JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-12-10
Ved Andst og Slaugs Herreders Extraret den 2den Octbr. 1838 er af Overauditeur Herredsfoged Oxenbøll dømt saaledes: "Arrestantinden Ane Kirstine Christiansdatter eller Christensdatter bør at hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus hendes Livstid. Saa bør hun og at betale alle af denne Sag lovligen flydende Omkostninger og derudi i Salair til Actor, Procurator Dahl, 4 Rbd. Sølv og til Defensor, Procurator Schwensen, 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-12-10
J Sagen No. 303. Ldsoprykt. Bastrup som Actor, contra: Ldsoprykt. Jespersen, Defensor for Tiltalte Skoemagermester Johan Georg Kreinert eller Krachnert af Warde, (Der under nærværende Sag tiltales for med Hug og Slag at have overfaldet Undertoldbetjent Kaas samt hindret denne i Udførelsen af hans Embedsforretning.)
Viborger Samler, 1838-12-10
Dom: "Tiltalte Johan Georg Kreinert, eller Krachnert bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes; at han udreder alle af Actionen for sit Vedkommende lovligen flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Actor og Detensor for Underretten 2 Rbd. Solv til hver. Saa betaler Tiltalte og i Salarium til Actor for Overretten, Prokurator Bastrup, 5 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven." Ved Warde Kjøbstæds Extraret den 10de Octbr. 1838 er af Kammerjunker Bye- og Herredsfoged Wedel Heinen dømt saaledes: "Skoemagermester Kreinert bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage, samt at betale de paa hans Arrest og Straffens Execution medgaaende Omkostninger. Bagersvend Møller bor til Warde Kjøbstæds Fattigkasse at bøde 30 Rbd. Sølv. Desuden bor begge Tiltalte at betale i Salair til Actor, Prokurator Lund, 10 Rbd. og til Defensor, Prokurator Sørensen, 8 Rbd. Sølv, hver med det Halve. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-12-10
(Jndsendt.) Kornsæden angaaende.
Viborger Samler, 1838-12-10
En stor Deel af Kornet har sandsynligviis i dette Aars Høst taget en indvortes Skade, som ikke udvendig er kjendelig. Dets Kjærne har maaskee været sat i en indvortes Gjæring eller Virksomhed, som, skjøndt ikke til den Grad, at den har udviklet Spire, dog maaskee har anvendt endeel af den Kraft, som dertil udfordredes, og, skjøndt standset i sin Virksomhed, dog ikke har levnet den Kraft, der kan udføre dette Værk, og tillige vedligeholde Plantens Liv indtil dens Afkoms fuldbaarne Fødsel, eller de fuldmodne Kjærners Frembringelse. Denne eller disse Anskuelser kunne maaskee give en Jdee, hvis Rigtighed Erfarnere kunde bedømme, om at en rigeligere Udsæd end ellers kunde være fornøden; ligesom og tilskynde at besaae et større Areal end forrige Aar, deels fordi Sæden er og rimeligviis vil blive i lav Priis, og deels fordi det ikke er at formode, langt mindre er sikkert, at et kommende Aar vil yde lignende Overflødighed, og der saaledes vilde være udsat en Capital til en høiere Rente, eller et Skridt være gjort til at formindske en mulig indtrædende Korn- og Brødtrang, den Mange i de foregaaende Aar har lært at kjende.
