JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Den som Lanmand bekiendte og for almeennyttig Virksomhed fortiente Kammerherre Baron Lehn, har ved sit Testament tillagt sin Datter, Frue Generaladjutantinde Ranzau, Baroniet hvidkilde i Fyen, og Frue Kammerjunkerinde Kaas Baroniet Guldborgland i Lolland. Godserne Høibyegaard og Lunholm, tilfalde Frue Walmoden- og Kammerjunker Bertoughs Søn er tillagt en aarlig Pension. Til Executores testamenti ere indsatte Justitsraad og Postdirektør Rosenwinge Kolderup, Landvæsens Kommissair Hansen og Forpagter Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Den sindrige Mecanicus Riffelsen har paa en Model viist, at en Snoer, hvori hænger en Vægt, har enfierdedeel mindre Frixion over Steen end over Træe. En Erfaring, der mueligt kunde afgive en stor Forbedring ved Skibenes Klyshuller, naar disse indrettedes saaledes, at Ankertouget ikke gneed paa Træe, men paa en indfattet Marmorsteen. J Engeland har man prøvet paa at lade Tovet hvile paa en Metaltridse, Men dette har mange Vandskeligheder. Det er imidlertid ofte en ønskelig Ting at formindske Vanskeligheden ved at opvinde Ankeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Den første Østersladning som fra Flensborg i Aar komtil Rusland, havnede i Riga. Den bestod af 36 Tønder, og hver Tønde betaltes med 120 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Privatbreve, som ere ankomne til Hovedstaden, melde, at der i Marseille har yttret sig en smitsom Syge, som frygtes for at være den samme, der i dette Øieblik anretden sydlige Deel af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
(Af den officielle Handelstidende.) Jfølge indløbne Efterretninger fra St. Croix af 9de Nov. har der paa Den raset en Orkan, som Natten imellem 3 og 4 September reiste sig og varede indtil den 5te om Aftenen. J Byen Christianstæd og dens Havn har den ikke gjort nogen betydelig Skade, men paa Landet og især paa den nordlige Kant af Øen have Sukkerrørene lidt meget. Byen Frederikstæd har ei heller lidt noget betydeligt, og de Skibe som laae paa Rehden, gik i aaben Søe ved Stormens Begyndelse. Paa den sydlige Kant af Øen strandede 2de smaae Fartøier og paa Hukken Eiland eet. Paa St. Thomas har derimod Skaden været lang berydeligere, da 22 Skibe ere deels total forliiste og deels Vrag; 13 komne paa Grund, som efter Formodning dog vil kunne bringes flot, 2 ere drevne ud af Havnen og 3 laae til Ankers med kappede Master. Paa de brittiske Øer i Vestindien har og raset en skrækkelig Orkan, som begyndte den 4 Septbr. og varede 3 Dage. Ved Øen St. Kitt's ere 120, ved Antigua 59, og ved Døminica 1, undergaaede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Aarhuus. Fra den 17de til i Dag ere følgende Skippere indkomne her til Havnen: Joh. Staal fra Flensborg, Stie Madsen fra Riga, J. Klog fra Langesund. Udgaaede: J. Sørensen til Samsøe, N. Bertelsen til Læsøe, J. Glasius, H. Randleff og J. Møller til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Fra den 17de til i Dag: Handelsmand Søegaard, Baronesse Rosenkrantz, Lieutn. Fønss, Jfr. Aster, Guldberg, Frøken Holk og Pige, Cand. Theol. H. Lang, Mad. Brudtmann, Proprietair Udye, Capellan P. W. Wulff, Brendstrup, L. Schubarth, Hestehandler M. Lemming. Med Skipper Sallings Smakke blev afsendt Køer tilhørende J. Thomsen, med Skipperne, Eschildsen og Jacobsen Stude tilhørende P. Klitgaard, med Skipper Thurøe Køer tilhørende C. Andersen, med Skipperne Hans Jversen og Lars Hansen Køer tilhørende Morten Lemming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Studsgaard. Fruekirke Studiosus Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Prædikanterne paa 26de Søndag efter Trinitatis. Høimasse. Aftensang. Domkirken Adjunct Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Stud. Svaneberg. