JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
J London er der sammentraadt et Selskab, som har taget Patent paa en nysopfunden Maskine, hvormed man vil bringe Passagerer, Stykgods og Breve gjennem Luften til Jndien, og som skal gjøre Reisen, fra London til Calcutta i fire Dage, altsaa tilbagelægge 100 engelske Miil i Timen. Jhvor absurd og eventyrligt end dette klinger, saa er dog idetmindste saameget vist, at der virkeligt er meddeelt Patent paa en saadan Opfindelse. Den første Fart skal finde Sted til Foraaret. Paa nærmere Forklaringer indlader Selskabet sig ikke, og naar man taler om Urimeligheden af det paatænkte Foretagende, faaer man til Svar: Ogsaa Damp og Jernbaner have gjort Underværker, som man aldrig havde anet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Den foromtalte gaadefulde, i Nærheden af Marseille fundne Pige, der skulde være fra Ukraine, eller fra Grønland, eller fra Lahore, er intet Videre, end en Bedragerske. Det er en Landsbypige fra Bergerac. Romanlæsning har forskruet hende og bragt hende ind i den Rolle, hun en Tidlang spillede med saamegen Lykke. Sandheden opdagedes derved, at en Doctor vilde bringe hende, som gal, til Daarekisten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Den lille Greve af Paris (Frankrigs Thronarving) fik til Julegave et Legetøi, som havde kostet 16,000 Fr. og forestiller et Slot, hvori en Mængde Figurer, som bevæge sig ved en mechanisk Jndretning. Den unge Prinds skal være af et meget hidsigt og stridigt Temperament, og hver Dag er der Optøier, med ham, især fordi han er misundelig paa sin Fætter, den lille Hertug af Würtemberg, hvem han almindeligt overfalder med Slag af sin lille Sabel, som han næsten aldrig lægger fra sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En Skibsdreng i Havre, naturlig Søn af en Greve, erholdt nylig Underretning om, at hans Fader var afgaaet ved Døden, men før sin Død havde legitimeret ham og testamenteret ham en Formue, der giver 20,000 Fr. i aarlig Jndtægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
J Gironde-Departementet bleve to gamle Ægtefolk i f. M. om Natten vækkede af en Tyv, der brød gjennem Vinduet ind i deres Sovekammer. Begge vilde gjøre Modstand; men han rettede en dobbeltløbet Bøsse mod dem og trykte løs. Til Lykke klikkede Geværet, og de Gamles Skrig kaldte Naboerne hid. Røveren gjorde fortvivlet Modstand, og blev først overmandet efterat have saaret to Personer. Da der bragtes Lys, gjenkjendte de ulykkelige Gamle i ham - deres egen Søn. Foruden Bøssen havde han endnu en Dolk og en Pistol hos sig. J Forhøret tilstod han sit Forsæt, at myrde Forældrene, og beklagede, at det ikke var lykkedes ham bedre, da hans Fader ikke havde villet soutenere ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
J Jzon ved Bordeaux fik Præsten forleden, just som han læste Messe for Altret, et Knivstik af en Kone fra en Nabocommune, saa han, badet i sit Blod, sank til Jorden. Som Motiv angav Forbrydersken, at Præsten, for tre Aar siden, havde - forgjort hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
For nogle Dage siden blev en Mand i Paris rørt af et Slag paa Gaden og bragt ind i det nærmeste Vagthuus. Et Øieblik efter trængte en Dame sig frem gjennem Vrimlen med det Udraab: "Min Mand, Min stakkels Mand, Gjør Plads, Luk frisk Luft ind!" Hun løste Mandens Halsbind, og pleiede ham paa det Bedste i hans Bevidstløshed, indtil der kom en Saarlægge, som aarelod Patienten, der lidt efter lidt kom til sig selv. Den tilstedeværende Officier bemærkede, at hans Kone vilde blive meget glad ved at see ham restitueret. "Min Kone raabte Manden: Jeg har ingen Kone, jeg er Pebersvend." Nu, tog Officieren Ordet: saa maa det være Deres Elskerinde, thi hun græd bitterligt." Men da man nu saae sig om efter hende, var hun forsvunden tilligemed Pebersvendens Uhr og Børs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
