JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Gaar lod Overgeneralen en Proclamation udgaae angaaende Rolighedens Vedligeholdelse) og viste sig til lige i alle Stadens Qvarterer til Hest. Lazaronerne selv, som ere vendte tilbage til deres Pligt løb hyppigen Generalerne imøde. Man raabte fra alle Sider Frankrige leve! Friheden leve! Den trefarvede Fane er op plantet overalt. Børger Basel (Consulatets Secretair i Rom.) er ankommen hertil.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Frankfurt, den 19 Februarii. Jfølge en nyelig med Stafette her indløben Efterretning fra Rastadsvidste man der igaar Middag Kl. 2 endnu intet om de Franskes Overgang over Rhinen; ei heller var Coureren endnu ankommen fra Wien.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Aalborg, den 8 Martii. Jagtagelser over Kulden og Varmen paa TermomReaum. Febr. Morgen. Middag. Aften. 22 V. 3/4 V. Martii = 18 22 V. 4 s. 3/4 V. 11 4 V. 4 K. 1 V. 1 K. 1 V. 1 V. K. 1s. 24 s.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Det er en Lyst at læse, hvorlunde Hr. Conferinz raad vog kiølfried atter caracteriserer sig ved Rebebønhed og Ædelmodighed mod de Fortrængte, og de Fattige, i det at han ikke allene har bortskiænket en Sum til straxen at uddeeles iblandt disse sidste i Weile, men endog sin tildeelte betydelige Skov Udviisning. Ville dog enhver efter Evne og Leilighed i denne haarde Vinter betænke de Fattige! endog den mindre Formuende yde sin Skierv, Naar saaledes en Fattig giver en anden, glæde Himlens Engle sig derover. J Odense skal der være saa mange unyttige Hunde, at der giøres Beregning paa, at 5000 Fattige kunde husvales for det disse Hunde fortære. - Her i Aalborg er vist ei heller et ubetydelig Antal unyttige Hunde. Dersom Eierne blot betalte Extraskat af disse, og samme kunde godtgiøres i Skatten for fattige Børn, var det en saare herlig Sag.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Froeprædiken. Budolphi Kirke Hr. Henneberg. Hr. Manske Bach. Høimesse. N. Mørch. Aftensang. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Fasteprædikener. J Frue Kirke paa Tirsdag, Hr. Stiftsprovst Schierup.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Aalborg Byenyt. Copulerede. Den 28 Februarii i Frue Kirke, Matros Christen Jensen og Pigen Maren Nielsdatter. Den 1 Martii i Frue Kirke, Styrmand Jacob Schmidt og Pigen Anne Marie Biørn. S. D. Corporal Johan Frederich Benger og Konen Mette Marie Møller. Den 3 Martii til Froeprædiken i Budolphi Kirke, Christen Larsen og Pigen Maren Christensdatter.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Døbte. J Budolphi Kirke den 4 Martii, MetteThomasdatters Datter Johanne Marie, Fadderne: Skipper Møllers Kone, Else Marie Hass, Seilmager Rigelsen, Christen Nielsen, Niels Michelsen. J Frue Kirkeden 4 Martii, Skoemager Fridrich Sørensens Datter Anne Cathrine, Fadderne: Peder Larsen Skoemagers Hustrue, Mette Andersdatter, Hans Raunkilde, Niels Samsøe; Skoemagersvend Andersen. S. D. Muursvend Niels Pedersen Wisses Datter Marie Kirstine, Fadderne: Søren Pedersen Svenstrups Hustrue, Serine Kirstine Møller, Thomas Murmester, Bertel Murmester, Anders Pedersen Nørgaard, Mursvend Peder Jepsen.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Begravet. Den 1 Mareii, Kiøbmand HerschindsSøn Jens Jacob, 3 Maaneder og 7 Dage gammel.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Døde. J Odense den 27 Februarii, Sognepræsten til Frue Menighed Hr. Christian Seidelin i sit 59 Aar, han har været Sognepræst sammesteds i 23 Aar og residerende Capellan forhen i 6 Aar. J Aalborg den 4 Martii Knud Kaaes's Enke Marie Dochedal, fød den 15 Sept.