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Udenlandsk. Frankrig. Den 4de Novbr. modtog Keiserinden i St. Claud det diplomatiske Korps, Ambassadeurernes Sjendernes Gemahlinder og de Fremmede som alt forhen havde været forestillet Keiseren. J denne Audiene bleve og Prindsessen af Santa Croce, Hertug, inden af St. Theodore Tocco og hendes Datter Mademoiselle Caraccioli forestillede Keiserinden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Keiseren begiver sig nu sædvanlig om Aftenen Kl. 10 til Sengs, men de resererende Statsraader maae derimod om Morgenen Kl. 6 være i hans Cabinet. Da Prinds Louis for nyelig forestillede Keiseren en Deputation fra Pedepartementet, sagde hans Majestæt i sit Svar blandt andet: "Mine Herrer, Piemonts Lod er bestemt, og dets Forening med det franske Rige uigienkaldelig. - Da han siden efter talede om Piemonts Forvaltning, sagde han: General Menon er en meget brav Mand, som elsker min Person høit, og holder meget af Piemonteserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
En Parolbefaling af General Soult, dat. 2den Novbr. indeholder en Beslutning, ifølge hvilke Tropperne i Leiren ved St. Omer, vil oprette Keiseren, til Beviis paa deres Hengivenhed og Troeskab, et varigt Monument, som skal bestaae af en Saule paa 50 Me ters Høide, og paa hvilken Keiserens collossalske Statue af Metal skal opstilles. Paa Fodstykkets fire Sider skal i Metaltavler indgraves Allegoriske Stykker, som skal forestille, Uddeelingen af Æresletionens Orden i Leiren, og Planen af de 3 Havne, Boulogne, Wimereur og Ambleteuse. J Fodstykket skal nedlægges Expeditionens Historie og de siden Keiserens Regiering Slagne Myndter. Den første Grundsteen til dette Monument er laat den 9de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Processen over de for Forræderie anklagede Personer, er nu af Special Commissionen endt. Exprofessor Leclere, Colporteuren Marte Pold, og Preville fra Boulogne zur Mer, som havde erholdt Dødsdom, ere undflyede. Tre andre, nemlig Urtekræmmer Philippe fra Treport, Duporchel Lærer sammestæds og Dieppois en Fisker, have ligeledes erholdt Dødsdom, som er udført over dem. De havde ført Brevvexel med England og forraadt Troppernes Qvarterer, Antal, samt Kystsignalerne m.m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Den 5te Novbr. blev Kosciuskos Fødselsdag høitideligholdt i Paris, af Polakkerne. General Dombrowsky, Prindsesse Sapicha og den americanske Gesandt vare tilstæde derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
England. Frygt for fiendtlige Forholdsregler imod de til Holland herfra gaaende Skibe, har bevæget Postamtet til, ikke at afsende nogen Brevpostsæk med Skibs posten den 2den Nover; saa sendes heller ikke meere nogen Skibsladning til Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Fra Ostindien ere 3 Compagnieskibe hiemkomne, som skal bekræfte Rygtet om en Fegtning der har havt Sted, imellem Tropperne under Oberste Muran og HalkarsTropper. Vore Tropper skal have lidt meget, men ere dog efter endt Slag rykkede frem. J det ostindiske Huus, veed man dog endnu intet officiel derom. Forliiset af vort ostindiske Skib, Prindsen af Wales, betvivles nu ikke mere. Det skal