JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Blandt de opsnappede Depecher, der vare bestemte til Wien, fandtes følgende Brev, Paris d. 2 Martii 1809. En Begivenhed af ganske egen Art sysselsætter Hovedstaden. Forrige Torsdag opdagede Keiserens Kammertjener, der ledsagede Hs. Maj. i hans Arbeidsstue i Palaiet i de Elysæiske Marker, et Menneske, efter nogle, under et Stykke Meubel og efter andre skjult bag et Vinduesgardin i samme Værelse. Da han blev anholdt og visiteret havde han en med Jern beslaaet Stok og et Voxlys hos sig. Dette Menneske, siger man, har sneget sig ind i det han indslog Ruden i et Vindue ud til Haugen. Man forsikkrer, at han i de Forhører, man optagerver ham, ikke siger et Ord, og man tvivler ikke om at han jo er afsindig. - Dette er alt hvad jeg som det Sandsynligste blandt de forskjellige, i Omløb værende Fortællinger herom har kunnet samlet. Jeg er imid*) En Fristad i Nedre-Ungern, i den yderste Krog af Øen Schutt, ved Wangs Sammenløb med Donau. Her er en Flydebro, der er til Overfart. Natur og Konst gjøre den næsten uovervindelig. Byen har 5000 Jndbyggere. De bestaae, paa nogle faa Tydskere og Bøhmer nær, af lutter Ungarer. lertid langtfra at indestaae Deres Exe, for nogen af de meddeelte Efterretninger. Moniteurens Anm. Hvilken Usselhed! Vil man maaskee forudsætte, at dette Menneske har været der i forbryderske Hensigter, Man veed nok, at man ikke behøver at opsøge Keiseren i det Jndre af hans Cabinet. Hr. v. Metternich er det ikke ubekjendt, hvor almindeligt det er at møde Keiseren i Paris endog uden Følge, og denne Tillid, som er store Siele egen, bevidner Keiseren ikke allene sine Folkeslag, men han har ogsaa viist den i Tydskland, i Spanien, i Ægypten, blandt Fremmede og selv der, hvor man talde meest til ham om de ham omgivende Farer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Engellænderne, som siden 15 Aar ere udelukkede fra Fastlandet, og ikke mere kiende det og ikke engang vide mer, hvad der foregaaer paa samme, og som man een eller flere Gange om Aaret fortæller at manhar gjort Forsøg paa, at myrde deres Souverain, kan man i det Høieste foresnakke saadanne Historier. Til Understøttelse for Danske og Norske Sømænd i Engelsk Fangenskab er indsendt. . . 6 Rdlr. Fra C. P. I Guine. En Ubenævnte.)Hr. M. Strandgaard, 3 Rdlr. Hr. Procurator Beyer. Hr. Procurator Langballe D. B. og A. B. Maria Eleonora R. Hr. Professor Begerup J en medfølgende Skrivelse siger den Ubenævnte Selv mistet Alt ved Krigen og været Krigsfange i Engelland, kjender jeg noget til det vore Landsmænd sammesteds lide, jeg sender derfor herved en Guine, som er alt, hvad kan undværes, til Lettelse for mine uheldige Medbrødre. Redacteuren ville tillade at anmærke, at de ombord Prison-Skibene i Chatham, Portsmouth, Plymouth a. indsluttede Søefolk ere i en høiere Grad trængende og mere udsatte for Præsgiengernes Konstgreb, end de paa Parol sendte Skippere, Styrmænd, m. fl., som, ved Fiskerie og Arbeide, dog kunne fortjene noget, hvilket de paa Skibene ere betagne, og at der ved Uddelingen af det Jndkommende ikke burde gjøres Forskjelpaa Personer, men en Dreng og Matros gives ligesaa meget, som den høieste Officier. Foruden Bolton & Backers Handelshuus, fortjener E. Bochm & J. Tayler i London at anføres som de, der have assisteret Danske, uagtet de ere Engelske, og hvis Handlemaade følgelig er saameget mere rosværdig. Med dette Numer sluttes 6te Aarg. 3die Qvartal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Kyeste Jøbenhavn. gerie af K. Skilt hos RoseskeSjette Aargang. No. 79. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 11 Julii, 1809. Skioldnæsholm. