JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1789-08-28
Hos Kiøb, og Handelsmand Sr. Anders Riis her i Hiøring, er den 20. Julii sidst ved Døden afgaaet hans havte Boe karl Peder Andreas Erling, hvis Efterladenskaber strax blev tagne under lovlig Behandling. Ved Boets Aabning den 18. denne, bleve den Afdødes Arvinger angivne at være: 1) en Heelbroder Rasmus Christensen, Kiøbmandskarl i Hobroe; 2) en broder Jens Christensen, hos Sr. Bidsted Maler i Aalborg, og Dito Christian Christensen i Kiøbenhavn; 3) endnu en Heel 4) en Syster paa Lund i Mors; hvilke hermed 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldes, de Umyndige med Værge at møde ved Skiftet, som foretages i Stervboet Tisdagen den 29. September førstkommende, for at legitemere deres ville behage at beskikke nogen paa deres Vegne, forsynet med Arveret. Og 1 Fald nogle ikke selv kunde tage Møde, de da tilstrækkelig Fuldmagt, saasom ingen Auction kan berammes over den Afdødes Efterladenskaber, førend Arvingerne eller deres Befuldmægtigede have taget Møde. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer at indfinde sig inden den i Loven fore betale deres Gield. Hiøring den 20 Augustii 1789. skrevne Tid, de første for at bevise deres Krav, og de sidste at A. Brychmann. R. J og Fæstebeboer Anders Nielsen Gravler, i Nørre SundOrvinger og Creditorer i Stervboet efter Værtshuusmand bye paa Rodsleth Gods, som ved Døden afgik den 15. Julii h. a., der maatte agte fornøden at overvære Skifte=Forretningen efter hannem, indkaldes herved til Mode sammesteds Man dagen den 28. September førstkommende om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Tid Stervboets Debitorer og haver at møde for at betale hvad de skylde, da Skiftet til forventende Slutning bliver foretaget paa Skifte=Forvalteren Velbyrdige Hr. Krigsraad Gleerups Vegne af Rødsleth den 24 Augusti 1789. Fuldmægtig. P. S. Fanøe, afgangne Cancellieraad og Amtsforvalter Stauning i Mandagen den 21. September førstkommende, bliver efter Randers holdet offentlig Auction over hans Stervboets tilhørende Effecter bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Porcelain, Glas, Steentøi, Jern og Træfang, Linnet og Sengeklæder, endeel godt Boeskab, en god brugbar Karet med heel Speilelas, en saa godt som nye Chalse, 2de Arbeidsvogne, 2de gode sorte Vognhopper 7 og 8 Aar, 2de gode Malkekoerm.m., som alt af derover trykte Catalogo (der kan faaes i Stervboegaarden paa Amtstuen, behagelig kan erfares, og for inden tages i Øiesyn paa Auctionsstedet. Randers den 25. Aunuii 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-08-28
Sædegaarden Tiendegaard, som er beliggende i Aalborghuus Amt, Fleschum Herred og Med dette No. følger, foruden det sædvanlige Anhang et Qvartblad Tillæg. Gudum Sogn, 2 Mile fra Aalborg, kan underhaanden faaes i Forpagning i 3, 6 eller 9 Aar, naar Liebhavere derom ville behage at mælde sig enten hos Eieren (S. T.) Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Buchvald paa Odense Slot, som derom accorderer efter forevisende Conditioner, eller hos Jnspecteur Møller paa Gudumlund som foreviser Eiendomme, og ligesaa har fornøden Fuldmagt til accordere og handle med Vedkommende. Gaardens aarlige Udsæd er 90 til 100 Tdr. Byg, 60 til 80 Tdr. Havre og 30 til 40 Tdr. Aug. Dertil kan og aarlig avles 2 a 300 Læs Høe, samt fødes og græsses 100 Stkr. Stude og Køer, 30 Bester, og 60 til 100 Faar Jblandt Conditionerne som alle ere billige ere disse, de vigtigste, at Forpagteren selv skal bedrive Avlingen uden