være gaaet under ved det gode Haabs Forbierg med Mand og Muus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Fra Tripolis haves følgende Efterretning af 1ste Septbr. Den amerikanske Eskadre under Commodore Preble angreb Staden Tripolis den 2den August om Eftermiddagen Kl. 3. Beskydningen varede i halvtredie Time, hvorved Americanerne mistede en Officeer, men erobrede ved Entring, 3 Tripolitanske Kanoneerbaade. Da dette Angreb havde foraarsaget nogen Skræk i Staden, benyttede Commodore Preble Øieblikket og sendte den 4de Aug. 14 Saarede i Land, og lod fornye de af ham forhen giorte, men af Pachaen forkastede Tilbud, med Tillæg, at han med første ventede en Forstærk, ning af 4 Fregatter. Den 6te August blev Staden igien beskudt i 3 Timer, hvorved dog Jødernes Qvarteer led noget. En americansk Kanonbaad fløi derved i Luften. Commodoren lod derpaa giøre et nye Tilbud af 100,000 Piaster imod Fangernes Udlevering og truede tillige, at dersom Pachaen nægtede samme, ville han skyde Staden i Brand, ødelægge Derne og Bengazi, samt sende hans Broder Sidi Achmet, som Pachaen har afsadt, Penge og Munition, til igjen at bemægtige sig den tripolitanske Trone. Pachaen har ikke ladet sig skrække, men erklæret at han ville oppebie Virkningen deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Natten til den 13 og 21de August beskiød Commodere, Preble igien Staden, men til sin egen Skade, da han mistede et Bombeskib og en Schalouppe med noget Mand; skab. Pachaen skal nu have erklæret: At Erfaringen havde givet ham fuld Kundskab om, hvad Commoderen, nu formaaede at giøre, og ligeledes om hvad han, efterat have erholdt Forstærkning, kunde giøre; han sadte nu den uigienkaldelige Priis for Fangerne og Freden til 14000,000 Piaster og desuden Foræringer til ham og hans Ministre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Blandede Efterrretninger. Den 13de Novbr., er en engelsk Coureer som er kommen over Hu som fra London og en Hanoversk Coureer, bleven anholdt imellem Schwerin og Rhena, af ubekiendte Folk, som har frataget dem deres Depescher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Den 4de November og Aftenen, kom den arresterede engelske Charge d'Affaires Rumhold, under en stærk Estorte til Brussel, og blev den 5te tidlig ført derfra videre til Paris. Den spanske Fregatte Sabing, med 3 Millioner Piaster, er lykkelig indløben til Vigos. 2 rigt ladte Spanske Skibe, ere underveis fra Havannah. For Naturforskere, er følgende Begivenhed mærk færdig: Under Vesuus sidste Udbrud, ville et ved Nehvolis liggende engelsk Linieskib forandre sin Plads. Da Ankeret blev optrukken, befandtes det saa heed, at Matroserne neppe vovede at røre ved det. Man kunde di denne Omstændighed bringes paa den Meening at Pultanen haver sit Hovedildsted under Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 2den Decbr. førstkommen: bliver Ball i Kronprindsens Klub, som begynder Kl. 6 om Aftenen. Aarhuus, den 21de Novbr. 1804. Directionen, J. For et Menneske af fat Alder, og god mo NB. rask Caracteer, der saavel i det Tydssom Danske, samt Regning og Skrivning o. s. v., kan give Ungdommen grundet Underviisning (og ønskelig ommusitalsk) er Tieneste at erholde til førstkommende en Mai, naar han derom med gode Recommendationebehager at henvende sig til Giessinggaards Eier pr. Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
