Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
1. Alle Forretninger i det offentlige og private Liv, hvorved de, som udføre dem for sig selv eller Andre, afholdes fra at helligholde Sabbathen, saasom: Rettens Pleie, Møder i Embeds- og communale Anliggender, Haandværks- og Avlsdrift, Handel og Huusgierninger, som ikke ere uomgængelig fornødne. Herfra maatte dog undtages de til Overholdelse af den offentlige Orden og Sikkerhed samt Borgernes Retsnydelse nødvendige Forretninger, som ikke kunne opsættes, men som dog, saavidt muligt, ikke bør udføres under selve Gudstjenesten, Salg af Lægemidler og Livets første Fornødenheder, Landbrug i Sæde og Høsttiden, som, paa Grund af Veirliget, ikke taaler Opsættelse, eller Agerdyrkningsarbeider, som af dem udføres, der ikke paa de søgne Dage kunne arbeide for sig selv eller erholde fremmed Hjælp, samt selvfølgelig alle Arbeider, som behøves i Nødstilfælde og til Hjælp ved ulykkelige Hendelser. Alle larmende Forlystelser paa offentlige og private Steder, offentlige Optog, Skuespil, Concerter, med Undtagelse af Kirkemusiks Opførelse, Kjørsel med Arbeidsvogne, støiende Mølle= og Maskinværkers Gang og alt deslige, hvorved Helligdagens Ro forstyrres. 3. Al Beværtning paa offentlige Steder under Gudstjenesteen, undtagen til Vederqvægelse for Reisende, samt al Sviir og Lystighed paa slige Steder om Aftenen for Helligdagen efter et vist Klokkeslet. 4. Al uanstændig og forstyrrende Opførsel i selve Kirken. Overtrædelse af disse Forbud maatte belægges med passende Mulcter, som i Gjentagelsestilfælde forøgedes, og Tiltale for samme institueres ved Politiretten. Helligdagen burde regnes til Kl. 4 om Eftermiddagen med Undtagelse af den første Dag i de 3 store Høitider, Skjærtorsdag, Langfredag og den almindelige Bededag som heelt igjennem skulde helligholdes. J hele den stille Uge burde derhos alle Markeder og offentlige Forlystelser være forbudne. Jøvrigt maatte Amtsraadet anbefale, at der ved Udarbeidelsen af en ny Sabbaths anordning tages alt muligt Hensyn til Forordningen for Hertugdømmerne, for at den ønskelige Overeensstemmelse mellem begge Statsdeles Lovgivning ogsaa i dette Punkt kunde opnaaes. Amtsraadets geistlige Medlem, Districtsprovst Kofod Ancher, afleverede nogle af ham skriftlig opsatte bemærkninger angaaende denne Sag, hvilke Amtsraadet besluttede at indsende med sin Betænkning. Disse bemærkninger, som i det Væsentlige ere overeensstemmende med denne, afvige fra den deri, at Christi Himmelfartsdag antages ogsaa at burde regnes blandt de Dage, der ere bestemte til heelt at helligholdes, samt at det formenes, at Markarbeider i Sædetiden bør være forbudne om Helligdagene uden Hensyn til Veirliget. 9. De fra Sognedistricterne i Fuglse Herred samt Christiansholm og Feis Birker indkomne Forslag til Regulativer for Biveiene approberedes for 3 Aar med adskillige ved nogle af dem foranledigede bemærkninger. Ligeledes approberedes Regulativerne for Østofte, Huuse, bye og Stokkemarke Sogne med bemærkning, at ikke blot nogle større Broer og Steenkister, saaledes som af vedkommende Sogneforstanderskaber antaget, men alle de, der findes paa Biveiene, blive at opføre og vedlige holde af Sognene som Communer. Forsaavidt Forslagene til disse Regulativer tillige angik Maaden, paa hvilken Biveiene skulde istandsættes, og Reglerne for Arbeidets Udførelse, henviste Amtsraadet samme til, i Overeensstemmelse med Anordningen af 13de August 184. § 17, at afgjøres af Sogneforstanderskaberne selv i Forening med Politimesteren, hvorhos dog bemærkedes, at naar det var foreslaaet, at enhver arbeidsfor Huusmand og Jndsidder aarlig skulde forrette en Gangdag til Bi veienes Jstandsættelse, saafremt de ikke anvendes til Arbeide paa Hovedlandeveiene, da fandtes der ingen Hjemmel i Forordningen af 29de September 1841 til at paalægge de nævnte Sognebeboere, forsaavidt de