Berlingske Tidende, 1800-04-18
Experimentis invenire marimum calorisgradumquemcalefacti vapores aque cum aliis forporibus communi care possunt, Anen pars aquae in olla papiniana, quacalore in vapores non mutataest, majorem quam 212 Fahr habere potest? J Philosophien udsættes for indeværende Aar følgende: Hvilke Fremskridt har Philosophien siden Platos og Arstoteles Tider gjort i Undersøgelserne om den menneskelige Kundskabs Natur og Beskaffenhed i Hensigt til virkelige Gienstande, Det forstaaes letteligen, at her ikke er Spørgsmaal om Fremskridt og Tilvæxt i Videnskaber og Kundskaber, der have det virkelige, legemlige eller ulegemlige, til Gienstand. Spørgsmaalet er om det, som vi kalde det subjective hos os, Erkiendelsen af disse Gienstande, nemlig om denne Kundskabs Natur og Beskaffenhed i Almindelighed, dens Oprindelse og Aarsager, som og om Grundenne hvorvidt denne Erkiendelses Maade bestemmes og hvorpaa Rigtigheden og Sandheden, som findes hos den, eller som vi troe, findes hos den, beroer. Man ønsker nemlig at see historisk udsat fra hinanden, hvad der ved Philosophernes Undersøgelser fra Plato og Aristoteles lige indtivore Tider er udrettet i denne Materie, hvad der er tilføiet eller bedre beviist, rigtigere bestemt eller gjort tydeligere: eller dersom nogen troer, Philosophien ikke heri har gjort noget Fremskridt, vil man have saadan Paastand af Lærdommens Historie beviist. In disquisitionihuus de humanæ, que res existentes spectat atque considerat, cognitionis natura & indoleindsganda atque explicanda, post Platonis & Aristotelistempora, quid Philosophia novi præstiteritHicvidelicet non imuuntur progressus & incrementaseientiarum Doctrinarumque, que de rebus agundexistentibus, sive corporeis sive incorporeis, sed queritur de nebis intrinseca, quae subjectiva qulhusdamdicitur, harum rerum cognitione, qualis nimirumgeneratim sit hujus cognitionis indoles & efficacia, jusque qugenam sit origo & causae, quae porto fint principia & rationes, quibus ille cognescendi modus definitur at adstruitur, &quihus, que illiinest, ant inesse putatur, rectitude & veritas innititur. De his quidem rehuus quid nam philosophorum meditationibus a Platonis inde & Aristotelistemporibusad nostram usque ætatem fueriteffectum, quld additum ant magis confirmatum, ant rectius & planius definitum atque illustratum, historice ut er ponatur, desideramus: aut contra si forsan nullos omnino progressus in hisce Philosophiasecisse videatur, id quidem er historia dogma tum ut demonstretur. For den beste Besvarelse af ethvert af disse Spørgsmaal udsætter Selskabet den sædvanlige Præmie af en Guldmedaille til 100 Rdlr. Værdie. Besvarelserne maae være indsendte inden næste Aars Junii Maaneds Ende til Selskabets Sekretair, Doctor og Professor Abildgaard. Alle Lærde, Selskabets herværende Medlemmer allene undtagne, indbydes til at skrive over disse Materier paa Dansk, Tydsk, Fransk eller paa Latin. Forfatterne ville behage ikke at navngive sig paa Afhandlingerne, men allene betegne disse med en Devise, som tillige paaskrives en ved følgende Seddel i hvilken deres Navn og Opholdsted er antegnet. Kiøbenhavn, den 31te Marts Tanker ved Mad. Coldings Død. Du er ikke meere - den sørgeligste Skjæbne rev Dig bort af Dødeliges Land. De Taarer alle Gode ofter din Aske vidne om Dit dybe Savn. Med sielden Moderømhed ovelskede Du de Planter, der vare betroede Din Omhue - og just, som Du skulde nyde den Glæde at see den ene af dem bære Din Opdragelses skiønne Frugt, var Dit Livs Traad udspunden. Men hæld Dig! Du er nu der, hvor den Dydige rækkes en evig grønnende Seierskrands for sin møisomme Vandring - Dine Lidelser, ere endte - Din Daad lønnet. Det være Eders Trøst - nedbøiede Efterladte! lad aldrig de ædle Præg af Dyden uddøe, Hun saa dybt indgravede i Eders Barm. Ærer Hendes Minde ved at betræde Hendes Fodspor - med en skiønnere Prydelse kunde J aldrig zire Hendes Gravhøi. J har tabt en troefast Leder paa Livets Vei - men opklarer Eders taarefulde Øine - det gode Forsyn, der har rakt Eder dette bittre Bæger, vedbliver at vaage over Eder - overlader Eder trygt til hans vise Forserg. Denne Vinter har i denne Egn, imellem Christiania og Frederichshald eller Smaalenes Amt, været besynderlig, Efter betimelig Høstveir begyndte Regnen den 18de Septbr. og holdt uafbrudt ved til den 18de October, da kuns 1 Dag var regnfri, saa at Korn, som i den Tid stod ude, hvoraf det meste skaaret blev fordervet. J Edsberg kunde man regne 1/2 af alt saaledes fordervet, og dette til 1/2 indsvundet, deraf Sygdomme og Død, og hver Dag mange Tiggere, som ei i saadan extra Tilfælde kan hæmmes. Den følgende Maaned til 18de Novbr. var Thermometret endnu stedse over Frysepunkten, med stærk Regn fra 1ste til 15de Novbr., ellers klar. Siden den 18de Novbr. faldt det Reaumurske Thermometer under Frysepunkten - med bestandig klar og stille Veir til 18de Dec., da Kulden var 19 Sr.; men den 30te Decbr. 20 Grader. Den 2den Decbr. begyndte man at kunde kjøre i Slæde, og den 13de kunde man passere de store Søer (Jise) til Byerne. J Jan d. A. snede det den 8, 11, og især den 20de, da Sneen paa Sletten var i Alen dyb; den 3te faldt Therm. til 19 Sr. J Febr. stærk Snee den 1ste og den stærkeste Frosden 14de Febr. af 16 1/2 Grad og den 28de Febr. af 21 Grader, Nogle Aftener for den sidste stærke Frost viste Himlen med Vesten prægtige Regnbuefarver, og det lynede iblandt, især den 24de, da nogle havde og hørt Torden. Den 13de en Pyramidalstraale over den nedgaaende Soel. Den 3die Martii saa stærk Snee, at de Reisende maatte ligge fast en Dags Tid; de herlige Anstalter med Sneeplovene lader det ikke befrygte længer. Den 18de Martii begyndte Thermometret i Skyggen om Middagen at stige over Frysepunkten, som til Dato har holdt ved. J de forløbne 3 Maaneder har det sneet 10 Dage, blæst i 3 og stormet i 1. Agerhøns, som aldrig gives i Norge, end ikke for man kommer til Gottenborg, indfandt sig her i forrige Maaned. Edsberg Præstegaard ved Frederichshald den 28de Martii 1800. Jacob Nicolai Wilse, Professor Theologie og Sognepræst til Edsberg.