JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Mandagen den 2den Januarii 1797 og følgende Dage, lader Jnteressenterne for den Danske Bomuldsmanufactur en betydelig Deel af dens Fabricata ved Auction bortsælge, bestaaende af farvede og trykkede Manskiestere, Satinekes, Kyppere, Omerdag, Bomuldsgarn, Strømper, Vester, Guldtepper, samt en eel halv Silkevahre m. m. Betalingen erlægges til Høieste Rets Advocat Brorson, boende i Gaarden No. 56 i store Kongensgade, hvor, laavelsom hos Kræmmer Thorl en paa store Kiøbmagergade No. 69 Catalogen 8 Dage for Auctionen kan erholdes og i hvilke Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjort. I staaende 11te Decbr. Termin, hver Formiddag til Kl. 10. habitorerne afgangne Etats=Raad Weyses Boe, vilde fore Slet Tirsdag og Torsdag undtagne, henvende dem til Hr. Conferents Raad Schow, som Executor Testament i Boet, boende i Skindergaden No. 75. Slagelse, formodentlig paa Veyen til Hollenes Mølle og En Reysende har tabt sit Guld Lommeuhr imellem Nestved og muelig i Møllegaarden eller Huset; Uhret var Fransk, som Guldet, hvor inden i Cassen stod de 3 Franske Lillier. Den underste Casse var graat marmoreret, Skiven hvid, hvorpaa var tegnet Paris, Time= og Minutviserne Guld, men Datoviseren Staal, blaae anløbet, Time=Tallene vare romersk staaende, men Dato Tallene vare røde; Værket i sig selv laae i en Messing Casse, Kieden var Guld, Leddene runde og kantede, hvorunder neden var Plade blaa emailleret med et Fruentimmer, derunder 2 GuldUhr Nøgler, hvoraf den ene var somblaae paa den ene Side ogsaa blaae Steen paa den anden Side med en Blomst, Noglen oval, den anden Nøgel var ottekantet, stad paa den ene Side, og i den et kort Portrait af Steen med Glas for; hvem som maatte have fundet samme eller og om det skulde være solgt, vilde behage at melde det her paa Kontoiret, imod en raisonabel Douceurs Erlæggelse, og Kiøbesummen tilbagebetalt, som han derfor maatte have givet; ligesom enhver anmodes om, af i Tilfælde, at saadant Uhr falbydes, da anholde Sælgeren og tage Uhret i Forvaring samt derpaa anmelde det til Contoiret, da Uhret er saa kiendelig, at derpaa ingen Dølgsmaal kan lægges uden at blive rødet, ligesom det formodes, at heller ingen giør samme.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Natten imellem den 26de og 27de November sidstleden, har Ol en dristig Tyv gjort Jndbrud i min iboende Gaard her i Byen, ved at slaae en Rude i Stykker paa et Vindue ud til Strandgaden, igiennem hvilket Vindue, Tyven har gaaet ind i et Værelse, og der opbrækket et i samme staaende Chatol, og derudaiblant andet taget: 300 Rdlr. i Bancosedler, som tildeels laae i Portojeuiller og tildeels i en Skuffe, samt en Deel Guld og Sølvpenge. Ligeledes opbrudt et paa Chatollet værende Opsats, og deraf udtaget 16 Stkr. Sølv Spiseskeer, 10 Stkr. Difertskeer, 20 Stkr. Theeskeer, 8 Stkr. Saltskeer, en Potageskee, en Puncheskre, indvendig forgyldt, 2 platterede og ristede Lysestager, og afskilligt andet Sølvtøi, hvorpaa staaer mit Familievaaben, Fuglen Phønex; de 6 Theeskeer ere foruden ovenmeldte Vaaben paa Skafterne mærkede med Bogstaverne S. F. Samt et Engelsk Sølv Lommeuhr med glat Futteral, paa Skiven staaer istæden for de sædvanlige Ciffer=Tal, Bogstaverne NICL. FENWIC. K. Fra dette Værelse, er Tyven gaaet ind i et andet derved værende Værelse, efter han har brækket Fyldingen i Stykker paa Dørren, og af dette Værelse borttaget noget Dække og Sølvtøi. Den som om dette Tyverie beviistigen kan give nogen Oplysning, hvorved den eller de, som haver forøvet dette Tyverie, kan blive aabenbaret, erholder af mig en Douceur af 100 Rdlr. Helsingøer, den 28de November 1776. N. Fonwick. Til mine mange Venners, Velynderes, og Bekiendteres de & hagelige Efterretning, meldes: at jeg atvigte Michaeli er igien indflyttet i min atbrændte Gaard, de 3de Hjorter paa Vestergaden, som i disse Dage er bleven reent færdig og meubleret, des Aarsag jeg ey før har adverteret samme. De som før har beæret mig med deres Komme, og da var fornøyet, troer jeg skal blive bedre, formedelst flere Værelsers Jndretning, Stalderum og Vognremisse jeg har anskaffet ved 2de Grundes Tilkjøb, om en lagt til Gaarden. Jeg udbeder mig recommanderet saavel heri