Norske Intelligenssedler, 1799-08-21
3) De som herefter vinde Borgerskab paa Huusnæring, Marketenterie og Vertshuushold, maae boe enten i Byen eller i Forstæderne. Disse maae holde Spise Qvarteer og inden Huuset sælge alle Slags ædende og drikkende Vare, saa meget og lidet, som forlanges og behøves til Fortæring for deres Giæster i Huuset, men uden Huuset maae de ingenkunde sælge andet end tillavet Mad og hiemmevirket Brød og Øll, alt under Varenes Forbrydelse og 10 Rixdalers Bøder for hver Gang de sig herimod forsee. Under lige Straf skal de som boe paa Byens Grund ved Saugerne langs Aggers Elv, og herefter agte at drive borgerlig Næring som Marketentere og Vertshuusmænd, være forbundne derpaa at erhverve Borgerskab. Ligeledes skal den i Lakkegaden paa Grønland, Lerret og Opslo tilladte Huus Næring allerne bestaae i Marketenterie og Ølltapperie eller Vertshuushold, og skal de, som herefter ville drive denne Slags borgerlige Næring paa disse Stæder, tilforpligtes at være Borgere til Christiania under forbemeldte Straf. Men da disse som boende paa Landets Grund, have Ombuder saavelsom Veiarbeide under Landets Juris diction at bestride og afholde, saa skal de frietages for Byens personelle Ombuder og VeiArbeide, og allerne tilsvare Byeskat i forhold til enhvers brugende Næring, dog skal disse nye antagnes Antal indskrænkes til 10 a 12 Personer i det høyeste, som fuldkommen tilstrækkelig til at forsyne reisende Bønder og omkring boende Arbejdsfolk med det Fornødne. Men de gamle Jndvaanere, paa disse Stæder, som hidtil have drevet den ved Rescriptet af 31te Augustii 1770 her tilladte Huus Næring, forbeholdes det for deres Livs Tiid og deres Hustruer efter dem, saalænge de hensidde i Enkestand, fremdeles at vedblive samme. Dog skal disse, paa det Vedkommende kan vide hvilke og hvor mange der herefter agte at benytte sig af denne Huus-Næring, være forpligtede at melde sig forinden paa Raadstuen, hos Magistraten for at indskrives og meddeeles skriftlig Beviis for saadan deres Rettighed. hvilkket allerhøyeste Rescript herved bekiendtgiøres til fornøden Efterretning for alle Vedkommende. Christianiæ Raadstue den 20de Augusti 1799. in fidem. Arbin. Jpdragelse, Fordomme og Fayer have aldeles forvendt Begrebet om de Pligter og den Agtelse, man skylder gode offentlige Indretninger ved Veiene, der med overordemlig Bekostning ere udførte og lempede efter Naturen til Beqvemmelighed for det Almindelige, og hvis Vedligeholdelse er forenet med saa mange Besværligheder og Byrder, at det ikke kan taale det allermindste tigerende Angreb. Sandheden heraf ligger noksom for Dagen, naar smaae Drenge (maaske stundom ogsaa voxne Mennesker) nedvelte Steenmuuren i Egeberg, der skal tjene til Reværk for Veien, og forebygge den Fare, Reisende ellers var udsat for. De gjöre det for at fornöye sig; thi aldrig lærde de at betænke, at disse Stene med megen Bekostning ere did henbragte, og der opsatte for at være til Sikkerhed for reisende Medborgere, aldrig lærde de at betænke, at medens de fornöye sig med at ske Stenene tumle ned af Fjedet, ruinere de meere end 50 Mand i lige Tid kan istandsætte. Ligeledes naar en Grundeier nedfælder Træer ved Veien, som tjene til Reværk paa farlige Steder (som Moskoven, hvor den Reisende lettelig kunde komme til Skade, eller hvor de staae til Lye mod stærke Snedrev; hvilket i mange Henseender er en strafværdig Handling. Og end videre, naar den kaade Kjörer voldsom ruinerer Rekværkerne paa Broer, Miile-Rode- eller andre Dele-Stolper, og gjøre Inskriptionerne derpaa ukjendelige, uden at betænke, hvad del koste at omgjöre og opsette fra nye. Da disse Forbrydelser og flere af samme Slags i de seenere Aar ere blevne alt for almindelige, saa bliver fölgende Kongl. allernaadigste Plakat paa nyt offentlig bekjendtgjort: Placat, angaaende hvorledes de skal straffes, som beskadige Træer, der ere plentede ved Veyene udi Norge. Friderichsberg Slot den 30te Junii 1786. Placat, angaaende hvorledes de skal straffes, som beskadige Træer, der ere plentede ved Veyene udi Norge. Friderichsberg Slot den 30te Junii 1786. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At, da Vi har ladet Os allerunderdanigst foredrage, hvorledes det ofte i Vort Rige Norge skal indtreffe, at Folk, deel af Letsindighed, og deels af Ondskab, skal beskadige og forderve, saavel de til almindelig, som og de til privat Nytte og Anseende plantede Alleer, saavel som Broer og deres Rekverker, Gjerder, Grinder, Leede, Mile- eller Rode-Stolper, Saa ville Vi, til saadan Uorden at forekomme, allernaadigst have anordnet og befalet, ligesom Vi og hermed anordne og befale: At de Militaire, som maatte befindes i saadan Forseelse, Under Officerer eller Soldater, hvad enten de tiene Vore Gevorbene eller Nationale Regimenter, skal første Gang ansees med Krum-Liggen eller Cachot efter Sagens Omstændigheder og Regiments Chefens Sigende, anden Ging skal den Skyldige stilles for Forhør og Krigs Ret, og der tilfindesifald han er Under-Officeer, at være degraderet til Gemeen paa tre Maaneder, og tredie Gang Tiden fordobles, og, ifald han er Soldat, at passere 4 a 6 Gange igiennem Spids-Rødderne igiennem 300 Mand, og for tredie Gang fordobbles faadan Spidsrods Straf. De Civile, som i saadan Forbrydelse befindes, skal betale Skaden, og derforuden første Gang ansees med en Mulct fra 2 til 10 Rdlr., anden Gang dobdelt, imod hvad de første Gang ere idømte, og tredie Gang skal de ansees som for Vold eller Herverk efter Loven. Penge Mulcten skal dicteres af Amtmanden paa Landet, og af Stiftamtmanden, om Forbryderen er en Kiöbsted Mand, og exeqveres uden videre Anke, de som ey kan betale de dem dicterede Böder, skal aftiene dem efter Forordningen af 6te Decembris 1743, men, naar nogens Bröst tredie Gang befindes, skal han ved ordentlig Lands-Lov og Ret tiltales som for Herverk, Börn, som ere under 15 Aar, straffes derfor med Riis, og deres Forældre at betale Skaden, Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst have at rette.