JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
De i Overhusets Møde den 19de Februar forefaldne Debater vare af fortrinlig Jnteresse. Hertugen af Cumberland, der væsentlig for Emancipationens Skyld gjorde Reisen fra Hanover til London, indtog nemlig paa denne Dag første Gang i denne Session sit Sæde i Parlamentet, og hævede ved sin omstændelige Forklating hver hidtil stedfunden Tvivl om hans mueligt forandrede politiske Anskuelse af det irske Spørgsmaal. Efterat have sagt Regjeringen i Almindelighed og Premierministeren i Særdeleshed endeel Complimenter og beklaget at han i Hensyn til den her omhandlede Gjenstand maatte være af anden Mening end denne, vedbliver Hs. kongelige Høihed: "Mylords! det Spørgsmaal til hvis Overveielse vi med det første skulle vorde opfordrede er hverken meer eller mindre end dette: Skal dette Land i Fremtiden være et protestantisk eller et papistisk Land? (Bifald) Jeg siger, Mylords, dette er Spørgsmaalet. Min samvittighedsfulde og moden overveiede Mening er, fra det Øieblik hvori en Romersk-Katholsk indtager Sæde i dette Huus, som Pair, fra det Øieblik hvori en Romersk-Katholsk gives Adgang i Underhuset: at fra det Øieblik af den engelske Forfatning er forandret, og dette Land ikke længere vil være et protestantisk. Jdet jeg saaledes ubetinget lægger min Tænkemaade for Dagen, ønskede jeg dog ei at vorde anseet for en Fiende af religiøs Frihed. Endskjøndt jeg i Ordets meest udstrakte Betydning er Tolorantsen gunstig, vil jeg dog ingensinde kunne give mit Samtykke til, at en romersk katholsk Pair tør sidde i Eders Herligheders Huus, at romerskkatholske Repræsentantere nogensinde skulle have Sæde i Parlamentets Underhuus; og end mindre vil jeg samtykke i, at Romersk-Katholske torde beklæde en Lord Lieutnants, en Ministers eller en Dommers Embede. Dette er min Mening, Mylords, dette har stedse været min Mening; og endnu engang erklærer jeg uforbeholden, at der i Henseende til dette store Spørgsmaal ingen Forandring er foregaaet med mit Sindelag". (Bifald). Hertugen slutter sit Foredrag med at forklare, hvorlunde han som Medlem af den kongelige Familie ikke kunde undgaae her at tale.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Grev Grey var den første der optraadte imod Hertugen, og benægtede paa det bestemteste, at der her handledes om, hvorvidt England skulde være et protestantisk eller et papistisk Land. "Spørgsmagler", saade Greven iblandt andet, er ikke om England skal vare et protestantisk eller et papistisk Land; men om det skal være et deelt eller et forenet Rige. Til Gunst for Emancipationen talte desuden ved dette Møde LordPlunkert og Lord Cantsleren; imod Grev Eldon med sædvanlig Lidenskabelighed, Hertugen af Richmond og Grev Guilford med flere Lorder. Grev Eldon sagde iblandt andet idet han fremlagde en lang Række af antiskatholske Petitioner, at han end havde adskillige saadanne; men hvilke han af Mangel paa tilbørlig Form først maatte sende tilbage; ogsaa havde han een, undertegnet af et stort Antal Koner. (Latter.) Han var ikke vis paa om tidligere Exempler udelukkede Koner fra at petitionere, men han vilde eftersee dette i Registrene. Lord King spurgte, om det var gamle eller unge Koner, Lord Eldon svarede, Dette kunde han ikke sige den ædle Lord, men vist var det at mange Koner kjendte mere til Forfatningen og havde meere sund Forstand end Nogle, der nedstammede fra Kantslere. (Latter.) Lord King svarede atter, at han ikke tvivlede paa, at de i Petitionen yttrede Følelser og Anskuelser vare fælleds for alle Englands gamle Kjærlinger. (Latter.)
