JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 4 Rbd. r. S. – i Sedler. Dito Dito. . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 58 58 1/2 L. Sterl. 1 - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Nyeste. Skilderiet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Kjøbenhavn. Syvogtyvende Aargang. No. 10. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Therese Aubert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Videnskabelige medicinske, philosophiske, historiske o. s. v.) Aphorismer, Noticer og Anckdorer, af Landsdommer Dr. Gust. L. Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Under denne Titel er udgivet et Skrift(trykt og forlagt af L. J. Jacobsen, store Kjøbmagergade Nr. 50, hos hvem det faaes hæftet for1 Rbd.) Titlen og Forfatterens Navn bebuder dets Jnterresse. Skriftet er deelt i to Afsnit, hvert omtrent af lige Størrelse; det første indeholder medicinske; det andet philosophiske, historiske o. s. v. Aphorismer, Noticer og Anecdoter. Nogle enkelte tillader man sig at udtegne. Hupazoli var venedisk Consul i Smyrna, fød i det Mailandske d. 15 Marts 1587, død i Smyrna d. 27 Jan. 1702. Han var 5 Gange gift, og havde i disse lovlige Ægteskaber 24 ægte Børn, men desuden 25 Bastarder. Han spiste lækkert, men ikke meget, og drak foruden Vand kun Saften af Scozonero. Var aldrig nogen Aften til Smaus, for at han altid kunde staae tidlig op. Hans Hukommelse var til det Sidste saa stærk, at han kunde tale om Begivenheder for hundrede Aar siden, som de vare nylig foregaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Jndenlandske Efterretninger. Vor allernaadigste Konge har paa sin høje Fødselsdag i Aar som sædvanlig ladet paa sin Bekostning foranstaltet et Middagsmaaltid for samtlige Søe Etatens Skolebørn. Maaltidet var anrettet paa Søegræsthuset 340 af de større Drenge, og 230 af de mindre, samt for 480 Piger var der anrettet i Pigeskolens Locale i Nyeboder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Samtlige 55 Elever i Artilleriecorpsets Underofficerskole og 106 Børn i den classenske Artillerie-Legatskole, bleve ogsaa givne et godt og rigeligt Middagsmaaltid, i hvert af disse Skolers Localer, nemlig i Artillerie-LaboratoriCassernen og i Artillerie-Cassernen paa Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
J Selskabet: "Den borgerlige Harmonie, ere følgende Sange, forfattede af Hr. Lieutenant Garbrecht afsjungne paa Landets aarlige Festdag den 28 Jan. Mel. Jeg kjender et Land, som har Bølger til Vold. Sophus Zahles Fødelandssang. Chor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
En Festdag fremstraaler af Vinterens Skjød, Den har os alt ofte forlystet, Skjøndt Marken er hvid, staaer blussende rød Den herligste Rose i Brystet; Ja! - Glæden, skal blomstre ved Dankongens Fest, Hvor Troskab staaer øverst, som ædleste Gjæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
En Damestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Fra Barndommens Dag lærte Danrigets Møe Om Frederik den Gode at qvæde, Mens Sønnen i Kampen med Stolthed vil døe, Hun beder om Fred og om Glæde, Og salig i Fredens og Kjærligheds Favn, Hun krandser Kong Frederiks elskede Navn. Mandsstemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
J Sorg og i Nød stod Landsfaderen troe, Om Leirelund faae vi ham værne, Mens Egen har Blade, hans Hæder skal groe. Hist funkler saa herligt en Stierne Ved Minatstid klinger i tro Harmonie: Gud signe vor Konge paa Jordlivets Stie Chor. Velsignelse svæve om Faderens Vei, Først sildig han gange til Hvile! Hun Stjerne - som Himmelens Glemmiget, Skal da til hans Sønner nedsmile! Men ofte end klinge vort frydfulde Chor Gud signe Kong Frederik, vor Fader i Nord! Mel. Der boede en Konge i Leire. Paa denne Dag kneiste i Lunden. Vort Banner førstegang; Thi toner i Høitidsstunden, De glade Brødres Sang, 2 Paa Ruden Blomsten blinker Og hvid er Dal og Field; Men Broder med Broderen klinker For Harmoniens Held, Paa Kysten, nær sølverblaae