Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Ancona. var allerede i Romernes Tider en berømt Stad og omtales af flere af de gamle Forfattere, saaledes af Cicero, Plinius, Juvenal, Pomponius Mila, Julius Cæsar og Livius. Navnet er af Græsk Oprindelse; da Ordet Ancona betyder Albue; den har faaet dette Navn, fordi Kysten af det Adriatiske Hav bøier sig omkring paa det Sted hvorden er anlagt. Lig som man kan støtte sig paa fin Albue, saa er denne Stad i vore Dage blevet Støttepunktet for Frankerigs Bestræbelser for at sætte en Grændse for Østerrigs Overmagt i Jtalien. Staden skal være anlagt af Syracusere, som toge Flugten for den bekiendte Tyrans Dionysti De spotte; altsaa var den allerede fra sin første Oprindelse en Friestad for Undertrykkelsen. Julius Cæsar hævede dens Flor ved at lægge en Colonie ind Staden. J de hedenske Tider havde Gudinden Venus der et smukt Tempel, som erfares af den Romerske Digter Calullus, hvilket Tempel nu er forvandlet til den hellige Ciriaci Cathedralkirke, som er en majestætisk Bygning opført paa det ene Forbierg, paa Klippetoppen Garbette; den hæver sig høit med en prægtig Portikus over den øvrige Deel af Staden og man har derfra en fortryllende Udsigt over den runde Havn, som ligner et Bækken og over Viinbiergene omkring Skaden; man kan selv øine fra denne høie Position Biergene i Dalmatien paa den anden Side af Havet. J denne Kirke findes den Helgens uforraadnede Levninger, hvis Navn den bærer og herlige Malerier af Gercino, Pietro della Francesca og Lippii. - For den Romerske Keiser Trajan er opført en Triumphbue i Ancona, som endnu staaer der. (Hvorom man kan læse det nærmere i Hegewischs Historie af den lykkeligste Periode i det Romerske Rige Side 20). Denne Bog anføres her, fordi denne berømte Historieskriver har ved at undersøge det Romerske Riges langvarige Historie ikke kunnet udfinde, at det har havt en lykkeligere Periode end dengang, da den havde de bedste Monarker nemlig i Nervas, Trajans, Antonius og Mare Avrels Periode; lad derfor denne Triumphbue, som staaer der, endnu minde de Friheds mænd, som nu fylde Staden, om hvilken Regieringsform der er den bedste. Dette meget velconserverede Mindemærke staaer ved Jndgangen til Havnen i Midten af et beundringsværdigt Værk, som denne Keiser lod opføre, nemlig en Dæmning 2000 Fod lang og 1000 Fod bred af Marmor og som indfatter Havnen. Denne Triumphbue er meget stor og langt bedre conserveret end Constantins og Septimii Severi Triumphbuer i Rom; det hvide Marmor er ikke blevet saa stort som paa disse, kun lidt graat. Mange Zirater og Festons af Bronze ere dog afbrukne; men den mellemste Jndskrift er endnu temmelig læselig; man seer paa den Keiserens Gemalindes og Søsters Navne. - Saavidt og Ancona i Oldtiden. Og fra Middelalderen spillede denne Fæstning en anseelig Rolle, da den afslog i Aaret 1274 en meget haardnakket Beleiring af Erkebiskop Christion af Mainz og Venetianerne (see Raumer Geschichte, der Hohenstausen 2 Th. 182 - 90). Dette tappre Forsvar havde Fyrste Ruspoli ikke for Øinene, da han i Aar tillod den Franske Oberste Combes med sine Sapeurs at indslaae dens Porte. Staden har en meget smuk og malerisk Beliggenhed; den er paa de to Sider omgivet af Havet og ligger neden for to Forbierge, som gaae ud til dette, paa det ene af disse ligger den omtalte Domkirke og paa det andet Castellet, som ved sin høie dominerende Beliggenhed og ved Franske Jngenieure kan let omdannes til et Gibraltar. Kotzebue roser især Situationens Skiønhed og finder dens Udseende fra Søesiden næsten ligesaa smuk som Neapel; men Byen selv er som Lady Morgan beskriver den, bæslig og gammeldags med snevre og krumme Gader. Havnen er den bedste paa hele Østkysten af det Adriatiske Hav, og Handelen betydelig; da allerede Pave Clemens den Xll i Aaret 1732 erklærede den for en Frihavn. Hans collossale Statue staaer i det prægtige Søelazareth, som ligger paa en Øe i Havnen. Paa den herlige Dæmning, som gaaer langt ud i Søen og som Keiser Trajan lod opføre og hvorved Havnen har opnaaet sin Fuldkommenhed, staaer en Triumphbue for Pave Benediet den 14de, opført af Vanvitelli. - Byen har 18000 Jndvaanere, hvoriblandt 5000 Jøder, og mange Handlende af alle Nationer; som alle pavelige Byer har den en Overflødighed af Kirker og Klostere; af de første har den 10 og af de sidste 13. Regieringspalladset og Raadhuset ere anseelige Bygninger. Man regner at der omtrent løbe 1200 Skibe aarlig ind i Havnen og et Dampskib vedligeholder Forbindelsen med de Joniske Øer.