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Efter en Udskeielse, som de, der ville det, ligesaagodt ved enhver anden Egn, som ved Skjoldnæsholms Skildring kunde sinde upassende, vender jeg tilbage til Stedet, jeg forlod, eller rettere, hvor jeg endnu ikke var kommen. At føre Læseren omkring i enhver Skov eller Egn, jeg var i, er ligesaa lidet min Agt, som at lade ham følge mig fra Stalden til Laden, fra denne til Meieriet, og saa videre giennem Borgergaarden op i Hovedbygningen og giennem alle dennes Etager og Værelser. Jeg veed ikke et Ord at sige om denne, end at det er en stor, smuk, modern Bygning, som er opført af Grevinde Laurvig i Midten af forrige Aarhundrede, og tildeels forskiønnet af den nærværende Eier. Heller vilde jeg, om Tiden tillod det (fra Eierens Side, hvis humane Aand jeg kiender, vilde ingen Jndvending møde, føre min Ledsager paa disse Blade ud i den skiønne Have, som jeg, uagtet alt dens gammeldags Væsen, dens Alleer, Terrasser og Springvande, lider saare godt, og anseer for en ikke ringe Prydelse for Stedet. Jkke blot har den det gammeldags Ærværdige; men den har ogsaa en saare sielden og fortræffelig Beliggenhed, som vist nok fortiente at benyttes. Den ligger tildeels meget høit og har fortryllende Udsigter. Her er desuden nok af Skov og Søer, hvormed meget lod sig giøre, foruden hvad Naturen alt har gjort, og dette er betydeligt. Naar engang Konst og naturlig Smag kommer den til Hielp, vil denne Plet kunne blive en yndig Forgaard til hiin Naturens store, skiønne Have, der omgiver den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Paa Hans Majestæts Kongens Portrait i Kobber modtages i min Fraværelse Subskription, hos Hr. Hofmechanicus Pløs paa St. Anne Plads No. 60, hvor den Tegning forevises, jeg til den Ende har gjort i samme Størrelse som Kobberet bliver, efter den med Hr. Plotz's Phystognomietracforfærdigede Original. Prisen for dem, som tegne sig herpaa, bliver 2 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Kjøbenhavn, d. 4 Julii 1809. J. F. Clemens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Indenlandske Efterretninger. Placat, hvorved Straf for Udførsel af de ædle Metaller samt Skillemønt bestemmes. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, &c. &c., Gjøre vitterligt: At, ligesom Vi under 8de Martii d. A. have allernaadigst fundet Os foranlediged til at forbyde Udførsel af de ædle Metaller møntede, eller umøntede, i Almindelighed og af dansk Skillemønt over Beløbet af 1 Rigsdaler i Særdeleshed, fra Sielland og omliggende Øer samt af samme Skillemønt fra Fyen og Jylland, saa bestemmes herved endvidere, at hvo, som befindes at overtræde dette Forbud paa nogen Maade ved Udførsel til Lands eller til Vands, skal derfor have den fulde Værdi af det, som saaledes udføres, forbrudt til Fordeel for Opdageren eller Anholderen. Derefter alle og enhver kunne vide sig at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 6te Julii 1809. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Moltke. Malling. Frelsen. Stoud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Aalborg, den 6 Julii. Anledningen til det usandfærdige Rygte, at Capercapitain Lind er død, var følgende: "Den 24 Junii, en Miil vesten for Skagen, blev Capitain Lind tilligemed 3 andre Caperførere, Falkenberg af Fladstrand, Sørensen af Aalborg og Koch af Nibe angreben af fiendtlig Barcasse, 4 Chalupper og en Canonjolle, med omtrent 80 Mands Besætning. Da de vare hinanden paa Geværskud nær, begyndte en levende Jld, som varede omtrent een Time. Capit. Falkenberg saae sig nødsaget at sætte paa Land, da hans Seil vare meget forskudte. De øvrige holdte imidlertid ud og bleve understøttede af en 3 Pd. Canon fra Kysten under Capitain Lorensen. Omsider maatte Fienden vige, ikke uden føleligt Tab paa Seil og Takkelage. Capernes Mandskab toge lykkeligviis ingen Skade, neppe tør Fienden glæde sig ved samme Lykke. - Til Vester-Strand, 2 Mile fra Thisted, er indbragt en riig Prise, som Skik og Brug er, med dobbelte Papirer. Til Lykke skal de rigtige, som condemmerer ham være fundne. Han har iblandt andet circa 130 Fustagier Top-Sukker inde, Caffe, Peber &c. Den 10 Julii sælges i Husum Ladningen af et Skib, som under Engelsk Convoy skulde gaae fra Hull til Helgoland, men toges af den Danske Caper La