Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 5te October. Hs. Maj. Dronningen, som ventedes hertil med Dampskibet "Æger", er endnu ikke ankommen. – Flere andre Dampskibe ere ogsaa idag udeblevne, formodentlig paa Grund af det stormfulde Veir. (Md.) Foreningen for forsømte Børns Frelse skal paa Onsdag have en Benefice Forestilling paa det kgl. Theater, hvortil er valgt den gode, gamle Kalifen af Bagdad, et nyt Lystspil: "Kjærlighed i Valby og en ny af Bournonville componeret Dands: "En Børnefest, udført af hans Datter. – J næste Uge skal ogsaa for første Gang opføres H. P. Holst's nye, romantiske Drama: Goachimo (Murat, Neapels Konge), med Musik af Rung. (Md.)- Efter Rapport fra Chefen for Fregatten "Gefion var denne ankommen til Livorno den 19de. Consulen havde fra Rom Efterretning om, at Kunst sagerne til det Thorwaldsenske Museum vare indskibede. Alt vel ombord i Fregatten. – Fra Rom skrives: J Academiet S. Luca er den af Fenerani forfærdigede Marmorbuste af Thorwaldsen under passende Høitidelighed bleven opstillet ved Siden af Raphaels og Michel Angelos Brystbilleder. – "Berl. Td." henleder Publicums Opmærksomhed paa en ædel Daad af Muursvend Remp, som under Branden i Adelgaden den 23de August d. A. med stor Livsfare frelste en heel Familie fra Flam medden. Paa 3die Sal boede nemlig Skomagersv. Olsen med Kone og Børn. De vaagnede først da Jlden havde tilspærret de sædvanlige Udgange. Man satte en Stige til Huset; men den var naturligviis ikke lang nok. Man lagde Sengeklæder paa Gaden, for at den ulykkelige Familie kunde springe ned paa dem; men dette fortvivlede Middel blev heldigviis ikke benyttet. Blandt de Første, som indfandt sig paa Brandstedet, var Muursv. Johan Friz Remp, der fra sin Bopæl i Adelg, havde bemærket Jlden, og løb derhen i Skjortærmer, samt med bare Been i Tøiler. Da han saae, at Olsens Kone vilde kaste Børnene udaf Vinduet, raabte han op, at de skulde forholde sig rolige; han vilde forsøge at redde dem fra Nabohuset imod Nyboder. Denne kjække Beslutning udførte han da med ualmindeligt Mod og Aandsnærværelse, idet han, staaende paa det steile Tag, reddede de Jnde spærrede, først Børnene og dernæst Forældrene, ved at bringe dem over til Nabohusets Qvistvindue, hvor de modtoges af andre indenfor Staaende. Olsens Kon var meget forstyrret, og kunde derfor ikke hjælpe til selv. Det Øieblik, da Kemp saaledes holdt hende alene, efter at hun af Manden var løftet ud til ham gjennem Vinduet, var for ham det vanskeligste og farefuldeste; den mindste Omstændighed kunde have bragt ham ud af Ligevægten, og i saa Fald vare de Begge uden Redning blevne knuste paa Gaden. Hun blev imidlertid ogsaa frelst, og En af de paa Qvisten Tilstedeværende har forklaret, at han just naaede til at gribe fat i hende i det Øieblik, da Kempraabte, at han ikke kunde holde hende længer. Efter at Olsen nu paa Kemps Opfordring havde tilkastet ham nogle af Konens Klæder, da hun var saa godt som nogen, blev han ogsaa reddet. Da Kemp havde frelst disse Fire, var han meget udmattet, og hans Been rystede hele Dagen under ham af den svære Anstrængelse. Selv har han ikke i mindste Maade søgt at gjøre sin sjeldne Daad bekjendt; kun ved Politiets Efterforskninger i Sagen er man kommen til Kundskab derom. Betegnende er ogsaa det Svar, som En af hans Medhjælpere, efter sin egen Forklaring, fik, da han efter fuldbragt Gierning indbød K. til at følge med ham for at drikke en Snaps, som han meente, de havde fortjent, og som han vilde give, Kemp svarede nemlig: "at de havde gjort en Velgierning, som kun Gud i Himlen vilde belønne dem for; men han forlangte heller ikke anden Belønning. Decorationen af Universitetsbygningens Vesti bule, der udføres efter en Plan af Decorationsmalerne Hilcher og Constantin Hansen, er – som bekjendt – paabegyndt i denne Sommer. Ligesom Decorationen af Vestibulen skeer ved Billeder af den græske Gudelære, saaledes vil til Solennitetssalender efter denne skal tages under Arbeide, den christelige Kunst give Sujetterne. Foruden den ovenfor nævnte Decoration vil dernæst Vestibulen blive smykket med tvende Statuer, Minerva og Apollo af Bissen. Disse vare først bestemte at skulle være i Gibs men ville ved Studenternes frivillige Bidrag sikkert blive udførte i Marmor. (Saavidt vides ere 3600 indkomne, og 7000 behøves). Disse Statuer blive anbragte paa Piedestalerne; paa det øverste Trappegelænder anbringes tvende Candelabrer. (Univers. Aarb.)