JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-13
Skov. Auction. afholdes i Søndergaarde Skov Onsdagen den 22 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, over endeel paa Roden staaende Bøgetræer og en betydelig Deel Bøgendhugning. Tillige opbydes dermed 10 Favne storslaaet tør Bøgebrænde, som staaer ved Erholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-13
Jfølge passeret Udpantning for Kongelige Skatter, Brandcontingen m. M., bliver det Snedker Jens Boesen Voss tilhørende, i denne Byes Grønnegade under No. 171 beliggende, Egebindingsværks Huus, bestaaende af 2 1/2 Fag, samt en Gaardsplads, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, den 1,15 og 29 Decbr. førstk., hver Gang Kl. 11 om Formiddagen. De 2 første af disse Auctioner afholdes paa Byens Raadhuus og den 3die i selve Stedet. Conditionerne kunne strax erfares her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Byefogedcontoiret, Faaborg den 3 Novbr. 1843.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-13
Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-13
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Karethmager Just Hansen og senere afgangne Enke Mette Nielsdatter her af Staden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26 Octbr. 1792, til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteret i Boet. Odense Raadstue den 1 Novbr. 1843. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-13
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Kromand Christen Jørgensen og senere afgangne Enke Johanne Jørgensen, fød Hjorth, der af Staden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26 Octbr. 1792, til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteret i Boet. Odense Raadstue den 4 Novbr. 1813. Borgermester og Raad. Overeensstemmende med Placaten 26 August 17de indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Uhrmagermester Hans Dreier heri Byen, med deres Fordringer at fremkomme og for Undertegnede at beviisliggjøre. Byefogedcontoiret, Faaborg den 3 Novbr. 1813. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-13
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Retter, ere Creditorerne efter afdøde Stolemager Christian Leth Holm og Hustrue Christiane Marie, fød Christensens fælleds Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til med deres Fordringer at fremkomme og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byefogedcontoiret, Faaborg den 3 Novbr. 1843.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-13
Wiborg. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
22 Aargang. No 191. Fyens i Stifts. Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Trykkes og udgives i Odense af Soren Hempel, Cancellieraad. Tirsdagen. 14 November 1843.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Jndhold. Udlandet. Storbrittannien, Frankerig. Spanien. Preussen. Tyrkiet. Sverrig. Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Fædrelandet. Blandinger, Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
udlandet. Storbrittannien. Der er atter Udsigt til at et skjønt og rigt Landstrøg i Ostindien, nemlig Fyrstendømmet Pentschab eller Lahore, vil blive indlemmet i de brittiske Besiddelser. Den regierende Fyrste Shere Singh er tilligemed sine to Sønner bleven myrdet, hvorved Uorden og Blodsudgydelse er kommen til at høre til Dagens Orden. Shere Singhs altformaaende Minister, Dhyan Singh, havde nemlig sammensvoret sig med Generalen Ajeed Singh og da denne af sin Fyrste fik Ordre til at holde en Revne over de ham undergivne Tropper, stillede han nogle slet armerede Ryttere i de forreste Rækker. Shere Singh yttrede sin Misfornøielse hermed, der opstod en Ordstrid, som endte med at Ajeed med sin Pistol skjød Shere gjennem Hovedet, afskjar det, satte det paa en Landse og reed til Byen. Her blev Palladset stormet, alle Sheres Koner og Børn af hvilke Sidste eet var kun 2 Dage gammelt bleve myrdede, og den afdøde Runsit Singhs 10-aarige Søn, Daleep Singh, udraabt til