For omtrent 14 Dage siden er bortkommen fra Jens Jensen Tiere, Udflytter fra Kragberg Bye, Hornslet Sogn, 2de Heste, den ene sort med stribel Blæs og Snup, 10 Aar gammel, den anden skiden sort, uden Aftegning, 6 Aar gammel. Hvem som opdager disse, og giver Eieren Efterretning derom, kan vente en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Tilkiøbs. Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg at bortsælge mit iboende Sted ved Aaen under Nr. 61 bestaaende af 4 Fag 2 Etage høi til Gaaden med Sidebygning til Gaarden i Loft høi samt 4 Fag Baghuus, lidet Gaardsrum og Haugeplads, og ønsker en Kiøber jo før jo kierere. Christen Riis, Skrædermæster. Gaastrupgaarden der staaer for Ager og Engs Hartkorn 10 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. og som er beliggende i Eedsted Sogn, Vester Lisberg Herred, Aarhuus Amt, Schaarupgaards Gods, bliver den 1ste Decbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 9, ved offentlig Auction, som holdes der paa Gaarden, bortsolgt, da Fæsteren, samme i Mindelighed er fratraadt. Gaardens aarlige Udsæd er Rug 7 Tdr., Byg 22 Tdr., Havre 22 Tdr., Erter 3 Tdr., og af Høe aules der aarlig 50 til 60 Læs. Ved Gaarden kan fordres og græsses 24 Fæe Creature, 12 Heste, og 20 Faar. Desuden er der til Gaarden betydelig Giærselhugst og overflødig Tørveskiær af beste Slags. Bygningen er meget god; dog for Tiden kuns indrettet til Beboelse for Bønderfolk. At opholde mig ved, vidtløftig, at beskrive Gaardens skiønne Beliggenhed, samt Jordernes gode Art og Beliggenhed, for Gaarden, findes ufornøden; da Liebhaberne let ved at eftersee samme, kan overbevises derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Samme Dag bliver og bortsolgt nogle Vogne, Harver, Plove, endeel Jndboe af alle Slags, 11 Bester og 5 Køer. Kiergaarden den 16de November 104. N. J. Secher. Foral.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Serritzlevgaards Hovedgaards Marker agter undertegnede Eier, at bortforpagte paa 9 Aar, fra første Mai 1805 at regne, til hvilken Tid Forpagtningen kan tiltrædes. Til foreløbig Efterretning for Ubekiendte tiener, at Gaarden er beliggende en Miil fra Horsens Kiøbstæd, samt at Gaardens Marker er inddeelt i 9 Vange eller Indtægter, hvoraf 4 bruges og 5 hviler, deels til Slaaemarker og deels til Græsning, da een aarlig udlægges med Klöversæd. Udsæden er noget over 50 Tdr. Rug, imellem 60 og 70 Tdr. Byg og 160 Tdr. Havre, til Besætning holdes henved 130 Køer foruden Tillæg, samt 16 a 20 Heste, desuden fölger medi Forpagtningen Konge- og Kirketienderne af Kattrup og Tolstrup Sogner, som alt oppebæres i Natura til Gaarden. Til Boepæel og Beqvemmelighed for Forpagteren er i Sommer opført en nye Bygning strax uden for Hovedgaarden, bestaaende af 44 Fag Muur= og Fegebindinsværk, hvoraf Stuehuset er teilhengt, og indrettet til en anstændig Families Beboelse. Tillige overlades Forpagteren Hoveriearbeide af endeel af Godsets Bönder. Saavel Udsæden som Besætningens Antal kan meget foröges ved at indføre den holsteenske Landbrug, hvortil Forpagteren, efter nærmere Bestemmelse kunne forundes frie Raadighed. De nærmere Conditioner og Oplysninger, samt Foreviisning af Markerne, kan faaes naar man enten directe henvender sig. til mig selv, eller i min muelige Fraværelse til Hr. Hansen, Forvalter herved Gaarden. Serritzlevgaard, den 28de Octbr. 1804. Bahl, General-Krigscommissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Da jeg førstkommende Løverdag den 24de Novbr. vil foretage en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Frans Simonsen og ligeledes afdøde Hustrue Giertrud Chatrine Christensdatters Boe i Galthen, saa tilkiendegives saadant herved de Afdødes Arvinger, for at de bemeldte Dags Formiddag Kl. 9 slet paa mit Contoir ville give møde. Aarhuus, den 17de Novbr. Petersen, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
