Viborger Samler, 1849-06-05
J Torsdags vedtoges Regulativet for Folkethingsvalgene og den efter sammes Vedtagelse udsatte § 18, der lyder saaledes: § 18. Til Folketinget vælge Østifterne og Nørrejylland 100 Medlemmer. Valgene foregaae i Valgkredse efter den nærværende Valglov vedføiede Fortegnelse. De nærmere Bestemmelser for Slesvig, Jsland og Færøerne forbeholdes. Derpaa forhandledes i et nyt Møde samme Aften og i Fredags Formiddags indtil § 63. J Løverdags har Forsamlingen sluttet Valglovens endelige Forhandling. Paa Mandag (igaar) læses samme tredie Gang, hvorefter formodentlig Forsamlingens Slutningsmode vil blive holdt paa Tirsdag (idag).(Fædrel.) Kongl. Kundgjørelse til Rigsforsamlingen angaaende Slottene, Domainerne og Hs. Maj. Kongens Civilliste: 1) Følgende Bygninger osv. erklæres for Statseiendom, der for Statens Regning bliver at vedligeholde: Slotteene Christiansborg, Rosenborg, Frederiksberg og Frederiksborg, Kronborg, Eremitagen i Dyrehaven, Palaierne i Roeskilde og Ovense, Commandantboligen i Fredericia samt Coldingshuus Slots Ruiner. Den indvendige Jstandsættelse og Vedligeholdelse af bemeldte Localer, der i tilbørlig Stand overleveres Civillisten, samt alle ved Opholdet sammesteds foranledigede Udgifter, saasom til Opvarmning, Belysning m.v., bestrides af Civillisten, der ogsaa vedligeholder Haverne. Om Rosenborg Slots Have forbeholdes nærmere Bestemmelse. Enkedronning Marie Sophie Frederikke forbeholdes Benyttelsen af Frederiksberg Slot, og Have. Hvorvidt noget andet Medlem af det kgl. Huus i Tiden maatte være at anvise Bolig paa de fornævnte Slotte, og under hvilke Betingelser, fastsættes ved Lov. 2) Domainerne ere Statens Eiendom. Den Kongen forbeholdte Benyttelsesret med Hensyn til Beboelseslocalerne paa de ovennævnte Slotte og Haver finder under lignende Betingelser Anvendelse med Hensyn til de Slotte eller Hovedbygninger &c.,der findes paa Domainerne. Da Hs. Maj. dog alene ønsker, at benytte Frederiksgave Hovedbygning i Fyen, skulle alle øvrige til Domainerne hørende Slotte og Hovedbygninger med Haver, saavidt muligt, søges bortleiede, forsaavidt det ikke maatte findes hensigtsmæssigt at afhænde dem. 3) Charlottenborg Slot forbeholdes fremdeles for Staten til dets nærværende kunstneriske Anvendelse. Til Opbevaringssted for Statens Samlinger og Museer bestemmes derhos Palaiet i Kalleboderne, imod at Høiesteret anvises andet passende Locale; de nærværende Beboere af bemeldte Palai opsiges til Fraflyttelse, mod eller uden Vederlag, og Kunstmuseet fraflytter dets Gaard i Dronningens Tvergade. 4) Til Bortleie eller Afhændelse, efter nærmere allerh. Beslutning, navnlig forsaavidt angaaer den nogle af det kgl. Huses Medlemmer fortiden indrømmede Benyttelse, bestemmes: Det eller de af de 3de ikke privat Eiendom værende Palaier paa Amalienborg, som ikke maatte finde Anvendelse som Hotel for Udenrigsministeriet og for en af Statens Samlinger; Palaiet Nr. 123 i Amaliegade; Rosenborg Slots Vadskerhuus; Kunstmuseets Gaard i Dronn. Tvergade, efter at Museet er flyttet; Charlottenlund Slot og Have; Kongens Gaard i Nykjøbing i Sjælland; Fredensborg Slot, forsaavidt det ikke maatte kunde finde Anvendelse til offentligt Brug efter en nærmere udarbeidet Plan, Marienlyst ved Helsingør, forsaavidt det maatte bekræfte sig, at det er mindre hensigtsmæssigt til Jnvalidebolig; men i hvert Tilfælde skal dog det Beløb, som maatte indkomme ved dette Slots Bortleielse eller Salg, anvendes til Bedste for Jnvaliderne; samt naar det kan undværes eller anden billigere Amtmands bolig kan erholdes (begge Dele ere heldigviis Tilfældet), Aalborghuus. 