Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-05-29
Forslag om Odense Byes Heeders Deeling, der ligger saa got som til ingen Nytte overgroet med Tuder, Siv og andre unyttige Gevexter, allene for at græsse 401 Koe Aarlig. Naar de indbrendes i Mai Maaned, kan de ei have Græs længere end til St. Knuds=Dag; eller og saa snart Græs er slaget hos Selveiere og ved Herregaarde her om Odense og Anreder opgives, maae de fleste som vil have Melk af deres Kiør indleie dem der, da Græsset bliver op ædet af de mange over complette Heste og Kiør som indsættes over de 401 Koe, deels for at formere Byens Casse og hielpe disse Folk til Græs. Som meest af Urtemænd og andre der har store Grunde, de nu ei kan bruge, men gjerne kunde holde Hæste og Kiør tøiret paa dem, naar Her denne var deelt. Deels for de mange frie Portioner som en og anden har for deres Forretning med Jndbrænding a. der med Hestene udgiør henimod 100 Portioner over det rette Tal 401 Koe, saa at i hvor mange der aftages St. Knuds Dag og derefter, har de øvrige Kiør ei andet end svælte Græs, til de indtages i Huus, og enhver maae foruden sit Græs betale 3 Mk. 4 s. af en Koe og 3 Mk. 8 s. af en Hest i Giærde= og Brende=Penge, der udgjør en Summa for Byen at udreede ved Jndbrændingen ungefær 250 Rdlr., foruden de Penge som gaar i Cassen af de overcomplette Heste og Kiør. Men naar Odense Byes Heede blev deelt efter Grund=Taxten, faldt alt dette bort af sig selv; hvilket tildeels faa af Byens Jndvaanere neppe indseer; men Ordet gaar i Almindelighed ligesom den Deeling vilde blive til Tab og Skade for den Fattige og dem, som eier de smaae Huuse, hvilket er uden Grund. Thi de, som eier de stoere Gaarde, ejer og de smaae Huuse; Her er dem af Jndvaanerne og Borgerne der ejer af de smaae Huuse fra 1. 5.10 til 20 ja fleere til at leve bort, og til Rytter Braqver. Og hvad nytter det Selvejerne af de smaae Huuse, at de har fra 1 Rdlr. til 10 a 11 Rdlr. Grund=Taxt andet end de, efter Jndbrendingen er skeet, udbetales af Kæmneren for 1 Rdlr. Grund=Taxt 2 s. og saa opad til for 11 Rdlr. Grund, 2 Mk. og saa fremdeles indtil 8 Mk. for 44 Rdlrs. Grund, for een Koes Græsning; Men hvad er det Byens Jndvaanere nyttig, imod at naar Heedenne var deelte, da i allermindste kunde faaes 11 Skpr. Sædeland paa 44 Rdlr. GrundTaxt, hvorpaa kunde aules i mindste 8 Tdr. Korn og meere, naar Jorden blev got vedligeholdt med Giødning, som i mindste efter disse Tiders besværlige Omstændigheder, ei kunde regnes ringere end 20 Rdlr. i stæden for 8 Mk. og naar Jorden blev først dreven og besaaet med Kløver=Frøe, kunde her da e tørres og fødes meere end een Køe, ja jeg tør sige her kunde aules Høe paa saadan Lei for 8 a 10 Rdlr. Hvad var det ikke for en Herlighed for Odense Byes Jndvaanere, at der af disse saa got som øde Heeder inden faa Aar kunde blive frugthare Marker med Korn og Græs. Saa og om Heederne bleve deelte i 6 Skifter, og de 3de Aarlig blev pløiet og saaet, kunde indbringe Byen i mindste 20000 Tdr. Korn, og paa de øvrige 3de kunde desuden fødes og tørres eller gaae løse ligesaa meget som nu paa de stoere Heede, naar de vare drevne og besaaede med Kløver, og Byen kunde i Efteraaret have 3de Aureder til Creaturet. Hvilken Herlighed var det ei for Odense Byes Jndbyggere; Hvad hindrede det nu de Fattige, som havde liden Grund=Taxt, de kunde i stæden for 2 s. af 1 Rdlrs. Grundtaxt faa 12 sk. til leie, som giør 4 Rdlr. af en Td. Sædeland, som ingen vilde vægre sig ved at give, og hvem der vilde have 1 a 2 Kiør i Tøier kunde leie sig en Ager at tøire paa, da fik de anderledes Melk af en Koe, end de faaer nu. Og om en eller anden af Jndvaanerne vilde bruge Cartoffel Auling, hvad kunde der er komme ud af en Tønde Sædeland, og den Fattige kunde selv paa sin 1 Rdlr. Grund vel aule en Tønde Car tøfler og meere. Desuden blev her Arbeide for mange Hundrede Fattige i Høst og Slæt, og denne Nytte og Herlighed af Heedenes Deeling var ei den eneste. Men naar hver havde sin Grund og Eiendom udi Marken, hvad for en Anseelse vilde det ei blive for Huuse og Gaarde, fordem som ville i stand sætte sig og laane Penge paa dem til deres Nærings Fremme, da nu knap kan faaes det halve et Huus eller Gaard koster at opbygge af nye, som da ingen vilde veegre sig ved at laane paa, naar der var Jord i Markene til hver Sted efter sin Størrelse. Saa at denne saa got som forfaldne Bye, hvorudi meest alle Nærings Veie ere tilstopper, Handel og Vandel ligger saa got som stille, hvorved anden Næring standser, kunde hielpes paa Fode, og mange derved forhielpes til Næring og Brug; hvilket jeg ikkuns har vildet meddeele, for at opmuntre Jndvaanerne til Eftertanke og ved sammensatte Kræfter at søge at faae dette Værk og Deeling sat i stand, for at nyde den herlige Nytte, heraf kunde flyde for alle Byens Jndvaanere, da jeg skal ikke efterlade at gaae tilhaande, saa vel med at see Excercere=Pladsen sat i stand, samt give mit Raad i alle Deele, saa vidt mine Kræfter naaer, og ønsker saaledes at alle maatte komme til at indsee Nytten, og søge ved felleds Hielp at tage Haand i med. Odense den 22 Mai 1772. Sigwardt Møller. P. S. Videre Oplysning i denne Sag er jeg villig til at give enhver, som maatte behage at tale med mig derom, i mit Huus, som er beqvemmere end i en Avis. Stats- og andre Nyeheder.