JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Englænderne, som for lang Tid siden have forudseet, at den europæiske Fastland vilde tiligt eller sildigt giøre sig afhængigt af dets Manufactur=Jndustrie, have opstilt en anden Vedligeholdelsesgrundsætning for denne Overvold i Handelen, til hvilken de knytte Ideen af deres Existents som Nation. "Naar vi - sige de ikke kunne hindre dem i at bearbeide deres Silke, Jern, Uld, saa lader os det mindste hindre Fælledskabet. mellem dem tilsøes, paa det Krigen kan forlænge sig efter vore Ønskers Villie, og for at der ingen neutral Skibsfart kan gi ses." Denne Handelstyranniets anden Grundsætning, saaledes som den her er udtalet, viser sig straxen som en Idee, der er nøie forbunden med den af de engelske Varers Jndførsel. Naar det europæiske Continent er tillukket for Englændernes Jndustrie, saa forbeholde de sig, at oversvømme Asien, Africa og America med deres Fabrikers Producter. For idet mindste at forblive uindskrænkede Mestere af disse Afløb, for at forhindre, at ingen anden Nation ombytter sin Jordbunds eller sit Arbeids Producter mod Colonialvarerne, mod de kostelige indiske Tøier og mod Guld-og Sølv=Barrerne, over hvilke nuomstunder Mexico og Peru uden Moderstatens Bitrædelse disponere, maa det engelske Flag vaie paa Oceanets uhyre Flade alene. Tilintetgjørelsen af enhver virkelig neutral Handel fremstiller endnu et andet Øiemed, som tilstaaes i Parlementstalerne. J det man tvinger de neutrale Skibe til, at gaae ind i en engelsk Havn, førend de begive sig ind i en fransk, vil man lette en saadan Sammenblandelse af oprindelige engelske Varer med dem, som ikke ere det, for at ei eengang de meest øvede Toldbetiente kunne gjøre Forskiel paa dem. De engelske Journaler af Aaret 1808 ønske sig derfor høit til Lykke med, at det ved dette Middel er lykkest dem, at bringe betydelige Qvantiteter, Varer af engelsk Oprindelse til det faste Land. Men disse Forholdsregler mod de Neutrale, hvilke ere blevne dicterte af de Londoner Kiøbmænd, sætte England i en virkelig Krigstand, med heele Europa, og retfærdiggiøre alt hvad Frankrig paa sin Side har gjort, eller vil giøre, mod de neutrale Nationer. Malthe Bruun.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
Avertissements. Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Nevton for Ungdommen eller physisk, astronomisk og chemisk Børneven. En Oversættelse af S. C. Salling, Lærer ved Jnstitutet i Faaborg. (Med Kobbere, indbunden 1 Rd. 4 s. 2) Josefs Historie. En Læsebog for Børn af Dr. R. C. Gittermann, Præst ved den evangeliske Menighed i Resterhafe i Ostfrisland. Efter det andet Oplag fordanskeet ved A. P. Meden, residerende Kapellan til Fru Kirke i Aalborg og Sognepræst til Søndertranders. Ledsaget med en Forerindring af Hs. H. Hr. Biskop R. Jansen, Ridder af Dannebrog og Biskop over Aalborg Stift, indbunden 3 Mk. Flaskebrev fra Knud Vidfadme, hin Siællandsfar, til sine Landsmænd, d. d. 28 Januar 1808, opkapret, atter udleveret, og endelig afsendt til Danmark, af Jens Baggesen, heftet 3 Mk. Nytaarsnat eller Blik paa Kristendom og Historie af Nrk. Fred. Sev. Grundtvig, Kandidat i Theologien; heftet 2 Mk. 4 s. 5) Den i engelsk Krigsfangenskab værende Sømand, Hans Peter Dams korte Efterretning om hvorledes Kongens Fødselsfest helligholdtes sidste 28 Januar 1810 af de danske Krigsfanger, paa Fangeskibet Basama, ledsaget med en Fortale af Prof. F. Høegh Guld berg, heft. 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1811-02-01
