JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Samme Dag er Hr. Commerce=Secretair Reyersen benaadet med Titel som Agent med virkelig Kammer=Raads Rang Den 7de Dito har Hs. Mst. behaget i Naade at dimittere Førster Lorenz Westerrath i Amtet Traventhal, og igien udnævnt Jæger Matthias Diterich Junge til Førster i bemeldte Amt. Den 10de Dito er Sognepræst Hr. Hans Sidelman allerne confirmeret at være Sognepræst for Eybye og Dalbye Meenigheder i Sielland, naar samme ledig vorder. Studiosus Jochum Jacob Kaalund ligesaa at være Sognepræst for Hemmed og Wium Meenigheder i Riber Stift. Capellan Hr. GabrieDreyer ligesaa beskikket at være Sognepræst til Gribs Pastora og residerende Capellan til Qvernes Præstegieldi Tronhiems Stift. Ligeledes er Premier=Lieutenant Jens Mathias vorWeideburgh allern. forundt Caracter som Capitain af Jnfanteriet. Fra den 30 Julii til 27 August er her i Staden copulerede 39 Par, fødde 108 Drenge, 113 Piger, tilsammen 221. døde 43 Mænd, 36 Qvinder, 42 Drenge, 33 Piger, til sammen 154; ere altsaa 67 flere Fødde end Døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 14, Barselseng 3, Beenbrud 1, Blodgang i Brystsyge 19, Brek 1, Durchløb 2, falden til Døde 2, Forraadnelses Feber 1, Feber 2, hastig Død 1, Hidsig Feber 4, Hoste 1, Hængt sig selv 1, Jnflamation 1, Kopper 6, Krampe 1, Orme Feber 2, Pleuris 1, Slag 67, Svind sort 8, Tænder 1, tærende Syge 7, uangivne Svagheder 5, ulykkelig Hændelse 1 Vattersoet 1.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Udi Friderichs Hospital ere fra den 31 Julii til den 27 Aug. af Patienter indkomne 82, udgaaet 78, døde 7, af Børselqvinder indkomne 39, udgaaet 38, død 1, af Børn fødde 40.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Efterretninger om de Engelske Provinger i America, nemlig: Nye Engeland, Massachusets Bay, Boston, Nye=Nork a. i Henseende til sammes Beliggende, Regierings=Form, Jndvaanere, Handel &c. tagne af Major Robert Rogers kort Beskrivelse over Nord America.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
(Fortsettelsen) See Julii Maaned. Hidindtil vare disse Colonier ikke i ringeste Maade blevne foruroligede og fornærmede af de Vilde; men i dette Aar, begyndte et Folk, kaldet de Pequoter, som boede ved Connecticut Floden, at øve nogle Mord, hvorfor de dog ikke, saasom de lovede at udlevere Morderen, strax bleve tugtede af Englænderne. Men nogen Tid derefter, da de slet ikke opfyldt deres Løfte, men endog vovede at udøve Voldsomheder udi en ved Connecticut Floden liggende Landsbye, kaldet Weather field, saa bleve de derfor haardt straffede; thi Capitain Masoanførte et Corps af 110 bevæbnede Mænd mod dem, erobrede een af deres befæstede Byer, ødelagte den, og nedsablede henimod 400 af dem.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Her ere lig som i de andre Destricter af Nye=Engeland af skillige Kirkesecter; allene her findes flere Jndvaanere, som bekiende sig til den Biskoppelige Kirke, end i alle de andre Districter. De give og Jndvaanerne i Massachuset Bay intet efter udi Omhyggelighed for Børnenes gode Opdragelse. Eng ver liden Stad har sine Skoler, som ere besatte med duelige Mænd. 5) Den Colonie Rhodeisland. Denne Colonie besidder ikkun et lidet Land, som har næsten en Skikkelse af et Hierte, og grændser mod Norden og Østen til Massachusets=Bay, mod Sønden til Havet og mod Vesten til Connecticut. De tvende Hovedstæder, i hvilke dens Parlement vexelviis samles, ere Newport og Providence. Den første af disse Stæder har en sikker og god Havn for almindelige