Berlingske Tidende, 1783-12-01
Den 16de Dec. er Commercesekretair Erich Emanuel Grave allernaadigst udnævnt til Commerce=Raad. Den Kongel. Fuldmægtig Christ. Friderich Junghans til Commerce=Raad og Medlem af Raadet udi Frederichsnagor og ligeledes Christ. Wilh. Dunzfeldt til Medlem af samme Raad. Den 18de Dec. er Søren Asch allernaadigst confirmeret at være Birkedommer i Rugaards Birk. Studiosus Andreas Wilhelm Ambders ligesaa at være Sognepræst til Weschende, og Aunsøe Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Peder Baagøe ligesaa beskikket at være residerende Capellan udi Roeskilde. Samme Dag er Commandeur Walterstorf allernaadigst avanceret til Contre Admiral, og Ober=Lotsen i Vestindien, Capitain Troels Smith von Munthe af Morgenstierne til Commandeur=Capitains Caracter. Under samme Dato er Johan Herman von Schilden i Hamborg beskikket til Landraad. Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget til Kammerherre at udnævne Hr. Baron Wedel Jarlsberg, Kammerjunker hos Hs. Kongel. Høihed Arveprindsen. T T T Slutning af de forenede Nederlandes nærværende Forfatning. (See M. T. for Nov.) Valsiske= og Cabliaufangsten vare tilforn ogsaa af stor Vigtighed for Staten eller Republiken, men ogsaa denne har de nordiske Nationers, Hamborgernes, de Danskes og Russernes Concurrence meget formindsket. J Aaret 176. gik endnu 151 Skibe til Grønland, og 39 til Strat-Davis, men siden den Tid ere overhovedet aarligen ikke hundrede ud seilede. J Aaret 1777 have 42 hollandske Skibe hiembragt 178 Fiske, og 7990 Fade Spæk fra Strat-Davis. J Aaret 1778 var de hollandske Skibes Antal paa de grønlandske Kyster 64, og deres Fangst 252 Fiske, 4962 Qvardeler, Spæk. Cabliaufangsten er for nærværende Tid af meget ringe Betydenhed, og meestendeels kun tilstrækkelig til Jndbyggernes egen Fornødenhed. Endnu er Hollændernes Fragthandel, ved hvilken de transportere fremmede Vahre i deres Skibe, i Særdeleshed i Hensigt til de sydlige europæiske Lande, Commissions=Assurance- og Vexelhandelen, af anseelig Fordeel. Tilforn skeete næsten alle Vexelforretninger i Europa igiennem Amsterdam. Endskiønt nu dette har tildeels ophørt, saa er dog endnu en anseelig Vexelhandel forbleven i Hollændernes Hænder, som forskaffer Stater, stor Gevinst, hvortil ligesom til Rigdommens Understøttel, se i Holland overhovedet, den over hele Verden berømte Bank i Amsterdam biedrager meget, om hvilken nogle paastaae, at den indeholder umaadelige Skatter, hvorom dog aldrig noget tilforladeligt er blevet bekiendtgjort. - En væsentlig Deel af Hollands Rigdom, bestaaer i de store Capitaler, som denne Stats Jndvaanere have forstrakt de andre Nationer, af hvilke de nu, ved Renterne, faae en Art af en aarlig Skat. J de nyere Londonske Antiministerialblade staae følgende Regning over de Summer, som Hollænderne have i fremmede og deres egne Fonds: 30 Millioner Pd. Sterling i Engeland, 28 Millioner Pd. Sterling i Frankrige, 15 Millioner Pd. Sterling i Tydskland, Sverrig, og Rusland, og 40 Millioner Pd. Sterling i Republikens egne Fonds. Summa Summarum 113 Millioner Pd. Sterl., det er 622 Mill. Rdlr. - En anden ældre Regning, som en Mand, hvilken jeg troer meere end de engelske Antiministerialblade, skriftligen har forfattet, afviger meget fra denne. J Følge samme have de forenede Nederlande følgende udenlands udestaaende Statsgield: J Engeland 165 Millioner Gylden, i Frankrige henimod 165, i Tydskland, Danmark, Rusland og Sverrig 250 Millioner Gylden som udgjøre i alt 580 Millioner Gylden. Regner man heraf de aarlige Renter til 4 pro Cento, endskiønt de af mange Capitaler beløbe sig til 5 pro Cento, saa faaer Hollænderne fra fremmede Stater en aarlig Jndtægt af 24 Millioner. Visseligen en stærk Skat. Man kan sige med Sandhed, at Hollænderne spise og drikke paa alle Nationers Bekostning. -Men denne Rigdom er i de private Personers Hænder. Republikens Fonds, hvis aarlige Jndkomster man i Almindelighed angiver for 21 Millioner Gylden, eller 11 Millioner Daler, men som i Følge en troeværdig Efterretning, skulle for nærværende Tid beløbe sig til 30 Millioner Gylden, hvoraf mere end den halve Deel er Statens reene Revenne, have ikke været tilstrækkelige til Republikens Finantsfornødenheder, og paadraget saavel Staten overhovedet, som de enkelte Provindser, og i Særdeleshed Provindsen Holland, en stor og svær Gield, af hvilke den sidstes allene beløb sig i Aaret 1768 til 450 Millioner Gylden. Denne passive Finanzforfatning foraarsager stedse megen Uleilighed, naar Republiken gergader i en Krig; thi det holder haart, at faae Contributionerne i en Hast indsamlede fra Provindserne, og derfor have de enkelte Stater, og især Holland, stedse meere Credit, end den hele Stats Republik. Dette maae man tage i Betragtning ved Efterretningerne fra Holland, naar de, som endnu for nyeligen en fra Amsterdam af 10 Januarii, klage over Creditens Forfald, og melde om betænkelige Udsigter.