Vove, Staae Broderkredsen glad! Hvert Aar fra de grønne Skove Den hente et lille Blad, 2. Naar seent i Aftenglandsen, Vi staae med hvide Haar; Da glæde vi os over Krandsen, Der smykkede Livets Vaar! : Paa Helsingøers kongelig privilegerede Skydebane blev Hans Majestæts Kongens Fødselsdag festligholdt, og følgende Sang derved afsjunget. Med Glædestaarer paa vor Kind Vort Hjerte Høitidsdagen pryde Og med et trofast Borgersind, Skal glade Hurra festlig lyde. Mel. Kong Christian stod ved høien Mast I Helsings Stad ved Øresund,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Paa Danske Grund Længst staaer et Huus til Samfunds Lag Hvor fejret blev hver Glædes Dag Naar Danske Hjerter samlet sig Samdrægtelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Den Dag, som Danske Konge gav Paa Glæden har det største Krav Thi ville vi paa samme tye Til Glædens Lye. O Glædesdag, saa fryderlig Vi hilse Dig! Du skienker os vor Konge huld Hvis Hjerte længst er prøved Guld, Med Tilnavn, hvor han gik og stod Af Eiegod! Han værdig paa sin Throne staaer, Uhindret alle til Ham gaaer, Og mens Hans Blik vort Møde naaer, Man Tillid faaer. Thi Fredrik, juble Vi nu her. Hurra, Hurra! Hurra for hver Dit Hjerte kjær Hurra Din Viv og Børn især, Hurra for Dem, som staae Dig nær! Hurra, Hurra! Hurra hver Fødelandets Mand! Hurra for hver en hædret Stand, Hurra for Hytte, Borg og Land! Hurral Hurra,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Blandede Efterretninger. En Livforsikringsbank for Tydskland, som er oprettet i Gotha, har i det første Aar af sin Virksomhed havt følgende Resultater. Beløbet af alle Anmeldelser udgjør 2,971,400 Rthl., af hvilke 2,374,400 vare sluttede. De Forsikredes Antal har været 1293, af hvilke 11 vare døde, hvis Livs Forsikring havde bragt deres Arvinger en Indtægt af 12800 Rthl. Den første provisoriske Bestyrelses Kommission er ophørt; og tre Kommissioner i Erfurt, Gotha, og Weimar oprettede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Et andet stort tydsk Forsikrings-Selskab er i Lübek stiftet; hvilket har en reel Fond af 1,200,000 Mark Cour. Det har Contoirer udbredt over hele Tydskland; ogsaa i Danmark har det Commissionairer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Kjøbenhavns Børs, d. 2 Februar 1830. Hamburg 2 M. - a vista 23 Species 289. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1501 151 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 49 1/2. - Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 97 1/2 98 Rbd. Sedl. Dito Dito. ....... i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-02
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) - Rbd. r. S. 107 1/2 i Sedler. Dito Dito. ....... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar L. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 106 – i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 100 r. S. Dito lydende paa r. S. 100 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 65 65 1/2 Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer, 74 1/2 75 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Jndenlandske Efterretninger. Af uberegnelig Nytte vilde det være, om man havde et Huus, hvor de Bedre blandt de løsladte Fanger i de første 14 Dage eller tre Uger kunde have Ophold indtil de paa andre Maader forsørgedes. J England, hvor den offentlige Velgjørenhed har reist sig de herligste Mindemærker, findes flere lignende Anstalter. Men ogsaa i det Smaae kan den Enkelte her virke til det samme Maal, og jeg kan ikke (siger Hr. Pastor Visby) undlade paa det kraftigste at opfordre dertil, idet jeg frimodigen paastaaer, saalænge Frelsers Arbeidshuus er, hvad det nu er og maae være, er det en Velgierning at bidrage til at den løsladte Fange ikke skal nødes at søge Tilflugt der. Det er naturligt at de, hvem det paaligger at vaage over den offentlige Sikkerhed, ikke kunde overlade en løsladt Forbryder, der ikke har noget at ernære sig med, til sig selv, og det er aldeles i sin