Hoverie, og at ham med Gaarden overlades Avlings Redskaber og Bester som Jnventarium. sen af Bratschous Godses Reserva Mandskab, E navnlig, Christen Jespersen, barnfød udi Vester Svenstrup. Hiortdahlse Sogn, er Søndagen den 9. Augustii bortløben af sin Tieneste ved Tranumstrand, uden at give nogen Oplysning, hvor han agtede at reise; thi efterlyses bemældte Christen Jespersen som er 20 Aar gammel, 60 Tomme høi, har guulagtig Haar og et langagtig Ansigt, men seer ellers nogenledes godt ud. Ved Undvigelsen var har iklædt, eller har medtaget en hvid Vadmels Trøie, en bunden eller guul og rødstribet Nattrøie, et Par gule Skindbuxer, et Par blaa Stundthoser, og medbragte 2 par Støvler, samt Hat paa Hovedet. Hvem som denne Person maatte antræffe, ville behagelig holde sig allernaadigste Forordning 20. Junii 1788, allerunderdanigst efterrettelig, og paagribe ham, da hans Afhentelse og paagaaende Omkostninger, efter Anmældelse, skal blive besørget. Bratschou den 11. Augustil 18 - C. Nøhring. Baa Post=Huset i Aalborg faaes: Efterretning om Feld 4 reget i Sverrig 1788, ved Carl, Prinds af Hest sen, heftet for 2 Mk. 12 s. Ved dette interressante Skrivt er 33 Bilag, af hvilke ikkun tvende tilforn have været trykte ved den forhen udkomne: Anthentiske Journal over den Danske til Rusland givne Hielpetroppers Feldtog i Sverrig. Saavel af dette sidste Skrivt, som af Anmærkninger og historiske Oplysninger over den Kongel. Svenske Forklaring, dateret Helsingfors den 21. Julii 1788, ere endnu Exemplarer at bekomme for 28 sk. Stykker; alle trykte i et Format, saa at de samlede ville udgjøre et mærkværdigt Bin til Dagens Historie.
Jyske Efterretninger, 1789-08-28
Siden jeg har som eeneste Arving efter min sal. Fader afg. Lorenz Klitgaard, i Live Eiere af Bangsboe, modtaget Gaard og Gods med videre, uden Skiftehold: saa finder jeg mig til min egen Sikkerhed pligtig herved, at indkalde saavel alle og enhver der maatte have noget at fordre efter ommældte min sal. Fader, som og om jeg selv førend jeg har fyldet mine myndige Aar ved Handel eller paa hvad Maade det end maatte være, skulle være bleven nogen noget skyldig, da de behagelig vilde anmælde deres Fordringer her paa Bangsboe hos min Fuldmægtig Sr. Jespersen inden 6 Maaneder fra Dato, da en hver efter deres Bevisers Medføre, kan vente prømte Betaling. Og da jeg nu saaledes har besluttet at sætte mig i Sikkerhed for al uventet Krav, saa bliver af saadan Beskaffenhed, ingen Fordring antaget efter disse 6 Maaneders Forløb. Bangsboe det 23. Julii 1789. Jens Klitgaard.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Aarhuus den 28 Augusti. Onsdagen den 19 Augusti blev udi Domkirken i Aarhuus af Hans Høiærværdighed (S. T.) Hr. Biskop Doct. Janson til det hellige Præste=Embede indviede følgende: Hr. Jens Biering, til at være residerende Capellan for Kattrup, Tolstrup og Ørritslev Meenigheder. Hr. Jens Biering, til at være Capellan pro Persona hos Hr. Monrad i Ødum.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