Viborger Samler, 1838-12-10
Da alle Foretagender især offentlige og saadanne, der ere indgribende i hele Samfundets Jnteresse - bør være nyttige, og have en rimelig Grund for Opnaaelsen af saadan Hensigt, og da denne ikke synes kjendelig ved de hyppige Veddeløbs-Tourer, der i saa mange Skikkelser vise selv, hvad offentlige Tidender berette, som Haard spil, hvis Afskaffelse (Tallotteriet nemlig) har været Gjenstand for Stændernes varmeste Bestræbelser – saa tør der vel underdanigst yttres en Bon om, at Saadant maatte, saavelsom det, i Viborger Samler No. 106 for dette Aar, i den Henseende Anførte, blive af de høie Stænder i Roeskilde værdiget Drøftelse, og om ikke Veddefarternes Afskaffelse, som vistnok det Ønskeligste, kunde bevirkes, der da maatte søges udfundet en Gavnlighed forbundet dermed, saaledes, at ved Enden af Farten dog kunde være noget Andet udrettet end Odelæggelse og stundom Ulykke. Kunde f. Ex., skjøndt simpel Gavn, ikke, naar Veddeløbsbanerne bleve anlagte til en eller anden Havn, Varer eller Korn transporteres frem, og lignende tilbage, ja selv det Sand, det fares med, kunde maaskee der anvendes til nyttig Dæmning. Hastværk siger det gamle Ord er Lastværk og da man i Almindelighed hertillands ikke kan jage stærkt afsted med svære Læs, efter Veienes Beskaffenhed, der rimeligviis i flere Slægters Levetid bliver saaledes, de umaadelige Bekostninger der end anvendes uagtet, saa forekommer det at være en uhensigtsmæssig Prøve af Hurtigfart med Læs, og det saameget mere, som vistnok den bomstærke Hest, der ikke er skikket til Hurtigløb, kunde ved sindig Kjørsel fore et ikke ubetydeligt Qvantum mere end Hurtigløberen, og Provenmed Læs burde altsaa skee paa denne Maade, naar den skulde give det rigtige Resultat. Hesten er forresten af alle Forsynets Skabninger i Almindelighed udsat for den grummeste Mishandling, og man kunde ønske en lovbestemt Straf derfor, – og Afskaffelse af Marterprover til Forlystelser. Skulde disse Anskuelser af Veddefarterne være urigtige, som vist ikke kan være den almindelige Mening blandt fornuftige Folk, da var det at ønske, at en Forening af sandhedsskjærlige Mænd, ville udsætte Præmie for en Afhandling, som grundigt og beskueligt udtømte Veddefarternes virkelige Nytte for Danmarks Land, i den Grad, at det svarer til de store Opofrelser, og overveier i Gavnlighed de stedfindende Ulykker, og de derved i Svang gaaende demoraliserende Foretagender.
Viborger Samler, 1838-12-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de November er Copiist ved Kjøbenhavns Politieret og Politiets øvrige Forretninger, H. Rothe, udnævnt til Fuldmægtig, og Cand. juris J. A. F. W. Petersen og Cand. juris S. C. T. B. Neergaard til Copiister sammesteds; Cand. juris L. A. Smith til Copiist i Revisionscontoiret for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Midler under Cancelliet.
Viborger Samler, 1838-12-10
Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Under 24de November er Justitsraad og Toldforvalter i Elmshorn, F. A. V. Gerstenberg, i Naade entlediget fra sit Embede.
Viborger Samler, 1838-12-13
66 Aargang. No. 156. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i Torsdagen den 13 December 1838. Redigeret af E. Nerenst. – Udgives fra det Donssiske Officin.
Viborger Samler, 1838-12-13
Udenlandske Efterretninger. "Vi modtage siger det Amsterdammer Handels blad – fra en Correspondent i Brüssel følgende Brev af 1ste Decbr. Kl. 1. "J dette Øieblik erfarer jeg, at Preussen har rettet en kraftig Note til England, for at nøde Magterne til at tvinge Belgien til Antagelsen af de 24 Artikler. Herpaa har England erklæret Cabinettet i Tuilerierne, at man agter at føie sig efter de nordiske Magters Villie, om ogsaa Frankrig skulde nægte sit Samtykke. Denne Note har havt den Virkning, at Frankrig erklærer, at det ikke længere vil modsætte sig de fire i Conferencen repræsenterede Magters Ønske, og at det derfor indvilliger i Udførelsen af de 24 Artiklers Tractat, med Forandringerne, betræffende Gjælden og Scheldefarten. Vor (den belgiske) Regjering søger endnu at holde denne Beslutning hemmelig." Endskjøndt Ægtheden af denne vigtige Efterretning bekræftes ved vore Fonds Stigen - tilføier Handels bladet – og saa sikkert vi sætte Tillid til vor Correspondents Troværdighed, saa troe vi dog, at man bor oppebie en nærmere Bekræftelse paa denne Efterretning.
