JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Til Genua ere directe Efterretninger fra den sardiniske Consul i Algier ankomne, der gaae til den 21de Junii. Dengang var Consulerne ikke i Byen, men alle samlede i Forstaden, der dog ligge inden for Fæstningsværkerne. Den algierske Regjering havde opdaget en Sammensværgelse mod Deyens Liv og ladet meer end 150 formeentlige Deeltagere i den halshugge. Deyen havde ikke forladt Byen, men overdraget Overcommanden over Armeen til to af sine Ministre.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Den franske Hær for Algier har i 3 Uger, fra den 14de Juni til den 6te Juli, paa det hæderligste opfyldt sin Bestemmelse. De franske Blade, der have glemt al Forskjellighed i Henseende til politiske Meninger, over Nationalhæderens fælleds Føleelse, yttre mange Gisninger om de uoverskuelige Følger af en saa vigtig Begivenhed, og smigre sig alle med det Haab, at Frankrige vil beholde Algier og der mlægge blomstrende Colonier. De ministerielle Blade yttre sig herom med Forsigtighed og lægge en særdeles Vægt paa Ophævelsen af Christenslaveriet og paa Middelhavets bestandige Pacification for alle Nationer. Arabernes Adfærd mod Franskmændene i Algier har i den sidste Tid meget forandret sig. Nogle begive sig atter til deres sædvanlige Sysler, andre have bragt Tropperne Levnetsmidler -f. Ex. omtrent 500 Oxer - der bleve dem dyrt betalte i rede Penge. I Særdeleshed forundredes de over deres Saaredes Forpleining i Hospitalerne og Fangernes Frigivelse; de have allerede tilbagesendt 2 franske Soldater ubeskadigede. En gammel Beduiner har meldt sig hos General Bourmont og tiltalt ham saaledes: "Jeg kommer for at give dig det største Beviis paa min Tillid. Begge mine Sønner ere blevne saarede ved Sidi Chalif jeg vil bringe dem til dig, at du kan lade dem helbrede af din Læger, og da lover jeg dig, ikke længer at tage Deel i Krigen, mod vore Tyranner. Vor Stamme længes allerede i 200 Aar efter Befrielse. - Generalen svarede: at han kunde bringe saamange Saarede, som han vilde. En anden Høvding kom til General Berthezen, og spurgte ham: hvad ville Frankernes Frelse Eder fra Tyrkernes Aag, var Svaret. - Vel, saa lover os, at skiære Hovederne af Deyen og alle Tyrker; vi ville da drage med eder. London, den 11te Juli.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
De sidste Breve fra vor Colonie ved Svanefioden (i Austalien, berette, at Antallet af de derværende Colonister allerede er 1500, der ere fordeelte i 3 Establissementer. De Jndfødte ere et fredsommeligt Folk, der behandler Colonisterne med Velvillie. Paa Vildt og paa andre Dyr synes der ikke at være Overflødighed, Derimod fattes det ikke paa Musquitor, giftige Snoge og Skorpioner.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Corfu, den 10de Junii. Albaneserne have sønderrevet det sidste Baand, der knyttede dem til Sultanen. Signalet til deres Oprør er givet fra Egypten. Mehemed Ali troer sin Existents truet, og har som almindeligen paastaaes, ved en Diversion villet afværge det Slag, der svævede over hans Hoved. Schypetarernes Stamme (saaledes kaldet 1 Albaneserne sig selv) har udbredt sig over hele Epirus og Rumelien. Øvre=Albanien har erklæret sig uafhængig. "Forbandet være Mahmud den 2den, der betaler Russerne Tribut, er Feldtraabet der. Dog recrutere Emissarier fra Barbareskerne, og i Særdeleshed fra Tripolis, for disse Regjeringer. J Arvion er 300 Albanesere nyelig indskibede, bestemte til de Africanske Kyster. Skodra er Jnsurgenternes Hovedqvarteer; disse vilde efter Conjuncturernes Beskaffenhed aldrig mere underkaste sig Sultanens Herredømme. Storveziren er ankommen til Monaster, Macedoniens Hovedstad, med en Artilleriepark og et Corps af 10,000 Mand. Hans Nærværelse vil nu forøge den herskende Forbittrelse, der overalt proclamerer Uafhængighed. Albanesiske Fruentimre findes i alle de Leire, der ere opslaaede ved Indgangens til Defileerne paa Pindus. Om føje Tid vil man maaskee høre tale om Opstand i Herzegovina, Bosnien og blandt alle de Folkeslag, som tale det slaviske Tungemaal.