Koffardie Skibe, og den anden ligger ligeledes meget behagelig ved en Flod af samme Navn, driver stærk Handel, og tager stedse mere til. Grunden er mestendeels lav og steenagtig, men naar den bliver vel dyrket, frembringer den Jndiansk Korn, Rug, Havre, Ærter, Hør, meget Hvede, og de fleste Frugter, som voxe i denne Himmel Egn, udi stor Fuldkommenhed. Jndvaanerne tillegge Hornqvæg Faar og Heste i Mængde, og Hestene ere her de beste paa det hele faste Land. De fornemste Vahre, som sendes bort, ere Heste, Faar og Oste, hvorfor de igien faae Fiske og Træ Meubler fra Massachusets=Bay og Nyehampshire, hvidt Meel, stort Qvæg og Sviin fra Philladelphia, Nye=Uork og Connecticut, Rum, rasineret og melis Sukker fra de Vestindiske Øer, Thee fra Holland, og Neger Slaver fra de Americanske Kyster. Deres Regierings Form er i alle Omstændigheder den samme, som i Connectieut. Dog blive de just ikke saa nøye, som hine ved deres Bevillings Brevs Ord, men tiltage sig Friheder, som geraade ikke allene andre Provinzer, men og det hele Britiske Rige til Skade, i det de drive utilladelig Handel med andre Nationer, ja endog i Krigstider forsyne Fienderne med de fornødneste Ting. Saadant er, som jeg vist veed, ofte skeet i sidste Krig, da de mange Gange tilførte Fienderne 20 Skibe med Hornqvæg, Sviin, fiint Hvedemeel, og andre Levnetsmidler. Deres Gouverneurer see og gierne igiennem Fingre med dem, naar de ikkun selv kan vinde noget derved. Saadant er saa meget mindre at undre over, da de, som søge at faae bemeldte Gouverneurs Embede, maae bestikke de Vælgende, for at vinde Fortrinet for dem, som tilligger søge Embedet, men Colonien neppe aarlig bevilger dem til deres Underholdning 50 til 60 Kroner.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Den Stad Nye York, som regieres af en Major og Oldermand, ligger paa en Øe, som er omgiven mod Vesten af Hudsons Floden, men mod Sønden og Østen af Bayen, Sundet, og en smal Canal, som er forenet med Sundet og Hudsons Floden. J Staden ere henimod 3000 velbygte Huse, allene Gaderne ere Uregelmæssige. Den har og mange store offentlige Bygninger, hvoriblant de betydeligste ere Collegium, Raadhuset og Gouverneurens Huus i Fæstningen. De Huse, hvorudi holdes Gudstieneste, ere og ikke slette, især de som tilhøre den høye Kirke af Engeland. Den offentlige Gudstieneste bliver holdt hver Dag i adskillige Sprog, nemlig det Engelske, Franske, Tydske og Hollandske Sprog.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
J denne Stad boer mange meget rige Kiøbmænd, om drive en stor Udenlandsk Handel. Man han merket hos dem, at de ved deres Handelste meget paa Ære, undtagen nogle Jøder, som her taales og have en Synagoge, men ere ikkun i slet Credit, saasom de mestendeels ere Egennyttige og Bedragerske, og naar de have Leylighed dertil, ere et grusomt og andre undertrykkende Folk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Holstensk Hvede Td. Rd. Mk. 6 Tran Tønden 4 Rd. 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Laalandsk Td. Byg Td. 1 Rd. 4 Mk. Norsk Tønd. Gryn Td. Rd. Mk. 3 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Lyneborger, Td. Malt Tønden Havre Td. 2 Rdlr. Mk. Spansk Tønd. 1 Rd. 1 Mk. s. Engelsk Td.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Gryn Td. Boghvede=Gryn Tønd. 4 a 4 Rd. 4 Mk. 4 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Fransk Td. Fæde Vahre. En Ahme Rhinsk B. uden R. Erter Tønden 2 Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Jslands salted Lammekiød Tønden Et Oxseho. rød Vi Rd. uden Rii. Flesk røget Lispd. Oste Fynske Skpd. 6 Rd. 4 Mk. 1 Rd. 8 s. Et Oxsehv. Fransk uden Re Holsteenske Skpd. 7 Rd. Et Oxehoved Fran Smør Fynsk Td. 17 a 18 Rdlr. Tælle Lisp.