Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1798-12-01
Bekiendtgiørelse. Til end meere Betryggelse for de Søefarende, som seile ind og ud, til og fra Bergens Lehd ved Skuddesnæs, er bleven foranstaltet paa Pynten af bemeldte Næs opset et nyt Lygtetyr, som begynder at brænde den 1ste Januarii 1799, og skal for Eftertiden brænde efter de samme Regler som de øvrige Fyrer, nemlig: om Sommeren fra Paaske til Mikkelsdag antændes det 1 Time, efter Solens Nedgang og brænder til Dagens Begyndelse, og om Vinteren fra Mikkelsdag, til Paaske 1/2 Time efter Solens Nedgang, og brænder 1/2 Time for dens Opgang, Efter indhentet Underretning tjener til videre Efterretning for de Søefarende, at dette Lygte-Fyhr hidses paa en opstaaende, Mast eller Stang, ved hvilken der er bygget, et Skur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette Punkt vil uden Tvil tillige blive meget kjendeligt om Dagen i de Directioner, fra hvilke det kan sees. Lygten er omtrent 300 Fod over Vandets Overflade. Det er bekiendt, at der allerede længe har været et Blus eller Steenkuls Fyr paa Hviddingsøerne og et Lygte-Fyr inde ved Hyievarden, dette sidste tienende til at kunne, naar man om Aftenen er Nattener seilet Carmsundet ind, søge Ankerpladsen, ved Høievarden. Naar man kommer fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde indi Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med tilbørlig Opmærksomhed ikke kunne feil tage imellem Skudesnæs og Hviddingsøernes Fyrer; dette, som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul- eller Blustyr, men det paa Skuddesnæs, er, som meldt, et Lygtefor, hvilket derfor brænder med et stadige og enkelt Skin, og dette Fyr kan desuden, naar man kommer Vesten fra, ikke sees, med mindre man tillige er saa sydlig, at det er frit sønden for Skiærret Giætongen, eller, hvilket er det samme, at man haver det i N. O. t. O. ret visende, og i denne Compas-Streg er Farvandet reent ud fra Hviddingsøerne. Man kan altsaa, om man først fik kun et Fyr at see, og for en kort Tid var i Tvil om, hvilket af dem det kunde være, styrt noget østlig, thi Fald det da var Skuddesnæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes upaatvilelig faae Hviddingsøernes Blustyr strax derefter at see, det maatte da ellers være besynderlig tykt, taage Veir eller Sneefog; faaer man derimod ikke, ved at have styret noget østligere, snart et Fyr endnu at see, maa det følgelig svære Hviddingsøens man have i Sigte, og da kan man, ved Peiling fra det, sætte Cours efter til at tage Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skudesnæs Fyr staaer, og er skiult af det høie Land, kan, ifald man seer et Fyr østligere fra sig end N. O. t. O. retvisende, være vis paa, at det maae være Hviddingsøens. Naar man har Kiending af dette, kan man derfra sikkert holde op under Skudesnæs, da man ved det ny Fyr nu med Vished kan vide, hvor Hukken er, og saaledes holde nær ind under Landet ved Skuddesnæs- og ind efter i Carmsundet. Naar man kommer henimod Smørstakken, kan man vente at see alle 3 Fyrer tillige, og naar SkuddesnæsFyr da igien bliver skiult af Landet, kan man efter de tvende Andre, især det ved Høievarden, rette sin Seilads videre til at søge Anker pladsen i denne Havn. Men er man ubekiendt, og ikke vil vove at styre Carmsundet ind uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindrede Jndseilingen, saa kan Fyrerne paa Hviddingsen og Skuddesnæs blive en fortreffelig Underretning for dem, som saae sig nødt til, at holde krydsende her i Bugten Natten over; men i saa Tilfælde maa man være meget agtpaagivende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er meget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for de Søefarende og andre Vedkommende, baade inden og udenlands.