JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Til Patrioten paa Winger, Hvor i al Verden er De falden paa, Min Herre, at blive Patriot, Kand der og være Mennesker til henne i Biergene, som lader sig den almindelige Nød være angelegen, og hvor kand den Jndifference, som ved saa mange Hundrede Aars roelig Besiddelse har faaet Hævd over vore Jndbildninger, have rørt en Million Part af Nationen, det er Dem, Min Herre, og bevæget Dem til at tænke paa, at giøre nogen Forandring i vore Oeconomiske Indretninger, Det er ikke fordi vi jo meget høilig trænger dertil, at jeg tviler paa, at deres smukke og fra al egen Fordeel henseende Forslag og Formaninger, neppe vil finde manges Biefald; men det er fordi jeg tænker, at vi endnu ikke ere dannede til at fatte dem. Vi De overtale os til, at elske vort Eeget, At betjene os af det, den gavmilde Natur endog har givet os til Overflødighed: Vil De indbilde os, at vi i mange Tilfælde kunde undvære det Fremmede og behielpe os med det vi selv virke og forarbeide i Landet, saa betænk, hvilke mægtige Fiender De har at overvinde; En ubetænksom Ungdom, En præoccuperet Mandom og En fra bestandig Sædvane aldeles uovervindelig Alderdom; Fiender, som vi skulle elske; De ere opammede i vort eget Skiød. De ere Lemmer paa det samme borgerlige Legeme som vi, De have et fælles Fædreneland med os. Vel er det sandt, at ingen Nation paa Jorden kand sige sig frie for denne Fejl, at det Fremmede jo glimrer meer hos dem, end deres Eget; dog at den mindste Part af Folket hos andre, har været af denne Meening, beviiser deres mange Indretninger af Haandværkere, Fabriqver og andre Establissements, som hos dem ere begyndte og vedligeholdte; men, at den største Part af Folket hos os endnu af denne Meening er indtagen, beviser Udfaldet af de her i Landet anlagde Værker og Manufacturer, som for det meste, fra en og den samme Tiid, kand regne deres Begyndelse og Ende. Men, Min Herre, den Ære som De dog fortjener, for Deres roesværdige Hensigt, bør man derfor ikke nægte Dem, og i hvem De er, eller med hvilken høi Caractere De end kand være distingueret, saa meriterer De dog den Højeste, at kaldes en værdig og retskaffen Borger. Saasnart Deres Efterretning, om at brænde Brændeviin af Rognebær i Jnteligenz-Sedlerne Nr. 42 og No. 43, var bekiendtgjort, lod jeg strax afsanke et Par Sækker af samme Bær, og gjorde Prøven, efter den af Dem givne Forskrivt, men den deraf distilerede Spiritus, var ikke saa aldeles god, som Deres; jeg slutter at der til kunde været Aarsage, først at Rognebærene havde faaet Skade af Natte-Kulden, som allerede havde begyndt, førend Deres Underretning i Jntelligenz-Sedlerne udkom, og dernæst, at nogen Fejl ved Distillationen kunde være begaaet; men jeg lover Dem, at jeg til Sommeren skal giøre en nøiere og meere forsigtig Prøve; J det øvrige skulle jeg meget ønske, at Min Herre, til min og fleeres Efterretning, ville i Jntelligenz-Sedlerne bekiendtgiøre Maaden paa hvilken De præparerer de omskrevne Patatos Gryn; Jmidlertid giør jeg mig en Honneur af at være Patriotens