De Landmænd som behøver til egen Fornødenhed, eller haver Lyst at udbrede Hør Avlen, tilkiendegives at der kan bekommes god tydsk Sæde Hørfrøe for billig Priis hos Kiøbmand Borreschmith i Aalborg, boendes ved Væsteraae. 116 Rdlr. og videre 32 Rdlr., begge Summer Umyndiges Midler kunne mod lovlig Underpant og gangbar Rente, bekommes til Laans førstk. 11 Juni Termin. Hornumpræstegaard d. 12te Jan. 1811. Willumsen, Sognepræst i Hornum.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Udenlandske Efterretninger. Spanien (Moniteuren). Efter engelske Breve fra Cadix af 26 Dec., var et Skib ankommen der fra America med 5 Millioner Piastrer, hvoraf 1 1/2 Mill. til hørte Regieringen og de øvrige 3 1/2 Mill. Privatfolk. Desuden havde Skibet en Mængde kostbare Sager ombord.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Efter franske Beretninger tager den gule Feber grumt afsted i Cadix, og Dyrtiden er stegen til det høieste. Derimod befinde de franske Armeer i Andalusien, Grenada og Minorca (ventelig Murcia) sig ypperlig, Gud være lovet! Hertugen af Jstrien har overtaget Commandoen i det nordlige Spanien.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
J Asturien forefaldt den 29 November en Fegtning, hvori det lykkedes 8000 Jnsurgenter at vinde nogle Fodsbreder Land fra et lidet Korps Franske; men disse fik snart Undsætning, som gjorde, at Spanierne maatte give Slip paa det Vundne og tage Flugten. Den 13 Decbr. landede Englænderne 1100 Mand ved Palamos, for at bemægtige sig denne Havn. Men de tilstedeværende Franske passede Leiligheden; gik løs paa Fienden, brækkede hans Linie, og og ham tilbage til hans Schaluppe. Englænderne mistede ved denne Landgang 800 Døde og Fangne, hvorimod de Franske havde kun 8 Mand døde og 15 saarede. Det var at ønske (siger den franske Beretning), at den engelske Marine som var saa god at forlade sine Skibe, for at kæmpe tillands, maatte ofte faae saadan Svimmel i Hovedet.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
General Suchet, som nylig indtog Fæstningen Tor tosa i Arragonien, siger, at Jndvaanerne i dette Land ere besiælede af den bedste Aand, at Revolutions=Raseriet tager af hos dem, og at de ønske at blive forenede med Riget.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Portugal (Moniteuren. J London havde man Beretninger fra den engelske Armee indtil 30 Decbr. Efter disse havde Armeen været i fuld Bevægelse i 2 Dage, og som det saae ud til kunde man om kort Tilforvette et skrækkeligt Slag. 3000 engelske Matroser, havde frivilligen tilbudet sig at lade sig bruge ved den syde lige Bredde af Tago. Massena havde faaet en Forstærkning af 1800 Mand, og man troede, at de Franske nu vilde foretage noget af Vigtighed. 3 engelske Generaler, som havde faaet Lov at reise hiem til England, vare beordrede, at forblive ved Armeen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Om 2 Dage ventedes store Tildragelser.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
England (Moniteuren). Publicum er blevet inderlig bedrøvet over den sidste Bulletin fra Windsor; thi den melder, at Kongen er falden tilbage i hans gamle Sygdom, som da tilintetgiør alt Haab om hans saarlige Helbredelse.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Prindsen af Wales har nylig besøgt Lord Holland, som ligger syg af Podagra. (Brittania har ondt altsaa baade i Hoved og Fødder.)
