Berlingske Tidende, 1807-10-27
Ved Gaabense paa Falster har man ogsaa havt nogle heds Dage, men Fienden har maattet gaae derfra med Skam følgende er et Øienvidnes Brev derom: at Den 13de Octbr. henimod Middag kom 4 engelske Brigger, hver fra 18 til 20 Kanoner, og ankrede tvende lige for Gaabense Færgegaard, en for Hovedet af Broer, og en længer ned ved Dyrefoden. - Den høistcommanderende Officier ved Gaabense var en Capt. Hummel, Broder til Artillerie Capitainen af dette Navn, som commandeerte der et lidet Corps af Ridende og Fodjægere, samt en Detaschement Bosniakker, som Hs. K. H. Kronprindser, har anbetroet ham. - Da Engellænderne udsatte en be væsnet Barkas med tvende Svinghasser, Kl. 12, bemanbede Capitainen 2 Seilbaade med Jægere og gik selv med den første, for at borttage den engelske Barkas; da de kom ham nær, begyndte han at skyde med sine Svingbasser, men derom brød Capitainen sig ikke men blev ved at seile og da han kom Barkassen nær paa Geværskud, saa skiød han selv med fine Folk af Kuglerifler paa dem, og sikkert havde han udført sit forehavende, dersom ikke den engelske Barkas, som var hans tvende Seilbaade vidt overlægen havde taget Flugten, og trukket sig under Briggernes Kanoner, hvorpaa Briggerne gave Capitainens Baade nogle Kanonskud; da nu Capitainen ikke kunde betale med lige Myndt, saa seilede han tilbage til Gaabense Broe, og havde ikke erholdt nogen død eller saaret, men Engellænderne troer man desto flere. - om Eftermiddagen Kl. 2 kom 3de bevæbnede Barkasser, forsynede med Svingbasser, og seilede lige til Gaabense Broe, hvor den samme Tid laae 3de Jagter, 2de Færger, 8 store Seil baade og 6 mindre Baade til Ankers, da nu Capitain nen ved sin Ankomst til Gaabense havde opkastet et lidet Brystværn paa Broen af gammelt Tømmer, Stene og Tang, saa lagde han sig med sine 11 Fod= og 5 ridende Jægere, samt hans Broder som staaer ved Husarerne, hans Adjutant, en Kommandeer=Sergeant OrBrelting af Kongens Regiment, tilligemed en Underofficeer, en Tiener og en Staldkarl, omtrent 20 Mand bag det omtalte Bryst værn, og lod Barkasserne, som ville borttage Skibene, komme 10 til 20 Skridt, hvorpaa de gav Jld som om trent vedvarede i een Time og da maatte alle Barkarsser af holde, som sikkert havde en stor Mængde Døde, thi man kunde tydelig see dem segne om i Barkasserne. Man siger, at Capitainen skal have skudt den engelske Officeer, som sad i den største Barkasse med en Kikkert i Haanden, og derpaa skulle alle Barkasser afholdt; da disse smaae Skibe var kommen til Briggerne igien, begyndte Brigger ne et Bombardement paa Færgegaarden og Broen, som vedvarede lige til Aften med Bomber, Granater og 1 Pundige Kanonkugler. - Om Natten henimod Kl. 12 slet kom en bevæbnet Barkas forsynet med Svingbasser og vilde bort tage eller brænde Skibene, men Capitainen lo dem komme Broen paa 200, og Skibene hvorpaa han havde posteret Jægere paa 10 Skridt nær, og gav dem en saa vel rettet Jld af 30 Jægere fra Broen og 21 Jægere fra Skibene, at de kun brugte dens Svinghasser nogle faa Gange, og deres Geværild hørte ogsaa snart op, kort de blev saa ilde tilredte, at de i 1/2 Time ikke kunde vende Barkassen men drev for Vinden væk, og sikkert havde Capitainen faaet samme, naar hans Matroser havde været strax tilstæde. - Den 14de, 15de og 16de Octbr. bombardeerte Engelænderne fra Morgen til Aften Færgegaarden og Broer formodentlig for at betale dem, som havde skudt ham saa mange Mennesker ihiel, men Capitainen lod under Bombardementet trække uformærket sine Jægere fra Broen og Færgegaarden bag i en liden Skov, hvor de stod sikkert og dog kunde have Øiet med Broen, ifald de skulde angribe Skibene igien. - Natten imellem den 16de og 17de angreb nogle engelske Barkasser Broen og Skibene igien med Sving basser og kom saa nær, at Kuglerne fløi paa GaabensFærgegaard, Capitain Hummel lod dem atter hilse saa eftertryklig, at de holdte af, man da de kom efter 1 1/2 Times Forløb igien, saa lod han hente sin Kanon fra Piketen, plantede den paa Broen, og gav dem 3de Skud Kartescher, som tilredte dem saa ilde, at de maatte søge deres Skibe, og Kanonen lod han strax trække bag Færgegaarden, formodentlig for at Engellænderne ei skulde skyde den itu. Saa snart Barkasserne omtrent var kommet til deres Skibe, smed Fienden atter Granater ledsaget af Kanonkugler til Broen. - Den 17de October gjorde Fienden ikke anden end reparere sine Fartøier som næsten alle førte 3de Master, Den 18de October ankom en Bombardeerbrig, som lagde sig tvers for Gaabense. Nu laae der 5 Skibe, men ingen af dem turde anbinde med Capitain Hummels Corps som alle brændte efter at slaae igien. - Den 19de October var alting roligt. Den 20de seilede 1 Brig væk. Den 21de seilede 2 Brigger væk. Den 22de seilede de tvende sidste Brigger deres Vei. - Saaledes endtes denne lille Krig, uden at der af Capitain Hummels Folk var faldet eller saaret en eeneste Mand.