JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
General Jourdan skal, som der fortælles, paa en Retogneseering have været i Fare for at have blevet taget til Fange. Han ligger virkelig syg af Tolik, men skal dog være uden al Fare. - Værdien af de Franskes Seir ved Wurhberg og Østerrigernes dem i Hænder faldne Magazin beregner man over paa 20 Millioner. De Franske skal allerede være i Bamberg. - Det var her, hvor der for nogle Aar siden blev fanget en overordentlig stor Giedde, hvorom man for nogen Tid siden har læst følgende: "Ved Bamberg blev en stor Dam fisket, som ikke havde været foruroliget i mange Aar. HenimedAften fanger man en Giedde af uhyre Størrelse paa nogle og tredive Pund, som, hvad Sid anger, ei havde givet mangen Halsisk noged efter. Fiskeriets Opmand lader den strax sætte i et gad Vand med et Lang, som passer dertil, og bære hiem til Gaarden ved Fol med Stang og Fakler. Underveis maae Gjedden have stødt mod Laaget, Dette gaaer op, og Patronen smutter ud, uden at Folkene merker der. Da de komme til Bamborg, forsamlede alle sig omkring Karret, for at see Kiømperedden; men den var fløiteen. Strax bleve Folkene sendte tilbage for at hente Giedden. De fandt den ogsaa paa det Sted hvor den var sprungen ud. Men hvad havde denne foretaget sig imidlertid? Ca Ræv, som inskede omkring i Mørket kommer Giedden for nær, i den Meening, at han havde fundet et rart Bytte. Men Giedden forstaaer Sagen urett, og snapper Patronen ind i sine lange spaltede Crokodilflab, ret paa tvers. udgives i Aalborg. Saaledes trække begge Dyr omkring med hinanden paa Jorden, og i denne Tilstand bleve de ogsaa begge fangne.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
London, den 5 August. Alle Huusejere i hele London have erholdt Befaling fra Regieringen, at indgive Fortegnelse paa alle Udlænderes Navne, Stand og Forretning, hvor de boe og hvorlænge de allerede have opholdt sig i England. - Fortificationerne ved Søekysterne langs Canalen skal be sigtes og forbedres. - Det Jrlandske Parlement er udsat til den 13 September. - J Nærheden af Weymouth, hver den Kongelige Familie opholder sig, skal staae 10,000 Mand Tropper i Leye.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
J Gaar ankom Grev von Montmort hertil med Depescher fra Ludvig Kyll til Grev von Attois i Com burg. Han meldte tillige, at der efter denne Herre var den 19de Julii skudt i Dillingen.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Rygtet gaaer almindelig, at Kongen af Preussen skal laveriet.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Pyrmønt af Fyrsten von Waldet, som allerede for nogle Aar siden har villet solgt samme.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Haag, den 6 August. store Spørgsmaal i Hensigt til den herskende Religion blev endelig i Forgaars, uagtet ald befrygtende Modstand afgjort, at herefter i den bataviske Republik ingen meere privilegeret Gudstieneste skal have Sted, og Staten og Kirken som adskilte skal herefter betragtes hver for sig. Dette vil formodentlig give Amedning til mange Stridigheder om Kirkernes Grundeiendomme, hvem disse herefter skal tilhøre. Katoirkerne fordre deres Kirker tilbage, de havde for Reformationen, og begynde allerede paa at øve deres Gudstieneste offentlig.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Prag, den 31 Julii. J vore Tidender meldes følgende: J de tyrkiske Provindser herske mangehaande Bevægelser, og hos Grandsebeboerne stor Tilbageholdenhed. Spørger man om den store Armee ved Adrianopel, saa svares: Den er samle for Rebellernes Skyld. Spørger man om Rebellerne, veed Jngen, hvor disse ere. Saa meget har man imidlertid faaet udforsket, at Tyrkerne ville med det første trække i en Leyr ved Widdin af 60,000 Mand, og i en ved Sophia af 100,000 Mand. Allerede i Mij skulle anselige Corpser være afmarcherede til Moldau og Vallachiet, og i Bosnien ventes endnu Tropper.