(S. T.) Hr. Biskoppens Text ved Ordinationen var af 1. Thess. 2. v. 4, hvoraf blev forestillet: Christelige Læreres vigtige Bestræbelse i deres Embede, ikke at ville behage Menneskene, men Gud. Af Ordinatis prædikede den første over 1. Cor. 3. v. 11. Jngen kan lægge en anden Grundvold a., hvoraf han betragtede: Forsoneren Jesus, som den eeneste rette Grundvold, hvorpaa al Underviisning skal lægges til Saliggjørelse, forestillende: 1 Grundvolden, hvorpaa Underviisningen skal bygges. 2 Hvorledes Lærerne skal bygge deres Underviisning paa denne Grundvold.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Viborg den 30 Augusti. Efter foregaaende Indbydelse begyndtes den 17, hujus. den aarlige Exammen her i den Latinske Skole, en Høitidelighed som Skolens Rector Hr. Mag. Hansen agtede værdig nok til at aabne med en kort og smuk latinsk Talle om de Aarsager, som Skolens Lærere havde til Glæde ved denne deres og de mange Studerendes Hæders Dag, blandt hvilke han i Særdeleshed anførte den udmærkede Fliid og Fremgang alle Candidaterne i dette Aar havde viist, der lovede Skolen lige saamegen Ære af dem, som dem selv Lykke i Fremtiden, og hvoraf han tember. tog Anledning til at opmuntre den øvrige Ungdom til lige Stræbsomhed og Lærvillighed. Overhørelsen blev herpaa begyndt af Hans Høiærværdighed (S. T.) Hr. Biskoppen selv, og vedvarede siden daglig i Overværelse af adskillige Byens lærde Jndvaanere, indtil den 26. Dagen derpaa blev given Stiil, og den 28. Censur holdt og Forflyttelsen bestemt. Som værdige Candidater, til Academiet bleve erklærede, Stephan Tetens, Mogens Mehl, Niels Bergenhammer, Thomas Mathias Sabroe, Georg Brokner, Hans Peter Barfoed, Christen Friis Rottbøll, og Joachim Biering.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Aalborg den 4 September.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Under Dato Frederichsberg Slot den 24. Julii har U Hans Majestæt ved Forordning allernaadigst bestemt de Forholds Regler, der ber iagttages i Hensigt til fremmede Jøder: Da Vi have erfaret, at en Mængde fattige Jøder fra fremmede Stæder indsnige sig her i Landet, hvor de, uden Formue eller Næringsvei, ere til Skade for Staden og til Byrde for deres egen Nation; saa have Vi anseet det nødvendigt at anvende virksomme Midler, til at afværge saadan Uorden. Til den Ende befale Vi herved allernaadigst: 1) At alle Jøder, som komme fra udenrigske Stæder, skulle forevise den fornemste Øvrighed i den første Grændse=Stad i Vore Stater som de betræde, deres Pas, med deri indeholdende Forklaring om deres Næringsvei og Hensigten af deres Reise, hvilke Passer dog ei bør ansees gyldige, naar de blot af en Under=Øvrighed findes at være udstædte.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
2) De Jøder, som komme fra Hamborg, skulle tillige være forsynede med Pas fra Bort Gefandtskab der paa Stedet, hvori deres opgivne Næringsveie benævnes; ligeledes skulle de fra Lybech ankommende medbringe Residentens Pas. 3) Dersom en saadan fremmed Jøde agter at begive sig videre frem i Landet, da skal han overlevere fornævnte Øvrighed det medbragte Pas, og naar samme er befundet rigtigt, meddeles til Reisens Fortsættelse et nyt Pas, paa stemplet Papiir til 8 s., hvori hans Navn, Næringsvei og Reisens Bestemmelse udtrykkeligen anføres, for hvilket Passes Udstædelse han skal betale ligesaameget, som det stemplede Papiir beløber sig til. 4) De Jøder, som ved deres Ankomst i Vore Lande ikke kunde opgive nogen ærlig Næringsvei, som de ere i Stand til at drive, eller navngive det Sted hvorhen de uden nogen Omvei agte at begive sig, maae ei meddeles Pas, til at reise videre. Skulde de desuagtet vove at indsnige sig i Landet, bør de sendes tilbage efterat være blevne straffede som Landstrygere.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
