JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Alle Breve fra det indre af Polen tale om den over ordentlige Bestyrtelse Kosciuskos Nederlag har foraasaget i Warschau. Det høie Raad har ladet dem gelige Begivenhed bekiendtgjøre ved Trykken, men lige forsikkret Folket deri, at Hovederne for Revoluhuen ville leve og døe paa deres Poster. Han har erdraget Overcommanden til General Wawrezewskisaa hvis Svar man venter med Utaalmodighed. Til en Tid staaer General Krajonzeck i hans Sted. Rus me rykke med stærke Skridt imod Warschau. Prinds niatowsky har sin Leir ikke langt fra Modzin. Domhusky og Madalinsky er paa alle Sider omringet af siske Tropper, og man vil have den Efterretning at rinds Poniatowsky den 19de October skal fra alle ster have angreben den preussiske General von Klin strøm ved Brura, for derved at skaffe Dombrows- og Madalinsky en Udvei, men er overalt slagen bage. Preusserne skal derved have gjort mange til bage, hvoriblandt en af Prindsens Adjutanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Frankrig. Den 15de October blev i Conventen belæst Jndberetning fra de ved Nord Armeen staa de Deputerede la Combe, St. Michel og BellegarDe melder, at der i Herzogenbusch er funden 7 metal Kanoner, 39 jern Dito, 130,000 Pund studt, 9000 Flinter og meget Jernværk. De skriver, denne Festning ved Maas sikkrede dem deres Vin qvarteer og Underholdning, der hidindtil møysombelig maatte føres til dem fra Antverpen, hvorfore har anvendt alt, paa at indtage den, omendskiønt enne Festning fra lang Tid har været holdt for uhervindelig. 5 Angreb har vi gjort. Arbeiderne stod standig i Vand og Jld, men alle hindringer bleve hervundne. Vi har saaledes erobret 2 Festninger, for hvilke Ludvig den 14de mistede 16000 Mand den at kunne indtage dem, blot med vores Feldtarallerie, thi det svære Skyts ankom først Dagen efter sapitulationen. General en Chef Pichegri maae for i Helbreds Skyld paa nogen Tid forlade Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Divisions General Moreau fører Commandoen i hans staværelse. Faa Generaler kan sige som han, at de 2 af de vigtigste Feldttoge have ført Overcommanden uden at have tabt et Slag. Den 14de October holdt Conventen mange Lykønskningsdeputationer i ledning af de tilfægtede Seire, og Adressen til det Kanske Folk. Det ydmygede Jacobinerselskab kom sen, ønskede Conventen Lykke med at tilintetgiøre le Conspirationer, og til at lade alle Folkeselskaber, euse. Conventen kunne ei andet end for Lykønskninsen af et saa stærk omvendt Selskab, lade decretere refuld Ommeldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
J Henseende de tilkommende Indretninger ved Fol selskaberne er ved en Politielov decreteret: 1) AtBrevvexlen i Folkeselskabernes Navn er forbuden, da de undergravede Regieringen og hindrede Enighed Republiken. 2) Der maa et giøres Ansøgninger eller Addresser i hele Folkeselskabers Navn, men de maa unreskrives af et hvert Jndipiduo selv, ligesom den Præsident eller Secretair, som undertegner sig i et saadant Folkeselskabs Navn, strax skal arretteres. 