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Bamberg, den 1ste August. I Aftes Kl. 6 ankom Generalfeldttøimester Grev v. Wartensleben, og med ham Hovedqvarteret hertil. -J Egnene af Nürnberg og Forchhelm venter man om kort Tid Forstrækninger af Keiserlige Tropper, som hidtil ere marcherte igiennem Bayern. - Efter Rygtet skal den samtlige Frankiske Kreds arbeide stærk paa en særskilt Vaabenstilstand.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Hanau, den 2 August. Besætningen i Fæstningen Chrenbreitstrin har for nogle Dage siden gjort et hidsigt Udfald, hvorved den trængte frem indtil Montabour, 3 Mile derfra. De Franske rykke langsomt, men forsigtig frem ved Over rhinen. De trække sig over Neckar efter Østerrigerne, og ville forfølge dem indtil Donau. J Heilbrønn have Østerrigerne mistet en stor Deel af deres Munitionsforraad. Man paastaaer, at de allene af Kugler have mistet over 150,000 Centner, af hvilke de have kastet særdeles mange i Vandet. J Manhelm vil man alvorlig sætte sig til Modværge. Paa Fæstningsværkerne arbeides, og den der værende Garnison, som er 8000 Mand stærk, vil forsvare sig saa længe, som muligt; dog hersker der nogen Misforstaaelse melem Jndvaanerne og den der værende Besætning. General Morean skal have udladt sig med, at hans Hensigt ikke gik ud paa Mannheim. Østerrigerne ville besætte Jngolstadt; men man har afslaaet det, saasom man vil forsvare sig selv, og haandhæve Neutraliteten. - J Egnen af Gelnhausen, 3 Mile herfra, skal, efter Rygtet, en Leir blive afstukken for et fransk Corps. Dette bliver sandsynligt ved den Efterretning, som siden i Gaar indløb hertil, at et Corps Franske af 20,000 Mand skal marchere her forbi, deels paa den høire, deels paa den venstre Maynstrandbred.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Wesel, den 3 August. Efter den her værende Tidende torde paa den Tidspunkt, efterat de østerrigske Armeer gandske have forladt det tydske Rige, snart følge en stor Forandring i Europas politiske Forfatning, og deraf opkomme en almindelig Fred paa det faste Land, hvilken, som man paastaaer, skal blive oprettet paa Grundvolde, som lade haabe, at den sandsynlig ikke i lang Tid skal blive forstyrret.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Nyborg, den 10 August. Blandt de Familier, der ved den sidste Jldebrand i Nyborg ere blevne huusvilde, beklages især Kiøbmand Hoe da han, efterat have mistet det lidet han eiede ved den ulykkelige Jldebrand i Kiøbenhavn, var ved Ober krigscommissair Smiths Goddadighed og Hielp med noge le 1000 Rdlr. sat i Vei som Handelsmand i Nyborg, og nu har tabt alt. Blandt dem som Byen har at takke for sin Redning, kan især regnes Hr. Postfører Langballe, der med sine Folk ved Postjagten har viist utreitelig Jver; og Hr. Baron Holck til Holckenhavn, der strax indfandt sig med sine Brandredskaber og hielpsomme Folk.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Helsingøer, den 12 August. Fra den 8 hujus til i Dag ere 194 Skibe passerede Sundet.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Kiøbenhavn, den 12 August. Den 9 hujus gik 2de russiske Fregatter under Seil til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Samme Dag kom Capit. J. A. Pensning fra Ostinden med ostindiske Vare.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