Landet som i Provincerne. Kiøbenhavn, den 2den Decrider J. Sorteerup, privilegeret Herbergerer og Collecteur. ved Lotterierne. T. C. Lyses efter 3de Hoveder, nemlig : en fortdragt Stud 4 Aar, en blakket dito og en fortdrages Qvie 4 Aar, omtrent 18 a 20 Lpds. Vægt Stykker, alle klippet 8 paa venstre Side, paa Hornene brændt 8 L K og heel Ørede med Rist i begge Ørene, en lysebrun Hest 4 Aar, kort af Krop med sort Manke og Rompe, hvem om samme kan give Oplysning, loves en Douceur af 2 Rdlr. af Schou. Hollænder ved Tolløsse. At Falster=Lands Birke=Tings Ret, i Følge det Høykong. lige Danske Cancellies Resolution under 22de October d. A., fra Kraghauge Bye forflyttes til udi det paa Nyekiøbing Slots Grund nye istandsatte Arresthuus, indrettede Værelse, og ermelte Birke=Tings Ret første Gang udi dette nye Værelse, foretages og holdes næste Torsdag efter Hellig Tre Kongers Dag i tilstundende 1797 Aar, og derefter samme Sted hver Torsdag lovbefalet Tid fremdeles holdes: det herved til alle og enhvers behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Nyegaard ved Nyekiøbing i Falster, den 10de Novbr. 1796. L. T. Allerup, Birkedommer.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Creditorerne, efter nu afdøde Bente Cathrine Lonbolst og forhen afgangne Mand Peder Jensen, Laugsbud i Helsingøer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos Magi steten, som Skifte=Forvaltere i bemelte Helsingøer, med deres paa Boet havende Krav behørig legitimerede, da enhver skal nyde Ret efter Loven og Boets Omstændigheder; Arvingerne anmodes paa lige Maade at møde, for at paasee deres Tarv under Boet.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Ved Proclama, som er læst i Siellands Lands(arg) ling den 16de November og i Hof= og StadsRetten den 28de d. M., ere Creditorerne til Gabriel Gabrielsen, Linds og afdøde Hustrues Dorthe Bøyesdatters fælles Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
(24) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 14de og i Siellands Landsting den. 16de November 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Commissionair Hans Henrich Kommeters og efterlevende Enke Else Margaretha Aabnes fælles Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stats Rets Skifte Commission, for at at melde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og in kaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 14de, og i Siellands Landsting den 16de November 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Tiener Terkild Bergs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
(1) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stens Ret den 14de, og i Siellands Landsting den 16de November 1796, ere alle de, som maatte have røget at fordre udi afgangne Skibscapitain Kocks Enke Ellen Dorothea Kocks Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde ud Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. ser. 1) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Tømmersvend Johan Ludo og Lymanns og efterlevende Enke Cicilia Cathrine Justs fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
J Følge Placaten af 26de October 1792, i ndkaldes hermed 12 Ugers Varsel, saavel Arvingerne som Credi= og Debitorerne udi Stervboet efter Madame Marie Elisabeth Hassing, Enke efter forhen afdøde Kongelig Fuldmægtig Jørgen Jørgensen, der ved Døden er afgaaet hos Madame Sundbye i Ballerup paa Kiøbenhavns Amt, at melde sig ved de i Boet hos bemeldte Madame Sundbye, og paa Kiøbenhavns Amts Contoir i Gaarden No. 71 Litr. K. i Amaliegaden i Kiøbenhavn afholdende Skifte=Sessioner.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
De respective Interessentere, som have bekommet Gevinster, eller Frielodder i min Collection i den udtrokne 43de Lotteries 5te Classe, kunne erholde samme udbetalte og Frielodderne omvexlede; ligesom og daglig bekommes saavel hele som halve og qvart Lodder til forestaaende 14de Lotterie. Schneider, boende i Skidenstrædet eller Christalgaden Nr. 239, 2det Huus fra Nørr gaden. Christian Friderich Nagel, som har tient afg. Justitsraar Zum& Hagen, anmodes herved om, inden 8 Dage fra Dato at melde sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Kiøbenhavn, den 20de November 1796.
