JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Maltha, den 28de November. Den Venctianske Eskadre, bestaaende af 5 Skibe, 2 Fregatter, 2 Skebekker, 2 Bombarderere og et Transportskib, er her løbet ind for at overvintre. Officererne fortælle, at de i sidste Angreb have ødelagt Fortet Goulette. Men derpaatvivler nan her, indtil man faaer Efterretning derom fra Tunis. Et Skib fra Barcellona har medbragt den Efterretning, at tvende af Religionens Fregatter have ved Gibraltar taget trende Algierske Skebekker. Denne lille Eskadre ventes hertil med det første. Hadgi Abdraman Aga er bleven udnævnt til Tunesisk Gesandt i Engeland. Han er allerede her, og reiser over Mahon og Marseille.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Den Venetianske Chancellier i Tunis har afsendt en lille Skebekke med Engelsk Flag, med hvilken vi have faaet at vide, at Beyen vil slutte Fred med Venetianerne, og indbyde Ridder Emo til at komme med et eneste Skib til Tunis, for at handle derom. Ventelig kommer Republiken til at aabne sit Skatkammer. Pesten har ophørt i Tunis men paa Grændserne af Riget anretter den endnu Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Constantinopel, den 7de Januarii. Den berygtede Mahmud Pacha er atter igien traad frem i sin sande Skikkelse. Han har trængt sig ind i Rumelien med 40000 Mand, og anrettet store Ødelæggelser. Porten har af den Aarsag nok en Gang erklæret ham for en Rebeller og Fredløs, og sendt adskillige Pachaer med en Arme imod ham, hvilken Seraskieren, Abdi Pacha, som staaer ved Sophia, commanderer. De øvrige Pachaer ere fra Morea, Silistria og Salonichi og nogle andre fra Albanien. Man faaer nu at see, hvilken af begge Armeerne vil beholde Seiren, endskiøndt man tillige her er af den Mening, at det vilde falde meget vanskeligt, at overvinde Mahmud, Pacha, da hans Folk for det meste bestaaer af Christne, som forhen af Capitain Pacha, da han endnu var Gouverneur i Morea, paa det haardeste bleve forfulgte, og tvungne til at flygte til Asien, hvorfra Mahmud Pacha har trækket dem tilbage, og paa alle Maader beskyttet dem imod deres Undertrykker.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Om den berygtede Prophet, Scheich Mansur, har man ingen videre Efterretning, end at han i Følge med nogle tusinde Tyrker og Tartarer bliver ved at bringe Indbyggerne i Georgien og i Naboelauget af det Caspiske Hav i Harnisk, og giøre dem oprørske imod Russerne.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Det er tilforladeligt, at siden Stridighederne imellem Keiseren og Holland opkom, er der ikke bleven tænkt paa nogen Grændsebestemmelse imellem Porten og Østerrige, og at alle Efterretninger, som have staaet derom i de udenlandske Tidender, ere ganske opdigtede. Siden Prinds Selim blev frisk, er alting her stille, og den samme Uvirksomhed i de vigtigste Sagers og Anliggenders Forhandling vedvarer endnu bestandig. Det eneste, hvorpaa man virkelig med Alvor er betænkt, angaaer den Tyrkiske Søemagts Formerelse.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Natten imellem den 17de og 18de i forrige Maaned opkom her igien Jld paa 3 Steder, nemlig i Topana, Gallata og i Staden selv i Grækernes Qvarteer. Der afbrændte dog kun 52 Huse.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Venedig, den 17de Januarii. Efter de nyeste Breve fra Constantinopel har Storviziren, gjort vor Gesandt, Hr. Zuliani, den ministerielle Erklæring, at Porten havde erklæret Pachaen af Scutari for en Rebeller, for at give Republiken et særdeles Beviis paa Sultanens Venskab, da Pachaen ei allene skulde blive straffet, fordi han havde været ulydig imod Storherrens Befalinger, men og fordi han havde udøvet Voldsomheder imod det Venetianske Gebet paa Grændserne af Dalmatien, og fordi han ikke havde givet Venetianerne nogen Erstatning derfor, hvilket dog var ham af Storherren bleven befalet.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Paris, den 23de Januarii. Hr. von Kersaint, Capitain paa et Krigskib, er paa en med Kobber beslaaet Corvette ankommen fra Pondicher til Orient efter 3 Maaneder og 8 Dages Reise, og har allere de overleveret Søeministren Hr. von Castries, sine Depepecher. De Franske leve der i Egnene meget enige med Engelænderne; men Tippo Saib synes ikke at være aldeles fornøiet med den der værende Franske General=Gouverneur, Hr. von Souillach.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