Reciprocite, Capit. Lorensen. Ladningen bestaaer af Bomuldsgarn, Pikeer og andre kostbare Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Hr. Marcus Gerhard Høst fra Kjøbenhavn har af det Kielske Universitet modtaget den medicinske Doctorgrad. Den af ham forfattede og i Kiel trykte Jnauguraldissertats handler om Blod styrtninger af Moderen og Moderskeden, de uterivaginæque Hæmorthagis. Carga over Ladningerne af Skibene: Die Frau Anna, ført af Capit. Peter Petersen, og Lübeck Packet, ført af Capit. Wichman, som d. 9 Aug. 1809 skulle bortsælges ved offentlig Auction i Huset No. 249 i store Kongensgade og hvorover den udførlige Fortegnelse i Enden af Julii Maaned bliver at faae hos Procurator Bjerring i Kronprindsesse Gade No. 395. 1366 Stykker Velverets, diverse Farver. 331 dito kippret Manchester, diverse Farver. 125 dito Ser ger, diverse Farver, 38 dito hvide og grønne ordinaire Tørklæder. 523 dito trykte Calicoes. 32 hvide dito. 232 Meubel dito. 132 trykte dito Cambrics Tørklæder. 79 dito røde Cambris dito. 118 dito glatte couleurte Cambris, diverse Farver. 32 dito couleurte Bomulds Madras. 19 dito faconnerede Atlaskes Vestetøier, 34 Par couleurte Silke Damehandsker, 78 dito hvide og røde SilkeDamestrømper. 9 dito dito Silke Mands dito. 5 Dusin hvide Silke Dameærmer. 26 dito hvide og couleurte Silke Pat. Mands Strømper. 155 tærnede Alias. 155 dito fiin Bomulds Gaze, 41 dito fiin Tyll, 107 dito hvide og sorte Tylls Kniplinger. Circa 65,000 Pd. Tvist i Pakker fra 4 1/2 a 9 Pund, fra No. 19 a No. 80.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Aarhuus har man paa ny indskjærpet den om Forprang gieldende Forordning. Man har seet sig foranlediget hertil, fordi enkelte vindesyge Mennesker have tilladt sig ikke blot i Gaderne, men ogsaa ved udsendte Folk uden for Porten og paa Landeveiene at opkjøbe de Varer, der vare bestemte at falbydes paa offentlig Torv der i Byen, hvorved Priserne paa Livets Fornødenheder bleve opdrevne til en der hidtil ukjendt Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
J Langeland oplevede man d. 28 Junii en for Patrioten sand Høitidsfest. J en talrig Forsamling blev en Artillerist for udvist Tapperhed benaadet med Dannebrogskorset. Kl. 10 om Morgenen var i den Anledning det Langelandske Forsvarsmilitair forsamlet paa aaben Mark. Ved den corammanderende General Greve Ahlefeld Laurvigs Ankomst til Stedet, saae man en Linie, formeret af en Quarree, og Generalen med Staben traadte i Kredsen. Artilleristen fremstod nu. Efterat Generalen i Kongens Navn havde heftet ham Dannebrogskorset i venstre Knaphul, oplæste han den Kongelige Stadfæstelse, og ved en kort, men kraftfuld Tale, hvori han erindrede, at kun Leilighed hidtil havde berøvet hans Kammerater en lignende Ære, blev Handlingen beseglet af Generalen med de Ord: Kongen leve!" og et tredobbelt Hurra gjenlod fra hele Rækken. Det hele Militaire passerede derpaa Revne. - Paa Slottet var Gallataffel, dækket med Sølv. Dannebrogsmanden sad ved sin Generals Side, og Skaaler bleve tømte paa det hele Kongehuses Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Overadmiralitets-Dommen fra Slesvig af 17 Junii 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Sagen: Skibs Capitain Dalle af Pappenborg, contra Capercapitain Morten Jansen fra Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Skipper Erasmus Dalle bør for Contracitanten, Caperfører Morten Jansens Tiltale, i denne Sag fri at være; dog saaledes, at han i Erstatning for Opbringelsen betaler til fornævnte Caperfører 320 Rdlr. d. C., og Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten med 100 Rdlr. d. C. Anm. Ved Priisretsdommen af 12 Novbr. 1808 var Dalles Skib, med Ballast af Muursteen, tilkjendt Capteuren som god Prise, paa Grund af manglende Søepas som med fleere Oplysninger seenere ere tilveiebragte og fremlagt i Over-Admiralitets Retten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Sagen: Skibs-Capitain Carl Henrich Bu bach af Wismar, contra Caperfører Lars Christensen af Arendal. Priisretsdommen bør ved Magt at stande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Processens Omkostninger her for Overadmiralitetsretten betaler Hovedcitanten, Skipper Bu bach, til Contracitanten, Caperfører Christensen, med 50 Rdlr. d. C. Anm. Ved Priisrettens Dom af 3 April d. A. er Bubachs Skib med Ladning tilkjendt Capteuren som god Priise. Skibet er siden gaaet til Norge. Lasten er oplagt i Løkken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