Fyrste. Senere blev Ministeren Dhyan Singh myrdet af Ajeed og denne igjen af et andet Parti. Den brittisk-ostindiske Hær har strax gjort en Bevægelse henimod Landet. (Shere Singh var den tredie Fyrste efter Runsit Singh; paa den Sidstnævntes Søns, Kurruck Singhs, Begravelsesdag omkom dennes Søn Naa Rehal Singh, idet en Bjælke nedstyrtede paa ham fra Stadens Port. Derpaa fulgte Shere Singh, som hidtil havde været Gouvernør i Cachemir og egentlig var avlet ved Ægteskabsbrud af en af Runjit Singhs Koner, men dog var bleven anerkjendt som Prinds af Blodet. - Landet har henved 4 Millioner Jndbyggere, en Armee paa henved 75,000 Mand, hvoraf de 30,000 ere regulaire Tropper, fortrinligt inddøvede af franske Officerer. Jndkomsterne ere aarligen 2 og Udgifterne 1 1/2 Million Pd. St. og i Skatkammeret skal der ligge opdynget over 40 Mill. Pd. Sterling.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
J Mexico er der indtraadt en alvorlig Spænding mellem den mexicanske Regjering og den brittiske Gesandt. Blandt de Flag, som Mexicanerne havde erobret fra Texanerne, var ogsaa et engelsk, og dette blev opstillet blandt Trophæerne i den Sal, hvor Man høitideligholdt Fæstningen Tampicos Overgivelse af Spanierne. Den brittiske Gesandt, Hr. Doyle, fordrede det nedtaget og da Santa Anna vægrede sig derved gik alle Engellænderne bort fra Festen. Da det samme Flag paany udstilledes ved en anden Fest, erklærede Hr. Dovle alle diplomatiske Forbindelser mellem Engelland og Mexico for afbrudte, og afsendte strax Depescher desangaaende til Admiralen i Stationen ved Jamaica.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Frankerig. Hertugen af Anmale, som nu er ankommen til Rom, skal egentlig være sendt i et hemmeligt Ærinde, han skal nemlig anmode Paven om at formaae Geistligheden til en storre Lydighed imod Julidynastiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Staden Lyon har stilet en energisk Petition til de Deputerede og opfordret til ikke at bevilge de til Parises befæstning nødvendige Penge og at andrage om disse Værkers øieblikkelige Sløjfning. Jkke destomindre gaaer det lige rask frem med Arbeiderne. Alle Vagthusenindrettes saaledes, at de, naar Kampens Time slaaer kunne omformes til formelige Forter; Skydehullerne ere ikke at see udvendigen, men i et Nu kan den tynde Beklædning gjennembrydes og da kunne de skjulte Kanoner bestryge Boulevarder, Gader og Torve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Den unge Vicomte af Beaufonds, som har myrdet en ung Dame, hvis Haand Familien nægtede ham, er dømt til 2 Timers offentlig Udstilling paa Torvet i Amiens samt til Galeistraf paa Livstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Spanien. Man siger, at Martine; de la Rosa skal udnævnes til Gesandt i Paris og erholde Titel af "Marqvis de l'Alliance. Det nye Ministerium formodes at ville blive saaledes sammensat: Olozaga Præsident og Udenrigs-, Cortina Jndenrigs-, Serrand Krigs-, Cantero Finants-, og Luzurriaga, tidligere Præsident i den kgl. Ret i Barcelona, Justitsminister. Preussen. Uniformer og Fjederhatte skulle, som Man paastaaer, snart aldeles forsvinde og hele Hæren skal istedetfor have Hjelme og broderede Vaabenkjoler, hvormed de skulle møde endog i Selskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Tyrkiet. Det østerrigske Flag er bleven groveligen insulteret i Constantinopel. Da nemlig et østerrigsk Koffardiskib var beskjæftiget med at losse, blev Mandskabet bestandigen udskjældt og forhaanet af Pobelhobe paa Strandbredden, indtil endelig en kæmpestor Baadsmand stødte en af de Værste tilside. Nu overmandede Pøbelmassen Skibsfolkene, stormede ombord, nedrev Flaget, tog det med paa Land, hvor de udbredte det og - -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