J Rue Montargueil i Paris har en Tandlæge aabnet sin Boutik. J et udhængt Skab staaer en elegantklædt, vidunderligdelig Dame af Vox i Legemsstørrelse, som ideligt aabner og lukker Munden; hvergang fører hun, for at skjule denne Operation, en Bouket op for Munden, som om hun lugtede dertil. Saa ofte hun sænker Bouketten, seer man nu afvexlende Damen snart berøvet de fire øverste Skjæretænder, hvilket i høi Grad vanzirer det smukke Ansigt, snart, i næste halve Minut, prange med glimrende hvide Perletænder. Trindtom Damen lukke en Mængde Munde sig op og i, det vil sige, kunstige, med Tand kjød og Gummer af Email forsynede og skuffende naturlige rateliers, som, ved en Mechanisme, udføre Tygnings=Operationen. Dentistens Kunst er her paa sit høieste Trin, og man kan her see Mesterværker, som man i det øvrige Europa ikke har noget Begreb om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En fransk Læge, Negrier, har nylig for Videnskabs=Academiet i Paris anmeldt som et ufeilbarligt Middel mod Næseblod: at række Armen lige i Veiret, og navnlig den høire Arm, naar Blodet udflyder af høire Næseboer, og venstre naar det venstre Næseboer bløder. Blodet vil da øieblikkeligt standse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Den bekjendte Londonner Opticus Cary har opfundet et nyt Slags Forstørrelsesglas, hvis Virkninger ere høist forhausende. Et Menneskehaar f. Ex. seet igjennem samme, viser sig af 18 Tommers Gjennemsnit og 2 Alens Omfang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Foruden det nylig omtalte Mord i Brüssel, for Sangerinden Mille Heinefetters Skyld, har der senere i samme Stad tildraget sig en anden Hændelse som ligeledes angaaer en af Theaterpersonalet. Hos Mille Creci, en Actrice, hørtes et forfærdeligt Skrig, og da Naboerne kom ind i hendes Værelse, laa et Fruentimmer paa en Sopha, svømmende i sit Blod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Det var en Fru Røyer, der havde havt en Strid med Actricen, som derpaa havde saaret hende med en Kniv. Dog troer man, at Fruen er uden Fare. Den mod Hr. Caumartin, der begik det forhen omtalte Mord i et Aftenselskab hos Mademoiselle Heinefetter, anlagte Justitssag stiller sig temmelig gunstigt for den Anklagede. Sirey, den Myrdede, havde et meget slet Rygte. Navnligen skal hans Kone være sjæleglad over, at hun er bleven af med ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En Amsterdammer har i disse Dage kjøbt en Tulipan, die Citadelle von Antwerpen, for ikke mindre end 7,680 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Den berømte Kunstberider Collombet, en vakker ung Mand, har for kort siden mistet Livet i Frankfurt a. d. O. Under Ridningen i Circus blev han, af en Medridendes Spore, saaret i Skinnebenet; Saaret syntes imidlertid ubetydeligt, og hans Fag tillod ham ikke at skaane det. Allerede tre Dage efter nødte Saarfeberen ham til at holde Sengen, og inden Ugen var omme døde han, idet der gik Koldbrand i Saaret og en heftig Nervefeber traadte til Han efterlader en Enke med et Par Tvillingbørn, kun 18 Maaneder gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En Student i Erlangen, ved Navn Maurer, som var falden i Duel, blev for ikke længe siden begraven. Ved Graven udtalte Universitetets Profesfor Thomasius sit Anathema over Duellen, kaldte den et Mord og fordømte tillige den Faldnes Morder. Tilsidst formanede han den studerende Ungdom, at forsage og fornægte en indbildt Æresfølelses falske Guder. Umiddelbart efter denne Gravtale fremtraadte en Student og paastod, at man her ikke skulde dømme eller fordømme, og at den Faldne, som havde været en brav ung Mand, udentvivl havde været ligesaa velkommen hos Vorherre, som om han var død paa sin Sotteseng. Han blev straffet med Dimission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Fra det Eisenburger Comitat fortælles følgende gruelige Begivenhed: For kort siden vilde en fattig Qvinde gaae fra Landsbyen Høyes til sit Hjem i Niesk. Underveis anfaldtes hun af tre vilde Schæferhunde. J Begyndelsen slede de kun i hendes Underklæder; men det varede