Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-01-04
Continuation af de Aerometriske Observationer for 1772. September. 10 sk. 9 en halv 11 9 en halv 9 en halv 131. 12 en halv 9 en halv 9 en halv 7 en halv 112. 6 en halv 4 enhalv 17.6 en halv 11 en halv 10 en halv v. 12to 3 D. 10 en halv 10 en hald K 13.9 en halv 12 en halv 10 R. 9 en halv a 12 en halv 10 en halv 15.8 en 3. D. K. 10 en 4. D. 7to3 D: 9 en halv: 8 en halv 10 en halv 3. 13 enhalv 11 9 en halv 10 en halve 9 en halv; 8 10 en halv 6 en halv Fortsættelse af Skrivelsen til Philopolis, afbrudt i 1772 Aars No. 52 af disse Efterretninger. Der sad en aldrende Mand i Sælskabet, som man kaldte Phillantropos; han havde hidtil tied gandske stille. Mad. Prudens vendte Næsten stille, og vedholdende Regn. S. O. m. Driveskyer og R. Aft. S. V. og R. Jilng. Lidt S. og meget skyet, Aftenen S. V. og skyet. Stille og klar, Efterm. og Aft. S. V. og skyet. S. Vestlig og stærke Regn-Byer. Lidt S. og noget skyet, Ligesaa, siden N. og kar, Aften stille. Stille og klar, siden N.N. og næsten klar hele Dagen. Ligesaa. S. os nogle Driveskyer, Aften stille og klar H.S. og klar H., siden skyet og Musk. S. noget Blæst og skyet. S. klar, Eftermidd. N., Aften stille. Stille, overskyet, Aften lidt Regn. S. skyet og Regn imellem. S. tyk Luft og Regn, Aften stille og klar. N. klar, siden stille og klar Himmel. Stille og klar, Eftermidd. og Aften S. og R. Variabel Vind og vedvarende Regn. S. O. med Storm og vedholdende stærk Regn. S. O. stærk Blæst og R., mod Aften Torden. Vind. forand. m. stærk R. Jl., Aft. stærk Nordlys O. og meg, skyet, Eftm. og Aft. S. O.m. St. sk. R. S. med continuerende Regn Jlinger. Ligesaa. S. og næsten klar, Aften skyet S. O. stærk Blæst og skyet. Lidt Vlig, noget skyet, siden stille og klar, Stille og klar Himmel den hele Dag. sig til ham, og spurgte om hans Meening, og om hun ei havde Ret? Han varede: Jeg er en gammel enfoldig Mand, der kun forstaaer lidt. Men efter min enfoldige Mening har saavel hun, Madamme, som hendes Mand og Mr. Strenneus ret alle Tre. Det var at ønske, at vi for vore fattige og gemeene Børn havde saadanne Skoler eller Veisenhuser, hvor Ungdommen, som Hr. Strenuus siger, kunde oplæres saavel til allehaande Arbeide, som til at læse. Det var at ønske, at de faa Veisenhuser eller Skoler, vi have, havde heller været efter den hollandske end italienske Maade indrettede. Det var at ønske, at saadanne Prøve=Skoler for begge Kiøn, som hun og hendes Mand omtaler, kunde indrettes hos os. Men hvor skal vi faae Penger fra at bestride alle de Udgifter, som behøves dertil, Naar vi nu skal indrette og bygge enten en Kirke, et Seminarium eller anden publik Stiftelse; Saa veed jo enhver, hvorledes man maa bære sig af for at faae samme opbygged. Dersom de godt Folk, der af Andagtestamenterte Midler til publik Brug, gav dem heller til Ungdommens Opdragelse og saadanne Skolers Jndretning, som J tale om, end til Enke-Huse og Fattig-Huse, og blev Ungdommen fornuftig optrækked hos os, havde vi langt fra ei saa mange trængende Enker og Fattige, som vi nu have. Men for at faae vore Børn noget bedre opdragne, og indprænte dem baade kristelige og fornuftige Tanker fra Vuggen af uden mange publike Indretninger og Omkostninger, saa skulle vore Børn stedse høre af deres Mødre, ja af deres Ammer saadanne opbygge lige og fornuftige Samtaler, som kunde indtage deres spæde Sind og Gemytte. Ak, min Hr. Phitantropos, svarede Mad. Prudens, hvordan vil det gaae til Den mindste Deel Mødre, end og blandt de saa kaldede fornemme Folk, forstaae grundig deres Kristendom eller de moralske Pligter. De faa, som forstaae noget, haver foruden liden Tid ingen Gaver at fremsætte det for andre; Og om end baade Mødre og Ammer forstode selv noget grundigt, hvad Nytte vil det vel giøre, at holde moralske Samtaler med Børn, og det endnu for de ret kand snakke, De begribe intet deraf. Madame! sagde han, vil hun behage at høre min ringe Tale med min svage Stemme til Ende, maaskee hun da ei gandske forkaster den; Thi det gaaer ofte saa, at naar et svagt Bryst med et lavt Mæle vil tale noget, der somme Tider kunde være godt, bliver han overskreget af andre, der have Bryst som en Tyr, og saa heder det strax. Hans Tale er kun Lapperie. At holde lange moralske Samtaler med smaa Børn vil vist være unyttigt, ja skeede saadant for Vugge-Børn var det latterligt, skiønt enhver maa tilstaae, at naar Børn skal rettes enten med Ord eller Riis, burde vist Forældre, Lærere, Mæstere eller andre med saa megen Fornuft, som Barnet kunde fatte, tillige undervise det, for at indsee Lasters Vederstyggelighed, og ei med Banden, Bitterhed og Skienden, prygle. Men dette er ei egentlig det, jeg har at sige denne Gang. Men at komme til Sagen Da veed hun vel, hvad Kraft Musik og Sang, har paa Mennesker, og hvorledes Sang og Por sie trænger langt stærkere i Sindet, og hæfter længere ved Hukommelsen end anden Samtale.