JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
J Bajern er i de Deputeredes Kammer indkommet et Lovforeslag om Oprettelsen af Æresthinge, hvor der ved Mægling og Voldgift skal modarbeides de med Religion, Moral og borgerlig Orden ufordragelige Tvekampe.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Efter den Portugisiske Enkedronnings Forlangende er hendes yngste Datter Jnfantinden Dona Anna de Jesus Maria den 1ste December ved Præsten i Queluz formælet til den unge Marquess de Loule i Nærværelse af Hs. Majestæts hele Hofstat i Gala. Brudgommen er en Søn af den afdøde Konges Gunstling og Kammerherre, som faldt for Morderhaand i Salvaterra. Bruden er født den 25de Juli 1805. Da der gjordes den Forestilling, at Jnfantinden mister herved den Hende af Stænderne tilstaaede Dotation, bemærkede Enkedronningen, at Hun derved Jntet skulde tabe, da Hun selv vilde give Hende langt meere, og man vil vide, at Hun for Vielsen forærede Hende Ædelstene til en Værdi af 600000 Rigsbankdaler.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Lissabons Bank har indstillet sin Jnd øsning af Sedler mod klingende Mønt. Den lod sige, at den intet Sølv havde og ikke vilde af med sit Guld. Den staaer sig ellers ret godt. Portugisiske Sedler gjælde omtrent 80 til 82 Procento af deres paalydende Værdi, og ere ikke synderligen i Omløb, undtagen blot i Lissabon og Oporto.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Den store Moguls Gemalinder klædte sig, formedelst det varme Klima, saa tyndt, at de havde Silkekjoler, som kun veiede 2 Unzer og ikke brugtes meere end een Dag. Næste Morgen tages en ny af en anden Farve. Derimod vare de rigeligen prydede med Guldsmykker, besatte med Perler og Diamanter, og selv paa Tæerne havde de prægtige Ringe.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
At Norges Bank ikke ombytter eller indløser klistrede Sedler bringes gjentaget til offentlig Kunskab.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
To Aar i Ny-Sydwales af Saarlægen P. Cunningham. (Slutning; see No. 197.) Her, hvor for 39 Aar siden ikke et eneste civiliseret Væsen gjorde de vilde Skovmennesker Herredømmet stridigt over deres Skove, boe nu paa et Fladeindhold af 200 Qvadratmile 40000 civiliserede Europæere.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Hvor for 39 Aar siden ikke noget europæisk Huusdyr aandede, græsse 200,000 Faar, 100,000 Stykker, Hornqvæg, mange tusinde Heste og andre Dyr til Menneskenes Nytte og Fornøielse. Hvor for 39 Aar siden ikke saaedes en Kjærne, anvendes nu 12000 danske Tønder til et eneste Brænderies Forbrug. 4 Damp møller, 10 Vandmøller, 18 Veirmøller og 2 Hestemøller levere ypperligt Meel af hjemmeavlet Hvede; 2 meget store Brænderier levere mange hundrede tusinde Potter Brændeviin af Byg og Mais og 13 Bryggerier brygge aarligen 8000 Oxehoveder Porter og Ale af indenlandsk Korn. Hvilken Forandring er ikke foregaaet med den Plads hvorpaa Hovedstaden Sydney staaer. - Der, hvor for 39 Aar siden ikke fandtes en eneste menneskelig Bolig, staaer nu en Stad, som indtager et Rum af en engelsk Qvadratmiil, fuld af dristige Borgere, hvori den ene Vogn søger at trænge frem foran den anden, for at fremskaffe Landets Frembringelser; hvori allerede er Handelskammer vaager over de forskjellige Handelsgrenes Jnteresse; hvor der findes 2 blomstrende Banker, der give 10 Pc. Udbytte, og 3 Aviser, af hvilke den en udkommer 1 Gang, de andre 2 Gange om Ugen. et Nummer talte Forfatteren 121 Bekjendtgjørelser. Om den paa Fange-Transportskibene herskende Tom fortæller Forfatteren, der selv var Overopsynsmand paa et saadant, adskillige Anekdoter. Undertiden spiltes Commedie; Lagener brugtes da som Tæppe, og istedetfor Sminke hialp man sig med Kjønrøg, Rødsteen og Kride. Da Skibslægen en Dag gik forbi Theatret og spurgte, hvilket Stykke der blev givet, fik han til Svar: "de 40 Tyve. Nu, svarede han, det var et ypperligt Valg, det vil ikke falde svært at faae Ro lerne besatte. En anden Gang holdt de ordenlige Retsforhandlinger, ligesom i Old=Ballen. Overdommeren var ifør en Embedsdragt af sammensyede Klude, og Trevlerne af en Skibssvaber maatte forestille Parykken. - Procuratorerne indhyllede i Lagener istedetfor Kapper forfægtede deres Sager med stor Veltalenhed og søgte ved Retschikaner, ved truende Gebærder og ved at spørge frem og tilbage, at bringe Vidnerne i Knibe, medens den Anklagede stod skjælvende i Baggrunden, og ængstedes ved de truende Blik, som Dommeren af og til kastede hen paa ham, naar Vidneførelsen gik ham imod.