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Avertissements. J Overeensstemmelse med derom værende Kongelige Anordninger advares herved alvorlig saavel alle Vertshuus mænd, som andre Byens Jndvaanere, ikke at herbergere nogen Fremmed eller Omreisende, uden at de strax tilholde dem at melde sig hos Undertegnede med deres Passer, og ikke at huse slige Personer længere end i Nat, med mindre disse forevise dem Øvrighedens dertil forundte Tilladelse, hvilken de da har nøie at holde dem efterrettelig. Hvo som herudi maatte findes forsømmelig, kan vente, i Følge Anordningerne, med eftertrykkelig Mulct efter Omstændighederne at vorde anseet. Aalborg den 7 Martii 1799. Hornsyld.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
P. M. uagtet vi troe at enhver af denne Byes Fattige nyde saa megen Understøttelse fra Arbeidsanstalten, som kan være tilstrekkelig i Forhold til enhvers Trang, naar de tillige vilde stræbe at fortiene noget til Hielv ved hvad Arbeide man kan anvise dem efter deres forskiellige Førlighed, saavel Gamle som Unge; men da der gives mange iblandt de Fattige, som ikke gider arbeidet, og de er heller kan sinde Trang dertil formedelst den Gavmildhed, som en stor Deel af Byes Jndvaanere udvise ved at uddele Gaver til Betlere i Husene, saa maa vi af denne Aarsag ugierne fornemme at Betleriet nu igien begynde at tage Overhaand, ja at sligt endog gaaer saavidt, at selv denne ilde anvendte Godgiørenhed bliver brugt som Grund fra en og anden til at indskrænke deres frivillige Bidrag, hvilket da tilsidst maa sætte Betleriet i den samme almindelige Gang som det var udi, førend Indretningen med Arbeidsanstalten skeede; men ligesom detter ikke kan være nogen god Borger Hensigt eller Villie, saa bede vi indstændig denne Byes Borgere og Jndvaanere at forene sig med Directionen for Arbeidsanstalten til Betteriets Afskaffelse ved et at give Almisse ved Dørrene, og at enhver som har Evne og Hiertelag til at give mere til Fattige end deres bestemte Bidrag, hvilket i en haard Vinter som nærværende, kunde vist nok behøves, vilde sende samme til Directionen som ikke skal efterlade at uddeele Gaverne efter dens beste Skiønsomhed, eller efter Giverens Bestemmelse og saadant forlanges. Directionen for Arbeidsanstalten i Aalborg d. 6 Mart. 1799. Schierup. Gleerup. C. Qwist. M. Jeeg.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Den over Stamhuset Kiølbyegaard, førstkommende 15 Martii indeværende Aar berammede Auction. er udsadt til den paafølgende 26 April, som herved til Liebhabernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Slagelse den 12 Februarii 1799. Berregaard.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Da Kronprindsens Klub i Aarhuus behøver en Vært, der til 1 Mai d. A. kan paatage sig at beværte Selskaber, med alt udforderligt, og til den Ende tage til samme Tid de Værelser og udvortes Beqvemmeligheder i dets Gaard i Besiddelse, som Selskabet har bestemt sin tilkommende Vert til Afbenyttelse, hvilke bestaae i 2 a 3 Værelser, Pulterkammer, Kiøkken, Spisekammer, Bryggers, Lofter, Stalderum, Loe, Lade, Vognremisse, samt Rettighed til 4 Kiørs Græsning i Byens Marker, foruden en Hauge af 7140 Qvadrat=Alens Størrelse, saa ville de, som ønske at konkurrere til Valget melde sig, forsynede med bekiendt- og vederhæftige Mænds Vidnesbyrd, inden den 30 Martii, hos Directionen. Sommerfeldt. Studsgaard. Brasch. Berg. Tidemand. Meilengracht.