London, den 24de Januarii. J Dag begav Kongen sig med de sædvanlige Høitideligheder til Parlementet, og aabnede sammes Sessioner ved at holde fra Tronen følgende Tale til begge Husene: Mylords og Ædle! Siden den Tiid jeg sidste Gang saae dem her i Parlementet, ere de Tvistigheder, som syntes at ville have afbrudden almindelige Rolighed i Europa, blevne bilagte i Mindelighed, og fremmede Stater give mig fra Tiid til anden de stærkeste Forsikringer paa deres venskabelige Sindelar til mine Stater. - Mine Undersaattere erfare, ved Handelens Udbredelse, ved Jndkomsternes Forbedring og ved Tilvæxten i Nationens offentlige Credit, den sig formerende Fredens Velsignelse. Til disse vigtige Gienstænders videre Fremme forlader jeg mig paa Bestandigheden af den Jver og Flid, som De"Mylords og Ædle, have lagt for Dagen i sidste Parle, ments=Session. - Den Beslutning, som De have forelagt Mig, som Grundvold for en tilveiebringende Liighed i Handelen imellem Storbrittannien og Jrland, er ved min"Regiering bleven det sidste Kongeriges Parlement meddeelt :men endnu er denne Sag i det Væsentlige ikke bleven bragt saavidt, at De, Mylords og Ædle, have kunnet være satte i Stand til at skride til sammes videre Fortsættelse. Ædle af Underhuset! Jeg har givet den befaling, at Beregningen over indeværende Aars Udgivter skulde blive Dem forelagt. Det er "Min alvorlige Villie, at Sparsomhed bliver indført ved alle Departementer, og Jeg er overbeviist om, at De ville ligeledes være beredte til at tage saadanne Forholdsregler, som ville blive nødvendige for den offentlige Tieneste, og fornemmelig for at holde Vor Søemagt paa en bestandig sikker og fast Fod. - Men for alle Ting maae Jeg anbefale Dem Udkastelsen af en Plan til Nationalgieldens Formindskelse. - Jndkomsternes rige Forfatning vil, som Jeg haaber, sætte Dem i Stand til at naae denne Hensigt ved en ringe Formeerelse af de offentlige Afgivter. Mylords og Ædle! Dette Kongeriges Magt og Velstand, der i sammes nærværende Forfatning har saa øiensynlig viist sig, maae opmuntre Dem til at fordoble Deres Opmærksomhed paa alle 2de Gienstande, som have Jndflydelse paa Nationens Vel. Fornemmelig maae De vise dette i Raadslagningerne over de Midler, som ville blive nødvendige for at sætte Jndkomsterne fremdeles i Sikkerhed, og for saavidt mueligt at fortsætte og udbrede Handelen og Mine Undersaatteres almindelige Virksomhed. Efterat Kongen havde begivet sig bort af Parlementet begyndte begge Husene at udkaste Adresset, som de ville overlevere Hs. Majestæt til Taksigelse for ovenstaaende Taler. -J øvrigt er det allerede forudseet, at denne Parlements=Session vil blive meget uroelig, da der allerede i Gaar blev holdet et talrigt Møde af Modpartiet, i hvis Spidse Hr. For befandt sig, og erklærede: "At da Ministeriumets Forhold var høist lastværdigt, saa vilde han og af alle Kræfter sætte sig imod samme.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Fra Nordamerika har man faaet den Efterretning, at den Storbrittanniske General=Consul, Hr. Temple, er efter nogle Vanskeligheder bleven erkiendt i denne Egenskab af den Amerikanske Congres, omendskiønt der endnu ikke er sluttet nogen Handels=Tractat imellem begge Magter.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Den Engelske Episcopal-Kirke i de foreenede Stater har for nyelig udstrøget den Micaniske og Athanasiske Troesbekiendelser af sin Liturgie.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Det Jrlandske Parlement var den 19de hujus forsamlet i Dublin, og, saavidt man veed, har Regieringens Partie siden sidste Session taget til.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Haag, den 24de Januarii. Efter al Rimelighed skal Corpset af de 1000 Schweitzere af Prinds Arvestatholderens Garde ikke blive ophavet. Staden Amsterdam, som foruden sine Bidrag til de offentlige Udgivter ogsaa har paataget sig Omkostningerne for bemeldte Corps, sætter sig efter derom gjort Forslag formelig imod sammes Ophævelse; dog er den ikke imod, at man lader samme ophøre ved dets Lemmers successive Død. Dette synes saameget billigere, som de fleste Lemmer af dette Corps have betalt, for at blive antagne ved samme, og ere for den største Deel allerede gamle Folk, som ingen anden Nærings=Kilde have. Denne Jmodsættelse giør virkelig Staden Amsterdams Regiering Ære. Bevæggrunden, hvorpaa Forslaget til dette Corpels Ophævelsewar bygget, var i øvrigt denne, at de Herrer Statholdere havde først faaet dette Corps efter Wilhelm den 3dies Tiid, og at det altsaa ikke hørte til den Hof=Etat, som Republiken maae give fine Statholdere.