JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
Fra den ovenfor under 3. Post omhandlede Omgangs tur mellem Vidnerne, gjøres dog Undtagelse med Hensyn til criminelle Forhør, idet de samme Vidner, som ere tilstæde ved det første Forhør, skulle være pligtige til at møde ved de følgende Forhør i samme Sag, om det end ikke var deres Tour at møde. Til Møderne ved det ordinaire Ting, som efter Anordningerne skal holdes præcis Kl. 10 Formiddag, finder ingen Tilsigelse Sted, men de 2de for Tour staaende Vidner have at indfinde sig saa betimeligt, at Retten til fornævnte Klokkeslet kan være sat. Til Møde i Extra- og Politiretter gives særskilt Tilsigelse til den ene af de for Tour staaende Mænd, som da tilsiger den anden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
Til Extra- og Politiretter ere Vidnerne forpligtede strax at møde, naar de af Dommeren kaldes, og de kunne ikke undslaae sig herfor af den Grund, at det ikke var deres Tour. Skulde Afholdelse af en Extraret blive nødvendig udenfor det Sogn, hvori Tingstedet ligger, nyde Rets vidnerne fri Befordring paa en og samme Vogn eller Godtgjørelse derfor efter Vognmandstaxt, Vidnerne modtage ved Tjenestens Tiltrædelse, til fælles Afbenyttelse, et Exemplar af Frd. af 9. Juni 1847, saavelsom en Afskrivt af dette Regulativ, hvilke afleveres til Dommeren naar Posten fratrædes. Tilkaldes et Vidne oftere end efter Omgangstour, giver Jurisdictionen ingen Godtgjørelse herfor. Dommeren tilstaaes en liden Godtgjørelse for Vidnernes Tilsigelse til Extra- og Politiretter. Efterat disse Regulativ-Bestemmelser vare vedtagne, gik man over til at tage Beslutning om Vilkaarene for Lønningen til Vidnerne og om disses Antagelse, og da Tiden er skreden saa vidt frem, at Vidnernes Udnævnelse ikke kan udsættes til et senere Møde, blev det overdraget Formanden for Aaret 1848 at antage Vidnerne paa følgende Vilkaar: for Riberhuus Birk mod en Lønning af 64 Rbd. ialt, og til Dommeren for Budleie 4 Rbd. for Andst og Slaugs Herreder 200 – og til Dommeren for Budleie 8 Rbd., for Gjording Malt Herreder 136 – og til Dommeren for Budleie 9 Rbd., for Fans Birk . . . . . . . . 50 – og til Dommeren for Budleie 2 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
For disse Jurisdictioner vil det ovenfor idag ved tagne Regulativ være at følge; derimod kan Regula tivet kun finde Anvendelse ved efternævnte Jurisdictioner, forsaavidt det kan samstemme med den Maade, hvorpaa Retsvidneforholdet, efter Sognenes Ønske, der er bleven ordnet, nemlig: 1, for Øster og Vester Herreder. at der i Janderup og Varde Landsogne vælges et Vidne til den ordinaire Ret i ethvert af disse Sogne, til hvilken Ende en Jndbydelse skal udgaae, men hvis ingen frivillig melder sig inden en af Amtmanden bestemt Tid, træffes Valget i Varde Kjøbstad. Betalingen til disse Vidner fra Landsognene udredes saaledes som er foreslaaet af Sognenes Delegerede, med 64 s. S. for hvert Møde ved Tinget, og naar Mødet varer over 4 Timer, da 16 sk. for hver Time, samt desuden i Befordrings-Godtgjørelse til ethvert Vidne 16 sk. pr. Miil Tour og ligesaameget Retour. Erholdes Vidnerne derimod ikke paa Landet, men i Kjøbstaden, tillægges de en Betaling af 64 s. S. for hvert Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
Til Extra- og Politiretter vælges Vidnerne i Kjøbstaden, og tillægges ethvert Vidne en Betaling af 40 Rbd. for Aaret, med Forpligtelse at møde ved den ordinaire Ret efter Tilsigelse, naar Vidnet fra Landsognet er forhindret derfra, mod derfor at nyde 64 s. S., som udredes af det Vidne, der udebliver. 2, for Skads Herred: til den ordinaire Ret vælges Vidnerne i Alslev og Næsberg Sogne, og forholdes der med Hensyn til deres Antagelse, Betaling og Befordring, som foran er bestemt for Øster og Vester Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