(Børsenhalle.) Sverrig. Det hedder fra Malme: "Forrige Løverdag (den 21 Octbr.) under Patrouilleringen med den herværende Patrouillebaad opdagedes en død Fisk, liggende paa Saltholmsrevet, hvilken havde et usædvanligt Udseende og var saa stor, at Baadens Besætning ikke kunde bringe den hid, hvorfor Folkene besluttede at seile hertil, og senere paa Formiddagen afgik 6 Mand for at afhente Fisken; men ogsaa denne Gang kom de tilbage med uforrettet Sag, dog medførte de Kiævebenene, Skæl og Finner af dens Hals og Ryg, og afgave følgende Beretning om dens Størrelse og Udseende: Den havde et kort Hoved med et saa stort Gab, at en Mand kunde passere det, Tænderne vare korte og hvasse, Fiskens Længde, Halen iberegnet, udgjorde omtrent 8 Alen; Halen bestod af hornagtige Finner fra 1 til 6 Qvarteers Længde, som i den yderste Ende vare af en Skikkelse som en kløvet Pen eller Vifte; Fiskens Krop var rund, meget feed og trannet samt saa tyk som en almindelig Oxe; den havde hornagtige Finner paa Ryggen, den forreste Halvdeel af Kroppen havde Skæl saa haarde som Horn større og mindre, fra 2 til 4 Tommers Størrelse, og den anden Halvdeel indtil Halen var glat og dens Farve lyseblaae. Det er ærgerligt, at der ikke blev gjort videre Forsøg paa at bringe den omtalte Fisk herhid. Hvis ikke de Danske have taget den, er den vel bleven fortæret af Fuglene, som allerede i Løverdags havde begyndt at hugge Hul i samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
En ny Construction af Kanoner med saakaldet Kammerladning, efter en Model, som er bleven foreslaaet af Hofmarskal v. Wahrendorff, vækker nu Opsigt i Sverrig. Forsøg med en 72-Pd. Piece af denne Model ere under Løbet af Sommeren og Høsten blevne anstillede i s Sverrig under Ledning af en særskilt for dette Øiemeed nedsat Commission, og det skal herved have viist sig, at Kammerladningsproblemet ogsaa for Stykker af saa svær Caliber nu er blevet fuldkommen løst, efterat Man forgiæves har spekuleret derpaa i flere hundrede Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Fra Linköping berettes under 28 f. M., at Lieutenant Fahnehjelm har, ved det Brugspatron de Mare tilhørende Toverums=Brug i Smaaland, experimenteret med sit Dykkerapparat, og derved optaget 40 Skpd. Jern, som tilligemed den Pram, paa hvilken Jernet var lastet, var funket i Søen Ykern paa 9 Favnes Dyb i en saa løs Grund, at selve Prammen laae et Par Alen nedsunket under Dyndet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Norge. Om det skandinaviske Selskab hedder, det i Rigstidenden: "En Sag, der her i Landet fortjener den høieste Opmærksomhed, er Oprettelsen af "det skandinaviske Selskab, i Kjøbenhavn. Dette Selskabs hæderlige Formaal, at virke til Udviklingen af de nordiske Rigers Nationaliteter samt en lettere litterair Communication og en beqvemmere social Forbindelse, er Noget, som især hos os, hvor de litteraire Tilstande ere saa forkuede og sammenkrympede, burde omfattes med en levende Jnteresse. Jmidlertid er det ikke synderlig troligt, at den Mathed, der synes at hvile over vor Hovedstads aandelige Liv, vil tillade, at Man her tager sig stort af denne Sag. Man har i det mindste hørt mange Yttringer mod de skandinaviske Tendentser i det Hele taget. Men maaskee tor Man troe, at disse hovedsageligt have været rettede mod de svage Tegn til Ønsket om en politisk skandinavisk Union, som af og til have viist sig i Nabolandene. Foruden den Sympathie, som det skandinaviske Selskabs Formaal allerede ved Sagen selv maa vække hos enhver Nordbo, der har Jnteresse for sit Fædrelands Culturudvikling, og som i denne Henseende erkjender Vigtigheden af et indhyrdes aandeligt Sammenhold mellem de tre beslægtede Riger, har Selskabet desuden blandt sine Medlemmer Mænd og Navne, der giver det en uomstødelig Betydning og Ret til Agtelse, og dette er en Omstændighed, som i vore Forhold ikke er uden Vigtighed. Vi have i dette Blad af danske Tidender leveret Referater om Selskabet hidtil afholdte tvende Møder, og vi anbefale Sagen til vore Landsmænds Opmærksomhed. Der er udvalgt en sorial Committee og en litterair Committee og denne sidste har blandt Andet omtalt Jstandbringelsen af et skandinavisk krittisk Tidsskrift, i hvilken Anledning Man har villet vide, at dette