JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Jtalien, den 21de September. Staden Toulan er fra Landsiden sat i saadan Forsvars har, at den kan imodtage ethvert Angred. Admiral Hoff har sendt adskillige Skide af sin Flaade til Neapel, for, som han troer, at indtage Landtropper, der skulle forstærke Garnisonen i Toulon. I Havbugten af Lyon ere adskillige vortugisiske Skibe ankomme med 3000 Mand Landtropper. - Efterat Toulen havde overgivet sig til Engelænderne, har General Paali strax gjort alle Anstalter paa Corfica, til at at ere de franske Tropper, som endnu befinde sig paa Øen, alle Passager. Den neapolitanske Charge d'Affale i Rom der faaet Ordre, at ikke give nogen Fransk herefter Pas til dedeapolitanske Stater.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
London, den 27de September. Fra den Overstcommanderende ved den kongelige Søemagt i Middelhavet. Admiral Hvad, har Admiralitetet staaet en Skrivelse af 1ste hujus, hvori han beretter, at 730 Mand af General Charteaurs Armes havde Dagen tilforn, smmet sig Taulon ; at Capitain Elphinsione herpaa var ryk sker ud med 600 Mand, og bortjaget de Franske, som maat sat efterlade sig 4 Kanoner og deres Munition; at den tapre Maler Douglas har ved denne Leilighed faaet en Kugle i Brystet, og er Natten derpaa død af samme, samt at der af dere Tropper er bleven saaret 1 Sergeant og 9 Gemene, til med 3 Søesoldater ; men af Spanierne ere 3 Mand blevne og ligesaa mange saarede. - J det Dieblik, da denne Besteining blev afsendt, er der i Toulon bleven givet Signal, at en Convoy med et stort Antal spanske Tropper fra Armeen i Ronstillon befandt sig i Sigte af Havnen. - Førend Ludvig Vil blev udraabt til Konge af Frankrig, have Indbyggerne i Toulon befalet, at den nye Franske Constitution skulde brændes af Skarpretteren. - General O=Hara har faaet Ordre, at begivelsig fra Gibraltar til Toulon, for at paatage sig Commanden over denne Plads. Med ham skulde 2 der liggende Regimenter indskibe sig derhen. - Den portugisiske Krigsflaade, under Admiral Sentegal, er den 22de hujus, seilet fra Portsmouth til Torbay, for at støde til vor Flaade. Da Aarstiden ikke tillader, at begynde igjen en Beleiring for Dunkirchen, og sætte os i Besiddelse af denne Plads, saa vil man søge at forskaffe Nationen en større og bedre Gotgiørelse for Krigsomkostningerne, ved at indtage de franske vestindiske Øer, og i Besynderlighed Martinique. Hr. John, Jarvis og Charles Grav skulle med den under dem staaende, Land og Søemagt udføre dette.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Paris, den 27de September. Den 24de blev i Conventen oplæst følgende Beretning fra Commissarierne Dødeau og Jsabeau om Bordeauxs nuvar rende Tilstand : "Staden, skrive de, er fuld af Aristokrater, Emigrerte og gienstridige Præster, som paa Caffehusene og de offentlige Pladser udsprede deres mod Revolutionen stridende, og alle Papirer som ankomme fra samme, og i Alminde de Tænkemaade. Conventens Decreter blive der intet agte lighed fra Paris, blive strengt undersøgte, de derimod som indeholde Fornærmelser mod Conventen, tillades frit Omløb. Patrioterne, som vere deres republikanske Tænkemaade, blive bespottede og sængslede, og taler man kun omBiergpartiet er man i Fare for at blive myrdet. For Raadhuset ere 12 Kanoner plantede, og paa en anden Plads ligesaa mange. Departemental-Cavalleriet bestaaer af rige Kiøbmænd og andre Personer, som alle ere Røyalister. 4000 unge Mennesker have oprettet et Folkeselskab, for at modsætte sig Decretet af 23de August, som befaler en almindelig Udskrivning. Det er bedre, sige disse, at stride med Auarchisterne end mod de udvartes Fiender, og man med vel, hvilke de kalde Anarchister. De Adminas Corgaar have, slet ikke modsat sig hverken dette Selskabs Oprettelse, ener andre revolutionsst idige Foretagender. At have forgiæves, udstædt Proclamationer. Havnen sammenads er gandske uden Forsvar, og man taler offentlig om at overgive Staden, til Engelænderne ; man svørger end og For paa Gaderne, om de ere Engelændere. Vi have begiver os derfra til Real. le, en patriotisk findet Stad, og forlange at Bordeaur skal fuldføre Conventen Decreter, og forsaa en vis la Vangaaen, nu Prasident i Fransiscaner: Selskabet sammesteds, som har fordervet den reenbritanske Tankemaade i Taulon.