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Tos Meldolg i store Regnegade No. 187 er daglig at bekommes le. Halve og Qvartlodder til den 1ste Classe af net 4de
Berlingske Tidende, 1796-12-05
Casse=Lotterie. I det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93, er godt sort og smaat Maculatur=Papiir tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Af disse Tid. des
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Jtalien, den 16de November. Fra Cadix meldes: at mange meget riigtladte Skibe med Penge og Vare ere der ankomne fra America. De have overbragt den Efterretning, at i de spanske Besiddelser af America var der en saadan Mængde af mange Vare, besynderlig Suk ter, i Forraad, at der fattedes Skibe til deres Oversendelse. Fra Cadix er Brigadeer Gocochea afseilet med 1 Linieskib og 2 Fregatter, for at krydse paa Høiden af St. Vineent; en Fregat med Tropper er ogsaa afgaaet til Porto Ricco. - Hertugen af Moden har ladet bekiendtgiøre et omstændigt Svar paa det Manifest, som General Buonaparte udstædte, da han erklærede Vaabenstilstanden med Hertugen for ophævet. J samme igiendriver han de Grunde, som Buonaparte anfoter. " Millioner, heder det blandt andet, ere virkelig blevne betalte af den paalagte Contribution. Medens Mantuar den første Gang var undsat, kunde vel nogle Jndbyggere i det Modeniske Gebet have tilfort Mantuanerne Viin, Frugter, og andre Provisioner; men dette var Privatspeculationer, og seete i den Hensigt, at Jndbyggerne med de rede Penge, som de fik derfor, kunde betale de dem af de Franske paalagte Contributioner. Den beskyldning, at man i Moden havde søgt at giøre de Franske forhadte af Folket, var ubeviislig; tvertimod havde de Franske opmuntret Folket til Opstand, og anvendt alt, for at giøre Hertugen og hans Regiering Folket forbadt. - Hertugen slutter med den Erklæring, at han i sin retfærdige Sag forlod sig paa den Almægtiges Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Paris, den 21de November.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
(Fortsættelse.) Fra Toulon meldes under den 12te følgende: "Paa den her indløbne spanske Flaade befinde sig over 20 forhen værende franske Søeofficerer, som ere emigrerte. En af samme, ved Navn Decours steeg i Land. Der opkom en stor Allarm, i hvilken han nær var blevet et Offer; men man bragte ham i Sitterhed, og paa de spanskes Reclamation blev han udlevert. Det spanske Linieskib Conderegla paa 112 Kanoner commandene Berling. res af Marquis d'Amblimont, som forhen var Generalofficeer ved Marinen i Toulon. Admiral Jerviss's engelske Flaade har hidil befundet sig, deels i Vandene af St. Fiorenzo ved Corsica, og deels i Porto Ferajo. - Da den spanske Flaade løb ind til Toulon, udstædte den der værende Commandant, for at afværge ubehagelige Optrin, som kunde foranlediges ved at tænke paa, hvad der forhen var forefaldt i Toulon, da Engelænderne og Spanierne havde denne Havn i Besiddelse, en Proclamation, hvori han blant andet siger: "Lader os paa begge Sider have den Ædelmodighed, at glemme, hvad der forhen forefaldet. Lader os kun tænke paa det Nærværende og det Tilkommende. Lader os behandle Spanierne som Venner, og som Helte, der ere bestemte til at igiennemløbe med os den fælles ærerige Bane, som staaer os aaben. Blant de nofficielle Artikler i det officielle Blad findes følgende Note: Basel, den 19de August 1796.