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Sællandsk Td. 20 Rdlr. uden R. 1 Rd. 4 Mk. s. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Hr. Fisk. lærrensw. St. Vare.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Bergens Fisk Skpd. 11 a 12 Rd. Norsk Jern Skippd. Graaser salted Td. - Tiære Tønden, tør Skippd.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Klipsisk Skippd. 7 a 8 Rdlr. Hør Skipd. 11 a 12 Rdlr. Reen Hamp Skpd. No. Mk. - Bre
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Norsk Torsk salted Td. Jalandsk Td. 55 Rd. 3 Mk. Pommersk Fyr Islands tor Fisk Skpd. 12 a 16 Rdlr. M. Pommers Bøg Rug Holstensk Td. 3 Rd. 5 Mk. s. Dansk Td." 2 Rd. 1 a 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Holstensk Hvede Td. Rd. Mk. 5.4 Rd. 4 Mk. s. Laalandsk Td. Byg Td. 1 Rd. 4 Mk. : Gryn Td. Rd. Mk. 3 Rd. 4 Mk. Malt Tønden 2 Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. s. Gryn Td. 4 a 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Boghvede=Gryn Tønd. 4 Rd. Mk. Erter Tønden 2 Rdlr. Mk. de Vahre. . Jslands salted Lammekiød Tønden Frasaa og a. Rd. 1 Rd. 8 s. Oste Fynske Skpd. 6 Rd. 4 Mk. Holsteenske Skpd. 7 Rd.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Smør Fynsk Td. 17 a 18 Rdlr. Sællandsk Td. 20 Rdlr. Tælle Lisp. 1 Rd. 4 Mk. s. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. kiær.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Bergens Fisk Skpd. 11 a 12 Rdl. tør Skippd. Klipsisk Skippd. 7 a 8 Rdlr. 11 a 12 Rdlr., Graaser salted Td.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Norsk Torsk salted Td. Jalandsk Td. 525 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 12 a 16 Rdlr. M. Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. a Rd. . Høste Sild Td. 4 a 4 Rd. 3 Mk. Norsk Sild Td. 4 a 4 Rd. 3 Mk. 8 Tran Tønden 16 a 17 Rdlr. Mk. Salt. s. Norsk Tønd. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Lyneborger, Td. 6 a 6 Rd. 3 Mk., Spansk Tønd. 33 Rd. 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Engelsk Td. Rdl. Mk. s. Fransk Td. viin. En Ahme Rhinsk Viin 65 285 Rdlr. r. uden Rigs 40 a 60 Rdlr. Et Oxsebo. rød Viin 56 a 70 Rdlr. uden Rigs 36 a 50 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin. 40 a 58 Rd. uden Rigs 18 a 28 Rdlr. Et Oxsehoved Fransk Brænde=Viin 74 a 76 Rdlr. uden Rigs 46 a 48 Rdlr. Jumle, Brunswiger) Skpd. 44 a 46 Rdlr. løs 30 a 36 Rdlr. Norsk Jern Skippd. Tiære Tønden, 3 a 3 Rd. 1 Mk. Hør Skipd. 32 a 42 Rd. efter dens Reen Hamp Skpd. 24 a 26 Rdlr.) Bonitee. . . Brænde. Favnen. s. Pommersk Fyr 3 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Pommersk Bøg, 3 Rd. 5 Mk. at aarlig over 100 Familier mestendeels i gode Omgheder, begiver sig herfra til andre Stæder, for at an egne Plantager, og at af samme aarlig endnu et langt Antal unge Piger blive gifte paa de omliggende Plante er. (Resten følger:
Berlingske Tidende, 1774-08-01