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Skiøndt vi ere overbeviste om, at de fleste Jndbyggere i Bordeaux, nem. Haandværkere, Daglønnere og Fattige, ere patriotiskfindede, søge disse, af Mangel paa Hielp, forgiæves at afkaste det aristocratiske Aag. Vi have anvendte al Overtalelse, og maae nu bruge Magt. - Conventendecreterte herpaa, at Velfærdscommissionen skulde udfærdige en omstændig Beretning om Bordeaurs Tilstand.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Den 23de blev efter Borgerlandets Beslutning det har baste gode Taffel frataget den Kongl. Famille i Tømmer, derbert, en af Commarkerne, som skulde udfordre at lagde følgende Deretning derom: "Den ung og hans Hofmester Samen, bande allerede vant saa Kost; men Endvig Al. Datter og Prindseste Stads viiste Misfornøyelse derover. J Stedet for forgyldt Sø tøy og Porcellain, sit de et Serviet af Tin, og bage Prindsessenes Kommertiener. Tilan blaa at kaffet. Han Prindsesse Ensaded fandt man 2 Dutter, hver med 4 Louisdører, som hun saade vare givne hende i Forvariaa Lo 10de August 1792, og have tilsaan været har det Prindser Lamballe, Borgerraadet besluttede derpaa at blaae der Tutter skulde nedlægges i dets Secretariat. General Hocharder afsat og arrestere. J hans Sted er General Jen dan en Broder til den bekiendte Jordan, som Commerover Ardenne Armeen var overdraget til bleven udnere til Commandanten Chef over Nord=Armeen. - Den fortige Commandant en Chef ved Rhin=Armeen, General Landremønt, og General hamborg, Chifved Massel Armin, ere afsatte. J den førstes Sted er udnævnt Dicisions Cosa, Delmas, og i den sidstes General Merem. Com anden over Ardenne Armeen har General Forrand faaes general Jourdans Sted. Seneral Hegenville, som comindette Mard=Armeen, er afsat.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
mebruden den 27de September. J Gaar lad Grev von Kalteenil den sendtlige Leir ved Burstattel angribe ved Oberste Sarkels. Efter 2 Timers Kannade blev samme indtaget. De Franske have trukket sig til Franenborg og Hornbach, og forladt deres Poster ved Mammeiler, Mittelbag 3. - E. Sk. J dette Oblianglod den vigtige Efterretning, at de Franske ogsaa have forladt Hørnbach og Leien ved Schweigen.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Frade Nederlandske Grandser, den 30te Sept. Efter de Franskes Afmarch fra Furnes har et Corps Hof ger, Keisere og Smaranter den 23de hujus igien besat denne Stad. Feltmarskal von Frentager med et andet Corpstruttet i Leir ved sorter Enke. Flanden bliver nu bedækket. af Hertugen af Ports Armee, som er 35000 Mand stærk, heelt 13 Corpser. Den 23de grebet Corns af Garnisonen. tilladelige engelske Forposter an, og drev dem i Begyn i tildage, indtil det af det tillende Cavallerie blev slaaet. hos stort Forte. - Til at angribe den fiendtlige Leie i Lou stille ved Manden, blive vedvarende gjorte de stærkeste An alter. Denne Leir, som ligger paa et Bierg, der behør, en Mandinge, er med største Ombragelighed bleven befagel at anden, som har anvendt 3 Millioner derpaa. Den Barter, som naner et Stadelle, og for at indtage den, saadandeleires som en Fæstning. De Keiserlige have alle le, som det bøder, bragt henimod 400 Kanoner tilsamt sen, for at forvandle Mandenge til Aske, i Fald den lange skulde giøre Modstand. Prindsen af Coburg har er det første taget sin Stilling ved Bavar, for at dække andendes Beleiring. Jmidlertid nærmer den franske ne sig med stærke Stridt med Landreen og Avesnes de dømte. Et blantet Slag er med det første nundgaaer mod Hames da Beaamant har et stærkt fiendtlige ans givet et Jndfald over Sambre ind i det Østerrigoplandret mange Landsboe og bortført mange Heste en Creature. Garnisonen i Sinet har indtil Beaurin et Laremborgske foretaget et Jndfald, og holde ligesaa et Huus der. J Canen af Philippeville mod Charle, beggerstarter den stindtage Magt sig endnu bestandig : sen saneral Begulten staaer allerede med et Corpod Arte i Nærheden, for at dække Provindsen Namus.