke paa, at de, der kiendte ham, deele Sorgen. Antonette Uldall fød Hansen. 3 Dag blev min gode og uforglemmelige Kone, Agathe Tscherning fød Lund, lykkelig forløst med en Dreng og en Pige, hvoraf sidstbenævnte strax døde, samt en halv Time derefter her sov Moderen i Herrens Fred ; hvilket, for mig smertelige og uopreiselige Tab, herved bekiendtgjøres Slægt og Venner. Roeskilde, den 7de Novbr. 1798. William Tscherning. Capitain af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
De af mine Herrer Medfinderende, som maatte have Lyst tilat høre de af mig i Universitets=Lections=Cataloget anmeldte Forelæsninger ; enten over de romerske Antiqviteten eller det af mig bestemte Carsus over det engelske Sprog, saa vel med Hensyn til dets Sproglæres Philosophie og Natur, 6 Særdeleshed, som med Hensyn til de døde og adskillige af de levende Sprog, i Almindelighed i ville behage desangaaende at aftale Timerne, om Torsdag og Løverdag Formiddag fra Kl. 10 til 11 med mig, boende paa 2den Sal No. 311 i Lare. gaden. Sevel Bloch.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
af Kapelmester Schulzes Viser og Sange, med danske Ter al ter af Professor Rabbek, der længe har været udsolgte er nu udkommen, et nyt og forkortet Oplag, som indeholder 22 af de i den første Udgave meest yndede Sange og selges for 4 Mk. hos Forlæggeren. S. Sønnichsen, i Pilestrædet Nr. 11 Litr. B. tredie. Dør fra Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Fra mit Rodetrykkerie er nu udkommen Lette Detter for te i Fløyter af Pleyel, som sælges for 3 Mk. uindbunden og 4 Mk. indbunden hos Sønnichsen, i Pilestrædet Nr. 11 Litr. B. tredie Dør fra Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Af at Tultii Ciceronis de Offictilbrittes, declais Oraaribus liber, qui dicitur Brutue, der paa nogen Tid har manglet, formedelst endeel Exemplarer ved den ulykkelige Jldebrand 179 bleve opbrændte, er nu et nyt Oplag besørget af Hofbogtrykkerne Møller & Søn, boende i store Kongensgade No. 254, og bekommes sammesteds for den fastsatte Priis, paa fiint Papiir 4 Mk. og Trykpapiir 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Fra Pressen er udkommen: Sanssures Haandbog for reisende 2) Galoger med Tillæg af forskjellige franske Miniraloger Oversat af det Franske med Anmærkninger ved Professor Wad Den sælges for 28 s., heftet 32 s., paa Skrivp. 8 s. mere hos Fr. Drammer, stergade No. 34.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Fra Pressen er udkommen: Ere Religions Stridigheder farlige a) for Christnes Rolighed og Dyd, Tilligemed et Forslag til at fremme Religions Oplysning og Christelig Sædelære blant Almuen. Denne Afhandling er egentlig skreven for Ulærde og er at ansee som et Ord talt i rette Tid, da de deraf kan lære at betragte Stridighederne over deres Religion fra den rette Synspunkt og bestyrkes i deres Troe. Den sælges paa Børsen No. 5 for 16 s., indheftet 18 s. og indbunden 24 s. Exempl. paa Skrivpapiir koster 8 s. mere. J. H. Schubothe. gjen Raad samlede af Adams, Busch og Lichtenberg, indeholdende adskillige Pligter mod Dinene med en Deel Anmærkninger af Professor Sømmering, og et Tillæg af Hr. PastoFests Skrivt om en Øiensygs Sygdoms Historie til en bedre Behandling ved svage og endnu sunde Øine, oversat og forøger med Anmærkninger af Professor Tode. Man finder ikke allene det, som kan tiene til Lindring for svage Øine; men tillige det hvormed de især kan bevares fra at tage Skade, saasom adskillige Øienaads Skadelighed, naar man bør vælge Briller og hvorledes de skulle være beskafne ; hvorledes Lyseskiermer der indrettes, adskillige Bevarelsesmidler til Nytte for Synet og svage Øine, tilligemed hvad Diæt der bør bruges, og endelset var Ord af Oversætteren selv om Øiensvaghed, om de Plat ter som svæve for Øinene og om Øiebetændelser med Raad der imod. Den sælges paa Børsen No. 5 for 16 s., indhæfte, 18 s. og indbunden 24 s. J. H. Schubothe. Guldstændigt dansk og engelsk Haandlexicon, udarbeide le efter de nyeste og beste Ordbøger, ved Christian Friderich Bay, 67 Ark i stor Octav, faaes herefter til Kiøbs for2 Rdlr. 2 Mk. paa Tryk= og 4 Rdlr. paa Skrivp. hos Agen Gyldendal i Klareboderne Norg; sammesteds faaes og det nu Oplag af det engelske og danske Haandlexicon efter Arnold, ligeledes forhen udarbeidet af C. F. Bay, for 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Fra Pressen er udkommen: Tredie Deel af Underviisning. ti for unge Fruentimmere, som selv vilde besørge deres Huusholdning, indeholdende adskillige udvalgte Kunststykker, eller dekonomiske Haandgreb ved Krydderiers og andre i Huusholdningen brugende Tings Jndkiøb, samt ved Vask, Ble ning, Farvning, Frugters, Forvaring, Syltning, Mar kogning, Lysstøbning, Klæders og Boeskabs Forvaring, tilligemed adskillige nyttige Huusraad af egen Erfaring meddeen af en Huusmoder. Man finder der til Nytte og Fornøiere over 20 Anviisninger, saasom : at betage Fisk deres middtere Smag ; at fede Krebs, at tillave Østers af dem, at nedlægtSild og Aal; at