En meget liden blokhelmet Stud, i 2det aar, uden klippe eller andet Mærke, har gaaet her paa Marken ved mine Stude i en 14 Dages Tid, og er nu indsadt paa Foder herved Gaarden, hvor Eieren kan erholde samme imod Avertissementets Bekostning, og Foderleiens Erstatning. Bruusgaard den 12te Novbr. 1804. Søndergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
For omtrent 5 Uger siden, er fra Bernt Jensen Hvalles Bye paa Clausholm Gods ved Randers, bortløben fra hans Mark, en sort Koe 11 Aar gammel med hvidagtige Horn, der tillige var lidt krumme bred over Hofterne, og lidet hvid ved Overet. Hvem som kan give Eieren Underretning herom, loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Formedelst Forandring af Bopæl lader Kiøbmand Frederich Raben i Horsens, ved offentlig Auction bortsælge sin sammesteds eiende Gaard Nr. 437, Mandagen 26de November og Formiddagen Kl. 10. Bemeldte Gaard er inddeelt i 3de Dele saaledes: No. 1. 10 Fag Stuehuus til Torvet og 16 Fag til Borgergade, alt 2 Etager høit, indrettet i underste Etage til 2 Kramboder hver 2 Fag, 2 Stuer hver paa 4 Fag, et Sovekammer 2 Fag, et Kiøkken 3 Fag med Spuskammer, et Folkekammer 2 Fag, et Bryggerhuus 6 Fag. J anden Etage: 2 Stuer hver 4 Fag og et Kammer 2 Fag. I Gaarden: 6 Fag hvori er en Stue og et Pakhuus, et Brændehuus, en Stald til 15 Bester og 2de Kamre derved. Fornøden Gaardsrum og godt Vand i samme. Nr. 2. 10 Fag Pakhuus, 2 Etage høi, til Borgegaden. No. 3. 6 Fag Huus til Borgergade, indrettet til Beboelse for en honet Familie, der, en Stupaa 2 Fag, et Kammer paa 2 Fag, en Stue 3 Fag, et Kiøkken 2 Fag, et Spiiskammer et Fag, Jndkiørsel, fornøden Gaardsrum, 3 Fag Stald og 4 Fag Halvtag. Alt er for faa Aar siden opbygt og vel vedligeholdt Det modtages 1ste Mai og betales Snapsting 1805 For omtrent 14 Dage siden, er fra Niels SnogBallehuset, Ølst Sogn, bortgaaet, en sortebruun Helmed sort Hale og Mann, og en liden hvid Stiern mid i Panden. Dersom nogen kunde give Oplysning om samme, vilde de melde det hos Eieren der betaler al Omkostninger, og desuden en Douceur. Ballehuset den 14de November 1804. Niels Snog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-21
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Den Uforklarlige, af Carl Rechlin, oversat ved Cahellist Terkild Mørch. 2 Mk. 4 heftet 6 s. mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Indenlandsk. Kronprindsen tog den 10de til Frederiksværk. Det bedder at dette Verk af Kronprindsen afkiøbes sin nuværende høie Eier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Efter Forlydende skal den til Bryggerlaugets bedre Indretning nedsatte Kommission nu have tilendebragt sine Forhandlinger. Resultatet deraf skal være, at Lau liget og Oldermanden skulle vedblive i 2 Aar endnu, at Prisen paa det saakaldte Skillingsel skal forhøies, og at Bryggerne efter disse 2 Aars Forløb hver skal have 8000 Rdr. for deres Bryggerrettighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Efter en authentisk Liste befandtes i de 7 adelige JomFruklostere i Danmark (hvoraf 4 i Sielland, 1 i Fyen og e i Nørrejylland, ved dette Aars Begyndelse tilsammen 5 Fruer og 165 Frøkener med Hæring, og 23 Fruer og 272 Frøkener som Jndskrevne, samt ligeledes i de 4 holsteenske Jomfruklostre 86 Frøkner med Hæving og 161 indskrevne Frøkner, Summa Summarum 28 Fruer og 684 Frøkner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Den som Digter fordeelagtig bekiendte Cand. Juris Redling er bleven udnævnt til Byefoged i Tranqvebar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Adskillige af de kostbare Værker, som det Kongelige Bibliothek i disse Dage har faaet fra Jtalien, ere undervets blevne meget beskadigede af Søevand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