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Mandagen den 11 Martii om Eftermiddagen Kl. 2 hos des hos Hr. Viinhandler Krogtved, Qvartalsamling af det forenede Enkemands-Selskab, om nogen maatte have noget derved at erindre, samme Tiid kan og nye Jnteressen, tere antages; Dette bekiendtgiøres paa Directionens Vegne af Ped. Rodsehou. N. B. De Herrer Abonentere paa Landet som holdes den Jydske Efterretning, og hidtil haver faaet den aflevere hos een eller anden Mand her paa Stedet, tilkiendegives hermed, at disse Aviser herefter postdaglig bliver fra Aalborg Postcontoir tilsendt dette Postcontoir, hvorfra de tilligemed enhvers Breve ordentlig skal vorde udleveret til de Bude og gaaende Poster som derefter sendes, imod at den for hver Aargang betales 9 Mk., siger ne Mark dansk Er der da nogen her paa Stedet som ikke holder denne Avis, men dog ønsker at læse den, skal den altid være til Tieneste, saaledes haaber og beder jeg at enhver Retsindig unddrager sig fra at befordre Uorden, eller at fornærme mig udi mine smaae og ringe Jndkomster. Hobroe Postcontoir den 28 Febr. 1799. A. Gleerup. Kal. Postmester ved Hoved=Postcontoiret i Hobroe Kiøbsted.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Under Stamhuset Sæbyegaard, i Wolstrup Sogn, Hiøring Amt, er Boelsmand Christen Jensens Hustrue, Else Christensdatter i Sønder Ryllen, den 14 d. M. uden Livsarninger, ved Døden afgaaet, og hendes Tid strax efter Dødsfaldets Anmeldelse tager under behandling paa lovbefalet Maade. Ved den passeret Forseglingsforretning, har Enkemanden forklaret, at Udarvingerne efter berørte Afdøde, skal være følgende: A. En Broder Christen Christensen, har boet i Trange Tors Sogn, er død og skal have efterladt sig to Sønner, hvis Navne og Opholdsted ere ubekiendte. B. En dito Jens Christensen, har boet i Agdrup Tors Sogn, er bortdød, og har efterladt sig 5 Sønner og 1 Datter, hvis Navne og Opholdsted ikke ere bekiendte. C. En dito Ole Christensen, for 30 til 40 Aar rømte og efter Rygte har opholdt sig i Egnen ved Aarhuus: men om han er i Live, død, eller har efterladt sig Børn m.v., vides ikke. D. En Søster Maren Christensdatter, givt med Peder Henriksen i Steenbroen Tors Sogn; begge ere døde og har efterladt dem 3de Sønner, navnlig: Henrik, Christen og Hans, men hvor de ere og om de leve, er ubekiendt, samt 3de Døttre: Johanne Maren og Kirsten: Johanne tiener paa Stervboestedet, Marens Opholdsted vides ikke og Kirsten har været givt med Christian Christensen i Lørslew, Ugilt Sogn, begge ere døde og har efterladt dem to Sønner, hvoraf den ene, navnlig: Peder, 14 Aar gammel, tiener paa Strævboestedet; den anden, samt ligeledes 4 efterladte Døttre, deres Navne og Opholssted vides ikke; Og E. En Søster Johanne Christensdatter, har været i Ægteskab med Christen Laursen af Lørslew, Ugilt Sogn, begge skal være døde og efterladt dem i Søn og 2 Døttre, om hvilke Enkemanden ikke vidste videre. Samtlig anførte og om flere skulle være, indkaldes herved at møde paa berørte Stærvboested, den 15 Martii førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, de Myndige selv eller ved Fuldmægtige og de Umyndige med Værger, for saavel at bevise deres Arveret, som iagttage deres Tarv under den, bemeldte Dag som 30te Dagen, foretagende Registerings- og Vurderingsforretning. Til samme Tid og Sted indkaldes ogsaa enhver, i Følge Plakaten af 26 October 1792, alle de, som enten skylde til eller har tilgode udi Stervboet, hvis Tilstand er tilsyne saaledes, at det nok bliver utilstrækkeligt til Herskabets prioriterede Fordringer, hvorover denne Jndkaldelse ikke heller oftere igientages. Sæbyegaard den 27 Februar 1799. Paa Stamherren, Høivelbaarne Hr. Oberst Arenfeldt, som Skifteforvalter, hans Vegne, P. Rasmussen, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