AVERTISSEMENT. Betty, et Engelsk Fruentimmers ulykkelige Tildragelr nyelig udkommen fra Pressen, og sælges hos Mad. Godiche gammel Torv Nr. 141. for 1 Mk. 8 Sk. paa Tryk=Papiir og paa Post=Papiir. Denne moralske Roman forestiller den eskelige Daarlighed, at sætte Tillid til Rigdom og Byrd, da lyksalighed ey derudi er at finde. Den dydige Bettys ynkelige agelser og ulykkelige Hændelser ere saa mange, at den ene i den anden Haanden, og hun har ikke snarere seet sig befriet. 1 Fare og Sorg, førend hun strax befinder sig indviklet i en hvilket gjør hendes Historie meget rørende og tillige behagelig se; Hun fandt til Slutning sin største og varigste Lyksalighed i omhed, men skulde ikke fundet den, uden at have været saa dy som hun var og er skildret, for at vise, at den sande Lyksalig Alene opnaaes ved Dyden. S. Mk. a Rd., Holsteensk, Rdlr. Mk. s. 4 a 4 Rd. 3 Mk. Jydskenkelt, Rdlr. Mk. s. 4 a 4 Rd. 3 Mk. Fyhnsk 3 Rdlr. 5 Mk. 17 Rdlr. Mk. Elle 3 Rdlr. 1 Mk. s. ". (Birke. Rdlr. Mk. s. Rd. 3 Mk. Kiøbenhavns 6 a 6 Rd. 3 Mk., Rd. 3 Mk. s. Rdl. Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, Rd. 5 Mk. 8 s. 65 a 85 Rdlr. Et Læs Torv Rd. 5 Mk. 8 s. 40d 60 Rdlr. Kul Tønden 1 Mk. 8 sk. 36 a 20 Rdlr. 36 a 50 Rdlr. Foering. 40 a 58 Rd. Høe et stort Læs 1 Rd. 5 Mk. 83. 18 a 28 Rdlr. dito mindre 1 Rd. 3 Mk. s. ende Viin Halm et Læs 74 a 76 Rdlr. 1 Rd. Mk. 6 s. 46 a 48 Rdlr. Høns og Flederværk.
Berlingske Tidende, 1774-08-01
Kalkonske gamle Parret. Rd. Mk. 44 a 46 Rdlr. - unge Parret Rd. 5 Mk. 83. 30 a 36 Rdlr. Capuner fæde et Par Rdlr. Mk. 11 a 12 Rd. mavre et Par Mk. s. 3 a 3 Rd. 1 Mk. Høns gamle Parret. 2 Mk. 4 a 8 s. Rd. efter dens - unge Parret. Mk. s. Rdlr.) Boniter, Kyllinger et Par 1 Mk. 4 s. "Havnen. Ænder et Par 1 Mk. 8 a 12 s. 3 Rd. 3 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 sk. 3 Rd. 5 Mk. Æg en Snees 12 Sl.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Neapolis, den 29de Junii. Den 22de hujus afgik herfra 2 Kongel. Chibequer til Mis sina, for at være den der værende Vice Konge Marchese Fogani til Tieneste, og som man meener, skal han med disse Fartøyer begive sig til Cesaalu, hvor den Sicilianske Rigs=Forsamling holdes. Vor Dronning besøger Tid efter anden de berømmeligste Klostere, og Kongen forlyster sig ofte med Søefart. Efter Breve fra Maltha ere alle Fæstningsværkerne det paa Øen satte i en respectabel Stand, og man giør der saadanne Anstalter, som om et Angreb var at befrygte. Avignon, den 27de Junii.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Erke Biskopen i denne Stad har endelig den 9de hujus bekiendtgjort, at det var den hellige Faders udtrykkelige Villie, at alting skulle igien sættes paa den Fod, som det havde været førend Overgivelsen. J Følge deraf har han og igienkaldet alle derimod stridende Anordninger, og Senechaussees af Avignon og Carpentras ere tagne i Eed. Førend denne Befalings Bekiendtgiørelse havde Erkebiskopen i sit Gebeet anordet offentlige Bønner i al Nød; ligesom at han ansaae disse Tribunalers igien Oprettelse for en Landeplage.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Constantinopel, den 17de Junii. Endskiønt efter de seeneste Beretninger fra Warna Fiendtlighederne imellem begge Armeerne ved Donau igien have begyndt, saa veed man dog vist, at freds=Underhandlingerne endnu vedvare imellem Storviziren Mossun Oglu, og Feldt marechal Romanzow, og man har Formodning til at haabe, at Fredens Slutning er nær, i hvordan Feldtoget end udfalder.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Af en Skrivelse fra Paris, den 15de Julii. Jeg har vel ikke gjort ilde, min Herre, at jeg har fornye dem deres Haab i Henseende til de almindelige Affairer. Ve sandt, dette Haab var gjort vaklende ved nogle Tilfælde, som syntes at sigte til noget slemt, men nu synes alting at gaae den beste Vey. Partierne ere mangfoldige, og alle lige virksom me; men det som søger at befordre det almindelige Beste, bliver paa de andres Bekostning daglig stærkere. Hertugen af Orleans, Hovedet for samme, søger sin Ære deri, at anføre det vel, og hans Jver er ligesaa stor, som Sagen er vigtig, hvilken han paatager sig at udføre. Endog de største Tvivler have nu igien stort Moed. Forslagene til det gamle Parlements igien Oprettelse ere endnu ikke bekiendte, og man meener, at det, at bestemme herudi de egentlige Grændser, er den eneste Vanskelighed, som forlænger den Tidspunct, at see Retfærdighed vinde Seyer; en Tidspunct, som skal oprette Kongens Ærestøtte, og blive det nye Parlements Grav.