I Gaar løb en Fregat paa 36 Kanoner af Stabelen, paa Gammelholm, og fik det Navn: Najaden, Vacance: Det residerende Capellamme i Scheen, udi Aggershuus Stift, 200 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Blandede Efterretninger. Fra Verona bekræftes, at Mantua siden den 16de Julii bliver beskudt. - J Charlestown skal en Jldedebrand atter have lagt 500 Huse i Aske.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
For at giøre Canalerne i Fløden Dalaware i Ameriks seilbare, skal der anlægges et Lotterie, for at opbringe 400,000 Dollars. - J Paris er nu et nyt Slags Vi ter Moden, hvorpaa alle de Sorter Papirpenge ere anbragte, som have eristeret siden Revolutionen. De kaldes aristokratiske Vister. De ere saaledes indrettede at en Assignat med det Kongel. Billede kommer tilsyne midt paa Viften. Et andet Slags Vister ere sorte, og sørge over Revolutionens Slagtoffere. Paa samme er en hvid Stribe, som løber ganske igiennem, og en Blomsterkurv, saaledes anbragt, at, naar Viften lægges sammen, ster man en Lillie, andre Vifter, kunstig sammenlagte, indeholde Ludvig 18, hans Gemahlindes a. Portraiter.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
De Keiserlige og Condeerne have nu forladt helBreisgau, og efter en Fægtning ved Walodshur trak, sig til Costang.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Aalborg den 19 August.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
J en god og hæderlig Alderdom bortkaldte og Tirsdags Formiddag den 16de August ved en salig Død, den agtværdige Jubellærer og ældste Præst her i StuHr. Christian Friderich Milling, en redeli- og brav Mand, hvis Jhnkommelse skal være i Velsignelse; thi enhver som ret kiendte ham, maae give han det Vidnesbyrd, at han som en Enoch vandrede med Gud, oppassede sit Embede med utrættelig Flid og saa lange Gud forundte ham Sinds- og Legems Kræfter, altid fandtes aarvaagen og virksom paa sin Post, at meddeele alle, Unge saavelsom Gamle, Syge saavelsom Sunde, Ringeagtede saavelsom Hædrede, Fattige saavelsom Rige ald behøvende Underviisning, Trøst og Raadførsel, og i alle disse Pligter viste han sig en duelig og elskværdig Geistlig Mand. Han var fød i Hadsund ved Mariager 1713 den 26de April af Forældre Toldinsperteur Ludvig Christian Milling og Charlotte Wilhelmine kaldet til Personel-Capellan til Frue Meenighed 1738; til Hospitals og Aftensangs Præst 1745, til residerende, Capellan 1762 og endelig den 10de August 1789, til Sognepræst for Frue Meenighed og Anneret NørreTranders, og har saaledes ing forskiellige Embeder med Ære tient sig frem her paa Stedet i 57 Aar og 3 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Fra det Kongelig danske Cancellie er under 30te Juli d. A. udkommet følgende Pro Memoria, af den i Udkastet til en Anordning, angaaende Sikkerheden og Rigtigheden for Umyndiges Midler, indeholdte Forskrift: at naar en Umyndig har nogen Arv af høiere Beløb end 20 Rdlr., de siden indkomne Penge, endskiøndt de er ringere end denne Sum, da og skulle inddrages under Oberformynderiets Bestyrelse og i Regnskaberne til føres, skal efter det Kongelig Finans=Collegii Melden de hertil, adskillige Oberformynderier og Jurisdictioner, have uddraget den Slutning, at naar en Umyndig allerede har indestaaende i den Kongelige Kasse en Capital af 20 Rdlr., dens øvrige Midler, følgelig ogsaa dens Rentepenge, hvor lidet det end maatte være, ligeledes siden bør antages i den Kongelige Kasse til Forremelse. Da dette imidlertid vilde blive yderst vanskeligt og besværligt, saa skulde man efter det Kongelig Finand=Collegii