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Østerrige, den 25de Januarii. J private Breve fra Constantinopel af 20de December igientages den Forsikring, at man ved den Ottomanniske Port anhører i nærværende Tiid med mere og meere Opmærksomhed de Lærdomme, som en vis Europæisk Magtes Minister giver Divanet ihenseende til det nærværende politiske Forhold imellem begge de Keiserl. Hoffer, og at disse Lærdomme gjøre mere og meere Jndtryk fornemmelig paa dem, som styre Statsrorret, nemlig Capudan Pacha og Storviziren. Disse Portens Ministre indsee jo længere jo mere, at man ved den agtede Krig ikke skulde have kommet ret vidt; Russerne vilde snart have trængt sig frem til Adrianopel og Østerrigerne til Mundingen af Donau. Resultatet af disse Betragtninger er uden Tvivl den nærværende faste Beslutning hos Porten, paa den ene Side hverken at understøtte de Cubanske Tartarer imod Rusland, og paa den anden et heller længere at forsinke Grændseberigtigelses=Sagen med det Rommersk-Keiserl. Hof.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Warschau, den 25de Januarii. De i Egnen af Cuban og Caucasus forefaldne Trefninger imellem Russerne og Tartarerne have været alvorligere, end man i Begyndelsen troede. De sidste vare henved 15000 Mand stærk, og deres Nederlag har været saa stort, at forliset beløber sig til nogle tusinde Mand af Døde, Saarede og Fangne. Den Russiske Brigadeer, von Apraxin, og Oberste Nagel have begge for deres udviste Tapperhed faaet af Keiser, inden St. Wolodimer=Ordenen.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Wien, den 25de Januarii. Coureervexlingen imellem vort og adskillige store Hoffer er overordentlig stærk, og man faaer nu at see, om det ved alle Europæiske Hoffer herskende Fredsystem vil vedvare under roelige Underhandlinger, der angaae vigtige Gienstande.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Paris, den 27de Januarii. Den unge Hr. Kersaint har endnu medbragt følgende Efterretninger fra Ostindien: 1) At han har mødt Ridder vorPeynier med 3 Franske Linieskibe ved Cap de bonne Esperance, hvilke i Februarii Maaned ventes til Frankrige. 2) At den Franske Legion von Luxemburg, som Hollænderne i forrige Krig havde taget i Tieneste, og blev bragt fra Cap de bonne Esperance til Columbo, Hovedstædet paa Ceylon, har sammestæds gjort Opstand, og spille Mester paa dette Hollandske Establissement. Rygtet, at de havde masacreret den Hollandske Gouverneur er ikke bleven bekræftet. Om Officererne ved Legionen have taget Deel i dette Oprør, derom tales intet. Hr. von Souillac., som var bleven underrettet derom, har, førend han fik Forholdsordre fra vort Hof, intet villet foretage imod Oprørerne, og derfore sendt bemeldte Hr. von Kersaint i al Hast til Europa. Hollænderne havde allerede forhen afsendt en Expres over Suez, men samme er dog endnu ikke ankommen. 3) Hr. von Kersaint har medbragt et Brev fra Tippo Saib til Søeministeren, Marquis de Castries i hvilket han forlanger, at Hr. von Catzigny, Commandant i Pondichery, skulde forlade denne Plads, da han ellers ikke kunde forblive i Forbund med Frankrige. - Forresten indeholde hans Depecher Nyeheder, som ikke ere trøstelige for de Europæiske Nationer. Maratterne skulle giøre Mine til at bemestre sig hele Jndien. De have totaliter slaget Tippo Saib og jaget Resten af hans Armee paa Flugten. De torde altsaa, dersom Europæernes Marine ikke sætter dem Skranker, giøre sig i en Tiid af 10 Aar til Herrer af Mallabar, Corommandel og Bengalen.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Haag, den 28de Januarii. Baron von Reisehach ventes allerede hertil i tilkommende Uge som Keiserl. Minister. Republikens Minister i Brüssel, Hr. van Hop har berettet Generalstaterne, at den Keiserl. befuldmægtigede Minister i Nederlandene, Grev von Belgivjos havde ladet ham vide, at Hs. Keiserl. Majest. var meget vel tilfreds med, at Hr. Haaften var bleven valgt til Republikens Minister ved det Wienske Hof, og havde givet Hr. von Reischach Ordre, at reise til Haag, førend Hr. v. Haaften afreiste, og at han i Brussel skulde forefinde sine denne Post vedkommende Jnstructioner. En stor Ære for Hr. von Haaften.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