5) Raar nogen i Hertugdommene boesiddende Jøde vil reise til Danmark, skal han fra Øvrigheden paa det Sted, han boer, være forsynet med et saadant Pas, som i 1ste Post er bestemt. 6) Jøder, som vil reise til Sverrig, maae, naar deres Vei lalder igiennem Kiøbenhavn, passere denne Vor Residents; men ei opholde sig længer her end 3 Dage. 7 Skippere, Færgemænd, Baadfører, Vognmænd og enhver anden, som befindes at have indbragt fremmede Jøder i Vore Stater uden behørigt Pas, bør betalede paa disses Udførelse af Landet medgaaende Omkostninger, og derforuden bøde 5 Rdlr. til Politie=Kassen for enhver Person, de saaledes have medtaget. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst haver at rette m.v. (vigeledes under 24. Julii d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet Forordning om Procuratorers Befordring og Stevningers Forkyndelse m.v. Ligesom Vor Landsfaderlige Retfærdighed paa den ene Side ikke kan taale, at nogen Undersaat formedelst Mangel paa Formue og Evner til at paatale eller forsvare sin Ret, skulde savne Beskiermelse ved Domstolene, saa finde Vi det og paa den anden Side ubilligt, at Procuratorer, som, i Følge benificia Paupertatis, befales at føre Fattiges Sager, skulle besværes med Udgivter, enten til deres egen Befordring til og fra Retten, eller ved de til Sagen hørende Stevningers Forkyndelse; men Vi anseer det tillige nødvendigt i denne Henseende at bestemme saadanne Forholds Regler, at baade Misbrug af frie Befordring for Procuratorerne kan afværges, og at det Almindelige ikke skal tage større Deel i denne Byrde, end Fornødenheden udkræver.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
J Overeenstemmelse med disse Grundsætninger, befale Vi herved allernaadigst: 1) Raar Procuratorer, i Følge benificia Paupertatis, befales at føre Sager ved Retterne paa Landet for Bønder da bør disse, i Fald de ere forsynede med Hester, selv befordre dem, som fører deres Sag, til og fra Tingstedet, saa ofte han for deres Skyld alene, nødes til at indfinde sig der; men dersom han paa samme Tid har andre civile Sager at føre, i hvilke han ei er befalet, da bør han nyde fri Befordring af den eller dem, for hvilke han møder efter befaling. 2) Naar en Procurator møder i en benificeret Sag for en Person, som ei selv kan anskaffe ham Befordring, da bør denne tilveiebringes paa samme Maade som i JustitsSager; dog skal den befalede Sagfører i saa Fald, bevise for Amtmanden, ved Attest fra Dommeren og Skriveren, at han ikke paa den Tid har havt enten civile, eller andre befalede Sager for Retten, hvortil han, efter den i 1ste Post anførte Regel, har nyt Befordring af Parten. 3) Stevningers og Varslers Forkyndelse bør forrettes uden Betaling, og denne Byrde fordeles iblandt Bønderne i Sognet ved Omgang. 4) Procuratorerne skulle, naar de føre deslige Sager, fremlægge nøiagtige Regninger over de Udgivter, som enten af dem selv eller deres Part ere anvendte, hvilke Dommeren skal paakiende, og, naar Vederpartens Uret er aabenbar, da tilpligte denne, under Processens Omkostninger, at betale den befalede Procurator en billig Belønning for sin Møie. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette m.v.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