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Napoli di Romania (paa Morca), den 4de Junii.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Ved Slutningen af f. M. udkom i Athen og paa Negroponte en Bekjendtgjørelse fra Storvezieren, at Sultanen har afstaaet disse Territorier til den græske Regjering. J Sultanens Firmansiges: "at Portens og Religionens Jnteresse fordrer, at Muselmændene i Attika snarest mueligt befries fra de Vantroes Naboeskab. Tyrkerne skulle derfor hurtigen rømme denne Provinds og overlade Bevogtningen af de faste Pladser til de tre forbundne Magter, men ellers ikke til Nogen. Sultanen lover de tyrkiske Jndvaanere Erstatning for de Offere, de bringe ham ved at forlade deres Eiendomme. Allerede have Tyrkerne ifølge denne Befaling bortført 4 Kanoner og mange Slaver fra Athenen. 600 Albanesere have trukket sig tilbage til Thessalien, for at undgaae at enroulleres blandt de Tyrkiske Linietropper. Hvo end den ny Hersker vorder, som Forsynet har bestemt Grækenland, saa er det Nationen høist magtpaaliggende, at han antager den græske Religion. Det græske Senat har fattet en speciel Beslutning i denne Henseende, som fordrer, at Grækenlands Souverain skal bekjende sig til Landets Religion.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Bucharest, den 26de Junii. Af de nyeste Handelsbreve fra Constantinopel af den 17de, og fra Adrianopel af den 20de d. M., erfare vi, at Begivenhederne. i Albanien vedblive, at antage en meer og meer betænkelig Charakteer. De tyrkiske Tropper yttre kun liden Lyst til at drage i Feldten og synes at frygte endnu meer for Albaneserne end for Russerne i Aar. Storvezieren skal have udstædt de strængeste befalinger til Agaerne og paalagt dem, under Tabet af deres Charger, med Strænghed at overholde den militære Orden blandt Tropperne. Desuagtet og til Trods for Officerernes Bestræbelser, vorder Uordenen og Uvillien hver Dag synligere, og Desertionen, deels til Hjemstavnen, deels til Albaneserne, selv tiltager. Derimod udvikler sig blandt disse en militær Orden, som kommer den europæiske meget nær, og gjør det høist sandsynligt, at fremmede Officerer have paataget sig at styre det Hele. De synes for det første at indskrænke sig til Troppernes Organisation og til deres Feldtleirs Befæstning, med eet Ord: til det Defensive, hvorved de, hvilket deres Virksomhed lader formode, ikke længe vil lade det beroe. Sultanen arbeider utrætteligen paa det ny Militærs Oprettelse og synes derved, at ville skjule sin Forlegenhed. Han indseer denne Jnsurrections Vigtighed, og, overbeviist af den dyrekjøbt Erfaring om, hvor skadeligt den tyrkiske Jndolents have virket i Begyndelsen af den græske Jnsurrection, synes han at ville opbyde Alt, for at qvæle den Albanske Jnsurrection i Fødselen. For at afhjælpe den øieblikkelige Trang paa rede Penge, vil han sælge en stor Deel Prætiosa af den keiserlige Skat, og har allerede bestilt endeel græske og ifralitiske Juvelerere til sig i dette Øiemeed.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Den serviske Grændse, den 1ste Juli. Handelen vinder meer og meer Liv og mange Kjøbmænd ere i de sidste 6 Uger passerede igjennem Semlin til Constantinopel, deels for at fornye deres gamle Forbindelser, deels for at tilbyde, den Ottomanniske Regjering deres Tjeneste; blandt disse er en Fabrikant fra Lüttich, som forarbeider lette Klædevarer, hvormed han ønsker at forsyne den tyrkiske Armee. Men hvor billigt Nederlænderne end kunne levere denne Artikel, er det dog usandsynligt, at de i Henseende til lave Priser kunne concurrere med Fabrikerne i Galizien og i det sydlige Rusland, hvis Fabricater vel ere meget simple, men hvorfra Tyrkerne dog lige siden den Græske Revolution have hentet det Klæde, som de behøvede, Ogsaa et Handelshuus i Warschau, der handler en gros med alle muelige Varesorter og har betydelig Vexelhandel, gjør sig Umage for at vorde bekjendt