Viborger Samler, 1780-11-20
DEN. VIBOREER. MLEM. Mandagen den 20 November. Nye Forslag at bringe tilsyne ladende druknede til Live. Iblant en Mængde Afhandlinger, som lære at hielpe drukne) de Personer til Live, synes efterfølgende, som Herr Hun ter i Engeland har bekiendtgjort, i sær at fortiene Sted. Vi meddeele vore Læsere den, i den Hensigt, at den ved forefaldende Leiligheder, maatte komme i Betragtning. Bevægelsens Ophør hos Pruknede, stiger han, kommer af Aandedrættets Ophør, og den umiddelbare Virkning, som dette har paa det dyriske Legems andre, til Livet nødvendige Bevægelser. J det Boss. ringeste Koes ringeste synes dette Aandedrættets Standsning at være den første Aarsag til at Hiertets Bevægelse ophører. Det er derfore meget rimeligt, at der ikke behøves meere, naar man vil bringe Hiertet paa nye til at bevæge sig, end at opvække Aandedrættet igien. Thi, naar der er Liv nok til at frembringe denne Virkning, saa er det at formode, at enhver Kraft er strax beredvillig til at bevæge sig i det Øieblik, i hvilket Hiertets Virksomhed igien tager sin Begyndelse; da hiine, udi Forhold til deres Vigtighed, beroe saa meget paa denne. At det herved fornemmelig kommer an paa, at bringe Luft i Lungen, bliver endog derved høist rimelig, at Børn i Fødselen, naar derer for megen Tiid forløben, efterat Fosteret har tabt sit egentlige Liv, tabe gandske og aldeles al Beqvemhed til det nye Liv J saadant Fald staae Livs Kræfterne aldeles stille i deres Virksomhed; Barnet bliver efter al Anseende død, og skulle virkelig døe, naar man ikke bragte Luft i Lungen, og derved satte den første Drive=Fiær igjen i Virksomhed. For at sette dette i klarere Lys, vil jeg her meddeele Følgerne af nogle Forsøg, som jeg i Aaret 1755 har gjort paa en Hund. Jeg lod giøre et Par dobbelte Blæsebælge, som vare saaledes indrettede, at de ved een Bevægelse bragte Luft i Lungen, og ved den anden trak den ud, uden at blande den med hinanden. Mundingen af denne Blæsebælg blev stukket i Hundens Strube eller Luft rør, og ved dens Bevægelse, blev den holdt fuldkommen ved Live. Under dette konstige Aandedræt, tog jeg Hundens Bryst deen af, og bragte Lungen og Hiertet til syne; Hiertet blev stedse endnu ved at bevæge sig, dog meget oftere og hastigere, end tilforn. Jeg holdt derpaa stille med Blæsebælgen, og Hier ret blev efterhaanden svagere, og trak sig ikke meere saa ofte sammen, indtil det tilsidst slet ikke bevægede sig. Jeg begyndte min Operation for fra, og Hiertet bevægede sig igien, først meget svagt og langsom, men ved vedholdende og konstig Aandedræt, blev Hiertets Bevægelse endelig ligesaa ofte og stærk som før. Dette igientog jeg 10 gange paa samme Hund, og holdt undertiden 5, 8, 10 Minuter op dermed. Jeg bemærkede, at Hiertet hver Gang, naar jeg holdt op med Blæsebælgen, svolmede meget stærk op af Blod; og Blodet i den venstre Side, blev ligesaa sort, som det i den høire, hvilket det ikke var, saalænge Blæsebælgen blev ved at gaae. Denne. Hos Denne Dyrets Tilstand syntes mig at have den største Liighed med dens, som er druknet. Man har troet, at druknede Personer deraf ere døde, at Blodet, som feiler Luftens Jndflydelse i Aandedrættet, bliver derved gjort uskikket til Nervesaftens tilbørlige Fraskillelse, hvorved Nerverne miste deres Virkning paa Hiertet, og altsaa Hiertet taber sit Slag. Men jeg er fuldkommen overbeviist om, at dette er urigtigt, først af Forsøgene paa Hunden, hos hvilken en stor Masse slet Blod, nemlig alt hvad, som fandtes i Hiertet og Lungens Aarer, blev dreven fremad, uden at deralfulgte nogen slem Virkning; og dernæst af druknede Personers, og tilsyne ladende dødfødte Børns Oplivelse, som under disse Omstændigheder aldrig var muelig, om ikke Blodet led nogen Forandring i dets Gang, som foregik Hiertes Bevægelses Jstandsettelse. Hiertets Bevægelse maa derfor komme umiddelbar af, at man bringer Luft i Lungen, og ikke af de Virkninger, som Luften har paa Blodet, og dette igien paa de til Livet fornødne Deele. Disse ere alene subordinerede Virkninger i den dyriske Oekonomie. Det hændes ofte hos druknede, at een først sildig kan faae Hielp. Ethvert Øieblik af denne Opsættelse giør Redningen uvissere, da Virksomheden ikke aleene bliver mindre i de Deele, hvori Virke Kraften i sær viser sig, men og i en hver anden Deel af Legemet.