(Følgende er indsendt.) Rygtet. (En Anmærkning derover for Veltænkende.) Nettelig lignede de Gamle Rygtet ved en Sneehold, som De ruller need fra et Field, og inden den naaer Biergfoden, vorder hundrede Gange større end den først var, og hvor naturlig skildrer den hedense Poet Virgilins Rygtet, naar han blandt andet, fremstiller det under Skikkelse af et græsseligt stort flyvende Uhyre, hvilket har ligesaa mange Tunger og Ører, som det har Fiedder. Enfoldighed og Lettroenhed: Begierlighed efter Nyehed: Mispund og Avind alle disse bringe hver sit Offer til den fortvingede Gudinde Fama, m.v. Det værste, og for Menneskeligheden meest ydmyggende, er dette, at et ondt Rygte næsten altid finder større Troe og Fremgang, end et godt. Saa fordærvet er Tiden, eller og Tænkemaaden i Tiden, at man er meest tilbøielig til at fæste Troe til det Onde. - Hvor forsigtig bor man da ikke være, inden man fæster Troe til et uvist Rygte, og end meere, inden man meddeeler dette, som en Troes Artikel, til andre? Benignas Skjæbne kan maaskee tiene til Exempel paa dette, selv talede og tænkede hun vel om alle det var den des særegne Characteer, aldrig at tale ilde om nogen, aldrig at finde Behag i at paahøre, naar dette skeede af andre. At see andre lykkelige og glade: at bidrage dertil, hvad hende i sin Cirkel var mueligt, var hendes største Glæde: at vise en velmeent Venlighed og en anstændig Nedladenhed: at bruge den Leilighed, Forsynet havde forundt hende, til at giøre andre deelagtige med sig i Livets uskyldige Fornøielser, var hendes Lyst; Og blev da Benignæs Skjæbne saa mild, saa blid, som hun undede andre, og som hun syntes at fortiene? Overvældet af en haard Sygdom, som i sig selv var kuns Enden af en i nogle Aar udholdt Svaghed, hvilken brave Læger, med al deres Kunst ikke kunde afhielpe, og bortrykket i en blomstrende Alder fra hendes elskværdige smaa Børn, for hvilke hendes Liv, baade som Moder og Fader, var kostbar - fra hendes elskede Venner - fra hendes jordiske Lyksalighed, - maatte hun endnu friste den haarde Skjæbne, at just hendes sidste Sygdom af Ondskaben skulde udtolkes og anvendes som et Middel til at antaste ved en skammelig og falsk Paadigtelse det kostbareste af det, som blev endnu tilbage paa Jorden, nemlig: Æren. O! var denne usle Verden bestemt til at belønne Dyden, saa havde Benigna tabt for meget. Men nei, hun har intet tabt. - Jordens Belønning, endog i sin største Glands er kort, forgængelig, og ofte tvetydig, - men Algodheden har bestemt for de Dydige en langt anden, en langt vari gere, sandere og høiere Belønning i Himmelen. Denne er nu bleven Benigna til Deel: hende, som med et christeligt Heltemod - som med den samme reene Bevidsthed, og glade Samvittighed, hvormed hun altid i sit Liv var ophøiet over baade Daddel og Hyklerie, gik tilsidst Døden i Møde, og kom til det Sted, hvor hun fandt baade sit Vidne og sin Frikiendelse. Har en salig Siel endnu noget Ønske for Jordens Beboere, saa har Benigna vist dette Ønske: at det altid maae gaae dem vel, som have tænkt eller talt ilde om hende. -(Følgende blev først indsendt den 29. Augusti.)
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
I Anledning af den Salige Frue Cammerherinde og Friberinde Avl, til Lundbech, Hendes Död, Gak, Læser taus forbi det prægtig Mansoles Du over dette Støv med Tiden faaer at see. Til Dydens fulde Roes Du Ord ei nok kan finde Derfore tie, og sukt ak! Ranz Finlap Kiettrup den 11. Augustii 1789. J. J. Jessen.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Copulerede. Den 2 hujus her i Byen Hr. Frederich Julius Brink, Kiøb- og Handelsmand i Aalborg, og Jomfrue Anne Marie Bomholdt. Døde.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Den blandt Døde i sidste No. anførte Hr. Jens Muncheboe, Sognepræst til Lading, Faarne og Sabroe Meenigheder, han var født i Nyborg den 1. Januarii 1708, altsaa over 10 Aar al., har været Præst til Stedet siden 10. Martii 1739. da han blev kaldet og den 1. Maji samme Aar fordineret, saa at han blev Jubel=Lærer og saae sine Børne Boens Børn. Hans Successor Hr. Cadovis har i 33 Aar været ham i Embedet adjungeret. Den 27. Augusti her i Byen Skipper Hans Christophersen Hiettings Datter, Maren, 10 Uger og 5 Dage al. Den 1. hujus Kiøbmand Hr. Hans Hostrups Søn, Niels Jonathan, 12 Dage gl. Den 3. Skipper Thoger Thomasen, suur. 