Til Extra- og Politiretter antages Vidnerne i Varde Kjøbstad, hvert Vidne med en Betaling af 30 Rbd., samt forøvrigt med samme Forpligtelse til Møde for den ordinaire Ret, som er anført for Oster og Vester Herreder og mod samme Erstatning. For de Vidner af Varde Kjøbstad, som ansættes ved de ovennævnte 2de Jurisdictioner, gjelder den gjensidige Regel, at saafremt et Vidne er forhindret i at møde ved Extra- og Politiretterne, da skal et andet Vidne efter Tilsigelse give Møde, ogsaa ved den anden Jurisdictions Ret, men da nyde af det ved denne Ret lønnede Vidne en Betaling af 48 s.,S. for hvert Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
For de Vidner af Kjøbstaden, som efter det Foranstaaende kunne komme til at møde ved den ordinaire Ret, gjelder ogsaa den Regel, at de uden særskilt Betaling skulle være tilstede ved de Extra og Politiretter, som mulig holdes paa samme Tid og Sted. 3, for Lo og Møgeltønder Herreder: Det for disse Jurisdictioner skete Forslag kan tages til Følge, dog med det Tillæg, at Dommeren forBudleie tilstaaes 4 Rbd. af hvert Herred. 4. b. Med Hensyn til den ved Anordningen af 9. Juni d. A. dens 6. § givne Bestemmelse, om at Udgivterne ved Retsvidner og forøvrigt til Ting- og Arrestlocalets Vedligeholdelse bør lignes paa Hartkornet i de respective Jurisdictioner, oplyste Formanden nogle hidtil, saavel ved Paaligningen som ved Opkrævningen af sidstnævnte Udgivter, stedfundne Særegenheder. a. De paa Plovtaxtjord boende, men til Løve Herred tingpligtige slesvigske Beboere, have ikke taget Deel i Vedligeholdelsen af Ting- og Arresthuset, men bidraget til Stokkemandspenge. Amtsraadet maatte hertil yttre, at Betaling til Tingvidnernes Lønning ogsaa bør opkræves af disse Beboere, ved hvilken Opkrævning en Plov passende kan sættes lig 10 Tdr. Hartkorn, men saafremt der herimod skulde skee Jndvending, maatte den paa Plovtaxten faldende Andeel opkræves af Hartkornet, indtil Spørgsmaalet kan blive afgjort af vedkommende Collegium. b. J Møgeltønder og Ballum Birker er Bidraget til Ting- og Arresthuset udredt af Hartkornseierne, hvorimod Stokkemandspengene ere opkrævede efter en anden Maalestok, nemlig efter Heel-, Halv- og Ottingsgaarde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
Efter nærværende Anordning vil disse Udgivter være at paaligne Hartkornet. c. Riberhuus Birk, samt det dermed i 1812 forenede Lustrup Birk, har til dets Tinghold hidtil benyttet Ribe Kjøbstads Raadstue, uden herfor at have givet Vederlag. Amtsraadet anmodede Formanden at søge oplyst, om denne Jurisdiction herfor er fritaget ved nogen speciel Resolution, i modsat Fald vil Underhandling være at indlede med Ribe Kjøbstad og Størrelsen, af Godtgjørelsen. d. Det er ved en kongl. Resolution af 25. Nybr. 1840 for Fans Birk bestemt, at det aarlige Bidrag til Øens Ting- og Arresthuus, skal indtil videre reparteres sogneviis paa Øens Beboere efter Formue og Leilighed, saaledes at Nordby Sogn udreder 2/3 Deel og Sønderho Sogn 1/2 Deel af Udgivterne. Herved meente man at det kunde have sit Forblivende for det Første. e, For Andst og Slaugs Herreder, som benytte Raadstuen i Kolding til Tinghold, er der, i Forening med Jerlev og Brusk Herreder under Veile Amt, aarlig til Stokkemandspenge og til Lys samt Jldebrændsel, udredt 50 Rbd. samt i Tinghuusleie 20 Rbd.,med hvis Opkrævning der er forholdt saaledes, at Andst og Slaugs Herreder, efter en 6 aarig Omgang, have i 4 Aar svaret Beløbet og Jerlev og Brusk Herreder i 2 Aar, alt efter Ligning paa Hartkornet. Det maatte af Raadet ansees hensigtsmæssigt, at en Overeenskomst træffes om et bestemt aarligt Vederlag fra Andst og Slaugs Herreder for Tingholdet, Lys og Varme indbefattet, hvortil Formanden vil gjøre de fornødne Skridt og Raadet nærmere afgjøre Sagen. 5, Det for Vesterlandfør og Amrum i Aaret 1774 opførte Ting- og Arresthuus i Nieblum blev tilveiebragt for Øen Førs Regning og Udgivterne til dets Vedligeholdelse afholdes ikke efter Ligning paa Hartkorn, som ikke haves der.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