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Bekiendtgiørelser: Onsdagen den 6te December næstkommende bliver af mig undertegnede atter et præcieux Jtaliensk Fyhrværkerie afbrændt, som det forrige af afvigte 8de October langt overgaaer. Samme fører den Titul: Den flyvende Venus, som pasop repasserer igiennem Solen. 1.) Representeres et Stykke af 12 Kanon Smeller, som, ligesom hilser de gunstige Tilskuere. 2) Passerer den flyvende Venns den staaende, Soel. 3.) Efter at Venus har passe og repasseret den staaende Soel, forvandler sig samme i en Circul af lutter staaende Stjerner. 4.) En sig drejende Soel med adskillige Jld Farver. 5.) Nogle Romerske Lys. 6.) Nogle Jord-Kurver. 7.) Et drejende Hiul med nogle hvide Lillier, Midten. 8.) Et Dito med istaaende Stjern. 9.) Et stort Kongeligt Bouqvet. 10.) Nogle Bombe-Rører med Stjerner. 11.) Nogle Pots-a-Feus. 12.) Et stort Hjul, illumineret, som i midten representerer en Rose. 13.) En stor staaende Pyramide med 3 adskillig Figurer. 14.) Endelig bliver tilsidst nogle smukke Stykker, fremviist, for fuldkommen at fornøje de gunstige Tilskuere. Medborger. Skue=Pladsen bliver igien hos Sr. Carl Geberlein, hvor han nu, som tilforn, baade Have og Lyst-Huus, af Godhed og uden Betaling har overladt mig. Indgangen skeer atter ligeledes igiennem den store Have-Port, og bliver Begyndelsen præcise Klokken 4. For at undgaae al Uorden, og ikke alt for længe at opholde de gunstige Tilskuere i Kulden, vilde enhver behage at lade afhændte de billetter, som de agte at tage, hos mig i mit Logemente hos Sr. Kirchhoff, Dagen tilforn, nemlig Første Plads paa Lyst-Huuset a 2 Mark, og i Haven for 24 sk. Og meldes til Efterretning. at uden Billet bliver siden ingen indladt. Anton Campioni.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Underhaanden er tilkiøbs afgangne Jacob Syllesborgs Gaard i Nedre Vold-Gaden, bestaaende af Under- og Over-Værelser med 5 Jern Kakkelovner, 2 Kiøkkener og 2 Bryggerhuuse, under Gaarden en Brandfrie- og en Bielke-Kielder, J Gaarden et Fæehuus med Høe-Loft over Gaarden er assureret i Byens Brand-Cassa for 800 Rixdaler og deraf det 15de Aars Præmie betalt. Kiøberen kand ellers faae staaende mod første Prioritet i samme 400 Rdlr. og imod anden Prioritet samt antagelig Caution 240 Rixdaler. Skulle hertil findes nogen Liebhaber, behager samme at addressere sig til Byefoged Hagerup.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Guldsmed Peder Hørloch er findet under Haanden at sælge sin iboende Gaard i Slots-Gaden, beliggende, hvor Liebhaberne med Ejeren selv om Conditionerne vil behage at forene sig. Man har nu Endelig bragt det dertil, at Sal. Raadmand Tullins Skrifter, baade trykte og utrykte, ere samlede, efterseete og inddeelte i 2 Tomer, saaledes, at enhver Tome vil udgiøre Et Alphabeth; Men da hans efterladte Enke, formedelst den store Bekostning, som derpaa maa giøres, ikke kand lade alle 3 Tomer paa eengang komme for Lyset, ej heller deraf giøre noget stoort Oplag, har hun besluttet, at lade Skrifterne, Tomme viis udgaae, og at modtage Subscription for at erfare, om hun kand blive Skadesløs Til den Ende er forfattet en trykt Plan, hvorudi de, som ere Elskere af den Sal. Mands Skrifter, inviteres til at tegne sig for et eller fleere, Exemplarer af alle 3 Tomer, da intet betales førend den første Tomme er ferdig, som da strax bliver Subscribenterne tilstillet; og saaledes forfares, med Anden og Tredie Tome, naar samme forlader Pressen. For hver Tome betales da paa Median Skriv-Papiir 72 sk. og paa stoor TrykPapiir 60 sk.; Men de, som ikke har subscriberet, betaler een Rigsdaler for det første og 72 sk. for det sidste Sort Papiir. Subscriptionen modtages her paa Stædet udi Enkens iboende Gaard, hvor tillige den trykte og af hende underskrevne Plan kand bekommes. Hvem, der paa andre Stæder i begge Rigerne modtager Subscriptionen paa Enkens Vegne, bliver, saa snart mueligt, i de Danske Gazetter bekiendtgjort. Alle 3 Tomer venter man ganske vist inden næste Aars Udgang kand være trykkede, saafremt man kand faae saa mange Subscribenter, at man seer sig skadesløs.