allerede skulde være projecteret, som det hedder, af en norsk Lærd, med hvem Man da vilde træde i Forbindelse. Vi vide ikke, at der - i det mindste her i Christiania – af nogen "Lærd, Litterator eller Boghandler er paatænkt en saadan Entreprise, hvis almindelige Nytte ellers er meget viensynlig. Foretagelsesaanden er hos os svag i disse Retninger og der er derfor Mange, som med Forundring have læst hine i det skandinaviske Selskab faldne Yttringer. Det vilde under enhver Omstændighed være ønskeligt, om den litteraire Committee i det skandinaviske Selskab vilde udtale sig lidt nærmere om den Kundskab, den har til hiint i Norge paatænkte Tidsskrift, hvorom Man her ikke har hørt tale, for at de, der hos os interessere sig for Sagen, kunne faae de nødvendige Anviisninger til dens nærmere Undersøgelse."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Fædrelandet. Blandinger. Conferentsraad Collin er atter iaar valgt til Formand for Kunstforeningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
J Trykkefrihedsselskabets Bestyrelsesmode den 31 Octbr. fremlagdes et Brev fra Folkebladets Redacteur Mag. Monrad, indeholdende det Forslag til Bestyrelsen : i et særskilt Skrift at udgive de Artikler, som ikke havde kunnet passere i Dansk Folkeblad, fordi deres Optagelse i et uprivilegeret Blad efter Cancelliets Formening vilde være i Strid med det de privilegerede Blade forundte Privilegium. Fra Skriftcommitteens Side, hvilken et Revisionsark af det sidst beslaglagte No. 35-36 af Folkebladet var blevet forelagt, meddeeltes det, at den var af den Overbeviisning, at den deri indførte Artikkel ikke indeholdt noget imod Lovene stridende, og at den maatte ansee den forat være af lignende Værd som den i No. 2223, om hvilken den forhen havde yttret sig. Det vedtoges eenstemmigen, at Redacteuren skulde bemyndiges til, i en særskilt Samling at udgive saadanne Artikler, hvilke det af den i Skrivelsen anførte Grund var blevet eller i Fremtiden maatte blive nægtet at passere i Folkebladet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Den sidst supprimerede Artikkel, som omhandler de sachsiske Stænders Virksomhed, berører ikke nogen Begivenhed, der er yngre end 4 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Under Overskrift: "Aarhuus Latinskole, yttrer en Jndsender i Kbhposten Følgende: "J denne Skoles Program for 1843 omtaler Rectoren, een i et kjøbenhavnsk Blad forrige Aar fremsat Sammenligning mellem Frederiksborg og Aarhuus Skoler, hvorved det Resultat var udkommet, at Frederiksborg Skole havde for faa Gratist-Pladser og Aarhuus Skole var i Forlegenhed med at uddeele sine. For at godtgjøre denne tilsyneladende Forlegenhed anførtes ikke: N. N. er Embedsmand, eier flere Gaarde i Aarhuus og en Gaard paa Landet, hans Søn nyder Skolens Stipendium; eiheller: N. N. eier flere Gaarde i Aarhuus, begge hans Sønner have Gratist-Pladse i Skolen; men der fremsattes, hvad der med rene og klare Ord staaer i Aarhuus Skole=Program for 1842: at Sognepræsterne for Stor ring, Harritzlew, Wibye og Schiødstrup havde Gratistpladser for deres Sønner og det formeentes, at disse fire Præstekald maatte ansees for at være blandt de bedste i Aarhuus Stift. Ved at læse Programmet for dette Aar sees, at Herredsfogden for de meget indbringende Hads og Ning Herreder har to Sønner i Aarhuus Skole, som begge have fri Underviisning. J hvor peent det forresten kan være, hvad Rectoren anfører om Trangsattester og Børnenes Aands-Evner, saa lader det sig dog ei saa let bortraisonnere, at den Skole maa være i en yderlig Forlegenhed med Uddelelsen af sine Naadegaver, naar den bortgiver til Børn af Embedsmænd, som have de saakaldte fede Embeder, hvad der i Fortiden var bestemt for fattige Skolebørn." Slægtninge af en i 1811 i Antwerpen afdød dansk Undersaat, Andreas Christensen, anmodes om at melde sig paa Kjøbenhavns Raadstues 1ste Sekretariat. Odense. (Diligencepost) J "Fædrelandet læses: "Vore Søndagsnummere, der, helligede Videnskab og Konst, ingen Andeel tage i den