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
London, den 19de Julii. Det heder i de offentlige Blade: den Beretning har Grund at en Brittisk Flode paa 6 Krigskibe af Linien endnu i Sommer skal sendes til Østersøen, for at opagte de Svenskes Bevægelser. - Souvecaine Kongers Sædvane, i Begyndelsen af deres Regiering at modtage Suppliquer af alle deres Undersaatter, har altid snart igien ophørt, og nogle holde samme for en blot Politik, for derved at opvække hos Folket et høyt Begreb om den milde Regiering, som nu skal komme. Da Kongen af Sverrig ved sin Maneuvre svingede sig i Veyret over Stænderne, og blev meere Souverain, end tilforn, lod han naadig bekiendtgiøre, at han vilde modtage Supliquer af alle, endog de ringeste Undersaattere; adskillige Sager bleve ham forestillede, og nogle Naadesbeviisninger ophøyede iblant Folket meget hans Caracteer. - Men strax derefter reyste sig Ubeqvemmeligheder deraf, og Supliquerne blive nu indleverte ligesom tilforn. - Den nu værende Konge i Frankrig, Ludwig den 16de, besluttede ligeledes strax i Førstningen, at modtage alle Supliquer, som bleve ham overleverte, hvilket og Dronningen gjorde, men deres Antal blev saa stort, at det og i Frankrig blev fundet vanskeligt at modtage dem alle og nu er befalet, at gjøre en stor Casse med et Hul i samme, hvorudi alle Supliquer skal kastes. Alle Efterretninger fra Frankrig love dette Rige gyldene Tider. Hoffet har besluttet, ey at indlade sig i nogen Krig, ikke engang til allene at hielpe og assistere.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Den 22de Julii. I Gaar fik Hoffet adskillige vigtige Depecher fra udenlandske Hoffer, hvorover i Dag er holdt Raad paa St. James. Som man hører, er det Hoffer ukiert, at nogle Tydske og Nordiske Hoffers Jnteresse er saa forskiellig og man frygter, at saadant torde give Anledning til nye Misforstaaelser og legge Grund til en større Krig. - Rygtet har her i disse Dage igien gaaet, at vort Ministerium vilde lade Besiddelsen af den Øe Falkland fare, ja at saadant allerede var skeet. Men Personer, som ere Venner af Ministrene, forsikre, at dette Rygte har ikke mindste Grund, og det er og desuden vist, at bemeldte Establissement i Krigs=Tid vil være meget fordeelagtig for Engelland. - J disse Dage ankom en Courier fra vor Ambassadeur ved det Franske Hof, LordStormont, hvis Depecher, som man forsikrer, have været vigtige, uagtet man ikke kan sige hvad de egentlig have indeholdt. - En offentlig Efterretning siger, at vore Ministre havde nyelig gjort Forestillinger hos det Franske Hof i Henseende Havnen, Dæmningerne og Sluserne i Dunkirken, og derpaa var blevet svaret i saadan en Stiil, som har været temmelig forskiellig fra den, hvormed man havde besvaret deres Forestilling i September forrige Aar angaaende samme Sag. Ved Hoffet derimod forsikres stedse, at den unge Konge af Frankrig beskæftiger sig allene med saadanne Ting som ere tilhans Undersaatteres Beste og til hans Krones Ære, og at han uforanderlig vil blive Engellands Ven.