JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Minister Talleyrand, som nu er ganske løst fra Præstebaandet, har den 12te giftet sig med Madame Grant.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Det af Pariserne saa meget besøgte aarlige Marked i St. Cloud var iforgaars overordentlig levende. Kareter, Kabriolets, bedekte og ubedette Vogne, kiørte derhen i Tusindetal, medens man klemmede hinanden skrækkeligt ved Thuilleriebryggen, for at komme derhen tilvands. Et med Passagerer oversaddet Fartøi sank tet ved Strandbredden, dog druknede ingen, da der kunde vades iland.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Passageersatten mellem Dover og Calais er saa levende, at der i sidste Uge ankom fra Dover til Kalais 639 og fra Kalais til Dover 598 Passagerer. Den 10de bleve her 4 Forbrydere, hvoriblant en Kone paa 28 Aar, for førstegang igien kagstrøgne, samt brændemærkede paa det høire Skulder med Bogstavet I (Faussaire), efterat de i 6 Timer havde staaet, i Gabestokken. Samme Dag blev og en Morder, guillotineret, som her nu er en sielden Erekution.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Englænderne vare meget nysgierige for at komme til og see dette Revolutionsinstrument.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Enhver Halvbrigades Historie skal nu bringes i Pennen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
London, 14 Sept. Hr. For arbeider i Paris 4 Timer og Dagen i at giennemlæse det der forefundne Manuskript for sin Historie, han vil skrive overden engelske Revolution af 1689. Han skal derved have faaet store Oplysninger. J en Samtale, han holdt med Førstekonsulen om den engelske Presse, skal han i Hensyn til adskillige Paragrapher, som hin havde taget meget ilde op, have udladt sig med: et At store Karakterer vare uden for ondskabsfulde Beretningers Kreds, som oftest kun maatte erstatte Mangelen paa vigtigere Efterretninger og næsten altid erklærtes for ugrundede, selv af dem, den havde udbredet dem. Kritik og Dadet af hverdags Blade maatte overhoved intet Jndtryk giøre paa Personer, som befandt sig paa ophøiede Pladser. Vore offentlige Fonds begynde at komme sig lidt. Vore Skibe, som besøge de franske Havne, visiteres strængt af Toldbetienterne. Et af samme blev konfiskeret ved Charente, fordi det havde nogle Stkr. engelsk Porcelain og nogle engelske Strømper og Væster til Foræring inden Borde.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Jgaar afreiste Madame Lasnes herfra til Paris. Den franske Gesandt Otto sad hos hende i Vognen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Fra Jamaica ere 3 Linieskibe hiemkomne, for at afbetales, og Linieskibet Løven er ankommet fra Ostindien med 6 rigladte Kompagnieskibe.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Efter Breve fra Nyjork af 12 Aug. vedvarer Epidemien paa St. Domingo endnu. Af 70 Generaler og Bataillonschefer, som vare ankomne dertil fra Frankrig, var der kun 25 tilovers. Overgeneralen Leelere selv vilde reiser hiem til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Madrit, 31 Aug. Af Kronens Gield er nu 21 Udslettelser udlæsket 182,000, 188 Realer de Vel lon, eller omtrent 23 Millioner hollandske Gylden, som er noget mere end den 11te Deel af hele Kron gielden.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