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
En americansk Avis melder, at en Nordamericaner, som nylig var hiemkommen fra England, havde fortalt, at i en Samtale han havde havt med Statssecretairen Wellesley, havde denne forundret sig over, at en Deel af den americanske Nation endnu var England hengiven; thi - sagde Wellesley - jeg har ihænde et Forslag af Frankrig til England, om at skifte og deele eders Land. Der tilføies, at den nordamericanske Regiering var bleven gjort opmærksom derpaa, og man siden havde seet nogle Raisonnements derom i den officielle Journal Aurorg.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Østerrig. J Jlorien er bleven lagt Beslag paa alt østerrigsk Gods, som Represseille mod det Kiøbmændene i Wien meddeelte Moratorium, i hvilket man nu troer der vil giøres nogle Forandringer.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Coursen paa Hamborg er 1333 paa 6 Uger, og den paa Augsburg 914 a Uso, og 892 paa 2 Maaneder. Massen af de i Omløb værende østerrigske Bancosedler skal, efter en nøie Undersøgelse, beløbe sig til 1050 Millioner.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
J Triest have allerede 12 Huse holdt linde med deres Betalinger.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Rygtet om en Fredsslutning mellem Rusland og Porten (hvorved denne skulde have afstaaet Moldau og Wallachiet) har ikke stadfæstet sig.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Adskilligt. J Montreal (i Arragonien, havde de Franske sat nogle Huse i Brand, fordi en engelsk Lieutenant havde borttaget en Hjord Stude og dræbt 2 franske Soldater.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Det spanske Linieskib El=Vincedor har liidt Skibe brud i en Bay ved Sicilien.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Fra Frankfurt meldes, at et Kongerige i Norden har, uagtet Krigen, punetlig indfriet de forfaldne Obligationer for det Laan, samme der havde gjort.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
J Hamborg er Publicum offecielt, tilkiendegivet, at alle Brevposter uden Undtagelse skulle herefter expederes i det Keiserlige Post=Amt.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
J Berlin helligholdt Videnskabernes Academie Frederik den Andens Fødselsdag den 24 Decbr. J Mødet oplæstes en Afhandling om den rigtige Udtalt af det latinske Sprog, en dito om det tydske Sprogs Metrik, en dito over den mythiske Periode fra Kain indtil Syndfloden, og et Medlem beskrev nogle Mærkværdigheder, fundne i Bugen paa en Hyæne, som han havde sønderlemmet. Siden Tyrolerne bleve afvæbnede, have Ulvene og Steengeederne forøget sig saa stærkt, at baade Mennesker og Fæ ere i Fare for dem.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
I Danzig har man i f. M. anvendt 3 Dage paa at opbrænde og ødelægge engl. Varer. Efter den franske Keisers Ordre, blev i forveien frataget saa meget Manschester og Nankin, at ethvert Lem af Waisen= og Fattighusene kunde faae en heel Klædning af hvert Slags Tøi, til nogen Erstatning for det Tab, disse Stiftelsen, havde lildt siden Krigen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Moniteuren har en Artikel fra Hamborg af 4 Jan. hvori meldes, at uagtet Sverrig har erklæret England Krig, drives dog den samme Handel mellem begge disse Riger, som tilforn. Jsær er Gothenborg Middelpuncten for en meget munter Handel. Englænderne komme ihobetal derhen, og den 26 Decbr. gik en Convoi af 150 Skibe fra England tilankers i Bugten ved Gothenborg. De havde været bestemte til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
J Rusland skal endeel Krongodser sælges til Afbetaling paa Statsgielden.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
