JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den 9de Juli. Fra Rochille meldes, et en Parlementair er ankommen fra Jele de Frante til Jsle d'Aix, med 142 Søemænd, c Serofficerer, 10 Landofficerer, 144 Soldater, 13 Koner og 3 BørnDen 11te Juli. Monitingen af 9de dennes leverer følgende Beretning om den ved Storm paafulgte Jndtagelse af Tarragona, Til Deres Durchl. Fyrsten af Neuschatel og Wagram Min Herre! Jeg nedlagger Tarragones Nøgler for Hs. Majestæt Fødder, hvormed, som jeg haaber, Cataloniens nære Forening skal vær forbunden. En Beleiring af 2 Maaneder eller meget mere 3 Beleiringer i een og 5 Storme efter hverandre, have tilintetgjort en Garnison af 18000 Mand af Spaniens udsøgteste Tropper, og overlevert os en Havn, fra hvilken af Engellænderne vedligeholdt Og, ø et i Provindsen, for at beholdt en aaben Vei til Afsætning af deres Vare. Ved deres mangehaande Understøttelser have de forlænget Fæstningens Forsvar, og flere Gange tilbragt den Vaaben, Munition og Tropper fra Valencia, Alicante og Carthagena. Soldaternes Risenhed vexde ved Garnisonens Modstand, som daglig ventede Undlætning, og vi de sikkre sig Fortelen af samme ved et almindelig Udfald. Den 5te endnu eftertrykkeligere Storm, end de foregaaende som foretoges i Gaar ved høi lys Dag imod Stadens sidste Onkreds, havde en skrækkelig Massecre og lidet Tab paa vor Side til Følge. Det skrækkelige Exempel, jeg i min sidste Beretning til Deres Durchl. med Vimod forudsatte, har fundet Sted, og vil lægge omtales i Spanien. 4000 Mand ere dræbte i Staden; 10 til 120000 forsøgde at redde sig over Murene; 1000 bleve nedsabiede eller druknede; næsten 10,000, hvoriblandt 500 O ficerer, ere fangne og afgaae til Frankrigs Omtrent 1500 ligge saarede i Hospitalerne i Fæstningen, hvor deres Lig blev resorcteret midt under den ellers almindelige Blodsudgydelse. 3 Marech ux de Camp og Gouverneuren ere iblandt de Fangne, adskillige andre blandt de Døde. 20 Faner, 384 Artilleriestykker paa Barerierne, 40,000 Kanontugler og Bomler, 500,000 Pd. Krudi, og Blye ere i vor Magt. Jeg al ufortøvet indsende nøiagtig Fortegnelse over det man ha fundet, samt de nærmere Onstændigheder ved denne seierrige Action, de kronede Arragonien A mens Anstrængelser i Catalonien. Jeg skal henvende mig til Hs. Majestæds Godhed for de Brave, der have kiænpet saa tappert. Jeg er med Respiet a. Grev Suchet. Hovedqvarteret Tarragona, den 29de Ju i 1811. I en hosføiet Note er Antallet paa de Fangne røiagtig specificeret Samme beløber sig til 9781, hvoriblandt 497 Officerer, Generalgouverneuren Don Juan Smen Contreras med meregnet.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Samme Dags Moniteur ind holder Hertugen af Ranuses Beretning om hans Fortning med Hertugen af Dalmatiers Armee, og denne Sidstes Beretning om Badaj et Undsætning. Af samme sees, at begge Herrugerne havde fortsat sig at levere En ellænderne et Hoverflag, og de beklage meget et det ikke kom dertil. Engellænderne vare 60000 Mand stærke General Philippon her meget udmærket sig, saavel ved sit klække For søer, som ogsaa ved at holde Jndvaanerne i Tømme under Billeringen. Beltirerne havde alt beskudt Bød os i 6 Dage, da de trak sig bort, for at bivegne Slaget ved Abuerra. Jmidlertid forstyrede Philippon alle deres Værker. Natten til den 31te Majaa nede Fienden igjen førstTranscheerne. Den 6te Juni vort allerede 3 Brescher Eudte, hvoraf de 2 i størret Th. steen. De 13de Dage skab Fanden nophørtig. at giøre Breschen større. Natten til den 11te løb 2000 EngellænDe Storm. Capitain Jondion commanderede i Christoval; hans