J Barcellona, hvor det kongl. Herskab nu er ankommet, holdes allerede pragtfulde Fester. Kongen af Spanien og Kongen af Etrurien ville personlig tage Deel i Turneringen. Petersborg, 3 Septbr. Da Hielpebanken nu næsten ganske har indvexlet alle sine udgivne Billetter (Banksedler), hvis hele Sum var 50 Millioner, saa skal denne Bank herefter forenes med RigsLaanebanken under Navn af en 25 aats Expidition.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Stokholm, 14 Septbr. Da vi ere komne i Krig med Tripolis, som har fordret en utaalelig Summe, og derfor maa aftvinges en varigere Fred; men dertil udfordres betydelige Fonds - er Konvokommissariatet bemyndiget til at optage større og mindre indenlandske og udenlandske Laan med 6 Procent Rente, og Pandt i Konvoisonden; dog maa Summerne være i lige Tital og ikke under 500 Rdr. hver.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Haag, 18 Septbr. Verterne i de herværende Kaffehuse og Herberger ere bekiendtgjorte, at de ikke maae taale, at deres Giæster om Søndagen staae i Dørrene og Vindvene og røge Tobak. Sweits, 10 Septbr. J vor Revolutionshistorie er passeret en uhørt Begivenhed, i det den helvetiske General istedetfor at svare paa det Zarcher Borgerskabs indlysende Forestillinger, pludseligen lodsig see for Stadens Porte, og foretog sig en meget indlysende Bombardering med gloende Kugler. Jmidlertid har man faaet udvirket en 3 Dages ubetinget Vaabenstilstand.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Strasborg, 14 Septbr. Den 11te blev vor Stad heftig rystet af 2 Jordskjælve. Stødene vare saa stærke, at endogsaa Personer, som gik paa Gaaden, vaklede. Jgaar havde man igien idet mindste 4 Jordrystelser, og idag blive Jorden endnu ved at bæve. Denne saa gientagne Naturbegivenhed maae nok have nærmere Aarsager, end Jerndognet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Indenlandske Efterretninger. ere samtlige Øvrigheder i Danmark og Norge fore Ved Skrivelse fra Cancelliet af 21 og 25 d. M. kunde komme til Undersaatternes Kundskab. for at de udkomne tongel. Anordninger snarest muligt strevne adskillige Regler, som herefter skulle iagttages, Jfølge de nu i Kolegialtidenden bekiendtgjorte Jnterims Reglementer for Lodserne i Aalborg og Hals, skal herefter og indtil videre være 2 faste Lodser i Aalborg, samted faste og 2 Reserver Lodser i Hals. Knud Christensen Engelboug ener Vierte af Norge, der ved Høiesteretsdom var fradømt Livet, for at ham med flere, udøvede voldsomme og tyranniske Behandling imod 2de omløbende Betlere, hvem de havde mistentt for at have frastiaalet en Pige et Par sølv Skoespender, er af Hs. Majestet, paa Grund af Sa paa Livstid i Jern; ligesaa er hans 5 Medskyldiges i gens Omstændigheder, benaadet med Fæstningsarbeid. dømte Straf formildet til Tugthuusarbeide paa 6 til 12 Maaneder. Pariser Prisetridonalerinenet med Skadeserstatning.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Det dandske Skib, Forandringen, er ved det Kronprindsen ledtaget af 96. D. Prinds Friderit af Den 21 Septbr. Kl. 6 1/2 Aften ankom Hs. K. H. Kronprindsens Livforns modtog Høisamme 1 Miils Vei Hessen tilbage til Frideriksberg Slot. En Deel af ved Storsbarten. Hs. K. H. blev fra sit Korps overfor sildig. Borgerne paraderede paa en grønd Plan fra Slottet. Kongens Livjægertorps stal være kommer leveret en Pettomstsang af Rabbet. For Ordens Skyld vare Vagterne forstærkede. Rotten Procedure: En Mand, hvis Huus var hiem J Ribe Stifts Aviser meddeles nu følgende nye søgt med denne Plage, hensatte paa et Sted, hvor disse opholdt sig i Mængde, en høi Kiedel, hvis indven den med en Deel stegte Brødkrummer og lagde et Bre dige Sider vare vel afsturede, i Bunden bestrøede han op fra Gulvet til Kanten af Kiedelen, og fandt da efter den første Nat 9 Rotter i Kiedelen; han bandt derpaa et Klæde over og lod den saaledes henstaae. Ved hver Morgen at see til sine Fanger, fandt han deres Antal een formindsket; da han endelig havde kuns een tilbage, satte han denne i Frihed som den beste Rotte Fanger der inden kort Tid reensede hans Huus fra den se ham forhadte Giester.