En Slibesteen paa Jern Axel, er stiaalen i Gaarden No. 341 paa Allgaden; den der kan give Oplysning om samme loves 1 Rd. i Douceur.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
En malet Postvogn, vel conditioneret, er underhaanden til Kiøbs, naar Lysthavende derom vil accordere med Beeske, Command. Serg.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Til behagelig Efterretning vorder bekiendtgjort, at den Modtagelse og videre Besørgelse af de til GuddumlundsBleggerie bestemte Lærreder, som tilforn er bestyred af Hr. Mægler Aarøe, skeer nu fremdeles paa Nyetorv af Kiøbmand Joseph Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Efter afdøde Fæster af Mudsted i Jerslef Sogn, Henrik Christensen, foretages i Mudsted Skiftet saaledes: 30 Dagen den 16 Martii, 6 Ugersdagen den 29 Martii, og 12 Ugersdagen den 10 Maj, hver Gang Formiddagen Kl. 6 Slet, hvilket herved den Afdødes Arvinger, Credi= og Debitorer ankyndiges 3 Gange i disse Aalborg Jydske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Stervboet efter afg. sal. Hr. Professor Pontoppidan, som strax efter Dødsfaldet blev taget under Forsegling, vorder førstkommende 15 Martii, som 30 Dagen, Kl. 10 Formiddag aabnet til Registering og Vurdering; til samme Tiid ville Boets Credi= og Debitorer behagentlig anmelde deres Krav, og vedkiende deres Skyld. Aalborg den 27 Februarii 1799. Schierup.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
J Følge Forening ved den anordnede Forligelses Commission lader Podemester David Becher i Viborg som Panthaver, ved offentlig Auction den 16 Martii førstkommende, Formiddag Kl. 10, opraabe og om nogenlunde antagelig Bud skeer, uden flere Auctioners Holdelse bortsælge, Peder Christensen Muurmesters Enke tilhørende og iboende Huus, beliggende paa saakaldte Lykken her i Byen ved Østerport, bestaaende af 10 Fag, og derved liggende Frugthauge, samt 2de Jern Kakkelovne og en indmuuret Kobber Kiedel af 3 Td. Rum; men skulle ingen antagelig Bud skee ved denne Auction, foretages 2den Auction den 26, og 3die og sidste Auction den 27 Martii, hver Dags Formiddag Kl. 10 udi bemeldte Huus. Aalborg den 25 Februarii 1799. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Da Velbyrdige Hr. Consistorialraad og Provst Praem i Kiærup Præstegaard, Natten mellem den 6 og 7 dennes ved Døden er afgaaet, og jeg undertegnede af Velbemeldtes Enke=Frue og hans eneste Søn, Hr. Edvard Pram, strax blev anmodet at tage Stervboet under lovlig Skiftebehandling; foretoges og derover af Skifteretten den 7 og 8 dennes Registerings og Forseglings Forretning, men da 30 Dagen indfalder sidst i en Uge, bestemmes Mandagen derefter den 11 Martii til Boets Aabning og videre Behandling. Hvilket herved bekiendtgiøres for de respectives fraværende Arvinger, om de til den Tiid sammesteds behagentlig vilde være overværende. Kliim Præstegaard den 12 Februarii J. Clausen, Provst i Vester Hanherred. 3 a 400 Rd. forlanges til Laans paa et Aar, fra førstkommende 13 Junii af at regne; nærmere Anviisning gives af Hr. Regimentsqvarteermester og Byefoged Bøggild i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
Da endeel af Debitorerne til afg. Kiøbmand Engelbreth, Brinchs Stervboe og Kiøbmand Conrad Holms Boe her i Aalborg, endnu ikke efter Jndkaldelse og tilstillede Regninger have indfundet sig med Betaling, saa blive disse herved erindrede om, at betale deres Skyld forinden Martii Maaneds Udgang d. A., saafremt de ei vil ansees for modt villige Betalere, og derved udsætte sig for Sogsmaal, med deraf følgende Bekostninger og Credit=Spilde. Bøggild, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1799-03-08
(Det øvrige Indsendte følger i næste Avis.)
