JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-29
Subskriptionsplan. Skiøndt Jylland er Fædrelandets største Provinds, skiøndt den alt længe har giet nogle Bogtrykkerier, saa synes dog Videnskaberne her endnu at ligge i uvirksom Dvale. Dens litterære Produkter har hidtil fordet meste været Dværge eller utidige Fonere, Viser, Aviser og enkelte Prækener. Den ansees derfor og i de øvrige Provindser som et Uheldigt Bærtien, paa hvis ufrugtbare Grund enhver videnskabelig Spire maae vantrives og visne. Mærkeligt nok bliver det ogsaa altid at denne store og folkerige Provinds er er kommen videre Er det maaskee en Nødvendighed at hele Danmarks Litteratur skal indsluttes inden Hovedstadens Volde? Formaaer saa stort et Antal af Geistlige, Skolelærere og Videnskabsmænd i alle Fag, ci at levere et eeneste periodisk Skrivt, eller troer man maaskee at disse komme i Overflødighed fra Hovedstaden, Viist nok et det at denne Stad sender os en velsignet Glare af fine maanedlige Fostere og at der blandt denne Flok forstikker sig mangen Vanskabning, der aldrig burde seet Dagens Lys; men vi behøve et at modtage disse Fremmede med saa megen Giæsfrihed; Jylland har selv brave Mænd der baade kunne og ville skrive. Det mangler kun paa Begyndelsen. Denne har tre af Fødelandets Mænd i Sinde at giøre, og de tvivle ei om Understøttelse og Bidrag fra deres Landsmænd. De ville udgive hver Maaned hos Bogtrykker Lund i Aarhuus, i Hefteviis, et periodisk Skrift under Navn af: Jydernes Ven; dets Jndhold skal blive Moraisk, Pædagogisk, Oekonomisk og til Afvexling en historiographisk Artikel over enkelte LandeJngenlunde tvivler man paa at dette Skrivt ei skulle see Lyset af Mangel paa Læsere. Saa lidet er ei Antallet af de som ynde Videnskaberne, at de ved ligegyldig Kulde skulde qvæle det første litterære Produkt som stræbte af opkomme hos dem. Partieaand skal være landflygtig fra Skriftet, kuns Sandhed fremkomme ved grundig Undersøgelse fra alle Sider. Hvis altsaa, som formodes, Bidrag skulle indleveres, skal Partiet aldrig tages i Betragtning: i Videnskabernes Rige har hver en Sandbedens oprigtig Elsker lige Rettigheder. Hvo ere disse Mænd, Det skal med Fremtiden blive bekiendt; thi helst saae man, at Navnet aldeles ingen Jndflydelse havde, enten i den gunstige eller ugunstige Dom over Værket. Findes en eller anden extra forsigtig, som ei torde vove nogle Mark for Videnskaberne, for ham skrives ei, Skriftet tilbeler sig ingen Subskribentere blandt slige Gubskription herpaa modtages til medie December paa Fridericia Postcontoir, og det første Hefte leveres til Januari Maaneds Udgang. Hvert Heftes Størrelse blive 6 Ark, a 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp. Sul. skription modtages ikke ringere end for en heel AarganHver 3 Hefter udgjøre et Bind, som qvartiliter betal med 3 Mk. 6 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-29
Skulde nogen til anstundende Foraar have en Haugepladeller Hauge at bortleie, anvises en Liebhaber derfra Bogtrykkeriet. vo som maatte have et Chatol at bortleie, anvis, dertil en Liebhaber fra Bogtrykkeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-29
Til Kiøbs forlanges Fleischers Haugebog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Basel, den 12 Novbr. Dagligen maae Bønderne af de omliggende Egne arbeide paa Østerrigernes Batterier og Forskandsninger over for Hüniugen. Østerrigerne ville endnu bestandig ødelægge Broeskandsen og Skibbroen, men Frantsoserne arbeide paa deres Side ligesaa ivrig opaa Forsvarsanstalter. En Vaabenstilstand vilde spare meget Blod, ogsaa taler man meget derom, men de Franske og Keiserlige Ministre have mindre Omgang med hinanden end nogensinde før.