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Udgiveren af den fyenske Adresseavis leverer sol gende Bidrag til Godtgiørelseshistorien: a Jmeders man i Tydskland bryder sig med Erstatningsvæsenet for de tabte Lande, nyde vil disse Lighedsdage her i Fyen. den herligste Erstatning for den tabte Sommer, da man ikke kan tænke sig skiønnere Efteraarsdage, end de, September i denne Tid er saa artig at opvarte os med. Enhver indidviduel Magt giør derfor klogest i at tage denne Erstatning i Besiddelse, førend den igien berøves os af de allierede Vintermagter, saasom Kulde Riimtaage, Storm Slud, Snee, Frost, Tøe, SjabJisslag, sextimers Dage og attentimers Nætter o. s. v. Den 22 og 24 Septbr. udkom fremdeles i Klasser, blotteriet; 15000 Rdr. og 3000 Rdr. til Kiøbenhavns Kollectioner; 2000 Rdr. til Altona; 2 Gevinster, at 50, og een paa 300 Rdr. til Randers, 50 og 600 Rd. til Horsens.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Amtsforvalter Embedet i Jarsberg Grevskab bliver vakant til næste Nytaar.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Jmellem Kiøge og Malmøe er forliist en svensk Baad, lasket med Kornvare.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Den 11 Septbr. er Postmesteren i Aalborg, J. D. Frisch, benaadet med virkelig Krigsraads Karatsteer.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Den 28 Sept. er Premier=Majoren ved det jydske Regiment lette Dragoner, Hr. Majar von Svende sen, ved Døden afgaaet. Aalborg den 1 October. Pra dikanterne paa 16de Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Frorprædiken. Tudolphi Kirke, Hr. Studios. Thorlund. Høimesse. Aftensang. Hr. Studios. Thorlund. Hr. Henneberg. Frue Kirte Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalstirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 24 Septenber i Budolphi Kirke, Korporal Fagernes's Søn Niels Christian. Fadderne: Madame Wandall, Jomfrue Thomsen, Kammerjunkker von Adler, Kapitain von Suchou, Lieutenant von Biørn. S. D. Korporal Winholtz's Datter Antonette Kirstine, Fadderne: Mad. Hansen, Jomf. Jacobi, Major v. Sommerfeldt, Borger=Lieutenant og Kiøbmand Joseph Nielsen, Kiøbmand Bomholt. Den 26 September fra Hasse ris, Gaarmand Michel Sørensens Søn Søren; Anders Nielsen, Jens Malli, Jens Sørrensen. S. Fadderne: Anne Larsdatter, Johanne Sørensdatter, D. fra Sophiendal, Gaarmand Christen Jensens Datter Giertrud; Fadderne: Lars Klitgaards Kone, Maren Larsdatter, Christen Andersen, Lars JenBalthaser v. Jelstrups Datter Birgitthe Kirsti sen, Niels Larsen. Den 28 September, Lieutenant ke; Fadderne: Frue Kammerraadinde Qvistgaard, Jomf. Amalia Oldenburg, Kammerraad Hvid, Lieutenant v. Jelstrup, Regimentsqvarteermester og Bye Mollerup. Den 29 September, Mousatr. Peder ged Bøggild, Kiøbmand C. Thygesen, Proprietair Niels Christian; Fadderne: Frue Fontenay, Børgensen Søebeholms Tvillinger, nemlig en Sønsoms. Tambs, Kammerjunker v. Adler, Kammerraad Qvistgaard, Lieutenant v. Eisentaut, Kiøbmandskarl Hans Hass. Ligeledes en Søn Jens Zacharias, Fadderne: Frøken Bertouch, Jomf. Pontoppidan, Fændrik v. Saabye, Borgerlig Artillerie=Kapitain M. Galten, Kiøbmandskarlene Lars Christensen og Hans Bay.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Begravede. Den 25 September, Arbeidsmand Jens Christensens Søn Mads Jensen, 7 Aar.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Den 1 October, Gartner Søren Mørchs dødfødte Søn.