Orden, at i han saa Fald bliver bragt til et Sted, hvor han er Opsigt undergiven; men den Forbryder, som har afsonet sin Brøde, er ikke længere Forbryder, han kan vel ikke fordre Hjelp, men naar man i en vis Henseende nøder ham til at modtage den, saa var det vistnok ønskeligt, at Hjelpen var saaledes, at han kunde føle Drift til at modtage den. Er det en Sandhed, hvad Mangfoldige af hine Ulykkelige have forsikret mig, at de i Frelserens Arbeidshuus -der desværre maaskee snarere kunde hede Fordærverens Arbeidshuus, efterdi flere uhældigt sammenstødende Omstændigheder der synes at arbeide paa at fordærve Menneskene – i timelig Henseende aldeles ikke have det bedre end for deres Løsladelse, og at dette er en nødvendig Følge af Mangel paa Midler til at organisere en mere hensigt varende Indretning, saa vil vist nok det offentlige selv være enhver Borger takskyldig som antager sig En af hine Ulykkelige. (Af Hr. Past. Visby's Tidsskrift: For practisk Christendom. Nr. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Blandede Efterretninger. Engelsk Colonisation i Afrika.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Paa en sørgelig Maade er den offentlige Opmærksomhed bleven henvendt til det mislykkede Forsøg, at anlægge en engelsk Koloni paa Fernando Po Afrika, i Anledning af de Efterretninger, som nyelig ere hidkomne angaaende den Expeditions Skjebne, der udsendtes til hiin Øe, under Oberst Nicholls Kommando, som skulde være den ny Kolonies Guvernør. Af 40 Matroser, der vare ombord paa det Kongl. Skib Eden, ere 31 døde; om Guvernøren, som har været meget syg, er død, vides endnu ikke med Vished, baade Officererne og Skibslægerne havde faaet meget farlige Recidiver, der truede med Døden. Hvor fordeelagtige disse Kolonier i Afrika end kunne være for den brittiske Handel, saa er dog Klimatet saa ødelæggende for en Europæers Helbred, at det er umueligt, at haandhæve deres Besiddelse, uden at opoffre Menneskers Liv, Regjeringen vil vist ikke tilstede, at et saadant Offer herefter skal bringes Handelsinteressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Alle Forsøg til Koloni-Anlæg i Afrika have været ligesaa ulykkelige som hiint, men intet i høiere Grad, og intet, der saa overtydende beviser Umueligheden af et heldigt Udfald, som det Forsøg, der for ikke længe siden skeete med den afdøde Søkapitain Beaver, en meget værdig Mand, der, om ellers nogen, var skikket til at bestyre et saadant Foretagende. Han havde faaet det Hverv at anlægge en Koloni paa Bulama, en Øe ved Mundingen af Grandefloden, og kom derhen med 300 Kolonister, alle fuldkommen sunde. Men inden føje Tid var dette Antal formindsket til 28, og tre Uger derefter skrev han i sin Dagbog, der efter hans Død er bleven trykt, Siden denne Maaneds Begyndelse have vi af nitten Mænd, fire Qvinder og fem Børn, begravet ni Mænd, tre Qvinder og eet Barn, altsaa paa to nær, Halvdelen af hele Kolonien." Jkke længe derefter vare kun fire i Live, af hvilke ingen, uden Kapit. Beaver, som dog adskillige Gange havde været dødssyg, var i Stand til at arbeide Denne Skildring maa vel afskrække den Modigste fra et saadant Foretagende. Kapt. Beaver kom tilbage til Engeland med een Mand, der var den eneste Overblevne af hine 300 Kolonister. Saaledes endtes ogsaa dette tidligere Forsøg til et Kolonianlæg paa en af Afrikas Øer, hvis Klima er aldeles lugt det paa Fernando Po, hvorfra man nylig har faaet saa sørgelige Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Kapit. Beaver har i sin Dagbog bemærket, at de europæiske Heste ligesaa lidet kunne taale Klimatet i det vestlige Afrika, som de africanske Abekatte i det nordligste Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Den 27de forrige Maaned blev i Harlem født et Barn med tre Hoveder. Det fik i Daaben Navnet Peter Paul Johan. (J. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