Garnison bestod af 140 Mand. Hver Soldat havde 4 ladte Fiinter ved sid Side. General Philippon havde ladet en stor Mængde ladte Dr meer, nedlægge paa Brystvarmet, hvorover Artillerie Sergeant Britte havde, Directionen. Allerede havde Fienden anlagt 40 Stiger. Spidsen af deres Colonne havde naar det øverste af Berschm. Stracanten raabd : Capitain, skal den første Mine springe. Og i samme Østlismeldede Bomber og Granster trindt omkringe de Engelske, sønderkaste Stigene, og udbredte Død og Forfærdelse iblandt Fjenden, imedens Salnisonen med Bajontistik fældte dem der vare komne op paa Blesche, I Øieblikket fyldtes Gravens med Døde og Saarede. Adskillige engelske Officerer anraabde om Hielp, og Jonditu lod anlægge Stiter, reddede dem og tog dem til Fange. Dagen derpaa skrev den fiindtage General til General Philippon, og forlangde en 3 Timers Vaabe sil stand, for at begrave de Døde, hvilken ogsaa bevilgedes. Engelænderne tabde 6000 Mand; vi 10. Denne Vaabendræt er en af de skiøneste man kiender. Engellænderne have i det Hele tilsat 3000 May ved denne Beleiring, foruden hvad Portugiserne og de Spanske her mistet. Engellændernes Tog til Estrimdura har saaledes kostet dem selv 8000 Mand, Portugiserne 4000 og Spanierne ligesaa mange. Estremaduras Undsætning og begge Armeernes Forening vare alts virkelige Følger af Slaget ved Albuerra, Følger; for hvis Opnaaelse Slaget blev leveret.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Divisionsgeneral Suchet er udnævnt til Rigsmarschal, og General Philippon til Divisionsgeneral.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Hoffet afreiste den 9de til Trianon, hvor det vil opholde sig nog J det lovgivende Corpses Møde den 8de dernes fremlagde Stal Minister Grev Regnand de St. Jean d'Angely Lovene for Rigs Finantser og Fortegnelsen over dets Jndtægter og Udgivter for 1811. Den samtlige Jndtægt beløber sig til 954 Milloner Fr., 159 Misk mere end ifior.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Efter den det lovgivende Corps forelagte Finantslov ere Udgirtsgrenene følgende: Offentlig Gield, steds varende 62,300,000; dito for Holland 26 Mill; Livrenter 16,300,000; dito for Holland 1,200,000 Pensioner: civile og militaire 10 Mill.; dito for Holland 3,300,000 Geistlige 28,900000; de franske Prindsers Civiinste 28,300000 Ministerier: Stordommernes 27, 466,000; de udenlandsk Anlægenders 8,800000; der Indres 60 Mill.; Finantsernes 24 Mill.; den Keiserlige Skats 8 400000; Krigens 280 Mill.; Krigsforvaltningens 180 Mill.; Marinens 140 Mill.; Gudsdyrkrisens 16 1/2 Mill; det a mindelige Politie 2 Mill.; Underhandlingsomkostningernes 8 1/2 Mill.; Reservefonds 22,034,000; i alt 954 Millioner Franker. J Bordeaux bygges 2 nye Fregatter, hver paa 44 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
London, den 1ste Juli. Depescher fra vor Armer berette os, at 2 Storme paa Badajes af Frievillige af vor Armee ere afslagne, hvorved vi have tabt over 1000 Mand. Det syntes, at Fienden havde bygget en svær Muur inden for, og at 2 Regimenter Ryttere befandt sig i Pladsen, som vare opstillede i Slagtorden, for at modtage de Stormende, hvis det lykkedes tem at komme ind. Ved Jlendets Afgang belavede man sig til en nye Storm med stører Stige.