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Boston i Nye Engelland, den 5te Julii. De Kongelige Fregatter og Chaloupper ere i vor Havn saaledes fordeelte, at de i Følge Parlements=Acten til Havnens Sperring, som begyndte den 1ste hujus, kan formeene alle Skibe at løbe ind og ud. Man har derfor Aarsag til at vente, at Staden med første vil komme i en bedrøvelig Tilstand. Den 1ste hujus ankom Transportskibene med det 4de Regiment, som nu campere paa en Slette uden for Staden. Al Forretning ved Toldboeden har samme Dag Kl. 12 ophørt. Jngen Skibe tillades mere at komme ind, og den 15de hujus skal og ingen flere tillades at udgaae.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Jtalienske Grændser, den 18de Julii. Breve fra Messina af 28de Junii melde, at den der ankomne med 2 Pavelige Skibe til Maltha afsendte Pavelige Ablegatus Hr. Buonanni er ved Rygtet og Malthesernes overordentlige Udrustninger bleven sat i Forlegenhed, og har derfor, førend han vilde fortsætte sin Reyse, ladet forespørge hos Stormesteren ved en desaarsag allene afsendt Courier: om det var ham tilladt, sikkert at løbe ind i Havnen paa Maltha Hvorpaa han har faaet til Svar: at den Malthesiske Søehavn stod frie og aaben for alle Christne Skibe.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Lissabon, den 21de Junii. Den nyefødte Infantinde har i den hellige Daab faaet de Navne Maria, Clemmentina, Francisca, Xaveria, Pauling, Anna, Josepha, Antonia, Dominica, Feliciana, Johanna, Michaela, Juliana.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Cronstadt i Siebenbürgen, den 28de Junii. De i Feldten liggende Armeers Operationer have fra alle Sider taget deres Begyndelse til temmelig Lykke for Russerne.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Storviziren staaer nu imellem Scummen og Pliska, og de Russiske Tropper streiffe lige til Varna. General Golowkin forlangte nyelig, efter Breve fra den Russiske Armee, 50 Frivillige, for dermed at lade optage en Tyrkisk Post; men har Folk bleve staaende ubevægelige, og ingen svarede: De ble anden og tredie gang opfordrede, men altid samme TaushelNu sagde Generalen omsider, forstaaer man mig ikke?) forstaae Dem vel, sagde derpaa een af hans Soldater: m. hvorfor taler De om 50 Frivillige, ere vi det ikke alle, og behøve ikkun at vælge.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Bryssel, den 21de Julii. Den 15de huj. ankom den Kongel. Franske Staats=Minster, Græven af Vergennes, hertil fra Stockholm. H. Excellence besøgte om Eftermiddagen Printsen af Stahren, berg, og fortsatte Dagen derpaa sin Reyse til Paris.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Haag, den 23de Julii. Med de sidste Breve fra Turin erfare vi, at Kongen af Sardinien har udnævnt Baron von Vivaldi til sin Minister ved vor Republik, for at afløse Marqvisen af Cordon, som er gaaen herfra til London.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Wien, den 6te Julii. J Følge nogle private Breve har den sidste imellem Russern- og Tyrkerne ved Donau forefaldne Trefning været meget hee tig, og begge Parter have forliist meget; dog staae begge Atmeerne i deres forrige Stilling. De toe Printser af Waldehvilke befinde sig som Volonteurs ved den Russisk Keiserl. A. mee, skal have ladet see besynderlige Prøver paa deres Krig Erfarenhed og Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Udtog af en Skrivelse fra en Tydsk Romersk CatholsTheolog i Loe, den 19de Julii.