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Christiania den 21 November 1769. Findes Leilighed for en Student til at informere Børn, allerhelst paa Landet, da anvises samme fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Hos Peter Otto Bøyesen kand faaes beste nye hiemkomne Engelske Hvedemeel i Sække og min dre Partier, Hollandsk Nøgel-Ost af 3 Sorter, Confectur=Figener, Krak-Mandler, Valnødder, syltet Jngefær, Valnødder og Pomerantzer, samt bedste lugtende Vande, for billige Priiser. Skulle nogen have at sælge en smuk Fruentimmer-Slæde med tilhørende Eqvipage, alt i god Stand, da kand ved mig Liebhabere anvises. Hos Adolph Warncke er at bekomme god Holsteensk Stoppel-Smør i halve Tønder, og god gammel Rom, som og Lemon Saft.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Hvor nogle Dunker gode Anchois ere til Kiøbs, anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Hos Johanne Wirman er at bekomme beste Holstenske Æbler for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Hos Augustinus Bøyesen paa Bragernes er at faae oprigtige Swerzisch forunderlige Essentz, med trykt Efterretning hvorfor, og hvorledes den skal bruges. Pebe-Roed. Sælges nu i Prindsens Gade af Jens Munch hos Hendrich Kirksteen for Sex Skilling Skaal pundet, men i heele Bundter circa 40 a 50 Pund for Fiire Skilling Skaalpundet.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Christiania den 20 November 1769. Hviide og røde Kaal-Hoveder, saavelsom lyse Grøn- og Blaa-Kaal, samt Petersille, Sellerie, Pastinak- og Guul-Rødder, Porro og Nordsk Peberod, ere at bekomme for billig Priis hos Urtegaardsmanden L. G. Horrn.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Hos A. Lercke er at bekomme Holsteenske Æbler, dito Byggryn, tørre Kirsebær, Hollandsk og ØsterSøes Liin, Gaasefiær og Aalborger Spege-Sild i halve Qvarterer, alt for billige Priiser.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Hos Hans Orches Bloches Enke logerer et Fruentimmer, som syer, vadsker og opsætter Præste-Kraver, efter den nu brugelige Fassong.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Herved bekiendtgiøres, at Mandagen den 27de November næstkommende, om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver efter afdøde Major Jacob Kræftings Stervboes Skifte-Forvalter Hr. Afsessor og Sorenskriver Colbiørnsens Forlangende, Auction foretaget paa Woyen i Vestre Bærum, og til Højstbydende bortsolgt fornævnte Stervboes Løsøre Effecter af Sølv, Tin, Kaabber, Messing, Blik, Jern- og Steen-Tøj, adskillig Huusgeraad, Sengeklæder og Linnet, GaardsRedskab, Kiøre og Ride-Tøj, Hæste, Fæ, Sou ver, Sviin og smaae Creature, Korn af adskillig Slags, samt endeel Høe, Muur- og Tagsteen, med videre.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
En gift Kone søger Tjeneste som Amme hos et Herskab; Skulde nogen behøve hende, da er hun at finde i Skedsmoe Gaarden i Watterland paa Hiørnet af Bukkehorn Gaden, og kand hun naar forlanges tiltræde Tienesteen.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Hos Hans Wang bekommes bedste Arach og Citron Saft i Bouteiller til billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Fra Snov-Skibet Providentin, paa Biørvigen beliggende, er Natten til den 18de November af kappet det ene Land-Tov, 4 en fierendeel Tomme tykt og noget sledet, som er kappet tæt ved Skibet. og ved Landet, og bortstaalet; Længden derpaa var omtrent 30 Favner; Hvem som derom kand give mig Peder Torgersen nogen Oplysning eller og om nogen skulle saadant Tov falbyde, da mig saadant tilkiendegive, skal nyde en raisonable Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
