JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-16
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 13 Junii 650. - Specier solgtes til 39 1/4 Rbmk. Commits. 67 1/2 pr. 100. Norske Sedler 62 a 63.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-16
Ved den 889 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere: 20. 31. 28. 75. 44.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-16
Paa Søndag prædiker i Fruekirke til Høimesse, Hr. Studsgaard; til Aftensang, Hr. Jahnsen; i Hospitalst. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-16
Bekiendtgiørelser. Da Strømpefabrikor Standt nu er etableret ved min Straafabrik i Hammel, saa modtager han saavel Bomuldsgarn som Uldgarn til Forarbeidning for billig Betaling. Frysenborg den 15 Junii 1815. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-16
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanis. Den 14de dennes er fra mig bortkommen en fiin sort Klædes Kappe med sorte Baand hvormed den kan fastbindes, og paa samme er et lidet Slag bag oventhvorunder i sort Lak er aftrykket med et Signet Pe i dobb. Træk, og neden paa Kappen er 1 a 2 smaae Huller skaaren af Muus. For Opdagelsen heraf loves en god Douceur naar det meldes til mig. Laurentin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-16
Hos P. Frausing er bedste Sort Tobaksplanter 3 Mk. Hundrede, tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-16
En Landeiendom, som har gamle adelige Friheder, og Rettigheder, og er beliggende i en af de skiønneste Egne i Hertugdømmet Slesvig, 1/2 Miil fra en ten melig Kiøbstæd og 1/4 Miil fra Havet, er underhaanden at faae tilkiøbs. Til denne Eiendom er et Areal af 320 Tønder Sædeland, en ualmindelig god Sko og ypperligt Tørveskiær, kan forres 90 a 100 Kreature og 10 a 12 Bester foruden mindre Kreature, saaes aarlig 120 Tønder Korn og deraf udtærskes 11 a 1200 Tønder. Jagt og Fiskerie haves i Overflødighed. Gaardens Bygninger bestaaer af 136 Fag nye opbygt Huus med en smuk Hauge. Vilkaarene paa hvilken denne i Sandhed skiønne og ypperlige Eiendom kan faaes vil blive meget fordeelagtige for Kiøberne. Man henvender sig desangaaende til Propritair Schmidt paa Hønneberg Ladegaard pr. Colding. Hønneberg Ladegaard pr. Colding. Sidst i denne, eller først i næste Maaned, Dagen skal nærmere blive bestemt i dette Blad, agter Undertegnede ved offentlig Auction at lade bortsælge, om antageligt Bud skeer, Gaarden No. 69 paa Byens Vestergade. 1) 14 Fag 2 Etage Huus til Gaden, hvori 8 deels gibsede, deels betrukne Værelser, Kiøkken, Spisekammer, Kielder og god Loftsrum, 833 Al. Gaardsrum, 1704 Alen Have. Med denne Part af Gaarden, følger 6 Fag Baghuus. 4 Fag 2 Etage Huus til Møllegyden, hvori 5 gode Værelser, Kiøkken og Spisekammer, samt Loftsrum og 132  Al Gaardsrum. 3) 6 Fag 2 Etage Huus til samme Gyde, hvori 7 tildeels betrukne Værelser, Kiøkken, Spisekammer, samt Loftsrum, og 175 1) Gaardsrum. 4) Fem 3bindings Boer. 5) En bindings Bod, hvori 3 Værelser, Kiøkken og Spisekammer. Conditionerne blive taalelige for Kiøberne, og skal ved Auctionen bekiendtgiøres. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