No. 59. Sagen, der af Caperfører Morten Jansen til Aalborg opbragte Skonnertskib Sally kaldet, ført af Skibscapitain Edward Smain, paadømt den 19 Junii d. A. "Det af Kaperfører Morten Jansen af Kjøbenhavn her til Aalborg opbragte Skonnert skib Sally kaldet, med dets Tilbehør og indehavende Ladning af Frugter, tilkiendes bemelte Caperfører som god Prise."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
No. 60. Sagen, det af Caperførerne Arboe og Sørensen til Aalborg opbragte Kofskib Dirk en Gerryt kaldet, ført af Skibscapitain Jsaack Abrams, paadømt den 19 Junii d. A. "Det af Caperførerne Hans Petersen Arboe, af Aalborg og Peder Sørensen af Randers her til Aalborg opbragte Kofskib Dirk en Gerryt kaldet, med dets Tilbebør og indehavende Ladning af Muursteen, tilkiendes Op bringerne og deres Rhederie som god Prise til lige Deeling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Udenlandske Efteretninger. Da Familien Cliffords Lyststed, ikke langt fra Harlem, nylig blev solgt, forbeholdt Kongen af Holland sig, at Bygningen ikke skal nedrives, efterdi den berømte Linne har levet der som Gartner og samlet der de Kundskaber, der gjorde ham til den første Botaniker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Fra Neapel er d. 10 Junii udløben en Flot tille, bestaaende af 2 Fregatter, 2 Brigger og 4 Canonchalouper med 1000 Mand Landtropper, for at besætte Øen Ponzo, 30 Lieus fra Gata.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
General Rivand skulde d. 29de indtræffe med sin Division i Aschaffenburg og Hertugen af Abrantes afgaae nogle Dage derefter til Augsburg, for at paatage Commandoen over Divisionerne Rivand, Tarreau, la Grange og Beaumont.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Den 1 Junii har den Bergske Oberst Moffmed 4 Compagnier indtaget med Storm Posten Notre Dame des Anges paa det høieste Bjerg ved Girona, der var besat af 1000 til 1200 Pyrenæer Jægere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Kongen af Engelland har foræret den saakaldte Spanske Gesandt i London en med Diamanter besat og med hans Portrait prydet Daase, som vurderes for 1000 Pund Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
J Engelland gjøres de største Forberedelser til en Expedition, der skal anføres af Gen. Lieut. Hope.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Det sidste Medlem af det Østerrigske Gesandtskab i Petersborg er nylig afreist og alle diplomatiske Forhold mellem Rusland og Østerrige ere nu aldeles ophævede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Ungern, hvor Krigen nu raser i sin hele Skrækkelighed, indbefatter foruden Slavonien, Croatien og Dalmatien (der egentlig ere at ansee som Provindser af dette Rige), 3220 Qvadratmile og 6,307,000 Jndbyggere. Regner man disse 3 Provindser til, saa inddefatter det 4033 Qvadratmile og 7, 117,000 Jndbyggere. J det egentlige Ungern leve 1764 Mennesker paa hver Qvadratmiil. Landet, som er bjergfuldt og har adskillige store Søer, indbefatter 65 Stæder, 376 Flekker og 8660 Landsbyer. Jndkomsterne ere 8 Mill. Gylden. De Ungerske Jnfanterie- og Cavallerieregimenter udgjøre en Hoveddeel af Huset Østerriges Armee. De vigtigste Stæder ere, Presburg, Hovedstaden, 9 Mile fra Wien, har 28,000 Jndbyggere. Her gjemmes Rigsklenodierne, blandt hvilke den gamle Kongekrone er det vigtigste. Raab, en stærk Fæstning, 19 Mile fra Wien, med 20,000 Jndbyggera - Comorn, hvis nærliggende Skandser to Gange forgjeves ere blevne beleirede af