Jyllandsposten, 1841-05-28
De maa tegne et jydsk Høstgilde, eller en Julestue, en Kanefart over Fjorden. Jeg troer, at De vil finde i Jylland baade hos Herremænd og Bønder, men meest hos Præster, den gjæstfrieste Modtagelse og de velvilligste Oplysninger om alle lokale Mærkværdigheder. Man vil modtage med særegen Fornøielse en Mand, som kommer for at aftegne Jyllands naturlige Skjønheder, et Foretagende, som kan have til Følge at lokke fremmede Reisende ind i det ubekiendte og miskjendte Land, som dog nu er Danmarks vigtige Besiddelse, forstaaer sig, naar den bliver opdyrket og befolket, da den kan nære meget let 8000,000 Jndbyggere Men der hører til en Reise i Jylland, for at gjøre den frugtbringende, mange og vidtløftige Omflakninger. Sky derfor Alfarveie og søg Vand og Skov. Dersom De havde Tid nok for Dem, saa kunde De have at undersøge en Deel vigtige Spørgsmaal, hvoraf jeg blot vil antegne følgende: 1) Faareavlens Vigtighed og Nytten af at indføre færøiske, eiderstedske og saxiske Faar, i det Øiemed at see, om ikke disse Dyr vilde ved den kolde og salte Luft og den Jylland egne Flora modtage Jndvirkninger, som kunde frembringe en eller anden god Race. 2) Hesteavlens Forædling ved at udbrede den hvide, Danmarks egne, Race, ved at indføre neapolitanske og barbariske Hingster (da det er smukke Hoveder, som ene mangler den jydske Art) ved at oprette Stutterier, hvori et Sogns eller Herreds Bønder toge fælleds Jnteresse. 3) Hvilket skulde være det rigtige Forhold mellem Heste, Faare= og Stude=Avlen i Jylland for at betrygge Landmanden en mere sikker og stadig Jndtægt? 4) Er overhoved Korn-Udførsel fra Jylland til slette og svage Priser, som dem jeg seer i Hamborg Priis Courant, nogen virkelig Fordeel, Kan Kornets Qvalitet ikke forandres, var det ikke bedre at udføre vel tilberedet Meel? 5) Hvorledes gaaer Tybo-Ostenes Udførsel over Ringkjøbing til London eller andensteds, Hvad er Prisen, kjøbt i Landet? Hvorfor søger man ei at overplante skotske og norske Træer og Buskarter til Jylland, Jeg mener sprucefir og den norske Sand-Fyr kunde trives i den jydske Hede, og selv i Klitten eller Sandørkenen. 7, Tænker man ikke paa at forsøge Multebær-Buskens (rubens chamemories) Forplantning til de vestlige Kyster, hvor det er vaadt og koldt, som paa de norske Øer, Siberien besidder en Afart af Ribs, som er krybende og frembringer grønne Bær, den er meget udholdende mod Kulde og vilde lykkes selv paa de nordlige og vestlige Kyster. Planter kunde vel faaes fra Dorpat fra Universitets-Haven, hvor man samler siberiske Arter. 9) Sildenka eller Jishvede er en russisk Afart af Hvede, som kommer meget hurtig frem af den endnu i Bunden frosne Jord, hvorfor prøver manden ikke i Jylland? 10) Har man i Jylland Kragebærlyng og tænker paa at udbrede denne Plante, som den allerbedste for at beskjærme Heder mod Sandflugt, Den har endnu anden Nytte. 11) Er Enebærtræets Vigtighed, for at gjøre Brændeviin, for at røge Sild, Strømling og Flyndere erkjendt, som den burde være, i Jylland, En Reise ind i Sverrige, i Smaaland og Vestergotland vilde lære en jydsk Oeconom mange nyttige Ting. 12) Der groe Kirsebærtræer i Bergens Stift over den 60de Bredegrad. Skulde det ikke være raadeligt at forplante dette Træ til Jyllands Vesterkyst, hvor det danske Kirsebærtræ kommer frem med stor Vanskelighed? Det er en almindelig Regel, at en Væxt, forplantet fra en koldere til en mindre kold Himmelegn, forædler sig. - Overhovedet vilde jeg forplante en heel norsk Flora til Jylland. Thi det er i Sandhed et fladt Norge, ligesaa koldt som Stokholm, og langt mere end Christiania. 13) Det er meget skjønt, at man opretter Stiftsbibliotheker, men skulde det ikke være gjørligt at danne Herredsbibliotheker, bestaaende af Bøger og Smaaskrifter over Landbruget, Haandværker og andre nødvendige Sysler, Man kunde maaskee forene den ene og den anden Jndretning til et Heelt. 14) Jstedetfor mange smaa Selskaber i Aalborg, Randers, Viborg a. til Landbrugets og Kunsternes Fremme, vilde jeg hellere see det kongelige Landhuusholdnings-Selskab organiseret regelmæssig i Sectioner; een for hvert Amt, men alle forenede for at gaae frem efter fælleds Grundsætninger. Det burde have trende Hovedafdelinger: 1 for Øerne, 2 for Nørre-Jylland og 3. for Sønder-Jylland. Det skulde holde hvert tredie Aar et stort Landmøde, forbunden med en Udstilling af Agerdyrknings Producter og Jnstrumenter i Veile eller Colding, omtrent som det Møde Hertugen af Bedfort har stiftet i WoburnAbbey. 15) Blandt de Kanal-Anlæg, som Jylland trænger til, synes mig følgende de meest udførlige: 1. En Kanal sønden for Løgstøer, for at omseile Grundene, der standse al egentlig Seilads for den indre Liimfjord. 2. En Kanal fra Skive eller fra Lemvig-Egnen til Ringkjøbing-Fjorden. Disse to Kanaler vilde benyttes selv af smaa hollandske Skuder eller Jagter, for at gaae fra Holland til Sverrige og til Kjøbenhavn. Jeg troer, at denne Vandvei vilde have visse Fordele, som kunde opveie den holsteenske Kanal. Guden og Skjernaa vilde jeg blot oprydde og gjøre seilbar for det første. Jeg haaber, at om De fremviser disse Jdeer, uddragne af et langt Memoire over Jyllands physiske Forædling, vil De finde mange Patrioter, som ville lægge Mærke dertil, og kanskee angive Dem andre bedre Bemærkninger.