3) Hvert Folkeselskab maae indgive deres Medlemmers For= og Tilnavn, Fødested, Alder, Profession og Boepæl for deres Municipalitet, hver 3die Maaned. Dette Deeret ligner næsten en ganske Ophævelse af Folkeselskaberne, i det ringeste har de derved tabt al deres Anseelse og Jndflydelse da de ei engang maa correspondere med hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Den ved Armeen paa Kysten af Cherbourg staaende Conventdeputerede Ballot, meldte Conventen den 13de October, at han havde ladet arrettere 20 Hoveder af de Sammensvorne som ville have overleveret Engelænderne, det forhenværende Normandie, Bretagne og Poitou. Fra Nantes blev meldt, at den ved Paimboeuscommanderende Lefebure igien har ladet 41 Personer, hvoriblant 2 Oldinge, 12 Koner, 15 Børn og 6 Pattebørn, drukne ved Pierre Moine. Med den største Afskye decretterede Conventen, at Lefebure skal indstille sig for Revolutions=Tribunalen, og den Officeer tilligemed 5 Soldater som har udført denne umenneskelige befaling skal arresteres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
De 61 Conventdeputeredes Skjæbne, der som bekiendt ikke ganske ville stemme for Revolutionen af 31te Mai 1793, og som ved Robespierre og hans Anhang blev arresterede, bliver om kort Tid afgjort, thi Conventen decretterede den 14de October under almindelig Biefald, at Velfærds- Sikkerheds- og Lovgivningsudskuddene skulle beskieftige sig med disse 61 Deputeertes Anliggender, og i seeneste den 22de indlevere til Conventen en Rapport derover, hvorved de 61 Deputerede selv skulle være tilstede. Saa skal og det Decret, som i forrige Aar formedelst deres Paagribelse blev udgivet, paa nye trykkes og omdeles. Jacobinernes Anhang begynder nu at udsprede det Rygte, at Conventen igien vil oprette Monarkiet, man vil og have mærker et 3die Partie imellem de Mildere og Jacobinerne, hvis Hensigt skal være at istandbringe Constitutionen af 1791, dog, det er vel blot Formodning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Engeland. En Admiralitetsbefaling har beordret Lord Howes Flode hurtigst at ligge ind i Torbay, hvor den, 26 Linieskibe stærk, den 21de October laae for Anker. De til Vestindien bestemte Skibe er ikke her iberegnede. Tvistensæblet i de americanske Grændseirringer er et ny anlagt Fort ved Mamis. Den americanske General Wayne skal rigtig have opfordret det, men paa den Engelske Commandant Major Cambells Vægring, har han igien trukken sig tilbage. Man smigrer sig dog, ved Negotiation med den americanske Gesandt Jay, at forhindre et Fredsbund, og efter en Ministerialconference, er et Advisskib med nye Forholdsordre til den Kongelige Gesandt i Philladelphia afsendt, hvori ham anbefales at bilægge disse Grændseurigtigheder med det Gode. Man forsikrer og at Wasbington tilligemed Congres=Majoriteten er ligeledes for at vedligeholde Fred med Engeland. Der er ellers et Partie imellem Kiøbmændene i America som ønsker Krig med Engeland, for saaledes at kunne tilbageholde de Summer som de ere skyldige til Engelske Kiøbmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Adskilligt. Churfyrsten af Mayn; som Erke cantzler, har den 20de October meddeelt Rigsdagen er vigtigt Andragende, hvis væsentlige Jndhold er: Athan troede det churpsalziske Hoffes Ønske om at giøre en Ende paa den fordærvelige Krig fortiente alles Opmærksomhed. Riget kunne uden Betænkning erklære den franske Nation, at de førte Krigen allene for at forsvare dets krænkende Stænder i Elsas og Lothringen, men ikke for at melere sig i Frankrigs indvortes Affairer. Den franske Nation kunne deraf erfare at det nu kun beroede paa den, at faae Fred med det tydske Rige, men skulle Frankrig imod al Formodning ikke villig række Haanden til Fred, saa blev dog Tydsklands Jndvaanere overtydet om, at der intet andet Middel var tilovers for dem end at udholde Krigens Onde. Sverrig som er neutral i denne Krig, og som 1648 har garanteret Rigsfundamentalfreden, vil vist ikke unddrage sig fra denne ærefulde Miditation, saasnart Riget