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Af et Brev fra Offenburg, den 14 Nov. J Gaar var jeg ved Kehl. - Saa langt Øiet naar, seer man intet uden Forskandsninger. - Det er et gyseligt Syn, alle disse Kanoner og alle disse Batterier frembyde. - En Borger her i Byen med Navn Burk, har opfundet en Maskine, bortrive den Franske Rhinbroe og sprænge de ten. 500 Tømmerfolk have allerede i 1 baade Dag og Nat arbeidet paa samme, bliver den paa 100 eller flere Vogne ført til Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Frankfurt, den 19 Novbr. Ved Kehl er endnu ikke skeet noget videre. Forposterne staaer gandske roelig lige over for hverandre uden at giøre et Skud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Fra Worms og Manheim meldes at Frantsoserne, have forladt Alzer igien, hvor de den 13de droge ind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Om Vaabenstilstanden høres nu intet. Man venter Afgiørelsen af denne vigtige Sag, som paa nye opliver Fredshaabet, fra Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Wien, den 17 Novbr. Official=Beretninger: Den 6te blev GeneralAlvinzi, som stod med 23 Batailloner ved Bassang og Foutenivo, angrebet af Frantsoseroe. Fægtningen varede hele Dagen igjennem, og vore Tropper begyndte allerede at vige tilbage, da henimod Aften Lykken vendte sig, saa at Fien den blev drevet tilbage og vore Tropper beholdt deres Positioner. Vi tabte et Par Tusinde Mand i denne Affaire. Fiendens Kab regnes til 4000 Mand. Natten gjorde Ende paa Slaget. - Den 7de fik man at vide, at Fienden havde trækket sig tilbage. Den 8de gik vor Armee til Vicenza for ikke at give Fienden Tid til at samle sig. Denne retirerte fra Vicenza til Montebello hvorhen Alvinzy den 9de vilde følge efter. Den Franske General Anusse blev fangen og ligger stærkt saaret i Vicenza. "Ligesaa blodig var Seiren som General Davidovich den 7de tilfægtede sig i den snevre Pas ved Caliane, hvor Frantsoserne havde forskandset sig i de 2 Slotte Bessen og Pietra. Fægtningenbegyndte i Dagbrækningen og varede lige indtil Aftenen. Slottet Pietra blev anskillige Gange taget, tabt og taget igien. Endelig blev Fienden drevet paa Flugten, med Tab af 5 Kanoner og 3000 Mand, hvoriblandt over 1000 Mand Fangne. Vort Tab er 400 Mand Døde og Saarede. Vore Tropper ere herpaa rykkede ind i Roveredo og strøife indtil Ala.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Botzen, den 11 Novbr. Den 8de er General Landon over Store rykket frem til Brescia og Frantioserne have bragt alle deres Skibe som de havde paa Etschfloden til Peschiera. Dengde drog de Keiserlige ind i Roveredo. soserne maatte i en saadan Hast forlade By maatte lade deres jern Bagerovne tilligen blive tilbage, af hvilke nu Østerrigerne be Fra Roveredo ere de Keiserlige allerede rykkede frem indtil Chiusa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Malland, den 8 Novbr. I Gaar gik den første Cohørte af den Lombardiske Legion, 400 Mand stærk, herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Fra Rommeldes, at Cardinal Matthei, Ærkebisp af Ferara har bragt Paven et Brev fra General Bugnaparte. Generalen tilkiendegiver Paven den med Kongen af Neapel sluttede Fred; og forestiller ham at der nu intet er for ham at giøre, end ogsaa at slutte Frød, og forlanger inden til Dages Forløb et bestemt Svar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Paris, den 13 Novbr. Den Coureer som Lord Malmesburv havde sendt til London, for at indhente nye Jnstructioner er kommet tilbage. Lord Malmesbury har derpaa meddeelt Ministeren de la Croix en ny Note, som tilligemed Svaret derpaa, igien offentlig er bleven beLiendtgjort. Det Væsentlige deraf er følgende: Engelsk Note.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Undertegnede har meddeelt sit Hof Directoriets Svar paa de Forslag han gjorde i Henseende til Fredsunderhandlingerne. Angaaende de fornærmende Udtryk samme indeholder, da er det langt under Kongens Værdighed at svare derpaa. - Hverken ugrundede Bebreidelser eller giensidige Fornærmelser ere Midler til at bevise, at man i en god Hensigt arbeider paa Freden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Allerede i den første Conferenz har undertegnede tilkiendegivet Ministeren de la Croix at det var Kongens, hans Herres udtrykkelige Villie, ikke at anhøre noget Forslag hvis Hensigt var at skille Kongens Jnteresse fra hans Alliertes. Talen kan altsaa kun være om en Underhandling, som forbinder alle de Magters Jnteresse og Fordringer der giøre fælleds Sag med Kongen, og Hans Majestæt haaber, bestandig at igiensinde den samme Beredvillighed, til at underhandle paa en retfærdig og billig Grundvold, som Hans Majestæt Keiseren