i Constantinopel og der at oprette elFilialhuus. Forhen har det drevet betydelig Handel paa Or enten, men over England; nu søger det at aabne sig en directe Vei didhen. Disse Bestræbelser synes at vidne om den ellers saa forsigtige Handelstands Tiltroe til den Tyrkiske Regjering, den Forudsætning, at den sidste maa være i Besiddelse af betydelige Pengemasser; men hvad der endnu tydeligere tilkjendegiver, at Sultanens Skatkammer ikke er aldeles udtømt, er : at alle Tilbud om Laan standhaftigen afvises. Jndtil nu har det Rothschildske Huses Befuldmægtigede kun fundet liden Tilbøielighed dertil hos Defterdaren, og har, hvormeget han end kan regne paa de indflydelsesrigeste Personers Understyttelse, ikke kunne faae andet Svar end: "vi ville seel; vi ville overlægger. Hos en tyrkisk Embedsmand ere disse Ord vistnok betydningsfulde: thi uden at have den foreløbige Overbeviisning om at Sultanen, ikke er utilbøielig til en vis Sag, vover han ikke at opvække Forhaabninger. Det kunde derfor maaskee dog lykkes Rothschilds Befuldmægtigede, at opnaae sit Øjemeed og contrahere om et Laan, for hvilket, som man troer, de betydelige Kobberværker i Tokat og Bomuldshøsten for flere Aar skulle stilles Udlaaneren til Sikkerhed. For en Hovedbevæggrund for Porten til at modtage dette Laan, holder man det Ønske, saa hurtigt som mueligt at betale Rusland, og derved befordre Silistrias Rømning, da denne Fæstning, efter den sidste Petersborgske Convention, der tilstæder Fyrstendommenes Rømning, skal forblive besat indtil Krigsomkostningerne ere aldeles betalte. J Servien hersker Rolighed og Paschaen af Belgrad har forlagt alle de i Byen og Omegnencantonnerende Tropper til Citadellet.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
J Constantinopel ere, som man erfarer, adskillige Firmaner udkomne for Øerne Candia og Samos. Sultanen inddrømmer disse Øers Jndbyggere store Fordele og Privilegier, ja endog en Constitution, der garanterer Candioterne og Sammioterne personlig Sikkerhed og fri Handel i hele det tyrkiske Rige. Man troer, at dette er skeet efter de europæiske Gesandters Raad, at disse fra det græske Territorium udelukkede Øer ikke skulde give Grækere og Grækervenner Anledning til gjentagne Besværinger. Grækenland.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Grækenlands Forhold synes for Øjeblikket meget at beskjeftige Cabinetterne i Europa. Prindsen af Koburgs Abdication har uformodentligen revet Sløret fra Meget, der just ikke var bestemt til at sees af hele Publicum. Man kan ikke nægte, at det græske Anliggende indeholder en vanskelig Opgave for Politiken; men man maa indrømme, at det især er Rusland, som fra Begyndelsen med Klarhed og Standhaftighed, i Forbindelse med en i alle Henseender conseqvent Diplomatik, har efterstundet det engang valgte Øjemeed. Den Landstrækning, hvorom der tvistes, for at tilvende det nu Grækenland den efter de mislykkede Protocoller, udgjør omtrent 80 Qvadratmile, med en for største Delen stenet, med Kra og Naaletræer bevoxen Jordbund, der i Særdeleshed benyttes til Græsgang for Geeder og hvor i de lavere Egne drives nogen Agerdyrkning. Indtægterne af denne Landstrækning have altid været ubetydelige for Tyrkerne, da den, efterat disse have taget Bopæl i Nærheden, altid har været i urolige Capitaniers Eie, over hvilke Paschaerne kun havde et Skin af Myndighed, og fra hvis Røvertog de oft have maattet frikjøbe sig med Foræringer af Geværer, Krudt, og saa ofte med Qvæg, Korn og Klæder. Fremtiden vil ikke forandre noget i denne Tingenes Stilling for Tyrkiet. Denne sterile Bjergegn (Navnet Teromeros, som en Deel af den fører, betegner dens Naturbeskaffenhed) kan, under roligere Forhold, indbringe den græske Regjæring omtrent 10,000 spanske Daler, aarlig, en Sum, der, som Rentebeløb forvandlet til Capital, vilde udgjøre 200,000 spanske Daler, som for hiin Landstrækning kunne udbetales til Porten af de Subsidier, der bevilges Grækenland, saafremt Finantsunderhandlingerne mellem Porten