erklærer, ikke at forlange mere end hvad som er overeensstemmende med den westpfalske Fred. J Betragtning af dette sidste, træder Kongen af Danmark med, der ligeledes i nu værende Krig er neutral. Begge disse Hoffer var paa Rigets Vegne at ansøge om, ved den Franske Nation at interponere om en antagelig Fred. J denne Vinter kunne Fredsunderhandlingerne pleies, naar høibemeldte Hoffer, kraftigst ville søge at bringe en Vaabenstilstand til Veie. Trier Cøln, Pfaltz, Brandenborg og de fleste fyrstelige Hoffer har fuldkommen stemmet med dette Foredragende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Efter Rygtet heder det og at Engeland har anholdt om den americanske Congresses Mægling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Det Keiserlige Ministerio lader intet Middel undgaae dets Agt som kan være tienlig til at opnaae den saa ønskelige Fred. Baron Thugnt arbeider utrættelige Man paastaaer endog at Nederlandenes Jgiennerobring, vilde være meget for dyr kjøbt, naar de skulde koste endnu et Feldttog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Bekiendtgiørelser. Blaae med hvid Krave, og gandske hvide fine Engelske Dame Frak=Handsker a 283, samt moderne Hatter a 4 Mark, Silke= og Traae=Flohr, Baand og øvrige Dames Pyndt, er at bekomme hos Poul Frausing, Paa Mallinggaard ved Schanderborg Ladegaard, er tvende nye Huse Værelser til Leie, enten strax eller til førstkommende Paaske at bekomme, for en Handværksmand eller anden Familie som kan høste og saae; tillige kan haves en Koe og 5 Faar i Græs for hver. Flechtner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Hos Laurentin er at bekomme beste Lybsk Peberod Citroner for billig Priis. Endskiondt det ikke formodes, at nogen retmæsig Gield fordring haves paa hendøde Borger og Bager her i By Lars Hansen Bastrup, som tillige var en af Stedets 9 verformyndere, videre end allerede er anmeldt, paa de ved Dødsfaldet den 30 October sidst efter bemeldte i døde begyndte Skifte; Saa indkaldes dog ved 3de Gaa ges Bekiendtgiørelse i den Kiøbenhavnske Berlingske Ar og Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender, med Ugers Varsel, alle og enhver som maatte formeene i at have noget Krav til bemeldte Afdødes Stervboe dermed at fremkomme og saadant deres havende Kra lovligen at gotgiøre for undertegnede Skifteforvalter Ebeltoft, den 3die November 1794. C. FellumbBye- og Herredsfoged Et Fruentimmer som nyelig er ankommen her i Byen recommenderer sig det høitærede Publicum, m. at lave Mad til Brylluper og Traktementer, at stik Sætter op, sye Fruentimmerklæder med anden Frutimmerpynt, Brodering og al Slags fiin LinnedsyeninAnviisning gives her paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Fredagen den 14de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver Bager Henrich Holste, Gaard paa Middelgade her i Aarhuus, stillet til offenlig Auction til absolut Bortsælgelse, uden fleere Auctioner; thi ville de Lysthavende behage til den Tid la være tilstæde i Gaarden hvor Auctionen holdes. Aarhuus den 4de November 1794. 3 Kiør. En hvid blakhielmet, en sortbroget og en sort Koe, alle 3 klippet med M. A. paa den venstre Side, er i Torsdags 8te Dage bortkommen fra Se ren Andersen, Skolemæster i Scheibye, hvem som ka give ham underretning om disse Kiør, og enten mundtlieller skriftlig vil tilmælde ham det, loves en god Douceur, Hvor en Capital stor 12000 Rdr. (enten samlet eller separat) og en Ditto 700 Rdr. er til Laans at bekomme i næste Wiborg Omslags Termin, imod antage lig Sikkerhed og lovlig Rente, derom giver KiøbmanHenrich Langballe paa Vestergade Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Fineste Hvedemeel til 9 Mk. Lpd. er at bekomme hos Henrich Langballe paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, hefter . Samme, uheftet og nillumineret os. Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog . . 1 Mk. 3 Sk. Følge=Sedler til Brug for Lygsmænd a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Indenlandsk. Aarhuus. Den 8de November ankom Færge staden fra Kallundborg med nogle Passagerer hvoriblant Hr. Billeghugger Hiernøe fra Horsens og Kiøbmand kund fra Kiøbenhavn.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
I Dag afseglede Skipper Mathias Holm til Norg Michel Sørensen til Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
J Følge Kongelig Resolution af 22de Augst sidstleden, Jylland nu deelt i 3de Krigs- og Landkommissair Disicter, saaledes : Under det første Jydske District, anbetroet Hr. Kammerherre Krigs- og Landkommissair. son Leuenfeld skal henhøre: Aarhuus Amt, Weile Amt, lig Ribe Amt. Under det andet Jydske District, anfortroet Hr. Ober Krigs- og Landkommissair von Fischer skal henhøre: Randers Amt og Thisted Amt, samt Den Anholdt. Under det tredie Jydske District, anbetroet Hr. Ober Krigs- og Landkommissair von Føns, til henhøre: Wiborg Amt, Hiørning Amt, og Aalborg, Amt, samt Øen Læssøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Odense, den 3die Novbr. Ved Skrivelse til S. T. Hr. Kammerherre og Stiftsbelingsmand v. Buchwald har det Kongel. Landsekonomie, Commerce Collegium under 7. Sept d. A. tilkiendegivet, tilke Steder i Fyen, der i Følge Overveimester Major Roanbergs Forslag kunde, efter foregaaende Kongl. allernaaligst Approbation, komme i Betragtning til den ny Hovedandeveis Anlæg i tilstundende Sommer, og disse ere følg. Fra Bommen ved Nyborg Kiøbstæd, en Strækning af 14. havne paa Byens Grund, og derfra videre forbi Skyttehuset hen til Ladefogedhuus. 2) Alternative enten a) ved oven Ullerslev, eller b) ved Fangeskov Kroe. 3) Fra Odense. paa sammes vestre Side over Bulbro Marker indtil Ellepindhuus. 4) Fra Røverbanken hen til Wissenberg Kirke. 5, Fra Jndslev Kirke forbi Asperupbyde henimod Causlunde. I Dag blev mig under Forsegling tilsendt 2 Rdr. med Hosskrift (Til de Fattige fra en Reisende) hvilke 2 Rdr. paa førstkommende Mandag skal blive uddeelt til de Fattige. Aarhuus den 8de November 1794. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Udenlandsk. Krigen. Fra Chrenbritstein skrives, at Natten imellem den 22de og 23de Octbr. retirerede de Keiserlige med deres Kanoner over Broen fra Coblenz hertil. J Karthaus blev nogle Keiserlige Batailloner og i Skandserne paa hiin Sider Mosel 5 Compagnier Keiserlige Jægere og Croater. Paa Moselbroen stod 12 Kanoner. Kl. 12 skeede det første Skud af Fransoserne, som fra Skandserne og Festningen blev besvaret. Skydningen vedvarede uophørlig til Kl. 2, da de Keiserlige forlod Karthaus og Skandserne paa hiin Side Mosel, og marscherede med deres Kanoner over Rhinen. Paa samme Tid udstak Magistraten den hvide Fahne paa Mosel Broen, Skydningen opholdt og Magistraten gik dem in Corpore i Møde. Kl. 3 gik de sidste Keiserlige over Rhinen. Bomberne har ei gjort stor Skade i Byen, og kun nogle faae Kanoner og 20 Mand er faldet i Fiendens Hænder. Efter sildigere Beretninger over Altona af 3die November skal Capituationen og Overgivelsen af Coblenz være skeet af den commanderende Keiserlige General, og iblant andet deri betinget: "At Jndvaanernes Eiendom skulle