En Apotheker ved Overginen beklager, at Bie=Avlen forsømmes meget i den Egn; thi Blomsternes Nectar er Europæernes det sande Sukker. Maaden, hvorpaa Honningen kan forvandles til Sukker, er let og is det bekostelig, saasom den Edike og Brændeviin man kan drage af Honningen, der bliver tilovers ved Sukkerfabrikeringen, skal betale Omkostningerne. Saasnartman i Europa faaer det nuværende Antal af Biestader, forøget stredobbelt, vil man ganske kunne undvære det indiske Sukker.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Man regner nu, at samtlige Rhinforbundsstaterne indeholde 5703 I Mile med 14,935,265 Jndvaanere, og at Forbundscontingentet bestaaer i alt af 118682. Mand. J dette Forbund tælles nu 39 Konger, Storhertuger, Hertuger og Fyrster.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Efter et keiserlig Decret skal i Frankrig alle Hitte børn samt forældreløse Børn fra det 6te indtil det 11te Aar gives i Kost hos Bønder og Haandværkere. Der efter skulle Drengene indskrives til Matroser, forsaavidt de ere tienlige dertil, og Pigerne sættes i Lære enten hos Syeqvinder a. eller i Manufacturerne.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Morning-Chroniclen siger: "Vi ere overbeviiste om, at dersom det ville behage Guds Forsyn at giengive vor Konge (i England) sin fulde Forstand, ville han forskrækkes over alle de Vildfarelser, Ministrene have forledet ham til.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Indenlandske Efterretninger. Løverdagsaften (den 26 Jan.) gav Hr. Skuespiller, og Dannebrogsmand Knudsen sin Forstilling, til Fordeel for vore fangne Brødre og deres Efterladte. Huset var propfuldt. Der begyndtes med en stor Symsoni; da Dækket gik op hørtes 9 Kanonskud, og man saae Orlogskibet Fenix, nylig løbet af Stabelen, og paa hver Side en Kongebaad med Signalslage. Paa begge Sider af Skuepladsen stode Skibsbyggermestere, Høibaadsmænd, Overkanonerere, Qvarteermænd, Formænd, Kanonerere, Konstabler, Tømmermænd, faste Matroser, indrullerede Matroser af alle Districter, Soldater af alle Regimenter, Underofficerer, tildeels Dannebrogsmænd, tildeels Mænd, prydede med Medallien fra anden April, eller med den for 25 Aars Tieneste. Derpaa fremsagde Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, som Fædrenelandets frivillige Sanger, en Prolog, af Hr. Prof. Øhlenschlager, sluttet med en Sang til en National Melodi og med Velsignelsesraab over Kongen og Fædrenelandet af omtalte vakre Krigere. - Deres ter opførtes Balletten Rolf Blaaskiæg. - Til Slutning fremsagde den patriotiske Kundsen en Epilog, forfattet af Hr. N. T. Bruun, i Dragt som en firesindstyveaarig Sømand. Den sluttedes med en Sang. De korationen hertil var en Gravlund med 7 Mindemærker over vore faldne danske og norske Krigere fra 1801. indtil nu. Da Dækket gik op saaes 2 hvidklædte Piger, staae ved hver af Støtterne, som de bekrandsede medens Oldingen sang Abrahamsons skiønne: Være Fred med Eder Alle. - Ved Enden af Prologen og Epilogen udbrøde Tilskuerne i vældige Huraraab for Kongen. - Og saa Hr. Knudsens Anstrængelser erkiendtes med bifaldsraab og Klap af Publikum. Prologen tilklappedes Bifald af Hs. Maj. Kongen selv, dermed Hs. K. H. Kronprindsessen (Hos Maj. Dronningen hindredes af Upasselighed fra at opfylde Almeenhedens Længsel efter at see Hende) beærede med sin allerh. Nærværelse denne hele saa fædrelandske Forestilling. J Forveien tør man lykønske Publikum til at erfare den rige Høst, Hr. Knudsen har skaffet hine ulykkelige, men agt værdige Danske Brødre og Søstre. (Dagen.)Et Beviis for, at de Gudumlundske Fabrikanlæg ønskeligen have truffet for saadanne Bestyrere, ved hvis Retskaffenhed og Jver de stedse gaae fremad, er dettte Overslag, af Fabrikken er i afvigte Aar tilvirket for over9200 Rd. Steentøi (i Aaret forhen for omtrent 3000 Rd. mindre, og af Steen= og Meelkalk for 25,000 Rd. omtrent; videre 160,000 brændte Muursteen, 40,000 Vrag dito og 14,000 Tagsteen, som giør 5260 Rd. - Den hele Frembringelses=Beløb steg altsaa omtrent til 50,000 Rd. - Maatte denne skiønne Fabrik opelskes til vad den kunde vorde, det Verksted, hvorfra idet mindste Nørrejylland skulde forsynes med Steentøi, og hvad man ikke kan andet end ønske, med sine grove Glasvarer. (S. Bl.)