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Hvad som nyelig i nogle offentlige Blade er skrevet om den elendige Theologie i det tydske Collegio Rom, siden den Tid ingen Jesuitiske Lærere meere ere der, har vel sin Rigtighed, men kan ey giøre Jesuiterne hofmodige. Disse have ingen bedre Theologie dicteret os i Rom. Da jeg først for 8 Aar siden har forladt det tydske Collegium, kan jeg give et tilforladeligt Vidnesbyrd derom. Af mine 4 Aars theologiske Studeringen havde jeg profiteret saa meget, at jeg ved min Hiemkomst til Tydskland maatte begynde paa nye. Troens Lærdomme bleve i Rom ikkun løselig og som en Sag af ringe Betydenhed, afhandlede. Derimod var vor Professor, den Spanske Jesuit i skolastiske Stridigheder saa utømmelig, saa spidsfindig, og saa utydelig, som Skomager Jacob Bohme i sin Theosophie. En at tale om det Barbariske Latin, som han dicterede os. Paa det at vi og ingen bedre Smag skulle faae, lod man ey nogen eneste god Bog komme os i Hænder; thi de fleste af de beste Franske Theologer, Casuister og Kirke=Historieskrivere stode i Rom paa det sorte Bret. Bossuet, Fleury, Marca, Du fin, Thomatzin a. udgav man for os at være fordægtige, og Collegii Regent satte mig engang forskrækkelig tilrette, da jeg af Bibliotheket begierte Fleuris Kirke=Historie. Med Philosophien stod det ikke bedre til. Det var en Lykke for mig, at jeg allerede havde hørt den i Tydskland, førend jeg kom til Rom. J min Tid holdt man i Rom endnu Forelæsninger over den gamle Aristoteliske, hvoriblant man ofte blandede noget af den Cartesianske Philosophie. Jeg undrer mig derfor meget over, at den tydske Adel sender sine Sønner, som tragte efter at komme i den Geistlige Stand, til Rom, da man dog der hører det sletteste Sladder, og i Sæder ikke seer meget got, og tillige bliver tracteret temmelig foragteligt, og næsten altid tituleret med det Navn Eretico Fedesco, (en tydsk Kiætter.)
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Nürnberg, den 21de Julii. I Prin er en Doctor Medicinæ, som i nogle Aar har været blind, og dog curerer Folk fortreflig. Han føler Pulsen, lader sig beskrive, hvorledes Patientens Tunge, Gane og Tandkiød seer ud, og foreskriver derpaa lutter Sundhed. Alting lykkes under hans Hænder. Førend han blev blind, havde han ikkun faae Patienter, men nu er han meere berømt, end han nogen Tid havde kundet haabe. Dette nye Exempel bekræfter den Lære, at vi gode Folk ikke gjerne pleye at dømme og vælge efter Værdien, men efter det Besynderlige. Vilde nogen i dette vort Forhold opdage Viisdom, han maatte vist være mere blind, end Doctoren i Prin.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Neder=Rhin, den 27de Julii. Man længes stedse efter at vide, om det Wienske Hoffes Vaabenstillstand med Porten skal forlænges. Det heder, at uagtet den afdøde Konge i Frankrig i 2 Aar havde sat sig imod Polakkernes Ansøgning, og det store Tilbud af 100 Millioner Livres Subsidier, for at erklære Krig mod 2 Magter, havde man dog faae Dage førend hans Sygdom vidst at overtale ham dertil.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Regensburg, den 14de Julii. Den Franske Ambassadeur ved det K. K. Hof Prints von Rohans Reyse til Paris skal have til Grund en nøyere Forbindelse imellem begge saa nær paarørende Hoffer. Det Rygte har paa nye udbredt sig, at ikke allene Erkehertug Maximilian, men og Hs. Majestæt Keiseren selv endnu i Aar vil giøre en Reyse til Paris.
Berlingske Tidende, 1774-08-05
Arnstadt, den 25de Julii. Den 7de huj. er den Durchl. Fyrstinde Elisabeth Albertina, Enke Fyrstinde til Schwartzburg, fød Fyrstinde til Anhalt, ved Døden afgaaen i hendes Alders 82 Aar.