JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Under 11te Martii haver Hs. Kongelige Majest. allernaad. udnævnt Oberste v. Kaas, samt Oberste Græve von der Schulenburg og Oberste v. Holstein til General=Majorer. Ligeledes ved det 1ste Bergenhusiske Jnfanterie Regiment Capitain nerne Christian v. Lehman og Hans Jørgen v. Tauenzien til Majorer, Capitain Lieut. Erich v. Antzee og Premier=Lieut. Detlev Christian v. Reusch til Capitainer og Compagnie Chefer. Ved det 2det Bergenhusiske Jnfanterie-Regiment Capitain Lieut. Jacobv. Brandt og Premier=Lieut. Hartvig Carl, Philip v. Segelke til Capitainer med Compagnier. Under 22de Mart. ved Hs. Kongel. Høyhed Kronprints Frederichs Regiment den characteriserede Capitain og General=Adjutant Christian Wilhelm Baron v. Gyldencrone og Premier=Lieut Poul Ludevig v. Stocken til Capitainer og Compagnie Chefer, Ved Hs. Kongel. Høyhed Prints Frederichs Regiment Capit. Lieuten. v. Mehlbye til Capitain med Compagnie. Ved det Jndske Jnfanterie Regiment Seconde Ritmester Frederich Casimir v. Leuenfeldt til Capitain med Compagnie. Ved det Møenske Jnfanterie Regiment Premier=Lieut. Nicolai Henrich v. Grambow til Capitain og Compagnie Chef. Ved den 2den Fyhnske National Bataillon Premier=Lieut. Carl Joachim Holberg v. Nutzhorn til Capitain med Compagnie. Ved den 1ste Schlesvig Holsteenske National Bataillon Premier, Lieut. Hannibal v. Wedelseldt til Capit. med Compagnie. Under 24de Mart. ved den Kongel. Livgarde til Fods Oberst=Lieutenant af Garden Baron v. Haxthausen til Commandeur over bemeldte Garde. Ved Fladstrands Fæstning Capit. Peter v. Leth til Commandant. Ved Hs. Kongel. Høyhed Kronprinds Frederichs Regiment den caracteriserede Capit. Ludevig von Penz til Capit. med Compagnie. Den 15de Dito er Græve Adolph Siegfried von der Osten allern. beskikket til at være Stiftsbefalingsmand over Aalborg, Stift, og Amtmand over Aalborghuus, Aastrup, Børglum og Seiglstrup Amter i Jylland. Den 18de Dito er Studiosus Christian Gierløw allernaadigst beskikket at være Missionarius Ordinatus ved Jacobs Havn paa Grønland. Studiosus Thomas Wiborg ligesaa ved Gothaab paa Grønland. Samme Dag haver Hs. K. M. llern, bestilt Obersterne Johann Rantzau von Kaas og WulDiderich Græve von der Schulenburg til General=Major og Cavalleriet, med Anciennite fra 29de Januarii 1773 af. Ligesaa Oberste Adam Eggert von Holstein bestilt til GeneralMajor af Jnfanteriet, med Anciennite fra 29de Januarii 1773 af. Den 22de Dito er Jørgen Sørensen Welding allernaadigst bestilt til Commando Skriver ved Holmen.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Den 25de Dito er den hidtil værende Raadmand i Oldenborg, Herman Wienecken, beskikket til at være anden Berge mester sammesteds. Samme Dag er Christian Lehman Haaber allerne confirmeret at være Sognepræst for Wallensbech, Meenighed i Sielland. Hof Junker Hans Brinch Stidelinligesaa beskikket at være Vice=Landsdommer i Sielland og Møen. Sognepræst Mag. Christian Reitzer Humble ligesaa at være Consistorial=Raad.