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Fra de irlandske Protestanter skal være indløben en ante katholsk Petition med ikke mindre end 641000 Underskrifter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
En af de Gienstande, der i denne Tid giver de franske Blade endeel at bestille er det forestaaende Pavevalg, hvilket Journal des Debats endog tillægger lige Jnteresse for alle christlige Magter, uden Hensyn til Menings-Forskjellighed, fordi der i alle christlige Stater gives Katholiker, hvis Antal over hele Jorden ifølge denne Artikel omtrent udgjør 150 Millioner. Hvo der skal vorde prydet med den tredobbelte Krone er naturligviis end problematisk. Som Candidater nævnes Cardinalerne Gustiani, Macchi og Fesch. Den første understøttes, efter den offentlige Mening i Rom, af Østerrig, den anden, efter franske Blade, af Frankrig, og den tredie modarbeides af Frankrig, men understøttes af Jesuiterne, der muligt ikke torde være de ubetydeligste Allierede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Jfølge den Skildring en af Frankrings anseligste Fabrikherrer nylig i de Deputeredes Kammer gav over det franske Fabrikvæsen staaer det heelt maadeligt til med samme. Som medvirkende Hovedaarsager til Fabrikernes betænkelige Tilstand nævnte Taleren, Herr Petou, Landprang, Bankerotter, Auctionernes Formerelse, og endelig de uhyre Afgifter til Fiscus for Debitorers Forfølgelse. Forsaavidt Hr. Petou paastaaer, at Hussering fremmer slette Varers Afsætning kan man vel ei andet end tiltræde hans Mening.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
En Pariser-Beretning af 24de Februar meddeler tvende mærkelige Nyheder, dog kun som Rygter, nemlig at de end paa Morea værende franske Tropper have faaet Ordre til indtil videre at forblive der, og at Lord Cochrane skal erholde en vigtig Ansættelse ved den russiske Flaade i Middelhavet, hvis Operationer skulle fornyes med fordoblet Virksomhed. General Saldanha har, efter den samme Beretning, strax efter sin Ankomst til Brest afsendt sin Adjutant til London, for af det brittiske Cabinet at fordre Opreisning for Commodore Walpoles Forhold, og agtede i dette Tilfælde atter at afseile til Azorerne; men han har endnu ingen Svar erholdt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Efter at Talen forlængst har været om, at Overgeneralen over den franske Morea Expedition, Marquis Maison, skulde vorde ophøiet til Marskalk af Frankrige, har denne Udnævnelse ved en kgl. Forordning af 22de Januar virkelig funden Sted. Af indløbne Depescher, fra denne General erfares, at de af de franske Tropper besatte græske Stæder begynde at reise sig af deres Aske, og give Tegn paa Liv, Handel og vindskibelig Virksomhed. Pestagtige Symptomer vare aldeles forsvundne.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Spanien. s vigtigste Søehadets Værfter hersker overordentlig Virksomhed, størst i Barcellona, Ferrol og fornemmelig Cadix. Formaalet for disse Anstrængelser er i selve Spanien ei længere nogen Hemmelighed: man vil tilbageerobre hine sydamerikanske Stater, hvilke ved en Række af Mishandlinger bragtes til Fortvivlelse og i denne Tilstand, aftystede de centnertunge Lænker, man havde givet dem at bære, og som forstode at constituere sig saaledes at de europæiske Stater, paa Moderstaten nær, anerkjendte deres Uafhængighed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Ei ganske uden Grund troer man i Madrid at den i de forhenværende spanske Collonier herskende Partie aand gjør dette Øieblik til det beleiligste for hiint store Foretagendes Jværksættelse; dog vedblive vi vor forhen yttrede Formening: den fælleds Fare vil vorde Concentrerings-Punktet for de hinanden ellers modarbeidende Jnteresser, og dette Angreb udenfra vil saaledes endog bidrage til at fremme og befæste de nye Staters indbyrdes Enighed. Spaniens Opofrelser for denne Sag maa altsaa i Hovedsagen blive forgiæves; dog antage vi i fuldkommen Overeensstemmelse med vor ovenfor etablerede Slutning, at denne Operation vil medføre en relativ Nytte for Spanien, den nemlig, idet mindste for Øieblikket at bringe den i samme herskende Partiaand til at tie. Rimeligt er det forøvrigt, at, kunde Penge ene gjøre Udslaget, da var Faren for hine Fristater stor, thi Penge vil den spanske Regjering i dette Tilfælde ei let kunne komme til at mangle; saasom Tanken om atter at kunne gjenvinde Spaniens gamle Storhed vil virke umodstaaelig paa den spanske Nationalstolthed, og bringe hver Grande, hver Kjøbmand og hver Geistlig til uopfordret at nedlægge rigelige Bidrag til Regjeringens Disposition. Erkebiskopen af Toledo skal alene have tilbuden en Million Realer til denne Plans Udførelse.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
