JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Warschau, den 13 Julii. Paa Rygtet om den Repninske Armees Seyer over et tyrkiske Corps, hvorved mange Tyrker skulde være dræbte, to Faner tagne til Bytte, og en stor Deel gjorte til Fanger, har man ey siden havt nogen Bekræftelse Fra Petersborg meldes, at da Keiserinden havde beordret 36 af det adelige Landcadetcorpses færdigste Cadetter at gaae som Officerer ombord paa Galeyslaaden, men der frivilligen anmeldte sig 45 til Tienesten, saa har Monarkinden ansat dem alle som Lieutenanter, skiænket dem hver hundrede Rubler til Eqvipering, og ladet dem paa Kronens Bekostning transportere til Wyburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Paris, den 17 Julii. De i de sidste 5 Dage her og i Versailles forefaldne Tildragelser ere, for de Følgers Skyld, de enten allerede have eller endnu ville frembringe, altfor vigtige til ikke derom at levere saa omstændelig en Beretning som mueligt. Jblandt saa mange Skridt, som Hoffet i endeel Aar har seet sig nødsaget at giøre tilbage, er det, hvorved Kongen tilsidst har befalet alle omkring Hovedstaden forsamlede Tropper at marchere bort, og aftakket de efter Hr. Neckers Bortsendelse nye udnævnte Ministre &c. &c., meest afgiørende i Hensigt til vor indvortes Forfatning; og det her fra den 14de hujus passeerte, som har fremvirket en nye Revolution, vil giøre en stor Epoche i vor Historie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Følgende, som endnu egentligen henhører til sidste Beretning af 14de d. M., fortiener først at anføres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
J den samme uroelige Nat fra 12te til 13de Julii, da Gæringen over Hr. Neckers Afskedigelse begyndte, bleve alle Sverdtfegernes Boder opbrækkede, og enhver søgte der at bevæbne sig, saavidt det kunde række. Det samme blev om Mandagen foretaget i flere private Huuse, endog i Politie=Lieutenantens Hotel, ja af Kronens Meublekammer borttog man alle gamle og nye Geværer. Foruden de Borgere, der om Mandagen vare sammenkaldede i Kirkerne, var der ogsaa besluttet en almindelig Forsamling paa Raadhuuset. Nu saaes enhver udmærket med en grøn Kokarde, som et Sindbillede paa Haabet om bedre Fremtid og bedre Beskyttelse. Førend Klokken 4 Eftermiddag gik allerede de første Borger-Patrouiller, som alle dependerede af Forsamlingen paa Raadhuuset, hvor der, under Hr. de Flesseles, Kiøbmændenes Forstanders Præsidio var oprettet en stedsevarende Deputation, for at regulere alt det, der angik Borgerskabet. Desuden bleve de af den franske Garde og andre fra deres Faner deserterte Soldater tagne i Sold af Staden. Milicen af Soldater og Borgere udgjorde allerede i Mandags 48000 Mand, om Tirsdagen var den voxet til 100000, som, qvarteerviis fordeelte, bleve forsynede med Officerer, og til hvis Betaling man oprettede en Casse, hvortil Borgerne ved forste Vink bidroge noget anseeligt. En Deel af det bevæbnede Folk inqvirerede om Mandagen i adskillige Klostere og andre Bygninger om Korn- og Meel Forraad. Jblandt andet fandt man i St. Martiins Forstaden, hos Præsterne for den hellige Lazarus Mission, 50 Læs Korn, som strax bleve bortførte, solgte, og Beløbet betalt til benævnte Gestlige, som derfor maatte følge med Vognene. Om Aftenen vilde en Røverbande benytte sig af denne Leylighed, plyndrede den hellige Lazarus's Bygning, og vilde stukket den i Brand; men Borgervagten ilede til Hielp og adsplittede disse slemme Giæster, af hvilke mange bleve dræbte og nogle strax ophængte. En summarisk Fremgangsmaade, som Borgerne i en