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Den 1ste April er Hs. Høyfyrstelige Durchl. Printsen af Brunsvig=Lüneburg Bevern, General af Jnfanteriet, allernaadigst udnævnt til Gouverneur over Fæstningerne Kiøbenhavn og Christianshavn, og hannem tillige forundt Commando over det gevorbne og nationale Jnfanterie udi Sielland, Fyhn og hosliggende Øer. General og Stats Minister vor Eichsted er efter Ansøgning bevilget, at maae afgaae fra sit havde Commandantskab, saa og som Deputered udi Generalitets- og Commissariats=Collegio. Ligesaa er Generallieutenant von Hoben efter Ansøgning dispenseret fra den af interim gjorte Tieneste udi bemeldte Collegio. Generallieutenant v. Hauch er allern. udnævnt til Deputered udi Generalitets og Commissariats Collegio, ligesaa er Oberste von Penz allern. forundt Sæde og Sted i bemeldte Collegio. Saa er og Generallieutenant von Køller=Banner udnævnt til Commandant ud Rendsborg, og tillige Jnterims Jnspectionen over Jnfanteriet udi Hertugdommene Schlesvig og Holsteen anfortroet. Hr. General v. Eichstedt, der efter K. befaling endnu vedbliver Commandaniskabet her i Staden, indtil den under Hs. Høyfyrstel. Durchl. Printsen af Brunsvig=Lyneborg BevernPræsidio holdende Militaire Commission har naaet sit End skab, er under 1ste hujus endogsaa allernaadigst anfortroet Jnspection over Cavalleriet udi Sielland og Fyhn.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Den 1ste April er Sognepræst Hr. Jacob Hviid allernaad beskikket at være Sognepræst til vor Frue Kirke i Kiøbenhavn saa og Stifts Provst i Siellands Stift og Provst i Sokkelunds Herred. Samme Dag er Johan Just von Einem, Capellan ved Garnisons=Kirke her i Staden, allern, kaldet at være Pastor til Bramsted udi Segeberg Amt. Sognepræst Hr. Niels Wamberg ligesaa confirmeret at være Sognep æst for Gudbierg Meenighed i Fyhn. Pastor Ditlef Chemnitz i Bramsted, allern, kaldet til at være Kirke=Provst ved den Sønderborg, ske Consistorio, og tillige første Pastor i Sønderborg. Ved allerhøyeste Ordre af 2den April 1773 har det behaget Hs. K. M. i Naade at dimittere General Gouverneuren over de Kongel. Eylande i Vestindien, Oberstlieutenant von Røpstorff. storff, og i hans Sted igien til General=Gouverneur allernaadigst at udnævne Generalmajor Clausen. Samme Dag er Bendix Hincheldey allern. forundt Bevilling at være Procurator i Sielland.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Den 7de Dito er Studiosus Peder Vogelius allern, beskikket at være Sognepræst for Frederichsberg og Hvidovre Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Jens Jacob Aalborg ligesaa at være adjungerende og suctederende Sognepræst til Rabestads Præstegield i Aggershuus Stift. Raadmand Johan Friderich Carøe ligesaa at være Borgemester i Randers. Procurator Siver Dewegge ligesaa at være Sorenskriver udi Aggers Herred og Vester Berum Fogderie i Aggershuus Stift. Den 15de Dito er Capellan Hr. Peder Mathias Lassen allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Windblæs og Dalbyeovre Sogner i Aarhuus Stift. Niels Gierløw ligesaa at være Birkedommer til Fousingøe Birk i Jylland. Just Henrich Voltelen ligesaa beskikket at være Secretair.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Under 17de April er fra det Kongel. Danske Cancellie udstædt en Placat, anlangende de til Betleres Paagribelse i Kiøbenhævn føyede Anstalter.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Under 19de April er fra det K. Admiralitets- og Commissariats=Collegio udstædt en ligelydende Placat. Samme Dag har Hs. K. M. allern. udnævnt Jens Severin Æreboe til Consulat=Secretair i Marocco, med Titel og Rang som Commerce=Secretair.