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Avertissements. Da det har behaget Gud efter 1 1/2 Aars smertefulDøden at bortkalde fra dette Liv til et bedre min inde Lidelser og Svaghed, sidstafvigte 26de hujus ved derlige elskede Mand Nicolai Maximilian, Baron af i hans Alders 18 Aar og vores 42 Aars kiærlige Ægtephant Ordenen, samt Herre til Baroniet Morselisborg, Gersdorff, General af Jnfanteriet og Ridder af Ele brugelige Maade, for vores fraværende Familie, Ven sørgelige Dødsfald herved bekiendtgjort efter den nu skab; saa bliver dette for mig og vores fælleds Børn ner og Bekiendtere, frabedende os al skriftlig Condulence, for ikke at forøge vores Sorg. Marselisborg d. 28 Septb. 1802. S. M. v. Gersdorff. fød Reventlau. hos Bogtrytter Wandall for 2 s., heftet for 4 s. Den anordnede Konfirmationsbøn sælges.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
i Kluppen Enigheden i Kluppens Værelser paa Kom Onsdagen den 6 Octobet holdes Generalforsamling pagnihuset her i Aalborg øvestre Kl. 5 Slet om Afteressentere fra nen, dette bekiendtgiøres herved de respective JnteDirectionen. nogle Dage at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Skipper Anders J. Hjorth agter vil Gud om beliggende ved store Brygge. enten hiemme hos Skipperen eller ved Fartøiet som er Fragtgods m.v. Vedkommende behager at melde dem tigkaffen tilstaaende Huusleiehielp for afvigte halve Den de Fattige og Huusarme her i Aalborg af Fat den 6 October førstkommende Kl. 3 Slet; thi ville de Aar, udbetales i Skolegadens Fattighuus Onsdagen som saadan Huustriehielp ere tillagte, samme Tid og medbringe Qvittering. Aalborg den 30 Sept. 1802. Sted indfinde dem til disses Jmodtagelse og derfore J. Thygesen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Aalborg. Got Tælle kan faaes hos Nørgaard ved Østerport i faaes til Kiøbs underhaanden. Anviisning gives fra fordeelagtigste Indretninger, og i en Reel Gade, kan En betydelig Kiøbmandsgaard i Aalborg, med de Bogtrykkeriet. Bogtrykkeriet anviser hvor en 2 Etage Vindovn med faaes til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Messing Dør og Rør og Træefod kan for billig Priis Den 27 d. M. gik 2 af mine Lærredrenge ud af mit Huus, til Underviisning hos Præsten, for paa førstkommende Søndag at blive konfirmerede; men da de endnu til Dato ei ere hiemkomne, og altsaa maa være fentlig indtaldede til strax at indfinde sig hos mig, for deserterte, saa vorder disse 2de Lærredrenge herved of at opfylde deres Lærre=Contract, ligesaa advares enhver ikke at huse eller hæle dem, saafremt de ville undgaae Tiltale efter Lovene. Kan ellers nogen give mig nogen Oplysning om ovenmeldte Læredrenge, og ville passende Douceur. Til Oplysning tiener: den ældste anholde og tilveiebringe mig dem, da loves derfor en i Læren af disse Drenge, navnlig Johan Christian Gottib Tode, var iklæd en rødstolet kort Trøie, grønneManschesters Buxer, Støvler paa Benene, Hat paa Hovedet, er klein af Vext, omtrent 15 Aar gammel rund af Ansigt, meget koparet og har blonde HaarDen anden navnlig Jacob Kielsen, er omtrent 16 Aar. forte Haar, var itlæd en blaastribet kort Trøie og gammel, meget koparet og lang af Ansigt, fortagtig Brystdug, sorte Skindbuxer, Skoe og Strømper paa Benene, samt Hat paa Hovedet, er ellers temmelig voxen. Aalborg den 30 September 1802. Jens Christensen Mørch, Skoemagermester.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Fra mig Undertegnede er den 28 September bortkommet en sort trepattet Koe med en hvid Plæt paa den med det Kongelige Brønde, omtrent 12 Aar gammel, venstre Side og hvid under Maven, og tillige brændt Hvem der kan give mig nogen Oplysning loves en passende Douceur af Thomas Bærregaard, Aalborg d. 29 Sept. 1802. Bødkermester.