En Tydsker ved Navn Butterkohl havde forfærdiget et Kunststykke, forestillende Russernes Overgang over Balkanbjergene, og havde sendt det til General Diebitsch med den Bøn, at det maatte behage Hs. Excellence at den lille Søn han havde ivente, torde bære Hs. Excellences Navn og Hædersnavn. Generalen svarede ei alene i de artigste Udtryk, men opgav tillige en Person, som skulde staae Fader i hans Sted. Barnet er nu født og har faaet Navnet Caspar Butter kohl Diebitsch Sabalkansky.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Februar 1830. Hamburg 2 M. - a vista 23 Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 151 1513 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 49 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 97 1/2 98 Rbd. Sedl. Dito Dito. 93 1/2 93 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-06
Nationalbank-Obligationer - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 i Sedler. Dito Dito. 107 1/2 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 r. S. 6 pCt. norsk Laan, 106 1 - i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved 100 r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . 65 3/5 Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 65 1/2 4 pCt. nye danske Obligationer, 74 1, 75 L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. store Kjøbmagergade Nr. 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Skilderie af Kjøbenhavn. Syvogtyvende Aargang. No. 12. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Missionen paa Oraheiti og Sandwichs-Øerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
For civiliserede Nationers Jndustri ere de ligeledes utilgængelige. Fløiten, som forhen kalt Folket til Dands og Glæde, er forstummet. Ingen Dands, ingen Fægtning, ingen Lystighed maae mere finde Sted; enhver Glæde er bleven gjort til Forbrydelse. Selv paa Legemerne synes den forandrede Religion at have havt Indflydelse: de forhen saa skjønne Otaheitier ere nu tykke, fede og uformelige; thi de bestille intet Andet, end spise, drikke og bede. Om Missionairerne selv og den offentlige Gudstjeneste fortæller Kotzebue, følgende: Enhver Missionair har et Stykke Land, som de Indfødte dyrke for ham, og der giver ham en overflødig Underholdning; desforuden af det londonske Missions-Selskab en aarlig Løn af 50 Pd. Sterling (200 Specier). Dagen efter vor Ankomst til Øen feirede Folket sin Søndag. Vi undredes, da vi ikke saae nogen af de Indfødte, der Dagen i Forveien talrigen havde besøgt os; overalt herskede Dødens Stilhed. Endelig erfoer vi af en tilbagevendende russisk Baad, at Jndbyggerne idag ikke maatte forlade deres Boligger, hvori vore Folk havde fundet dem liggende paa Maven og høit hylende læse i Bibelen. Jeg gi nu selv i Land, besøgte Missionairen Wilson og fulgte med ham i Kirken. Den var propfuld Mændene sad ved den ene, Fruentimmerne ved den anden Side. Der herskede høitidelig Stilhed, men jeg kunde dog neppe afholde mig fra at smile, ved at see, hvor forunderligt baade Mænd og Qvinder havde pyntet sig med europæiske Flitter, ja selv med europæiske Laser. Da Wilson, stod paa Prækestolen, bøiede han først sit Hoved og bedækkede Ansigtet med den oplukkede Bibel, idet han bad en stille Bøn. Hele Menigheden efterlignede dette, man brugte istedetfor Bibelen en Psalmebog dertil. Derpaa istemmedes en Choral, som ikke kunde gaae slettere, Wilson forelæste nogle Kapitler af Bibelen, hvorunder man 2 Gange knælede; derpaa fulgte endnu en Psalme. Jeg maatte græde, naar jeg tænkte paa, at det Folk som stod i døsig Taushed, og hørte, hvad maaskee hverken de selv eller Missionairerne forstode, var det samme, der af tidligere Reisende var bleven skildret som saa muntert og livligt. En andengang fortalte Wilson mig, hvor vanskeligt det i Begyndelsen havde faldet ham, at omvende Otaheitierne. De vilde aldeles ikke indrømme, at hans Tro var bedre, end deres, og da han talede om de Mirakler, hvorved den Lære, han forkyndte, var bleven stadfæstet, opfordrede de ogsaa ham til at helbrede Krøblinge og opvække Døde. Da han naturligviis ikke kunde dette, loe