Forlangende tienstligst tilmelde til Bekiendtgiørelse for Vedkommende: at i Feiden ingen Umyndiges Arv eller Capital af nogen Jurisdiction eller Oberformynderie bør anmeldes til andragelse i den Kongelige Kasse, naar den ikke i det mindste overstiger 20 Rdlr., hvad enten den Umyndlog allerede forhen har mogen Capital indestaaende i den Kongelige Kasteller gre. Ligeledes er under samme Dato fra det damle .lie udkommet følgende Pro Momprigadet Revisionen af adskillige Overformynder Rengested, befundet, at en betydelig Deel af der deri anførte sagt. taler ere betroede Forældre og Sted og alde i lingers Mødre gifte) imod Pamese skrivninger paa anden tredie og sterde Prioritet i disse Eiendom. sees. hvilket, er med Udkastet til Anordningerne, engaaende Sikker, hed og Rigtighed for Umyndiges Midler, er overeens. stemmende, saa skulde man i den Anledning herved til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for vedkommende Skifteforvaltere tienstligst melde: at de af Forældre og Stedsædre, saalænge disse sidste ere gifte med Børnenes Mødre og sørge for Børnenes Opdragelse, udstædte Panteobligationer, kunne antages og passere for den forbigangne Tid, hvorimod den befalede Form for Eftertiden nøie iagttages, ved at udlægge de umyndige Børns Arv i Boets Eiendomme næst efter den prioriteride Gield naar Panthaverne ar med at lade deres Penge deri blive staaer. sal. ver derfor ufornødent, at Panteforskrivning til de Umyndige skulle udstædes, da det i Skiftebrevet giotte Udlæg og sammes Tinglysning, giver de Umyndige lovlig Betryggelse.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
(Jndsendt den 18 August.) Til Berigtigelse af det historiske Stykke, af Malesicanten Jens Ottes Sag, som læses i de Jydske Efterretninger No. 64, meddeeles af en Sagkyndig, at denne Sag ikke, som urigtig fortælles, er bleven anlagt af Provst Colius, men paa Justitiens Vegne, efter Kongelig allernaadigst befaling. De Stumper og Brokker af det Kongelige Commissarium, og af Commissions Dommen, som den anonyme Forfatter der ved har meddeelt, ere ufuldstændige, og viser ikke, at Commissarierne vare bemyndigede til, at tilkiende dem selv og Urtor et billigt Salarlam, og at de, detuagtet, intet Salarium tilkiendte dem selv.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Døde: I Aalborg den 12 August, Døren Sørensen, 5 Aar. Den 14de Seilmager Hans Rigelsens Hustrue Kierstine Marie Nielsdatter. Den 17 Vertshuusmand Niels Jensens Hustrue Didsel Pallesdatter 27 Aar.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Avertissements. Den evige ved. Et phlesophisk Udkast af J. manuel Kant fordansket med en oplysende. Commentar. Første Hefte, faaes paa Bogtrykkeriet, heftet for 2 Mk. 2 s. Dette Verk er af alle Kante, det almeenfatteligste. Jndholden er: 1) PræliminairArtikierne til den evige Fred; 2) Desinitiv=Artiklerne: Den evige Freds Garantie; 4) Anhang, om Moralens og Politikens indbyrdes Forhold.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Somsatten i Sagen imellem Høiesterets Advocat Christian Klingberg, som Mandatarius for Studiosus Malte Conrad Bruun, paa denne Side og Generalfiskal Skibsted og Kongens Foged Assessor nødder sen var den anden Side, faaes paa Bogtrykkeriet heftet for og s. gandskabsfulde Mennesker har taget Anledning af min graværelse paa Landet i nogle Dage, til at udsprede det bestiekammende Rygte for mig og mine, at jeg skulde have ombragt mig selv, som Gud være lovet er en skammelig Usandhed, saa modsiger jeg herved dette Angie og erklærer Ophave manden dertil for et meget slet Menneske. C. N. Helvig.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