beskyttes, at ingen overordentlige Contributioner maatte fordres og ikke skydes over paa den anden Rhinbredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Franskmændene skal have afbrændt det churtrierske Lystslot Schönbornslust ved Coblenz som 1792 var inddrømmet de Franske Prindser. Samme Skjebne har og det adelige Fruestift St. Thomas haft, formedelst at Damerne var flygtet derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Den russiske General Denisow har seiret over den polske General Wielohursky, i hvilken Fegtning skal være bleven 4re Generaler og Prinds Poniatowskiblesseret. Ligeledes har Fyrst Gallitzin adsplittet et Corn under General Zonjozeck. Suwarow og Fersen hare den 24de Octbr. staaet forenede ved Kobialka 4 Miil fra Warschau. Det repninske Corps var endnu 16ten Miil derfra. Der bliver anlagt firedobbelte Miner om Warschau, og paa Siden imod Prag Forskandsningen De regulaire polske Tropper og bevæbnede Bønder ble ver forsynede med lange Faarepelse og korte Kioler, Hver Bonde bærer Brød med sig for nogle Dage, faaer 20 Kreutzer og en Seidel Brendeviin daglig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Frankrig. Den 21de Octbr. blev den store Fest i Anledning af det franske Gebeets ganske Befrielse fra udenlandske Tropper, med stor Pomp og Pragt høitideligholdt i Paris. Den 19de October blev decreteret at alle i Conciergeriet sig befindende Fanger skulle her bringes i andre Fængsler, indtil Fængslerne der blev bedre indrettet for Sundheden. Blant de Gruesomheder som fra Avignon er bleven Conventen tilmeldt, borer, at kort for Høsten blev 4000 Bønder arresterede og kort for Markedet i Beaucaire blev ligeledes mange Kiøbmænd arresterede. Den 16de fremkom første Gang de 14 arresterede Medlemmer af Revolutionsudskudde, i Nantes, for Revolutionsretten i Paris. Mang, Vidner blev afhørte, og de afskyeligste Ting kom for Dagen, som for største Deel falder paa Fouquet og Lamberti, 2 Agenter af Conventsdeputeret Carrier. F. Ex. at man havde bundet unge Drenge og Piger til sammen, og kastet dem i Løire, hvilket disse Umennesker kaldte et Republikansk Giftermaal. Overhovedet vises af Udsagn, at der i Egnen af Nantes, i Grund ler ødelagt over 10,000 Mennesker, samt druknet, guillotineret og skudt over 20,000de. Den 16de blev demercteret at Oise og Sambre skulle ved en Canal foreenes, til hvilket Arbeide de fiendtlige Fanger skal bruges. Samme Dag udgik og det vigtige Decret angaaende Folkeselskaberne. Alle Vagter i Paris vare fordoblede sog af Gens d'Armee var overalt stærke Patrouiller. Da Hacobinerne ved dette Decret fik deres Raadestød, saa talte deres Deputerede heftig derimod, og paastod sat det var imod den naturlige Friehed. Men Convensiins Fleerhed var for det. Bourdon de Olse, Jacolinernes store Modstander, sagde: Vil J have en bestømmelig Fred og see Republiken sadt i en blomstren ske Tilstand, saa sig til Belgierne, J skal være fri den at have Jacobiner. Vi bringer Eder Frieheden i sin hele Fuldkommenhed. Den skal ikke koste Eder hvad sten har kostet os: Blod og Myrderie. Dette vil forene Belgjerne med Eder og vil forsikre Frankrig sin Skibs sort og Handel. Taal ingen Sidemagt (Jacobiner led Eder. Giv ikke Udlændingerne, ved Eders Tvivl, saarsag til at spørge: Med hvem skal vi giøre Fred, enten med Conventen eller Jacobiserne. Medlemmerne af Sikkerhedsudskudet gaae daglig i Fanglerne og sætte en Deel Mennesker i Friehed, men Fangernes Tal bliver derfor ikke mindre, da der i en 8te Dages Tid er bleven mange Jacobiner og Lem er af