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Under 20de April har det Kongel. Vestindisk Guineiske Rente= og General-Told=Kammer udgivet en Placat, hvorved den 6te og 13de Post af de med Hs. K. Msts. Approbation sluttede Contracter, angaaende Toldens og Consumptionens Forpagtning i Aggershuus, Christiansands og Tronhiems Stifter udi Norge, til Efterretning for de Handlende bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Fra det K. Rente=Kammer Collegio er under 21de April udstædt en Patent i det Tydske Sprog, hvorved bekiendtgiøres, at Hs. K. M. ved allerhøyeste Resolution af 19de April allernaadigst har behaget, videre at bestemme den 11te Paragrapl udi den nærmere Indhægnings Forordning af Ao. 1770 saa ledes: at herefter fra denne Publications Dato til deres Skadesholdelse, som ved Markernes Afdeelinger i begge Hertugdommerne Schlesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau, bekomme deres Land liggende ved de efter Forordningen beholdende og ey afmaalende Veye, skal den hele Grund af de langs med disse Veye giørende Erstatninger ligeledes afdrages fra Opmaalingen, og ikke regnes med til Deeling; saa skal og saadanne erstattede Jorder, eftersom Godserne grændse til hinanden, Halvdelen af samt lige Mark Jnteressentere, i Proportion eftersom de participere udi den opdeelende Markeskiel, tilberedes, og sættes i brugbar Stand, men siden af Landliggerne paa den ene Side, og uden videre Opreysning i Fremtiden vedligeholdes.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Under 22de April er ved det 1ste Siellandske RegimenRytterie Premier=Lieutenant Johan Ludevig von Schmidt, beskikket til Seconde Ritmester. Ved det 1ste Vesterlehuske Regiment til Fods er Oberste Hans v. Bull til virkelig Oberste og Chef over samme Regiment avanceret. Ved det 1ste Bergenhusiske Jnfanterie-Regiment Premier=Lieut. Lauriz Brix v. Grøn til Capitain og Compagnie=Chef.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Den 26de April har Hs. M. allernaadigst udstædt Privilegium for Mads Jensen at maae anlægge en Puder= og Stivelse Fabrique her i Kiøbenhavn, dog ikke at udsælge de deri fabriquerede Puddere a. i ringere Qvantiteter end 1 Lispund af gangen. Samme Dato har Christopher Reineck erholdet Bevilgning at maae anlægge en Strømpe=Fabrique her i Staden.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Den 29de April haver Hs. K. M. allernaad. bestilt den udi Engelsk Tieneste standne Capitain William Halling til at have Navn og Rang med Brigaderer.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Udi det K. Frederichs Hospital ere fra den 27de Martii til 1ste Mai af Patienter indkomne 125, udgaaet 111, døde 15, af Barsel Qvinder indkomne 41, udgaaet 33, af Børn fødde 39, af Casse=Børn indkomne 56.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Fra den 27de Martii til den 1ste Mai 1773 ere her i Staden copulerede 54 Par. Fødde 144 Drenge, 13: Piger, tilsammen 277. Døde 89 Mænd, 72 Qvinder, 57 Drenge, 68 Piger, tilsammen 286 Ere altsaa 9 flere Døde end Føde. De Døde ere bortrykkede at følgende Svagheder: Alderdom 23, Barselseng 4, Blodgang 1, Blodstyrtning 2, Brøstsyge 40, Durkløb 1, falden til Døde 1, Feber 12, Forløftelse 1, Frisler 1, hastig død 1, Hidsig=Feber 11, Hoste 2, Hovedpine 1. Jnflammation 3, Kopper 6, Kræft 3, Lungesyge 1, Mavekrampe 2, Modersyge 1 Skiørbug 5, Slag 75, Sprinkler 1, Svindsot 7, Trødske 2, Tænder 2, Tærende Syge 28, uangivne Svagheder 40, Vattersok 8. Slutning af Udførlig Forklaring over Kongeriget Ungerns Rettighed til Lille= eller Røde=Reussen. og Podolien &c.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
(See Maaneds Tidenden for Martii Maaned sidstl.)