J Betragtning af Øens særegne Forfatning og at Retsvidnerne ikke forstaae Retsproget, som er dansk, antog Amtsraadet det rigtigst at lade det forTiden forblive som hidtil ved denne Jurisdiction. 8. For det i Aaret 1846 opførte Ting- og Arresthuus i Holsted, for Gjording-Malt Herreder, har det kgl. Rentekammer, som bekjendt af Amtsraadsextracten af 4 Febr. 1847 Nr. 5, tilladt, at Amtsforvalterne i Ribe og Varde maae, efter deres derom gjorte Tilbud, overtage Opkravet af det aarlige Bidrag til Tinghusets Vedligeholdelse, i Forening med Afdraget paa Laanet. til Finantserne. Saalænge at Amtstuerne saaledes vedblive med dette Opkrav - der ophører med Bygningslaanets Afdrag - vil der i denne Jurisdiction kunne forholdes paa samme Maade med Betalingen til Rets vidnerne, hvilken Herredsfogden forskudsviis udredder af Tinghusets Kassebeholdning, og siden af ham føres til Udgivt i Regnskabet. Da Anordningen af 9. Juni d. A. § 6 nu har givet en Bestemmelse for at det Hartkorns Besiddere, som i civile Sager høre under en, og i Criminal- og Politisager under en anden Jurisdiction, skulle inddrages under Ligningen til Tingholdet i begge Jurisdictioner, saa træder altsaa den af Amtsraadet i Mødet d. 8. Juni d. A. under No. 10 tagne Beslutning for det, netop i dette Tilfælde værende Hartkorn til Tømmerby og Terpager Byer, ud af Kraft med Aaret 1847, og dette Hartkorn vil altsaa herefter ogsaa komme til at bidrage til Tingholdet i Holsted. h, Endnu gjorde Formanden Raadet bekjendt med, at der af den kongl. Kasse aarlig betales til Varde Kæmnerkasse 15 Rbd., for Skads Herreds Tingholdpaa Varde Kjøbstads Raadstue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
5. Communalbestyrelsen for Ribe Kjøbstad har, i Henhold til hvad der er passeret i Amtsraadets Mode d. 12. Octbr. sidst under No. 39, vedkommende Varde Kjøbstad, anholdt om at Landjurisdictionen, som benytter Byens Raadstue, maatte efter Folkemængden komme til at bidrage til Udgivterne ved Anskaffelse af endeel Arrestinventarium efter det nye Arestreglement, som beløb 110 Rbd. 4 s. Efterat Amtmanden havde opgivet Folkemængden, – efter Tællingen af 1845 – til 3513 for Land jurisdictionen (Riberhuus Birk) og til 2638 for Ribe Kjøbstad, bestemte Amtsraadet, at Birkets Andeel af disse Udgivter skal med 63 Rbd. 4 s. opkræves af dets Hartkorn med de øvrige Udgivter til Birkets Tinghold. 6. a. Den fra No. 42 i det sidste Møde udsatte Sag angaaende Udarbeidelse af en Jnstrux for Syns mændene ved de mindre Vandløb, blev atter bragt under Forhandling, og en Jnstrux forfattet, som trykt omdeles til samtlige Sogne norden for Kongeaaen. b. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet i Starup, om Optagelse blandt de større Vandløb af Aaen fra Starup mod Øst til Lindknud Sogn, kunde Amtsraadet ikke bevilge, eller paa Grund af samme finde Anledning til hos Rentekammeret at andrage paa Forandring i det for disse Vandløb approberede Regnlativ, helst da Aaen, ved at vises mod Vest til dens Udløb, ikke for dens østlige Deel vil behove nogen offentlig Control. 7. J Henhold til Bestemmelsen i Mødet den 12. Octbr sidst No. 19, er Sogneforstanderskabet i Qvong bleven affordret Erklæring over Lunde Sogns Andragende om, at forundes Hjælp enten fra Qvong Sogn, eller fra Repartitionsfonden, til Forsørgelse af en afdød Jordemoders efterladte Familie, hvilken Hjelp Qvong Sogn nægter at give, da Cancelliet under 20. Febr. 1845 har tilkendegivet, at de almindelige Regler og Forsørgelsespligt kommer til Anvendelse for Jordemodres Børn, saa at, om end Jordemoderdistrictet omfatter flere Sogne, Familiens Forsørgelse maa paahvile Lunde og Outrup Pastorat, hvor Jordemoderen havde Ophold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