5) Samtlige under Nr. 3 og 4 nævnte Eiendomme ere Civillisten uvedkommende, saavel hvad Jndtægter som hvad Udgifter angaaer. 6) Theatret og Capellet saavelsom alle offentlige kgl. Museer, Samlinger og Gallerier, samt den saakaldte Regaliefond ere Statens Eiendom. Dog forbeholdes yderligere Bestemmelse saavel ang. deres Anvendelse, Jndretning og Bestyrelse, som navnlig ang. Kongehusets Adgang til Theatret og om Capellets Afbenyttelse til offentlige og Hoffester. Ligeledes forbeholdes nærmere at bestemme, hvorvidt den chronologiske Samling paa Rosenborg skal indlemmes imellem Statens Samlinger, eller betragtes som Kongehusets uafhændelige Eiendom, arvelig fra Konge til Konge. Endelig forbeholdes senere at tage Bestemmelse om og hvorvidt Kongen vil overlade de Hs. Maj. efter Christian den 8de tilfaldne private Samlinger til det Offentlige. 7) Kongen har lovmæssig Jagtret paa den kgl. Vildthane saavel som paa alle Domainer. Det Vildt, som Hs. Maj. ønsker at beholde, saavel som andre Naturalpræstationer af Statens Eiendomme, betales af Civillisten, hvilken Udgifterne ved Jagtvæsenet følgelig blive uvedkommende. 8) Samtlige til den kgl. Hofholdning fortiden henhørende, og for Hofkassens Regning nu anskaffede, Meubler og Jnventarier paa de forskjellige Slotte blive efter en af Overhofmarschallatet forfattet Jnventariiliste at overlevere Civillisten til fremtidig Vedligeholdelse. 9) Stats secretariatet for Naadessager bliver at ophæve efter nærmere Forslag fra Finantsministeren. 10) Civillisten afholder selv Pensionerne til de dertil qvalificerede Hofembedsmænd og Betjente, som entlediges i Kongens levende Live. Reglerne for Overtagelsen af Hof-Embedsmændenes og Betjentenes Pensionering ved Thronskifte fastsættes i Pensionsloven. 11) Civillisten bestemmes for Kongens Regjeringstid for Danmarks Riges Vedkommende til 300,000 Species aarlig fra 1ste Jan. 1850 at regne, idet det forbeholdes, nærmere at bestemme det forholdsmæssige yderligere Bidrag til Civillisten, som af de tydske Hertugdommer Holsteen og Lauenborg vil være at udrede. 12) Kongen forbeholder sig, som hidtil, udelukkende Raadighed over Particulairkassens Midler. Hs. Majestæt har med den høieste Grad af Ugennyttighed og ædel Opofrelse afgjort alle de med Civillisten og de dermed forenede Dotationers Fastsættelse, i Folkets Jnteresse. Vor Konge har saaledes overdraget Statskassen alle Domainer, Samlinger, Museer og Kunstanstalter, uden derfor at forlange nogetsomhelst Vederlag, uagtet en stor Deel af disse vigtige Brancher af Statsfor muen paa aldeles privatretslig Vei er tilflydt Kongehuset. Vor folkelige Konge har ved Fastsættelsen af Civillisten ikke overført paa Statskassen de betydelige Udgifter, som ikke personlig vedkomme Ham, navnlig Pensioner og faste Gratificationer af Chatolkassen, hvis Beløb udgjør den særdeles store Sum af omtrent 150,000 Rbd. aarligt; fremdeles Vedligeholdelsen af de af Hs. Maj. Enkedronning Caroline Amalia beboede Palaier paa Amalienborg og Sorgenfri, hvilke skal koste Kongen omtrent 20,000 Rbd. om Aaret, og som for størstedelen ellers vilde have faldet Statskassen til Byrde. Endvidere maae vi gjøre opmærsom paa, at skjøndt Kongen har erklæret at ville afskaffe de høire Hofcharger som lønnede Poster, har Allerhøistsamme dog overtaget de meget betydelige Gager til de overordnede Overcharger, og derved sparet Statskassen en betydelig Pensionsbyrde.