forrige Revolutions Udskud arresterede. Roalisterne i Vender har gjort en Bevægelse ved venstre redde af Loire og St. Laurenz til St. Sebastian, og 3000 af dem, har endog nærmet sig Chareau de au, som dækker et stort Kanonstøberie. Chareau de kan har kun en svag Besætning af 150 Mand, og man befrygter at Kanonstøberiet, i hvilket der bliver tøbt mange Kanoner for Marinen, skal falde i R. falisternes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Engeland. Paa Baron Davids Anmodning, heder det, at Hoffet vil endnu anstrænge sig eengang, for at forhindre de Franskes stærkere Jndmarsch i Holland. Forskellige Corps trækker sig af des Aarsag tilsammen mod gysterne og giør sig tillige med Grev Moiras Corps paa 8000 Mand færdig til Jndskibning. Grev Her tillys Emigrant=Legion venter og blot paa den sidste Befaling. Mange paastaaer dog, at disse Tropper ikke skal til Holland, men er bestemt til Vender, hvor der skal bære gode Udsigter for Rojalisterne. De af det ostinbiske Compagnie Kongen tilbudte 3 Regimenter, til Understøttelse i denne Krig, er nu i fuldkommen: Stand. Den 23de October, blev de fire Deputeertefra Øen Corfica, som skulle tilbyde Kongen Kronen, forestillede. Ligeledes bley en Monsieur de Curt og forestillet, som overleverede Kongen en Troeskabs Forsikkring i Regieringens Navn paa Den Martinique.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Adskilligt. Det er vist at alle Pakhuuse i Col ere tømmede for Assignater, og at Borgerne nu af de Franske Commissarier maa kiøbe alle Fornødenheder, for reede Penge. Et Pund Brød koster 15ten og et Pund Smør 48 Stiler. Man har fra Strandbredden raabt over at man skulle sende dem sligt for samme Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Det i forrige Avis af den Baseler Tidende Nr. 85 ommeldte, at der ved den Preussiske Hr. von Mareval- og 2 Franske Commissarier, var sluttet Fred, er uefterrettelig. Warschans Forfatning skal være skrækkelig, da de heftige Factioner der raser imod hinanden. Man har havt i Sinde der at bortføre Kongen. 12 Polske Statsfanger skal være bleven et Offer for Partichad og Hovedpersonerne af det høie Raad sadt i Arrestationsstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Den russiske General Fersen har efter den store Seir over Kosciusko skreven Kongen af Polen et forbindtlig Brev til, hvoriblant andet siges: da han er overtyder, om, at Kongen og Republiken nu igien er indtraadt i deres oprindelige Rettigheder, saa henvender han sig til denne lovgivende Magt, og forlanger Frigivelse af alle russiske Generaler, Officerer, Soldater &c. hvilke imod Folkeretten holdes fangne. Han ønsker derved at de maatte leveres til hans Korps, og lover fra sin Side saa megen Skaansel som muelig, tillige yttrer han det Haab, endnu i dette Aar at kunne giøre Kongen sin personlige Opvartning. Kongen har svaret: Kosciuskos Tilfangetagelse afgjorde ikke Sagen endnu, og kunde ikke bevæge ham til at gaae fra en Revolution som han har besvoren og hvis Grundsatzer han vil blive troe. Ligesaa lidet kunde Fangernes Frigivelse paa anden Maade have Sted, end ved Udvexling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Man har Efterretning i Lissabon, at det danske Skib Helsingeur, som kom fra Bengalen med en rig Ladning, bestemt til Kiøbenhavn, ført af Cap. P. E. Hofgaard, har havt det Vandhæld at brænde 60 Mile i Søen uden for Cap St. Vincent. Endeel af Mandskabet blev bierget af en Engelskmand, og den øvrige Deel bestaaende meest af Jndianere havde fabriqveret sig en Radeau paa indiansk Maade, og