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Endskiønt nu Kong Vladislaw i Bøhelm og hans Søn og Efterfølger Ludwig udi deres heele møisommelige Regierings Tid havde ey været i Stand til at handthæve deres Rettigheder mod Pohlen, saa forsømte dog Kong Ferdinand den Første ikke, strax Aaret efter at han havde tiltraadt Regieringen i Bøhelm Ac. 1527, i det mindste saavidt at forsvare og vedligeholde denne Krones Rettigheder, at han i Følge det (No. 17) hosføyede Sommersbergske Udtog fornyede ovenmeldte Forbund imellem Kong Georg i Bøhelm og Kong Cassimir i Pohlen af Av. 1462 med Kong Sigismund den Første, hvorved den Pohlske Besiddelse af Oswietzim og Zator altid var indskrænket til Kongens Livs Tid. - Efter denne Tid for Da rekommerekommer vel herom ingen besynderlig Handling eller egentlig Efterretning mere. Dog er i alle siden den Tid oprettede og ofte fornyede almindelige Forbund imellem de Bøhmiske Lande og Pohlen indtil nærværende Tider den mindelige Afgiørelse af de ældre saavel som nyere Stridigheder og Rettigheder stedse ved Commissarier paa begge Sider bleven betinget og forbeholden. Af denne hidtil saa kort, som mueligt, anførte heele Sags Tildragelse flyde i sammendragne Sætninger af sig selv følgende rigtige Slutninger: At Kongerne i Ungern alt i det 11te og 12te Aarhundrede, og udi endnu ældte Tider have halt i retmæssig Besiddelse de saa kaldte Røde= eller Lille=Reussen, og i sær de dertil hørende tvende anseelige Provincer Gallicien og Lodomerien. At bemeldte Konger i en uafbrudt Række have ført Titel og Vaaben af Gallicien og Lodomerien.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
At Kongeriget Reussen efter Kong Casimirs Død er igien tilfaldet og maatte tilfalde i sær Kong Ludwig, i Kraft af det med bemeldte Casimir oprettede og paa Pohlsk Side endda i Aaret 1673 gyldig erkiendte Forbund. At Maria, som Kong Ludwigs førstesødde Datter og Thronfølgerinde roelig har besiddet Reussen. At bemeldte Rige derpaa af hendes yngre Søster Hedewig, Dronning i Pohlen, med Magt og paa en uretfærdig Maade er frataget den Ungerske Krone. At Pohlen i det Forliig af 1412 vel er forbleven i Besiddelse af Landet, men at Paakiendelse af begge Parters Rettigheder og Prætensioner dog udtrykkelig er bleven betinget. At man paa Kongelig Ungersk Side aldrig og ey paa nogen Maade har frasagt sig disse Rettigheder og Prætensioner. At man vel i lang Tid formedelst mangfoldige indvortes Ud roeligheder, Krige og andre hindringer ey var i Stand til med fornøden Eftertryk at handthæve samme. At man dog har søgt paa alle muelige Maader at holde samme vedlige og uforkrænkede. At den Boheimske Krone ved de retmæssigste og gyldigste Tiller har forhvervet sig Lehnherligheds=Ret i sær til de Hertugdommer Oswitzim og Zator. At den har forsvaret og udøvet saadant med den Pohlske Krones udtrykkelige Bevilling og Afstaaelse, og derimod lade sin heele og aabenbare Ret paa Pohlen hvile hen. At derimod de efterfølgende Konger i Pohlen have revet til sig bemeldte tvende Hertugdømmer ved egenmægtige Midler og utilbørlige Afhændigelser, og Underkastelser af Vasallerne, tvertimod den Bøheimske Krones bekiendte Rettigheder, og uden dens Samtykke. At derfor alt hvad som paa Pohlens Side forebringes til formeentlig befalings Ret og Magt, ey kan være af nogen Kraft, og at altsaa den Bøheimske Krones velgrundede Prætensions Ret paa begge alt for længe siden omtvistede og hiem faldne Hertugdommer endnu fuldkommen staaer ved Magt. At man altsaa er aldeles besøyet til efter saa lang Tids Forløbendelig engang, og det saaledes, som det nu virkelig skeer at bringe de paa denne Side