J Bogtrykkeriet er indlagt til Fals følgende Bøger: Ludvigs Engelske, Tydske og Franske Lexicon, samt et Tydsk og Engelsk Dito, indbundne og ved conditioneret, for 3 Rdlr. 2 Mk. Videre: 1.) Joh. Lundii Judische Helligthumer, med Kobberstykker, in Folio, 3 Rdlr. 2.) Math: Flacii Clavis Script: Sac: 2 Rdlr. 3.) Classi Philolog, Sac: Engelsk B. 2 Rdlr. Videre: Uindbundne. Flavi Josephi Jødiske Historie i 3 Deele, forfattet paa Dansk med Anmærkninger af Andreas Reyersen, uindbunden for 4 Rdlr. 72 sk.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
En Dansk Farve-Bog, til almindelig Nytte, eller kort Underretning om at farve Ulden, Silke og Linned, tilligemed Opskrivt paa nogle Slags Blæk, saa og om at aftage alle Slags Plætter paa Tøj, 24 sk. Naturlig Hexerie eller Samling af en Mængde curieuse og fornøjelige Kunst=Stykker, &c. 64 sk. Belisarius, i Dansk oversat, fiin Papiir, 40 sk. Aandelige Taler over de sedvanlige Søn og FestDagers Evangelier, holden for det Høi-Kongelige Herskab af M. J. K. Bloch, første Deel, 1 Rdlr.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Et Land-Apothek til Danske Landsmænds Nytte, 48 sk. Forsøg til et Udkast af en Historie over Folkenes Oprindelse i Almindelighed som en Jndledning til de Nordiske Folkes i Særdeles, af P. F. Suhm, 1 Rdlr. 16 s.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Afhandling om de Norskes og endeel andre Nordiske Folkes Oprindelse, som Jndledning til den Norske Historie, med et Anhang om Tids-Regningen i den Nordiske Historie til Harald Haarfagers Tiider, ved G. Schøning, 1 Rdlr. 32 sk. Et Forsøg om de allerkraftigste Midler til at bevare Søe-Folkenes Helbred i den Kongel. Flode, samt tvende Skrivelser og Febere og Besmittelse, ved James Lind, M. D. 64 s. Videre: No. 1. Joachimt Langi oratoria facra. The complet French master. Pfanneri amænitates scripturæ. Liber de stilo novi Testamenti. Östervaldi compend. Theol. Christian. 6 Le porttage du Lion. The complet French master. 8 Hernaturlyk Tover boeck of SpeelToneel der Konsten. 9 De formulis Coloqutorum. 10 Das Leben Achabs. Consilia Theologica.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Memoires de Melvil. Thesaurus epitaphiorum. Christian Weisens Fragen uber die Logiea. Melange de Sermons. Johannis Ebarti enchiridion. Encheridii locorum. Comenii Jan: tri ling. Das Antidotum. Index vaticiniorum. De Exico Hedemand.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Theologie breviarium.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Nouvelle methode.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Theepistle dedicatorp.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-22
Historiarum nostri. Confessions Augustanæ. B. Alle ovenanførte Bøger ere til Forhandling, nedsatte her i Bogtrykkeriet for 4 Rdlr. P. S. Bliver ovenanførte Bøger inden 14 Dage, ikke afsadte, bedes Eieren at tage dem igien.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Sedler. NorSellige. No. 48. Onsdagen den 29. November 1769.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Korn-Taxten. Av alle Slags er efter Hans Kongelige Majestæts Allernaadigste Lov saaledes sat for indeværende Aar 1769. Landskyld og Leeding. Et Skippund Rug-Meel 7 Rdlr. Et Skippund Byg-Meel eller Malt, 6 Rdlr. 2 Ort. Et Skippund Blandings-Meel eller Malt 5 Rdlr. 3 Ort. Et Skippund Havre-Meel eller Malt; 5 Rdlr. 1 Ort. En Tønde Landskyld-Korn eller Byg, hvor det ikke ydes efter Vægt og Tyngde, 3 Rdlr. En Tønde Landskylds- eller Leedings-Havre. 