Viborger Samler, 1832-01-18
Det store Spørgsmaal om Maaden, hvorpaa Reformbillen skal sættes igjennem i Overhuset, synes nu at være afgjort. Grev Grey begav sig nemlig den 3die Jan. til Kongen, for at aftale med ham om Pecrocreationen, og det lykkedes ham at opnaae sin Hensigt. Antallet af de Peers, der skulle udnævnes skal være meget betydeligt; dog ville formodentlig flere Creationer finde Sted; den Første af henved 40 ventedes i den næste Hoftidende. Ogsaa med den irske Reformbill skal der foretages store Forandringer; Jrland skal erholde 5 nye Medlemmer, og 23 lukkede Borgflekker skulle aabnes. Paa denne Maade synes Hr. OConnells Skjænden og Larmen dog ikke at have forfeilet sin Virkning, og det seer næsten ud, som om denne Mand, om hvem den ministerielle Presse taler med stor Skaansel, handler i Overeensstemmelse med betydelige Personer i Jrland. - Dette Land vækker dagligen større Bekymring hos Ministeriet. Det er overalt i den største Gjæring, og modnet til en Revolution, eller i det Mindste til en formelig Adskillelse fra England. O'Connel har sammenkaldt et Slags irlandsk Parlament til den 9de Jan. Man anseer dette som Landsforræderie, eller dog som et Indgreb i KongensSouverainitetsrettigheder, og man længes meget efter, at see, om O'Connell, der hidtil handlede saa forsigtigt, nu vil aflægge Masken og hvorledes Regjeringen vil bære sig af i dette Tilfælde. Man har allerede truffet militaire Anstalter, for at sikkre Roligheden ; en Deel af det 67de Regiment under Major Brooks, der havde befaling at seile til Gibraltar og allerede var indskibet, saa at Transport skibene kun ventede paa en gunstig Vind for at gaae i Søen, erholdt Contraordre, blev igjen udskibet og er vendt tilbage til sit gamle Qvarteer i DublinsBarakker. Det 7de Regiment staaer i Kilkenny, hvorfra Chefen Oberst Evans har ladet de omliggende Stæder besætte. J Castle-Commer brød man ind i et Huus, hvor fire Lancieres af det 12te Regiment laae i Jndqvarteering, og deres Vaaben bleve borttagne, og skjøndt Staden kun er en ussel Rede, saa har Regjeringen dog sendt Artillerie derhen, ligesom til flere oprørske Steder i dette Grevskab. Daniel O'Connel eller Kong Dan, som Folket kalder ham sagde nylig i en Forsamling i Dublin, Saa stærk end England monne være, med Skotland og Wales under sin Tommelfinger, i Forbindelse med Frankrig, det elendige Spanien Portugal, Jtalien og den russiske Autoctat oven i Kjøbet saa formaaer det Jntet mod de irske Catholiker, Prolestanter, Presbyterianere og Dissenters, og naar disse træde sammen i Eendrægtighed, ville vi byde dem alle Trods." Vicekongen af Jrland, Marquis Anglesca, ligger syg af lic doniourene, og Hr. Stanley, Secretairen for Jrland, befinder sig i England, saa at O'Connel uforstyrret kan drive sit Væsen. Grev Grey ønsker at afvæbne de Misfornøiede ved at rydde alle Grunde til Klage at Veien - et ædelt Maal for hans Ærgierrighed, men Spørgsmaal om det lykkes. Orangisterne eller de protestantiske Tories forlange strænge Militairexecutioner og Skafotter - men ville disse formilde Elendigheden: O'Connell forlanger 125, eller, i Forhold til Befolkningen, 180 Parlamentsmedlemmer for Jrland; imodsat Fald truer han med Unionens Opløsning, og beraaber sig paa Belgiens Exempel, der med Englands og Frankrigs Samtykke har løsrevet sig fra Holland. Andre Efterretninger melde, at den stigende Forbittrelse mellem begge Partier har gjort det umuligt at være neutral i denne Sag, saa at mange liberale Protestanter have seet sig nødsagede til at slaae sig til Orangemændene; ligeledes har Regjeringen stet sig nødt til at skjænke sin særdeles Beskyttelse til Protestanterne, som den eneste Classe, hvorpaa den kan gjøre sikker Regning i Tilfælde af en Opstand. Ved en nylig afholdt Forsamling af Orangemændene i Armagh yttrede flere Talere, at de i Nødsfald kunde stille 160,000 Mand under Vaaben. - J Henseende til det belgiske Spørgsmaal skulle nye Vanskeligheder have reist sig, og i de sidste Dage have de londonske Blade iagttaget en fuldkommen Taushed angaaende Belgien. Den 3die Jan. om Aftenen havde den franske og den østerrigske Ambassadeur en 4 Timers Samtale med Lord Palmerston, hvorved den Russiske og den Preussiske ikke vare tilstede. Ogsaa havde man det Rygte, at accrediterede eller ikke accrediterede diplomatiske Agenter fra de fremmede Magter have havt hyppige Samtaler med flere Medlemmer af det forrige Tori Ministerium, efter Forlydende med Hensyn til Hertugen af Wellingtons Andragende angaaende Englands udenrigske Politik. J Paris paastaaer man, at de tre store østlige Continentalmagter opbyder Alt, for at sætte Splid mellem Cabinetterne i St. James og Tullerierne.