velgrundede Rettigheder og Prætensioner i saadan Opfyldelse, som saavel i Sagen selv en overeenstemmende med Billighed, som i dens Art uundgaaelig. J Sagen selv overeenstemmende med Billighed, da man frivillig afstaaer fra den største og anseeligste Deel af de under de Ungerske Prætensioner liggende Lande, hvoriblant hende rer for Exempel, foruden det Hertugdom Severien, heele Podolien, Volhynien, de Palatinater Lublin, Chelmac., og lader sig nøye med et meget maadeligt Equivalent. J Maaden uundgaaelig, da den Anmærkning, som indeholdes i det til Warschau overleverede Manifest, er grundet paa en desværre alt for lang Erfaring: At Republikens Forfatning aldrig giver noget Haab om disse Rettigheders endelige Afgiørelse ved ordentlige og eller sædvanlige Forhandlings=Veye.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Jligemaade skulde alle i Rhodus befindtlige Krigs og Transportskibe løbe ud med et anseeligt Corps Tropper, og foreene sig med andre armeerte Skibe, samt andre ved Fæstningen Budrum paa Kysten af Caramanien sammentrukne Tropper. - Paa den anden Side indrettede Capitan Bascha, efterat han havde ladet udruste alle i Dardanellerne befindtlige Krigsskibe, saavel Caraveller som og Schebeker, tilligemed 8 Brandere, og havde desuden Escadren fra Algier hos sig, sine Bevægelser saaledes, at saasnart han var kommen ud af Canalen, havde trukket til sig alle Krigs= og Transportskibe med Landings Tropper fra Øerne Tenedos, Lemnos, Mettelino og Chio og havde hernæst forstærket sig med dem fra Tschesme paa Kysten af Asien, han da kunde giøre sig Haab om med got Udfald at giøre et uformodentlig Angreb paa Havnen Ausa, og stikke den heele der for Anker liggende Russiske Flode i Brand, men Escadrerne fra Dulcigno og Tunis, samt den fra alle Sider sammentrukne fiendtlige Magt kunde imidlertid paa engang foretage en Landgang paa Øen Paros, ødelægge Land=Tropperne der og opbrænde Magazinerne.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Fortegnelse paa Copulerede, Føde og Døde udi en Deel Stæder i Europa for Aaret 1772.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Føde. Døde. Cop. Abo = = 253 334 Altona (Staden) = 1302 1565 341 Aalborg . . Amsterdam = 4607 106291169. Bergen = Bøhmen (Kongeriget) fra 1ste, Jan til 1ste Sept. Bourdeaux
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Carlscrona = Danzig Dresden Erfurt . Eisenach . Frankfurt Gotha Gothenborg. Grønningen. Harlem
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Haag,
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Hamborg.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Kønigsberg. Leuwarden. London, Leipzig Mannheim. Middelburg.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Norkiøbing.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Paris.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Petersborg. Ranzau (Grævskabet.) Rotterdam. Schneeberg i Ertzgeburg. Stockhelm
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Utrecht, Venedig,
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Wien.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Wandsbeck. AVERTISSk. Vis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, i 5 Acter, at Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=Papiir og Mk. paa Post=Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forsatteren til de Philosophiske Dromme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk. Hos Kongel. Uniersitets=Bogtrykker A. H. Godiches Enke boende paa Gammel Torv i No. 141., kan faaes følgende Bøger til Kiøbs: 1) Biskop Peder Herslebs 21 Prædikener over adskillige Søndags= og andre