1 Rdlr. 2 Ort.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Tiende. En Tønde Rug, Tore-Korn, Hvede eller Efter 3 Rdlr. 1 Ort. En Tønde Byg. . . 2 Rdlr. 1 Ort. En Tønde Strit-Bland-Korn. . . . . . 1 Rdlr. 3 Ort. 12 Sk. En Tønde Havre. . . 1 Rdlr. 2 Ort. En Tønde let Byg. . . . . . . . 1 Rdlr. 1 Ort. En Tønde let Havre. . . . . 1 Rdlr. Hvilket til alles Efterretning bekræftes med vore Hænder og Signeter.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Christiania den 20de November 1769. C. H. von STORM. F. NANNESTAD. (L. S. (L. S.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Bekiendtgiørelser: Jfald nogen skulle være Sindet at tilhandle sig en Gaard paa Landet, enten til Beboelse, eller Lyst-Gaard i Nærheden af Christiania, lader Frue Cancellie-Raad Kølles tilkiendegive, at hun er Sindet at sælge hendes paaboende Gaard Snarøen, om antagelig Bud skeer: Gaarden er beliggende i Øster-Bærum ved Lavmands-Gaarden Forneboe, og bestaar Bygnings-Værelserne, som ere til Eieren selv at beboe, i en Stue 3 Kammere, betrukne og malede, med 4 JernKakkelovne, Kiøkken med et lidet Spise-Kammer, og i Skorstenen en liden Bagerovn med Jern Dør for, saa er og i Brandstædet indmuret tvende støbte Jern Plader; under Bygningen er en Kiælder. Lige for samme Bygning er en Have, med Brønd i, til at vande Haven; en Jord-Kiælder til at indsætte Kiøkken-Gevexter til Vinter-Provision. Nødvendige Huuse til Creaturene og Grøden Avling, samt til Folkene, og i Folkenes Stue en Bagerovn i Skorstenen, ligesaa i Brygger, huus-Skorstenen en Bagerovn, samt en indmuret Brygger-Kiedel af Kaabber; Næst ved Brygger, huset er Rullestue, eller til Drengestue, desuden over Folkenes Stue er et brav stort Værelse. Gaarden ligger behagelig, og findes dertil baade god Eng- og Ager-Land, Fæhavn, god Skov meest Laste-Skov, saa er der og færsk Kildevand, som ikke fattes Vand enten om Sommeren i stær Tørke, eller i stærk Kulde om Vinteren; ved Kilden er tvende Færskvands Fiskedamme, og ved Fæhuset er og en Carus-Dam. Fiskeri og Vaddrætter er der og omkring, hvor adskillige Slags Søe-Fisk faaes, samt Skæl-Fisk af Ræger, Skæl, Hommer og Østers, saavelsom Vildænder omkring i Havnerne.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Lars Loffsrud er Sindet under Haanden at sælge sin iboende Gaard, beliggende paa Ridebanen ved Vatterlands Kirkegaard, Grubbe Gaarden kaldet, som er et godt Huus-Nærings Sted, med Frugt- og Urter-Hauge til.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Guldsmed Peder Hørloch er sindet under Haanden at sælge sin iboende Gaard i Slots-Gaden beliggende, hvor Liebhaberne med Eieren selv om Conditionerne vil behage at forene sig. Hvor nogle Dunker gode Anchois ere til Kiøbs, anvises fra Bogtrykkeriet. Man har nu Endelig bragt det dertil, at Sal. Raadmand Tullins Skrifter, baade trykte og utrykte, ere samlede, efterseete og inddeelte i 3 Tommer, saaledes, at enhver Tome vil udgiøre Et Alphabeth; Men da hans efterladte Enke, formedelst den store Bekostning, som derpaa maa giøres, ikke kand lade alle 3 Tomer paa eengang komme for Lyset, ej heller deraf giøre noget stoort Oplag, har hun besluttet, at lade Skrifterne, Tome-viis udgaae, og at modtage Subscription, for at erfare, om hun kand blive Skadesløs. Til den Ende er forfattet een trykt Plan, hvorudi de, som ere Elskere af den Sal. Mands Skrifter, inviteres til at tegne sig for et eller fleere Exemplarer af alle 3 Tommer, da intet betales førend den første Tome er