J Kastellet har man det Særsyn, at nogle Træer ere ganske eller for endeel fulde af grønne Løv, uagtet Gravene tre faa frosne, at de vrimle af Skøjt løbere. Ogsaa endeel af Pilene ved Kastelsgraven, have endnu grønne Løv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Mechanicus Hr. Riffelsen, har nu den første Melsdika færdig, af den Størrelse og Skiønhed, som samme ved et Fabriks Anlæg, kan leveres. Den holder 5 fulde Octaver. Kierstrups Lufthallon, er nu ved Kronprindsens Understøttelse bleven færdig. Den 18de Novbr. anstillede han sit Udfyldingsforsøg i Kastellet, som ikke løb hældigt af. Aarsagen dertil laae rimeligen deri, at Ballonens Overtræk samme Dag var overklistret og altsaa svaadt, da de vaade Uddunstninger borttog Varmestossen af den inden i udviklede Luft. Paa Søndag skal den virkelige Opfart gaae for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
J en af Kiøbenhavns Klubber skal nær forleden være opkommet en heel Revolution, fordi nogle af Selskabets Medlemmer fandt Fornøielse paa en Concertaften i at dandse en Engelskdands efter at de havde spiist. En Handversk Officeer navnlig Borckenstein, skal være bleven ansat som Sec. Lieutenant ved Artilleriecorpset i Kiøbenhavn. Nordlig paa i Norge skal ved sidste Storm mange Mennesker have tilsat Livet indenskiære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
St. Thomas den 12te Sept. Natten imellem den 3die og 4de begyndte her en stærk Storm, som tiltagende vedholdt i 60 Timer, og endeedes først den 7de henimod Aftenen. Endeel engelske og amerikanske Skibe samt dette Lands Fartøier, som i alt regnes til henimod 40 Stykker bleve her kastede, i Land, og næsten enhver Kiøbmandsbro af de paa samme inddrivende Fartøier ruineret. Et stort spansk Skib drev der ind og sank ved Klein et Gravenhorsts Bro, og et stort kobberhudet Skib, tilhørende Kapt. Kiær, staaer fast ved Mitchels og maae ophugges. Saaledes gik det overalt. Jsær strandede mange i Schimmelmans Bar, og en engelsk Kystfarer med 270 Negre i Beks Baj, Negerne reddedes. Men ellers ere mange Druknede opskyllede. Vinden var dog ei saa rasende som Søen, der fra Grunden af var saa oprørt, at ingen Anker og Tov vilde holde. De eneste som bleve liggende vare danske europæiske og tydske Skibe, hvoraf ingen kom til Skade. Nogle Plantager have lidt paa Suk kerne, som omblæstes, men i øvrigt er paa Landet ingen Skade skeet. Det var kun en Snip af en Orkan, der vel paa andre Øer har raset i sin fulde Styrke. Vinden var N. V. V. N. V. V. S. V. hvorfra den rasede længst og meest. Siden løb den i S. og endelig aftagende om i S. O. Omtrent 100 Mulesler ere paa forskjellige Plantager tabte. Man venter her med Længsel paa den danske Fregat, for at indgive Englænderne, der opdringe mange Skibe, lidt mere Artighed. Paa Tortola har de aabnet den over England til St. Thomas kommende Postpakke, og mange Breve tilbageholdt, som ikke vare til engelske Huse her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Aarhuus. Fra den 21de til i Dag