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Det er noksom bekiendt, at Kandidatus Theologi Hr. Nik. Fred. Sev. Grundtvig lod i afvigte Aar. trykke en Demisprædiken, under Titel: "Hvi er Herrens Ord forsvundet af hans Huus," og ligesaa bekiendt at en Deel af Kbhvns Geistlighed indgav Besværing over samme Prædiken som fornærmende mod den geistlige Stand. Efter at Betænkninger over denne Sag vare indhentede saavel fra det theologiske Fakultet og Directionen for Universitetet og de lærde Skoler som fra Biskoppen, tilkiendtes Kand. Grundtvig en eftertrykkelig Jrettesættelse, der blev ham given i et Konsistorialmøde ved Universitets Rector Løverdagen den 12 Jan. d. A. (Hemp. Avis.) Greve Wedel Wedelsborg og Kammerjunker v. Scheel, begge Capitainer i Hs. M. Kongens Regiments annecterede Batailloner ere udnævnte til Kammerherrer.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Generallieutenant Bardensleth er d. 27 Jan. død paa Harritslevgaard i sin Alders 71 Aar.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamborg noteret 750 Procent K. S. Speciescoursen i Khavn 618 1/2 Proct. Den 28 Januari 1811 høitideligholdtes Tvillingrigets gode og vise Regents Kong Frederik den Slettes Fødselsdag i Løkken, som følger: Dagens Morgen ved Solens Opgang heisedes det danske Kongeslag paa Batteriet og Koffardieslaget paa en der liggende Brig. Det hele militaire Jnfanterie og Artillerie vare alt forsamlede ved den Høistkommanderendes Qvarteer, hvorfra under Musik af blæsende Jnstrumenter og Tromme blev marscheret igiennem Gaderne til den store Plads ved Batteriet. Her traadte Capitainen for Compagniet og tiltalte Folket saaledes: "Jeg kaldte Eder tidlig, Kammerater, at jeg tidlig kunde forkynde Eder, at det i Dag er vor allernaadigste Konges Fødselsdag - Festlig bør den Dag være, paa hvilken Regenten fødtes, og dobbelt høitidelig, naar Landsfaderen er god, retfærdig og viis. Saadan er Danmarks Konge. Hans Bud ere vise, hans Straffe retfærdige, hans Indretninger velgiørende; derfor mindes vi hans Fødselsdag med inderlig Glæde, derfor elske vi ham med Hiertelighed, og naar hans og Danmarks Sag kalder os møde vi ufortrødne og forsvare den med Fasthed. Give Gud, Han længe maa leve med os for sine Rigers Vel. Saa tænker, saa ønsker jeg. Jeg tvivler ikke paa, at Eders Tanker, Eders Følelser jo stemmer med mine, og at J jo med ligesaamegen Inderlighed, som jeg, jublende udraaber: Længe leve Kong Frederik den Siette - Hurra!" Dette gientages 3 Gange. Derpaa blev af Jnfanteriet fyret 3 Gange med Løbeild, samt 3 hele Salver, hvortil den Høistkommanderende gav Krudt. Efter at Parolen med vandt Høitidelighed var udgivet, marscheredes tilbage til Capitainens Qvarteer, hvor der blev aftakket. Folket blev derpaa af Dhrr. Kiøbmænd Christen Jensen, Anders Back, Mogens Kieldgaard og Ol Juul beværtet med Spise= og Drikkevare, samt Musik og Dands, som endtes om Aftenen Kl. 10. Officererne beværtedes om Middagen hos Hr. Kiøbmand Anders Back og om Aftenen hos Hr. Kiøbmand C. