Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-11
Krigstilberedelser. Den 22 Marts forkyndte Kanontordenen Hertugen af Angoulemes Ankomst til Perpignan, hvorfra han, efterat have ladet Tropperne passere Revne, atter afreiste den 24de. J Toulouse blev, foruden flere af de spanske Udvandrede, General Eguia, Erkebiskopperne af Valencia og Tarragona samt Matafiorida, dog ikke som Medlemmer af noget Regentskab, forestilte Hs. K. Høihed. Uagtet alle ved den franske Armee ansatte Officerer veden Dagbefaling af Major Generalen ere beordrede at begive sig til deres Poster, og Feldtposter nu ogsaa ere oprettede ymtes der fra flere Sider om en ny Udsættelse af Feldt togets Aabning, hvortil muligt torde være vigtigere Grund end den, at Transportvæsenet endnu ikke skulde være behørig organiseret; thi strax efter en Koureers Ankomst til Paris den 31 Marts med Depescher fra Hert. af Angouleme (Andre tale ogsaa om Depescher fra Berlin), blev holdt en Ministersamling hos Grev Villele, hvorefter der atter er sat Fredsrygter i Omløb. Foreløbig hedde det nemlig, at Kongen af Spanien, paa Sir Courts Tilskyndelse, i en egenhændig Skrivelse skulde have fraraadet Frankerig Krigen, og Østerrig anmodes om, i Forening med Engelland, at paatage sig Mæglingen imellem begge Magter, hvilken Udvei nu endog skulde være Krigspartiet selv kjærkomment. Alligevel gives der dem, som mene, at Man er gaaet for vidt til Jntet at gjøre men, istedetfor at gaae løs paa Madrid, blot efter Ordene i Kongens Tale vil indskrænke sig til nogle Krigsopera, tioner paa Grændsen og Fæstningsbeleiringer; ligesom og den krigslystne Stjerne bebuder, at en ny Udskrivning og Hertugen af Angoulemes Krigsproklamation med hver Dag kan ventes. Forsaavidt den offentlige Mening i dette Tilfælde kan have nogen Vægt, skal samme heller aldrig i Frankerig have yttret sig stærkere imod Krigen end just i nærværende Øieblik, og de overordentlige Krigstilberedelser uagtet, gives der endnu utallige Vantroe, som holde Krigen for usandsynlig, blandt andet fordi den staaer i aabenbar Strid imod det i Frankerig selv indførte konstitutionelle System. Dette Haab vil Man og finde bestyrket ved Tonen i den af Marskal Moncey udstædte Dagbefaling til det 4de Korps af Pyrenæerarmeen, som ikke i sig selv er fjendtlig, da han blot i almindelige Udtryk opfordrer Soldaterne at vise sig værdige til at anføres af en Ætling af den store Henrik og at holde god Disciplin, uden hvilken der ingen Armee gives. Agtelse for Eiendomsretten - hedder det - de fredelige Jndvaaneres Beskyttelse, Retfærdighed imod Alle, bør og maa være vort Valgsprog. Jøvrigt tales denne Gang blot om en Fægtning ved Jrun, hvor 7 til 800 Jnsurgentere med stort Tab ere slagne paa Flugten af 200 Konstitutionelle, hvormed Efterretningen, at disse skulde have rømmet Jrun, ikke synes at stemme. Den Fremmedes eller og saakaldte Døds Legions er tilligemed nogle spanske Regimenter under General Orera posteret i Campredon, nær ved den franske Grændse. Bladet Stjernen tager det meget ilde op, at Koureren, ved at anmelde Generalernes Minas og Lloberas Ankomst paa den franske Grændse (S. 193) ikke tillige har fortalt, at de havde den franske Ex-Oberst Fab vier med sig, som fremviste for de franske Tropper en trefarvet Fane og keiserlig Ørn, uden at samme dog gjorde den tilsigtede Virkning. Meget mere lod den kommanderende franske General Mina vide, at hvis han vovede sig et Skridt nærmere, lod han give Jld paa ham, hvorpaa den herviske Mina, trak sig tilbage. "Saaledes, siger Stjernen, kunde Oberst Fabrier (som dog ifølge andre Efterretninger slet ikke skal være i Katalonien) overtyde sig om, at Ørnen vel i en Bonapartes Haand er en sand Talisman, i en Fabriers derimod kun et Slykke koldt Kobber.