ikke have Ne Hartkorn, saadant Arbeide, uden i det extraordinaire Tilfælde, som anmeldes i Forordningens § 28 jævnført med § 273, samt at Huusmænd med Jord maatte ansættes til Arbeide i Forhold til Hartkornet efter den i Forordningen af 29de September 1841 § 11 udtalte Regel. J Anledning af et i Østofte Sogn opstaaet Spørgsmaal og Hovedgaarden HaulykkegaardsForpligtelse til at vedligeholde en Strækning af en Bi vei over dens Marker, resolverede Amtsraadet, at da Veien, uanseet at den er en almindelig Kirkevei, hidtil har været vedligeholdt af Hovedgaarden, for hvilken den er Hovvei, ved Hoveri af Bønderne, maatte saadan Forpligtelse, ifølge Forordningen af 29de September 1841. § 28 in fine, ogsaa for Fremtiden paaligge den, dog under Forbehold af Vedkommendes Ret til, overeensstemmende med Placaten af 25de November 1829, at faae Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene. 10. Amtstuernes Kasse-Extracter for Juli Qvartal over Amtsrepartitionsfonden, Falsters Birks Arresthuuskasse, Feis Birks Postkasse og Amtsfattigkassen, fremlagdes tillige med en Oversigt over disse Kassers Tilstand. Jfølge denne udgjorde Amtsrepartitionsfondens contante Beholdning 3957 Rbd. 5 3/4 s., Restancerne 962 Rbd. 36 1/2 s. og Forskuddene, blandt hvilke vare indbefattede circa 2800 Rbd., som vare anvendte til Veiarbeidet uden at være førte til formelig Udgift, 10,191 Rbd. 29 1/2 s. Det udskrevne Bidrag til Fonden for October Termin vil udgjøre 17,348 Rbd. 35 1/2 s. De vigtigste forestaaende Udgifter ere Resten af Bidraget til den almindelige Veikasse for indeværende Aar 7176 Rbd. 16 1/2 s, og circa 6000 Rbd. til Amtets Veivæsen. Amtsfattigkassens Beholdning var 2426 Rbd. 57 1/2 s., Restancerne 351 Rbd. 26 s. og For skuddene 118 Rbd. 82 s. Da det, ifølge Amtsraadets Jndstilling, var ved Cancelliets Resolution af 8de September d. A. bleven tilladt, at Amtsfattigkassens Beholdning paa 500 Rbd. nær, og den Mulct paa 1880 Rbd., som kan ventes at indkomme i 11te December Termin, maa anbringes til Frugtbargjørelse i kongelige Obligationer, besluttedes det at anmode Amtsforvalteren ved Mariboe Amtstue om at besørge disse indkjøbte og noterede i Statsgjeldens Bøger samt indsende dem til Amtsraadets Paategning ved næste Møde, som holdes paa den første Tirsdag i Februar Maaned 1843. 11. Fra Sogneforstanderskabet for Herredskirke og Lille Løitofte Sogne var indkommet Begjæring om, at Amtsrepartitionsfonden maatte afholde Udgifterne ved Jstandsættelsen af en Bro over Marrebekrenden i sidstnævnte Sogn, som vare calculerede til 35 Rbd. 4. Mk. 8 s. I Anledning heraf besluttedes det at indstille til Rentekammeret, at Halvdelen af Omkostningerne maatte udredes af Fonden, mod at Sognet udreder den anden Halvdeel og for Fremtiden vedligeholder Broen. 12. Andragende fra Sognepræsten for Aastrup Sogn, Professor Smidt, om en Understøttelse af Amtsfattigkassen til Sognets Fattigvæsen, paa Grund af dettes betydelige Udgifter i de sidste Aar. Amtsraadet fandt ikke at kunne tilstaae den ansøgte Understøttelse, hvorimod det, efter et af et Medlem, paa Sognets Vegne, fremsat subsidiairt Andragende, besluttedes at indstille til Cancelliet, at der maatte tilstaaes Sognet et Laan af 100 Rbd. mod 4 pCt. Renter og Tilbagebetaling med Halvdelen aarlig i 11te December Terminer 1843 og 44. 