ferdig, som da strax bliver Subscribenterne tilstillet, og saaledes forfares med Anden og Tredie Tome, naar samme forlader Pressen. For hver Tome betales da paa Median Skriv-Papiir 72 sk. og paa stoor TrykPapiir 60 sk.; Men de, som ikke har subscriberet betaler een Rigsdaler for det første og 72 sk. for det sidste Sort Papiir. Subscriptionen modtages her paa Stædet udi Enkens iboende Gaard, hvor tillige den trykte og af hende underskrevne Plan kand bekommes. Hvem, der paa andre Stæder i begge Rigerne modtager Subscriptionen paa Enkens Vegne, bliver, saa snart mueligt, i de Danske Gazetter bekiendtgjort. Alle 3 Tomer venter man ganske vist inden næste Aars Udgang kand være trykkede, saafremt man kand faae saa mange Subscribenter, at man seer sig skadesløs.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Christiania den 21 November 1769. En Kiøbmands Karl, der, foruden det Norske kand correspondere i det Engelske Sprog, søger Condition paa et Comptoir. J fald samme ej kand erholdes, tilbyder han sig til Tieneste hos Fogdere, Sorenskrivere eller andre. Efterretning, hvor samme er at finde, gives tilkiende i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Af mig Jacob Borg fabriqveres adskillge Sorter godt fiint rødt og sort Lak, som er hos mig til Kiøbs for billige Priiser.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Udi min Gaard har i nogen Tiid opholdet sig en Griis, omtrent et halvt Aar gammel; Eieren ville behage ved Afhæntelse at befrie mig for længer at føde den. Jens Christ. Smith. Saa nyttig Mathematiqven er for de adskillige Stænder, der samlet udgiøre Staten, og i sær for den Militaire Stand, saa vanskeligt og besværligt haver det hidindtil været baade at give og faae Underviisning i samme paa Dansk, saaledes at Tiden paa det nyttigste blev anvendt. Mangel paa Lære-Bøger i Sproget, som foreenede de strengeste mathematiske Beviis, og deres Anvendelse, til Nytte for Sælskabet, har gjort mundlig Dicteren og skrevne Collegia nødvendige, og disse har igien forspildt megen Tiid, som en duelig Lærer, til de Lærendes Nytte maatte have viist at anvende bedre. For at avhielpe denne Mangel har jeg igiennemseet, og bragt mine hidindtil, her ved den Norske Militaire Skole, dicterede Forelæsninger i den Orden, at samme forhaabentlig i Fremtiden kunde tiene til en LærreBog, baade her ved Skolen og for andre, i hvilken Hensigt jeg er sindet, samme ved Trykken at udgive, og strax at giøre en Begyndelse med Mathesis pura (Arithmetiqven, Geometrien og Trigonometria plana), samt Land-Maalingen, som tilsammen skal udgiøre et Bind in Qvarto med de fornødne Figurer paa a parte Kaabber-Plader, som bag i Bogen kand indbindes.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hvad Værkets Jndretning i sig selv angaaer, saa har jeg paa den, efter mine Tanker tydeligste Læremaade, søgt at foredrage først Theorien, og paa denne at bygge Praxin. Med Exempler, laante av daglige Erfaringer, har jeg stræbet, som of teste at oplyse, hvad som maatte synes at falde Begyndere besværligt; thi jeg har ei allene havt de Begyndere for Øjne som haver Anledning til at profitere af en Lærers Vejledelse, men endog de, som ved Hielp av egen Lyst og Genie vilde stræbe i disse Videnskaber at giøre nogen Fremgang. J det Practiske har jeg stræbet at være saa nyttig som muelig, og ikke sielden har jeg viist hvorledes endog de, som ikke ere Mathematie, kand hielpe sig i et eller andet Tilfælde, som foren Officier i Felten i Særdeleshed kunde indtreffe. Men da dette Verk vil udfordre saadanne Omkostninger ved Tryk og