paa samme overgiven sig til Bølgerne; hvem Skibet tilhører, veed, man ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Ved en Stafet fra Berlin er Hveden nu ogsaa, saavel her i Danzig som i alle andre Preussiske Havne, forbuden til Udførsel; men da Forraadet deraf, ligesom af Rug, er saa gandske anseelig, saa er i Dag ved en Stafet gjort Forestillinger derimod i Cabinettet, med Begiering om fremdeles uafbrudt Exportation deraf, hvilket man saameget mere haaber at skal blive bevilget, som Begieringen er understottet af Gouverneuren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Jmidlertid bliver Forbudet her ikke publiceret, og Udskibningen bliver ved uafbrudt, indtil Svar indløber fra Berlin, som man haaber vil falde ud efter Ønske. J Anledning af den fameuse Ansøgning som den 14de blev indgivet til Staaterne, ere i Amsterdam blevne arresterede Pensionair Vischer, van der Heyde, van der Kolker, Willem Janssen, Heuskes og nok en Ubekiendt, og da man befrygtede ubehagelige Følger, var samme Dag det hele Militaire af Cavallerie, Jnfanterie, og Artillerie under Gevæhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Den 24de October blev i Maynz ved Trommeslag, bekiendtgjort: At alle Clubister ved Dødsstraf, alle Fordægtige og fremmede Betlere med haard corporlig Straf og inden 24 Timer at forlade Staden, samt al skadelig Tale, f. Ex. at de ei kan forsvare sig, eller om at overgive Festningen, belagt med Dødsstraf paa Ste
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Bekiendtgiørelser. Selveiergaarden Huorslevgaard paa Haxholms Gods i Wiborg Amt, Houlberg Herred, som ved en Forening, under Skiftet efter afg. Søren Nielsen, var overdrager hans Broder H. Forpagter Schougaard paa Pandum, bliver nu, da Schougaard efter Forlangende af hans sal. Broders Enke, har renonceret paa sit Kiøb og samtykt i Selveiergaardens Salg ved Auction for Boets Regning, stillet til offentlig Auction i Frysenborg Grevskabs Ting. stue, Tirsdagen den 2den December førstkommende, samt næste Mandag og Tirsdag den 8de og 9de December, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, og bortsolgt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet blive bekientgjorte og forinden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Forvalter Saabye i Snorum, og hos underskrevne Auctions Directeur. Gaardens Hartkorn er Jordskyld 13 Tdr. 4 Skp. 2 Fdk. 1 Alb., og Skovskyld 2 Skp. 2 Alb. den er beliggende i en god og frugtbar Egn, og har god Mark, Eng 3 Skov og Tørveskiær, den er forsikret i Brandkassen for noget over 2000 Rdlr. Herligheden til Gaarden henhører til Grevskabet Frysenborg, Liebhaverne, som vil besee Gaardens Mark, Skov og Eiendomme, ville behage at indfinde dem ved Gaarden, for at blive samme foreviist. Søebyegaard den 6te Novbr. 1794. H. C. Ramsland. Bitkedommer og Auctions Directeur, Da min Mand Christian Ovesen Skoemagersvend, reiste for 10 Aar siden fra mig til Kiøbenhavn, efterladende mig i Selling Bye ved Aarhuus Kanten; og da jeg ikke i de sidste 4re Aar har havt nogen Efterretning eller Brev fra ham, men derimod efter Rygtet, hør, at han skal have sadt Livet til ved Slottets Brand, saa er min indstændige Begiering, at de som maatte vide noget om ham, eller han selv om han endnu er i Live, ville skriftlig tilmelde mig det. Eva Bernds Datter. boende i Selling ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
J Torsdags er sin Eier frakommen 7 Kalkuner, de eller de, som om disse kan give nogen Oplysning, ville behageligst anmelde det paa Adresse=Contoiret.