ikke længe, inden de grebe fat i Kraven paa hendes Pelstrøie, og slæbte hende hid og did. Omsider lykkedes det hende, at lægge sig ned med Ansigtet mod Jorden, men derved nødtes hun til, at give sig til Priis for Dyrenes Raseri de styrtede over hendes Ryg, og sønderbede hende saaledes, at paa alle Dele af hendes Legeme, som ikke vendte mod Jorden, var der ikke en Plet af en flad Haands Størrelse, som var fri for fingerdybe Saar. Meest havde Arme og Been lidt, saa de afbidte Sener og Aarer hang ud af Kjødet. Den Ulykkelige fortalte siden, at hun hørte sit Blod risle, da Hundene sugede det i sig. J denne Tilstand laa hun over en Time. Hundene lagde sig roligt ved hendes Side og bevogtede hende; men saasnart hun vovede at røre sig, kastede de sig over hende med fordoblet Raseri. Langt om længe hørte hun en Vogn komme rullende, og raabte om Hjælp. Vognen holdt, Kudsken tilte hid, og forjog Hundene. Den Ankværdige havde endnu saamange Kræfter, at hun kunde gaae hen til Vognen, men var ikke istand til at hjælpe sig selv op i den. Efter tre Dages Lidelser døde hun med den beundringsværdigste Sjælsro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
J en Kirke i Elsas forefaldt for ikke længe siden en skandalens Scene, som foranledigedes ved at en ung Pige, til sin store Skræk, hørte, at der efter Messen blev lyst til Ægteskab for hende. Forældrene havde glemt, at sige hende, at de havde lovet hende bort, og Brudgommen havde strax ladet lyse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
J Dollna, ved Gross-Strelitz, døde forleden, i sit 25de Aar, af Afkræftelse, Heinrich Kopa, Søn af en Bonde sammesteds og en Krøbling, som der kun gives Faa. Han havde Skikkelse af en Trefod; hans venstre Knæ sad nemlig under den venstre Arm, og det Høire sad under det høire Øre. De to magre Arme kunde han kun svagt og langsomt bevæge foran Skinnebenene. Tabte han tilfældigviis, ved sin bestandige Sidden, Ligevægten, saa maatte han blive liggende, til der kom Hjælp. Vilkaarligt kunde han ikke forlade sin Plads, han maatte bæres fra eet Sted til et andet som et Barn. Hans Fordøielsesredskaber vare i god Orden; hans Legemsbygning var, afseet fra Lemmernes forkeerte Stilling, proportioneret. Han havde en sund Forstand, en god Dømmekraft, endogsaa Skarpsindighed, var meget fredelig, ganske tilfreds med sin Skjæbne, og af stor Nytte i Huset, idet han var opmærksom paa Alt, hvad Andre glemte. Hver Pindsedag bragte Faderen ham til Alters, ved hvilken Leilighed han i Reglen fik en ny Skjorte, den eneste Dragt, han bar. Hans Liigkiste var 2 Fod 10 Tommer lang og ligesaa høi. Ti af hans Sødskende, der Alle vare Krøblinger, ere forud døde. List har i Cölln oplevet, hvad der neppe paa noget andet Sted falder i hans Lod, man bød ham paa eengang Krandse og Prygl. Historien klinger romantisk, men er bogstavelig sand. Lisst's Venner gave ham, til Afsked, et Festmaaltid, hvorved Champagnen flød i Strømme, og fulgte ham til Vogns til Jernbanegaarden. Nu er det blot tilladt Jernbanevognene, at kjøre ind i den inderste Gaard og her at sætte sine Passagerer af. Kunstnerens begestrede Venner toge ingen Notits heraf, men rullede uden Omstændigheder derind. Jernbanevogterne faldt Hestene i Tømmen; Lists Venner huggede løs paa Vogterne med Stokke og Paraplyer, men maatte dog omsider vige for deres haarde, barkede Næver. Kunsten maatte vige for Naturen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Hvad der sjelden skeer, har for kort siden tildraget sig i Prag: der er vunden en Qvinterne, FireHattemagersvende vare de Lykkelige. De havde imidlertid kun sat en vanziger paa 5 M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Skuespiller Rohn er for nogle Dage siden fængslet i Wiesbaden, fordi han, angiventlig af altfor heftig Kjærlighed, havde gjort et Forsøg paa at myrde den ved Theatret sammesteds engagerede Dandserinde Demoiselle Krause. En fattig Candidat i Cølln havde i lang Tid sat sit eneste Haab til det Berlinske Lotteri. Han havde