Berlingske Tidende, 1813-11-01
Paris, den 5te October. Actstykker (fortsatte). Actstykker som angaae det wienske Kabinets Fremgangsmaade i Udsvelsen af Meglingen og ved Congressen til Prag. Frankrig, Østerrigs Allerede, havde gjort sig det til Pligt, at skienke denne Magt sin hele Tillid, og underrette den om dets militaire Foretagender, samt den uhyre Styrke det havde forenet forat forsvare den fælleds Sag. Men det mienske Kabinet, som havde gjort Frankrigs Fienders Lidenskaber til fine, deelter saa deres skuffende Forventninger, og intet lignede dets Overraskelse, da det sik Kundskab om at Seiren havde kronet vore Vaaben ved Lützen. Det sendte Grev Bubnetil Dresden. Den østerrigske Ambassadeurs Ophold, som for en kort Tid holdt Ministeren for de udenlandske Anliggender tilbage i Paris, var Aarsag i at denne ikke befandt sig hos Keiseren. Hs. Majestæt overdrog derfor til Hertugen af Vicenza at høre Grev Bubna, og udforske de Hensigter som havde bestemt hans Sendelse. De Forsikringer, som det mienske Kabinet allerede for længe siden var fremkommet med, og som Grev Bubna gientog, om dets fredelige Sindelag og dets Hengivenhed for Aliancen, skiulte kuns slet dette Kabinets Ærgierrighed. Det var klart, at de Rustninger, hvormed det understøttede sine personlige Fordringer, der ikke vedkom Fiendernes, havde til Formaal at erholde Besiddelsen af de illyriske Provindser og en Deel af Hertugdømmet Warschau, samt at forskaffe Østerrig en ny Grændse ved Jnn, tilligemed andre for Rhinforbundet skadelige Forandringer. Keiseren lod ved Grev Bubna foreslaae Oprettelsen af en General congres. Han forlangte, at en Underhandler skulde meddeles Fuldmagt til at slutte den Overeenskomst der skulde bringe Antagelsen af Østerrigs Megling istand. Grev Buba forlod Dresden og aflagde Regnskab for sin Sendelse. Keiseren drog imod de russiske og preussiske Armeer, som havde standset deres Tilbagetog og taget Stilling ved Bantzen. Hvor vis han end var paa Seiren, besluttede han dog at forsøge paa at forkomme Slag, og gav derfor Hertugen af Vicerza Fuldmagt til at foreslaae og slutte en Vaabenstilstand. Men Fienderne vilde vove et nyt Slag og bleve overvundne ved Würschen. De forlangte derpaa en Vaabenstilstand ved den østerrigske Agent, som befandt sig i de combinerede Armeers Hovedqvarteer. Dette Brev traf den 28de Mai ) Keiseren i Schlesien. J de Fuldmagter, som af den russiske Generalen Chef, Barklay de Tolly, vare meddeelte de russiske og preussiske Commissairer til at underhandle om Vaabenstilstanden, tilkiendegarhan aabenbart, at Vaabenstilstanden skulde have til Formaal at høre den meglende Magts Forslag, der vil sige: at høre den foreskrive Love. Den franske Underhandlers Emmeer, var mildere og ædelmodigere, og indskrænkede sig til at forkynde det Øiemeed hvorpaa alle Keiserens Ønsker gik ud. Hertugen af Vitergabegav sig til Pleswitz, og Vaabenstilstanden sluttedes den 4de Junii. Det mienske Kabinet havde forpligtet sig til at bekiendtgiøre, at Rusland og Preussen havde antaget dets Megling; men det tang; at Fienderne havde udnævnt Befuldmægtigede; det tang. Den nanske Regjering havde forlangt at dens Antagelse af Meglingen skulde betinges ved en Overeenskomst, og det mienske Kabinet gav Jngen Fuldmagt til at underhandle. Grev Busna var nylig kommen tilbage til Keiserens Hovedqvarteer; man bad ham at behandle Ting af saastor Vigtighed noget alverlig: han tilkiendegav derpaa at Rusland og Preussen havde antaget Meglingen, og da man vilde indlade sig i Forklaring med ham, var han uden Autorisation og Fuldmagt Saaledes lod det mienske Kabinet Juni Maaned gaae hen uden at Congressen kunde aabnes.