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Haag, den 1ste October. en officielle hertil indløbne Beretning fra Engeland mel Til endnu atte, at den stort engelske Flaade under Lord Homeadindet. Den ligger dog ved Tordav i en saa frilfærdig. Stand at den hvert Dat kan gaae i Søen. Den i Ports og uld liggende vormgisiske Esender er den 20de gaaet til Søre for i Tordag at forene sig med den engelske Flaade klant andre sige, at den skal gaar blem. J London havde han ved den naste Panes Asaa ingen tilforladelig EfterFiining, om den franske Flaade fra Brest virkelig var i Søen. Romtralitetet selv var ikke sikkert underrettet derom. J Londen forundrede man sig meget over, at Lord Home ikke har benyttet sig af den sidste Ostenvind til et gaae i Søen. Forresten gik der det Rygte, at benævnte Lord vil tage sin Afskeed. Den hollandske Armee skal være brækket og fra sin Leir ved Gent, og have begivet sig paa Marchen til Manbruge, hvilken Fæstning nu virkelig skal formelig beleires under Arveprindsen af Oraniens Commando. General Clairsalt Kall. med sit Corps hielpe til at beleire denne Stad. Arvestatholderen ventes i Morgen her tilbage fra Brabant og man troer, at den 3die hollandske Colonne da snart skal brække op og marchere derhen. Hvor stor samme skal blive er endnu ubekiendt, og dette skal først blive bestemt efter Arvestatholderens Plan. Helsingøer, den 11te October.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Fra den 7de hujus til i Dag ere 40 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Kiøbenhavn, den 11te October. Førstkommende Løverdag den 12te October agter Hs. Majestæt Kongen. Deres Kongelige Hoveder Kronprindsen og Kronprindsessen med Salte at begive sig fra Frederichsberg til Christiansborg Slot.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Fra Kiøbenhavns Raadstue er den 3die October bekiendt giørt: at Magistraten ved Skrivelse fra det Kongelige Danske Cancellie af 28de September sidstleden er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt i Henseende til 6te og 10de Penges almindelige Eftergivelse for Arv, som udgaaer til eller indkommer fra Ostindien, under 6te Julii 1791 saaledes at resolvere : Vi ville allernaadigst for Fremtiden aldeles eftergive, og ophæve Vores Kasses Ret til 6te og 10de Penge af Midler, som fra Vore Riger, og Lande i Europa udføres til Vore paa de danske Establissementer i Ostindien sig opholdende Undersaatter i Almindelighed, og maae deslige Midler saaledes herefter fri for al saadan Afkortning til Vores Kasse, og uden nogen foregaaende Ansøgning didhen udføres, ligesom ingen saadanAftortning erlægges af de Midler, som fra bemeldte Etabblissementer til Vore Europaiske Stater hiemføres.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Hvilken Kongelig allernaadigste Resolution til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Fra Stadens Raadstue er den 9de October d. A. udi kommer en Kiød-Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Ore, nemlig Bryststykker, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 5 1/2 s., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages ; og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veler over 100 Pd. Høiribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pd. Hele Fierdinger Pd. for 41 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaa huggen Pd. for 4 1/2 s. Kalvekiød Pd. af Bagsierdingen for 11 s. og Pd. af Forfierdingen for 10 sk. Lamme ling skal Slagterne være pligtige at følge efter Vægten Pundet af det beste og fedeste Kiød for 7 s. og Pd. af det ringere for 6 s. Salet eller sprængt Oxekiød sælges, ligesom det særske, dog intet at følges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Sal. Svinekiøb Pd. for 7 s. Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Pundet 1 s. ringere.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Naturhistorie=Selskabet. Selskabets Fortlætninger for den tilstundende Vinter de, gynde med October Maaned og ere følgende: 1) Hr. Prof. Vahl fordrager Zologien (Dyrelæren, Mandag, Tirsdag Torsdag og Fredag, om Formiddagen fra 9 til 10 og om Eftermiddagen fra 4 til 5. Ved hvilken Fortlæsning han følger den Orden, at en Deel af Dyrelæren foredrages i For middagstimen og en anden Deel af samme Videnskaar Efter middagstimen. Han begynder fine Forelæsninger Mandagen, den 14 October, Formiddag Kl. 9. 2) Hr. Regimentsfeldskiær Schumacher foredrager Mineralogien Onsdag og Løsverdag, om Eftermiddagen fra 5 til 7. Han begynder fine Forelæsninger Onsdagen den 16de October. 3) Hr. Hof Apotheker Becker holder en Forelæsning over den techniske Chemie (Haandværks=Chemien) Mandag, Tirsdag og Hredag, om Eftermiddagen fra 5 til 6. Han begynder fine Forelæsninger Mandagen den 14de October. - Alle din Forelæsninger ere offentlige og holdes i Selskabets Læresabt i Efterslægt Selskabets Gaard paa Østergade.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
I Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning ere end videre følgende høie Gevinster udkomne, nemlig: No. 19843. 200 Rd. udi Hr. Møllers Coll. i Fridericia; No. 3691, 100 Rd. udi Hr. Edstedts Coll. i Slesvig; Nr. 13640 200 Rd. udi Hr. Veiermester Ostenfelds Coll. i Saxkiøbing i No. 19403, 30 Rb. udi Hr. Møllers Coll. i Fridericia, No. 9783, 200 Rd. udi Mad. van der Lippes Coll. 1 Strede, paa Møen; Nr. 12328, 100 Rd. udi Hr. Baads Con der i Staden; No. 9965, 300 Rd. udi Hr. Contr. Foghte, Coll. i Warde; No. 20763, 50 Rd. udi Mad. Schaarups Coll. i Christansand; No. 13804, 100 Rdlr. udi Hr. Postmester Hempels Coll. 1 Faaborg; Nr. 25121. 100 Rd. udi Hr. Hofdogtrykker Møllers Coll. her i Staden ; No. 17273, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. ibidem : No. 18136, 50 Rd. udi Hr. Hofsøgtrykker Møllers Coll. ibidem : No. 29889, 50 Rd. udi Hr. Sorteerups Colle ibidem ; No. 6712, 50 Rd. udi sammes Coll.; Nr. 2897. 100 Rd. ud Hr. Lunds Coll. i Flensborg. (Continuationen følger.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Ved Tal=Lotteriets 512 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 4. 36. 51, 9. 26.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Briggen Glommen er lagt ind igiennem Bommen, og Snogen Erøe er under Lieutenant Kaases Commando gaaer under Seil til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Tirsdag Morgen, den 15de October, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Pratiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Vacance. Det residerende Capellanie ved Domkirken i Bergen samt Aschøens Sognekald, 220 Rdlr. Avikland 13.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
det har behaget Forsynet, efter en smertelig Sygdom at 6 Uger, at bortkalde min kiære Fader, Kammerherre og Major Christian Albrecht Massan ran de Osten; ha Dødsfald herved bekiendtgiøres vedkommende Venner Paarørende, forsikret om Deres Deeltagelse. Kiøn. havn, den 3de October 1793 Paregen og tvende fraværende Brødres Be Følger Mansau ron der Osten. in uforglemmelig Ægtefælle, Peder Henningsen, forden Sognepræst for Torsager og Bregner Meme, der i Aarhuus Stift, har det behaget den Allerhøieste, og bortkalde ved en saatte og saaa Død den 30te Spidr. sidst, hans Alders 69de Aar ; hvilket jeg herved har den Ære, geligst at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner, og firet om enhver af disses Deeltagelse, og derfor fra det skrifing Condolence. Tortager Prantgaard, den 1s. tober 1783. Helene Catharine Westphal, sal. Henningsens.