Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-06
Den i Dag ankomne Estaffette har medbragt følgende Nyheder: Correspondencen imellem Frankrige og Østerrige er endnu bestandig stærk. Den Coureer, der har bragt det Østerrigske Ultimatum til London og derfra er vendt tilbage til Wien, er d. 20 passeret Nancy. - Argus siger: at det nu er aabenlyst, at Engellands nuværende Ministere ikke ville have Fred, men ønske at fortsætte Krigen, og drive Sagen til det yderste. - De Engelske Stocks falde. – Kongen af Holland har ladet overlevere Kongen af Spanien fire Æreslegionsordener, og denne har igjen sendt Kongen af Holland fire Carl den Tredies Ordener. - Den Storm, der i Dunkirchen har anrettet saa stor Skade, har strakt sig lige til Nantes. - J Paris gives nu intet glimrende Aftenselskab, hvor man ikke ønsker Dr. Gall, ingen talrig Diner, som han ikke indbydes til. Damerne tale om intet uden Organer, og man bærer Bonnets og Toques a la Gall. – Storførste Constantin ventes til Jassy J det Adriatiske Hav er ankommen en Engelsk Escadre. - De Juveler, som vare forenede ved Supeen i Anledning af den Østerrigske Keisers Formæling, vurderes for 130 Mill. Gylden. - Hertugen af Chablais, Kongen af Sardiniens Oncle er død i Rom 67 Aar gammel. - De mange Tusinde modtvillige Fattige i Lissabon skulle nu indsværres i Arbeidshuse. Ogsaa den overordentlige Mængde, for det meste meget rige Klostere forestaaer en Forandring. - Viinhandlerne i Portugal, som ellers sendte mange 1000 Fade Viin til Engelland, ere nu i stor Forlegenhed. Allene af Citroner gik hver Maaned 23 Mill. til Engelland. - De forenede Staters Jndtægt i afvigte Aar var 15 Mill. 800,000 Dollars, og Udgivten 12 Mill. 600,000 Doll. Den resterende Nationalgjeld af 57 1/2 Mill., og kan være afbetalt i 16 Aar. - Keiser Napoleon skal paa sin Tilbagereise fra Jtalien have havt en Samtale med Mairen i Maynz, hvori der, efter adskillige Spørgsmaale om Coursen paa Rusland, blev bestemt, at indkjøbe en stor Deel Russiske Natural Varer, der tildeels indtil videre, skulle oplægges. - Den Danske Minister i Petersborg, Kherre Blohme, har havt en særegen Audience hos Keiseren. - Kongen af Sverrig har udnævnt den Svenske Gener. Handels Agent Kanzow i Lissabon til sin Charge d'Affaires og Handelsagent ved det Portugisiske Hof i Ris Faneiro i Brasilien. - J Altona er udkommen en Placat, som under en Mulct af 10 til 50 Rdlr. paalægger alle Stadens Jndbyggere og Gjestgivere at opgive alle ankommende Fremmede i det seneste inden en Time efter deres Ankomst. – J Lissabon har man fundet 25,000 Baller Brasil. Bomuld. - Keiser Napoleon arbeider stærkt med sine Ministere og Statsraader. J Jversens Avis læses følgende: Skulle den gode Mand, som i de berlingske Aviser No. 4 opgiver det Raad, at Landets Godseiere, som nogenlunde havde Evne dertil, skulde opkjøbe deres egne Bønders Kornvare, have taget i Betragtning: a) hvorledes Pengeforfatningen er i Staten; b) hvor stor en Sum for hver enkelt til slig Jndkjøb kan udfordres; c) hvormegen Loftsrum udfordres til disse Kornvares Oplag; d) hvorledes disse Kornvare i Tiden skal blive førte til Udskibningsstederne; e) hvor stort Godseierens Tab og Hazard ved dets Udsalg kan blive, især om han selv skal fragte Skib til dets Bortførsel. Disse Betragtninger giør, at mangen Godseier, ja de fleste, vel mueligt med et blødende Hjerte, maae oppebie Udfaldet af nærværende Landets Forfatning, og sige hos sig selv, den Steen man ikke kan løfte, maa du lade ligge, og den som ikke kan staae, maa falde. De 2de opgivne Exempler, Christiansædes Eiere og Justitsraad Neergaard, kan paa ingen Maade i denne Handel komme i Betragtning, der første formedelst hans Stilling i Staten og den sidste formedelst hans anseelige Formue. - Skulde derimod Dannemark i nærværende Forfatning ikke tydelig lægge for Dagen: 1) at Bondestanden ikke bør trække alle sine Jndtægter af Plougen; 2) at alt ikke bør beregnes ham til Udgift i rede Penge 3) at Kreatur Tillægget, især paa Øerne, er i en ringe Forfatning; 4) at Øerne for største Deel mangle Græsning til Kreaturers Tillæg; 5) at denne Artikel mueligen i Tiden mere indskrænkes, og 6) at den Græsning nu haves, ikke alle Tider paa bedste Maade anvendes. Et endnu maae jeg erindre, Opgiveren af omhandlede Forslag taler ikke om Selveierbønder, hvis Opretholdelse er maat paaliggende. Rettelse: Side 520 Lin. 13, trække dem i Land læs, trække paa Skibet.