og Kongen have givet den Franske Regiering et saa indlysende Beviis paa, endog i det Øieblik Feldttoget blev aabnet. Men det synes unødvendigt først at oppebie Kongens Alliertes formelige Fuldmagt, og Kongen troer, at begge Magter ikke kunne give Europa et bedre Beviis paa deres Forlangende at giøre Ende paa Krigen, end ufortøvet at søge at komme overeens om Grundsætningen for Underhandlingerne og da at indbyde deres Allierte til Deeltagelse. - J denne Hensigt var det, Undertegnede havde Ordre, strax ved Underhandlingens Begyndelse at foreslaae den Grundsætning, At Frankerig ved Forholdsmæssige Tilbagegivelser skulde holdes skadesløs for de Jndretninger som ere fornødne til at tilfredsstille Kongens Alliertes billige Fordringer, og at vedligeholde Europas Ligevægt. - Directoriet har ikke erklæret sig i Henseende til denne Grundsætning. - Undertegnede har altsaa befaling at forlange en bestemt Erklæring over samme. Malmesbury. Fransk Svar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Undertegnede har faaet Ordre af Directoriet at bede Dem, saasnart som mueligt, at tilkiendegive de Gienstande som De foreslaaer til giensidig Skades løsholdelse. Tillige har han Ordre at spørge Dem, hvad for en Beredvillighed, til at underhandle paa en retfærdig og billig Maade, det er, paa hvilken Deres Majestæter Keiseren og Kongen have givet den Franske Regiering et saa indlysende Beviis endog i det Øieblik Feldttoget blev aabnet. Directoriet veed intet deraf. Det var Keiseren og Kongen de la Croix. som brøde Vaabenstilstanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
De nyeste Depecher fra Jtalien mælde: "En Division Tropper, som den 26de Octbr. afseilede fra Livorno, er landet paa Corsika og har indtaget Bastia, hvor 900 Mand, meest Emigranter af Regimentet Dillen, bleve gjorte til Fanger. Herpaa besatte de ogsaa St. Florenz, Bonifacio og Ajaccio hvor de traf adskillige Engellænder og betydelige Magasiner. Den Engelske Vicekonge er med en Deel Tropper fra Bastia flygtet til Portoferrajo. Ved Cap Corse er en Engelsk Fregat gaaet til Grunde. Ved Mantun har Fienden den 26de og 28de Octbr. gjort Udfald, men er bleven drevet tilbage og har tabt 250 Fangne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Forbudet mod de Engelske Varers Jndførsel overholdes med megen Strenghed. - Havnen ved Brestblokeres af 22 Engelske Krigskibe saa at vor Flaade nu ikke kan løbe ud. - Fra Spanien meldes at Portugal ikke er tilbøielig til at forlade Engelland og at vor Gesandt General Perignon skal commandere den Spanske Armee mod Portugal. For at standse de mange Røverier og Mord i Egnen omkring Paris har Seinedepartementet anordnet Patrouiller fra Kl. 5 om Aftenen indtil Kl. 5 om Morgenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Haag, den 19 Novbr. J Overgaaas begyndte Forhandlingerne over den nye Constitution, men endnu er intet bleven afgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Jfølge Planen skal det lovgivende Corps deles i to Dele og den fuldførende Magt overgives et Directorium af 7 Lemmer, men hver Departement skal besørge sine Finanz Anliggender for sig selv. Dette sidste som strider imod Eenhedens og Udeelelighedens Princip har især opvakt Modsigelse. En stor Deel Conventslemmer ere imidlertid af den Meening at for det første kan antage og siden forbedre Planen, for at undgaae Anarkiets Farer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
J et Skuespil i Amsterdam blev Marseiller Marchen forlangt og spillet. Neppe var den til Ende saa raabte en Borger, Republikens Eenhed og Udelelighed leve, Foderalisterne døe, Hele Bygningen skingrede af Jubelraab. Siden spiltes gatra, og man raabte igien: Bort med Føderalisterne - med Aristocraterne. - Man seer heraf hvorledes en, stor Deel af Jndvaanerne ere sindede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