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Den franske Republiks Ambassadeur ved det Helvetiske Corps til Borgeren Carl de la Croix, Minister for de udenlandske Sager. "Borger Minister, J Gaar sagde Nan mig, at han ved en Samtale med den østerrigste Minister i Schweitz, Hr. Degelman, angaaende Tidens Anliggender havde søgt at give Hr. Degelman at forstaae, at han tænkte, at Hoffet i Wien havde Aarsag til at beskieftige sig med Freden. Hr. Degelman svarede ham: at hans Hof, trods sine Ulykstilfælder, og trods mange andre Magters Exempler, ikke kunde forlade Engeland, sin Allierte, og ikke skille sin Jnteresse fra dets, samt at det havde besluttet Krigens Fortsættelse saa meget desmere, da det ham givne Svar af Frankrige paa Keiserens første Udladelse ingen Udsigt gav til en Forsyning. sagde ham: at dette Svar syntes ham ikke saa tilbagestødende; men Hr. Degelman svarede, at dette kaldtes at støde al Forsoning tilbage, naar man strax i Begyndelsen fordrede Republikens Erkiendelse, da dog dette var een af Hovedaarsagerne til Krigen, som efter hans Mening blot kunde ophøre med Freden. Det syntes ham langt fornuftigere, at begge Partier paa nærværende Tid ikke gave hverandre nogen Titel i deres Udladelser &c.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Strasburg, den 22de November. Paa den Efterretning, at Fienden havde faaet meget svært Artillerie ved Kehl, for dermed at besætte sine Batterie er, blev i Gaar besluttet, at giøre et almindeligt Angreb Dag. J Følge heraf afgik forrige Nat en Forstærkning af 10,000 Mand til Kehl, og om Morgenen Kl. 6 begyndte Angrebet. Det var meget heftigt. Vore Tropper gjorde de fiendtlige Forposter til Fanger, og bestege Batterierne, Man har allerede indbragt over 200 Fanger, og Kampen vedvarer endnu.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Paris, den 23de November. Følgende officielle Beretninger ere blevne bekiendtgjorte fra vor italienske Armee.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Fra Hovedqvarteret i Verona den 13de November berettenGeneral Berthier følgende: "Den 8de November tog General Vanbois Division er Stilling ved Corona. Den fiendtlige Armee rykte fra Vicen, za til Montebello, og derfra til St. Martin. Generalen er Chef lod det Corpød Armee, som vi have ved Ersch, afmanchere, og reiste selv den 11te sin Verona. Jmellem St. Martin og St. Michel traf han den fiendtlige Avantgade, som blev slaget og forfulgt. Den følgende Dag den 12te stod begge Armeerne lige over for hinanden, og kiæmpede heftimed hverandre. Veiret var meget ondt; men dette afholdte dog ikke den franske Armee fra at fordrive adskillige Gange Fienden fra hans Stillinger, efterat vi havde frataget ham Kanon og 700 Faneer. Da Generalen en Chef om Natter, sik den Efterretning, at Fienden var i Bevægelse ved Nedre Etsch, for at gaae over denne Flod, lod han i Dagbrækningen det hele Corps d'Armee marchere til Verona. Da Fegtningen har været meget hidsig, saa holder man Fiendens Forliifor meget stort. Brigadegeneralen Launan er bleven dræbt Divisionsgeneral Gentili, som commanderer Republikanerne paa Corfica, har i Spidsen af en Colonne Corsicanere, og mægtiget sig den vigtige Høi Mortela, hvorved den engelsk Flaade er bleven nødt til at forlade Havbugten af St. Fioren, o. 3 engelske Krigsskibe ere blevne opbrændte i Havnen af diacco.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Af en Skrivelse fra Egnen ved Hüningen, den 24de No. vember.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Fra i Morges indtil i Eftermiddag er en forskrækkelig Kanonade bleven vedligeholdt fra begge Sider ved Huningen, hvilken dog ikke har afgjort noget. Nu er det igien roligt.