Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Man forestille sig et Barn eller en Yngling saa forkeert i sin Legemsholdning som vel mueligt, krumme Knæ, indad vendte Fodspidser, fremstikkende store, dinglende Arme, høitstaaende Skuldre, hængende Hoved. – Efter nogle Maaneder viser han sig i Selskaber med lige Krop og en behagelig Stilling, han veed at udføre alle sine Bevægelser med Lethed, og sig rerer med Anstand og Bifald i den finere Verdens Kredse. - Og hvorfra denne ForvandlingDandsekunsten i den Mands Hænder, der vidste at opløse den i sine Elementer. er den Tryllestav, som frembragte den. Dog vistnok som sagt ere saadanne Mænd fieldne. Mange Dandsemestere, der ikke bringe deres fortreffelige Kunst synderlig Ære, begynde Legemets Dannelse, som betroes dem, meget bagvendt. Voldsomme Bøininger, selv Maskinerier, anvendes der, hvor kun vedholdende Øvelse efterhaanden skulde virke, saa at Eleven maa prise sig lykkelig, naar han slipper af denne grusomme Skole med hele Lemmer og uden at vride dem af Leed. Ganske hensigtstridigt er det, strax at dreie Elevens Fødder fuldkomment udad og indkile dem i Fodpressen. Derved opnaaer man rigtig nok at Fødderne endeligen staae udad; men - det er i Fodroden de ere fordreiede, Knæ og Been kunne ikke følge efter ved denne voldsomme Dreining og staae lige ud ligesom før, idet Fødderne staae til Siden et doppelt Vansyn. Er dette ikke at vanzire Naturens Værk istedetfor at forskjønne det. Kan noget være unaturligere og hæsligere end saadan en Stilling. Kan derved, jeg vil ikke sige Ynde, men kun Sikkerhed og Fasthed i Stilling og Gang, finde Sted, Fodens Stilling maa rette sig efter Laarets, thi Knæet kan slet ikke dreie sig, og Vristen kun ganske lidet, derimod er Laarbenets Hoved en Kugle, og har Muskler til at dreie sig udad; disse Muskler maa efterhaanden sættes i Virksomhed, saa vil den forlangte Stilling give sig af sig selv. En anden Maskine til at dreie Laarene udad, Hoftedreieren, fortjener ligesaalidet at bruges. Noverre siger i sine Lettres sur la Danse. IXII. p. 296, det er en Maskine, slet opfunden og slet sammensat, som endog uden at virke tilstrækkeligen, lemlæster dem den bruges til Paa den anden Side kan vel ikke nægtes at saadanne Kunstmidler, anvendte med yderste Forsigtighed, kunne gjøre god Tieneste for at forbedre Feil i Ledene, hvilke Musklernes eget Træk ikke kan overvinde; men dette er Lægens Sag, ikke Dandsemesterens, med mindre han har de fornødne anatomiske Kundskaber. Andre Dandsemestere lære deres Elever affecterte Manerer, og alt for zirlige Stillinger, hvilke ere hæsligere end Raahed og Forkeerthed, men heraf lader sig ligesaalidet tage Jndvending mod en ædel Kunst, som deraf, at Folk dandse sig Sygdom og Døden til. Blandt Dandsens Fordele ere disse ikke de uvigtigste, at den befordrer selskabelig Fornøielse, at det smukke Kjøn med Anstand kunne deeltage deri, hvilket sidste næsten er udelukket fra de andre Legemsøvelser, om med Grund eller halv Grund et andet Sted. Man veed, hvilken uimodstaaelig Tiltrækning et Bal har, især for Ungdommen. Musik, Dands, usædvanlige store og lyse Værelser, mange muntre Mennesker – alt forener sig til et Tryllerie, som aabner Hjertet for alle glade Følelser – selv til en farlig Grad, naar man ikke vaager over sig selv. Pædagogen Basedow siger et Steds: "Menneskeslægten, vilde blive betydeligen lykkeligere, naar der ugentlig dandsedes i hver Familie.