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Aalborg Byenyt. Døbte. D. 29 Jan., Kiøbmand Mathias Hoff manns Datter Annethe Elisabeth; Fadderne: Mad. S. Winkel, Frøken G. Hoffmann, Kiøbmændene F. Holm, F. Simoni, L. P. Kieldberg, J. Deichmann, Handelsbetient C. Winkel.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Kopulerede. Den 1 Febr., Matros Jens Friderichsen Ribe og Pigen Maren Thomasdatter.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Begravede. Den 29 Jan., af Skolegadens Fattighuus, Lars Pedersen, 64 Aar. Den 30 Jan., Birgithe Erichsdatter, 84 Aar. Den 2 Febr., Mad. Marie Due fød Jensen, 54 Aar. S. D. af Vester=Fattighuus, Karen Marie Sørensdatter, 69 Aar. Den 4 Febr., Mad. Krogdahl fød Søekiær, 47 Aar. S. D. Dreier Lars Christian Nielsens Søn Niels Christian, 2 Dage. S. D. Kiøbmand Peter Heibrochs Søn Jens Bang, 9 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Efter de fra Kiøbstæderne og Landet indkomne Beretninger, angaaende Priserne paa Kornvare, er Kapitelstaxten paa Afgrøden i afvigte Aar 1810, for Aalborg Stift, sadt saaledes: Udi Vensyssel og Han Herreder: Rug a Td. 9 Rd., Byg 7 Rd. 2 Mk., Havre 5 Rd. Udi Thye og Morsøe: Rug a Td. 10 Rd., Byg 7 Rd. 3 Mk., Havre 5 Rd. Aalborg den 31 Jan. 1811. Pentz. R. Jansen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Brasch paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Tallotterie. Ved 813 Trækning i Vandsbek udkom følgende Rumre: Til 814 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 11 Febr. Kl. 10 Formidd. hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Avertissements. Efter 3de gientagne Sygoms Leier i en Tid af 16 Uger, behagede det Gud 1 Dag Formiddag Kl. 11 ved en meget stille og rolig Død at bortkalde til det bedre min gode sal. Mand, Jens Brøndlund Høyer, Kiøbmand her paa Stædet. Forsikret og mine fraværende Venners Deeltagelse i denne min bittre Bedrøvelse, frabeder jeg mig sammes skrivtlige Bevidnelse. Aalborg d. 3 Febr. 1811. Birgitte Susanne Høyer, fød Schierup.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Efter et langt Sygeleie bortkaldte Gud til et bedre Liv den 31 Jan. sidst, min kiære Mand Gotfried Petersen, Eich, forhen Borger og Haarskiærer her i Aalborg, fra mig og 4 Børn, som savner i ham en god Mand og Fader, men trøste os ved, hisset at samles igien. Aalborg d. 2 Febr. 1811. Tale Dorthea, sal. Petersen Eichs. Af 7 tydske Matroser, blev mig den 2den d. M. leveret 19 Rd., med Begjæring, at disse maatte blive uddeelt til Fattighuusenes Lemmer, hvilket og er skeet, nemlig til 75 Personer a 24 s., der altsaa med Bekiendtgiørelsen udgiør bem. Summa. For disse Gaver aflegges paa de Fattiges Vegne skyldigst Taksigelse. Aalborg d. 5te Febr. 1811. Emmichsen. 200 Rd. af Aalborg Byes Borgeres Begravelse=Casses Penge er til næste Snapsting imod sufficant Pandt og lovlig Rente at faae til Laans hos Aalborg d. 4 Febr. 1811. Michel Lunge, Oldermand.