daglige Kamp, pleie at slippe igjennem Gjennemsynets Haarst; men Mennesket spaaer, Gud raaer, - vort Gaarsnummer ligger dog forseglet paa Cancelliets nærmere Ordre i det bruinnichske Bogtrykkeri. Det indeholdt en Anmeldelse af Crusenstolpes nyeste Skrift "Stallingar och forhallanden, sjunde brewet", der, efter at have meddeelt en Skizze af Forfatterens Liv, hans politiske og litteraire Charakteer, kortelig angav Skriftets Hovedindhold og sluttede med et i Originalsproget aftrykt, ogsaa for os Danske interessant Citat deraf. Beslagraaden har en eneste Gang tidligere gjort et Søndagsnummer til Gjenstand for sin Embedsvirksomhed, idet han havde faaet det Jndfald, at Begrebet af "politiske Nyheder og Efterretninger" ogsaa indbefattede Anmeldelser af politiske Skrifter. Dengang erkjendte Cancelliet hans Handlemaades Absurditet, og gav vort Nummer fri; men om det høie Collegium nu, da det af sine øvrige Conseqvenser er drevet et langt Stykke nærmere henimod det samme store fælleds Endemaal for saamange velmeente Bestræbelser, vil blive i denne Conseqvens eller ikke, det tiltroe vi os ikke prothetisk Evne nok til at forudsige. (Ondsendt.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Ex relatureserre, fere est mentiri Saameget et venligt Besøg af den gamle herlige jydske Digter Steen Steensen Blicher glædte mig, saameget derimod smertede det mig, da jeg opdagede, at han paa sin vandrende Omreise her paa Langeland ogsaa havde taget Hvile i en ædel og falsk Rygtegribers Fabrik, thi der gives altid nogle af disse paa ethvert Sted, som saa velvilligen misleder den Ubekjendte, og som man vanskeligen kan tage sig ivare for Fortællingen og Pistol=Duellen paa Langeland i Krigens Tid, som Hr. Blicher nu offentligt har sat til Skue, afgiver et sikkert Beviis derpaa; den er af Hr. Blicher fremsat saaledes, at den ene Halvdeel er feillagtig og den anden en aabenbar Logn i Henseende til Degnekonen, som eneste Aarsag til Duellen. Neil Aarsagen var denne, en Landværns-Officeer Munderlok traf paa sin befalede Natterunde et Vagthold af de faste regulaire Tropper, med hvilke Lieuten. Majus skulde have Tilsyn, i en farlig slumrende Uorden; i sin Naport til Commandocontoiret meldte han dette. Lieuten. Majus fik derfor en Snyde; han besluttede at hævne den, og faldt. Dette var Aarsagen; thi jeg kjender paa det nøieste den hele sørgelige Affaire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
J et halvhundrede Aar har der kun været bosat i Snødde een Degnekone, som nu er Enke; stedse har hun i den lange Række af Aar, jeg har kjendt hende, ført et sædeligt, christeligt Liv og Levnet; hun var en flittig Huusmoder, kjærlig Hustrue til en agtværdig retskaffen Mand, som var Degn og Skolelærer; af Alle, som kjende hende, er hun baade agtet og elsket, og bær sine graae Haar med Ære. Hvorledes nu Hr. Blicher kan iblinde overtale sig til paa en nedværdiget Maade ved en falsk Fortælling, at sætte den ærværdige og gudfrygtige gamle Degnekone i den offentlige Gabestok, det er mig ubegribeligt; Enhver maae jo troe fuldt og fast, at det er om den endnu levende gamle Degneenke Digteren har skrevet saa smukt, og kan ingen Anden være. Hr. Steen Steensen Blicher opfordres altsaa herved til, for Enkens Skyld, enten offentlig at tage sine Ord tilbage, eller opgive sin Fortællings slette Hjemmelsmand og uædle Bihjelper, der har bragt en fæl Kræftskade ind i det skjønne Frugttræe, som Hr. Blicher ved sin Omreise bestemte sig til at plante. Aldershvile i Snøde den 9 Novbr. 