Viborger Samler, 1838-12-13
Børsenhalle, melder, at Narvaez har modtaget Vicepræsidentskabet for den revolutionaire Junta i Sevilla og holdt sit triumpherende Jndtog i denne Stad. Under de derværende Begivenheder befandt General Cleonard sig i Cadix, hvor han ved de første Beretninger af 13de og 14de havde foretaget sig nogle Hæftelser. Han vil neppe udrette Noget; tvertimod vil sandsynligviis Sevillas Exempel blive fulgt i Cadiz, Cordova, Granada, Malaga og hele Andalusien. Ja selv de seneste Beretninger fra Corunna indgyde Bekymringer. Formaalet for alle disse Demonstrationer er Sammensættelsen af et kraftigt og bestemt Ministerium, Bekæmpelsen af Fjenden i aaben Mark og Carlisternes Tilhængere i det Jndre og Opgivelsen af det fordærvelige System af Apathie og dorsk Svaghed. Saaledes udtaler el Sevilland, sig, og holder ved denne Leilighed Narvaez en Lovtale. - J Cortes's Møde, den 2de havde Hr. Amero forkyndt en Jnterpellation til Ministrene angaaende Begivenhederne i Andalusien. - Cabrera har med 8 Batailloner og 500 Heste gjort en rask Bevægelse over Montfort til Carinena, formodentligen for at lure paa Øieblikket til et Angreb paa Tropperne i Ayerbe eller Overgeneralens Tropper, maaskee ogsaa blot for at plyndre. Et Brev fra Cindadreal melder Bandechefen Palillos's Nederlag ved Ballesteros, som han vilde bemægtige sig. - Efter et Brev fra Azcoitia af 24de over Bayonne er den carlistiske Oberst Jber med omtrent 40 Mand Natten mellem den 17de og 18de trængt, ind i den christiniske Cantonnering i Loyola ved St. Sebastian, hvor der laae omtrent en Bataillon, og har bortført Commandanten D. Ventura Samas og slæbt ham som Fange til Andogni.
Viborger Samler, 1838-12-13
J Paris har man indtil videre bisat Marschal Lobaus jordiske Levninger i et pragtfuldt oplyst Sørgecapel, og Hr. de Montalivet har sammenkaldt alle Nationalgardens Oberster for at indhente deres Mening om hvorvidt mulige politiske Manifestationer af Nationalgarden vilde være at vente ved den forestaaende Liigbegængelse, da man herefter vil tage sin Bestemmelse, om hele Nationalgarden skal opbydes som Escorte eller kun Officiererne og valgte Deputationer skulle sammenkaldes.
Viborger Samler, 1838-12-13
Kongen af Neapel beskjæftiger sig ivrigt i Palermo med Omdannelsen af Øen Siciliens Regjering efter, den neapolitanskes Mønster. J Neapel vilde man vide, at Hs. Majestæt flere Gange havde fra Sicilien af været incognito i Hovedstaden. Den neapolitanske Flotille under Anførsel af Greven af Aquila, er lø den ind i Palermos Havn. - Vesuv er meget urolig Sultanen har sendt Dronning Victoria et overordentlig kostbart Halsmykke af Diamanter, Rubiner og Smaragder. Laasen bestaaer af en emailleret Plade med Sultanens Navnetræk.