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Sidstleden 26de September behagede det Gud, til saa- og saarende Tab for mig og mine, ved Døden at høi kalde min kiøre og høystelskede Mand Dyefoged Jens Debasat Alder 54 Aar; hvilket herved for Slegt og Venner og kiendtgiøres, frabedende mig al skriftlig Condolence. Moss, den 1ste Octbr. 1793. Agnede Godsen.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Ved en stille og roelig Død behagede de Gud, efter Ugers sængeliggende Svaghed, i Dag her paa Ganden, at bortkalde fra dette Jordiske, min elskede Fader Contra Al. miral Christian Lerche i sit Alders 82 Aar, som jeg herved, efter den nu brugelige Maade, skalle havelfraværende Fami- og Venner tilkiendegivet; ingenlunde tvivlende om deres Deeltagelse i dette sørgelige Dødsfald, frabedes al Conlence. Lerchenborg, den 8de October 1793. G. F. Lerche.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
de Jomfrue Johanne Marie Rasch er død i Dag udi Land Alders 46 Aar. Det bekiendtgiøres herved for hende Sødskende og Familie. Friderichswern, den 3die Octo N. Kiersgaard.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Fra Pressen er nu færdigt: Det første Bind af Forsen til dede ere Dags Fortoisning i Christian den Femtes Danske Nørste Løn, og de ældte Løves Bestemmelse, som hands til denne Deel af den Danske Lovgivning, ved ComDrørsen, Advocat i Høyeste Ret, dette Bind leveres og Subskribenterne for 1 Rdlr. paa Trykpapiir og 1 Rdlr. 32 s. Strangaaer i de som alle have indskribert, betale : et man Samme Forfatters Forlag til den 6te Bogs Fortaltning kan og bekommes for 10 mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. Skrivpari d. Agent Gyldendal i Klarebodene No. 9. Fra Pressen er nylig udkommet, og findes tilkiøbs de i Praft, Saa & Comp. paa Dørsen og ang og og et Professor Viborgs Forsag til synematiske danske Havne. indenlandske Planter, forsattet til Dang for Lærlinger ved den Kongelige Vetermærskole, ove. Kiøbenh. 6 heftet 8 s. mere. Taschenbuch ans das Jabr 1794, for Pferde; Liebhavn. 2 Salter, Renter, Pierdedacter, Pferdadrate undVorgelette grosser Marstaae, nedst 12 Albuldangen poden nenesten und geichmaskallesten Staater und Reisen. gen, langebunden i sammen Dandt mit Futteral 1 Rdlr. 12 s., finde tilkiøbs hos Proft, Søn & Comp. paa Børsen. No. 11,11 og 1. i Falg: Kongen allernaadigst Bevilling af 23de Septbr. leden, læst i Kiøbenhavns har og Stads=Ret den 3de hujus. ere Planter Nr. Springgader Flanaan paa det Kongl. Dansk Saland St. Craa Amerika, og Jomfrue Anna E. Røgler. ommenkaldes Fredaren, kan pæna præsten & perpetui lere deres hos dem. gende gandsmaa for bemelte de Flangaan paa lang og Jom og danne Mands Maane, de saavel i Vore Riger og Lande admand hende med Aar og Dags Varsel at kan fra den en medtaaer læst ved Kiøbenhavns Hof og Sands Relgamet mange efter hinanden indført de Berlingske Aviser Adrene. Contoirets Efterretranger og den Altonaiske Mercur, og lige. den mede Maaneders Varsel, at regne saa den Tid Proclama. et lag ved alle Over og Under Metter paa de Danske Vestinder. land samt 3de Gange indført, St. Croix atte Amalind. gende deres paa foranførte Eyland boende og aa opholdende Stadser, dantet end videre herved skeer og bekiendtgiøres. dette October 188. Paa Hr. Planter C. Blanaaans Vegne, derer den Damert.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