London, den 15 Novbr. Havde vi ikke endnu i Gaar faaet Efterretning fra Jrland, kunde de Pariser Efterretninger have gjort os bange, men nu veed vi at endnu den 8de alting, var roelig i Jrland. Rigtig nok hersker der megen Forvirring i en 4 a 5 Grævskaber. Jsær blive Katholikerne i Grævskabet Armagh meget forfulgt, og befyrderligt nok er det, at Regieringen ikke synes at bryde sig meget derom, da den dog er meget aarvaagen i Henseende til Utilfredsheden med Krigen, som bestandig yttrer sig stærkere. - Den 1ste har man i Belfast med Magt aabnet Tøihuset og borttaget 10 Fad Krudt. Samme Dag overfaldt en Trov Misfornøiede Staden Stewardstown hvor de udøvede mange Excesser. Dette har foranlediget en Proclamation af Vicekongen hvori han advarer imod slige Foretagender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
J Henseende til den Franske Landgang ere Efterretningerne meget forskiellige, men efter al Sandsynlighed er der nok ingen Fare. Man formoder ogsaa at de nye Bills og Militairens Forøgelse, som overalt foraarsage saa megen Misfornøielse, ikke blive satte i Værk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Garnisonen i Gibralter er nu 6000 Mand stærk, og 350 Kanoner ere i Beredskab til at fyre paa Spaniens Batterier. Admiral Mann er med sin Flaade gaaet til Middelhavet for at forene sig med Admiral Jarvis. Koffardieskibene have uden Convoy maattet gaae under Seil til Lissabon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Wien, den 16 Novbr. De fra Petersburg og London forventede Erklæringer angaaende de af den Franske Coureer overbragte Depecher, ere nu anlangede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Den Neapolitanske Gesandt har faaet en overordentlig Coureer fra sit Hof og strax derpaa begivet sig til Baron Thugut. Man er meget nysgierrig at erfare hvad Kongen af Neapel nu har i Sinde at giøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Freden synes endnu at være langt bort. Feldttoger for tilkommende Aar er allerede besluttet og vil ogsaa sikker blive giort. - J begge Gallizier rekrute igjen 40000 Mand. J de samtlige tydske Arvelande skal udskrives en nye Rekrutering. Man antager med Vished at have til Foraaret 500000 Mand i Jtalien og ved Rhinen. Den nærværende Jtalienske Armee er imellem 80 og 100000 Mand stærk og skal forøges til 150,000 Mand. Man vil paa ingen Maade tillade at de mange Jtalienske Smaaestater skulle danne sig til en stor Republik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Blandede Efterretninger. Man siger at den ny Regiering i Sverrig snart vil blive mærkværdig ved at sammenkalde en Rigsdag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Deyen af Algier har erklæret Republiken Venedig Krig, endskiøndt han kun 14 Dage tilforn havde faaet en Foræring af 10000 Zechiner, foruden en betydelig Consulatforæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Munkene og Nonnerne i Nederlandene vedblive efterhaanden at forlade deres Klostere. Den Medlidenhed man havde med dem er for nylig ved en gyselig Opdagelse bleven noget formindsket. Man fandt nemlig i Abbediet la Ramee en Nonne i et Fængsel og i en Tilstand, som opvakte ligesaa megen Afskye som Medynk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Fra Nürnberg beklager man sig, at det er de Anspacher og Bayreuther Undersaattere paa det strængeste bleven forbudet, at føre Frugter, Stude og andre Levnesmidler til Nürnberg og tilhørende Steder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Rigstaden Hall i Schwaben maae levere for 200000 Gylden til den Keiserlige Armee. Hertugdømmet Würtemberg som har betalt 5 Millioner til Frantsoserne maae nu ogsaa levere for 4 Millioner Naturaliet til de Keiserlige. J det Speyerske hvor Bønderne bevæbnede sig mod Frantsoserne have to Præster en Vertshuusmand og en Byeskriver faaet Guldmedailler af Keiseren fordi de have udviist saa megen Iver i at ophidse Bønderne. - Men hvad mon de sidste have faaet Kiøbenhavn, den 22 Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst beskik ket den hidtilværende Consulat Secretair Ployen, i Algier, til Legations=Secretair ved det Svenske Hof. Underretsadvokaten Langheim i Flensborg, til Overrets=Regierings= og Landrets Advokat i begge Hertugdommene. Candidat Wettering til RegimentsQvarteermester ved Livregimentet Ryttere. Regimentsqvarteermester Feming til Controlleur og Consumptionsbetient i Ringsted. Controlleur Olrich. til Told= og Consumptionskasserer i Kiøge. Post Controlleur Rohde til Controlleur ved den herværende Maltmølle, og Herredsfoged Kier i Hads= og Ring Herred i Aarhuus Stift, til Herredsskriver samme. steds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Den 19de er Ditecteur ved General Postamtet. Stiftamtmand Fielsted, død i sit 56 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
