Berlingske Tidende, 1812-02-17
Under 14de Februar d. A. er igiennem det danske Cancellie udfærdiget følg ende Reskript til samtlige Biskopper i Danmark. Vor syn derlig Bevaagenhed, Os er af Vort danske Cancellie allerunderdanigst blevet for edraget, at den i det allerhøieste Reskript af 6te Februarii 11789 s. 2 indeholdne Bestemmelse, i Følge hvilken, naar de i 5. fastsatte respective 12 eller 16 Uger ere forløbne, i hvilke ethvert Præstekald ved indtræffende Vacane skal forsynes af Herredspræsterne uden Betaling, og Successor endda ikke skulde være ankommen, Herredsprovsten skal foranstalte Kaldet forsynet ved en eller to af de nærmeste Herredspræster, imod 2 Rdlr. ugentligen, som udredes af Successor, paa sine Steder medfører Uleiligheder, og foraarsager Herredsprovsterne Vanskelighed med at faae de vacante Embeder, efter de 12 eller 16 Ugers Forløb, forsynede, da de nærmeste Præster ofte ere mindst i Stand til at forestaae Samme, og fiernere gierne ville unddrage sig denne Byrde, paa Grund af, at den ved Reskriptet tilstaaende Betaling ikke nu staaer i noget Forhold til Arbeidet, og da Reskriptet ikkun paalægger nærmeste Herredspræster denne Forretning. Efter at Vi allernaadigst have overveiet denne Sag, samt det Os med Hensyn til at forekomme saadanne ved de, forandrede Tidsomstændigheder foraarsagede Vanskeligheder, gjorte Forslag, give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi allernaadigst ville have fornævnte §. 2 i Reskriptet af 6te Februar 1789 forandret derhen, at Biskopperne i Danmark, naar de 12 eller 16 Uger ere forløbne, hvori Herredspræsterne, efter Omgang, bør forsyne de vacante geistlige Embeder, maae, efter vedkommende Provstes Forslag, udnævne een eller to af Herredets Præster til at besørge det vacante Embedes Forretninger, samt tillige fastsætte, hvormeget de efter Arbeidets Beskaffenhed herfor skulle nyde i Betaling af Successor i Kaldet. Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette og Vedkommende saadant til Efterretning at tilkiendegive. befalende Dig Gud. (Extract af afgangne Frue Geheime-Conferentsraadinde Martha Wærn fød Haslefs, Disposition.). a) Til det norske Landkadet-Corps 30,000 Rdlr. b) Til Heri lufsholms Skole er givet 4,000 Rdlr. c) Til Linned, Gang= og i Sengeklæder for de nødlidende Lemmer i St. Hans Hospital 3000 J. Rdlr. d) Til det Almindelige Hospital 2,000 Rdlr. e) Til Nicolai Sogns Arbeidshuus 1000 Rdlr. f) Til Præmier for Hauge dyrkning for Bønderne i Siælland, efter Landhuusholdnings=Selskabets Bestemmelse 2,000 Rdlr. g) Til Underviisnings-Jnstitutet i Kiøbenhavn for Pigebørn af Embedsmænd 500 Rdlr. b) Til e forskjellige trængende Fruentimmer 1000 Rdlr. i, og til 2de i aarlig Pension 63 Rdlr. 1) Til den Afdødes 3de nærmeste Paars rende, hver aarligen 400 Rdlr., hvilke efter deres Død tilfalde deres nu havende Hustruer, som Enker. 1) Til en anden Paarørende 1000 Rdlr. m. Til Studiosus J. L. Kolderup Rosenvinge 4000 Rdlr. n) Til Etatsraad og Postdirecteur Rosenvinge den Afdødes Gaard, med nogle af Meublerne. 2) Til den Afdødes Tienestefolk følgende: Huusholdersken aarligen 400 Rdlr. samt endeel Meubler, p. Kammerjomfruen aarligen 100 Rdlr., samt Kapital 1,000 Rd. 1) Tieneren aarligen, indtil han bliver forsørget 100 Rdlr. og Kae pital 600 Rdlr. 1) Stuepigen, Kokkepigen, og Portneren, hver 300 Rdlr. 3) Den Afdødes Gangklæder og Ganglinned deles n imellem Huusholdersken, Kammerjomfruen og de 2de Piger. t) 11000 Rdlr., som den Afdøde hos forskiellige havde tilgode, ere eftergivne. 3) Naar alt foranførste er udredet og opfyldt samt Boet sluttet, skal, for den tilovers blivende Kapital, oprettes et Opdragelses- og Underviisnings-Jnstitut for fattige Pigebørn af e Borgerstanden i Kiøbenhavn og Christiania, samt for fattige fader g løse Døttre af civile og geistlige Embedsmænd i Danmark og Norge, efter en forfattet forefundet Plan, for hvilket Jnstitut den Afdødes Executores Testamenti, Etatsraad og Post-Directeur Kolderup Rosenvinge og Conferentsraad samt Cancellie Deputeret Monrad ere i indsatte som bestandige Directeurer.