Tyrkerne. J de senere Aar har den Østerrigske Regjering anvendt Millioner paa dens befæstning. Ofen, den forrige Hovedstad, 37 Mile fra Wien, har 21,000 Jndbyggere. Staden er stærkt befæstet og af anseelig Omfang, men ofte bleven ødelagt, af Krigen. Den ligger næsten midt i Kongeriget. Fra 1529 af var den 155 Aar i Tyrkernes Vold. Pesth, en smuk Stad med 14,000 Jndbyggere. Om Sommeren underholdes her Samfærslen med Ofen ved Hielp af Flydebroer. - Kremnitz, den fornemste Bjergstad med vigtige Guldgrubber, har 10,000 Jndbyggere. – Debrezin, den folkerigeste Stad, har 25,000 Jndbyggere. Segedin, en befæstet Stad med 16,000 Jndbyggere. – Temesvar, en stærk Fæstning med 10,000 Jndbyggere. – Ungern er i det 16de Aarhundrede kommet til Østerrige, fordi den sidste Ungerske Konge var beslægtet med dette Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Fra Spanien haves Efterretninger, der gaae til d. 21 Junii. J Bayonne gaaer det Rygte, at en Ordonanceofficier, kommende fra Saragossa, er reist derigjennem til Paris med de omstændelige Efterretninger om en mellem Saragossa og Alcanitz forefalden Fægtning. Catalonierne, under General Blakes Anførsel, have forsøgt at trænge frem til Arragonien, men bleve af General Suchet drevne tilbage. Han frat og ham 15 til 1800 Fanger og 25 Canoner og dræbte mange Folk for dem. Uagtet Fienden havde en tre Gange stærkere Magt blev han dog paa alle Puncter kastet. – Fægtningen ved St. Ander har udbredt Skræk iblandt Oprørerne. 4000 Fanger ere underveis til Bayonne. Den Spanske General Balestre er dræbt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Kongen af Sachsen har befalet, at alle de Adelsmænd, som fritages fra at lønne den anordnede Opbydelse, skulle under hele Krigen fra dens Begyndelse d. 10 April d. A. være pligtig at betale den fjerde Deel af deres aarlige Jndtægt som Extrag-Paalæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
J Egnen af Nossen (i den Meisniske Kreds), hvor Østerrigerne have taget en Silling, har man hørt en stærk Canonade, og slutter deraf, at der i samme Egn er forefaldet en hidsig Fægtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
General Kienmayers Armee skal ved den ny Forstærkning, han har faaet, være opvoxen til 26,000 Mand, og føre 50 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Den 22de Franske Bullettin indeholder væsentlig følgende: Fæstningen Raab har overgivet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Ved 8 Dages Bombardement ere Stadens skjønneste Bygninger lagde i Aske. Greve Metternich er igjen kommen tilbage til Wien, fordi det Franske Gesandtskabs Personale, efter Slaget d. 14de, er blevet ført fra Ofen videre til Ungern. Garnisonen strækker Geværet, og begiver sig til Comorn under det Løvte, indtil den er udvexlet, ikke at tjene mod Frankrige og dets Allierede. En Commando Østerrigere rykkede d. 26de f. M. ind i Nürnberg, men gik derfra igjen Natten mellem d. 27de og 28de, efterat have udskrevet en betydelig Requisition og Contribution, hvoraf de ogsaa virkelig fik en Deel. De medtoge 3 af Stadens første Embedsmænd som Gidsler. D. 28de rykkede atter Fransk Cavallerie derind. Fra Cassel skrives under d. 29 Junii, at Kongen af Vestphalen d. 26de f. M. er ankommen til Leipzig. General d'Albignac og Sachserne forfølge Fienden, som har trukket sig tilbage over Grimma(en Stad ved Mulde i Leipziger Kredsen). Den Østerrigske General vil ikke erkjende Førsten af Dels for at være af samme Rang som han, og betragter hans Skare som en Røverhob. Førsten af Deels har lovet ham, at naar han kun vilde bringe ham til Halle, skulle i mindre end 14 Dage 40,000 Mand staae under hans befaling, men uagtet han har gjennemstreifet hele Sachsen indtil Leipzig og ikke ladet noget Bestikkelsesmiddel blive uforsøgt, har han dog ikke kunnet hverve 40 Recruter. Hans fornemste Officierer ere Dørnberg og Katte. Østerrigerne vare d. 29de f. M. i Stanchin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Fra Dresden have Østerrigerne bortført 28 Pontons.