13. Stiftamtmanden meddeelte Amtsraadet, at Amtsveipiqueuren, efter foregaaende Overlæg med vedkommende Politimestre og andre dertil udnævnte Mænd havde forfattet Overslag og Conditioner til Vedligeholdelsesarbeidet paa Amtets mindre Landeveie i indeværende Aar og at Licitation derpaa var afholdet over dette Arbeide paa Veiene mellem Maribo og Rødby, Nysted og Rødby samt Nakskov og Taars, og, forsaavidt antagelige Bud ikke havde været at erholde for enkelte Dele af Arbeidet, var dette senere bortaccorderet. Saaledes vilde Arbeidet paa de tvende førstnævnte Veie, komme til at koste 981 Rbd. 1 Mk. 8 s. og paa den sidste 206 Rbd. 48 s. Disse Arbeider ere altsaa satte i Værk og ville blive udførte inden Vinteren; men med de øvrige Veie havde man, af Hensyn til Amtsrepartitionsfondens Status, maattet lade det beroe indtil næste Aar. 14. Endvidere meddeeltes Amtsraadet Underretning om, at der, efter Begjering af Bestyreren for Hovedlandeveis-Arbeidet her i Amtet, Jngenieurcapitain Dreyer, er den 19de og 20de October d. A. bleven afholdt Møder af de Mænd, som dertil vare blevne udnævnte, i Forening med vedkommende Politimestere og Amtmanden, for at bedømme Forslaget til Arbeidet paa Hovedlandeveiene i næste Aar, hvorhos den ved disse Møder førte Protocol fremlagdes til Eftersyn. Efter det fremlagte Forslag vil der i Aaret 1843 blive anvendt lidt over 12,000 Rbd. paa Amtets Hovedlande veie, og Grundforbedringsarbeider ere bestemte til at foretages paa Falster igjennem Kraghauge By og paa Lolland mellem Maribo og Bandholmsveien. 15. Flere Beboere af Lollands Sønderherred, som forestaae den ved et Landvæsenscommissionsmøde bestemte Udvidelse af Vandløbet Tasebæks= eller Tresteds-Renden, havde anholdt om, at Bekostningerne ved Opførelsen af en Sluse for Udløbet i Stranden enten i det Hele eller for en Deel maatte udredes af Amtsrepartitionsfonden. Da den omhandlede Sluse er af megen Vigtighed for at forebygge Høivandets skadelige Jndvirkning paa Amtets Veie og Broer der i Egnen, besluttede Amtsraadet at indstille til Rentekammeret, at de to Trediedele af disse Bekostninger, som efter Accord udgjøre 123 Rbd., maae udredes af Amtsrepartitionsfonden, mod at Slusens Vedligeholdelse bliver Amtet uvedkommende. 16. De veiarbeidspligtige Beboere af Alstrup By i Brarup Sogn havde, efter at deres Begjering om at fritages for Arbeide paa Sognets Biveie uden for deres egen By var afslaaet, anholdt om, at der ved Fordelingen af dette Arbeide maatte tilflyde dem en passende Lettelse i Forhold til det Veiarbeide, som de forlods have forrettet fremfor Sognets tvende øvrige Byer, Brarup og Lundby. Dette Andragende henvistes til Afgjørelse af Sogneforstanderskabet i Forening med vedkommende Politimester. 17. Paa Grund af et Andragende fra Sognepræsten for Fuglse og Krønge Sogne, bevilgedes dette Districts Fattigvæsen 10 Rbd af Amtsfattigkassen til Understøttelse af en Syg 18. Efter Ansøgning fra Sogneforstanderskaberne. for Horbeløv og Falkersløv, Skjelby og Gjedesby, Fuglse og Kronge, Vester Ulslev, Østofte, Hunseby og Kjøbe løv Sogne bevilgede Amtsraadet, at disse Sognes spe stelle Skolekasser maatte inddrages under det almindelige Skolevæsen, mod at Sogneforstanderskaberne forsvarligen sørge for de Skolefornødenheder, som hidtil ere bekostede af hine Kasser. 19. Efter at et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Jdestrup Sogn om en Hjælp til Sognets Fattigkasse af 150 Rbd., der ifølge Amtsraadets Beslutning i forrige Møde var afslaaet, havde Forstanderskabet, paa Grund af at Fattigkassen aldeles er udtømt og saaledes ikke kan bestride de betydelige Udgifter, som forestaae, indgivet et nyt Andragende om en Hjælp af den ovennævnte Størrelse, i al Fald mod at forrente Capitalen og afbetale den med 50 Rbd. aarlig, første Gang i 11te December Termin 1843, hvorover Cancelliet havde forlangt Amtsraadets Betænkning. I Anledning heraf besluttede Amtsraadet at indvilge i at den anførte Sum bevilgedes som et Laan af Amtsfattigkassen paa de foreslaaede Betingelser. 