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Angaaende Fangernes Behandling paa Transportskibene giver Forfatteren følgende Underretning. Før de bringes ombord, faae de nye Klæder og belægges med Jern, og det er mærkeligt at see, med hvilken Ligegyldighed nogle af disse Karle søge at omdanne Lænkernes Raslen til et Slags Musik, hvortil de dandse og synge. - To Rader Sopeaflukker, den ene over den anden, strække sig langs hver Side under begge Skibs dækker. Hvert Aflukke er sex Fod i Fiirkant og beregnet paa fire Fanger. Hospitalet er foran i Skibet, og med tykke Planker adskilt fra Fangerummet; ogsaa er der et særskilt Aflukke for Drenge, for at afskjære al Forbindelse mellem dem og de Ældre. - Omkring: Lugerne ere stærke Stolper, tæt beslaaede med Søm, anbragte, imellem hvilke er en Dør, hvorigjennem Fangerne gaae ud og ind. Denne Dør tilsværres om Natten med Jernstænger og Trappen i Lugen borttages. - Den største Omhu anvendes paa Luftens Rensning og paa Alt, hvad der kan tjene til at vedligeholde Forbrydernes Helbred, saalænge Overfarten varer. Hver Fange faaer et Par Skoe, tre Skjorter, to Par Beenklæder og andre varme Klæder, en Pude og et Toppe. Ligeledes uddeles Bibler, Testamenter og Bønnebøger. Rationerne ere baade gode og overflødige. 1/4 Pund Skibsbrød tilstaaes dagligen tilligemed et Maaltid, bestaaende af Kjød, Flesk eller Plumbudding. Ærtesuppe gives engang om Ugen og hver Morgen en Pot Havresuppe med Sukker eller Smør i Til hver Fange uddeles dagligen 3 Potter Vand og en halv Pægel rød spansk Viin fire Gange om Ugen. Hver Eftermiddag have Fangerne Tilladelse til at dandse, og de maa synge hele Dagen, om de have Lyst. - Derimod vaages strængt over, at der ikke spilles Kort, Terninger eller andet Spil. - Hver Uge skifte de Klæder og barberes to Gange. Naar det er varmt, bades Halvparten af Fangerne hver Morgen, og hver Søndag komme de op til Gudstjeneste paa Skandsen, og hele Vagten er da under Gevær. Denne Vagt er 33 Mand stærk og commanderes af en Offceer; den er deelt i tre Afdelinger, af hvilke een stedse giør Tjeneste paa Bak og Skandse, og en Skildvagt staaer stedse med dragen Sabel ved den Luge, hvor Forbryderne have deres Opgang. Man har ikke noget Exempel paa, at Forbryderne have bemægtiget sig noget Fangeskib, eiheller kan det med nogenlunde Forsigtighed finde Sted, da de almindeligen ikke kan lide paa hinanden, og mange ere villige til at angive, hvad der passerer. At nogle ere satte til at have Opsyn over de andre og tilstaaes derfor smaa Beqvemmeligheder, befordrer ligeledes Sikkerheden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Fædrenelandet. Af Kjøbenhavnsposten, den 25de December. Madame Catalanis første Concert.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Altona, den 17de December. Fra den første Advent 1826 til den første Advent 1827, er der her i Byen copuleret 226 Par. J samme Tid ere 765 Børn fødte og 613 Personer døde, altsaa 152 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Kjøbenhavn. Torsdagen den 20de December, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 3, døde Hs. Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessens yngste Datter, Prindsesse Sophie Wilhelmine Augusta Elisabeth, i en Alder af 11 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Kjøbenhavns Havnepriser, den 22de December: Lollandsk Hvede, 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Holstensk Smør, 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 52 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Formedelst Helligdag noteredes ingen Cours.