JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
En Embedsmands Datter af Dannelse, som til Fuldkommenhed forstaaer alle Fruentimmer Haandarbeider, samt Modepynt og Skrædersyning efter Maal, og har Øvelse i at undervise, tilbyder sig, for moderat Betaling, timevis at veilede honnette Familiers Børn i deres eget Hjem. Reflecterende behage at afgive en Billet, med Udskrift: No. 20, paa dette Blads Contoir, i store Helliggeiststræde No. 144, 2
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 103. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 December 1825. Hvor, som kan hielpe sig selv, pleier sjeldent at anmode Andre derom. Et Beløb af henimod 29 Millioner Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Følgende 2de tilføiede Betragtninger troer jeg heller ikke ville vække mindre Jnteresse foret fast Pengevæsen. 1.) Jo mere Guld og Sølv Europa erholder fra America og der forbliver i Handelen som Betalingsmiddel, jo mere vil det virke til at trykke Coursen paa de Staters Seddeleredit, hvis Handels Betalingsmiddel fornemmeligen bestaaer deri; thi Guldets og Sølvets Tiltagen, fortrænger Seddelen, som et overflødigt Credit middel, fra Handelen, og denne vil derfor kun blive søgt ved unaturligen anspændte Handels kræfter. 2.) Guld- og Sølvmynt har noget Materielt ved sig, der giver det udvortes Respect, og faaer derfor i Besidderens Øine en større Værd end et Creditbeviis eller et Kobbertegn, paa lige nominel Benævnelse, vilde altsaa sikkerligen tilveiebringe en me retfærdig og reel Maalestok for Detailha. Haandværksløn, Folkeløn &c. Derved forskaanedes desforuden Sølv- og Guldmynten fra at blive en Vare artikel, der kun tilkom Seddelen. J. G. Nogle Bemærkninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
i Anledning af Aristoteles Paastand om berømte og navnkundige Familier, hvis Børn og Afkom have været dem ganske ulige enten i Henseende til Sielsevner, eller og til det moralske Forhold, Hans Christian Clausen, Sognepræst for Nordbye Menighed paa Fanøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Den store Konstdommer og skarpsindige Philosoph Aristoleles har, i et af ham udgivet Skrivt, kaldet Rhetorik, gjort den bemærkning: "Det gaaer med visse Familier, som nogle Jordproducter, der naae en vis Vext, men derefter tabe deres Fortrinlighed. Dette har og været Tilfældet med visse gode og velagtede Familier, der til en vis Tid have frembragt ypperlige og fortræffelige Mænd, men efter nogen Tids Forløb er deres Afkom vanslægtet, henfalden til Ryggesløshed, raae og uslebne Sæder, hvorpaa Alciblades og den ældre Dionysius fremstiller Beviis, saa har man og Exempel, at Personer, der af Naturen vare udrustede med en sund og gjennemtrængende dømmekraft, og derhos været saare virksomme, have havt Børn, der tabte sig i Ørkesløshed, og vare sløve paa Forstanden; til Beviis herpaa kan Cimons, Pericles og Socrates Børn tjene *). Det være mig tilladt, 1) Johann Matthias Gesners griechische Chrestomathie. Ubersetzt und erleutert von Johann David Büchling, S. 187-188. med nogle Exempler tagne saavel af den ældre, som nyere Historie, at vise, at alle Tiders Erfaring har stadfæstet Sandheden og Rigtigheden, af ovenanførte Aristoteles bemærkning. Cicero, en af de ypperligste og fortræffeligste Mænd, Romerstaten nogensinde har eiet, var stor som Philosoph., Taler, Lovkyndig og Statskyndig, havde en eneste Søn, som han sendte til Athenen, for at høre den berømte Philosoph Cratips Forelæsninger. Cicero, der som Skribent har belært, veiledet, glædet og fornøjet mange, skrev og et lærerigt Skrift, der handler og Pligterne til sin Søn, imedens han opholdt sig i Athenen. Dog, den unge Cicero, hvis Nature, syntes at være godt, traadte hverken i Faderens eller hans Læremesters Fodspor; da Faderen døde, forfaldt han og blev drikfældig i en saa høi Grad, at han paa eengang kunde udtømme 2de Stob Viin, som efter det nuomstunder brugelige Maal udgjør 6 Kander *). Aar 37 efter Christi Fødsel blev Cajus Caligula