og Rusland ikke skulde aabne en anden og lettere Vei til Forliig. Dernæst burde Candias og Samos's Skjæbne bestemmes. Ere disse Øer fordømte til at underkastes tyrkisk Herredømme, saa er der ikke at tænke paa Rolighedens Gjenoprettelse i Archipelagus og i de græske Lande, dersom disses Skjebne ikke sikkres paa samme Maade, som de nordlige Provindsers, Servien, Moldau og Wallachiet. Rommerrettens uti possidetis bør her være Basis. Samos modtog da ingen tyrkisk Besætning; paa Candia beholdt Tyrkerne de tre faste Pladser, som have modstaaet Grækernes Angreb, men Indbyggerne maatte berettiges til selv, ligesom Servierne og Moldau erne, at ordne deres indvortes Anliggender, og kun forpligtes til en moderat Tributs Erlæggelse til Porten. Resten maatte overlades til Fyrstens Valg, og beroe paa de Subsidier, med hvilke han udstyres og paa hans Fremgangsmaade. Underhandlingerne med Prinds Leopold, og de Erfaringer, man ved denne Leilighar gjort, kunne tjene til en sikker og fast Grundvold. Det er uomtvivleligt, at Udsigterne i denne Henseende vorde gunstigere.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Den sidste Tid har forjaget mange Bekymringer og ugunstige Meninger i Henseende til Grækenland; man veed jo alt det Onde, der kan siges om Grækerne, men miskjender ligesaa lidet Nationens Evne til Cultur. Naar Mænd, som Heidegger, med Kundskab til Sted, Tid og Personer, erklære, at Grækenland, gjengiven til en lovlig Forfatning og Rolighed, efter tyve Aars Forløb vil kunne rivalisere med Europas ypperste Lande i Jndustrie, Kundskaber og Velstand, maa dog den meest haardnakkede Vantroe vige. Rusland har aldrig fornægtet sin Velvillie mod Grækenland; alle Indskrænkninger i dets Forfatning vare allerede blevne indledede og bestemte tvertimod den høimodige Keiser Nicolaus's Anskuelser, inden han besteg Thronen, men han har kraftigen virket for dets Vel. Kong Carl X af Frankrige, en Monarch, hvis christelige og ridderlige Sindelag ikke skal fordunkles af Partiaandens Taage, har yttret sig i den Audients, som Hs. M. gav Hr. Eynard, denne Grækernes store Velgiører, med al den Deeltagelse og Beredvillighed, der bevægede Hs. M. til at give sit Minde til Toget til Peloponnes for Grækernes hellige Sag. Paa Englands Throne har Forsynet i det afgjørende Øieblik kaldet en Konge, hvis umiddelbare Indgriben man skylder Slaget ved Navarino. Ei heller kan der være Tvivl om de andre store europæiske Magters Anskuelser, hverken om Preussens, som allerede har viist sin Deeltagelse for Grækenland, eller og Østerrigs, der, skjøndt dets politiske Stilling og Forhold fordum bød det at være imod Bevægelserne i Grækenland, siden, da Begivenhederne have antaget en bestemt Form, erkjendte Nødvendigheden, af Grækenlands Uafhængighed og foreslog denne tidligere end Cabinettet i St. Jammes. Hertil kommer, at de europæiske Diplomaters Dom om Grev Capod Istrias er fuldkommen afgjort og ham gunstig.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 20de Juli 1830. Hamborg 2 M. - a vista 208 1/2. - Species 208 1/2. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 92 1/2. Dito uden Renter i Sedler 96 1/2 a 96 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 a 103 Rbd. Dito i Sedler 106 3/4 a 107 1/4 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pC. 104 a 104 1/2. Dito dito til 4 pC. 100 a 100 1/2. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 100 ½ a 101.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