En Udskrivning af 32000 Rekruter er paabuden, med dette Mandskab skal den active Armees Regimenter deels completteres, og af Resten skal nye Regimenter for den sydamerikanske Expedition oprettes; Søefolk udskrives fornemlig i baskiske Provindser, hvor de bedste skulle findes. En Afgift af 68 Millioner Realer skal opkræves. Saare forstandigt vilde det udentvivl være om Kongen af Spanien, samtidig med de omhandlede Forberedelser, havde til Hensigt at erklære en almindelig Amnestie, hvilket overeensstemmende med en Madrider Beretning af 12te Februar skal være Tilfældet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Blandinger. Blandt de Skibe der ere blevne afviste fra Terceira befinder sig ogsaa det danske Skib Fortuna, kommende fra Bremen med brasiliske Rekruter; ogsaa det forhen omtalte amerikanske Skib James Cropper blev af Hovedstaden i Colonien Demerara, Georg-Tovn, forhen Stabrak kaldet, er næsten aldeles afbrændt. Skaden anslaaes til 300000 Pd. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Hertugen af Northumberland har for Reisen fra London til Dublin ladet sit Sølv og sine Juveler paa et Aar assurere for 90000 Pd. St. Den forlangte Præmie beløb sig til 25 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Paa Themsen befinder sig et i Amerika bygget og formedelst Slavehandel ved Sierra-Leona opbragt Skib paa 183 Tdr. For hver af de ulykkelige Negre var kun indrettet et 2 Fod, 6 Tommer bredt Rum. De kunde hverken staae eller sidde opreist, og kun paa et eneste Sted fandtes et Lufthul; 250 Negre transporteredes i denne Tilstand,
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Paa Landeveien imellem Deptfort og Hamton afgjordes nyeligt et ganske eget Væddemaal. En 12aarig amerikansk Hest tilbagelagde nemlig, spændt for en Cabriolet, i 10 Timer og 7 Min, en Vei af 100 engelske Miil.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Den 31te Januar var i München, i Odeon, et Kunstnerbal, anordnet med megen Smag. Henimod 2000 Personer vare indbudne dertil. Kongen aabnede Ballet med Geheime-Over: Bygningsraad v. Klenzes Frue, Kronprindsen med Frøken v. Woltanger, Prinds Carl med den berømte Maler Ridder Cornelius's Frue. Den 30te December døde i Koblenz i sit 78de Aar den saa yndede Digterinde Susanne v. Bandemmer, født v. Franklin, beslægtet med den berømte Amerikaner. Hun stod i venskabelig Forbindelse med Wieland, Herder og Ramler. Hendes sjeldne Lidelser og Skjæbne indeholdes i Klara v. Burgs Historie, et af hendes tidlige Skrifter. Tre Aar i Bergen, autobiographisk Episode af P.A. Heiberg. Under denne Titel indbydes i Bergen til Subskription paa et lidet Skrift, som sikkerligen vil læses med megen Jnteresse, og skal indeholde den berømte Forfatters treaarige Ophold sammesteds, og, hvad Omtalelsesværdigt i dette Tidsrum i hans Vennekreds har tildraget sig, saa og hvad der nærmest kan siges at være hans egen Person vedkommende. Det Hele er et Jovialitets og Vittigheds Product, og endskjøndt mange endnu levende Personer deri ere nævnte, saa vil dog ingen i mindste Maade føle sig compromitteret, men i det Høieste, nu og da udsættes for at faae sit Mellemgulv rystet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
En ung Medailleur i Berlin, Götze, har præget en Medaille over Thorvaldsen. Aversen forestiller hans Portrait. Paa Reversen seer man, indenfor en tæt Krands, Skulpturens vingede Genius, knælende med Thorvaldsens Gruppe: Gratierne, paa sin høire Haand. Fyrst Carl af Hohenzollern-Hechingen er død af en Hjerte-Polpp.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Samme Aften den bedste Skuespillerinde ved Thea Tyve ind i hendes Bopæl og bortstial alle hendes Penge, Juveler, og Guld Pretioser. Det gik dog af uden Blodsudgydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