skrabet Alt sammen, for at kjøbe sig en Seddel, og havde derfor maattet opsætte at betale endog sin meest trykkende Gjæld. Omtrent 14 Dage efter den tredie Trækning, hvori han, som sædvanligt, ikke havde vundet Noget, trængte hans Støvlepudser og Facto tum stærkt ind paa ham, for at faae sit Tilgodehavende; han havde i lang Tid ikke faaet sine Maanedspenge, og derhos gjort flere smaae Udlæg for sin Herre, hvorfor han nu gik ham glubsk tillivs sin Vaande tog Candidaten en rask Beslutning, for at skaffe sig af med den Paatrængende: han gav ham Lotterisedlen og sagde: "Sælg den og gjør Dig betalt; Resten maa Du lade staae til bedre Tider."Men Skopudseren beholdt den omineuse Seddel og den næststørste Gevinst faldt derpaa. Af Taknemmelighed har nu den lykkelige Skopudser antaget sin forhenværende Herre, Candidaten, som Hovmester for sine Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En Fuglefænger ved Danzig har fanget en Lærke, der har fire fuldkommen uddannede Fødder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En Kjøbmand i det Mecklenborgske, som var Medlem af Magistraten, kom i f. M. paa den ulykkelige Jdee, at plyndre Byens Kasse paa Raadhuset. En Aften lod han sig lukke inde her, og da Alt var roligt paa Gaden, aabnede han med de medbragte Brækinstrumenter Kassen, og tog deraf omtrent 2000 Daler. Pengene lod han, ved Hjælp af en Snor, glide ned paa Gaden, og vilde nu selv glide bagefter. Næsten havde han naaet Jorden, da han med Fødderne kom til at støde mod Vinduet til NatvægterVagtstuen under Raadhuset. Kun Een af Vægterne var tilstede; han tilte ud paa Gaden og saae En løbe bort. Han løb efter ham, og jo hurtigere han løb, desto flere Sølvpenge kastede Kjøbmanden ham i Dinene. Vægteren standsede, for at sanke dem op, og saaledes undkom Tyven. Ved den sildigere Undersøgelse gjenkjendtes de efterladte Brækinstrumenter som Kjøbmanden tilhørende. Han blev kaldt til Borgemesteren, og der forelagdes ham nogle Spørgsmaal, hvorpaa han spurgte igjen, om man maaskee havde ham mistænkt. Han fik til Svar, at han kunde gaae hjem indtil videre. Han gik hjem og skjød sig. En Sommambule, Augusta K., gjør i denne Tid stor Opsigt i Dresden. Endogsaa den keiserlig russiske Livlæge von Stoffregen og den ungarske Magnetiseur, Grev Szapary, besøge hende. Blandt andre vidunderlige Ting fortælles om hende, at hun hører med Haanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Digteren Herwegh's Portrait, der hænger tilfals i alle Berlins Kunsthandlinger, er tegnet af : hans Kjæreste, hvis For= og Tilnavn er at læse trykt derunder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Med den afbrændte Deel af Hamborg gaaer det saa rask fra Haanden, at det synes næsten som de nye Huse voxe op af Jorden. Naar man i en Ugestid ikke har været der, fristes man næsten til at troe, at Muurarbeidet skeer ved Damp. Men Arbeidet fortsættes ogsaa uafbrudt baade Nat og Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Til de brandlidte Hamborgere indløbe endnu Pengebidrag, selv fra Jordklodens fjerneste Egne, fra Buenos=Ayres, fra Capstaden, fra Wazatian, fra Montevideo &c. Ole Bull og hans Secretair, forhenv. Skuespiller Rosenkilde, have den 26de Decbr. tiltraadt deres Reise fra Christiania til Rusland, Tyrkiet, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Bekjendtgjørelser. At Restancelisten over Kongl. Skatter og Afgifter samt Bankrenter og Brandhjælpspenge heraf Staden, forfaldne den 1ste Octbr. 1842, er modtagen, forsynet med Amtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, og at samme vil vorde effectueret, saafremt Restancerne ikke forinden den 21de dennes indbetales til Magistratens Fuldmægtig. Examinatus juris L. Nellemann, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfogedcontoir, den 5te Januar 1843. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Fra førstkommende Maidag kan Sohngaardsholms Meieri, circa 100 Køer, erholdes i Forpagtning. Det bemærkes, at saavel Melk som Fløde afsættes til Aal Sachmann. 30 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