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Skibsbroen ved Ebersdorf er nu befæstet ved 12 Jernankere. Vicekongen af Jtaliens Hovedqvarteer skal endnu bestandig være i Raab. Han lader de lette Tropper streife lige til Egnen af Comorn og har sendt en Deel af sit Corps ad Landeveien til Pesth, hvor den har taget mange Krigsfanger. De Franske Tropper maa allerede være i Egnen af Ofen, hvor de Østerrigske Jngenieurer i Hast have oprettet nogle Fæstningsværker, men som man ikke er kommet saavidt med, at Staden kan betrygges mod et Overfald. – Gen. Macdonals Corps, som udgjør den høire Fløi af Vicekongens Armee, er gaaet over Raab til Vesperin, hvor man formoder, han allerede er indrykket. Vesperin ligger 9 1/2 Miil fra Ofen og kun 2 Mile fra det berømte Stuhl-Weitzenburg. Fordum var Staden meget anseeligere end nu og omgiven med stærke Mure, men disse bleve 1702 sløifede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Erkehertug Johanns Hovedqvarteer var d. 17. Junii i Comorn. Jndtil d. 27de var intet af Betydenhed forefaldet i Egnen af Wien. De smaa Krigsoptrin indskrænke sig til enkelte Angreb og Canonader fra Donauerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
J en Skrivelse fra Keiser Franz, dat. Wolkersdorff d. 29 Maji, erklærer Keiseren, at hans troe Grevskab Tyrol saavelsom Voralberg aldrig mere skal skilles fra den Østerrigske Keiserstat, og at han ingensinde vil slutte nogen anden Fred, end en saadan, der uopløselig knytter dette Land til hans Monarkie. Erkehertug Johann vil saasnart som mueligt begive sig til Tyrol, og blive saalænge Tyrolenes Anfører og Beskytter indtil deres Grændser ere uden for al Fare. Den Munchenske Tidende, som anfører denne Skrivelse, anmærker derhos, at Erkehertug Johann, der med Resten af sin Armee, som allerede i Jtalien var hensmeltet til 25,000 Mand, nødsagedes efter Slaget ved Raab, til at gaae ved Comorn over Donau, vel ikke saasnart vil kunne sendes til Tyrol. Om denne Skrivelses Ægthed er stor Tvivl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
J det Østerrigske Hovedqvarteer udkommer fra 24 Junii af en Avls to Gange ugentligen. Østerrigerne i Sachsen trække sig nu virkelig tilbage til de Bøhmske Grændser. Deres Tal skal ikke have været mere end 8000 Mand, for største Delen Landværn, som siden bleve forstærkede med et Detachement Klenauer Husarer, og kort for deres Fremrykken til Leipzig med omtrent 3 til 4000 Mand. - De handle uden Tvivl klogt i, betimeligen at trække sig tilbage; thi den i Hanau forsamlede Armee af 20000 Mand, har Hertugen, af Abrantes strax ved hans Ankomst der sat i Bevægelse. Hertugens Hovedqvarteer bliver for en Stund i Würsburg. Hertugen af Ragusa (Marmont) blev, da han rykkede frem fra Laybach, standset af Gener. Giulay, Ban af Croatien, som med en Mængde sammenskrabede Tropper trængte frem mod Gräz, kastede nogle 100 Mand Besætning derind og afbrændte alle Broerne over Drau, formodentlig for at kaste sig ind i Tyrol. Men Hertugen lod strax Broerne istandsætte igjen, satte over Dran, afskar Gener. Giulay ganske fra Tyrol, trængte ham overalt tilbage, rykkede frem mod Grätz, hvorhan ventede at indtræffe d. 25 f. M. og tvang Fienden til at trække sig hurtig tilbage til Ungern for at naae Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Fra Amsterdam skrives under d. 4 Julii, at Kongen af Holland skal have tilladt de der ankommende Americanere at losse. Det er tillige blevet fastsat, at denne Tilladelse skal strække sig til alle Skibe, som fra d. 10 Julii af inden en Tid af 3 Maaneder ere indløbne der, men disse Skibe maa ikke have været i Engelland eller visiterede af Engelske Krydsere, og dernæst maa de kun være ladede med eiendommelige Americanske eller Hollandske Colonial-Frembringelser, som Tobak, Bomuld, Riis, China, Pibestaver, Java Caffe, Sukker og alle Medicinalvarer. Man venter med Utaalmodighed det Kongel. Decret, som nøiere bestemmer Forholdsreglerne i den Henseende.