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Viborg. Den 5te November blev i Landsoverretten paadømt Sagen: Actor, Ørum, contra: Holm og Møller, Defensorer for Dorthe C. Nielsdatter og Terkild S. Kisom i Skive Arrest, der tiltales, den Første for Barnefødsel i Dølgsmaal og Sidste Deelagtighed der. - Dom Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog at Straffetiden for Sidstnævnte bestemmes til et Aar. - Ved Salling Herreders Extraxet er Dorthe Nielsdatter tildømt at miste sin Hals, og hendes Hoved at sættes paa en Stage, og Terkild Kisom som Forbedringshuusfange at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus 3 Aar. Samme Dag Sagen: Otterstrøm, befalet for Johanne Christensdatter af Hals, contra: Matros Peder Hansen Haldberg, angaaende Skilsmissedom, Appellantinden attraaer over Jndstævnte. - Dom: Det imellem Sagens Parter indgaaede Ægteskab ophæves, og bor hun være berettiget at indgaae nyt og lovligt Ægteskab. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. - Ved Kjær og Hvetboe Herreders Ret er den 15de December 1826 Peder Hansen Haldberg frifunden og Johanne Christensdatter tilpligtet at udrede Sagens Omkostninger. S. D. Sagen: Anders Olesen af Wrensted, contra: Forvalter Würtz paa Børglum Closter, angaaende at Jndstævnte formeentlig ulovlig 1817 og 1818 skal have ladet Appellantens Jorder bortleie, m.v. - Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Ved Børglum Herreds Ret er Jndstævnte for Citantens Tiltale frisunden, og denne dømt at betale Processens Omkostninger og Mulct for unødig Trætte.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
S. D. Sagen: Nyboe for Farver A. Jahnsen i Aarhuus, contra: Tjenestekarl Søren Pedersen ibd., angaaende Appellantens formeentlig forøvede voldelige Adfærd imod Jndstævnte, m. v. - Dom: Appellanten bør for Jndstævntes Tiltale fri at være, dog at denne strax maa forlade sin Tjeneste hos Appellanten. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
- Ved Aarhuus Byes Politiret er Søren Pedersen ligeledes kjendt berettiget at forlade sin Tjeneste og Farver Jahnsen tildømt at bøde 3de 6 Lod Sølv, samt at betale Sagens Omkostninger. Den 12te November Sagen: Actor, Møller, contra: Nyboe, Desensor for Examinatus juris P. C. R. Alstrup og Holm for Snedker B. C. Frisch samt Contorist Opffer af Randers, der tiltales, de 2de Første for svigagtigt Forhold med Udstædelse af en Transports Obligation, og Sidste for en urigtig Deposition i Retten. - Dom: Alstrup og Frisch bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første 6 Gange 5 og den Sidste 4 Gange 5 Dage. J Henseende til den Opffer idømte Mulct bør Bytingsdommen ved Magt at stande. - Ved Randers Byes Extraret er Alstrup tildømt at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus som Forbedringshuusfange i 1 Aar, og Frisch, samt Opffer tilpligtet at bøde den Første 500 Rbd., og den Anden 20 Rbd. Sølv. Den 26de November Sagen: Actor, Holm, contra: Nyboe, Defensor for Peder J. Rørmann i Hobroe Arrest, der tiltales for Tyverie, Bedragerie, Løsgjængerie og for at have slaget sin Fader. - Dom: Tiltalte bør have sit Liv forbrudt. - Ved Hellum Hindsted Herreders Extraret er Tiltalte den 31te Juli 1827 dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, i 8 Dage og derefter arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Blandinger. Viborger Samler anpriser som Styrkemiddel Kaffen Punds, der bestaaer i tre Fjerdedele Kaffe uden Fløde, men med meget Sukker i, og en Fjerdedeel Rum (Svenskernes Uddevalla), og paastaaer, at dersom man om Morgenen i stærk Kulde faaer en saadan Portion, der smager bedst naar den er lunken, vil man hele Dagen ikke fornemme Kulden. (En nem Maade at bespare Kakkelovnsbrændsel!) Cognac er meere hidsende end Rum, og den unge Rum duer ikke. Brev til Grækenlands Velgiørere. Beaulien d. 29de Novbr. 1827.