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Hos Kiøbmand Niels Løth i Hiørring, er at bekomme 60 til 10 Stkr. Kiør og Qvier, af samme er 10 a 12 Stkr. som kiælver ved Mortensdagstid; alle ere feede og tienlig til Slagtning. Liebhaberne til saadanne Høvder kan tage samme i Øiesyn næstkommende 12 og 13 Oct. hos mig undertegnede. Hiøring den 21 Sept. 1802. Niels Løth.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Onsdagen den 6 October Formiddag Kl. 10 lader Vognmand Anders Giølboe ved Auction opraabt og uden flere Auctioners Holdelse om nogenlunde antagelig Bud skeer, bortsælge hans eiende Gaard uden for denne Byes Østerport, bestaaende af 8 Fag til Gaden med Portrum og 6 Fag Udhuus med Gaardsrum og Brynd, som herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 22 Sept. 1802. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
De som kunde have noget at fordre udi afgangne Borger og Sadelmager Johan Walshes og hans efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel saadant at anmelde for os undertegnede Skifteforvaltere, og derhos deres Krav lovligen at bevise. Aalborg den 22 September 1802. Top. Bøggild. N. B. En Karl fra Landet, omtrent 30 Aar gammel, og som har tjent sig fri fra Krigstienesten, ønsker sig en Condition her i Aalborg, helst som Kudsk, nærmere Underretning gives af C. L. Holmen, Bedemand. N. B. Et Logie, beqvemt for en Skoledisipel formedelst sin Nærhed af Stolen) eller og for en anden hos net ugift Person, med Kost i Huset om forsanges, anbydes til Leie til første Flyttetid. Nærmere Underretning gives af Hr. Bogtrykter Mandag. under Wraae Overformynderie, kan erholdes til Laans næste 11 December 50 Rd. Umyndiges Midler, mod anordnet Sikkerhed og gangbar Rente, naar Vedkommende derom inden dette Maaneds udgang melder sig hos Hansen Wraae den 10 Septbr. 1802. Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Creditorerne i Stervboet efter Controlør Dreier i Fladstrand indkaldes hermed at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, inden 12 Uger fra Dato, hos underskrevne Stifteforvalter. Hiøring d. 11 Septb. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Jfølge Plakaten af 26 October 1792, indkaldes hermed Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Skomager Christen Post, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, inden 12 Uger fra Dato, hos underskrevne Skifteforvalter. Hiørring d. 17de Septb. 1802. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Creditorerne i Stervboet i Fladstrand, efter afgange ne Christen Nielsen Byen, indkaldes hermed at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, inden 12 Uger fra Dato, hos underskrevne Skifteforvalter. Hiøring d. 17de Septb. 1802. N. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Creditorerne i Stervboet i Fladstrand, efter Pensionist Jørgen Thims Hustrue, Mette Jørgensdatter. indkaldes hermed at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, inden 12 Uger fra Dato, hos underskrevne Skifteforvalter. Hiøring d. 11 Septb. 1802. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Creditorerne i Stervboet efter Ole Busch i Fladstrand indkaldes hermed at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, inden 12 Uger fra Dato, hos underskrevne Skifteforvalter. Hiøring d. 11 Septb. 1802. N. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Creditorerne i Stervboet efter Selveiergaardmand Peder Sacariasen, som boede og døde i Venneberg i Hiøring Amt, Venneberg Herred, indkaldes hermed at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, inden 12 Uger fra Dato, hos underskrevne Skifteforvalter. Hiøring d. 17de Septb. 1802. N. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
