Berlingske Tidende, 1831-08-29
Lüttich, den 18de August. Bladet Politique" indeholder følgende Meddelelser af et Øievidne om de nyeste Begivenheder i Belgien. "De Belgiske Ostcerer, der have deeltaget i Slaget ved Lömen, roese deres Soldater, men beklage sig bitterligen over Generalstabens Udygtighed. Hver enkelt Officeer har maattet handle, som ham bedst syntes, ihi om Jnstructioner fra Hovedquarteret kunde aldeles ikke være Tale. Kong Leopold, som de Hollandske Kugler have forskaffet Naturalisations=Patent, lagde uforfærdet Mod for Dagen. At Soldaterne ikke ere Skyld i vort Nederlag, derfor er en Hollandsk Officeers Udsagn Borgen. Endnu i Gaar yttrede han sig saaledes: "Eders Infanterie holdt sig meget vel; Recruterne stod som en Muur, men for at drage Fordeel af Borgergarden, burde J pelotonviis have sat den ind i Linietroppernes Batailloner Det have vi gjort med vore Frivillige, og befundet os vel derved, Om eders Cavallerie vil jeg ikke tale, det har ikke havt Tid til at uddanne sig." - Den samme Officeer forsikkrede, at Al hvad man i Belgien har udspredt om de fremmede Tropper, der havde taget Tjeneste ved den Hollandske Armee, var aldeles usandt. Communalgarderne bare smaae Huer, overtrukne med Voxdug, hvilket gav Anledning til, at man har holdt dem for Preussere. - Da Prindsen af Oranien den 7de August, Spidsen for sine Tropper, rykkede ind i St. Trond, vare kun meget faae Mennesker paa Gaden. En Hollænder af den højerOfficeerklasse nærmede sig til den eneste anstændigen klædte Person, han blev vaer, - Guldsmed Godefrold - og spurgde: "Hvad giør De her, - "Jeg spadserer var Svaret. - "Saa kommed mig; vi ville spadsere sammen, svarede den hollandske General, og førte den ærlige Borgermand, som ikke var uden Frygt lige ind i de fjendtlige Rækker, og gjorde ham opmærksom paa de hollandske Troppers Antal og gode Holdning. Guldsmed den tog sig den Frihed at spørge, med hvem han havde den Ære at tale, Den fremmede Mand svarede meget alvorligen: "Jeg en Hertug Bernhard af Sachsen Weimar, som J Belgier saa ofte have kaldet en Usling, en forvorpen Niding!" - Efterat den ædle Fyrste havde sagt dette, indbød han, med sin vante Mildhed, og Venlighed, Guldsmeden til at følge med ham op paa Raadstuen, De traadte ind i en Sal, hvor Prindsen af Oranien, hans Broder, Prinds Frederik, og en Mængde Stabsofficerer spiste Frokost, hvortil ogsaa Guldsmeden blev indbuden. Prindsen af Oranien mærkede paa Godefrolds Udtale, at han ikke var fra Flandern, spurgde Prindsen ham, hvorfra han var - Fra Lüttich, De K. H. - Fra Lüttich, ja saa, har de nyelig været i Lüttich, "J Mandags, da Kong Leopold holdt sit Indtog." - Hvorledes modtog man Prinds Leopold? - "Med Enthusiasme, D. K. H. - "Ja, det er naturligt; han er jo nys ankommen: men hvad dømmer man i St. Trond? – Guldsmeden, der frygtede, at gaae alt for vidt i sin Dristighed, holdt det for raadeligst, at forsikkre, at man her ønskede Hollænderne tilbage, Er det mueligt?" udraabte Prindsen, og afbrød Samtalen. - En hollandsk Oberst sagde nyelig til en af vore Bekjendtere, "Vi kjende eders militære Dygtighed, eller rettere sagt, Udygtighed, meget vel. Eders General Daine hugger rask ind paa Fjenden; men han er et Menneske, som ikke er i Stand til at fatte en eneste fornuftig Tanke. General de Failly, eders hidtilværende Krigsminister, er en miserabel Dumrian" - Hollæn, derne, der besatte Tongern, vare komne fra Mastricht, hvor de udgjorde en Deel af Garnisonen. Deres Chef, General Boecop, lod Borgmesteren hente og sagde til ham: "Vi komme som Venner til Tongern; men skydes der paa os fra eet eneste Huus, eller udøves mindste Fjendtlighed imod os, saa skal Byen staae i lys Luc Alle Geværer maatte udleveres til ham og der forefaldt ikke den mindste Uroelighed - Den hollandske Armee udgiør, de Frivillige indbefattede, 120000 Mand, og Krigsudrustningens Omkostninger beløbe sig til ikke mindre end Eet hundrede Millioner hollandske Gylden.