ere følgende Skippere indkomne her til Rehden. J. Halling fra Naschou, P. Østergaard, P. Steffensen og P. Schousen alle fra Ebdeltoft. Udgaaede: R. Hansen til Odense, J. Hiorthøy til Corsøer, J. Nyrup til Lybech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Efter 14 Ugers smertefulde Lidelser behagede det Forsynet ved en stille og roelig Død at bortkalde til Evighedens Glæder, den i Livet velæde, nu sal. Jfr. Elise Marie Vedege, sidstafvigte Onsdag den 21de Novbr. i hendes Alders 63de Aar. Hendes hæderfulde Minde, vil overleve hende i alles velsignende Erindring, som kiendte hendes sande og sieldne Værd. Alle fraværende Slægtninge og Venner bekiendtgiøres, efter nu brugelig Maade, herved hendes sørgelige Savn paa min Kones og egne Vegne af N. Berg, Wivild Præstegaard, den sal. Afdødes Svoger. d. 23de November 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
J Morgen Søndagen den 25de Novbr. prædiker, Cand. Theol. Hahn til Høimæsse i Fruekirke istedet for Stud. Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Udenlandsk. Frankrig. Kronningsfesten er nu bestemt til den delighed er befalede at være i Paris den 2den December. 9de Decbr., og alle de som vil blevaane denne store HøitiDen mærkværdige 9de Novembers Aarsdag, er og henlagt til Høitideligholdelse paa Kronningsdagen. Senatet har nu fremlagt for Keiseren, at 3 Millioner 572329. franske Borgere har stemt for den arvelige KeiserværMoniteuren af 11te Novbr. melder officiel: Den engelske Agent Rumbold i Hamborg, som blev arresteret paa et Kanonskud nær rant. A. laane Armets Forposter i Hanover, og skulde været ført til Paris, er ved Kongen af Preussens Beskyttelse igien sadt paa frie Fod, og er sendt over Cherbourg til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
I Boulogne blev Festen den 9de Novbr. høitideligholdt. Samme Dag blev Grundstenen lagt til det Monument som oprettes for Keiseren, af General Soult, i Overværelse af hele Staben. Om Aftenen blev et Fyr, værkerie afbrændt og Staden illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Hs. Keiserlige Høihed, Prinds Ludvig, har leveret: 100,000 Franker til en Notarius, som han skal uddele mellem fattige Familier, og Hs. Keiserlige Høihed Prinds Ludvig har oprettet et Syge Hospital i St. Leu, hvor de Syge blive opvartede af de barmhiertige Søstre. Prindsens Ophold i Dalen Montmoreney er en Kilde til Velstand i denne skiønne Egn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Pavens Reise med sit Følge skeer i 21 Vogne til hvis Fremskaffelse med Pakvogne og Coureerheste der paa hver Station behøves 170 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-11-24
Tyrkiet. Hvad man formodede er skeet. Servierne har i Anledning af den voldsomme Opførsel imod Bekir=Pacha, og efter hans Anmodning, samlet sig under deres Districts-Commandants Anførsel, og besadt Byerne omkring Belgrad, hvor de afskiære Belgraderne at Tilførsel af Levnetsmidler. Disse Forholdsregler syntes nu at have bevæget Chrysalerne til Eftergivelse, thi Bechir Pacha er den 25de Octbr. afreist fra Belgrad men i hans Sted er en anden Pacha, som man alt nogen Tid havde ventet, kommen dertil fra Constantinopel, og medbragte et keiserlig Firman, hvis Jndhold dog endnu ikke er bekiendt. Servierne er imidlertid meget opbragt over Bechir Pachas hemmelige Afreise, og man troer derfor, at Fiendtlighed vil paa nye bryde ud igien Med den nye Pachaes Ankomst, er og det Rygte udspredt, at 2000 Mand velbevæbnede tyrkiske Tropper følger strax efter ham.