Creditorerne i Stervboet i Fladstrand, efter Christen Aalbechs Hustrue Johanne Christensdatter indkaldes hermed at anmelde og bevisliggiøre deres Krap, inden 12 Uger fra Dato, hos underskrevne Skifteforvalter. Hiøring d. 11 Septb. 1802. M. Brandt. Fraværende Arvinger og Creditorer i Stervboet efter Enken Anne Pedersdatter, som er død hos sin Sviggersøn Gaardmand Jens Thomsen i Runberg i Hiørring Amt, Wenneberg Herred, indkaldes hermed at melde sig med behørig Legitimation, hos underskrevne Skifteforvalter, inden 12 Uger fra Dato. Hiørring d. 17de Septb. 1802. N. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-01
En Person der har stor Lyst til at ville i Latinskolen, ønsker gjerne at nogen gode Mennesker ville hielpe ham frem, da hans største Lyst er til denne Vei. Man behager at melde sig desangaaende paa Bogtrykkerie,
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Trykt, inde Paris, 17 Septbr. Til de store, dette Aarhundrede værdige Vianer hører den, som BorgerPraut St. Germain har lagt, for at sætte Rhinstrømmen i Forbindelse med Staden Paris formedelst Floderne Zorn, Sarre, Seille, Meurthe, Mosel, Maas, Ornain og Marne. Den me Kanal ville blive 140 franske Mile lang, hvoraf de 120 Mile allerede bestaaer af Floder, som af Naturen ere seilbare, 16 Mile af smaae Floder, som først giøres seilbare, og blot 3 Mile, som ere at grape. Kanalen vil faae 5 til 72 Fod Brede og 10 a 12 Fod Dydde. Dersom nu med Tiden ogsaa Rhihen forenes med Donauen, ville man da kunne giøre lige saadan en Vandspadserefart fra Paris til Konstantinopel, som nu fra Paris til St. Cloud. Jøvrigt paastaaer man, at Rymen allerede for over 1000 Aar siden har været forenet med Marnen og Seinen, thi i Aaret Christi 885 var en NordinFlaade af 700 Skibe komne igiennem denne Kangt og havde beleiret Paris.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
J Jtalien har der i Sommer været saa gruelig en Hede, at mange seilbare Kanaler og hele Søen, ere udtørrede. Dog strækker denne Udtørrelse sig ikke længere, end til de Lande, som ere underkastede de franske Vaaben.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Jmorgen begynde de 5 Kompleteringsdage, som de Republikens 10de Aar. J disses Dage udsæt Es Kunst= og Vahreproducterne offentlig. Blant de første er et Uhr af Bi Robert, som paa eengang viser Timerne i Kayenne, Kairo, Pondichery og Paris, nog een af Bisenit (Tvebag) forfærdiget EfterligElse af det under Navn af Demosthenes" Lanserne bekiendte gamle Marmor Monument, som endnu var til i Alexander den Stores Tid og stod i Athen, hvor det 335 Aar for Christi Fødsel var bleven opført, for paa Spidsen af samme at opstille en Trefod af Erts, der som en Præmie vandtes af den vældigste Sanger paa Bachussesteen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Piemonts Forening med den franske Republiks Gebeet er d. 11te ved et Senatskonsult definitiv besluttet. Det bestaaer af 6 Departementer, og hvert sender 2 til 4 Deputerede ind i Lovkorpset i Paris, hvorved Lemmernes Antal opvorer til 318. Turin saaer Rang blant Republikens fornemmeste Stæder, hvoraf der nu gives 25.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
For vores 93 aars Erkebiskop og Senator Dubelloy har Førstekonsulen fordret hos Paven en Kardinalshat, fordi han har været et Mynster for den galliske Kirke.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Foruden Minister Talleyrand have endnu flere fordums Prælater givet sig i den verdelige Stand i gien, for at kunne indlade sig i Egteskab. Hr. For var igaar i Tribunatet. Den 13de spiste han hos den smukke Madame Recamier paa hendes Landgaard, tilligemed Fispatrick, Erskine og andre Oppositions=Lemmer. Madamen sad imellem Hr. For og General Moreau.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