18. Ved en Skrivelse til Amtet af 6. Oct. sidst, har det kongl. danske Cancellie forlangt Amtsraadets Betænkning i en Sag, som fortiden er under Forhandling mellem Collegierne, om Ordning af Medicinalforholdene paa Øerne ved Hertugdømmets Vestkyst og derved navnlig opfordret Raadet til at yttre sig om ikke Den Rome i det Hele burde underlægges Kongerigets Medicinalvæsen, samt Øen derefter henlægges under Districtslægen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
Efterat Amtsraadet gjennem Formanden var tilhændekommen Erklæringer herover, saavel fra Repræsentantere for Øen, som fra Stiftsphysicus og fra Districtslægen i Ribe, yttrede man sig i sin Betænkning til Collegiet hovedsagentlig derhen, at de samme Grunde, som i 1823 talte for Oprettelse af et Læge embede paa Øen, ere endnu, og endog i en stærkere Grad, tilstæde; at det maatte ansees hensigtsmæssigt, at Øen i alt hvad der angaaer Medicinalvæsen og Medicinalpoliti henlagdes under Kongeriget; at Lønningen for Districtslægen paa Øen udredes af Finantserne; at han tillægges en Gage af 300 Rbd. og at han optages paa Lægernes Anciennitetsliste. Af Øen er der hidtil udredt en Gage til Lægen af 120 Rbd., men naar Finantserne overtog at lønne Embedsmanden, synes Øen at burde fritages for dette Bidrag, saaledes som tidligere er Tilfældet paa Fang, hvor Jndvaanerne ligeledes udrede et aarligt Tilskud til Lægelønnen, hvorefter Roms kun kom til at bidrage lig med hele Landet til de offentlige Lægers Lønning. Et saadant Arrangement kunde vel støde paa en Hindring i Øens Skyldsætning og i at Senderlandet, som hører under Ribe Amt, ikke svarer Bidrag til Repartitionsfonden, gjennem hvilken Fond Lægernes Lønning refunderes Finantserne; men efter Amtsraadets Anskuelse lod disse Hindringer sig overvinde, og den forskjellige Skyldsætning paa Øen lod sig navnlig udjevne ved at ansætte en Plov paa Nørlandet liig med 10 Tdr. Hartkorn paa Sønderlandet. 19. Sognefogden i Malt havde indsendt en Regning for Arbeide ved Omstødning af Steenbroen ved Estrup til Beløb 16 Rbd. 16 s., men forinden dette Beløb anvises vil man indhente nærmere Oplysning om denne Udgivt. 20. Et Andragende fra Varde Landsogn om at Amtet vilde udrede 9 Rbd. 18 s., som et yderligere Tilskud til Opførelse af en Bro paa Gjellerup Mark (see Nr. 4 den 4 Febr. 1817) samt endvidere 5 Rbd. 5 s. i Licitationsomkostninger blev bevilget, forsaavidt at det førstnævnte Beløb i det Hele anvises af Amtet og det sidstnævnte med den Størrelse Pl. af 24 Marts d. A. indrømmer. 21. Til et fra Aftægtsmand Søren Christensen i Hygom indgivet Andragende, om aldeles at fritages for Ydelse af Fattig- og Skolebidrag m.m., maatte man svare, at det ikke stod i Amtsraadets Magt at tilstede en saadan Fritagelse. 22. Sekretair, Herredsfoged Crone har indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, af hvem en Steenkiste der er anseet nødvendig over en i Tjerreborg Sogn værende, men Skads Sogn tæt tilgrændsende Grøvt, bør anlægges, da Tjerreborg Sogn uægter at tage Deel i Bekostningen, hvilket derimod er indrømmet af Skads Sogn. Man forbeholdt sig en nærmere Afgjørelse af Spørgsmaalet, naar Raadets Medlem, Hr. Mussmann, har taget Terrainet i Øiesyn. 23. Den efter Beslutning i Mødet den 12. Octb. sidst Nr. 67 afholdte Licitation over Opførelse af 2de Steenkister paa Veien mellem Varde og Strandby, blev fremlagt i Udskrivt, og de mindste Bud, ialt til Beløb 33 Rbd. 81 s., approberede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