J disse Dage er Ober=Kammerjunker Græv Steenbok, med 3 andre Svenske Cavallerer, hertil ankomne, og har i sit Hofs Navn notificeret Hans Svenske Majestæts Antrædelse til Regieringen, den 1ste d. M. Efter nyeste Efterretning fra London, ere atter en opbragte danske Skibsladninger frigivne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Ved Tallotteriets 747 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 16, 89, 60, 49, 59.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Avertissements. Jblandt noget Fløttegods, som 4 Forgaars blev ført fra Fyen over Beltet hertil Fridericiæ, og herfral til Stoustrup, er bleven borte, som formodentlig er falden af Vognen her paa Gaden, Foden til en Høvlebænk, andrettet med en Kiste under samme, forsynet med Laas, hvori var indpakket endeel Snedker= og Tømmer=Værktøi, som udgjorde Eierens største Formue, da han dermed skulle fortiene Brødet til sig og Kone med 4re smaae Børn og kun er en fattig Huusmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Hvem som kan give nogen Oplysning om bemeldte Fod og Kiste, anmodes at melde det til Byefogden heri Byen, som derfor paa Eierens Vegne betaler en Douceur, og om forlanges fortier Navnet. Fridericiæ, den 2 Decbr. 1796. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Dersom nogen her i Staden maatte finde Behag i attræde i Jnteressentskab om de Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs=Efterretninger, og de 4 norske Aviser, ombedes at melde det inden 14 Dage paa Adresse-Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Paa en liden Samling af blandede Sange, passende til en Nygaarsgave blandt Venger og Veninder, hvilken Samling koller i vaae Materie 24 s., og indbunden 2 Mk., modtages=Sabskription paa Postcontoiret. ridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Subskriationsplan. Skiondt Jylland er Fædrelandets største Provinds skiøndt den alt længe har eiet nogle Bogtrykkerier, saa synes dog Videnskaberne her endnu at ligge i uvirksom Dvale. Dens litterære Produtter har hidt i fordet meste været Dværge eller utidige Fonere, Viser, Aviser og enkelte Prækener. Den ansees derfor og 4. de øvrige Provindser som et uheldigt Bærtien, paa hvis ufrugthare Grund enhver videnskabelig Spire maae vantrives og viisne. Mærkeligt mok bliver det ogsaa altid at denne store og folkerige Provinds ei er kommet videre Er det maaskee en Nødvendighed at hele Danmarks Litteratur skal indsluttes inden Hovedstadens Volde, Formaaer saa stort et Antal af Geistlige, Skolelærere og Videnskabsmænd i alle Fag, ei at levere et eneste perindisk Skrivt eller troer man maaskee at disse komme i Overflødighed fra Hovedstaden, Vist nok er det at denne Stad sender os en velsignet Skare af sine maanedlige Fostere og at der blandt denne Flok forstikker sig mangen Vanskabning, der aldrig burde seet Dagens Lys; men ei behøve er at modtage disse Fremmede med saa megen Giæstfriehed; Jylland har selv ubrave Mænd der baade kunne og ville skrive. Det mangler kun paa Begyndelsen. Denne har tre af Fødelandets Mænd i Sinde at giøre, og de tvivle er om linderstøttelse og Bidrag fra deres Landsmænd. De ville udgive hver Maaned hos Bogtrykker Lund i Aarhuus, i Hefteviis, et periodisk Skrift under Navn af: Jydernes Væn, dets Jndhold skal blive Moralsk, Pædagogist, Octonomisk og til Afvexling en histortographisk Artikel over enkelte Lande, Jngenlunde tvivler man paa at dette Skrivt ei skulle see Lyset af Mangel paa Læsere. Saa lidet er ei Antallet af de som ynde Videnskalærne, at de ved ligegyldig Kuld skulde gvæle det første litterære Produkt som stræbte at opkomme hos dem. Partieaand skal være laandflygtig fra Skriftet, kuns Sandhed fremkomme ved grundig Undersøgelse fra alle Sider. Hvis altsaa, som formodes, Bidrag skulle indleveres, skal Partiet aldrig tages i Betragtning, i Videnskabernes Rige har hver en Sandhedens oprigtig Eisker lige Rettigheder. Hvo ere disse Mænd, Det