1813. Wilhelm senior, Pastor emeritus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Da Dhrr. Jacob Holm & Søn, som de Første her i Riget der have udsendt Fartøier paa Fiskerie i Sydhavet, og derved efter Beretninger i offentlige Blade fortjent mange Penge, saa var det ønskeligt, om Nogen i Provindserne vilde følge bemeldte Huses Exempel; thi her i Fyen er ikke en eneste Mand, som, saavidt Jndsenderen bekjendt, holder Fartøier til Fiskerie i det Store, og ønskeligt var det derfor, om der kunde danne sig en Committee til at udarbeide Jndbydelsen til en Actietegning for hele Fyen, for at faae slig en Sydfarts-Expedition bragt istand, som vistnok vilde kunne rigeligen forrente sig, og muligen at Exemplet kunde være gavnligt og frembringe flere lignende Committeer og Jnteressentskaber i dette Øiemed. For længere Tid siden spurgte en Jndsender i dette Blad, om det ikke var paa Tiden at inddrage Vognmandsløkkerne, og om den Tid endnu ikke kunde være kommen, da Byens Grundeiere kunde faae deres Jorder udskiftede; herpaa er aldrig bleven meddeelt Svar, skjøndt det var to Spørgsmaale, som interesserede mange her i Byen, og Gud maa vide om det kunde hjelpe noget, at de her bleve besvarede. Dog mine Herrer Repræsentanter, Dem kan man bede om Svar herpaa; thi at en Grundeier, som eier en ikke ubetydelig Grund, skal svare en stor Grundskat, og Byen nytter hans Grund, er det billigt, nei - betal Grundeierne tilbage hvad de have betalt i Grundskat, og afkjøb dem deres Eiendomsrettighed i Byens Jorder - om de med dem derom kan forenes - saa er der vist Jngen der klager; men i modsat Fald, det vil sige dersom Udskiftning nægtes, da bliver der kuns een Vei aabet for Grundeierne og det er, at Samtlige forene sig om, i denne Sag at foredrage Samme for Stiftets høie Gouverneur eller Hs. Majestæt, vor elskede Konge og Byens bevaagne Ven. - Dog om Stiftet i denne Sag og efter dette Jnserat, vilde indberette Samme, vilde saadant vist være gavnligt. En ikke Grundeier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Naar de kjøbenhavnske Aviser fortælle os, at Rugbrød der kan leveres Fattigvæsenet til 1 1/2 3/4 a 1 1 1/2 s. pr. Pd., og vi saavide, at i det frugtbare Fyens Kjøbstæder Brødprisen er langt høiere *), da paatrænger umiddelbar det Spørgsmaal sig: Hvad kan vel Aarsagen dertil være? At Arbeidslønnen i Kjøbenhavn er dyrere, at Jldebrændsel og Korn ved Fragt og Consumtion der maa fordyres, at Malepengene maaskee der ere omtrent det Dobbelte, det kan rimeligviis ikke fremkalde, at Brødet der leveres billigere. At Rugbrødbagerne i Kjøbenhavn kun kan benytte Opnvarmen til Rugbrød uden forud at 3) J en fyensk Kjøbstad var Brodtaxten i October 2 1/2 s. pr. Pd. Brød eller 7 1/2 Pd. for 1 Mk., men den blev efter Andragende fra Bagerne igjen forandret til 7 Pd. for 1 Mk., der beløber 2 4/5 sk. pr. Pd., en Priis der alt var bestemt i 2 andre Kjøbstæder. tage Gavn af den til Hvedebrøds Bagning *), kan vel heller ikke virke en større Priisbillighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Hvad der nu er Aarsagen til Priisforskjellen, det anmodes Kyndige om at forklare. Ogsaa var det ved samme Leilighed interessant om det kunne oplyses, hvorvidt der iaar, da Rugen ikke alene ei er dyr, men meget vægtig, gives mere Brød til lige Priis end for omtrent et Par Aar siden, da Rugen langtfra veiede saameget. *) Saadant er idetmindste Tilfældet i en fyensk Kjøbstad, hvor ingen Rugbrødbager er, men hvor Brødet nu koster 2 2/3 s. pr. Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
AVERTISSEMENTS. Hr. Commissionair T...., som forhen har været bosat i Kjøbenhavn og nu efter Sigende opholder sig i Odense, anmodes herved inden 1 Decbr. d. A. at afgjøre sit Mellemværende med mig, da jeg ellers seer mig nødsaget til at offentliggjøre hans Opførsel. Marienhoff pr. Aarhuus den 1 Novbr. 1813. J. Spendrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Ny Tobaks= 8 Cigar-Fabrik paa Overgade No. 58.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
At Undertegnede i Morgen, Tirsdagen den 7 Novbr., aabner sit Tobaks=Udsalg og at samme er forsynet med alle Sorter Røg=, Snuus= og Skraatobak, samt et velassorteret Lager af Cigarrer i bedste Qvalitet, som Alt udsælges til Nutidens billigste Priser, har jeg den Ære herved at bekjendtgjøre, anbefalende mig til et æret Publikum, med Forsikkring om i enhver Hen Ærbødigst seende reel Behandling. Odense d. 6 Novbr. 1843. A. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-11-14
Nyt Ølbryggerie i Assens.