saadan Crisis troede sig berettigede til Mandags Aften bemægtigede Folket sig ogsaa et Fartøy, ladet med Kugler og Krudt, der var bestemt for de de Kongelige Troppers Leyr. Samme Aften begyndte man ogsaa at eftersee alle Postillons og Courerer, hos een af disse fandt man en Paket til Postdirectøren i Versailles med et Brev fra Marechal de Castries til Kongen, hvori Marechallen afslog den ham tilbudne Søeministerplads, med det Tillæg, at han, efter det Partie, Hoffet nu tog, ikke vidste hvad han skulde raade, men at han vilde forsikkre Hs. Majestæt om sin Hengivenhed. Med dette Brev var Folket altsaa meget vel tilfreds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Under denne gyselige Scene mærkede man, endog hos Qvindekiønnet, større bifald end Misfornøyelse. Desuden bleve der 2 Kanonerere opklyngede. Da Hr. de Flesseles, Kiøbmændenes Forstander, kom efter, at man vilde skille de Launay ved Livet, gik han ud af Raadhuuset, for at bede om Pardon for ham, men man havde i de Launays Lomme fundet et Brev fra Flesseles, hvori han iblandt andet sagde: "Hold Dem blot til Kl. 8. De skal baade Tropper og Bomber. Jmidlertid amuserer jeg Canalerne; – og dette Brev var hans Dødsdom; thi Folket saae ham ikke saa snart paa Raadhuustrappen, førend han blev nedlagt af et Pistolskud. Samme Dag borttog Folket endnu 12 Kanoner, som Marechal Broglio havde ladet plante i Nærheden af Paris. J nogle Gader, især i Forstæderne, havde man opbrækket Broesteenene og overhovedet gjort alle Anstalter til Modværge, ifald de Kongelige Tropper vilde vovet et Angreb, hvilket dog ikke skeede, da meget mere de paa Champ de Mars camperende 6000 Mand forføyede sig i saadan Skynding til Versailles, at de ikke gave sig Tid til at medtage deres Tælter, Madratser, Kiedeler o. s. v., som da faldt i Borgermiliens Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Den 15de, om Morgenen Kl. 9, begiærede Hertugen af Orleans og Prindsen af Beaaven en Audience hos Kongen i Versailles. Den blev dem i Førstningen nægtet, men endelig efter igientagen alvorlig Begiæring bevilget; da de med al Frimodighed fortalte Kongen alt hvad der var passeret med Jnvalidhuuset og Bastillen i Paris. Kongen begav sig derpaa, ledsaget af begge sine Brødre, i en Jagtvogn til Nationalforsamlingen, og tiltalede denne saaledes: Mine Herrer, Jeg har forsamlet Dem, for at spørge Dem til Raads i de vigtigste Statsanliggender. Det, der ligger Mig meest paa Hierte, er Uordenerne i Hovedstaden. Med Tillid møder Nationens Chef i dens Repræsentantes Forsamling, for at tilkiendegive dem sin Bekymring, og indbyde dem til at udfinde Midlerne, ved hvilke Orden og Rolighed igien kunde tilveyebringes. Jeg veed, at man har understaaet sig at giøre bekiendt, at Deres Persøner ikke vare i Sikkerhed. Behøves det vel, at Jeg indprænter Dem Mod til at byde saadanne strafværdige Rygter Trods, for hvilke Min bekiendte Caracter allerede før har viist Afskye, Ja, det er Mig, som udgiør Eet med Dem; det er Mig, som sætter Min Tillid til Dem. De hielpe Mig under disse Omstændigheder til at bringe Statens Vel paa en sikker Fod. Jeg venter dette af Nationalforsamlingen, og Mit til det Almindeliges Vel, forenede Folks Repræsentanters Jver er Mig Borgen derfor DaJeg altsaa forlader Mig paa Mine Undersaattes Troeskab, saa har Jeg befalet Mine Tropper at forlade Paris og Og Jeg befuldmægtiger og indbyder Dem til Versailles. at bekiendtgiøre denne Min Villie for Hovedstaden."