skal med Fremtiden blive bekiendt; thi helst saae an, at Navnet aldeles ingen Jndflydelse havde, enten i den gunstige eller ugunstige Dom over Værket, Findes een eller anden extra forsigtig, som et torde vove nogle Mark for Videnskaberne, for ham skrives ei, Skriftet tilbetler sig ingen Subskribentere blandt slige, Subskription herpaa modtages til medie December paa Fridericia Posteontoir, og det første Hefte leveres til Januari Maaneds Udgang. Hvert Heftes Størrelse blive 6 Ark, a 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp. Sud skription modtages ikke ringere end for en heel AarganHver 3 Hefter udgjøre et Bind, som qvartiliter betal med 3 Mk. 6 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-01
Hvor 2de Stuer, Spiiskammer og Kiøkken, samt Brændehuus i Gaarden, er til førstkommende Paaske Flystetid at faae til Leie, anvises herfra Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Mühlhelm i Breisgan, den 17 Novbr. Frantsoserne have ikke allene Broeskandsen ved Huningen og Rhingen endnu i Besiddelse, men endog fuldkommen indrettet den nye Skibbroe. - De Keiserlige fortsætte deres Skandsarbeider, dog siger man nu igien at det hele først vil blive færdig om 4 Uger. Levnetsmidlerne ere her meget kostbare. Hvad Frantsoserne have levnet, tages nu af de Keiserlige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Strasburg, den 16 Novbr., Jfølge Borger Hausmans Forlangende maae den Nederrhinske Centraladministration levere 40,000 Centner Korn til herværende Magasiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Fienderne have nu fuldendt deres Circumvallations Linie omkring Kehl. Paa vor Side arbeide endnu bestandig nogle 1000 Personer paa Broe, skandsens Fæstningsværker som i den sidste Tid ere blevne meget forøgede og forbedrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Mühlheim, den 15 Novbr. Lefevres Division er i Søndags gaaet tilbage over Rhinen, og da General Neu har givet Besaling, at istandsætte Veien til Elberfeldt formoder man at han maaskee vil giøre det samme. Om nu derved, som man troer, Nordarmeen vil blive saa meget svækket, at den maae trække sig i Forskandsningerne ved Dusseldorf, vil snart vise sig. Kølln, den 15 Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
J Overgaars kom Lefevres Division tilbage over Rhinen, og marcherede i Gaar, forenet med de alle rede paa denne Side værende Lesepriske Tropper, i alt 18000 Mand, til Bonn. Jfølge de Franske Officierers Beretninger, gaaer denne Division til Neumied, for, i Forening med de Tropper som allerede staae i Broeskandsen, at vove et Angreb mod de Keiserlige, imedens Nardarmeen skal giøre det samme ved Siegfloden. - Fra Düsseldorf meldes derimod at en stor Deel af Nordarmeens venstre Fløi skal trække sig tilbage til de derværende Forskandsninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Kölln, den 22 Novbr. Man talede meget om at Lesevre, som nu commanderer 4 Divisioner, skulde gaae over Rhinen ved Neuwied, men endnu er det ei skeet. Roverede, den 12 Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
De Keiserlige Tropper under Generalerne Qvosdanovich og Davidovich, regnes paa 40,000 Mand. Man paastaaer at Frantsoserne af det hele Corps de havde i Tyrol, ei have reddet over 4000 Mand, da der, foruden flere Tusinde Døde, 3200 Mand ere blevne fangne. Borgerne her modtoge de Keiserlige Tropper med Glædestaarer og bragte dem Brød og Viin imøde. J Nat Kl. 12 bragte en Coureer den Efterretning, at General Davidovich har indhentet Frantsoserne ved Ala, slaget dem paa nye, gjort mange hundrede til Fanger, erobret adskillige Kanoner og indtaget Chiusaa og Verona. - Ogsaa Wurmser skal have gjort et lykkeligt Udfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Wien, den 19 Novbr. En Coureer har i Gaar Aftes bragt mundtlig Efterretning om vore Troppers nye Seier ved Verona. Fienden skal have tabt omtrent 4000 Mand i Døde og Saarede, 1000 Fangne, og 20 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Den skrivtlige officielle Efterretning ventes endnu i Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-06
Man siger, at Wurmser har søgt om at faae Afskeed og at General Alvinzy skal komme i hans Sted.