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Rastadt, den 26de November. Til den 22de var et Angreb paa Landsbyen Kehl og Øen ovenfor Rhinbroen besluttet af Østerrigerne; men dette Forehavende blev forraadt til de Franske af 2de Deserteurer, hvil se, begunstigede af en Taage, gjorde 4 Timer i Forveien med mere end 25000 Mand et Udfald, som i Begyndelsen lykkedes dem, og uden Errehertug Carls Nærværelse skulde have blevet gandske afgiørende for de Franske, og til største Skade for os. De Keiserlige bleve indtil over Sundheim trængte til age ud af mange Batterier, 12 Kanoner faldt de Franske i enderne: og bleve af dem fornaglede. Til største Lykke ilede og hertug, Carl endnu betids nok fra sit Hovedqvarteer Willstadt hertil, og reed til Stedet, hvor Faren var størst. Karactan Cachevaurlegers vare de første, som huggede ind paa den fremtrængende Fiende, og tog Kanonerne tilbage fra ham. En Keiser, lig Bataillon har derved mistet sin hele Bagage, og en Keiser lig Stabsofficeer skal være sendt i Arrest. Medens denne Affaire varede, reed Erkehertug Carl, under Anførsel af et ridende Batterie, saa nær frem, at mange fiendtlige Kanonkugler faldt ned foran ham, og hans egen Hest blev saaret. Denne de Franskes Tilbagedrivelse af den unge Helt har været saa meget desvigtigere, da samme, i Fald deres Forthavende havde lykkes dem, og de havde beholdt de bestegne Keiserlige Batterier, vilde med 500 Mand trænge frem ved Kehl, og endnu paa 3 andre Steder gaae over Rhinen.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Wien, den 26de November. De nyeste Officialberetninger melde hverken om Veronas Besætning eller Mantuals Undsætning. Tvertimod har General Alvinzy igien trukket sig tilbage indtil Montebello, hvorfra han under 18de har indberettet: "at Fienden, efterat han havde samlet alle sine Kræfter, har den 15de gjort et rasende Angreb paa hans Corps ved Areole og Cologna, men bleven slagen tilbage; og derpaa om Morgenen den 16de fornyet Angrebet med største Heftighed, hvorved der med en afvexlende Lykke er bleven fegtet, seiret og slaget, indtil henimod Aftenen, da Fienden med alle Kræfters Anstrængelse indtog Arcole og trængte frem indtil Bomfacio. Feldttøimesteren fordrev dog under egen Anførsel Fienden fra det sidste Sted, og forsvatede Landeveien til Montebello, hvorhen han i Orden trak sig, for at samle de under denne lange vedholdende Fegtning adspredte Troppeafdelinger, og for at ruste sig paa nye til at rykke frem, saasnart General Davidowichs Corps var rykket frem paa en lige Høi med ham. Forliset ved disse Fegtninger er paa begge Sider lige stort, saasom Modstanden var ligesaa haardnakket, som de igientagne Angreb heftige. Medens dette sit for sig paa hin Side, angreb F. M. L. Davidowich den 17de Fienden, som stod paa Høiene ved Rivoli, hvor Angrebet var meget besværligt, saasom Egnen bestaaer af bare Høie og Klofter. Fienden gjorde den meest fortvivlede Modstand; desuagtet lykkedes det dog vore, efter en 2 Timers meget hidsig Fegtning, at slaae Fienden tilbage indtil paa Høiene og Campara, at erobre 9 Kanoner og ligesaamange Munitionskarrer, og at giøre henved 1000 Fanger, hvoriblandt begge Generalerne Fiorella og Valete. Jkke allene Høiene ved Rivoli, men endog Passet Chinsattere blevne besatte af os. Feldtmarskallen berømmer saavel Officerernes som de Geme nes tapre Opførsel. Kun beklager han blandt andre Forliset, af den tapre Oberstlieutenant Mayer af Coloredo, som blev dræbt, da Høiene ved Rivoli bleve bestormede. - De ungerske Stænder have den 22de sattet den ædle og eenstemmige Beslutning, at bede Hans Majestæt, at Allerhøistsamme vilde til Krigens Fortsættelse modtage et frivilligt Bidrag af 50,000 Rekruter, 10,000 Heste, 20000 Slagtoxer, 2 Millioner 400,000 Meter Hvede, (hvilket er tilstrækkeligt til Brød for 340,000 Mand i 1 Aar) 3 Millioner 760,000 Metzer Havre, (som en aarlig Fornødenhed for 80,000 Heste) og, saasnart Hans Majestæt fandt det nødvendigt, en almindelig Jnsurrection.