I Gaar reiste den Franske Gesandt, Marqvis von Veractil Amsterdam, for at bivaane den store Fest, som Staden, vil i Dag anstille til Høitideligholdelse af den med Frankerig sluttede Alliance. Rhingreven af Salm var ogsaa indbuden dertil, men en Sygdom, som paakom ham, forhindrede ham fra at tage Deel der.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Nyborg, den 5te Februarii. Den 30te Januarii blev vores allernaadigste Konges høie Fødselsfest celebreret af Chefen for det Fyhnske JnfanterieRegiment med samtlige Herrer Officerer og nogle af Byens Jndvaanere og Kongelige Betientere med et Bal, som ved Pocaler og Trompeters Lyd tilønskede Hs. Majestæt og det Høikongelige Huus mange Velsignelser og Velgaaende, og efterat de havde diverteret sig med Dands til henimod Dag. forføiede enhver sig glad og fornøiet hiem.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Helsingøer, den 10de Februarii. Den 7de hujus var Vinden Vesten med stærk Storm og Regnveir den hele Dag. Den 8de var Vinden S. V., den 9de N. V., og lagde Capitain C. Backman her ud af Havnen og seilede op til Kiøbenhavn. J Dag er Vinden sydlig med godt Veir, og har i alle disse Dage ingen Jis været i Sundet. Ved Postens Afgang kom en Dansk Brig fra Nordsøen, hvis Navn er ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
J Anledning af Hans Kongelige Majestæts høie Fødselsdag den 29de Januarii var Helsingøers Skyde=Selskab den 30te ejusdem forsamlet paa Skydebanen til et der anrettet Bal, hvor samme tillige indtog Aftensmaaltid, og blev der Hs. Kongelige Majestæts og det Høikongelige Huses høieste Velgaaende under Paukers, Trompeters og Kanoners Løsning erindret.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Kiøbenhavn, den 10de Februarii. Den 6te Januarii d. A. er Herredsfoged Jørgen Pedersen, Engholm beskikket at være tilligemed Herredsskriver udi Flacheberg Herred; den 13de ejusdem er Capellan Friderich Carl Lange beskikket at være Sognepræst udi Kragerøe; den 27de ejusdem er Studiosus Henrich Møller confirmeret at være Sognepræst for Hasle, Scheelbye og Lisberg Menigheder i Aarhuus Stift. Den 3die Februarii er Copiist Broder, Landorph beskikket at være Fuldmægtig i Justits=Contoiret. ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret; Biskop Doct. Theol. Hr. Tønne Bloch ligesaa at være Biskop udi Fyens Stift. Med sidste Norske Post er indløben den bedrøvelige Efterretning, at Skibet Concordia, ført af Capitain Kølle, fra Kiøbenhavn til Ostindien destinert, er forliist ved Schetland, den 6te Januarii. Saavidt man veed have ikkun 13 Mennesker reddet sig, hvoriblant ere den tredie Styrmand, Tømmermanden og Bødkeren. Grunden er saaledes beskaffen, at lidet kan ventes at blive bierget af det slunkne Vrag.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Ved Tal=Lotteriets 316 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 90, 19, 38, 20, 29.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Ja mit Skrift: Kirkeforfatningen i de Danske Stater nu er saavidt færdigt, at de tvende første Dele udkommer paa engang i næste Foraar, saa skal jeg bede mine Herrer Velyndere og Venner, som endnu har Subskriptionsplaner til samme, at sende mig dem eller Subskribenternes Navne inden Februarii eller i det allerseeneste inden Martii Maaneds Udgang, at jeg derefter kan besørge enhver de forlangte Exemplarer tilstillede, i Følge Planen. Ringsted, den 30te Januarii 1786. Ussing, - residerende Capellan ibidem. Afgangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Toldkammer Frederich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter en original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker. 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn &c., andet forbedrede Oplag, fiin Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiin Papiir 8 s. og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøller forfattet Skrift, S under Titel: Mine Overbeviisninger, er trykt paa Dansk hos Brødrene Berling, og faaes sammesteds tilkiøbs, saavelsom hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Forsøg til Viser for Spindeskolerne af H. C. Bunke O flod; tredie Oplag, sælges hos Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75 for 6 s. Jale paa Kongens Fødselsdag 1785, holden i Odense at L. C. F. Holst, Borger sammesteds, 8 s. - Prof. Tau bers Anviisning, til med Nytte at bruge Jesu Levnets historie ved de 4 Evangelister, som en uundværlig Religionsbog for alle Christne