En Søndags den 14 August, er ved Blegmandens I Der fundet en Skaral=Nøgle, Eieren deraf kan imod dette Avertissements Betaling afhente samme paa Bogtrykkeriet. Jogle Mænds Korn Tiender i Uttrup, Sundbye, og Til Syndertranders er for dette Aar at bekomme, naar Libhavere med allerforderligst melder sig hos Ejeren paa Sohngaardsholm. I Gaarden No. 13 paa Hiørnet af Alle og Vistergaeller og strax, følgende Værelser ud til Allgaden at faae den, er landen Etage, til Mikkelsdags Fløttetid. til Leie nemlig: en Sahl, en Dagligstue, et Sovekammed det fornødne Brændekammer og Loftrum. mer, Kiøkken og Folkestue eller Tienerkammer, tillige Offen Gaard paa Vestergade, er i Dag udgaaet et Par hvidbrogede Ænder; hvem der om samme kan give nogen Oplysning, ville behage at henvende dem til Bogtrykkeriet, hvorfra Eieren anvises. Aalborg den 18 August 1796. Stkr. gode og store Stude, gaaer her ved Gaarden paa god Græsning, endnu usolgte, af Mangel paa Liebhabere dertil, her i Egnen. Westrup. gaard den 17 August 1796. Claus Green. ge gust borte bleven en sort Mæhrslag 4 Aar, med Jaa Engen ved Langbropasse, er Natten til 13 Au Mærke klipper H. H. paa den vænstre Lænd, uden nogen videre Aftegning, er denne lidet sveilendet, hvo om samme kan give nogen Oplysning giør sig Eieren Christian Snedker i Lindholm ved Nørre-Sundbye høiestforbunden.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
De som maatte have noget at fordre i Kiøbmand Peder Kreilers og hans afdøde Hustrues fallede Døe. her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter inden bemeldte Tidsforløb. Og meldes til behagelig Efterretning for Vedkommende, at en Skiftesamling er bestemt at foretages i Stervboestedet her i gen, Fredagen den 19de August førstkommende om Formiddagen ved 10 Slet, og nok en Samling sammesteds den næstpaafølgende 28 September. Nibe, den 4de August 1796. Bassesen. Blochhuus inportente Veiermølle i Huun Soder for 1 1/2 klar siden af nye er opbaget, er tilligemed er ved samme liggende Huus, underhaanden at faae i Forpagtning paa 3 eller 4 Aar, naar Lanhaberne derom med første melder sig hos Eieren, Møller paa Lundergaard.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
en eller to ugifte Mandspersoner er at bekomme Et vel indrettet Kammer med Kakkelovn og Sang til enten nu strax eller til Michaeli til Leie; Anviisning gives fra Bogtrykkeriet. Aalborg den 21 Julii 1796. Til Understøttelse for den Præst hvis ulykkelige Stid brud forrige Sommer var berettet i disse Blade, har Præsterne her i Stiftet, efter hans Høiærværdigheds Hr. Biskoppens Anmodning, sammenskudt en frivillig Gave af 400 Rd. Taknemmelighed giør ham det til Pligt offentlig at erkiende denne Kierlighedsgierning, der stedse vil blive ham en kraftig Opmuntring til at stræbe liv rig efter at fortiene saa kierlige Medbrødres Agtelse. Ræhr Præstegaard, den 2 August 17996. P. Kruse.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet. 1) Kammerherre og Hofmarskal Hauchs Begyndelselgrunde til Naturlæn, 2 Dele, indbunden 2 Rdlr. 3 Mk. 2) Rifts Anviisning for Skolelærere i de lavere Skoler, til deres Embeds rette Førelse, oversat af Mag. L. Hasse, indbunden 5 Mk. 3) Langebeking, eller Bidrag til den danske Literairhistorie, uddragne af Jacob, Langebeks efterladte Papirer, ved Prof. Nyerup, indbunden 5 Mk. 4) Marmoriels nyeste Fortallinger, 1 Bind, oversat af Prof. Rahbek, indbunden 1 Rdlr. 5) Bidrag til General=Admiral=Lieutenant Greve Frideriet Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse, med Grevens Portrait og hans Æreminde paa Jægerspriis, samt et Kobber over Dokken, samlet at Hr. Professor Treschou, indbunden 4 Mk. 6) Evangelisk Christelig Pialmebog, samlet af et Selskab, og udgivet som et Forsøg ved Dr. N. C. Balle, Biskop i Siellands Stift, første og andet Hefte, indbunden 3 Mk. 12 s.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