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Mine Herrer, De specielle Efterretninger, som jeg har modtaget fra forskjellige Egne af Grækenland, bekræfte aldeles de Oplysninger, som Admiralerne Codrington og de Rigny have meddeelt om Tyrkernes og Egypternes rædsomme Barbari, hvilke ødelægge, opbrænde og masserere alt det, som de støde paa. De ulykkelige Jndvaanere, som have undgaaet Døden ved en hurtig Flugt, opnaae allene deres Tilflugtsteder for at døe af Nød og Sult. Jbrahim lader intet blive tilbage paa sin Marsch uden ødelagte Marker og Landsbyernes Aske.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Ved at modtage disse sørgelige Efterretninger, har jeg, mine Herrer, ilet med at afsende nogle Penge-Understøttelser, som allene ere bestemte til at forskaffe de omvankende Folkeskarer Brødet; de sidste Pengesummer, som jeg har modtaget, ere allene blevne brugte dertil og dersom Velgiørenheden tilsender mig flere, saa skulle de blive anvendte paa den samme Maade. Lykkeligviis, mine Herrer, have vi ikke længere nødigt at beskjæftige os med at forsvare Grækenland og alle vore Bidrag ville for Fremtiden kun have til Formaal at lindre de Ulykkeliges Lidelser som ere blevne Krigens Offere, at forhielpe dem til at dyrke deres Jorder, at beplante deres Viingaarde og Olivenlunde og paa ny opbygge deres Hytter. At befordre Jordens Dyrkning blandt Grækerne er at beskynde den nye Tidspunkt for Orden og Civilisation. Potentaternes ædelsindede, aabenlyse og kraftfulde Jntervention har afgjort Hellenernes Skjebne: Der kan ikke tænkes noget meere ophøiet, eller meere rørende, eller meere kristeligt end denne Forening af de civiliserede Nationer imod Barbariet; og alle Menneskevenner, besjælede af Erkjendtlighed imod de mæglende Monarker, kunne ikke længere svæve i Uvished om Grækenlands Fremtid. Desuagtet, mine Herrer, udkræver dets nærværende Tilstand vor hele Omsorg. Lader os vedblive endnu nogen Tid at sende Brødet til dem, som ellers i egentlig Forstand, ville døe af Sult. Understøttelserne skulle blive addresse rede til Commissionen for Levnedsmidlerne under Veiledning af Hs. Excellence, Greve J. Capodistria, Grækenlands Præsident, saa at han kan besørge Transporterne afsendte til de Egne, hvor Nøden er meest trykkende.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Cynard. Eskr. Den 24de November ere 20000 Franker afsendte til Grækenland, med den specielle Anviisning; at skaffe Brød til Fruentimmer, Børn og Oldinger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Den 11te November er 8000 Franker afsendte til Ancona til Hs. Excellence, Grev Capodristria for at blive fordeelte af Commissionen iblandt de Philhellener, som ere i Grækenlands Tjeneste, Franske, Tyskere, Sveitsere og alle andre Velgiørere. Af disse 28000 Franker ere 14000 afsendte fra Committeen i Paris og 14000 fra andre Velgjørere.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
(Af Bladet Le Constitutionner, 4de December 1827.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Herr Pastor Ridder Bastholm tilføier: Jeg vil ikke opmuntre noget Menneske, som har læst dette Stykke, til Velgjørenhed mod disse ulykkelige Medkristne; thi Opmuntringen vil enhver finde i sit eget Hjerte og i Agtelsen for sit Fædrenelands Hæder og Lønnen vil han finde hos Gud.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
(Jndsendt.) Erie Pontoppidan beretter i sin Bog: Theatrum Daniæ veteris et modernæ, oder: Schaubühne des alten und jetigen Dannemarcks, 2 Th. S. 82, følgende Anecdote: Kort efter Kong Christian den Tredies dødelige Afgang, hvilken Konge med al Rette fortjener det Tilnavn: Pius - den Fromme - indfandt en gammel Præst sig hos Kong Frederik Den Anden, for at gjøre underdanig Ansøgning om Noget. Som han nu stod ved en Side og ventede paa Leilighed, blev han gjekket af en ung Adelsmand, og viist bort med den Compliment: Præste=Kongen er død. Hans Majestæt, som bemærkede dette, blev meget fortørnet paa Adelsmanden, vendte sig og sagde: Saa længe Vi leve, skal Præste=Kongen ikke døe. Gud skee Lov tilføier Pontoppidan, som skrev dette over halvandet Hundrede Aar derefter - Han lever endnu -