20. Sogneforstanderskabet for Karleby, Horreby og Nørre-Ørslev Sogne, hvis Fattigvæsen det ved Cancelliets Resolution var paalagt at bære Omkostningerne ved en nu afdød Tjenestekarls Forsørgelse under hans Sygdom, formedelst hvilken han havde været taget under Cuur og Pleie af Nykjøbing Kjøbstads Fattigvæsen, havde i et Andragende til Cancelliet anholdt om Forandring i nysnævnte Resolution og indstillet, at Omkostningerne ved Karlens Forsørgelse til 1ste Mai d. A. maatte paalægges hans forhenværende Huusbond i Forening med Nykjøbings Fattigvæsen og Resten fordeles mellem Amtsfattigkassen og Sognedistrictets Fattigkasse. Amtsraadet, hvilket denne Sag for Amtsfattigkassens Vedkommende blev forelagt til Betænkning, besluttede ikke at indlade sig paa den foreslaaede Deeltagelse i Omkostningerne, men forbeholdt sig, efter nærmere Andragende fra Sogneforstanderskabet og Opgjørelse af alle Udgifterne, at bestemme, hvor stor en Understøttelse der kunde ydes Sognedistrictet til disses Bestridelse. 21. Formanden for et Sogneforstanderskab havde, paa Grund af en i Forstanderskabet opstaaet Menings ulighed, begjert Amtsraadets Bestemmelse for, hvorledes sammes Forhandlingsprotocol skulde føres. Herpaa besluttedes det at svare, at, uagtet der ikke let lader sig give nogen almindelig Regel i den nævnte Henseende maatte man dog være af den Formening, at Protocollen bør indeholde en summarisk Recit af alle de Sager, som forelægges Forstanderskabet, selv om dette maatte finde nogen af dem at være udenfor dets Virkekreds, tillige med det motiverede Resultat af Forhandlingerne hvad enten Forstanderskabet indlader sig paa en Sags Realitet eller afviser den som det vedkommende, og at det, uagtet den forefaldne Discussion i Almindelighed ikke optages i Protocollen, dog maa staae ethvert Medlem frit for, paa Forlangende, at erholde sin Mening om en eller anden Sag tilført; hvorhos det maa overlades Formanden paa en passende Maade at intimere Forhandlingerne. 22. Et Andragende om et Laan paa 225 Rbd. af Amtsfattigkassens Midler blev afslaaet. 23. Stiftamtmanden meddeelte, at Hans Majestæt Kongen ved et Reskript til Stiftsøvrigheden af 14de October d. A. havde bevilget Skovlænge, Søllested og Gurreby Sognes Adskillelse i 2 Pastorater og at han, paa Grund heraf, havde indledt det Fornødne til Districtets Deeling i tvende særskilte Communer. 24. Beboerne af Bruserup, Marrebæk, Høiet og Radbjerg Byer i Væggerløse Sogn havde, paa Grund af at der paa det approberede Regulativ for Sognets Biveie er anført adskillige Veie, som ved tidligere afholdte Aasteds forretninger skulde være overtagne af de andre Byer i Sognet til Vedligeholdelse og som derhos ikke have den befalede Brede, i et Andragende til Rentekammeret forespurgt, om det kan paaligge dem at deeltage i disse Veies Vedligeholdelse, samt om i al Fald Veiarbeidspligten kan paahvile dem, førend Veiene have erholdt den anordnede Brede, hvorhos de have anholdt om at det, efter foregaaende Undersøgelse, maatte blive paalagt de til Veiene grændsende Lodders Eiere at udlægge dem til deres fulde Brede. Amtsraadet, hvilket denne Sag forelagdes til Erklæring, besluttede at holde fast ved den Grundsætning, som var antaget, da Regulativet approberedes, ifølge hvilken en af enkelte Byer, ved tidligere afholdte Aastedsforretninger, i Forhold til andre enkelte Dele af Sognet paataget Forpligtelse til at istandsætte en eller anden Vei, der nu erklæres for Sognevei, ikke kan komme til Hinder for at den i Lovgivningen hjemlede Regel for Veiarbeidets Udførelse bringes til Anvendelse ved Fastsættelsen af de foreskrevne Regulativer for Biveiene. Jøvrigt maatte man med Sogneforstanderskabet og Politimesteren, som havde yttret sig over Sagen, være enig i, at det ikke kunde ansees for ønskeligt, at Veiene, der allerede have en fuldkommen tilstrækkelig Brede, erholde nogen Udvidelse, som baade vilde medføre betydelig Ulempe for de tilgrændsende Beboere og være til Byrde for de Veiarbeidspligtige, og at der saaledes ikke var Grund til i denne Henseende at reflectere paa den Begjering, som var fremsat af Andragerne, der selvfølgelig ikke kunde fritages for Arbeide paa Veiene, fordi disse ikke, til mere Besvær for dem, have en større Brede end behøves. 