Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-05
En Deel af de mindre Landeiendomsbesiddere i Kjøbenhavns Amt, fornemmelig i sammes nordre Birk, som havde besluttet at give den Stænderdeputerede for det 16de Landvalgdistrict, Landsover- samt Hof= og Stadsrets Procurator Balthazar Christensen et Beviis paa deres Anerkjendelse af hans Bestræbelser i og udenfor Stænderne til Bondestandens Tarv, havde i Torsdags indbudt ham til et Festmaaltid paa Bellevue, i hvilket henimod 100 Landboere samt nogle saa af Proer. Christensens politiske Venner fra Kjøbenhavn deeltoge. Efterat Hs. Majestæt Kongens Skaal var udbragt af Proprietair Rottwitt, der førte Præsidiet, og en i Dagens Anledning forfattet Sang afsjungen, overrakte Sogneforstander Ole Nielsen af Havsgaard Procurator Christensen et smukt Guldrepeteeruhr med Kjæde, som et synligt Tegn paa Kjøbenhans Amts Landboeres Erkjendtlighed, og foreslog derefter hans Skaal. Proer. Christensen takkede i et udførligt Foredrag, hvori han udviklede, hvor nødvendigt det, under Danmarks nærværende misligge politiske Forhold, og for at det kunde følge med i den almindelige Udvikling, var, at der uddannede sig en selvstændig og oplyst Middelstand. Han sluttede med det Ønske, at en saadan Middelstand maatte udgaae af den danske Bondestand, det var det Maal, han havde for sin offentlige Virken. Derpaa omdeeltes en Sang af P. R., med Titlen: "Enny Vise om en gammel Mand, som blev afsjungen, hvorefter Sognefoged Lars Jacobsen fra Lede udbragte en Skaal for Kammerraad Drewsen, hvem han fra sin Barndom af havde lært at betragte som Bondestandens Lærer og Leder, og som han dybt beklagede ved Alderssvaghed var forhindret fra at deele Ærespladsen ved dette Bord. Ogsaa for denne Skaal takkede Proer. Christensen, idet han dvælede ved flere smukke Sider af sin alderstegne Vens Liv, navnlig ved det Mod og den Selvopoffrelse, som han altid havde viist, naar nogen Fare, truede Fædrelandet, og som han vilde være rede til at vise endnu, saasnart hans vigende Kraft paa nogen Maade gjorde det muligt. Sognefoged Cort Larsen fra Aved ore foreslog en Skaal for Bondestandens hæderværdige Deputerede, den danske Nationalitets ædle Talsmand, Professor Clausen. Gaardmand Søren Jacobsen foreslog en Skaal for den Deputerede, hvis store Evner og glimrende Veltalenhed alt ofte havde været brugte til Bondestandens Bedste, Høiesteretsadvocat Lehmann. Etatsraad Povelsen udbragte, idet han gjennemgik de roeskildske Stænders Virksomhed i sidste Session og beklagede, at de ikke havde seet sig i Stand til at tilendebringe de fleste af de vigtige Sager, der i private Andragender vare bragte for dem, navnlig den om Cancellicirculairet af 8de Novbr., hvorom der kun forelaa en for den almindelige Frihed og Retssikkerhed høist sørgelig Comiteebetænkning – en Skaal for de jydske Stænder, hvortil han knyttede det Haab, at disse vilde svare mere til Folkets retfærdige Forventninger. Cand. Barfod foreslog en Skaal for det frie og friske Ord, idet han mindede om, at han for 9 Aar siden havde foreslaaet samme Skaal i denne Sal, og at Ordets Frihed i det forløbne Mellemrum havde lidt haarde Anfægtelser og store Jndskrænkninger, saa at det nu var kommet saavidt, at man begyndte at anklage Correcturlæsere. Skolelærer Gleerup tog Anledning af nogle i Roeskilde mellem Profesfor David og Jernstøber Lunde vexlede Yttringer om, at det lønnede sig daarligt at tjene Folkets Sag, til i et høist interessant og med jublende bifald modtaget Foredrag at udvikle, at dette dog lønnede sig, idet han førte sit Beviis derfor ved Exempler, hentede deels fra Niels Ebbesen, med hvem den fattige Kone og hendes Børn deelte deres to Brød, deels fra Begivenhederne 1842, da der foretoges en officiel Opmaaling af lille Kjøbmagergades Rendestene og Candidat Lehmann sattes i Fængsel fordi han havde gjort hvad han ansaae for sin Pligt. Capitain Ticherning foreslog et Leye for Mindet om Reventlow og Bernstorff, de ædle Begrundere af Bondestandens Frihed, og knyttede hertil ogsaa et Leve for Mindet om den unge Kronprinds Frederik, der havde lydt disse Mænds Raad. Gaardmand Hans Olesen fra Sæddinge udbragte en Skaal for Bondevennernes Selskab, hvorfor Proer. Christensen takkede, idet han dermed forbandt en Skaal for Capt. Tscherning, hvem det nævnte Selskabs Stiftere havde valgt til dets Formand, i Erkjendelse af, at de Jdeer, for hvis Udbredelse og Gjennemførelse de skulde arbeide, for en stor Deel skyldtes ham. Cand. H. Hage udbragte en Skaal for en Udvikling af Samfundsforholdene, som nærmede sig til en fri Forfatning, og Cand. C. Ploug tog Anledning af en ved Stændernes Aabning i Slesvig, fortalt Parabel om to tydske Lam og en jydsk Stud, til at anprise en Egenskab hos de jydske Stude, den, at de bestandig sætte Panden imod, naar de ville frem. Maaltidet sluttedes med en af Capitain Tscherning udbragt Skaal for Præsidiet. Vi tilstaae, slutter Fædrelandets Redaction Beretningen og Festen, at vi med en særegen Fornøielse bivaanede denne Fest, ikke blot fordi den gjaldt en af de troeste Tjenere for de Anskuelser, vi selv forfægte, og fordi det saameget meere maatte glæde os, at see hans Virken paaskjønnet, som man fra saa mange andre Sider har kappedes om at møde ham med Had og haanlig Tilsidesættelse; men fordi hele Festen og dens Arrangement var udgaaet fra rene, virkelige Bønder, og fordi, ligesom de Medlemmer af denne Stand, der udgjorde den store Fleerhed af de Tilstedeværende, viiste en Holdning og Værdighed, som man desværre endnu ikke er ret vant til at møde blandt de mindre dannede Stænder, saaledes var det ogsaa et sjeldent og overraskende Phænomen, at see den ene Bonde efter den anden reise sig og udbringe Skaaler deels i sunde, jævne, velføiede Ord, deels endog med naturlig og forstandig Veltalenhed, hvilket navnlig var Tilfældet med Lars Jacobsens Skaal for Drewsen. See, det skulde man for 10 Aar siden holdt for en Umulighed, og endnu for 5 Aar siden vilde man kun troet derpaa som Noget, der laa i en fjern Fremtid.