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Hos Undertegnede kan faaes, naar forlanges, gode stemplede Kirkebrød, Abelater i og uden Æske, og Ade lat Kager, alt for billigste Priis, efter Tidernes Omstændigheder. Aalborg den 3 Febr. 1811. Apolone sal. Thygesens fød Thykiær. boende paa Hiørnet af Hielmerstald ved Gammel Mølle No. 499. Den 2den d. er tabt imellem Aalborg og Restrup en liden Pakke, hvori var en Kiole, 2 Par Strømper, en Nattrøie, et Forklæde og et Tørklæde. Finderen af samme kan vente en raisonabel Douceur, naar det afgives til Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Da Pigen Johanne Pedersdatter af Elling Sogn, som har tient mig fra 1ste Novbr. f. A., til sidst i d. M.,er bortløben af sin Tieneste og siden efter ikke har indfundet, sig, saa efterlyses hun herved, som den der har bestiaalen mig, og anmodes alle og enhver ikke at bus eller hæle hende, men give mig hendes Opholdsted tilkiende, da de i manglende Fald kan vente at blive til talt efter Loven. J øvrigt er hun kiendelig paa at hun seer godt ud, er vel voxen og har mørk Haar. Alberholt den 28 Januar 1811. Christen Pedersen, Gaardmand i Riberholt, i Aasted Sogn. Hiøring Amt.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Hos mig kan bekommes godt Malt, samt godt Bonde=Smør i Fierdinger og Ottinger. Steen Kierulff.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Sidste Onsdag Eftermiddag den 29 Januar, blev fra mig bortstiaalen af min Sovekammer et Sølv Lommeuhr, med Porselains Skive, hvorpaa stod Witte London Den som kunde opdage Gierningsmanden der har taget Uhret, eller give nogen Oplysning om Uhret, loves en Douceur af Eieren til samme. Nibe d. 30 Ja nuar 1811. Jens Mathisen, Reebslager.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Hos Undertegnede faaes : Jdunna, en Nytaarsgave for 1811, af Grundtvig, med 12 Kobbere, indb. 20 Mk. Dito til 3 Rd. Anstændigheds Lære for Ungdommen af Doltz, heft. Mk. 12 s.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Sverrigs Kronprinds Fyrsten af Ponte=Corvo, med Portrait, heft. 4 Mk. 6 s. Paludans Undersøgelse af Aarsagerne til Tienefolket moralske Fordærvelse for at udfinde de vigtigste med Forslag til denne betydelige Menneskeklasses Forbedring og Forædlelse, heft. 9 Mk. 12 s.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Samling af Exempler og Stile til Øvelse i at oversætte fra Dansk paa Latin, frit overfat efter Dörings Anleitung af Weinschenck, heft. 3 Mk. 8 s. Throne, et Qvartalskrift af Rahbek og Foersom, heft. 4 Mk. Bogen for alle Huusholdninger eller Kunsten at conservere alle Slags Næringsmidler af Plante= og DyreRiget i adskillige Aar, med et Kobber, heft. 5 Mk. Forsøg om Kystartilleriets Brug imod fiendtlige Krigsskibe af Borkenstein, med et Kobber, heft. 11 Mk. Uddrag af Handels- og Havne=Politie=Anordninger, samt Veiledning for Skibførende ved Bartholin, heft. 11 Mk. 4 s. Kirkens Lære om Jesu Værdskyld, undersøgt af Løffer, heft. 3 Mk. 8 s. Birkerettigheden i sin Oprindelse, Fremgang og Følgen ved Baden, heft. 4 Mk. 8 s. Overraskelsen, en Fortælling af Reinbeck, heft. 36 s.
Jyske Efterretninger, 1811-02-05
Slutning af Meidingers franske Gramatik faaes til de som have faaet første halve Deel for 1 Mk. heft. Wildes Farvedog, heft. 5 Mk. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder. (Mere følger i Tillægget.)