2) Rabbers Prosaiske Forsøg, 4de Samling indbunden 4 Mk. 8) Rahbers pottisk Forsøg, 1ste Deel, indbunden 4 Mk. 8 s. 9) Landsbyen Agnielas, af J. B. Polin, oversat af det Franske ved J. K. Høst, indbunden i Mk. 8 s. 10) Campes Ledetraad ved den christelige Religions=Underviisning for den mere cativerede Ungdom, indbunden 2 Mk. 8 s. 11) Den retskafne Familie, et Forsøg til den huuslige Andagts Befordring, især med Hensyn til den voxne Ungdom af Hr. Pastor Liebenberg, indb. 2 Mk. 8 s. 12) Hübners bidelske Historier af det gamle og nye Lestamente, indbunden 2 Mk. 12 s. 13) Den danske Huusmoder, med hosføiede Kogebog for Borgere og Landalmuen, af Carl Müller, indhanden 3 Mk. 14) Advarsel til de Studerende, i Henseende til deres Sundhed, indbunden i Mk. 12 s. 15) Faller og Fortællinger for unge Læsere af begge Kiøn; af Prof. Tode, indbunden 3 Mk. 8 s. 16) Helsingøersbuddet eller nyttig og mørende Samtaler, især for menige Mand; oversat af Salzmanns Tharinger=Bothen, ved P. H. Haste, indbundta3 Mk. 4 s. 17, Vild eller Glædens Barn, 2 Deele, indb. 1 Rd. 18) Dannemark og Norges, samt Hertugdommenes Slesvigs og Holsteens a. Geistlige Stat, med hos føiede Register saaledes, som den befindes til November Maaneds Udgang 1795, trykt til Aaret 1796, indbunden 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1796-08-19
Hermed følger et Tillæg.)
Jyske Efterretninger, 1796-08-22
Tanker og Freden(af Archenholzes Minerva. Mai 1796.) Folkets Ønske, Republikens Vel, Regieringens Pligt, Europas Trang er - Freden. Uden Freden er enhver Plan til Finanternes Ophielpelse urimelig og lader sig ikke udføre. Regieringens usikkre Gang i sine første Skridt, Jacobinernes Haab, de Formuendes Misfornøielse, nogle Lovgiver Journalisters Vildfarelser, vor Ærgierrighed, og Engelands Nænker - var hidtil hindringer for Freden. Det nye System, som Directoriet synes at følge, maae opvække grundet Haab om, at see den snart sluttet. For at udvirke en Revolution, maae man smigre den Fattige og true de Rige, men naar man vil erholde en Regiering: saa maae man give den de Formuendes Sikkerhed og Tilfredshed til Grundvold; dette er Samfundets Baand. Saalænge man vil skrige imod de Rige, og saalænge, Stadsestuerne og Kaffehusene ere fulde af Factionister, vil man give Embederne børt til Kieltringer, for hvilke al Orden er ligegyldig, hvilke under Masken af energiske Patrioter, føre Regieringen til sin Ødelæggelse fra et Fald efter det andet; de misfornøiede Eiendoms mænd fatte Nag til Regieringen; ingen af dens Operationer vil lykkes, og det uvisse Europa, som ikke seer nogen Fasthed i vor Forfatning, vil vente paa nye Rystelser, og sætte Freden op.
Jyske Efterretninger, 1796-08-22
Saalænge Lovgiver-Journalister endnu giøre Navnet: skikkelige Folk, til et Spotteord, og vil vedblive den i Politiken utilgivelige tossede Fremgangsmaade, at give den offentlige Velstands Fiender dette hæderlige Navn: saalænge de endnu fremture med, at slaae til Larm, og at udbrede det Rygte, at man seer Chouans og Royalister overalt; saalænge vil ogsaa de svage Mennesker, som udgjøre Fleerheden iblandt det menneskelige Kiøn, Aalborg. befinde sig i Uvished, og ikke vove at erklære sig frimsdigen, af Frygt for at det modrevolutionistiske Partie dog nok maae være stærkest og talrigst.