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Noget om Jøderne De franskes Nedladelse i Egnen og Sykien kunde blive en lykkelig Enke for den jødiske Nation; optage Jøderne i Jernsglem, var maaske et Middel til at giø den nyttigere og lykkeligere. De i alle tre Verdens dele adspredte Jøder kunde, naar de der dannede en blomstrende Collonie, være Franskmændene saare behielpelige til deres befæstigelse i Engen. Man beskylder Jøderne for mange Laster, men disse Laster, ere Følger af Undertrykkelsen, og Jøderne besidde Dyder, som os fattes. Lydige mod deres Forældre, tro mod deres Egtefæller, kierlig mod deres Bøge, hengivne til Lighed handle de giestvenlig og broderlig mod alle deres egne; de ere maadelige, arbeidsomme, sparsomme, ordentlige, taalmodige, oplagte til allehaande Sysler. Der gives ingen Mennesker i Verden, som fortærer mindre, og som bedre forstaae sig paa de Jerntegn man kan bevirkved at svare og at arbeide. Som Handelsfolk og høren de til alle Nationer, kunne de blive nyt lige hos alle og mod alle. Man kan sige om Jøderne som om andre Slægte: Deres Dyder komme fra dem, deres Laster fra os. Egyptens Erobrer veed alt for godt at skatte Menneskene efter deres Værd, til at miskiende de fordele, han kan forskaffe sig formedelst dette Folk ved Udførelsen af sin uhyre Plan.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
London, den 5 og 8 Febr. Regieringen skal fra den Engelske Gesandt i Lissabon have faaet den Efterretning, at Frankrig ville med det madritter Hofs Tilladelse sende en Armee igiennem Spanien til Portugal, J Spanien opretter man allerede Magaziner for disse Tropper.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Regieringen har fragtet mange Transportskibe, som paa det snareste ere satte i seilbar Stand, for, som man formoder, at overføre Tropper til Portugal derpaa tninger. tifts=Tidender, ved P. F. Wandall, General Tarleton er den, der som Hovedanfører, skal staae Portugiserne bl.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
J Søndags fik Admiralitetet Beretning fra GrevVineent og Baron Nil. Nelsod holder sig fornemmelig og ved den kongel Families Afreise fra Neapel den han overførte til Palermo paa Linieskibet Vanguard. Han melder, at han paa denne korte Overfart havde udholdt en Storm hvis Ligealdrig var mødt ham i hans hele Søelliv. Hans Skib mistere alle Stænger og Ræer, og en af Kongens Sønner, Prinds Albert, blev saa heftig Søesyg, at han døde underveis. Kongen og Dronningen beredte sig til Døden. Skibet ankom Juledag til Sicilien, hvor man med aabne Arme modtog de ulykkelige Flygtninge. Den hele neapolitanske Skal 6 til 700 Fade med Sølv og Guld, blev redder. J Havnen ved Palermo fandt man 3 spanske Krigskibe med Oveksølv, men som Englændere vare nødte til at lade i Roe, som liggende i en neutral Havn,
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Den 4 ankom den ostindiske Koffardieslaade under Convojaf Krigskibet Statelye i Dynerne. Den medbringer af Silke og Specerirer, m.v. en Værdie af over 1/2 Million Pd. St.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Jgaar løb det Rygte, at 2 engelske Krigskibe paa 74 Kanoner havde borttaget en meget rig pansk Gallione, hvis rede Myndt vurderes til meere end en Million Pd. St.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Hver Time venter man en høistvigtig Coureer fra Ostindien over Land, som vil afgiøre, om Tippo Sal. er findet at begynde Fiendtligheder mod os.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Den 14 Jan. gjorde de Franske et gientagende Forsøg paa at overumple Øen St. Mation. Natten var mørk, og maa hørde alt Lyden af dem paa Kanonbaadene. Man hilsede paa dem med en skrækkelig Jld, man veed ikke hvad Skade den tilføiede dem; At de gik Rom forbie troer man dog ikke, da de vare saanær under vore Kanoner. Morgenen derpaa saa mandem løbe ind i la Hoque.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
J Fredags bragde et amerikansk Skib, der løs indtil Portsmouth, den Efterretning, at 27 af vore Vestindisarere, vare tagne af franske Kapere og indbragte i de vestlige franske Havne.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Over hele England er Sneen falden saa dybt og paa mange Steder sammenblæst, at Londeveiene hist og her ere gandske opfyldte. Jmellem adskillige Steder er Samqvemmet ophævet saaledes, at man, ikke kan bringe Posterne fort, mindre reise.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Paa de irlandske Østkyster har Stormen anrettet usigelig Skade. Mange Skibe ere forliiste med Mand- og Muus.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