forhindre, at en Gryde ikke skal toge over, at bevare Meel fra Midder, at faae Hør saa fiin som Silke, at betage Kornbrændeviin sin drankede Smag ; at lave Puns C. trakt, Honningviin, Matasia, Limonade: Pulver, Eitrenviin, Cardenal. Hobenviin a., at forhindre Del for at bli suur og at holde dette saavelsom andre giærende Drikke om Formeren gant tillige, at toge Bælgefrugter møre i Brandrag. at gjemme Frugtsafter, i lang Tid, at kiende ret Kobberlar Fortinning om den er forsaltet: at toge Mad med lidet Brande, at glemme fersk Kiød i lang Tid uden Salt marmeret Mullepølser; at forhindre at Melk ikke skal løbe sammen, at tilberede en Pap til Dynevaar, at Fiærene ikke skal stikke igien nemppreparere Undestæt, at de ikke skal tlumpe sig at faae høntil at lægge mange Æg ; at bevare Jerntøi fra Rust, at vivarere Potaske, adskillige Anviisninger til at farve Tøi, ifare. berlig Tyrkistrødt; ligeledes til at følte ; og at bruge Honning dertil; nedlægge Frugter, Brændeviin a., adskillige Sen til Hant=Gout, især en Valnødde Extract til brunne Rettin. at tilberede Voxpapiir : Huusraad mod Sveed i Hænder, mod Tandvine og ormstukne Tænder ; mod Sturv hos Bør mod Frost; at forhindre at brændte Saar itte skal sætte At mod ømme Vorter ; at fordrive Væggeluus, Rotter, Muus, Myrer; at holde Fluer fra Skilderier, og Spurvene fra Fre træer a. og endelig adskillige til Fornøielse, saasom : at lund have Roser i Efterhøst; at holde Kanariefugle længe ved til loge et Æg, at det bliver saa stort som et Menneske=Høred indb. 1 Rdlr. 80 sk. - Til Tieneste for dem, som vilde denDen sælges paa Børsen No. 3 for 48 s. indb. 64 s. alle 3 Leden 3die Deel for sig selv, kan den og faaes under Titel Oeconomisk Magie eller udvalgte Kunststykker for Fruentimmere til Nytte og Fornøielse i Huusholdningen, og leve da 64 s. indb. P. m. Liunge.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
udbetalingen af de i nærværende Lotteries 5te Klasse alI trukne 13300 Gevinger og 20 Præmier begynder be Staden den 3die December, imod Rabatten 12 pro Cent og der. originale Gevinst=Seddels Tilbagelevering. Hos Collen rerne i Norge og Provindserne kunne Gevinsterne paa Maade hæves, naar Designationer og Remisser til ethver Sted ere indløbne. Til samme Tid kunne ogsaa bekomme hver Lodder til forestaaende 42de Lotteries 1ste Klasse for 1 Rdlr. Glykket, eller mod Frilodsedler af dette Lotterie; dog maa disse sidste ombottes inden den 24de Januar 1799, da de nanden. Fald hiemkalde til Lotteriet. Kiøbenhavn den 3de Novbr. 1798. P. F. Deichmann.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Kongel. Lotterie Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
J Følge forfattet, og under Dato 11te Febr. 1780 Kongl. senfirmeret Testamente imellem mig Niels Munk, i Pind Male, Sønder Vissing Sogn, Schanderborg Amt, og Konharistine Dørethe Duge: er den Længstlevende forbunden af betale til den Afdødes samtlige Arvinger, naar samme agter af indgaae i net Egteskab, eengang for alle 4 Rdlr.; da nu min hidte Kone er død, og jeg agter at givte mig, indkaldes de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de Gange samtlig min sal. tiones Arvinger, nemlig: 1) En heelbroder Jens Birkerolaae, boende i Tronhiem i Norge. 2) En dito Niels Birke stod Duge, Controlleur i Horsens. 3) En dito Friderich VilHelm Dame, forhen Aperheder i Thisted, død, men efter for sin Livsarvinger, hvor mange vides ikke. 4) En Søster, Johanne Marie Duche i Thisted, at vilde, hver for sig, imod vittering, affordre den endver tilkommende Deel, og tiener i nærmere Efterretning, at jeg nu til Michelsdag flytter til hin nye Boepæl i Skanderup Sogn, Gieren Herred, Aarhuus Stift, Vedskonegaard kaldet. Pinds Mølle i Skanderborg, samt den 24de August 1798. Niels Munch.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Da den herværende Borger og Kiøbmand Lorenz Petersen, har giver os tilkiende, hvorledes han ved Omtustning af flere for at blive fuldkommen overbeviist om, hvor disse Vexler paa Verler er kommet i ubehagelige Forviislinger, og derfor, samt nærværende Tid befinde sig, saavelsom overhovedet ad indgandum statnin honsrum har ansøgt om et Proclama, og denne ansøgning ogsaa er bleven bevilget af Øvrigheden, saa blive alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa bemeldte Lorenz Petersen og hans Eiendomme, eller ere ham noget skyldige, eller maatte have Panter i Hænde fra ham, hør ved een for alle Gange, altsaa peremtoriter indkaldte og befalede, at melde sig her i Stadssecretariater, under Straf af udelukkelse, bestandig Stiltienhed, dobbelt Betaling og Forliis af deres Panteret, de Jndenlandske inden 6, og de Udenlandske, under Beskikkelse af den fornødne Procurator al Aclainden 12 Uger a lagte publicationis hujus proclamatis, at giøre deres desangaaende Angivelser, at forevise de ihændehavende Documenter, hvorpaa deres Angivelser grunde sig, efterlade troværdige Afskrifter af samme ved Protocollen, og bernæstforvente videre Foranstaltning. Flensborg den 24de October,