Jyske Efterretninger, 1796-08-22
Den offentlige Mening existerer kun svagt iblandt Pøbelen i Smaaestræderne og paa Værtshusene; den Mening, som omsider altid afgiør Folkets Skjebne og Statsmændenes Roes, danne sig paa de Steder, hvor den berømte Lærde, den virksomme, retskafne Kiøbmand, hvor de ved Talenter udmærkede Øvrighedspersoner og Lovkyndige, hvor de ved sin Daad berømte Militairpersoner og alle oplyste Borgere forsamle sig, hvilke en god Opdragelse og deres Eiendommes Jnteresse nødvendigen giøre til Vogtere over Samfundets Orden, til Retfærdighedens Venner, og til Fiender af Vilkaarlighed og Anarkie. Naar denne med saa meget Bitterhed udraabte talrige Klasse af Borgere bliver tilfredsstillet, raadspurgt og brugt, saa gaaer Regieringen sin Gang af sig selv, uden Frygt og Hinder. Naar man derimod skyder denne Klasse fra Forretningerne, naar man forbittrer den ved Trudsler, eller foruroliger den ved uretfærdige Skridt, saa har en Regiering, der er overladt til en vægelsindet Pøbels strie Strøm, intet andet Valg, end den anarkiske og terroristiske Magt, som ei kan være, og som drukner sig selv i de Strømme af Blod, hvilke den udgyder, eller den militairiske Magt, som stedse og allevegne dræber Friheden, og uundgaaeligen fører Terroriemen frem.
Jyske Efterretninger, 1796-08-22
Man paastaaer stedse, at man ikke paa engang kan være retfærdig og revolutionistisk, at man, hvis man vilde redde Friheden, maae opsætte Retfærdigheden til roligere Tider. Men Dyden maae altid have Lasten, Friheden altid Fiender at vaage og seire over; følgelig maatte man altid undertrykke Friheden ved vilkaarlige og efter Omstændighederne indrettede Love, under det tomme Paaskud, at redde den. Dersom J ikke ere retfærdige, saa vil i blive frygtede en Stund, bestandig afskyede, omsider foragtede og uundgaaeligen straffede med Død og Skiendsel. Hvis J derimod har den ædle Kierlighed, at følge den strænge Retfærdigheds Grundsætninger: saa grunder J Friheden paa en agtværdig og fast Basis, eller J vilde i det mindste, om Skjebnen afgjorte det anderledes, ligge under med Roes.
Jyske Efterretninger, 1796-08-22
(Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1796-08-22
Constantinopel, den 10 Julii. Den franske Gesandt Hr. Verninge, har her gjertet Skridt, som giør stor Opsigt. Han har ladet bekiendtgiøre, at de mange franske Officerer, der havde forladt deres Fædreneland, især udi Robertspierres Tid, og givet sig udi tyrkisk Tieneste, hvor de opførte sig ganske roelig og ordentlig. Disse har han nu fordret tilbage, at de strax skal forlade tyrkisk Tieneste og inden en kort Tid tillige de Ottomaniske Stater. Dette sidste er dem afslaaet, fordi Porten frygter for, at de skulde træde i nærmeste Potentaters Tieneste, som kunne skiønne paa, og belønne, deres Talenter. Nu siger man at de for største Deelen begive sig til Maltha, hvor de kan blive farlige for Tyrkerne, da Maltheserne udruste mange Kappere imod Tyrkerne og tilføie dem stor Skade.
Jyske Efterretninger, 1796-08-22
De sidste Efterretninger fra Adrianopel lyde ikke gunstige, thi de bevæbnede Rebelleres Antal i Rommelien formerer sig immer og mange af Portens Tropper ere slag, ne af dem, hvis Tab man beregner til 10,000 Mand. Skulde endogsaa dette Angivende være alt for stort, saa er det dog imidlertid vist, at der er sendt Ordre til flere Paschaer strax at haste med Troppeforstærkninger og sende samme til Adrianopel.