Viborger Samler, 1838-12-13
Nylig under Vicekongen af Ægyptens Ophold i Kairo tildrog sig en Scene, der giver Anledning til mange Gisninger. En Mand der kaldte sig Scherisen af Mekka, forlangte egenhændig at overlevere Mehemed Ali en vigtig Skrivelse. Neppe havde denne læst den, for han selv som rasende, bibragte det ulykkelige Budskab mange Sabelhug og befalede, at stikke ham i en Sæk og kaste ham i Nilen, hvorpaa han personlig bivaanede Fuldbyrdelsen af denne befaling. Denne barbariske Handling har vakt megen Opsigt, og naturligviis er man meget spændt paa at erfare Skrivelsens Jndhold.
Viborger Samler, 1838-12-13
Forbindelsen imellem Kairo og Suez vil snart være ganske ordnet. De dertil bestemte, særdeles hensigtsmæssigt indrettede Reisevogne ere anskaffede i England. Halvveis, midt i Ørkenen, skal der anlægges et stort, paa europæisk Fod indrettet Gjæstgiveri, og paa flere Steder Stationer til at skifte Forspand paa. Mehemed Ali har, til Sagens Fremme, indrømmet mange begunstigelser; Bekostningen dækker det ostindiske Dampskib Selskab. J Begyndelsen af Decbr. aabnede denne Hurtigpost sin første Fart. Bulwer vil i denne Vinter lade opføre et Drama, hvis Jndhold er taget af den berømte italienske Maler Salvator Rosas eventyrlige Liv.
Viborger Samler, 1838-12-13
De elegante Herrer i London bære Overkjoler af Læder, der baade ere vandrætte og varme. De forfærdiges af presset Læder af en mørk Farve.
Viborger Samler, 1838-12-13
J Bremen ere de 4 Personer, som den 18de October sloge Ruderne ind hos den franske bosiddende Borger, fordi han ikke vilde illuminere, dømte, To til 4 og To til 2 Ugers Fængsel, samt til Skadeserstatning.
Viborger Samler, 1838-12-13
J det Würtembergske er nu opstaaet et nyt Slags Gjendøbere. Flere voxne Personer, endogsaa Fruentimmer, have ladet sig afklæde af de selvgjorte Præster og dykke ned i Neckarfloden.
Viborger Samler, 1838-12-13
En Bonde ved Carlsruhe vandt forleden i et Varelotterie en Flaske Champagner og en Krukke Pomade. Han kommer hjem med disse Herligheder, og sætter sig tilbord med sin Kone. Vinen blev prøvet; den var virkelig god. Men – man maatte dog ogsaa prøve det nye Smør, det lugtede saa godt – det maatte smaae endnu bedre; Konen hentede Brød, og man smurte tykt paa. En Time efter fandt man dem halvdøde af Kolik.
Viborger Samler, 1838-12-13
Jldebranden i Drammen lagde nogle og tyve Vaaningshuse i Aske. Den udbrød hos Kjøbmand Chr. Holst. De afbrændte Bygningers Assurancesum, der skal være under deres nærværende Taxations værdi, beløber sig til 60,000 Speciesd. Næsten alle de afbrændte Huse vare beboede af Kjøbmænd, hvilke beklagelsesviis ikke vides at have assureret deres Varer og Effecter.
Viborger Samler, 1838-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Af den roeskildske Stændertidendes anden Række ere No. 2938 incl. ankomne. Sagen No. 17 angaaende Lovudkastet om en nærmere Bestemmelse af D. L. 5318 og Placaten 18de Januar 1788 er fortsat i No. 29 og sluttet i No. 30. - J sidstmeldte No. er paabegyndt Sagen No. 18, betræffende Udkast til en Placat, angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar i Danmark. Denne Sag er fortsat gjennem Nr. 31 og 32 og sluttet i No. 33. – J dette er begyndt Sagen No. 19, betræffende Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende nogle Appellen i criminelle Sager vedkommende Puncter m.m. Denne Sag er fortsat gjennem No. 31 og 35 og sluttet i No. 36.
