Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-04-20
Extract af den Londonske Tidende om Engelands National=Rigdom. Herudi vises, at den paa 80 Millioner Pd. Sterl. beregnede National-Gield, udgjør end ikke tolvte Parten af Nationens Formue, og de aarligen paa 3 Millioner 200000 Pd. Sterl. sig beløbende Renter end ikke 30te Parten af Nationens Jndkomme. Maaden, paa hvil Nr. 246 A. ken saadan Regiering udføres, er følgende Reede Penge tage udi Engelland stændig til, da de ikke blive udførte, ikke heller indsmeltede, og dog alligevel aarligen med en vis nye Qvantitet udaf Mynten forøges. Udaf Davenant regner man, at udi Aaret 1660 har været i Engelland 14 Millioner reede Penge, og den aarlige Tilvext, beregner man til 164772 Pd. hvilke, naar den multipliceres med Aarenes Antall, beløber sig siden A. 1660 til 30 Millioner. Til at godtgiøre denne aarlige Tilvext, bruger man adskillige Argumenter af Vigtighed. Renterne af Huuse og Jordegods, siger man, tage aarlig til, men de af laante Penge tage derimod af, hvilket er Tegn paa, at der ere fleere Penge at udlaane, og fleere Penge, til at betale Landets Producter, end der egentlig behøves. Videre sætter man, at de fleeste Folk have ikke meere end den 20de Part af deres Formue udi reede Penge, følgelig have Engellænderne over de 30 Millioner værd i Sølv Tøy, Meubler, Creature og Vahre af alle Slags. Endelig er Lands=Jorden i Stor=Brittannien omtrent 370 Millioner Pd. Sterl. værd, saasom den indrenter det Kongel. SkatKammer hvert Aar 20 Millioner, naar der betales 20 pro Cent af Jndkomsterne, men der betales virkelig ikkun 10 pro Cent, fordi Jorde=Godset overalt er meget meere værd, end den Priis, for hvilken det udi Jorde=Bøgerne er indført. De aarlige Land Gilder beløbe da 20 Millioner, og samme udgjøre, efter den gandske maadelige Vurdering, for 18 og et halv Aars Renter 370 Millioner, følgelig eier Nationen i reede Penge 30 Millioner, i Jorde=Gods 370 Millioner, i alle Slags andet rørligt Gods 600 Millioner, og i alt 1000 Millioner Pd. Sterl. Af visse andre Grunde beregner man de aarlige Jndkomster af Landet, af Vahre, af Skibsfarten, o. s. s. til 100 Millioner, saa man synes at have beviist sin Sætning rigtig nok, saafremt de anførste Grunde have deres Rigtighed. Priser, som en Landsbye=Præst i Frankerig har udsat af hans Jndkomster for hans Sognemænd. Hr. Colomber, Præst i St. Dens, Medlem i Ager Selskabet, har givet en fielden Prøve paa unyttig Tænkemaade. Som Menneskeven er han bleven rørt af hans Sognemænds Elendighed, der reiste sig af deres Jorders slette Behandling, af Foermangel til det fornødne Qvæg, og den ringe Sæds slette Beskaffenhed, som de indhøstede. Han udsatte derfor følgende Priser, som han hvert Aar, saa længe han er Præst i St. Denis, vil lade dem faae, der, efter Commissariers Kiendelse, har fortient dem. For at faae dem til at pløye deres Jorder bedre og faae bedre Korn til Sæd, skal den hvert Aar have Straaet af Tienden igien, som indhøster det beste Korn. Hvor, som om Aaret befindes at have tillagt det beste Føl, skal have al Tienden af Klever, Vikker og Lucerne, som voxer i hans Sogn. Den, som hvert Aar tillægger to Kalve og bestemmer dem til at pløye med, skal ligeledes eftergives forbemeldte Tiende i hans Sogn.