To franske aandrige unge Autorer stredes alt over 10 Aar om den romantiske eller classiske Literaturs Fortrin, uden at kunne komme til nogen Afgiørelse. Endelig besluttede de at afgiøre Sagen ved en Tvekamp i Boulogne-Skoven. Kampen var lang og forbittret, fra begge Sider blev skudt fire Gange, dog uden at træffe (!) og Blod var vist kommet til at flyde - havde de to Secundanter ikke truet med at ville bortfjerne sig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Fædrenelandet. De skolepligtige Børns Antal i Hovedstaden befandtes i 1827 at være 14951, som undervistes i 70 offentlige og 176 private Skoler.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Literatur i Danmark. Krønike-Riim, til Børne=Lærdom, med Jndledning og Anmærkninger, af N. F. S. Grundtvig. 1 Rbdlr. Kbd. - Haraldr. og Asa, Finkvadi, framborit i Islandi Ista Dag Nov. 1828, Harald og Asa, et Oldtidsdigt, fremsagt i Jsland, den 1ste November 1828 af Øgmund Sivertsen, Jsl. 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Kbh. - Register til Stempletpapiirs-Forordningen af 3die December 1828, udarbeidet ved J. J. Unsgaard, Fuldmægtig i Rentekammerets danske Cancellie. 4 Mk. 8 s. Kbh. - Middel, hvormed man, i meget kort Tid, kan gjøre det ureneste, ja endog raadne Vand, ligesaa velsmagende, sundt og klart, som det bedste Kildevand; især vigtigt for Søfarende paa lange Reiser. Middel, som forebygge Forraadnelse og Svampe ved alt Træværket i Bygninger og andre Steder, hvor det er udsat for Luftens, Fugtighedens og Veirligets Paavirken. Ny Maade uden Røg, i 5 til 15 Minuter, at give saltet Kjød og Pølse samme Syn, Smag og Varighed, som røget, ved Christian Evert Habich. 18 s. Kbh. - Formularhaandbog, indh. Formularer til de vigtigste Kontrakter, Adkomstdokumenter og Gjeldsbreve, samt bemærkninger og hvad ved sammes Udstedelse bør iagttages, af Landsoverrets- samt Hof= og Stads=Rets Procurator Joh. Nik. Høst (6 Ark.) 4 Mk. 8 s. Kbh. - Nydansk Læsebog for de første Begyndere, af M. Hallager. Omarbeidet og forøget af Pastor P. Thonboe. Syttende Oplag, paa ny gjennemseet, forbedret og forøget, samt tilføiet 6 Skole Palmer med Choralmelodier i Ziffre 3 Mk. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Musicalier. Musiken til Skuespillet Elverhøi, i fuldstændigt Klaveer udtog af Prof. F. Kuhlau, 5 Rbd. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Bekjendtgjørelser. Denne Byes Jndvaanere ville nu behage snarest mueligt at aflevere deres Skattebøger til Skatteincassatoren, for at indeværende Aars Skatter og Commune-Afgivter deri kunne blive indskrevne. Aalborg Raadstue, den 9de Marts 1829. Efferdt. Nylig har forladt Pressen i Randers: Nordlyset, Et Maanedsskrift af S. S. Blicher og J. M. Elmenhoff. Februar=Hæftet 1829. Jndhold: Planteren. - Falddøren. (Omarbeidelse.) - Af en Lykkeligs Liv. - Professor Krugs Campagne i Befrielseskrigen. - Engelske Skizzer. - Jødekongen. - Tvende Original breve fra de første Christnes Forfølgelses-Tid. - Præstehistorier. - Hvorledes en Englænder banede Vei for sig. - Emmas Trøst. - Livets Veiblomster. Hver Maaned udkommer et Hæfte af i det mindste 6 til 7 Ark, som at Subscribenterne betales med 3 Rbmk. paa Trykpapiir. 3 Hæfter udgjøre et Bind og for længere Tid er Subscriptionen ikke forpligtende. Enkelte Hæfter sælges ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Man tegner sig i Hovedstadens og Provindsernes bekjendte Boglader. Skriftet faaes hos Hr. Boghandler Rottbøll Sadolin, hvor ogsaa Subscription modtages.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
2de lyse Overværelser med øvrige Beqvemmeligheder er til Paaske Fløttetid til Leie hos Funck i Jomfru Anegaden. Register over Stempletpapiirs-Forordningen af 3die December 1828. Udgivet af Land-Jnspecteur og Forligelsescomnissair Tørslev 16 s. - hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Auctioner. Løverdage den 28de dennes, Kl. 11 Formiddag, bliver efter Vedkommendes Begjæring, foretaget Auction paa Han=Herredernes Tingsted i Fjemtslew, til Bortforpagtning i 6 paa hinanden følgende Aar, regnet fra afvigte 1ste Januar, af de Aalborg Hospital tilhørende Konge=Qvæg-Tiender i Øster- og Vester Han-Herreder, efter de Conditioner som paa AuctionsStedet bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 2den Marts 1829. Kjer.