Viborger Samler, 1838-12-13
J bemeldte No. er paabegyndt Sagen No. 20 angaaende Kammerraad Drewsens Forslag om Mosaiternes Valgbarhed til Stænderforsamlingerne. Committeens Majoritets (Mynsters og Treschows) Betænkning tilraader ikke i denne Sag at indgive nogen Petition, hvorimod Minoriteten AllgreenUssing har indstillet til Forsamlingen: " at den allerunderdanigst vil petitionere Hs. Majestæt om, at der maa tilstaaes de mosaiske Troesbekiendere i Danmark Valgbarhed til Stænderforsamlingen lige med de Christne." Sagen er fortsat i No. 37 og 38, uden at være sluttet. Forslaget, der gaaer ud paa at ansøge om en Forandring af en af Regjeringen, efterat have hørt de sammenkaldte oplyste Mænds Mening, i Frong af 15de Mai 1836 udtalt Beslutning, blev foruden afden kgl. Commissarius og Etatsraad Treschow bekæmpet af flere Medlemmer, blandt hvilke vi ville nævne Proprietair Langkilde, der især beraabte sig paa den Hindring Religions forskjellen lagde i Veien og forbeholdt sig Ret til, hvis Forsamlingen, overeensstemmende med Minoritetens Anskuelse, skulde andrage paa at Valgbarhed tilstaaes Jøderne, da at stille et Amendement, der vilde komme til at gaae ud paa, at det, hvis Valgbarheden virkeligen tilstodes dem, maatte bestemmes at Stænderforsamlingen herefter ei aabnedes med en christelig Gudstjeneste, og at ingen Forhandlinger i Forsamlingen maatte finde Sted om christelige og kirkelige Gjenstande. Paa en bemærkning under Discussionen af Commissarius, at Jøder vel kunde udnævnes til Fattigforstandere, men at det vilde være upassende at udnævne Saadanne til Skoleforstandere, gav Agent Bruun den paafaldende Underretning, at dette var Tilfældet i Assens. Blandt Forslagets Talsmænd udmærkede sig især Referenten (Algreen-Ussing) og Salicath; den Første gjorde blandt Andet den synderlige Jndvending mod Proprietair Langkildes Foredrag, at der ved Stænderforsamlingens Aabning var paabudt en offentlig" og ikke (?) en christelig Gudstieneste.
Viborger Samler, 1838-12-13
Den 4de De om Aftenen Kl. 10 1/2 afreiste Hans Durchl. Hertugen af Slesvig-Holsteen-Sønderborg-Glücksborg og Hs. Kongl. Høyhed Hertuginde Vilhelmine. Reisen foretoges over Land til Korsøer, hvorfra Dampskibet Mercurius igaar overførte Høisamme til Nyborg, og derfra fortsættes, Reisen atter over Land til Faaborg, til hvilken ByPostdampskibet Maagen iforveien er afgaaet fra lille Belt for at overføre det høie Fyrstepar til Als.
Viborger Samler, 1838-12-13
Den nylig tiltraadte Redacteur af "Dagen, Hr. Hillerup har i en lang Artikel anbefalet den Plan at benytte Marmorkirkens Ruiner til Opbyggelsen, af et Museum for Thorvaldsens Kunstskatte.