4 pC. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species. - Rd. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 72 Rbdlr. Norske Speciessedler 164 1/2 a 154 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 11 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Kjøbenhavn, den 22de Juli. Dampskibet Prindsesse Wilhelmine ankom den 21de Julii om Morgenen, Kl. 8 1/2 fra Lübeck og Dobberan med følgende Passagerer. Fra Lübeck, Frue Gehemmeraadinde Rosenkranz, Grev Lantinghausen, Baronerne Rosen kranz og Rumohr engelsk Legationssecretair i Turin Manners St. George, med Frue, Godseier Bladowsky, Mad. Hansen, Cand. Theol. J. Freitag, Particulier Rainals, Kiøbmændene Merger, Mørck med Kone og Barn, Sommer og Seyffert, Jfr. Harz og Mad. Steff. - Handelsmændene Rubensohn, Meyer, Jfr. Knoll, Acrobat Foureaux, Landmand Dobbertin. Fra Dobberan: Grossererne Danckel, Rønnenkamp og Schmidt, Actuarius Bad din, Dr. Schluter, Cand. Theol. Lobstein, Gartner Mauritzen. Med Dampskibet Frederik den Sjette, som første Gang afgaaet herfra Mandagen den 26de Juli, kan, ligesom hidtil med Dampskibet Caledonia, afhentes Breve til Stege og Nakskov. Jndleveringstiden finder Sted paa undertegnede Postkontor Søndag Aften den 25de Juli og fremdeles indtil videre hver Søndag Aften fra Kl. 8 til Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Kiøbenhavns Helsingørske og Lollandske Postkontor, den 2de Juli 1830.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Kjøbenhavns Brandforsikkring. De, som endnu ikke have afhentet de dem tilkommende Rente eller opsagte Kapitaler for afvigte 11te Juni Termin, ville behage at afhente samme om Formiddagen imellem Kl. 9 og 12, inden denne Maaneds Udgang, da, efter den Tids Forløb, ingen videre Kapital= eller Rente=Udbetalinger, førend i næste Termin, fra Brandforsikkringen finder Sted.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Directionen for Kjøbenhavns Brandforsikkring, den 12te Juli Ved Tallotteriets 1322 Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 85. 89 48. 35. 81.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Fredagen den 9de Juli, Aften Kl. 7, behagede det Gud, ved en blid og e) rolig Død at bortkalde vores kiære Søn Studiosus Theologi Ludvig Vilhelm Colding, efter udstandne haarde Lidelser af Brystsyge, i om trent 9 Uger paa Frederiks Hospital i Kiøbenhavn, og 3 Ugers Sygeleie herhiemme af tærende Feber i hans Alders 23de Aar og 5 Maaneder. Tabet. af denne vakkre, skiønne Yngling og inderligst elskede Søn, er os Forældre en tung og bitter Sorg, saa meget mere som derved et vigtigt Haab for os gik tilgrunde. Guds Tanker ere ikke som vores Tanker, og hans Vei ikke som vore Veie. Med de smerteligste Følelser anmeldes dette Dødsfald for fraværende Slægtninge og Venner, af hans dybtsørgende Forældre. Giislev Præstegaard, den 11te Juli 1830. Amalie Gregersine Colding. Joh. Henr. Colding. født Svitzer. ab era tur. aa Gallerie af franske Helte, eller den franske Republiks og Reiser, dommets Heroer, men isærdeleshed Napoleons Vaabenfællers og Marskallers Levnetsløb, Bedrivter og nuværende Stillinger, " modtages Subscription hos Undertegnede og paa Byens øvrige Boglader, samt Provindserne hos mine Commissionairer. Bogen vil udgjøre omtrent 30 Ark og koster for Subscribenterne 8 s. Arke paa Trykpapiir og 10 sk. paa Skrivp. C. Steen. dkommet er: 1) Fjerde forbedrede Oplag af den kongelige Kok Hr. I Kielsens nyeste Koge=, Bage= og Sylte Bog, indeholdende Anviisning til 300 Retter, forøget med en Slagte, Røge= og Salte=Bog, indbunden 6 Mk.; 2) Hr. Kukkenbager Gottschalcks nye, originale Kage og Conditor Bog, 3 Mk. indbunden, og faaes i Snaregaden No. 13, hos Hofsoghandler Becken, samt hos Dhrr. Boghandlere i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
avEnrisen. gode Messina Citroner saavel til Udförsel som forholdede, bekom( nes til billig Priis, paa Hiørnet af Östergade og Pilestrædet No. 35, hos Urtekræmmer C. P. Lange. gen rask Dreng, som kan godt regne og skrive, kan blive antaget i LærEt hos en Kiøbmand, i en af Siællands Kiøbstæder, til 1ste October, anvises i Boutiken i Rygade No. 95.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Det Kongelige priviligerede Fiskebeensfabrik, i St. Pederstrædet No. 124, (skraaes for Dampmøllen) er forsynet med alle Sorter velforarbeidede Fiskebeen, til meget billige Priser. Andreas Østergaard, Fiskebeensfabrikør.