de ham ud. Han fik derfor i mange Aar ikke en eneste Tilhænger. Men da Overtalelse ikke vilde frugte, anvendte man Magt, og dette gik bedre. Da Dronningen engang besøgte mig paa Skibet, spurgte hun mig, om jeg ogsaa var en Kristen, og hvor tidt jeg bedede. Da jeg svarede, at Kristendommen lærte os, at vi engang vilde blive dømte, ikke efter Antallet af vore Bønner, men efter Antallet af vore gode Gierninger, afbrød hun strax Samtalen; thi dette Svar har formodentlig lugtet Hendes Majestæt af Kjætteri. Paafaldende var den Mangel paa Ærbødighed, hvormed man behandlede den kongelige Familie, medens Alting slavisk bøiede sig for Missionairerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Om Underviisningsanstalterne fortæller Kotzebue: "Jeg besøgte engang en Skole. Underviisningen begyndte med en Psalme; derpaa læste en Otaheitier et Stykke af Bibelen; derpaa igjen en Psalme; derpaa knælede alle og fremsagde en lang Bøn. Heri bestaaer hele Underviisningen. Lidt Læsning og Skrivning lære Børnene af Forældrene. Hvad som er herover er af det Onde, hedder det. Missionairernes Politik lærer, at det er lettere at regjere over Uvidende, end over Oplyste. Derfor er Hovedsummen af deres Fordringer til Folket: Beed og adlyd! For paa eengang at vænne dem til begge Dele, lader man dem prygle til Bønnen. En udtrykkelig dertil ansat Betjent gaaer omkring med en tynd Bambusstok, og driver Folkene til de bestemte Tider i Kirken og i Bedehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Samfundet til den danske Literaturs Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Tirsdagen d. 2 Febr. sidstl. blev en Generalforsamling holdt. Samfundets Formand, Hs. Excellence Hr. Overkammerherre v. Hauch, Ridder af Elephanten, Storkors af Dbrog, Dom. etc.etc. aabnede Mødet, og indledede Forhandlingerne ved en kort Tale, der tolkede de Følelser Enhver besjeles af paa vor elskede Konges høje Fødselsdag, den Dag paa hvilken Samfundet var grundlagt. Hs. Excellence overdrog derefter Samfundets Sekretær Etatsraad Thaarup, at oplæse den Udsigt over Samfundets Virksomhed og Fremskridt m. M., som ifølge dets Love skulde foredrages. Her meddeles den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Samfundet er fremgaaet i det tilbagelagte Aar og har virket efter dets Evner; og de Leiligheder der have tilbudt sig. Af Prisafhandlingen over Opgaven: "Hvorledes har af det fælles Modersprog, det islandske, Skriftsproget uddannet sig i de tre nordiske Riger er 1ste Deel trykt. Priisvinderen Hr. Petersen er til Bidrag til Trykningen udbetalt 100 Rbd. Sedler, men man forbeholdt sig derfor at modtage 20 Exemplarer til Disposition, nemlig i det Øjemed at fordeele dem til de bestaaende offentlige Provindsialbibliotheker. Man sendte ogsaa et Exemplar af Skriftet, tilligemed et Exemplar af den Nyerupske Udgave af Peder Lolles Ordsprog m. M. til det kongl. norske Videnskabers Selskab i Tronhjem. Man yttrede: "at Samfundet i den korte Tid af dets Tilværelse allerede har virket Noget, og har Udsigter til at virke mere for sit Øjemed, som det med Grund kan antage ogsaa har Interesse for det kongl. norske Vid. Selskab. Deels denne Synspunkt, deels fordi mange af Samfundets Medlemmer have den Ære at være tillige Medlemmer af hint kongl. Selskab, foranlediger det til at tilbyde ved literarisk Forbindelse den velvilligste Tjeneste, som det maatte være istand til at yde. Man har modtaget Svar af 2 Jan. d. A. fra Directionen for Selskabet, hvori Samfundet takkes for den viste Opmærksomhed, og ønskes at dets Virksomhed maatte krones med alt det Held, som dets interessante Formaal saa vel 3 - samt at der maatte gives det kongl. fortjener. norske Vid. Selskab Anledning til at medvirke til hint Maal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Fra Direktionerne for de i Danmark værende Provindsial Selskaber har man modtaget Skrivelser med Taksigelser for de sendte Exemplarer. Over den af Samfundet udsatte Priisopgave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