Keiser i Rom. Mange glædede og fornøiede sig herover, og troede, at Caligula vilde regjere vel og viselig, eftersom hans Fader Ger Herom kan læses Sammelis Rachelli Commentarius in M. T. Ciceronis de officiis libros tres, pag. 2. At de gamle Romere ved visse Leiligheder drak dygtig, sees af Horats og andre fleres Værker. Svetonius, der ellers ikke har fortiet Julius Cæfars Lyder og Udyder, roser ham for hans Maadehold i Mad og Drikke. "At han var meget afholdet i Viin, have selv hans Fjender ikke nægtet. M. Cato pleiede at sige, at Cæsar var den eneste af alle, der var gaaet ædrue til at omvælte Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Den danske Oversættelse, 1ste Deel, 63 Capmanicus havde levet som en dydig og retskaffen Mand, og desuden nedstammede han fra berømte og agtværdige Forfædre, saavel fra Faderens som Moderens Side. Nu troede (saa skriver Sextus Aurelius Victor, der levede i det 4de Aarhundrede efter Chr. Fødsel) kloge og erfarne Folk, at Caligula vilde bestræbe sig for at ligne sine Forfædre, men dette faldt ganske anderledes ud, ret ligesom ved Naturens Lov, der idelig, og som det synes med Flid, frembringer onde Børn af gode Forældre, tossede eller vanvittige af lærde, eller og saadanne, der ere det Modsatte af hvad deres Forældre vare. Ved at see deslige Exempler have adskillige Vise holdt Savnet af Børn for en Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 20 Decbr. J Aftes opførtes paa herværende Theater for næsten fuldt Huus og med udeelt bifald Jntermezzet eller Landjunkeren i Berlin. Skuespiller-Personalet er atter nylig bleven forøget med endeel gode Subjecter og viser umiskjendelig Bestræbelse efter at fortjene Publikums Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
For et Par Mark kan Man her i denne Tid gjøre den behageligste Lystreise til de seeværdigste Stæder, uden enten at behøve Heste og Vogn eller Dampbefordring, ved blot at gaae hen paa Komediehuussalen hvor Dhrr. Bolt & Co. have opstilt deres optiske Panorama. Samme er siden deres sidste Ophold her bleven forsynet med mange nye og skjønne Perspektiver, hvoraf i disse Dage blandt andre findes udstilt: Udsigt fra Hamborg Vold mod Vesten, Raadhuset i Altona, optaget i det Øieblik Tallotteriet trækkes, Havnene ved Porto-Ferrajo paa Korsika, Toulon, Marseille og Genua, den nye Børs i St. Petersburg, Salomons Tempel i Jerusalem a. Man maa beundre den skuffende Liighed af Naturen, hvorved Tilskueren ligesom hentrylles paa hine det store Verdenstheaters mærkelige Scener
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Zacharias Moore var en rig Engellænder. Han havde 25,000 Pd. i aarlige Jndkomster, og dog var han allerede i sit fyrgetyvende Aar aldeles ødelagt ved sin Uklogskab og Ødselhed. Ministere, Generaler, Oberster havde spist hos ham, levet af hans Penge; han bad nu ikke om Credit, ikke om Mad, men om en Plads og de forskaffede ham - man betænke hvilken Naade en Fændrikspost, Mandens Skjebne paa den ene Side og Utaknemmeligheden paa den anden gav Anledning til det Epigram, som, under Navn af Epitaphium, var i Omløb; Zacharias Moore, Et levende Minde Om de Stores Venskab og Høimod. Efterat han med de fleste Store J tre Kongeriger, Tredive Aar havde levet i Fortrolighed; Efterat de havde vist ham den Ære At hielpe ham fortære en uhyre Formue, Hjalp de høie Venner ham Af Taknemmelighed, For hine skjønne Dage og glade Aftener ved deres Forbønner,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
J hans Alders syv og fyrgetyvende Aar, Til en Fændrikspost; Hvilken han for Tiden i Gibraltar, forestaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
J Ægypten ville Manufacturerne ikke ret lykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Bomuldspinderierne kaste kun lidt af sig. En Klædefabrik i Boulac er nær ved at gaae ind. Meest indbringer Salpeterfabricationen; den leverer aarligen 3000 Centner Salpeter, som Vicekongen betaler med 25,000 Fr. En Million Morbærtræer ere blevne forplantede fra Syrien, for at befordre Silkeavlen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