24. Over en Besværing fra Egholt Byes Beboere, om at de affordres Bidrag til et Veianlæg ved Høy rup Bakke, vedtog man at indhente Sogneforstander skabets Erklæring. 25. En Klage fremlagdes fra Jens Hermann Pedersen i Grimstrup, over et Anlæg af Biveien mellem Roust og Grimstrup (Bivei Litra t i Regulativet), der gjennemskjærer hans Mark, tilligemed Extractens Rigtighed bekræfter. Herredsfogdens og Sogneforstanderskabets Yttringer over Sagen. Efter den derved tilveiebragte Oplysning, kunde Amtsraadet ikke skjønne rettere, end at den af Sogneforstanderskabet foretagne Veiforlægning er aldeles hensigtsmæssig; det er imidlertid en Selvfølge, at Grundeieren tilkommer Erstatning for Areals Afgivelse til Veianlæget, hvilken Erstatnings Størrelse han, i Mangel af mindelig Overeenskomst, kan forlange bestemt ved en edelig Taxation. 26. Paa et derom gjort Andragende af Sogneforstanderskabet, anbefalet af vedkommende Provst, tillod Amtsraadet, at de specielle Skolekasser i Leirskov og Jordrup Sogne, maa sammendrages med den almindelige Skolekasse. 27. Amtsraadsmedlem P. Jacobsen blev anvist sit Udlæg ved den ham i Mødet den 12 Octbr. sidst, under No. 16, overdragne Reparation af Grydvad Møllebro, med 6 Rbd. 25 3/5 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
28. Peder Cristensen i Vong har anholdt om at maatte udtræde af Sogneforstanderskabet for Nykirke og Faaborg Sogne, paa Grund af de ham som Sognefoged og Kirkeværger paahvilende Forretninger, men hvilken Udtrædelse Sogneforstanderskabet har modsat sig, af Hensyn saavel til Supplicantens Dygtighed og Personlighed, som til det Ønskelige i, at Sognefogden er Medlem af Forstanderskabet. Til dette Andragende yttrede Amtsraadet, at da Supplicantens Bestillinger ikke kunne hindre ham i at deeltage i Sogneforstanderskabets Forretninger, og da det i Almindelighed maa ansees hensigtsmæssigt, at Sognefogden har Sæde i Sogneforstanderskabet, samt endelig da Andrageren er bekjendt som en særdeles retsindig og nidkjær Mand, kunde Amtsraadet ikke finde nogen tilstrækkelig Grund for at indrømme hans Udtrædelse af en Virksomhed, hvori han fremdeles vil kunne stifte Gavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-07
29. Fra Jens Jacobsen i Lindbergmølle blev fremlagt et Andragende i det Veianliggende, som blev behandlet ved Mødet den 12. Octbr. sidst, No. 62. Litr. a, og der fandt Afgjørelse. Ved denne Afgjørelse maa det have sit Forblivende: dog overdrages det Veipolitiet at foranstalte den paagieldende Vei forsvarlig istandsat af de veipligtige Beboere, som efter hvad der ved Sagen er bleven oplyst, maa antages at være Parcellisterne fra Lindberggaard. 30. Paa det Brørup Sogn og Skanderup Fogderi tilkommende Vederlag, for præsterede Amtsreiser, i Aaret 1846, hvorover Regning nu først er indkommen, blev Anvisning udstædt til Sogneforstanderskaberne. 31. For Lys og Varme m. m. ved dette Møde anvistes Politibetjent Wilsleff 1 Rbd. paa Repartitionsfonden. 32. Det næste Møde blev berammet til Afholdelse Torsdagen den 10 Febr. 1848. Forhandlingerne sluttede dermed. Jens Nielsen. Brødsgaard. Sponneck. Koch. Mussman Etats Rigtighed boke efter
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Ribe. Stifts Avis og Avetissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 10. December. No 146.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Udenlandske Efterretninger. Schweitz. Kanton Wallis har nu ogsaa kapituleret. Denne Kapitulation lyder i det væsentlige som de med de øvrige Separatkantoner afsluttede. Landdagen har tilstillet den preussiske Gesandt et kraftigt Svar paa hans indleverede Note angaaende Renen burgs Neutralitet. Man seer deraf, at Neuenburg er indlemmet i Eedsforbundet under samme betingelser, som de øvrige Kantoner, og et andet Forhold vil Landdagen ikke erkjende. Endvidere har Landdagen besluttet, at Sonderstænderne skulle bære alle Krigs- og Erstatningsomkostninger (c. 3,163,000 Fr.), at i Mill. deraf maa betales til 20. Decbr., og