Viborger Samler, 1838-12-13
Fra Kjøbenhavn meldes af 1ste Decbr. i Aalborg Avis: Jgaar afholdt den kjøbenhavnske Afdeling af Trykkefrihedsselskabet en Generalforsamling, som ifølge en Lovbestemmelse, hvis Mening er uomtvistelig, allerede burde have været sammenkaldt meget tidligere for at afgive Betænkning over de i den sidste Repræsentantforsamling omhandlede Forslag. Som Grund til at den ikke blev sammenkaldt betimelig, blev der fra flere Sider anført, at Afdelingens Meningsyttring om Trykkefrihedspetitionen vilde have en ufordeelagtig Jndflydelse paa adskillige Repræsentanter, hvis Medvirkning an faaes for meget ønskelig. Saaledes kan man vente, at disse Repræsentanter, som have berøvet den kjøbenhavnske Forsamling den høieste Magt i Selskabet, og kun til Gjengjæld givet den Ret til at afsige Betænkninger, ogsaa ville berøve den denne Rettighed, uagtet de alle have erklæret, at Meddelelser fra Afdelingerne kunne blive et vigtigt Middel til at understøtte Selskabets Virksomhed. – Trykkefrihedsselskabet er et sørgeligt Phænomen i Danmarks politiske Udviklingshistorie. Det er den eneste politiske Justitution, hvi Oprindelse, Jndretning og Virksomhed alene er kommen fra Folket. Det har saamange Medlemmer af alle Stænder og i alle Landets Egne, at det kan ansees for et Udtryk af Folkets Charakteer. Naar det da ikke veed, hvad det selv vil naar det saa godt som Jntet udretter til Opnaaelsen af sit Formaal, naar dets Repræsentanter begynde at afhandle Sager af den største Vigtighed offentligt og i Selskabet, hvor de ret egentlig here hjemme, men tilendebringe dem i hemmelige Meder udenfor Selskabet, naar de nære en aristokratisk Gru for Plebses lovlige Jndblanding i Selskabets Anliggender, naar de, som henregnes til Folkets ypperste Mænd, uagtet man saa føielig har overdraget dem hele Magten, dog ere uselvstændige nok til at frygte for, at en Betænkning skal bringe dem til at vakle i deres Virksomhed for det der efter deres Overbeviisning er rigtigt: da maa man beklage Selskabets Existence, som nødvendig maa virke deprimerende, og da har man kun den Trøst, at i de Jnstitutioner, som skyldes Regjeringen, at der i Stænderforsamlingen lever, og at der i Communebestyrelserne vil leve en ganske anden Aand, end den, der er dødfødt i Trykkefrihedsselskabet.
Viborger Samler, 1838-12-13
Roeskilde, den 1ste December. Den afdøde Pastor Elieser Gads Jordefærd, som gik for sig i Tirsdags, havde i flere Henseender meget Rørende og Sjæleopløftende ved sig. J Sørgehuset samledes uden nogen foregaaende Jndbydelse et aldeles frivilligt Følge, bestaaende af omtrent 100 Personer, hvorimellem flere af Omegnens og Byens Geistlige, Stænderdeputerede, Embedsmænd og Borgere. Herfra gik Toget, som aabnedes af den Afdødes Børn og Børnebørn (af 6 Sønner – hvoraf de 5 vare nærværende - ere de Fem Præster i Rigets forskjellige Provindser) til den ærværdige Domkirke, hvor Liget var hensat foran Choret. Derpaa bleve tvende hjertelige Psalmer, der vare forfattede af den ene Søn, Hr. Provst Pram Gad afsjungne. Efter Afsyngningen af den første, traadte Hr. Biskop Mynster frem for Kisten, hvor han med christelig Følelse og Varme sagde det sidste Farvel til den troe Hyrde, den kjærlige Mand, Fader og Ven, som i en kraftfuldere Alder havde virket med saa utrættelig Troskab i Herrens Kald, og nu efter Livets flere Prøvelser og et langvarigt Sygeleie var indgaaet til den evige Hvile. Derefter fremtraadte en afden Hensovedes Sønner og tolkede med Varme hans Værd som Lærer i Kirken og som Familiefader. Nu blev Slutningspsatmen afsjungen, hvorpaa Følget ledsagede Oldingens Stev til den smukke Graabrødre Kirkegaard. Efterat Kisten var nedjænket i Graven og Jordpaakastelsen skeet, talede en anden af Sønnerne endnu nogle hjertelige Afskedsord. Den hele Handling gjorde et dybt Jndtryk paa Forsamlingen. (Fyens Stiftst.)