J det Pariser Academie har Hr. v. Humbold for ikke længe siden fremlagt en Prøve af et Stykke Meteoriern, der var nedfaldet ved St. Fede Bogota og veiede 3,500 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
J Edinburgh oplevede man nyligen den literariske Mærkværdighed, at medens d. 15 Juni d. A.) Forlæggeren af Walter Scotts nyeste Roman, Tales of the Crusaders (Fortællingerne om Korsfarerne) lod dette Værk udgaae, blev næste Dag den anden Fortælling deraf, Talis manen, given som Skuespil i 3 Acter paa Stadens Skueplads, under utrolig Trængsel og med største Bifald, i fuld Pomp af orientalsk Scenerie og Costume. Naar man undtager Talma og Mars, som siden Napoleons Tid nyde en stor Gratification, saa lønnes Medlemmerne af det første Theater i Paris meget usselt. De have kun 1/4, 1/2 eller heel Deel af Jndtægten. En heel Deel var under Napoleon maanedligen omtrent 7800 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
nu er den 75 og i April 1825 endog kun omtrent 30. En Fjerdedeel altsaa kun 7 til 8 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Den første Concertmester og Musikdirectør i Berlin, Moser, har nyligen, i Anledning af Prindsesse Louises Formæling med Prinds Friedrich af Nederlandene, forfattet en Fakkeldans, for hvilken han har modtaget fra de allerhøieste og høieste Herskaber tre skjønne Tobaksdaaser og tre Brillantringe. Moser agtede at reise til Paris og lade sig paa sin Gjennemreise høre paa adskillige Steder. J Henseende til hans Spils Delicatesse, forenet med Færdighed, Kraft, og Kiekhed, paastaaer Berliner Blade, gives der kun een Moser. - Theaterdigteren Adolph Bauerle i Berlin har for et i Anledning af den østerrigske Keisers Fødselsdag forfattet Prisdigt, som han har oversendt Kongen af Preussen, erholdt af Majestæten en stor Guldmedaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Kjøbenhavns Børs, den 23 December 1825. Hamburg 2 M.a vista 208 Species 211.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 75 1/276 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito Bmk. 4000 106 1/2 107 i Sedler. - Rbd. r. S. 99 99 1/2 Banco. 99, 99 1/2 Banco. 101 101 1/2 i Banco. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Rbd. Sal. i Banco. - i Sedler L. Sterl. Johannes Herman Höecke." Hora, dies et vita fugt, manet unica virtus. Er det kun den, der sad paa Trone, Hvis Bortgang Taarer lokke kan? Har Borgerdyden ei sin Krone, Der pryder hver en Dannemand? Vel er den kun af flettet Løv, Men hædrer dog den Ædles Støv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
En Borger nyligt gik til Hvile, En Mand, som virked uden Bram; *) Om hans Bogtrykkerie læser man i den af Hr. Professor Nyerup forfattede Kjøbenhavns Bogtrykkeriers Historie, fra Begyndelsen til Dato, i Seidelins "Læsendes Aarbog for 1800" følgende: Poul Herman Höecke (den nu Afdødes Fader). var Svend i det Bogtrykkerie, som Ludolf Henrik Lillie (der først var Factor hos Brødrene Berling, men 1755 satte sig selv ned) havde anlagt. Efter Lillies Død blev Höecke, ved at givte sig 1765 med Enken, selv Eier deraf. Hos ham blev trykt den kritiske Tilskuer, Grandison, Clarisse, Mun ters Predigten og Vortrage, den franske Oversættelse af Mallings store og gode Handlinger. De Boghandlere, for hvilke han især arbeidede, have været først Gyldendal og Proft; i sildigere Tider Soldin, og Tikjøb. Han døde 1800; og Bogtrykkeriet, blev fortsat af hans i andet Ægteskab efterlevende Enke. Fra denne Tid af forestod den ældste Søn, den nu afdøde Johannes Hermann Höecke, Bogtrykkeriet, indtil Moderen i Foraaret 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-24