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Manheim, den 26de November. Ved Kehl er det kommet til meget blodige Optrin. Den 21de bleve Trancheerne gandske roligt aabnede af de Keiserlige; men den følgende Dag om Morgenen tidlig gjorde de Franske med 36 Batailloner under General Moreauls egen Anførsel, et Udfald, ikke paa Trancheerne, men paa Circumvallationslinien mod Sundhelm. Rasende stormede de løs paa Forskandsningerne og Redouterne, som de Keiserlige maatte forlade; men strax derpaa kom mange Batailloner til Understatning, hvilke Erkehertugen selv anførte, og de Franske bleve drevne tilbage med et meget stort Forliis af Døde. Hele Geleder faldt ved de Keiserliges Karteskild, og endnu den følgende Dag saae man dem hyppigen at ligge i Dynger af 20 Mand. Paa Keiserlig Side er Forliset ikke heller ubetydeligt: man beklager i Besynderlighed mange tapre Officerer, som deels ere dræbte, deels saarede, Grev Latours Hest blev, ikke langt fra Erkehertug Carl, saaret. Felttøimesterens Adjutant, Oberstlieutenant Reisinger, er dræbt, og 3 af hans Ordonanzofficerer saarede. Grev Ginay er for tredie Gang bleven saaret i dette Feldttog, dog ikke farligt. Erkehertug Carl skal man aldrig have seet mere opbragt, end i ovenmeldte Affaire. Begge Partiers Soldater vare ogsaa meget forbittrede, og adskillige af samme ere blevne slagne ihiel med Flintekolben. Den 23de var alting roligt, og Trancheen allerede rykket temmelig vidt frem.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Hamborg, den 5te December. J Løverdags indløb her med en Stafette fra Riga den bedrøvelig Efterretning, at Hendes Majestæt, Keiserinden af Rusland, Catharina Il., fød Prindsesse af Anhalt Zerbst, er den 17de Novbr. ved Døden afgaaet i Petersborg. Denne store Prindsesse var fød den 2den Maji 1729, og har altsaa oplevet en Alder af 67 Aar, 6 Maaneder og 15 Dage. Hun besteeg den russiske Trone den 9de Julii 1762, og har altsaa over 34 Aar ført en glimrende og høist lykkelig Regiering, hvorved hun ikke allene i det russiske Riges Aarbøger, men endog i den hele Verdens Historie har erhvervet sig en Udødelighed. Regieringen over dette mægtige og vidtløftige Rige er nu tilfaldt den hidtilværende Storfyrste og Tronfølger, Paul Petrowitz, der er født den 1ste October 1754. Hanhar og allerede tiltraadt samme, er bleven udraabt i Peters borg til Keiser af Rusland, og Senatet og alle Collegier have aflagt ham Hyldingseed.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Kiøbenhavn, den 9de December. Den 7de December ere Commandeurerne Jørgen Balthalar Winterfeldt og Johan Peter Wlengel benaadede med Contra Admirals Caracteer. Samme Dag er Admiral Car Frederich de Fontenay efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit hidtil havte Embede, som 1ste Deputeret i Admiralitets og Commissariats=Collegio; Vice Admiral Friderich Christian Kaas opflyttet til 1ste militair Deputeret, og Contra Admiral Johan Peter Wleugel udnævnt til 2den militair Med deputeret i bemeldte Collegio.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Fra Stadens Raadstue er den 5te December d. A. udkommet en Kiødtaxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 8 sk., og ikke meere for Pundet af dette Kiød, at tages, og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pund. Høiribbene, skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pund. Hele Fierdinger Pd. for 7 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggenPd. for 7 s. Kalvekiød, Pd. af Bagfierdingen for 14 s., og Pd. af Forfierdingen for 13 s. Saltet eller sprængt Oxekiød sælges, ligesom det færske, dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt. Svinekiød, Pd. for 10 s. - Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Pundet 1 seringere.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Ved Forligelses=Commissionen her i Staden ere udi No. vember Maaned forligte 78, hævede 32 og henviste 27 Sager.
Berlingske Tidende, 1796-12-09
Ved Tallotteriets 567 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 32. 39. 60. 44. 40.