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Tirsdagen den 3die August, om Formiddagen Kl. 11 holder Committeen for Holbek Amts Sra kasse sin Forsamling paa Svinninge Giestgiver, sted, hvor Indskud modtages og Renter udbetales. Hongelige. Brandkasse, Creditkasse. Deposito. Nationalbank-Obligationer, i store og smaae Summer, ere tilkjøbs hos Hartvig paa Østergade No. 66, 1ste Sal. Sammesteds vexles alle Sorter Mønter. Alt til Dagens høieste Priser: Har 1830 den 13de og 14de Juli, afholdt Wor V. B. F. S. S. A dingborg borgerlige forenede Skydeselskab sin aarlige Fugleskydning i Oringe Skoven, og tilfaldt da Brystpladen, 12 Stkr. Sølv Spiseskeer, Hr. Capitain Pitræus ved Examinatus juris Rasmussens Skud, No. 1. Høire Vinge, 1 Sølv Potageskee, Hr. Fuldmægtig Holberg, ved Hr. Skovrider Tanges Skud. Nr. 2. Venstre Vinge, 1 Sølv Sennepskande, Hr. Krigsraad Haderup ved Hr. Kiøbmand Biørns Skud, Nr. 3. Ringen, 6 Stkr. Sølv Theeskeer, Hr. Oberstlieutenant v. Holm. ved Hr. Snedkermester Terkildsens Skud. Nr. 1 Rumpen, en Fiskeskee, Hr. Oberstlieutenant v. Rützow ved Examinatus juris Rasmussens Skud No. Halspladen, 1 Sølv Peberbøsse, Hr. Toldbetient Høyer ved Hr. Maler Tissots Skud. Hr. Capitain Pitræus blev altsaa, dette Aar, Selskabets Fuglekonge Wordingborg, den 19de Juli 1830. J. Rasmussen. Selskabets Secretair. Sitte. Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
At der Mandagen den 26de Juli førstkommende og indtil videre Tl hver paafølgende Mandag Eftermiddag Kl. 6, i Gaarden No. 13 ved Gammelstrand holdes Skiftesamling i Grosserer Henrich Christian Duuses Fallitboe, bekiendtgiøres herved. Skiftecommissionen i Grosserer Duuses Fallitboe, den 20de Juli 1830. Haagen. Muffelmann.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Mandagen den 2den August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliV. ver i afgangne Madame Christiane Margarethe Daniels og forud afdøde Mand, Forvalter Hans Daniel, samt den ligeledes afdøde Jfr. Anne Bolette Lunds Boe, holdet en Skiftesamling paa mit Contoir Da Ting af Vigtighed skal afhandles, og Vedkommendes Erklæring over adskillige Poster æskes, anmodes de at møde. Dette bekiendtgiøres paa den i Placaten 21de April 1824, 5, 2, befalede Maade. Assens Byefoged-Contoir, den 10de Juli 1330. Gundorph. mit Contoir afholdt en Skiftesamling i Kiøbmand Chr. Nødskous Tirsdagen den 3die August førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Fallitboe her af Byen, hvorved dette Boe forventes sluttet; hvilket herved, overeensstemmende med Pl. af 21de April 1824, 5. 2, bekiendtgiøres, Rudkiøbing Byefogedcontoir, den 9de Juli 1830. Schmidten.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Onsdagen den 4de August d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver Akke rup Præstegaard holdet en Skiftesamling i afg. Pastor Eskild Lobedantils Boe, til hvilken Tid Enhver, som har noget at afgiøre med Boet, anmodes at møde. Dette bekiendtgiøres herved paa den i Pl. 21de April 1824 befalede Maade. Baag Herredscontoir i Assens, den 10de Juli 1830. Gundorph.
Berlingske Tidende, 1830-07-22
Auctioner. 1 Følge Reqvisition af Procurator Walløe paa den almindelige Enkekasse Directions Vegne, bliver, efter passeret Execution og Udlæg, foretaget offentlig Auction over Selveier Lars Larsens Gaard i Hvedstrup Sogn og Bye paa forrige Roeskilde Amt: 1ste Gang Tirsdagen den 27de Juli, 2den Gang Tirsdagen den 10de August og 3die Gang Tirsdagen den 24de August førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Gaarden, der er udflyttet fra Hvedstrup, med tilhørende Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr., bestaaer af 10 Fag Stuehuus og 17 Fag Udhuus af Fyr, Under= og Over=Tømmer, klinede Vægge og Straaetag. De 2de første Auctioner afholdes i Herredets Tingstue paa Roeskilde Raadstue og den 3die Auction i selve Gaarden. Conditionerne erfares hos Procurator Walløe Roeskilde, og denne Bekiendtgiørelse tiener tillige Panthaverne til fornøden, Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Leire Herreds-Contoir i Roeskilde, den 10de Juli 1830. N. Nøller.