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Følgende er et Udtog af en i Waschington udkommende atmericansk Journal: "De forenede Stater, kunne umuelig længere finde sig Aarsagerne til følgende Besvar og maat gaae dem imøde med mandig og modig modstand. Præetagen af Personer, som befinde sig ombord paa vore Skibe. Anmelvilsen af forrgivne Bloender. Conseil befalinger, som fornærme de Neutrales Rettigheder. De Plager vor Handel er udsat for under Paaskud af Repressalier imod Fienden, end skiønt disse Forholdsregler ingenlunde have Caracter af Represselier, og endskiønt Storbrittanie, ved sine tidligere Angreb, har foranlediget de fiendtlige Forholdsregler. Forandringer i Retterne for de engelske Priser, som allene skulle være Tribuaaler for at undersøge, indlede og fordomme. De hindringer, som, ved lovstridige Forrud og uhyre Penge Udpræsninger, lægges i Veien for vore Naturproducters Afsætning paa fremmede Markeder. De aabenbare Forsøg der giøres paa at forlede vore Medborgere til vor Loves Overtrædelse. Det Forsøg : i Manufactur gienstande at udøve et Manopol over os, ved at hindre eller andre europæiske Manufacturp oducters Jndførsel. Tilintetgiøre sen af vor Credit paa det fast. Land, ved at anholde vore lovlig befragtede og til vor Gields Afbetaling i fremmede Lande effærdig de Skibe. Den Forlegenhed i vore Finantser, som foranlediges ved den uovlige Borttagelse af vore Ladninger, som ankomme fra tremmede Lande til vore Toldstæder.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den 5te Juli. Sir Joseph Yarke er i Begreb med at plant sin Stander paa Vengeur i Portsmouth. Hans Flaade skal blot bestaae at 4 eller 5 Linieskibe, som allene kunde tiene til at angribe de Søestæder i de formede Stater, der ingen Sømagt have til at med staae Skibe med vore 74 Kanoner. Stide, der gaae mindre dybt, vilde langt bedre være istand til at klæmpe imod det store Antal smaae Fartøier, som Americas Kyst vilde opstille, hvis var Splid med disse Staler skulde gaae over til en virkelig Krig. Vi have desværre alt den Efterretning at Bedeje, er undsat, og at Lord Willington har trukket sig tilbage, fordi det flade Land var alt for gunstigt for Fiendens Cavallerie. Fra Caraccas meldes at General Mirandes Projekt, der at oprette en Consular=Regiering, er mislykket.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Vien, den 3die Juli. Man nævner nu den 15de Juli som den Dag, da de nye Papile penge (Jndiøsningsbeviser, skulle udgives her og i alle Rigers store Stæder. Til samme Tid forventes en allerhøieste Bekiendtgjørelse, der turde indeholde næ mere Bestemmelser om Maaden paa hvilken i Jndløsningsbeviserne skulle udveret.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Det russiske Hovedqvarteer er nu forlagt til Ruschtschuck, og Liigen i ved Spateschen frimrykket til Giurg wo.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Blandede Efterretninger. Blandt dette Aars Synderligheder hører ogsaa, at man, hvilket 1. i Mandsminde ikke er skeet, i et Selskab i Cain ved Rhinen den 24de f. d. M. spiste Brød af dette Aars Grøre, og brak Viin dertil, der ligeledes var voxet og perfet i Aar. Naturens Belsignelser, sagde nylig ik en Landmand fra samme Egn i en Skrivelse til sin Ven, forfølge mig i dette Aar. Jeg vilde afmei mit Hør, og see, mit Korn var mo bent; jeg maattet lade Hørt staae, for at indsamle mine Agres endnu og rigere Skatte. I Rhiinzau gives Egne, hvor den samme Viinstok, som i almin og delige Adringer bar 12 til 15 Druer, i dette Aar bærer 80 til 90, Fra Ungarn skrives at man der seer flere Druer end Blade paa at Rankerne, og at Viinen i Aar vil vorde af en udmærket Bonitet. 3 3 Stæder og Byer har man travit med at forfærdige nye Viinfade, da de gamle langt fra ikke kunne være tilstrækkelige. Hvis Heden vedrarer, venter man alt at have modne Druer sidst i Julii Maaned. J det Østerrigske ventes en lige saarig og god Viinhøst.