25. Efter Andragende fra Sogneforstanderskabet for Skjælby og Gjedesby Sogne bevilgedes disses Fattigvæsen 39 Rbd. 2 Mk., der skulde betales for en paa en Huusmand i Sognedistrictet foretagen Operation og hans paafølgende Cuur, som et Forskud af Amtsfattigkassen mod Tilbagebetaling inden næste Aars Udgang. 26. Sognepræsten og de valgte Medlemmer af Sogneforstanderskabet for Radsted Sogn havde andraget paa Forandring af Amtsraadets ved forrige Møde afgivne Resolution, ifølge hvilken det ikke kunde paalægges Hovedgaardene Hardenberg og Jdalund at vedligeholde tvende paa det approberede Regulativ anførte Biveie over disse Hovedgaardes Marker og til den Ende søgt at gjøre den Mening gjældende, at disse Veie, skjønt vigtige for Samfærdselen med de tilgrændsende Sogne, ere at ansee som private. Amtsraadet fandt imidlertid, efter at Erklæring var indhentet fra Politimesteren og Jnspecteuren ved Grevskabet Hardenberg Reventlow, at der ikke var tilstrækkelig Grund til at antage dette og fravige den forhen afgivne Resolution; hvorhos det dog, da Spørgsmaalet om Hovedgaardenes Forpligtelse til at deeltage i Veiarbeidet, ifølge Anordningen af 13de August 1841 § 17 og Placaten 25de November 1829, egentlig ikke henhører under Amtsraadets men under Politirettens Afgjørelse, ansaaes for rigtigst, at Sogneforstanderskabet, paa det ufrie Hartkorns Besidderes Vegne, valgte denne Vei til at faae Sagen afgjort, saafremt mindelig Overeenskomst med Hovedgaarden ikke kunde opnaaes, i hvilket Tilfælde Amtsraadets Resolution kun var at ansee som en provisorisk Bestemmelse for, hvem der, indtil endelig Dom var falden, skulde udføre Arbeidet. 27. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Utterslev Sogn, om at det, ved Reservers Jndkaldelse, maatte blive underrettet om de disse tilkommende Marsch penge, som da foreløbig kunde blive dem udbetalte og ved Leilighed hæves paa Amtstuen, henvistes, som Amtsraadet uvedkommende, til Amtets Afgjørelse. 28. Paa Grund af et Andragende fra Færgemand Juniors Enke i Sundby, om at erholde Godtgjørelse for Amtsveipiqueurens og hans Befordrings Overførelse over Færgestedet, bemyndigedes Amtet til at anvise hende en saadan efter nærmere Regning. 29. Amtsveipiqueurens Jndstilling angaaende Arbeidet paa Amtets mindre Landeveie i Aaret 1843 forelagdes tillige med de af ham i Forening med de dertil udnævnte Mænd forfattede specielle Forslag til Vei arbeiderne i de forskjellige Districter samt til de Conditioner, hvorefter disse Arbeider blive at bortlicitere. Efter disse Forslag ere samtlige Veiarbeider ralculerede til et Totalbeløb af 17,062 Rbd. 26 1/2 s. Denne Jndstilling med tilhørende Forslag, som først var indkommen Dagen for Mødet, blev tagen til Circulation blandt Amtsraadets Medlemmer, hvorhos det besluttedes, at Forslagene skulde betragtes som antagne, dersom intet af Medlemmerne fandt Anledning til at forlange et extraordinairt Møde for nærmere at overveie dem. 30. Efter Forslag fra Stiftamtmanden besluttede Amtsraadet, at der til Bestridelse af Amtets Udgifter skulde i Aaret 1843 opkræves et Bidrag til Amtsrepartitionsfonden af 1 Rbd. pr. Tønde Ager og EngsHartkorn og halvt saa meget pr. Tønde Skov- og Mølle skylds Hartkorn, nemlig den ene Halvdeel til Veivæsenet og den anden Halvdeel til de øvrige Udgifter. Foruden dette Beløb bliver endvidere at udskrive det ved Forordningen 29de September 1841 § 17 e, d foreskrevne Bidrag til Hovedlandeveisarbeidet, som i indeværende Aar udgjorde respective 37 og 18 1/2 s. pr. Tde. Hartkorn og om hvis Størrelse for næste Aar Underretning kan ventes fra Rentekammeret mod Aarets Slutning. Endelig besluttedes det, at Bidraget til Falsters Birks Arresthuuskasse og Feis Birks Postkasse skulde opkræves af disse Jurisdictioner med 8 og 12 sk. pr. Tønde Ager og Engs og halvt saa meget pr. Tønde Skov- og Mølleskylds Hartkorn. Mødet blev derefter hævet.