London den 12 og 15 Febr. At de Franske sikkerligen ville giøre Forsøg paa, at falde ind i Portugal, skrives nu fra dette Rige. Men Hoffet har fast besluttet, at forsvare sig til det yderste, 80,000 M. Franske skulle, efter Rygtet have forsamlet sig ved Pyrenæerne, og tildeels allerede passeret samme, for paa den korteste Vel giennem Spanien, at naae Portugal.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
- Malta er endnu i de Franskes=Hænder. Det stormende Veirlig forsinker Bloraden, og man troer, at de Franske have nyttet denne Leilighed, til at kaste nogle Tropper derind.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Ein engelsk Kutter, som er løben ind til Falmouth, har liget ind i den brester Havn og der tælte 15 fuldkommen seilferdige Orlogskibe, men en svensk Koffardiemand, som nylig kommer derfra, siger at de Franske med al deres strenge Pressen ikke engang har kunnet opdringe den tredie Deel af de behøvende Matroser.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Paa Godthaabskapet erer 2 kongelige ForraadshuseUevne stukne i Brand og ganske fortærede af Jlden Her skal der slemme republikanske Mordbrændere og haver været. Den have Coutreadmiral, Christian, der commanderede paa Cap, erfares at være døde. Den forrige=Guverner, Lord Macane ere kommen hiem derfra.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Fra Ostindien har man faaet hiemført en 3000 Tønder Salpeter, som er bleven proberet af Doctor, Cruikskank og befunden overmaade godt.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Pitt behøver et nyt Laan paa 6 Millioner, som maa præsteres den 1 Julii. Det hedder og, man ville optage 4 Millioner for Jrland.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
J Mandags Nat gjorde Stormen meget Skade, paa Skibene i Themsen, især paa dem, hvis Kabeltouge vare blevne beskadigede af Drivisen. Mange drevervaahinanden; især led Baadene, hvoraf mange gik under Huset, Banquererne Boyd, Benfield og C., befinder sig i en saare mislig stilling, uagtet 16 Handelshuse subskriberede 80,000 Pd. St. paa Hypothek i det te Huus's Godser. Efter en bekiendtgjort: Erat beløb dets Hassivgield til 360,000 Pd. Stk. og Activgieldtil 539,000 Pd. saa at der er 179,000 Pd. St. O. verskud.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Over Unionen i Jrland hersker megen Urolighed. Jmidlertid er dog Pitts Plan til denne Union bleven antagen i det engelske Underhuus med 120 Stemmer imod 26 uagtet den til det irlandske Underhuus var forkastet med en Flerhed af 7 Stemmer.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Brüssel, den 18 Februarii. Siden 4 Dage er igien over 3000 Mand Tropper af alle Slags gaaede herigiennem, ligesom ogsaa endnu daglig afgaaer Tropper og Munition fra Luxemburg. Med det allerførste afgaaer ogsaa den herværende, nu over 6000 Mand stærke Garnison. I Gaar Aftes bleve her 21 af Militair=Commissionen til Døden dømte Rebellere, udbragte paa Glacis under et prægtigt militairisk Optog og der ihielskudte. Mange af de til Armeen afgaaende Conscriberte fra Departementerne Gemappe, Lys, Schelde, Sambre og Maas, deserterer igien til deres Hiem; men de blive meget strengt opsøgte.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Haag, den 23 Februarii. Den i dette Øieblik, indløbne Efterretning om Fredsbruder med Porten, ermeget uangenem; imidlertid kan vor Gesandt i Constantinopel skattere sig lykkelig, at han ikke saaledes som den franske, blev indsperret, men sikkemlæmfældig Tilladelse til Afreise udaf Landet: Man troer at han tildeels har den preusiske Gesandt at takke for saadant, med hvilken han stod i indbyrdes god Forstaaelse. General Daendes befinder sig endnu i Paris, uden at man vidste Aarsagen til hans derværende Nærværelse, General=Brune havde i disse Dage en temmelig lang Samtale meddvor Krigsminister; Gienstanden af samme synes at være Fiendtlighedernes muelige Fornyelse i Tydskland.
Jyske Efterretninger, 1799-03-11
Indenlandske Efterretninger. Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 15 Februar er Kands Jur. C. Ar. Diriks beskikket til Kopiist i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret; C. G. Zahle, dansk og tydsk Præst ved Vemmeltofte Frøken=Kloster, til Sognepræst for Slaglille, og Biernede Menigheder, i Sielland; Sognepræsten til Thise Menighed i Wiborg, Stift, S. Sivertsen, til Sognepræst for Færslev og Vellerup Menigheder i Sielland, og i hans Steds Pæreren ved Kiøbenhavns Veisenhuus, J. P. Müller; Præsten ved Kiøbenhavns Tugthuus, M. F. Liebenberg, til Sognepræst for Frederiksberg og Hvidovre Menigheder i Sielland. Dørts Medicinæ J. S. Saxtorph til Professor Chirurgiær & artis obstetrici extraordinarius ved det medicinske Fakultet i Kiøbenhavn, med Rettighed ved der medicinske Examina, saavelsom andres bemeldte Fakultet tilhørende Forretninger og Samlinger at deliberere og vovere, ligesom de øvrige Medlemmer af Fakultetet, dog uden Løn indtil videre.