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Om Oprindelsen til Ordet Snapsthing har man flere Gjetninger - her atter en, saavidt vides, splinternye
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Et gammelt Doms-Brev fra Viborg Stifts Capitel, af 1604, begynder saaledes: Niels Lauritzenn Superintendens Offuer Viborig Stigt, hans Palludanus D. Erchidegin, Peder Jffuersen D. Cantor, Hieronimus Justsen, Peder Remboltsen, Jens Pedersen, Och Tho gir Matthiesen Huas, Canniker Vdi Viborrig. Gjør Vitterligt At Aar epthr Gudz Biurd, DEIV. Thiesedag Vdi Snaplandzsting, som Er thenn 17 Januarii Vdi Capittels hus her i Viborig Var skickitt Erlig Och Vellact mandt Peder holst Ridefogitt Offuer Allborig Leen, o. s. v. Ordet Snaplandtzsting, har i Documentet oprindelig været skrevet Snaptsting, ) men er af første Haand rettet til Snaplantzsting, ved at slaae en skraa Streg overeet eller i og skrive landt ovenover; dog er si sting, formodentlig ved Forsømmelse, blevet staaende undslettet. Man mærker heraf, at Landemode, og dermed forenet geistligt og verdsligt Thing, den Gang er holdt i Viborg ved Nytaarstid, og fordi der i Aarets Løb, formodentlig der, som andre Steder, blev holdt et til, er vel dette første kaldet Nytaars-Landemode. 3) Men et Landemode hedder paa Latin Synodus provincialis, og et Nyt=Aars=Lande Mode paa godt Kloster= eller Dommer=Latin Synodus novianni provincialis. Her har vi, som Begyndelsesbogstaver, Snap- og flere Bogstaver skal der heller ikke til første Stavelse i Snaplandtzting - sætte vi nu thing til, og danicere Snap, med Tilføielse afs, det Danske Genitivs Mærke, har vi vort Snapsthing. Eftersom Pontoppidan melder i anførte Bog, 1 Th. S. 411, skal det have været Brug, ogsaa andre Steder end i Viborg, at kalde Rettens første ordentlige Sæde i det nye Aar Snapsthing.) eller paa andet Dansk, Nytaars=Landemods-Thing. a) eller Snapisting. ) og har vel Folk paa samme Tid skullet afgjøre deres Pengesager med hverandre. 5) d. c.: Synedi-Novi-Anni-Provincialis-Thing.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Da Aalborg Avis=Redacteur har funden for godt af den Viborger Samler) at optage nogle i dette Blad af Hr. Stiftsphysicus Lind i Viborg meddeelte bemærkninger om Strubehoste, anmodes Redactionen om end videre at meddele nedenstaaende bemærkninger jeg i denne Anledning finder passende at gjøre.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Min ærede Collegats Beskrivelse af Sygdommen, som troe given efter Naturen, maae jeg i det hele være enig i; kun disse bemærkninger til Efterretning for det Publicum, der henhører under min Embeds- og Virkekreds, til nærmere at kunne bedømme Sygdommens Hyppighed og faae et Begreb om sammes Afværgelse, hvorledes og naar samme lader sig gjøre.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
J 20 Aar, som jeg i Jylland har været først practiserende Læge i Randers, derpaa Stiftsphysicus i Ribe og siden i Aalborg, har jeg i en temmelig udbredt Praxis ikke seet eller behandlet den virkelige Strubehoste eller Croup over 10 Gange. Dette maae tjene til Beviis paa Sygdommens Sjældenhed og som en Beroligelse mod den paniske Skræk, denne Sygdoms Navn i Almindelighed indgyder Forældre, naar Børn fornemmelig For= og Efteraar sævnlig angribes af Catarbfeber-Tilfælde. 2) Ordlydende aftrykt efter Følgebladet med Viborg Samlet No. 113.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Hvad som i ovenmeldte Bemærkninger er anført som ofte at være Sygdommens Begyndelse, er ikke Strubehoste, ligesaalidet som en Snuefeber eller Catarh er en virkelig Brystinflammation, det er ikke andet end en sædvanlig Catarh, der hos Børn som oftest, som anført, ledsages især om Aftenen og Natten med hæftig Feber. Muligheden er der vel, at samme kan udarte til Strubehoste, ligesaavel som en Snuefeber eller Catath kan udarte til en Brystinflammation; men dette tør jeg bestemt forsikre ingensinde uden Forsømmelse eller Feil fra de Omgivendes eller Lægens Side. For at forebygge denne mulige, dog i Forhold