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Bekiendtgiørelse. J Tal=Lotterier er udkommen: J Wandsbekd. 27 August. 409 Trækning Nr. 14, 41,36, 3169.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Den forestaaende Trækning er i Altona. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Jen agende Post afgaaer paa Mandag den 7. Septem 7 ber. Frisch. NB. 6.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Et honet Fruentimmer søger Condition til førstkomT mende Michaelis; hun kan fresere, opstikke og giøre adskillige Netheder med Hænderne, og forlanger at antages enten for Frue= eller Frøikenpige. Anviisning kan erholdes fra Bogtrykkeriet i Aalborg. Stude. Vinter ved Steensbedegaard i Venske, end 70 Stkr. velgræssede, store og gode, er fra forrige nu usolgte.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
J Onsdagen den 26. August afvigte, er paa Randers Gade optaget en bruun Hoppe med en - hvid Bagfod og en Stræg paa den anden, samt Stierne i Panden, Kloptræer paa Hovedet med en Stump Tyr ved; den rette Eiere kan mod Omkostningernes Erlæggelse igien bekomme samme, naar han derom mælder sig i Randers hos Voigt, Byefoged. Randers den 31. Augusti 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
En Bilægger Kakkelovn paa Jern Fod kan faaes til Kiøbs & hos Hans Haagen. Aalborg den 2 September 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Døndagen den 21. September førstkommende, bliver efter Vi afgangne Cancellieraad og Amtsforvalter Stauning i Randers holdet offentlig Auction over hans Stervboets tilhørende Effecter bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Porcelain, Glas, Steentøi, Jern og Træfang, Linnet og Sengeklæder, endeel godt Borskab, en god brugbar Karet med heel Speilglas, en saa godt som nye Chalse, 2de Arbeidsvogne, 2de gode sorte Vognhopper 7 og 8 Aar, 2de gode Malkekoer, m.m., som alt at derover trykte Catalogo (der kan faaes i Stervboegaarden paa Amtstuen, behagelig kan erfares, og forinden tages i Øiesyn paa Auctionsstedet. Randers den 25. Augusti 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-09-04
Vandagen den 21. September førstkommende, bliver udi afg. Hr. Amtsforvalter Thygesens Stervboets Gaard i Aarhuus foretaget offentlig Auction over de hans Stervboe tilhørende Fabriqver, nemlig: a) En Tobaks Fabriqve. b) En Olie Mølle. c) Et Sæbe Syderie og b) En Garver Fabrique. Med enhver af disse Fabriqver følger alle fornødne Bygninger og Redskaber i meget god Stand, og med Tobaks Fabriqven, som er i god Drift og har megen Afsats, følger saamegen Jord som Fabrikanten efter Kongel. Anordning bør have, tilligemed et anseelig Qvantitet uforarbeidet Tobaks Blade. Til samme Tid og Sted bliver og bortsolgt en Stervboet tilhørende Brigantin drægtig 19 Commerce=Læster, beliggende i Aarhuus Havn i god og seilbar Stand med tilhørende nyt og godt Jnventarium. Auctionen begynder Kl. 10 Slet Formiddagen og Conditionerne skal da blive bekiendtgjort, Kiøbesummene kan ganske eller tildeels creditteres til Viborg Omslags Termin 1791, om Kiøberen saa behager. Aarhuus den 17. Augustii 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-09-11