til alle Tider; i et Jndbydelses=Skrivt til selskabelig og festlig Glæde ved Høitideligheden paa Odense Gymnasium sidstleden Kongens Fødselsdag, sælges hos Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75. for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Da med Posten hertil fra Frederichsstad i Norge den 21de Januarii sidstleden er bortkommet 4 Stykker Banco=Billets, hver paa 100 Rdlr., nemlig: No. 1081, 6094, 7093 og 9384; saa bliver sligt herved offentlig bekiendtgjort, til den Ende: at om samme enten allerede maatte være udgivne eller og blive anbudne, Vedkommende da behageligst ville anmelde samme enten for General=Post=Amtet, eller og paa et af Post-Kontoirerne i Frederichshald, Frederichstad, Moss og Christianka.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Jens Lintrup, Provst i Stevns Herred og Sogne=Præst for Maglebye og Holtoug Menigheder i Vort Land Sielland, hans herom "allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter udi Stervboet efter forrige Provst i Stevns Herred og Sogne=Præst for Hellested, Menighed afg. Hr. Friderich Neuchs, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Provst Neuchs, enten i Henseende til Provste-Embedet eller i andre Maader, saadan deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre, inden forskrevne Tids Forløb, hos forbemelte Provst Lintrup; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter Rettens Betiente og alle andre Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort- Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 27de Januarii 1786. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de som formene sig at have noget at fordre udi bemelte Provst Neuchses Stervboe, enten i Henseende til Provste-Embedet eller i andre Maader, at indfinde sig hos mig underskrevne her i Maglebye Præstegaard, inden den i Bevillingen fastsatte Tid, med behørige Beviser for deres Fordringers Rigtighed. Maglebye, den 30te Januarii 1786. J. Lintrup, Provst i Stevns Herred.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Christiane Chrestensen, forrige Sogne=Præst for Huusebye Menighed og Provst udi Musse Herred i Vort Land Lolland, afg. Hr. Johannes Hornemann Suhrs Efterleverske, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som enten i Henseende til Provste-Embedet eller nan dre Maader formeene sig at have noget at fordre efter bemelte hendes afg. Mand, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for hende. at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg. " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 13de "Januarii 1786. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Christiane Chrestensen, forrige Sogne=Præst for Huusebye Menighed og Provst udi Musse Herred i Lolland, afg. Hr. Johannes Horneman Suhrs Efterleverske, Proclama til i Aviserne at indkalde bemelte hendes afg. Mands Creditorer. Allerunderdanigst læst inden Grevskabet Knuthenborg BirkeTings=Ret den 25de Januarii 1786 og protocolleret Follo, Testerer. C. Kølle.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Allerunderdanigst læst inden Lollands og Falsters LandstingsRet den 25de Januarii 1786. Og protocolleret af H. Flindt. J. Widtfeldt. M. Reer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de, som enten i Henseende til Provste-Embedet eller i andre Maader, maatte have noget at fordre efter bemelte min sal. Mand, dermed at melde sig, inden den i foranførte allernaadigste Bevilling foreskrevne Tids Forløb, her i Stervboet, da enhver skal vederfares fuldkommen Ret efter Loven. Huusebye Præstegaard, den 28de Januarii 1786. Som Laugværge, Christiane Chrestensen sal. Suhrs. J. Petersen.
Berlingske Tidende, 1786-02-10
Onsdagen den 1ste Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld= og Sølv Mynter, forarbeydet Guld og Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang og Bliktøy, Porcetain, Steentøy og Glas, Meubler og Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, samt endeel gode og vel conditionerede Bøger, med videre, saa og endeel Meyerie=Vogn= og Avls=Redskaber, samt Kreature, afg. Hr. Clemmens Holgersen Olivarius i Nestved, hans Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt, udi Stervboets sammesteds tilhørende og paa Riddergaden under No. 35, beliggende Gaard, imod contant Betaling, eller naar paafordres til S. T. Hr. Cancellie=Raad og Byefoged Wulff i Nestved, og ere Catalogi at bekomme paa Auctionsstedet.