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den berømte Esmenard, Medlem af National-Jnstitutet i Paris 1 og Forfatter til Digtet de la Ravigation a., er berøvet Videnskaberne og sine Venner paa en ynkelig Maade. Han vendte, paa sin Reise i Jtalien, tilbage fra Neapel til Rom; i en steil Egn bleve Hestene skye og og Vognen sønderslaaet. Esmenard stødte imod en spids Klippe og knuste Hierneskallen. Han blev bragt til Fand i det Neapolitanske, og der trepaneret; men døde 8 Dage efter i sit Alders 42de Aar.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den 31te Mai d. A. opkom en heftig Jldløs i Alingsas i Sverrig, hvorved dog blot Ladegaardsbygningen afbrændte, da Vinden hialp tilligemed de i Hast trufne Stukningsanstalter.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
I Achindalen i Tyrol er udbrudt en stærk Qvægsyge. Al Handel og Omgang med denne Egn er spærret ved en Cordon.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Andenlandske Efterretninger. Fredericia, den 6te Juli. Omtrent midt i forrige Maaned døde her en værdig Neligionslærer, J. M. Dalgas, Præst ved den herrærende franske Colonie, i sit 59de Aar. Han var fød i Lausanne, hvor hen erholdt sin første Dannelse, tilbragte endeel Aar som Huuslærer i det sydlige Frankrig og flere Egne, indtil han 1783 blev kaldet fra Erlangen til Fredericia i den afdøde Præst Hollards Sted. Med Kiærlighed til sit nye Fædreland og ufortrøden Nidklærhed forvalette han dette Lærrembede indtil sin Død. Han efterlader Enke og 10 Børn.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Corsøer, den 17de Juli. Endnu idag er Beltet frit for fiint lige Seilere.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Helsingøer, den 15de Juli. Fra igaar til idag have 6 Skibe passeret Sundet.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den 16de Juli. Siden igaar ere 27 Fartøier passerede Sum det. Herfra ert ingen fiindtlige Stilere i Sigte; men ifølge Telegraphrapporter ere fiendtlige Roefartøier sette igaar Aftes under Svenske Kysten. Disse Roesarterer ere udsendte fra Orlogskibet, som skal ligge dag Kullen.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den 17de Juli. J sidste Emaal ere 19 Skibe passerede Sundet. Idag ere ingen fiendtlige Skibe herfra at er.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Batterier Trekroner, den 16de Juli. Fra igaer til idag ere indpesserede 10 og udpasserede 21 Skibe. Kaperførerne Rasmussen og Juul have til nærmere Undersøgelse opbragt en Skonnert, laster med Jern, Hør og Hamp. Skibs ørerne berettede igaar Morges at have seet en fiinetlig Fregat under Falsterbocev.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den 17de Juli. Siden igaar ere indpesserede 62 Skibe, alle syd fra; uopasserede ere 41 Skibe. En fra Stockholm ankommen Skipper beretter, at han den 15de under Falsterboe blev jaget af en engelsk Kutterbrig, og et han strax derefter ligeledes saae en Fregat. En syd fra indpasseret Kaper har ogsaa slet forrævnte 2 fiindtlige Skibe, og han meldte tillige, at Fregatten havde ved sig 2 armerede Fartøier, det ene takket som Lugger og den anden en Kragesolle, Den 18de Juli. J sidste Emaal ere indpasserede 5 og udparserede 31 Skibe.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Kiøbenhavn, den 19de Juli.