Odense. Den 2 Augustii, om Eftermiddagen Kl. 4, ankom vores dyrebare Kronprinds til Brahetrolleborg. Alle Skolebørnene mødte paa Trolleborg i hvide Klæder, besatte med Blomsterkrandse og røde Baand. Da Prindsen steeg af Vognen, sang de under fuld Musik dette Vers: Prinds Velkommen blandt os Glade; Hilset vær paa dette Sted, Stor og Smaa i Flok og Rade Byde Dig, Guds Fred, Guds Fred! Elskte Friderik! Du giver, os en Dag af Glæder riig, Ja til senre Tider bliver Den os uforglemmelig. Paa Værelset blev Ham siden leveret en grøn Krands og Bouquet, hvorpaa een sang følgende Vers: Smiil til denne lille Gave, Mild og kierlig som Du er. Sce! vi give hvad vi have, Kan vor Fridrik ville meer, Disse Blomster Nei de trænge. Ei til nogen Tolk for Dig, Tag Dit billede, - gid længe Det Dig maatte være liig! Tag vort Hierte med den Glæde Der i Dag opfylder det! Elsk os, Kongesøn, vi bede Og vi skal fortiene det. Derpaa sang de alle dette Vers: Tusind Gange vi velsigne. Bedste Fridrik denne Dag. Jnten vi derved kan ligne, Den er ret vor Glædes=Dag Prinds! Velkommen blandt og Glade! Hilset vær paa dette Sted! Stor og Smaa i Flok og Rade Byde Dig Guds Fred, Guds Fred! Samme Eftermiddag besaae Prindsen Fabriqven, om Aftenen var hele Trolleborg, Haven og Alleen illumineret. Følgende Formiddag tog Han Indretningerne paa Baroniet i Øiesyn, og deriblandt en nye Opfindelse af Maltkølle, hvorved al Fare forebygges. J Skolen opholdt Han sig 3 Timer. Her holdt Greven først en liden Tale, hvorpaa alle 3 Skoleholdere catechiserede. Trolle borgs Skoler udmærke sig som bekiendt fra andre Danske Skolers Underviisningsmaade deri, at Børnene ikke ved Udenadslæren dannes til plapprende Maskiner, men ved Spørgsmaale ledes til af dem selv at udvikle sande Begreber, som de sige i selv valgte Ord. Hs. Kgl. Høihed bevidnede overalt sit naadige bifald, og sagde at Børnenes Svar overtraf Hans Forventning, og at Han ønskede at alle Skoler havde samme Indretning. Efter holdt Middagstaffel forlod Hs. K. H. Trolleborg Kl. 4, under Kanoners Løsning, ledsaget af det Faaborger ridende Corps.
Jyske Efterretninger, 1789-09-11
Viborg den 7. September. Onsdagen den 2 September blev i Domkirken af (S. T.) Hr. Biskop Tetens til det hellige Lære-Embeds indviede: 1) Hr. Bolle Rosenkilde, til Sognepræst for Elles høi og Svenstrup. 2) Hr. Claudius Berg, til residerende Capellan til Domkirken i Viborg. 3) Hr. Andreas Georg Møller, til residerende Capellan paa Læsøe.
Jyske Efterretninger, 1789-09-11
Af Ordinatis prædikede Hr. Berg over Text. 2 Cor. 36. Nanetil Aalbing den 11. September.
Jyske Efterretninger, 1789-09-11
Fra Tronhiem berettes, at der fra alle Steder indløbe de ynkeligste Efterretninger om de største Ødelæggelser, foraarsagede af Elves Overskyllelse, og i Stor= og Werdahls Fogderie, har Haglen gjort betydelig Skade. Sukkerraffinaderiet i Odense er med alle dets tilliggende Jorder ved offentlig Auction bortsolgt til Hr. General=Gouverneur Røepstorff paa Østergaard pr. Commission, for den Sum 20050 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1789-09-11
Paa Nibe Marked den 9 hujus skal Priserne efter Beretning have været meget forskiellige. Allertiligst som Morgenen kostede Sæde=Rugen, 3 Mk. 1 til 4 s., siden op ad Dagen faldt den til 2 Mk. 12 s., og om Aftenen blev Brød=Rug kiøbt for 2 Mk. 8 s. til 2 Mk. 6 s. Skieppen. For en Kande Honning beregnet til 4 Potter, blev givet 2 Mk. 10 a 12 s. til 3 Mk. Smørret blev i Almindelighed solgt til 7 a 8 s. Pundet, og Ostene kostede 3 a 4 s. Pundet. - Man haaber at Priserne, vil endnu dybere falde, da Tiderne ere paa det ønskeligste.