Viborger Samler, 1838-12-13
Diligencen imellem Kbhavn og Helsingøer sees i denne Tid, ligesom i de stærke Sneefogsdage, forspændt med sex Heste, hvortil Aarsagen skal være, at Veistrækninger paa hele halve Miil og derover have faaet tykke Lag Smaastene paa sig, der nu skulle nedstampes eller tilkjøres paa Veien ikke ved Steen tromler eller deslige Indretninger, men af de Veiførendes forskjellige Kjøretøier. Hertil bemærker Helsingør Avis: Hvorvidt hiin større Hestekraft godtgjøres vedkommende Entrepreneur særskilt af Veivæsenet, det vide vi ikke, hvorimod det ei er os ubekjendt, at Kjørsel i Almindelighed paa en længere Strækning saaledes steenlagt Vei baade piner Hestene og forsinker Reisen. Da nu de Veifarende erlægge Bompenge, som skulle tjene til at dække for endeel Veivæsenets Udgivter, saa synes det at være ubilligt, at de ovenikjøbet skulle forrette Veiarbeide; thi anden Benævnelse kan vel ikke gives den Bestemmelse af vedkommende Authoritet at undlade Anvendelsen, af Maskiner til at fuldende Veiforbedringen, men at besvære dermed de Veifarende."
Viborger Samler, 1838-12-13
Odense, den 6te Decbr. Ole Bulls Concert i Aftes var talrig besøgt. Med en overordentlig Virtuositet, hvortil man her endnu aldrig har hørt Mage, udførtes af Kunstneren de i Avisen tidligere anførte Rummere. Enhver Solo i ovenstaaende Nummere blen modtaget med stormende Bifaldsyttringer. Efter Concertens Slutning blev Kunstneren eenstemmigen fremkaldt, som endnu aldrig for her er skeet ved nogen Concert, og han spilte da nogle Variationer over Themat: "Vi Sømænd gjør ei mange Ord, som ligeledes modtoges af det forsamlede Publicum med den meest levende Enthusiasme. (Hp. Av.) Sandsynligen vil det musikelskende Publicum i næste Uge atter kunne erholde en smuk Nydelse, idet den bekjendte svenske Sangerinde, Frøken Johanne v. Schoultz, en Datter af Landshøvding (Stiftamtmand) v. Schoultz, agter at indtræffe hertil paa Hjemreisen fra Jtalien, og give en offentlig Concert. Denne Sangerinde uddannede sig længe under Hr. Professor Sibonis Veiledning, og gav for flere Aar siden med meget bifald Concerter i Kjøbenhavn og Sverrig. Siden har hun været ansat ved den italienske Opera i Paris, og uddannet sit skjønne Talent i Sangens Hjem, Jtalien. Noget Fortrinligt tør saaledes ventes, og da en fremmed egentlig Sangerindes Optrædelse her hører til Sieldenhederne, er det at formode at hendes Concert torde blive mere besøgt, end det sædvanligen er Tilfældet, her ved Concerter. (O. Th. Av.)
Viborger Samler, 1838-12-13
En fransk Oversættelse af Wessels Kjærlighed uden Strømper er nylig bleven trykt i Kiel. Dens Forfatter er Hr. Henrich v. Buchwald, Lector ved Universitetet i Kiel, hvis Erindringer, som udkom for nogle Aar siden, læstes med Jnteresse. Bogen er baade med Hensyn til Tryk og Papir smukt udstyret dens Titel er: Umant sans bas. Tragedie, Da pres Kjærlighed uden Strømper, de Wessel.
Viborger Samler, 1838-12-13
Fra Pløen erfarer man, at der i Anledning af det hele forhenværende Fyrstendømme Pløens Toldfrihed og navnlig for Staden Pløen er afgaaet til det Kongel. Generaltoldkammer og Commercecollegium, en grundig, med Omhyggelighed udarbeidet og motiveret Fremstilling af alle Rettigheder og Fordringer, der begrunde Toldfrihed for Deeltagerne, forsynet med Autoriteternes Underskrift. Der bliver tilføiet, at Justitsraad og Amtsforvalter Paysen har forfattet samme.