Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-19
Auditeur Roulund yttrede sig utilfreds med, at Østifternes Forsamling var bleven sammenkaldt først, og føiede hertil. Forsaavidt Propr. Tang har fraraadet at indgive en Adresse, kan jeg ikke tiltræde dette; thi jeg mener, at der i Adressen er Leilighed til at fremføre Meget, som ligger paa Hjerte, og som ellers vilde blive holdt tilbage. Naar Biskop Tage Müller har meent, at Adressen skulde være en Takadresse, hvori Forsamlingen yttrede sine Taknemmelighedsfølelser, saa maa jeg spørge, hvad Grund der er til at takke; thi det kan dog vel ikke være fordi vor store Petition om en fri Forfatning, hiint høieste Anliggende, ikke er blevet værdiget nogen Opmærksomhed; og heller ikke kan det vel være, fordi vor Trykkefrihedspetition er bleven afslaaet, eller fordi der i det Hele er taget saa lidet Hensyn til vore Andragender. Jeg stemmer derfor ubetinget for en Adresse, hvori Forsamlingen udtaler Nationens Ønsker og Anskuelser. Kikr. Lüttichau holdt sig til, at Adressen burde være en Takadresse; Gaardeier Black fandt derimod ingen Grund til Taksigelser, men holdt for, at man ikke burde spilde den kostbare og saare korte Tid paa Discussioner om en Adresse, der dog neppe vilde stifte den tilsigtede Nytte. "Stænderne have - sagde han - andraget paa gjennemgribende Besparelser i Finantserne: lader os vise i Gierningen, at vi ville spare, og lader os ikke spilde Tiden paa mindre vigtige Ting." - Kyrre Benzon fandt, at der forØieblikket ikke var Anledning til nogen Adresse, skjøndt der var riig Anledning til at takke Kongen, som med utrættelig Flid anvender mange sovnløse Nætter til Landets Gavn; i Adressen at fremkomme med noget Andet end Tak vilde derimod – meente han - ikke alene være utidigt og usømmeligt, men ogsaa stride mod Stænderanordningens § 69. Desuden hentydede han siden paa, at den i 1838 fra de jydske Stænder indgivne Adresse, ved den Maade, hvorpaa den blev modtaget, havde viist, at den ikke havde vundet Kongens bifald. – Justitsr. With stemte for en Adresse, idet det forekom ham, at altid en aaben Tiltale fordrer et ærligt Svar, og han var overbeviist om, at Adressen ikke vilde faae et Usømmelighedens Præg. Endelig saaledes sluttede han - anseer jeg ikke den Tid, som vi anvende paa en Adresse, for spildt, thi ved denne Leilighed er det nødvendigt, at Enhver toner sit Flag." – Justitsr. Fleischer meente, at Forsamlingen i de tidligere Sessioner havde fundet Medlemmer til at udarbeide en Adresse, og disse havde udført deres Hværv saaledes, at intet Anstødeligt eller Usømmeligt var indflydt i Adressen; han troede derfor heller ikke, at man med Khrre Benzon behøvede at frygte for, at Adressen dennegang skulde komme til at indeholde noget Saadant. Stiftsprovst Schjødte stemmede for en Takadresse, og Gaardmand Kirck fandt det ganske i Tingens Natur at Stænderne i en Adresse maatte yttre sig om, med hvilke Følelser de have optaget den kgl. Bekjendtgjørelse. Stiftamtmand Rosenørn antog det ikke nødvendigt, at Fors. udtalte sin Paaskjønnelse af Kongens Jver eller forsikkrede ham om sin Redebonhed til at understøtte hans Bestrædelser, og han ansaae en Adresse for ligesaa ufornøden, som han ansaae det for umuligt at tilveiebringe den Eenstemmighed, uden hvilken han antog at en Adresse ikke burde indgives. Ritmester Friis fandt en dobbelt Grund til at stemme mod en Adresse, thi da her - sagde han - er blevet udtalt saa aldeles modsatte Anskuelser om hvad der bør være Adressens Hovedindhold, forekommer det mig, at det er formeget at overlade det til en Comitee at bestemme dette, da man ikke kan vide, hvilken Retning Comiteen vil slaae ind paa, ligesaalidet som om Forsamlingen vil sympathisere med Comiteens Forslag. Justitsr. Fleischer fandt derimod aldeles ingen Anledning til at frygte for, at Fors. vilde fremkomme med Noget, der bærer et saadant Præg, som den foregaaende Taler syntes at befrygte. Herpaa svarede Stiftamtmand Rosenørn, at af de Yttringer, som vare fremførte, forekom det ham temmelig klart, at man i Adressen vilde søge at lade indflyde Ønsker og Forhaabninger. "Jeg nærer aldeles ingen Frygt for – sagde han - hvad Forsamlingen vil beslutte, men jeg troer, at Discussionerne ville derved kunne vidtløftiggjøres til en Grad, som man nu ikke formaaer at oversee." Og da Stiftamtmand Rosenørn senere fremsatte den Paastand, at ethvert Medlem, som ikke kan erholde Noget optaget i Adressen, hvilket han har formeent der burde indføres, maa være berettiget til at protestere mod Adressens Jndgivelse, svarede Auditeur Roulund, "Saavidt jeg har forstaaet den foreg. Taler rigtigt, vil han gjøre Forsamlingen til en polsk Rigsdag.