Kaabberstik, som overgaaer hvad som i et uvist Haab bør voves, saa indbydes herved til Prenumeration med halvanden Rigsdaler per Exemplar paa Tryk-Papiir og 1 Rdlr. 80 sk. paa Skriv-Papiir, da Verket siden udenEfterskud inden Augusti Maaneds Udgang næstkommende, til de Herrer Prænumerantere vorde udlevered. Og da Oplaget retter sig efter Prænumeranternes Antal, saa udbedes Liebhaberne jo før jo heller her i Christiania sig hos mig at anmelde, og da ikkun meget faae Exemplarer oplægges over det prænumererede Antal, saa vil Exemplaret siden koste 2 Rdlr. paa Tryk- og halvtredie Rdlr. paa fiint Skriv-Papir. Skulde denne første Begyndelse finde Publici Yndest, og tillige løbe av uden Skade for mig som Forlægger, skal derpaa skrax følge, i samme Smag, mine Forelæsninger over Fortificationen og Civil Bygnings-Kunsten, og derpaa Artilleriet, og Mechaniken.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Christiania den 24. November 1769. M. S. Døderlein.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Prof. Math. ved den Kongel. Norske Militaire Skole.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Madame Sal: Coyas er beste Slags sure syltede Valnødder til Kiøbs enten i Stykkeviis for 2 en halv s. eller pr. 100 for 2 en halv Rdlr.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Knud Smed, boende paa Hiørnet af øvre Vold-Gaden, er en nye Mands-Slæde med Skiæker og Skriin at faae til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Andr. Lærke er at bekomme gode Franske Æbler, Holsteenske Krigs Dito, og tørre Kirsebær, alt for billige Priiser.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Johan Herman Kirchoff er til Kiøbs: Arach paa Butellier, Soya paa halve Butellier, saltede Valnødder i Krukker, holder 12 Stykker, hver Krukke, Anchois i Krukker, holder 2 Pund. hver Krukke; alt til billigste Priser.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Adolph Warncke er at bekomme god Holsteensk Stoppel-Smør i halve Tønder, og god gammel Rom, som og Lemon Saft.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Madame Jørgen Pedersen er gode Anchois til Kiøbs, for 6 Mark Dunken.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos os undertegnede falbydes Muursteene, som ere fabriqverede paa Gaarden Hof i Røgen-Sogn og kand for billig Priis bekommes hos Holger Arctander. Christian Nielsen. Muurmester.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Hans Orches Bloches Enke logerer et Fruentimmer, som syer, vadsker og opsætter Præste-Kraver, efter den nu brugelige Fassong.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Dersom den i Jntelligenz-Sedlen No. 47, af den Wingerske Patriot sig anmeldte Medborger, skulle for Curieusite forlange at smage den Førstes Rognebær-Brændeviin imod sin Eegen derpaa gjorde Prøve, da kand i Bogtrykkeriet gives addresse, hvor samme hannem til Tieneste anbydes. Findes Leilighed for en Student til at informere Børn, allerhelst paa Landet, da anvises samme fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Hos Johanne Wirman er at bekomme beste Holstenske Æbler for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Tirsdagen den 5. December bliver Auction foretagen udi Monsieur Lars Winors Gaard i Pebervigen, over bemeldte Gaard, samt et LeieHuus og endeel Løsøre, efter de forhen udstædde Placaters Formæld.
Norske Intelligenssedler, 1769-11-29
Fredagen den 8. December bliver Auction foretagen udi Madame Bendikes Gaard over en deel Løsøre, bestaaende af Fruentimmer Gangklæder, Linnet og Sængeklæder, endeel Meubler med videre.