J Følge Hans Kongel. Majeste allernaadale Berling :de Dato de oman, som under Dags Dato er læst ved Kiøben da det og Stad Ret indkaldes herved sub pæna præclum. med Dags Varsel alle og enhver nemmerne sig at have nogen Slags Fordring hos de Herre. den ningen paa eet over Amerika saavel under naar smaae Compagnie, som en rigt a 3 mag, hval slaa samme maatte bidrøre fra paaling eller private Fortet. denne over alled, enter nogen Maade undtagen. end at melde og hos dem selv paa bemelte St. Croix inden skrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beliggiøre. habenhavn, den 3de October dag. paa de Herrer hadne Thomas Anlanderes Vegne. gieren.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Ved valdte Registerings størretning efter afgangne Huus, Mand Jacum Hendrichsen af Tømmen Bye og Sogn, Torsting. standerdens Amt, Medenschau Billeds Gods unde Stammer Matten, er blandt Arvingerne, der alle ere den aldedes Børn, anmeldt at være en Søn Handre, nu 32 de en for unger og Aar uden bortrein, uden at betiende den. - da det er formaae andet Proclama at be med kan og Dags Variet, saa undertegnede Dato at at re at stædet at mede at Stervboesteret da Skiftet til den anien gatiet. Denne Jndkaldelse melder og forden aller de møder mandage Arving, de Umyndiges Formander, samt lands Frelse og Debitorer. alting ved Hertus, den 5te Anaar 1783.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
paa Skifte Forvalteren S. T. Hr. Justitsraad de anneldne Vegne. P. King Faldmægtig. kan Debærglands Gods i Delberg Sogn, Balling Hertil denes um, et Belimanden Jens Omstient gamme. Delberg død den 7de August braanden Livsarvinger, hvorpaa Stervboet strax er blevet forseglet, og 30te Dagen aabnet, hvor da slant andre sig her Egnen befindende Arvinger er ble ret anmeldt, at den Afdøde havde i Broder Sønner, navnlig Este Montidsen og Frands Mouridsen Møller, hvis Opholdssted, ved Skiftesaningen til agte Dagen, en var at opløse, men siden ved Correspondente med Broderen i Horsens er bleve angivet at den ældste Broder Eske Mouridsen, for et har Aar siden, var ved et Husar Regiment, ventelig i Sielland under T. Oberst v. Bergers Corps, og den anden, nemlig FrandMøller, skal opholde sig ved Skoleholderen Anders Bruun i Lecberg torblive disse 2de og de øvrige fraværende Arvinger herved trende Gange indkaldte i de Berlingske Aviser, for at møde eller give Møde i Stervboestedet ved Skiftesamlingen til 12te Ugersdagen, som er den 30te October førstkommende, og Mangel deral, da marest mueligt at melde sig hos undertegnede. Delberglund, den 29de September 1783. Ramsing.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Dersom nogen skulde have noget at fordre efter vores her i Bien den 24de September sidst afdøde Moder Mette Herlef sal. Henrich Berring, der man dog ikke formoder, ville de behage Stervboet at anmelde og beviisliggjøre saadant for os hendes Arvinger til de Loven befalede Tider, men siden efter vorder ingen Kravantagen. Weyle, den 3die October 1783. Bering. C. Lanng. M. K. Bering.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
Madame Berings Gaard her i Byen, som ved hendes Død, er bleven ledig vorder efter hendes Arvingers Forlangende stillet til offentlig Auction paa Mile Raadstue Tirsdagen den 12te. November næstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden. ligger ved Byens store Gade haver god Gaardsrum samt Frugten Urtehave, Gadenuset er 10 Fag af Grundmuur med 4 Fag Qvin, og tillige Leilighed for 2 Kamre i 2 Fag, Sidehuset er : en Udhuset 2 paa Bindingsværk, altsammen nye opbygt efter Uldebranden 128, og forsikkret i Brandkassen for 1300 Rdlr. naar Gaarden er solgt, vorder med det samme solgt den Deel af ind og Udboe, som Arvingerne ville afdeende. Weyle, den 3die Octbr. 1793. Lange. Bogloged.
Berlingske Tidende, 1793-10-11
En paa denne Byes Kirke forestaaende betydelig Hoved Reparation bliver licitered paa Byens Raadhuus Mandagen den atte November nestkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, hvor alle Vedkommende som maatte vilde paatage sig denne Reparation vilde behage at indfinde sig, da Conditionerne vorder bekiendtgjort hvilke Conditioner og forinden kan faaes til Eftersyn. paa mit Contoir her i Rødbne. Nødbye, den 30te September, br. Klein.