formedelst tiltagende Alder og Svaghed, afstod ham samme. Her er blandt andet bleven trykt dette Tidsskrivt, fra dets Begyndelse af, ligesom og fra Aaret 1807 til 1813 Penia. Som ofte roligt faaes at smille, Naar Skjebnens Pile ramte ham; Hvis Hjerte for hver Broder slog Og Deel i Andres Modgang tog. Henfarne Ven, som bort er dragen Fra Støvets mørke Jammerdal, Ei meer Du hører Stormes Bragen, Ei meer Du føler Livets Qval; Her Døden knuste Snekkens Stavn, Hist finder den sin trygge Havn. Den Konst, som Lys paa Jorden tændte, Du dyrked, med en sjelden Aand; Afvædel Nidkierhed Du brændte. For Alt, som blev betrolt Din Haand; Dens Frugt bar altid Præg af Dig, Thi Kilden er sit Udspring lig. Stor var Din Virksomhed hernede, Skjønt Du i Stilhed øved den; Du vilde Brødres Held berede, Det Gode fandt en Ven i Dig; Men hvad til Løn Dig Verden gav Var i det Hele, kun en - Grav. Ak, ingen Sønner, ingen Mage Begræde nu Dit kolde Leer! Men høit dog lyder mangen Klage, Ved Tanken at Du er ei meer, Fra mangen Moder, mangen Søn, Som Du husvalede i Løn! Den lune Grav nu trygt omhegner Den nys Forklartes vundne Fred; Ei her et Marmor koldt betegner Den brave Borgers Hvilested; Hans Marmorstøtte er hans Jd, Hans Sarcophag hans Borgerflid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Nogle Bemærkninger,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
i Anledning af Aristoleles Paastand om berømte og navnkundige Familier, hvis Børn og Afkom have været dem ganske ulige enten i Henseende tilSielsevner, eller og til det moralske Forhold. (Slutning; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Den i Engelland stigende Luxus, skriver Archenholtz **), forvolder at man ingen Grændser sætter for de sædvanlige Udsvævelser, som ere saa almindelige. Et sørgeligt Beviis paa disses Følger gav i dette Aar (1788) Mr. Bechford, den eneste Søn af hin store Patriot, hvis Billedstøtte staaer i Guldhall. Denne unge Mand, som 1770, ved hans Faders Død, arvede en Formue af 30000 Pund Sterlings aarlig Jndkomst, havde faaet en ypperlig Opdragelse, og besøgt de vigtigste Lande i Europa under Brydones Anførsel, denne Bechford blev nu, formedelst uhyre Gield, en Jndbygger af Fleet-Fængselet. Bechfords Forhold og Opførsel tiener imidlertid til Beviis paa, at den bedste Opdragelse og Underviisning stundom løber frugtesløs af. Sturtz, der stod i nøie Bekiendtskab med Statsministeren Grev Johann Hartwig Ernst von Bernstorf, har berettet, at Ungdommens Opdragelse og Skolernes Forbedring var en Sag af Pontoppidans Kirchen-Historie des Reichs Dannemarck, 3ter Theil, S. 410-4II. Udsigt over det Brittiske Folks Historie for Aaret 1788, efter den danske Oversættelse 1ste Bind, S. 308. Vigtighed for denne ædle Herres Hierte, men dette, føier Stur til, er ikke blot een Regierings, ikke et Aarhundredes Arbeide, og det synes ikke, at en ganske Omstyrtning af den nuværende Forfatning letter Sagen. Enhver Forbedring af den selskabelige Orden skrider ikke frem ved Spring, men gradeviis, og kiæmper længe mod Tidens Fordomme og Omstændigheder. Ved Love og Statuter befordres vel noget Godt, men dog ei meget; thi hvo kan forordne eller paabyde og paanøde Viisdom og Dyd, *). Baade ældre og nyere Erfaringer stadfæste Rigtigheden i Sturtz's Paastand, at Love, Statuter, og pelorganiserede Skoler ei have Vægt nok til at bevirke og fremskynde nogen sand Dyd og Gudsfrygt. Ved Undersøgelse, skriver Stiftsprovst J. Paludan Møller, vil man finde, at Læsning, Regning, Skrivning, Forstands- og Hukommelses-Øvelser i mange Skoler allerede have gjort en lykkelig Fremgang, men hvor sieldent er det ikke at finde en Skole, hvor sand Religiøsitet, har fæstet Rødder, og begyndt at voxe glædelig frem i de unge Hierter **). Meget sandt, men og saare begribeligt.); thi ihvordan man end ender og vender det, saa vil man ei nogensinde bringe det dertil, at sand Religiøsitet vil slaae dybe Rødder udi en Skole eller nogen Underviisningsanstalt; der ere mangfoldige Ting, som langt lettere lade sig lære, end at være Herre 1) Handbuch der schönen Wissenschaften 2 Theil, S. 160, v. Johann Heinrich Martin Ernesti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