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Bekiendtgiørelse. J Følge Hans Majestæts allernaadigste Befaling bekiendtgiøres herved følgende fra Premier=Lieutenant de Falsen, Commandeur af Dannebrog, ankomne allerunderdanigste Rapport af 10de d. M.: Efterat lig den 2den Juli havde forenet mig med Lieutenant Fog, modtog vi ved Sørst maler Efterretning om en fiendtlig Flaades Ankring. imellem Stjerøe og Øen Hielmen. Vi satte strax Coursen derned, og observevede den 3die Flaaden beliggende 1 1/2 Stil S. O. af Hielmen. Den bistod efter Gisning af 4 Linieskibe, 2 Fregatter, 2 Brigger, 4 Kutter og 160 Førselskibe. Alle Orlogsmændene havde placeret i dem paa den S. Olige Ende af Convoien, af Frygt for Beltsbaadene. Tekun en lide Freget, efter Gisning, og en Kucter var beliggende paa den N. Willige Side og over 1/2 Miil fiernet fra det nærmeste Orlogsskib. Da Veiret den 4de begunstigede os og det om Aftenen blev fuldkomment stille, besluttede jeg at atteqvere den N. Welige Deel af Convojen. Kl. 10 om Aftenen roede jeg fra Hielmen med 7 Kanon, barde og 10 Jøller. Hele Naten havde vi det afgjorteste Stille. Kl. 1 1/4 var vi den N. Willige Deel af Flaaden paa Skud Distance og beskiød i den med al muelig Førce til Kl. 3, da Fregatskibet havde mistet sin Stormast, Forslang, Krydsstang og var sammenskudt til et synkefærdigt Brag, Kutteren stanken og hele den nordlige Deel af Convenmeget beskadiget. Brandgranaterne bruge Fløtillen med megen Fordeel, i 2de Skibe var der Jld, og fire vilde brændt, om ikke just uden frisk Brise af N. W. var opstaaet, som i minder end 10 Minuter blæste op til en rask Bramseils Kuling.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Paa det tilsomste fortsatte vi nu vores Rettrade, forfulgt af alle Flaadens Orlogsmænd. De 4 danske Kanonbaade og 10 Karo jøller lod jeg nedlægge Masterne og roe sig op i Vinden af Hielmen til, medens jeg med de 3 Kanonbaade af engelsk Bygning, som i den svære Sørgang, det strax satte op med, formedelst deres høie Master er kunde roe, stræbte vi de Vind ind mod Landet. Neppe en halv Time efterat Retiraden var begyndt opkom en heftig Tange med tiltagende Kuling, der bragte os de 3 Linieskibe og 2 Brigger, som stærk, jagede os, ud af Sigte. Saasnart jeg var sikker paa at være usæt at dem, forandrede jeg strax Coursen og styrede saalænge Nord paa, at jeg ikke tvivlede paa at have undgaaet dem. Jeg vendte de paa atter imod Land igjen i Haab om at naae Havmøllen, da jeg pludselig fandt mig beskuet af en fiendtlig Brig, jeg endnu ikke kunde see, paa Pisto skude Distance. Briggen løb hastig op imellem Lieutenant Buhl og Oldeland, som var tæt sammen, og mig, afskal mig fra dem og begyndte en saa rasende Jld paa disse 2 Baade, at jeg snart saa dem stryge efterat begge Officererne vare haardt saarede, og stort Blodbad anrettet blandt Mandskabet. Det tyknede til igien og jeg fandt Leilighed til at undvige, men traf saa uhe dig just at sætte Coursen paa et 74 Kanonskib, som jeg i Tykningen ikke kunde see førend jeg var under dets Kanoner. Uagtet jeg modtog det glatte Lag fra begge Betterier, kom jeg det dog agter om og styrede igien bidevind op, hvor jeg atter i den vedvarende Tykning kom ind under et andet Linieskibs Kanoner, der ligeledes efforede sine fulde Batterice af Skraae paa mig. Her mistede jeg mine Stil og fik Masten beskadiget. Med Aaren arbeidets jeg mig nu op i Vinden, hvor min grændseløse Ulykke atter lod mig treffe paa et 3die Linieskib; ogsaa dets Jld udholdt jeg og roede mig stedse med Forte op i Vinden, da de 2 første Linieskibe, som havde lettet, atter kom efter mig, ledes af mine Aarers og Roegafters Allarm. Trende Lag fik jeg af det ene af disse Skibe, der stedse avancerede ind paa mig, da jeg indsaar Umueligheden af læggere at undgaae Overgivelse. Omgivet af Døde og Saarede, selv let blesseret, saae jeg intet for mig tilbage, uden at stryge mit Flag, som skeete da Chalouppen var synkefærdig, og saaledes overgav jeg den i Fiendens Hænder. Jeg blev bragt ombord paa Orlogskibet Dictator, hver ogsaa Lieutenant Buhl, som var skudt at en Skraaekugle i Ryggen, og Maanedslieutenant Oldeland, hvis Laar var giennemskudt af en Riffelkugle, ankom. Vi have i alt 4 Døde, 9 haardt og 7 let Blesserede.