til Catarhfebers Hyppighed yderst sjældne virkelige Overgang til den farlige Strubehoste, er det altid klogest og sikrest, som ved enhver begyndende Sygdom, at consulere en Læge. Hvor dette ikke skeer eller kan skee, da vil en fornuftig simpel diætetisk Huusbehandling dog næsten altid være tilstrækkelig at forhindre denne Overgang. Men ogsaa viser Sygdommen sig strax uden denne Overgang fra Catarhfeber til Strubehoste som sand og virkelig Strubehoste med de af Hr. Stiftsphysikus Lind omtalte Tilfælde; da er Strubehosten der strax, kan ikke forebygges, og Sygdommen høist farlig, uden hurtig og rigtig Hjælpanvendelse altid dødelig. Da maae Lægens Hjælp gjebliklig søges, skjøndt samme ei altid er tilstrækkelig, og indtil denne kan haves, anvendes de af Hr. Stiftsphysicus Lind tilraadte Midler, hvorhos jeg dog maae bemærke, at Antallet af Jgler efter min Formening bør være større end anført. Sluttelig bemærkes: At Navnet Strubehoste især i de senere Tider hyppigen og indtil Ækkelhed endog af Læger er misbrugt saavel af Frygtsomhed som af Mangel paa rigtig Kundskab om denne sjældne Sygdom, hvortil vel endnu kan føles den uædlere Bevæggrund ved en Cuur af slig Sygdom at gjøre en Slags Merveille, og at de ikke sieldne hurtigere Dødsfald af smaa Børn, fornemmelig Pattebørn, hvor det besværlige Aandedræt spiller en Hovedrolle ved Sygdomstilfældene, langt oftere foraarsages af Lungebetændelse og Lungestikflod (hvilke Sygdomme for Jkke Læger har mange Tegn tilfælleds med Strubehosten) end af Betændelse i Luftrøret, hvori Strubehoste bestaaer. Hansen, Stifts-Physicus.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Skibsefterretninger. Skonneren Cathrine Kirstine, Capt. F. G. Krohn, er ikke kommen ind til Mandal, som har været meldt, men til Svins, og har kuns lidt ubetydelig Skade paa Skandsklædningen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Aalborg Torvepriser, den 29de December. Oxekjød, 6 a 7 s.; Herregaards Smør, 22 s.; Bønder Smør, 15 a 16 s., pr. Pd. - Rug, 2 Mk. 12 s.; Kartofler, 8 s., pr. Skjeppe. - Slagtede Gjæs, 5 a 6 Mk. pr. Styk. - Æg, 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Aalborg Kirket. Søndagen mellem Juul og Nytaar prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder, Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Nytaarsaften prædiker i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder, Stochholm. Kl. 4 1/2 ringes sammen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Nytaarsdag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Ægteviede. Den 26de Decbr., Tracteur Svend Salmenius og Enkemadame Bolette Tvenstrup. - Skipper Peder Dam og Jfr. Magdalene Møller. - Den 28de, Handelsmand Hans Andreas Christensen By som af Nibe og Jfr. Mette Kirstine Kjersgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Døbte. Den 16de Decbr., Feldberedersvend August Fruer stackels Datter, Andrea Henriette; Fadderne: Barnets Moder, Gjordemoder Mad. Olsen, Bøssemager Løbnitz, Handskemager Fromillion, Jens Brønnum. - Den 18de, Naalemager Chr. Østergaards Datter, Dorthea Cathrine; Fadd.: Barnets Moder, Gjordemoder Mad. Geitner, Smaahandler Jens Staven, Bagersvend Gyrsting og Barnets Fader. - Den 26de, Huusmand paa Egholm Niels Andersens Datter, Anne Marie; Fadd.: Niels Uttrups Kone, Pigen Else Marie Christensdatter, Gaardmand Corfir Jensen, Ungkarlene Jens Andersen og Søren Jensen Smed. - Reebslagermester M. Lundbyes Søn, Jens Peter; Fadd. Mad. Hansen, Jfr. Kiersgaard, Coffardiecaptainerne Pallesen og Svarer, Reebslagermester Garden, Sroemagermester Thomsen, Bødkermester J. Kiersgaard, Handelsbetjent J. Ferk.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-29
Begravede. Den 14de Decbr., Skipper Ole Brandis Kone, Anne Marie Christensen Møller, 60 Aar. - Den 21de, Muursvend Jacob Lohsels Kone, Kirsten Pedersdatter Boyer, 70 Aar. - Den 22de, Snedkermester C. Bechs Søn, Johannes Andreas, 5 Dage. Sundby Kirke. Ægteviet. Ungkarl Jens Rasmussen af Storvorde Sogn og Pigen Anne Marie Christensdatter af Sundbye.