2) Videnskabelige Forhandlinger ved Fyens Stifts Landemode 1ste Binds 1ste Hefte, Om denne Materie kan læses Saurins Prædiken, som er indrykket i Bastholms geistlige Talekonst, S. 335. over sit eget Hierte, dette sidste lader sig vel ikke lære i vore Børneskoler. Det var ikke Krigs skolerne, men andre sammenstødende Omstændigheder, der dannede Romerne til et tappert og stridbart Folk. Den Underviisning, Paulus og Luther fik i deres Ungdom, kan fra een og anden Side have havt en gavnlig Indflydelse paa deres Dannelse; dog samme bevirkede ei, at Religiøsitet og Dyd slog dybe Nødder i deres Hierter; det var først efter megen Kamp, Aarvaagenhed, Øvelse i Selvfornegtelse, at de seirede over Naturens Vanart, og bleve rodfæstede i Troe og Gudsfrygt, og hvo der ei beflitter sig paa at efterligne disse Personer, hos den vil den bedste Dannelse og Opdragelse saare lidet gavne. Det gaaer stundom en Lærer som en Læge, der med al sin Kunst og Lægemidler ei kan helbrede Patienten, naar Naturen ei vil hielpe selv til Dog nok herom. Med den om Fredagen 9de December 1825. ankomne udenlandske Post, indløb den sørgelige Efterretning: at Kammerherre Hermann Løvenskjold, Ridder af Dannebroge og Deputeret i det Danske Cancellie, er død i Frankrig paa en Bade-Reise. Denne fortreffelige Mand var født i Porsgrund i Norge den 24de Januarii 1783. J en Alder af 3 1/2 Aar kom han i mine Forældres Huus paa Løvenborg i Siælland, og blev der opdragen med mig, hans gandske jevnaldrende Næstsødskendebarn. Han blev Student i Aaret 1800, gjennemgik i det følgende Krigs=Aar, som ansat Premier-Lieutenant ved Landværnet, den militaire Exerceer-Skole, tog i Aaret 1803 latinsk juridisk Exammen, blev 1804 Kammerjunker og Auscultant i Rentekammeret, begav sig sammeAar til Göttingen, hvor han studerede i 2 Aar og reisede siden 1 Aar i Holland, Frankrig og Engelland. Hjemkommen til Fædrenelandet efter 3 Aars Fraværelse, gjennemgik han atter Exerceer-Skolen (han var ved tiltrædende Udenlands-Reise bleven Capitain, og fik et Compagnie at commandere, af de nye annecteerte Batailloner. J Efteraaret 1808 blev han sendt til Jylland, som Medlem af Commissionen for Norges Providering, hvilken besværlige Post han beklædde med en beundringsværdig Jver og Duelighed, selv paa sin allerede da svækkede Helbreds Bekostning. 1810 blev han constitueret Amtmand i Weile, og gik da ud af det Militaire. Tidlig i 1811 udnævnedes han til Amtmand i Holbeks Amt. 1812 i Januarii blev han benaadet med Kammerherre Nøglen og faa Dage derefter med Dannebrog-Ordenens Ridderkors. J October 1813 indlod han sig i Egteskab med Frøken Sophie Hedevig Baronesse af Adeler, som Aaret derpaa skienkede ham en Datter. J det følgende Aar maatte han formedelst tiltagende Svaghed, paa nogen Tid, fjerne sig fra Forretningerne og, da hans Tilstand blev værre, gandske opgive dem paa 2 Aar. 1817 traadte han paa ny ind og blev Amtmand i Svendborg Amt, i hvilken Post han forblev i 4 1/2 Aar, indtil Hans Majestæt i Februarii 1822. beskikkede ham til Deputeret i sit Danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
J de sidste 5 a 6 Aar havde han raadspurgt adskillige Læger, underkastet sig strenge Cure og, med allernaadigst Tilladelse, foretaget tvende Reiser til tydske Bade, alt uden Nytte. Hans Kræfter aftoge meere og mere, saa at han næsten ikke længer kunde arbeide. Omsider anbefalede Lægerne en Reise til de sydlige Climater. Den tiltraaddes i October 1824, under hans Venners bedste Haab - men at de varmeste Ønsker og den omhyggeligste Pleie formaaede ikke at redde ham. Efter langvarige, næsten uafbrudte, haarde Lidelser, som han udstod med urokkelig Kraft og Taalmodighed ligge til Enden, hensov han i Montpellier den 24de November 1825, da han endnu manglede 2 Maaneder i 43 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Jeg vil ikke bestræbe mig for, Stykke for Stykke, at opregne den Afdødes virkelige høye Dyder, hans elskværdige, almeennyttige, sjeldne Egenskaber, thi deels kunde jeg faae Udseende af at være partisk, fordi jeg elskede ham saa høyt, deels vilde jeg da