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Orlogskibet Sressy havde imidlertid krydser sig op til de flygtende Kanonbaade, og afskaaret Kanonjollen Nr. 15 fra Landet, saa at denne maatte overgive sig til ham.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Den engelske Doctor giver det bedste Haab om Lieutenanterne, Buhls og Oldelands Restitution. Deres brillante Opførsel under dens uhældige Affaire er min Pen for svag til at skildte Deres Majestæt. Luurmanerne Fog, Blom og Linde bid og meget til denne Affairts ærefulde Degyndelse. Resten af Fløtilles Redning tør jeg ene til Trier deres gode Conduite. 2 det jeg er i den smertefulde Forfatning at maatte tilstille Deres Majestæt denne allerunderdanigste Rapport, smigrer jeg mig med at min naadige Kong, med et grandskende Blik, vil gienn mske alle de Uheld, som tilstødte os, og erkiende dem af den Natur, at ingen Officeer kunde eftærge dem.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Orlogskibet Cressy, den 10de Juli 1811. Til Ankers paa Vingøe Sand. Allerunderdanigst. Falsen. Deres Majestat Konge.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Hans Majestæt deklager det Uheld disse Allerhøistsammes klække og brave Søekrigere have havt, men erkiender desuagtet fuldkommen den Kiækhed, Aandsnærværelse og det gode Sørmandskab, som samtage Officerer og Mandskab have udviist, ligesom og at Premierlieutenant de Falsen atter ved denne Leilighed har givet Hs. Majestæt Aarsag til at være vel tilfreds med Hans Forhold. Hovedqvarteer Frideriksberg Slot, den 16de Juli 1811. Bülow, Generalmajor, Hs. Majestæts tienstgiørende GeneralAdjutant og Chef for General=Adjurant=Staben, Commandeur af Dannebrog.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Hr. Majestæt Kongen har for kort siden ladet Pigen Anna Catharina Urdansen i Østerterp, Apenrade Amt, tilstille et smukt Chatol, fordi hun siden 1804, i hendes Breders Fraværelse til Landets Forsvar, har hiulpet hendes gamle og udemidlede Fader, Smeden Christen Ur bensen, saavel i Smedien som paa Marken. Chatollet blev hende tilstillet paa en høitidelig Maade i Præstens Huus, i Overværelse af en Deel Sognemænd. Klappen var prydet med en Sølvplade, hvorpaa følgende Jndskrivt var anbragt: "Frederik den Siette, Danmarks Konge, skiænkede dette Chatol, som Hæderstegn, til Anna Catharina Urdansen i Øster-Terp, fordi hun, i hendes Broders Fraværelse til Landets Forsvar, hialp Faderen i Smedien og paa Marken, hvorred hun viste sig lige troe som Datter og som Danneqvinde. - Den 24de Marts 1811.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Det goddædige Publikum har i indeværende Sammer, ved fine Gaver i Dyrehaugsblokken, bidraget med 345 Rdlr. 22 1/2 s. til Gientofte Hospitalslemmers Underholdning og Vederqvægelse.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Ved allerhøieste Resolution af 6te d. M. har Hs. Majestæt Kongen paa Generalpostdirectionens Forestilling allernaadigst tilladt, at Betalægen for de af Boghandler Jversen og Bogtrykker Hempel i Odense udgivende, og med Posterne forsendende Aviser, maa fra 1ste dennes, og indtil et Aar efter Freden fastsættes saaledes, at der for Aargangen af samme af Abonnenterne i Danmark, uden for Fyen erlægges 4 Rd. 16 s. af Abbonnenterne i Kiøbmhavn 4 Rd., i Hertugdommen 1 Rd. 74 s. S. H. C., samt af Adbonnenterne i Norge 5 Rd. 8 ; hvilket nerved saaledes til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 20de Juli 1811.