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Mandagen den 23de Marts d. A., om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction i Præstegaarden i Vesterhassing, over en Deel for Skatter udvantede Heste og Køer. Lysthavende indbydes. Kjer og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 2den Marts 1829. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Følgende Hans Majestæt Kongens Kasse adjudicerede Eiendomme i Østerhanherred, Hjørring Amt, nemlig: 1) Forrige Jørgen Nielsens Gaard i Aggersberg Sogn og Bye, af Hartkorn 6 Tønder. 2) - Anders Nielsen Rains Gaard i Aggers berg Sogn og Bye, Hartkorn 6 Tønder. Søren Pedersen Hedegaards Gaard i Aggersberg Sogn og Bye, af Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 ½ Albm. Peder Jensen Eies, sildigere Jens Christensens Gaard i Aggersberg Sogn, Ullerup. Bye, Hartkorn 2 Tønder. Laurs Poulsens Gaard i Aggersberg Ullerup, af Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Albm. Ullerup, af Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Mikkel Mathiasens Gaard i Aggersberg a) Forrige Peder Nielsen Rasus Gaard, senere Niels Jensen Lørstels i Aggerberg Ullerup, af uprivilegeret Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. og privilegeret Hartkorn 2 Fdkr. 1 Alb. Niels Pedersen Bjerres Gaard i Aggers, berg Sogn, Thorup Bye, Hartkorn 5 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. Thomas Laursens Gaard i AggersberSogn, Thorup Bye, Hartkorn 5 Tdr. 6 Skp. 2 Fdkr. Christen Andersens Gaard i AggersberThorup, Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. af Jens Christensen besiddende Gaard Anders Pedersen Bjerres fradøde, nu Thorup Aagersberg Sogn, Hartkorn 5 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. 12) - Anders Christensen Piilgaards Gaar i Aggersberg Thorup, Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr., samt 2de Parceller No. 3 og 5 af P. der Eies Gaard i Aggersberg, af Hartkorn Td. 4 Skpr.; til sammen Hartkorn 7 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. Niels Nielsens Gaard i Aggersberg SogThorup Bye, af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. Fdkr. Poul Themsens Gaard i Aggersborg The rup, af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. Mads Pedersen Gundestrups GaardBeistrup Sogn og Bye, af Hartkorn 5 Tde. 4 Skpr. Jver Mortensens Gaard i Manstrup BiBeistrup Sogn, af Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. Fdkr. 2 Alb. med tilliggende Kongetiende, Hartkorn 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Frændsen Andersen Fildt i Manstruf Bye, Beistrup Sogn, Hartkorn 7 Tdr. 6 Skp. 1 Fdkr. 1 Albm., med tilliggende Kongetiende 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Albm. Peder Simonsens Sted paa Blegebrøndmark i Beistrup Sogn, af Hartkorn 6 Skpr. . Fdkr. 3/4 Alb., og Christen Jensens Enkes Gaard og MølleBendrup Mølle kaldet, med tilliggende Jorder, Hauerslev Sogn af Hartkorn Ager og Eng 7 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr. 3/3 Alb. og Mølleskyld 2 Skp. 2 Alb. stilles til 3de Auctioner, hvoraf de 2de Første afholdes her v. Contoiret Tirsdagen den 31te Marts og 14de April næstkomende, hver Dags Formiddag Kl. 100; men 3die Auction paa selve Stederne, nemlig: Tirsdagen den 28de April, over Eiendommene fra No. 1 til inclusive. Onsdagen den 29de April, over No. 8 til 14 begge inel.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-09
Torsdagen den 30te April, over No. 15, 16, 17 og 18 og Løverdagen den 2den Mai, over No. 19. Auctionen begynder de 3de første Dage Kl. 9 Formiddag fortsættes i den anførte Orden, og Auctionen over Stedet No. afholdes om Eftermiddagen Kl. 3. - Hvilket herved til Lihavendes og andre Vedkommendes Efterretning bekiendtgjøre med Tilføiende: at Kjøberen fritages for Skatter og øvre Afgivts-Restancer til Udgangen af Aaret 1828, m. v. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 28de Februar 1829. Kjer.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Russisk tyrkiske Krigs-Anliggender. Hvert Øieblik vente vi her, hedder det i Skrivelse fra Bucharest af 14de Februar, Efterretning om et russisk Angreb paa Giurgivo, hvorhen tvende Brigader have erholdt befaling uopholdelig at begive sig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Den tyrkiske Besætning af Turno, der som bekjendtCapituleerte, har forlangt at vorde ført til Nikopolis. Beschli=Aggen, Achmed Bei, skal af Tschapan Ogluvære draget til Ansvar for sit Forhold. Hans K. H. Storfyrst Michael ventes med det første til Jassy. Efter en Beretning fra Warschau af 26de Februar var denne Prinds da afreist derfra for at begive sig til Tultschin, den russiske Gardes Hovedquarteer.