blive alt for vidtløftig. Kun dette være sagt: at han syntes skabt til at forsøde Livet for Enhver, som han stod i Forbindelse med, saavel i offentlige som private Forhold. Allerede som Barn var han sine Læreres, Husets Folk og Godsets Bønders Yndling; som ungt Menneske indtog han, ved sin Venlighed og Beskedenhed, sit sindige Mod og sin lyse Forstand; og sandelig - Manden opfyldte rigeligen de Forventninger, som Barnet og Ynglingen havde vakt. Hvo nævnede Hermann Løvenskiold uden med Agtelse? Hvo kjendte ham uden at elske ham. Det er neppe formeget sagt: at der var kun een Stemme om ham, i alle de forskjellige Egne, hvor han virkede som Embedsmand. Hans Foresatte vare trygge for Udfaldet af enhver Sag, der betroedes i hans Haand; hans Undergivne lykønskede sig til at være ham subordineerte, thi han gjorde dem Pligten kier og Byrden let. Hvad var han ikke, med en saadan Embeds-Duelighed og Virksomhed og et saa ædelt Hjerte, bleven for Fædrenelandet, hvis det havde behaget Gud at lade ham leve længere. - Hans tidlige Bortgang kan vel saaledes med Føye kaldes et Almeentaab, og paa den Grund vover jeg at haabe: at disse Linier ey uden Jnteresse ville læses. Hvad hans elskværdige efterladte Kone og haabefulde Datter, hans Sødskende og nærmeste Venner, Ældre og Yngre have tabt – det mægter min Den ikke at udtrykke!! - - - Han forlod os, men hans lysende Exempel er os tilbage, og i dette Bekræftelsen paa den Sandhed; at en god Samvittigheds Fred og fast Gudsfrygt, eene formaae at give Blidhed under Lidelser og Styrke i Dødens Stund, og at det er igjennem Trængseler at Gud vil føre Menneskene til Fuldkommenhed, til sin Himmel, hvor Frelseren er gangen hen at berede os Sted og vil gjenforeene de Adskilte. Løvenborg den 24de December 1825. Carl Løvenskjold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 17de Decbr. Kyse Hovedgaard, blev i Forgaars ved 6te Auction pr. Commission tilslaget Hr. Prokurator Dannisøe for 9,315 Rbd. Sølv. Ved 3die Auction blev kun buden 3,300 Rbd. - J næste Uge holdes der Auctioner ved Frederikshavn over det Bjergede af Briggerne Fama, Neptunus og Christine den første. Den 21de holdes Auction paa Thorup Strand over det, som er bjerget fra det indstrandede Fregatskib Allart fra Skotland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Viborg, d. 17de Decbr. Sundhedspolitiet, har paalagt samtlige Handlende, inden denne Maaneds Udgang at have afskaffet de Malm eller Kobberhaner, hvorigjennem de aftappe Eddike og andre sure Vare, og inden den Tid at have forskaffet sig Horne eller Træhaner til det nævnte Brug. Ebbeltoft. Den paa Elsegaards Forstrand indstrandede Galease heed: den unge Tobias, ført af Capt. Frost og var paa sin Hjemreise fra Hull til Sønderborg. Natten efter at den var indstrandet blev den aldeles sønderslaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Aarhuus d. 17 Decbr. Det Beckerske Skuespillerselskab vedligeholder endnu, skjøndt dets Personale er meget indskrænket, den Yndest, som det fra sin første Hidkomst har gjort sig fortjent til. Det udfører Stykker, som man skulde troe var umuligt at give her, med en sjelden Præcision, der viser Agtelse for Publikum, som ogsaa veed at skjønne paa det. Blandt de vanskelige Stykker, som ere givne her, nævnes: Johanna Montfaucon, Deodata, Alma og El fride, Johann af Finland &c. Blandt dem, som kunne ventes, ere: Salomons Dom, Bestormelsen af Smolensk, Moses af Klingmann, &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-27
Det var ret behageligt om Byens skuespilsøgende Publikum maatte beholde dette Selskab her noget længere end til Nytaar, til hvilken Tid man siger, at det vil forlade Aarhuus. - Briggen Thetis, som strandede her for 14 Dage siden, er, efter at have losset hele sin Ladning ubeskadiget, og efterat den tregange, formedelst Hugning i Grunden, havde været blevet fuldt af Vand og pompet læns igjen, igaar kommen lykkelig og vel ind i Havnen, paa det nær at dens Kobberforhudning var næsten heel skamferet.