(Fortsættelsen følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Kiøbenhavn, den 31 Julii. Den 6te Martii er Kammerherre Peter Christian von Schumacher udnævnt til at være Amtmand over Nyborg, og Tranekier Amter, udi Hr. Geheimeraad Baron von Holsteens Sted, som efter Ansøgning fra bemeldte Embede i Naade er entlediget. Den 5te Junii er Byefogden i Slangerup Lorentz Arf beskikket til tillige at være Consumtions-Forvalter, og Just Henrich Schreiber til Consumtions=Controlleur sammesteds. Den 26de Junii er den ved det andet Aggershuusiske Jnfanterie=Regiment staaende Major Otto Henrich von Schleppegrell benaadet med Oberst-Lieutenants Caracter af Jnfanteriet. Den 10de Julii er Capitain-Lieutenant Dens Christian Bagge confereret det ved 4de Division Søe-Folk vacante første Matros=Compagnie, samt derhos avanceret til Capitain af Søe-Etaten, og Copiisten i Eqviperings=Secretariatet, Otte Peter Høeg, beskikket til Cancellist i Admiralitets- og Commissariats=Collegii andet Departements=Contoir. Den 24de Julii er Etatsraad og anden Deputered i det danske Cancellie, Christen Schow, beskikket at være Conferents raab. Etatsrand og anden Deputered i Rentekammeret, Wilhelm August Hansen, ligesaa. Etatsraad og Deputeved i det tydske Cancellie, Frederich Carl Krück, ligesaa Etatsraad og Deputered i Finants-Collegio, Carl Wendt, ligesaa. Etatsraad og Deputered i Rentekammeret, Jostas Hoe, ligesaa. General Procureur Christian Colbiørnsen, ligesaa at være virkelig Etatsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Fra China er i Dag ankommet Skibene Prindsesse Charlotta Amalia ført af Capitain With, og Mars ført af Capitain Køhn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
J Tallotteriets 585de Trækning her i Staden udkom i Gaar følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Kiøbenhavns No. Aar. antnincommis Plan. at Post-Tidender. pitaialle Mandagen, den 3 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Paris, den 17 og 20 Julii. (See forrige Nummer.) Neppe havde Kongen endt sin Tale, førend Salen gav Gienlyd af alle Tilstædeværendes Glædesraab. Kongen gik med sine Brødre til Fods tilbage fra Nationalforsamlingen, og samtlige Deputeerte ledsagede ham under Folkets Frydeskrig lige til Slottet, til hvilken Vey man brugte en heel Time. Siden viiste han sig med Dronningen, Dauphin, Prindserne og Princesserne paa Slottets Balcon Kort derefter besluttede Nationalforsamlingen at seende en stor Deputation til den almindelige Forsamling paa Raadhuuset i Paris, for at overbringe den franske Nation en saa behagelig Efterretning. Over 80 Deputeerte med Erkebiskoppen, af Paris i Spidsen tiltraadde Reysen fra Versailles, og kom om Eftermiddagen Kl. 4 til Thuillerierne, hvorfra de imellem 2 Rader Soldater, og Borgervagt, under det bestandige Raab: "Nationen leve, Kongen leve!" gjorde Toget til den store Sal paa Raadhuuset. Paa Ludvig XV. Plads fandt de over 4000 Mand borgerlige Tropper, og paa Toget igiennem St. Honore Gaden førte Folket dem to Cabriolets forbi i Triumph, paa hvilke sadde den Grenadeer, der var den første, som trængde sig ind i Bastillen, og 4 ved Bastillens Beleyring blesseerte franske Gardister. Grenaderen har en Blomsterkrone, St. Ludvigskorset og det blaa Baand. De National-Deputeerte rækkede ham Haanden, og nogle kyssede den endog. Paa Raadhuussalen, blev den lykkelige Tidende derpaa bekiendtgjort af Marquis de la Fayette Erkebiskoppen af Paris lod siden afsynge Te Deum i Hovedkirken, og offre Gud Tak for den lykkelige Vending, Sagen havde taget. Greven af Lally Tolendal holdt ligeledes en Tale, som han sluttede med disse Ord: "Kongen leve Frieheden leve!