at Separatkantonerne forblive besatte indtil Alt er betalt; angaaende Neuenburg forbeholder Landdagen sig en senere Beslutning. – Den provisoriske Regering Luzern har nu ogsaa udstedt et Dekret ifølge hvilket Jesuiterne skulle bortvises. – Prinds Peter Napoleon Bonaparte havde tilbudt Eedsforbundet sin Tjeneste, men General Dufour har afslaaet at modtage hans Tilbud. Et Par unge berlinske Gymnastaster havde ogsaa begivet sig til Schweiz for at tilbydeSonderforbundet deres Arm, maaskee for derved at vinde en høi Stierne paa visse Steder i Berlin, disse ere nu komne noget slukerede tilbage til deres Hjem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Hvorvidt de fremmede Magter ville indblande sig i Schweitz's Anliggender seer man nu af en Erklæring, Lord Palmerston har given i Overhuset, at England kun har ladet sig overtale af Frankrig til at deeltage med de 4 andre Stormagter i Mæglings-Tilbud, men at Regeringen dog havde gjort det til en betingelse for sin Tiltrædelse, at det skulde staae Schweitzerne frit for at modtage eller at afslaaMæglingstilbuddet, England vilde i det mindste ikke, i sidstnævnte Tilfælde, have med Tvangsforholdsregler at gjøre. Nu falder vel alle Mæglingsforsøg bort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Tydskland. Det synes at ville gaae med Kur hessens liberale Regeringsforfatning som det i sin Tid gik med Hannovers. Den nye Regent Frederik Vilhelm d. 1ste, der tidligere var Medregent, har nu erklæret, at han kun har lovet at fore Regentskabet og ikke Regeringen efter Forfatningen. Man mener, at denne Erklæring stammer fra Wiener Kabinettet. – Den forrige Hertug af Anholt-Köthen havde givet Jesuiterne Tilladelse til at opholde sig i dette Land. Den nye Regering har nu ogsaa berøvet dem dette Tilflugtsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Frankrig. Prindsen af Jvinville er d. 3. Decbr. ankommen til Paris. J en Afskedsskrivelse til Flaaden antyder han, at Svagelighed er Grunden til at han nedlægger Kommanden, og at han maaskee for bestandig tager Afskeed med Flaaden. – J Algier er Lamoriciere i Begreb med at understøtte Marokkanerne ved et Angreb paa Abdel Kader. – Paa Nordbanen er atter bændet en Ulykke, idet et Person tog er stødt imod et Varetog, som holdt ved St. Denys. En Lokomotivforer blev dræbt og flere Reisende bleve saarede. En stærk Taage tjener den aabenbare Skjødesløshed til utilstrækkelig Undskyldning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
England. Blandt de senere Fallitter i England nævner Bladene Hertugen af Rorburghes og Greven af Eglintons, begge unge Mænd. Grevens Gjæld beløber sig til 700,000 Pd. St. (6,300,000 Rbd.) og hans Godser anslaaes til 800,000 Pd. St. han skal have aftraadt disse til sine Kreditorer moden aarlig Livrente af 500 Pd. St. For et Par Aar siden anstillede han en meget kostbar Turnering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Fra Jrland indløber næsten hver Dag Efterretninger om Mord og Voldsgierninger. Saaledes blev Præsten Lloyd i Strokestown d. 27. Novbr. skudt, idet han vendte hjem fra Kirken, som man mener fordi han var nødsaget til at anklage nogle Personer, og Aftenen efter blev Grev Lucans Overamtmand, MDonnel myrdet ved Castlebar. Ved Limerick og Renagh er Roligheden stærkt truet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Tyrkiet. Paa Grækenlands sidste Memorandum til Porten har denne tilstillet Stormagternes Gesandter det Svar, at Grækenlands Halstarrighed nøder Porten til endnu strengere Forholdsregler, og at samtlige tyrkiske Havne med det første ville blive spærrede for det græske Flag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-12-10
Cholera. Fra Petersborg mældes under 19. Nybr. at Cholera, der i 14 Dage har udbredt sig i Gouvernementet Rowgorod, nu kun er 150 Verster fra Staden.