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Jfølge en Skrivelse fra den russiske Grændse af 12te Februar er en polsk Artilleriepark afgaaet til Fyrsten dommerne og endnu mere Skyts skulde fra Polen afgaae didhen. J Kongeriget Polen, hedder det, hersker overhovedet stor militair Virksomhed; men ogsaa ved den russiske Armee drives Rustningerne med overordentlig Livlighed, og et nyt Feldttog synes uundgaaeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
En Constantinopel=Beretning af 26de Januar melder blandt andet: Fra Armeen ved Balkanen har man længere Tid intet hørt. J den sidste Uge ere Ryg ser i Omløb om fordeelagtige Overfald, der skulle være udførte mod de russiske Vinterquarterer ved Koslodschi- og Pravodi; paa officielle Veie er dog intet bleven bekjendtgjort herom, men dette pleier sielden at være Tilfældet ved Porten. Fra Asien lyde Efterretningerne hinanden imodsigende; efter nogle skal Feldttoget alle stede have taget sin Begyndelse, og Russerne med betydelig Forstærkning true Erzerum; efter andre skulle Perserne true med at bryde Freden, og General Paskewitsch derved see sig nødt til at sende Tropper mod den persiske Grændse, hvilket torde gjøre ham det vanskelig endog kun at forsvare sin nuværende Stilling i Armenien. Paschaerne i Asien have erholdt befaling til med deres Contingenter at afmarschere til Erzerum, og der at stille sig under Salig Paschas befaling. Sultanens nye Garde skal alt tælle 7000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Berlin, den 5te Marts. Efter Breve fra Constantinopel af 10de Februar, var Storviziren afsat, og den bekiendte Reschild Pascha udnævnt til hans Efterfølger. Den sidste blev uopholdelig ventet ved Armeen, og et Corps albanesiske Tropper skulde følge ham. Efter Ophævelsen af Blokaden af Candia ved engelske Krigskibe har Paschaen af Ægypten sendt adskillige Krigskibe, til de derværende Farvande, hvor de have bemægtiget sig en græsk Brig, ombord i hvilken Baron v. Reineck befandt sig. (Pr. Statst.)
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Græske Anliggender. Efter Breve fra Corfu, hedder det i en Beretning fra Ancona af 14de Februar, skulle de franske endnu paa Morea tilbageblivende Tropper have modtaget Befaling til indtil videre at holde Fæstningerne besatte; ogsaa hedder det, at den franske Escadre under Admiral Rosommel atter ventes i Lepanto-Bugten. Man vil her af disse Efterretninger drage den Slutning, at en Overeenskomst imellem Porten og de forenede Magter endnu ikke er saa nær, som man formodede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Grækerne ere vedvarende virksomme saavel tillands, som tilvands, og de søge formlig at organisere Opstanden i Livadien. Pengemidlerne skulle blive sjeldnere blandt Grækerne, og Præsidenten skal være betænkt paa at forskaffe sig nye Fonds. Det fortælles at et Selskab af italiænske Kjøbmænd skal være villig til at gjøre den græske Regjering et Forskud, hvorimod denne, som Sikkerhed, tilbyder Besiddelser i Morea. Dette synes saameget antageligere, som Morea alt er sat under de Allierede Magters Beskyttelse, og næsten er at ansee for afhængig. Man vil endog vide, at Grev Capodistria paa kort Tid agter at begive sig til Neapel for personlig at afslutte dette Anliggende.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Jfølge almindelige Angivelser, siger en Skrivelse fra Corfu dat. 11te Februar, torde Grækenlands Grændser endnu blive udstrakt til Havbugten af Volo, med Jnbegreb af Negropont. Grækernes nærværende Operationer, der alt strække sig til Thermopylerne synes at bekræfte disse Rygter, idet det vel ellers ikke lader sig forklare, at de mæglende Magter i dette Øieblik, hvori Underhandlingerne til Grækenlands Pacification ved Herr Jaubert ere indledte i Constantinopel, tillade Jnsurrectionens videre Udbredelse ved Grækernes Operationer.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-11
Fædrenelandet.