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Ved Tallotteriers 821 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 20. 10. 71. 80. 44.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Kiøbenhavns Torvepriser den 19de Juli Ring Td. 9 Rd. 3 Mk. a 10 Rd. 1 Mk. Hvede Td. 17 Rd. a 18 Rd. 3 Mk. Byg Td. 7 Rd. 3 Mk. a 8 No. Kivre Td. 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. 1 Mk. 8 s. Ærter Td. 10 Rd. a 11 Rd. Røget Flesk Lpd. 7 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Grønsaltet dito Lpd. 5 Rd. a 6 Rd. Smør, Fierdingen 37 Rd. a 45 Rd.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Copulerede. Den 5te Juli. Hr. Johan Gortfred Weber, Stolemagermester, og Jfr. Anne Marthe Schiønning i Øverrod. Tiden kabernes og Konsternes ivrige Dyrker Etatsraad og Ridder Hans Viis, endte sit daadfulde Liv i Caffel paa Hiemreisen fra Paris til Fædrenelandet, den 6te denne Maaned, efter næsten 4 Ugers haarde Adeller. Dette bekiendtgiøres herved sørgeligst den Afdødes Velyndere og Vinner. Kiøbenhavn, den 15de Julii 1811. David Monrad. A VIISSEMk.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Ved Udtrækningen af Kiøbenhavns Brandforsikkrings Annuteter Torsdagen den 18de d. M. ere følgende No. udkomne, nemlig : No. 772. 1686. 958. 567. 355. 880. 32. 1731. 585. 795 og 78. hvis paalydende Summer i førstkommende 11te December Termin udbetales til Vedkommende med forestaaende Renter. Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 19de Juli 1811.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Siden vores sidste Bekiendtgiørelse ere følgende Forandringer blandt undertegnede Compagnies Commissionairer forefaldet, nemlig : 1) Auditeur, Bye- og Herredsskriver Essendrop i Skive, er overdraget Compagniets Commissioner der for Byen og Omegnen.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
2) Procurator Heilmann i Odense har formedelst hans Forflyttelse til Ryeborg frasagt sig Compagniets Commissioner paa først nævne, men derimod overtaget samme paa sidstnævnte Sted. 3) J. S. Fleischer i Odense er overdraget Compagniets Commissioner der for Byen og Omegnen, istedet for bemeldte Procurator Heilmann. e) Jnspecteur Dahl i Bøgense har formedelst Forflyttelse frasagt sig Compagniets Commissioner der for Byen og Omegnen, hvilke Forretninger derimod er overdraget til Opsynsmand ved Befordringsvæsenet, C. Thane sammesteds. 3) Regimentsqvarteermester Rasch i Rønne paa Børnholm er fratraadt Compagniets Commissioner, hvilke derimod ere overdragne til Bye- og Herredsskriver Hasseriis i Hasle. Kiøbenhavn, i Directionen for det almine lige Brand=Assurance, Compagnie paa Vare og Effecter, den 13de Juli 1811. Falbe. Hammerich. Møller.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
At At Kongelige Köbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab, foretager dets aarlige Fugleskydning Torsdagen den 25de Juli førstkommende, bekiendtgjøres herved at Administrationen.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Udbetalingen af de i det 58de Lotteries 4de Klasse faldne Gevinster, begynder den 23de Juii førstkommende. Nye Lodsedler til 5te Kaffe, kan faaes hos alle authoriserede Collecteurer for 20 Rdlr. Stykker, ligesom og her paa Jnspections=Contoiret No. 383 i Kronprindsessegaden. Kiøbenhavn, den 16de Juli 1811. Bir.
Berlingske Tidende, 1811-07-19
Kgl. Lotterie Jnspecteur.