Terter, saavel som over de 7 Livets Ord i Dødens Stund, med Autor Portrait, a 4 Mk. 8 s.; 2) aparte samme Autor Almagt midt udi Afmagt, a 2 Mk. Stykke med Portrait; 3) Dannemark og Norges occonomiske Magazin indbefattende en Blanding af adskillige velsindede Patrioters (efter Problema) indsendte smaa Skrifter, angaaende den muelige Forbedring i Ager= og Have Dyrkning, Skov Plantning, Mineral=Brug, Huus Bygning, Fæe Avling, Fiskerie, FabrikVæsen og deslige, bestaaende af 8 Dele og med 2de Registere for synede til de 7 Deele, alle 8 Deele sælges med Kobberne for 5 Rd. 5 Mk. 8 s.; 4) Anviisning til at finde de Steder i de gamle Danske og Norske Love og Forordninger, hvoraf Kong Christian den 5tes Norske Lov for den største Deel er taget, a 24 s. Stykket; 5) Peplieres nye og fuldstændige Fransk og Dansk forbedret Grammatica, med hosføyet Titular Bog, a 3 Mk. 8 Sk. Stk. 6) Hil mar Curas Franske og Danske Grammatica, hvorudi findes al det som hører til at lære dette Sprog, saasom ret at udtale og skrive samme, mange Slags nyttige Verborum Brug, og grundige syntaxiske Regler, tilligemed en Fortegnelse paa de sædvanligste Ord, nyttige Samtaler for dem, som begynde, adskillige Franske Breve, og en god Forraad Exercitier for Lærende, saa og for nogle Lærere, forsynet med et dertil behørig dobbelt og tydelig Register, a Stk. 3 Mk.; 7) Johann Carl Mays Forsøg til en almindelig Jndledning i Handels Videnskaben, afhandlet paa en theoretisk og practisk Maade til stor Nytte for alle Handlende, 1ste og 2det Bind, a 8 Mk.; 8) Kort Underretning om Agerdyrkningen og andet, som henhører til Landvæsenet overalt i Danmark, sær udi Sielland og Fyhn, samlet ved mange Aars Øvelse og Forfarenhed, nye og forbedret Oplag, a 20 Sk.; 9) En Faders Underviisning til sin Datter, uddragen af den H. Skrift, nyttig for alle til en Leveregel, a 2 Mk. 4 s. Stk.; 10) Conrector Baumans korte Udkast til alle Europæiske Rigers Statsforfatning, formeret og fotralt, a 2 Mk. 4 s. Korn.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Priis=Courant. Rug Holstensk Td. Dansk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. a Rd. Holsteenske Rdlr. 3 Mk. s. Dansk Td. 3 Rd. 5 M. Rd. Mk. 4 Rd. 1 Mk. Høste Sild Td. Norsk Sild Td. 7 Rd. Jydskenkelt 5 a 6 Rd. Mk. Fyhnsk. Rdlr. 3 Mk. s. Holstensk Hvede Td. 5 Rd. 4 Mk. s. Tran Tønden 15 a 16 Rdlr. M. Laalandsk Td. Byg Td. 5 Rd. 3 Mk. 2 Rd. 5 Mk. . Norsk Tønd. Salt. puRdlr. Mk.. s. 3 Rdlr. Mk. s. Rdlr. Mk. s. Gryn Td. 6 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. M. Malt Tønden 3 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Lyneborger, Td. 3 Rd. Mk. s. 6 Rd. 4 Rd. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Kiøbenhavns Havre Td. Gryn Td. . 1 Rd. 4 Mk. 8 s. 7 Rd. 2 Mk. Spansk Tønd.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Engelsk Td. Rdl. Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Boghvede=Gryn Tønd. 7 Rd. M. Fransk Td. Viin. Et Bonde=Læs Brænde. 1 Rd. Mk. s. Erter Tønden Fæde Vahre. 5 Rdlr. 2 a 4 Mk. En Adme Rhinsk Viin. 65 a 85 Rdlr. Et Læs Torv. 1 Rd. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Jslands salted Lammekiød Tønden, 10 a 11 Rd. uden Rigs Et Oxebr. rød Viin. 40 a 60 Rdlr. Kul Tønden. 64 a 80 Rdlr. 2 Mk. s. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 3 Mk. s. Et Oxsehv. Fransk Viin. Oste Fynske Skpd. Holsteenske Skpd. Rd. uden Rigs uden Rige. 44 a 60 Rdlr. 46 a 64 Rd. 24 a 26 Rdlr. Foering. Høe et stort Læs 2 Rd. 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Smør Fynsk Td. 12 a 14 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin, 30 Rdlr. 84 a 88 Rdlr. dito mindre Halm et Læs 1 Rd. 3 Mk. 1 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Tælle Lisp.