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Den 16de udnævnte den paa Raadhuuset oprettede bestandige Committee Marquis de la Fayette til den borgerlige Milices General-Commandant. Denne Udnævnelse foregik med stor Jubel. Marquien, som ikke kunde faae Or denne frem, trak sin Kaarde, hilsede med den Forsamlingen til et Tegn paa sin Taksigelse, og forblev paa Raadhuuset, for derfra at udfærdige sine Ordres. J Gaar nedlagde Politielieutenanten, Hr. Thiroux de Crosne, ogsaa sin Post. Ligeledes bekiendtgjorde National-Forsamlingen i Versailles de nye Ministres Aftakkelse, og besluttede en Addresse til Kongen om Hr. Neckers Tilbagekaldelse, samt udnævnte en Deputation til Hr. Necker i dette Ærinde. Den 17de henimod Middag hørde man, at Kongen vilde komme til Paris, og Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen var Han allerede ankommet til den saa kaldte Conferents=Slagdom. J Forveien havde 250000 velbevæbnede Borgere besat Gaderne, fornemmeligen de, hvor igiennem Toget skulde gaae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Greven af Lally Tolendal talede sidst og med megen Eftertryk til Nationens Fordeel; og han viiste, til hvilken Høyde Franskmændenes Roes kunde opsvinge sig, naar først Frie heden var dem vis. – Da Kongen efter Sessionens Slutning lod sig fra Raadhuuset see for Folket, raabte man igien: "Nationen leve Frieheden leve, og først da Kongen igien steeg til Vogns, hørtes: "Kongen leve!" – Om Aftenen vare alle Gader illumineerte, dog var al Kasten med Sværmere strængeligen forbudet, da man frygtede for, at Borgere, der havde viist sig som ivrige Patrioter, kunde udsættes for at blive nedlagte af Borgerfiendernes Banditer. – Fra Raadhuuset kiørte Kongen til Notre-Dame Kirken, hvor Te Deum blev afsinnget. Marquis de la Fayette, Høystcommanderende for Borger-Milicen, bad ham om Parolen, og Kongen gav ham de Ord: "Den franske Nation leve!" som jeg saa inderligen elsker. De i Versailles foregaaede Forandringer ere meget store. Kongens Broder, Greven af Artois har med begge sine Børn og Prindserne af Conde og Conty forladt ey allene Versailles, men ogsaa Kongeriget, og det hedder, at de have forføyet sig til Turin eller Brüssel. Videre have Hertugerne af Polignac og Guichen med deres Gemalinder og Familie, Marquis de Vandreuil, Schweitzernes Commandeur, Baron Bezenvall og Ministrene Breteuil, Broglio, Barentin og Villedeuil. Dronningens Lecteur, Abbed Vermond, har efter udtrykkelig Ordre maattet forlade Hoffet. – Det, der egentligen drev Kongen til at reyse til Paris, var Nationalforsamlingens Forestilling, at hans blotte Nærværelse vilde bedst stille Uroelighederne og glæde Jndvaanerne i Hovedstaden. Hertugen af Orleans forblev hos den for sin Gemahls Skjæbne saa bekymrede Dronning, som Borgen for, at Monarken vilde lykkelig komme tilbage og blive i Hovedstaden imodtaget med største Glæde. Ved Ankomsten til Paris overleverede Hr. Bailly Kongen Stadens Nøgler med disse Ord: "De ere de selvsamme som de, der bleve Henrich den Fierde overleverte. Han havde igien vundet sit Folk, her har Folket igien vundet sin Konge." – J Talerne, som i Kongens Nærværelse bleve holdte paa Raadhuuset, havde Hr. Moreau de Merry iblandt andet sagt: "indtil denne Dag har Kongen sin Fødsel, men i Dag sine Dyder at takke for sin Krone. Raadhuusets Generalprocurator kaldte Kongen "den offentlige Frieheds, Nationalvelstandens Haandhæver, og det franske Folks Fader, og foreslog at opreyse ham et Monument, just paa det Sted, hvor Bastillen havde staaet. Paa Bastillens Sløysning arbeydes med utroelig Jver, Paa denne Plads skal til Friehedens, Nationalforsamlingens, og den franske Gardes Ære opreyses en Obelisk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Siden Politielieutenantens Aftakkelse forvaltes Politiet allene af Hovedstadens 60 Districter, og Chatelet Conmissarierne modtage ikke længer nogen Klage. En Bordeauxer Kiøbmand, ved Navn la Barthe, bød en halv Million Livres, for at blive sat i Spidsen for Borger milicen; men man ansaae hans Tilbud som en Fornærmelse imod Fædrenelandet, og bragte ham som Arrestant til Raadhuuset. – Efter en offentlig Bekiendtgiørelse ere der udnævnte 4 Valgherrer, der skulle være tilstæde ved Posternes Expeditioner, og have det nøyagtigste Opsyn med samme til Publicums fuldkomneste Sikkerhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Mons, den 19 Julii. J Gaar Aftes ankom Hertugerne af Bourbon og Enghien, samt Prindsen af Conde her. De vare kun halv equipeerte og blege som Liig. Endnu denne Middag ville de videre til Brüssel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