En raisonneret Udsigt over Literaturens Tilvært under de tre Konger Frederik d. 5te, Christian d. 7de og Frederik 6te vare ingen Afhandlinger indkomne. Prisopgaven er bleven fornyet, og derhos er en ny Prisopgave udsat, nemlig: En systematisk Udvikling af de gamle Nordboers Forestillingsmaade om den dem bekiendte Verden fra de ældste Tider af indtil Udgangen af det trettende Aarhundrede,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Bekjendtgjørelser herom ere under 17 Dec. f.A. udbredte ved Indrykkelse i Dagen No. 302, Statstidenden No. 204, Skilderiet f. A. No. 102,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Literatur Tid. d. A. No. 1. Selskabet beklager Tabet af nogle ved Døden det berøvede Medlemmer, nemlig i alt 7. Blandt dem nævne vi først; 1. den udmærkede Literator Profess. R. Nyerup R. af Dannebr.; som var iblandt dette Samfunds første Medlemmer, No. 14 i Stamregisteret; Med Nidkierhed var han Medlem af den første interimistiske Bestyrelse, og deeltog i Forfattelsen af Lovene og Samfundets Organisation; ligesom han og udarbeidede Programmet der ledsagede den i Anledning af den høje Formælingsfest d. 1 Nov. 1828 udsatte Priis opgave. - 2. Cancellieraad T. Müller; ogsaa et af de første Medlemmer, No. 8 i Stamregistret; Medlem, fra Begyndelsen af, i Bestyrelsen og Selskabets Kasserer. Død, Sept. - 3. Cancellieraad Schoubo, død 19 April, – 4. Lieut. og Bogtrykker Popp, død i April. 5. Etatsraad Weinwich, En af de første Medlemmer i Samfundet, No. 6 i Stamregistret; Repræsentant, fra Apr. 182, til sin Død 2 Mai 1829. - 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Etatsr. og Notarius Publicus G. H. Olsen d. 9 Maj, ogsaa et af de første Medlemmer af Samfundet Nr. 55 i Stamregistret; i to Aar Medlem af Bestyrelsen. – 7. Pastor Gøricke; død i Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Ved Udmeldelse og Restancer ifølge Lovenes J 2 a ere i alt 5 Medlemmer tabte. - J Aarets Løb ere 15 nye indkomne. Antallet af Selskabets ordentlige Medlemmer er nu 137.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Efter det aflagte Regnskab for Aaret 1829. har Samfundets Indtægter og Udgifter været følgende: rede Sølv. S. C. T. Rbd. Sk. Rbd. Sk. 1. Fra det Classenske Fidekommis. 2. Contingenter af Samfundets ordentlige Medlemmer; og Restancer fra foregaaende Aar. 3. Et Aars Renter af kongl. Obligationer, af Beløb 400 Rbd. 4. Renter fra Sparekassen, af hvad der er indsat, 4. Dertil er Beholdning fra 1828, deels contant i Kassen deels i kongl. Obligationer og i Sparekassen. . . 67580 169 46 Er 808 49 659 93 Udgiften har været. I. Budet, Løn . . 2. For Incassation af Contingenter og Restancer 3. Smaa Udgifter til Lys ved Repræsentantmøder, Værelsers Opvarming, Papiir og Contoir-Nødvendigheder, Porto etc.etc. 4. Den udsatte Pris for Besvarelsen af Spørgsmaalet, hvorledes har af det fælles Modersprog, det islandske, Skiftsproget uddannet sig i de tre nordiske Riger, udbetalt med . . . . 100 5. Til Trykningen af 1ste Bind af Prisafhandlingen. Er 100 Lignet med Indtægten bliver Beholdningen, 70849 Balance 80849.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Beholdningen bestaaer i 1. Kongelige Obligationer 400 2 i Sparekassen indsat 28359 202 47 3. i afdøde Cancellieraad Müllers Bo tilgode, som for Skifteretten er anmeldt. 4. Contant hos Kassereren. Efter Samfundets Love 6 21 skal en Fierdedeel af Samfundets fulde aarlige Indtægter være bestemt til at oplægges til et fast Fond. Beløbet var rede Sølv. Sedler. Rbd. Sk. Rbd. Sk. For 187. . . . 38.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
J alt 114 12 som ere indberegnede i den fornævnte Beholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-09
Af Directionen for Kjøbenhavns Brandforsikrings Societet har Samfundet velvilligen været overladt Lokale til Generalforsamlingen; og af Enigheds Selskabet paa lige Maade Lokale til Repræsentant Forsamlinger; saa at Udgifter i denne Henseende have været sparede.