J Vinhøstens Tid er der, især i Bourgogne, sørget for, at Diuerne ikke afslukkes for de blive ved modne, for at kunne levere denne Viin, som Udlænderne ere saa higne efter, saa god som muligt.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
En Journal foreslaaer vore Kaffe= og Limonade skienkere, at hellige et særskilt Varelse for Musikelskere, og holde deri et godt Fortepiano, nogle Giger, Fløiter, Basser og andre tonende Jnstrumenter i Beredskab.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
London, 14 Sept. Den ottomanniske Port, som maa være England evig forbunden fordi det skaffe. de den Egypten tilbage, har nu tilstedet Englænderne frie Handel paa det sorte Hav, ligesom Franskmændene have den, ifølge Fredstraktaten. Naar den franske Ambassadeur Andressy ankommer til Dover skal han modtages med muligste Udmærkelse og ingen maa lige i hans Pakker. Nyere Beretninger fra St. Domingo angive den franske Armees Mennesketab til 15000 Mand. De rebelske Negere fortfarede endnu med at skiænde og brænde, lige ind til Kapstaden, og spille desværre saaledes Mester igien. - Der siges, at man paa Guadeloupe har, under det Paaskud, at man vilde tage Øen Tabage fra Englænderne, indskibet 5000 Negere, for at sælge dem til Arbeid i de spanske Biergværker i Sydamerika.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
I Havanna raser den gule Feber.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Den portugisiske Eskadre, af 2 Linieskibe og Fregatter, som skal blokere Algier, samter sig i Gibraltar, og lover sig et godt Udfald af sit Tog.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
J Liverpool er d. 14de 17 rige Magaziner med Sukker, Kaffe, Rum og Korn afbrændte. Skaden, vurderes til 5 Millioner Rdr.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Den fra Holland hertil ankomne Ypperstepræst for det engelske Jødedom faaer over 20,000 Rdr. aarlig Sold. Den sidste Ypperstepræst i England hedte Netto og var af Capadocia-Familien. 5 Regimenter af de brave Tropper, som vare med at giøre Egypten tyrkisk igien, ere nyelig hiemkomne.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Livorno, 10 Sept. Kongen er bleven saasog i Pisa, at den spanske Reise maa opsættes.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
J Bologna er det store Komediehuus afbrændt. Skaden regnes til 100,000 Daler. Zrich, 12 Sept. Den 13de begyndte den helvetiske General Andermatt at beskyde vor Stad, andengang. Jlden brød ud paa meer end 300 Steder, men blev allesteds lykkelig dæmpet. Jmidlertid ilede Bønderne fra alle Kanter til Hielp, og Generalen maatte næstedagen selv kapitulere og trække sig ganske tilbage, for ikke at tages til Fange med sine 14000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1802-10-05
Basel, 18 Sept. Urolighederne blive stedse større. J Bern er alting i største Forvirring. Landamman Dolder skulde udnævnes til Dittator, men unge Borgere trængte ind i hans Huus, tvang ham til at underskrive sin Aftakkelse, og førte ham derpaa i en Karet 3 Mile bort fra Bern. Senatet udnævnte vel d. 15de en ny Landamman og 2 Statholdere, men de betakkede sig allesammen. J Kantonnerne Jrich, Aargau, Bassel og Bern have alle Bønder. ne grebet til Vaaben, besat mange Stæder, indtaget endog Fæstningen Aarburg, og skulle være i Anmarsch mod Bern. Kan Frankrigs Magt kan giøre det ulykkelige Sveits roligt igien.