J Morges tidlig ankom ogsaa Greven af Artois, men gik strax til Brüssel. J dette Øyeblik kom begge hans Børn, som fulgte ham. - Der siges, at der paa en vis Prindses Hoved er udsat en Præmie af 10000 Louisdorer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Brüssel, den 20 Julii. Hr. Necker opholder sig i Spaa. J Forgaars Aftes ankom her den Coureer, som fra Versailles var sendt efter ham. Den franske Resident sendte Coureren strax til Spaa, og reyste i Gaar Aftes selv bag efter, for i Kongens og Stændernes Navn at formaae Hr. Necker til at vende tilbage til Frankerige. – Greven af Montmorin opholder sig ligeledes i Spaa, og gaaer igien til Paris som Minister. – Fem Kongelige franske Prindser og Abbedinden af Remiremont, som ere flygtede fra Versailles, ere paa eengang her ankomne. Greven af Artois gaaer efter Sigende videre til Amsterdam.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
London, den 21 Julii. En fra Hertugen af Dorset ankommen Expresser har medbragt Efterretning om de i Paris og Egnen omkring denne Hovedstad forefaldne Tumulter og alvorlige Optrin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Siden ere her ogsaa ankomne mange franske Standspersoner, som have flygtet for Pøbelens Raserie, og ville opholde sig her, indtil det igien er blevet roeligt i deres Fædreneland. Jblandt disse er den bekiendte Jrlandske Greve Masserene, som i 25 Aar har siddet i Bastillen, og ved dennes Erobring, blev tilligemed de andre Fanger, sat i Friehed. Da han steeg i Land ved Dower, kyssede han af Glæde den Engelske Jord. – Der ere ogsaa anseelige Pengesummer hidsendte fra Frankrige, for at deponeres i vore Fonds, iblandt andet fra en vis Herre 100000 Pund Sterling. – Man taler nu her ikke om andet end Bevægelserne i Paris, og vore Tidender ere opfyldte med disse Beretninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Kiøbenhavn, den 3 August. Den 5te Junii er Fuldmægtigen ved General Post-Amtet Johan Theodor Friccius beskikket at være Postmester i Tøndern. Den 12te Junii er Professor Theologi extraordinarius Gotthilf Hensler beskikket til Professor Theologi ordinarius, og Archiater og Physicus Philip Gabriel Hensler i Altona til Professor Medicinæ ordinarius ved Universitetet i Kiel. Den 10de Julii er Capitain Casper Friderich von Breunech beskikket til Tolder i Laurvig, og under samme Dato Jørgen Lemvigh til Consumtions-Controlleur i Hiørring. Den 24de Julii er Ober=Berghauptmand Jørgen Hjort, saa ofte han, enten efter befaling eller med Tilladelse opholder sig i Kiøbenhavn, forundt Sæde iblandt og at have Stemme med de Deputerede i Bergværks-Directorio, Professor og Committeret Morten Thrane Brun nich beskikket til Ober-Bergcommissaire med Rang af No. 9 i Rang-Forordningens 3die Classe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
J Tallotteriets 407de Trækning i Wandsbeck den 30te Julii udkom følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
AVERTISSEMENTS. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi, efter herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at Arvingerne efter Planteur og Jndvaaner paa Vort Eyland St. Croix i Amerika Patrick Ferrall ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle og enhver, som maatte have noget at fordre efter fornævnte afg. Patrick Ferrall, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske og Høyffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Under=Retter paa Vores Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa anførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 17de December 1784. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Luxdorph.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilgning indkaldes herved sub pæna præclesi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter forrige Planteur paa St. Croix afg. Patrick Ferrall, i hvoraf saadant Krav end maatte reyse sig, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos de af ham indsatte Executores Testamenti, som ere hans Hustrue Mad. Sara Ferral, de Herrer Peter Ferral, John O Ferral, Christopher Mac Evoy, Charles Daly, Michael Mac Evoy og Thomas Maade, paa bemeldte St. Croix inden forskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 12te Julii 1789.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Paa Arvingernes og Excentorernes Vegne, Kierulf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-03