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Sællandsk Td. 26 Rdlr. 2 Rd. 3 Mk. 8 s. uden Rigs 54 a 58 Rdlr. Høns og Fiederværk. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. s. Humle. Bruuswiger) Skpd. Garlet. 60 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Kalkonske gamle Parret - unge Parret 1 Rd. 2 Mk. : Bergens Fisk Skpd. 11 a 12 Al. Norsk Jern Skippd. 40 Rdlr. Capuner sæde et Par 10 a 11 Rd. mavre et Par 1 Rdlr. 3 Mk. Mk. s. Graasey salted Td. tør Skippd. Tiære Tønden 4 Rd. Mk. 9 Rdlr. Hør Skipd. 33 a 34 Rd. efter den Høns gamle Parret. unge Parret. 3 Mk. s. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1773-04-01
Klipfisk Skippd. Norsk Torsk salted Td. 10 a 11 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 20 a 25 Rdlr.) Bonitet, 5 Rd. Mk. Kyllinger et Par 1 Mk. a 4 s. Jslandsk Td. 5 a 6 Rd. Mk. Pommersk Fyr, 3 Rd. 2 Mk. a Rdlr. Duer et Par Jslandsk tør Fisk Skpd. 1. 215 Rdlr. M. Pommersk Bøg 3 Rd. 3 Mk. Æg en Suces 1 Mk. 8 s. Brænde Favnen. Ænder et Par 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1773-04-02
Maltha, den 17de Februarii. En ung Augustiner i et Kloster, som Venctianerne endnu have i Scio, fik nyelig i Sinde, at ville være en Tyrk. En alt for streng Superior, som ey bar over med ham i nogen Forseelse, og straffede Feyl skarpere end virkelige Forbrydelser, i Verden blive straffede, forbittrede denne unge Geistlige, uden at forbedre ham. Haab om en frie og utvungen Levemaade bevægede ham til Affald, hvorpaa han fik Tilladelse at boe hos Bassen. Men han fortrød snart sit Affald, gik til en Fransk Geistlig, bevidnede ham sin Samvittigheds Nag, og erklærede, at han havde i Sinde offentlig at legge samme for Dagen, og ved sin Død igien at hæve den Forargelse, han ved sit Affald havde givet; han søgte nu intet uden MartyrKronen. Den Franske Geistlige raadede ham, i Stilhed, at begive sig bort, og ingen Opsyn at giøre. Men Augustineren vilde betegne sin Tilbagevendelse til den Catholske Religion med de samme mærkværdige Omstændigheder, som vare skeete ved hans Affald; han skriftede, annammede den hellige Nadvere, greb fat paa et Crucifix, og løb giennem Gaderne bestandig raabende: at Mahomed er en Bedrager, og hans Religion et Paafund af Diævelen. Han kom lige til Bazar eller Torvet, uden at blive greben. Der kastede han sin Turban af Hovedet, og traad den under sine Fødder. Den forbittrede Pøbel rev ham Korset af Hænderne, slog det i Stykker, og førte ham for Bassen, som er en sagtmodig og mild Mand, uagtet hans Nidkiærhed for den Mahomedanske Overtroe. Han havde Medlidenhed med dette Menneske; som havde spottet Propheten, tilgav ham uden Bitterhed eller heftig Vrede denne Afsindighed; formanede ham til at tie, og benytte sig af den Skaansomhed, hvormed man søgte at redde ham. Men Augustineren havde ingen Øren. Bassens Mildhed gjorde ham ikkun meere resolveret. Man lod derpaa Skarpretteren komme. Bassen befalede, at hugge Hovede af dette Menneske. Hiin gjorde sit Embede, men ikkun med Fladen af Sværdet, hvilket Bassen under Haanden havde befalet ham. Man vilde indjage denne Augustiner Skræk, men forgiæves; han blev endda ved at bande Mahomed og Koran; og hvad gjorde da Bassen, det som man i mange Christne Lande maaskee ikke vilde have gjort. Han lod det beroe ved at erklære Augustineren for afsindig, og lade ham som saadan een indsperre.
Berlingske Tidende, 1773-04-02
Constantinopel, den 17de Februarii. Her forsikres overalt, at Vaabenstilstanden imellem Rusland og Porten paa nye er forlænget til den 21de Mai.