af Aarhuus Skipper=Fattigkasses Midler kunne erholdes tillaans, medio Januar 1843, mod anordningsmæssig Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Undertegnede tilbyder herved at give Underviisning i Pianofortespil. Man ville behage, desangaaende at henvende sig til mig i mit Logis hos Hr. Skræddermester Knudsen paa Vestergade. S. Davidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Mandagen den 9de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Raadstuen Licitation over Anbringelsen af en ny dobbelt Slagpompe paa Fiskertorvet her i Byen. Conditioner og Overslag ere forinden til Eftersyn paa Kæmnercontoiret. Aarhuus, d. 2den Januar 1843. Efter Constitution C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Min Adresse har hidtil været Gangsted pr. Horsens, men i Anledning af min, for kort Tid siden, skeete Forflyttelse, bliver den nu Yding pr. Horsens. Dette bekjendtgjøres herved for Familie og Venner, som jeg hidtil har staaet i Brevvexling med. Uding Skole, den 14de Decbr. 1842. L. A. Bolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Mandagen den 9de dennes afholdes paa Raadstuen, om Formiddagen Kl. 11, Licitation over Byens Gaderenovation. og Materialkjørsel m.v. for indeværende Aar. Conditionerne kunne forinden erfares paa Kæmnercontoiret. Aarhuus, d. 2den Januar 1843. Efter Constitution C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Smukt lyst raffineret Puddersukker og fiint stod Melis, faaes billig hos F. Philip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Torsdagen den 19de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter vedkommende Forliigs- og Udlægshavers Reqvisition, afholdt offentlig Auction hos Skomager Carl Petersen i Galthen, over udlagt Løsøre, nemlig: 1 Mahogni=Commode, 3 gamle Stole, 1 Speil i bruun Ramme med forgyldte Zirater, 12 Skilderier og 1 rundtFyrbord, Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, d. 6te Januar 1843. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En ung Pige, Datter af en Embedsmand, ønsker sig en Condition til Paaske, som Lærerinde for mindre Børn; hun kan Skrædersyning og er villig til at deeltage i huuslige Forretninger. De herpaa Reflecterende bedes at indsende Billetter, mrk. W., til dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
For en duelig Teglbrænder, der er forsynet med gode Anbefalinger, søges en Plads som Mester ved et af de større Teglbrænderier i Jylland, til næstk. 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville behage, personlig eller i frankerede Breve, at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Efter Eierens Begjæring afholdes. Mandagen den 9de Januar dette Aar, Auction i Marselisborg Hestehave over circa 150 Bunker Udluftning. – Liebhaverne ville møde hos Toftnæs bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Hads & Ning Herreders Contoir, den 2den Januar 1843. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Paa de to nye kjøbenhavnske Blade: "Forposten og Friskytten modtages Subskription i Aarhuus hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Løverdagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 9. bliver, efter Begjæring af Administrationen i Boet efter afdøde Fru Majorinde Gersdorff paa Serritzlevgaard, afholdt Auction i Ludvigseje Skov, Kattrup Sogn, over endeel Træer paa Roden, circa 200 Md, meest Bøge og Ege, hvoraf flere ere tjenlige til Bødker- og Gavntræe, Mødestedet er ved Skovfoged Søren Mortensens Bopæl i Ludvigseie. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 3die Januar 1843. Hernth. 3die Skovduction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Onsdagen den 11te Januar førstkommende, Kl. 10, Formiddag, lader Hr. Proprietair Nielsen, i den ham tilhørende Skov ved Rask, ved Auction bortsælge omtrent 80 Nr. store Bøge paa Roden, for det meste tjenlige til Gavntræe, og 30 til 40 Nummere af Ask og Elle paa Roden, ligeledes tjenlige til Gavntræe, samt nogle enkelte Ege Man samles paa Hovedgaarden Rask. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Decbr. 1842. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