Under 20de Januarii sidst er fra Tranqvebar hertil indberettet, at den Kongelige Danske Missionair Hr. Peder Rubech Hagelund der ved Døden er bortkaldet, hvorfor hans Arvinger og Creditorer behageligst vilde melde sig hos mig forinden 6 Uger fra Dato, samt afgive behørig Legitimation for deres Ret i enhver Henseende, der alt med førstafgaaende Skibe didhen til Skiftets egentlige Slutning skal vorde besørget. Det Kongelige Waisenhuus den 23de Julii 1789. Christen Her Wadum. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrivt er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens Fest vidtløftige og kostbare Var Voyage d'Egygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-07
Kiøbenhavns No. at Madam. han, tilsiune. Post-Tidender. pitain laae Fredagen, den 7 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-07
Stockholm, den 24 Julii. En fra Finland ankommen Coureer har bragt den behagelige Efterretning, at Greve Meyerfeld, efter en lang og heftig Kanonade, har bemægtiget sig den vigtige Plads Hogfors. Kongen har personligen været tilstæde ved Angrebet, og forfulgt Fienden, der i største Uorden maatte trække sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-07
Warschau, den 25 Julii. Fyrste Potemkin er allerede afreyst til Oczakow, som Tyrkerne ville beleyre baade til Lands og Vands. Og skal den tyrkiske Flaade virkelig være der i Farvandet. Ved Neufahrwasser fortfares paa det ivrigste med det Preussiske Skandsearbeyde, og det der værende Militaire er nyelig blevet forstærket med 5000 Mand; hvorfor man ogsaa taler om Barakkers Opbyggelse paa Landsiden for 1600 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-07
Paris, den 27 Julii. Den farligste Tidspunct, som denne Stad nogensinde har oplevet, er nu lykkeligen overstaaet; og naar først Roelighed, Sikkerhed og Orden samt Tillid igien over hele Kongeriget er tilveyebragt, og en Constitution, der sørger for det Heles og alle dets Deles sande Vel, er bygget paa fast Grund, saa vil der atter aabne sig glade Udsigter for os i Fremtiden. J Nationalforsamlingen er den hidtil herskende Forskiellighed i Meeningerne aldeles hævet ved den lykkelige Vending, Sagerne have taget. Alle hidtil stridige Lemmer saavel af Adelen som af Geistligheden have tilbagekaldet deres Protestationer, og ere nu fuldkommen enige. J øvrigt er al Haandtering, al Handel og Vandel nu i Gang igien. Jmidlertid giør det saa opbragte Folks Raserie imod dem, som ere erklærede for Fædrenelandets Forrædere og Forbrydere imod Nationen, og som, efter en circulerende trykt Liste, beløbe sig til over 60 Personer af første Rang, hvoriblandt ogsaa Prindser og Ministre, at man endnu maa frygte for skrækkelige og blodige Optrin, af hvilke vi i Forgaars have havt to med forrige Statsraad Foulon og den bortflygtede Jntendant Berthier de Sauvigny, om hvis tragiske Endeligt man kan levere følgende troeværdige Beretning:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-07
Den fra Versailles forviiste Dronningens Lecteur, Abbed Vermont, har udtrykkelig Ordre at reyse til Jtalien, og ikke andenstædshen. Han har i lang Tiid staaet i saa stor Naade hos en vis høy Person, at man nu ikke undrer over, at han har kunnet giøre Ærkebiskoppen af Sens til Principalminister, saavelsom ind- og afsætte andre Ministre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-07
J Gaar Morges Kl. 10 kom den Svenske Ambassadeur, Baron von Stael til Versailles med to Breve fra sin Svigerfader, Hr. Necker, til Kongen og Nationalforsamlingen. Siden hedder det, at Hr. Necker i Morgen eller Overmorgen vil være i Versailles, da han, formedelst sin Gemalindes Sygdom, ikke kunde reyse hastigere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-08-07
Endnu forlade dagligen mange Personer og hele Familier denne Hovedstad, og efter Sandsynlighed vil denne Emigration saaledes vedvare, saalænge det ey er blevet fuldkommen roeligt igien. Der er næsten ingen Stad i hele Kongeriget, hvorfra man jo hører, at Borgerne paa Efterretningen om Reckers Afskedigelse, have grebet til Vaaben. J Nantes og Angers have Borgerne bemægtiget sig Citadellerne, og i Rennes har man nødet Hr. Langeron til at forlade Staden.