En Bondegaard i Nærheden af Aarhuus, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr., med et Areal af mellem 40 og 50 Tdr. udmærket gode Jorder, hvoraf de 3 Jndtægter ere merglede og udgravede, kan til 1ste Mai 1843. faaes i Fæste. Det bemærkes derhos, at 4 Tdr. Land i Efteraaret ere besaaede med Vinterhvede og 2de med Rug, at Bygningerne ere gode, og at der ikke præsteres Hoveri in natura, eller svares Ophold af Gaarden. Lysthavende ville behage at henvende sig paa Procurator Dahls Contoir i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Bortforpagtning. Aale Præstegaard, beliggende 2 1/2 Miil vesten for Horsens og 3 1/2 Miil norden for Veile, kan faaes i Forpagtning den 1ste Mai 1843, inden hvilken Tid Præstegaardens Eiendomme kunne tages i Øiesyn. Meieriet paa Schaarupgaard ved Aarhuus kan til 1ste Mai 1843 faaes i Forpagtning; det bestaaer af 150 Køer. Man henvender sig til Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Fortegnelse. over henliggende uindløste Breve ved Aarhuus Postcontoir i Octbr. Qvartal 1842. Hvorfra. Porto s. Dragon Niels Petersen i Aarhuus . . 16. Til hvem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Apenrade. Bogense. Matros P. Sørensen i Dito . . . . . 13. Ebeltoft. Peter Holm i Dito. . . . . . . . . . 5. Frederikshavn. Søren Rasmussen i Feierup paa Helgenæs . . . . . . . . . . . . 11. Frederiksborg. Else Nielsdatter i Fendsteen. . . . 18. Grenaae. Jomfru Hanne Jensen i Aarhuus . . 5. Dito. Ane Nine Wilhelmine Olsen i Dito. 5. Haderslev. Heinrich Møller i Odder . . . . . . . 14. Dito. P. Tolstrup i Aarhuus . . . . . . . . 8. Helsingøer. Jens Pedersen Edslev paa Winge Mark 18. Horsens. Skræder Søren Christensen i Grønbeck 3. Dito. Steenhugger Claus Holm paa Frysenborg . . . . . . . . . . . . . . . . Kjøbenhavn. Johanne Marie Jensdatter i Labing fr. Dito. Anders Hansen i Oldrup . . . . . . . 18. Dito. Anders Erichsen i Lemming . . . . . 18. Dito. Jens Poulsen i Taastrup . . . . . . 18. Dito. Handelsbetjent C. Lund i Aarhuus . 18. Dito. Skomagersvend N. C. J. Dithmer i Aarhuus . . . . . . . . . . . . . . . 36. Odense. Jomfru Fredericke Kruuse i Aarhuus fr. Nyborg. Dorthe Marie Christensdatter i Sandby 13. Dito. Christen Jespersen i Selling . . . . . 13. Randers. Skovrider Nissen paa Frysenborg, 3. Dito. Hanne Kirstine Bysing i Aarhuus . 3. Dito. Matros Hans Andersen Ele i Aarhuus. 2 Breve . . . . . . . . . . . . . . . 6. Rasmus Rasmussen paa LauenhouSkanderborg. Slesvig. Dragon Hans Frederik Jøns i Aarhuus 19. gaard . . . . . . . . . . . . Sønderborg. Jomfru Holst paa Rathlousdal . . . 19. Dito. Dragon Jørgen Jørgensen i Aarhuus fr. Randers. Seminarist Støie i Hasle. . . . . . . 3. Viborg. Trine Bremer i Aarhuus . . . . . . 8. Dito. Ane Marie Jensdatter i Odder . . . 8. Dito. Jørgen Jensen paa Balle Mark . . Düring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
1843 No 5. Tirsdagen. den 10 Januar. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Nyheder fra Udlandet. Rusland samler i denne Tid betydelige Cavallerimasser i Bessarabien, hvor der allerede skal befinde sig et Corps paa 40,000 Mand, for Størstedelen let Rytteri. Derhos berette Reisende, at de paa Veiene til de vestlige Gouvernementer have mødt stærke Troppeafdelinger og store Vogntransporter, som bringe Mund- og Krigsfornødenheder til de her dislocerede Corpser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Den paafaldende Omstændighed, at den russiske Gesandt i Constantinopel, Hr. v. Buteniew, i sin Regjerings Navn har forlangt den serviske Fyrste Michaels Gjenindsættelse, uagtet man havde Grund til at holde sig overbeviist om, at den af den tyrkiske Regjering understøttede og billigede Revolution, hvorved han blev forjaget, alene var fremkaldt ved Ruslands Jndflydelse, har nu fundet sin Forklaring.