No. Aarhuus Stifts Aar 1818. privilegerede: Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 17de Junii. Løverdagen. Mayfesten i Paris. (ved overordentlig Leilighed).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Paris, den 3die Junii. Den 1ste Junii har denne store og vigtige Nationalfest virkeligen havt Sted, og aldrig - hedder det - har nogen Fest været mere national, eller fremstillet noget mere høitideligere og rørende Syn forenet med det Franske Folks udeelte Opmærksomhed, end denne saa meget omtalte Folkeforsamling. Alt hvad som kunde interessere og stemme Sielen, Religionens Bønner, et stort Folks Sammenkinding til sin Souvetrain, Frankrige, repræsenteret ved et Udvalg af dets Borgere af alle Stænder, vare her forsamlede omkring: deres Fyrstes Trone. En uhyre Menneskevrimmel bedækkede Marsmarken. Keiserens Trone befandt sig i Midten af en stor firkelformig Jndfatning. Til venstre og høire indenfor samme vare byggede Amphitheatre til Sæde for 15,000 Personer. Den forreste Plads foran Tronen var frie. J Midten var opreist et Alter. Videre fremad, omtrent 100 Toiser derfra, var en anden Trone opreist hvorfra man kunde overskue hele Marsmarken. - Omgivet af Marskallerne Soult, Ney, Jourdan og Grouchy ankom Keiseren, paa Pladsen og besteeg Tronen under Folkets Jubel. Da han herpaa havde nedladt sig, holdt Erkebispen af Tours, afisteret af fire andre Bisper, en stor Messe. Da denne var tilende nærmede sig Valgkollegiernes Deputerede 500 i Tallet, og bestege Tronens Fod. J. det franske Folks Navn oplæste nu en af Valgherrerne med lydelig Røst følgende Adresse. Sire! Hvad ere de forenede Kongers Hensigt med de krigerigske Rustninger, hvorved Europa allarmeres og Menneskeheden bedrøves, Ved hvilken Handling, ved hvilken Krænkelse have vi ægget dem til Hevn, eller givet dem Anledning til at angribe os Have vi siden Fredens Slutning villet give dem Love, Vi ønske blot at leve efter Love som for os ere passende. - Vi ville ikke have den til vor Chef som vore Fiender ville paatrænge os, men vi ville have den som de ikke ønske vi skulle have. - De vove personligen at proskribere C. M. Fiendernes Had mod Eders Person forøger vor Kierlighed til Eder. Hvis de erklærte den Ringeste af Rigets Undersaattere i Ban saa vilde det være vor Pligt at forsvare ham med al vor Kraft. Han vilde, som De, staae under de Franske Loves og den Franske Magts Beskyttelse. Vel vi man forsøge Alt imod os. Alligevel erklære vi foralle Nationer, at den Franske Nation ønskede at vedligeholde Freden, hvis den under Deres kraftfulde Forvaltning kan bestaae, i modsat Fald ere vi til Kamp beredte. Nationen leve, Keiseren leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Fra ikke mindre end 11 Departementer skal der have manglet Stemmer for eller imod Konstitutionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Kong Joachim var den 2den Junii kommen til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Flere offentlige Journaler og Blade fortælle i denne Tid et mærkeligt Exempel paa Overbefrugtning. En Jtaliensk Kone fødte den 2den Juni 1806 i PallermoTvillinger af Mandkiønnet; den 12te Novbr. 180. fødte hun igien en Dreng, hvilke tre Børn alle havde den tilbørlige Modenhed. Den 2den Febr., altsaa ikke fulde 3 Maaneder efter den forrige Forlysning, fødte hun et andet, fuldbaarent og tilsyneladende sundt i g Drengebarn. Den 3die Nybr. 1808 fødte hun et i Par Tvillinger, som begge levede. Den 9de Junii a. 1809 fødte hun i Utide paa et Skib, der førte hende e til Engelland. Noget derefter blev hun igien frugtsommelig. - Saafremt ellers denne Historie er sand d er den ligesaa mærkværdig som sielden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
En Kiøbmand i Lybek, der hverken har Kone eller Børn, men er meget riig, har udrustet 130 unge Folk paa sin Bekostning. Nogle Dage i Forveien vare de opstillede for hans Huus, og han holdt som General Revne over dem. "Børn, sagde han, holder Eder vakkre, forsvarer Eders Fædrelands Ære, og hvo af Eder kommer tilbage, kronet med Laurbær, er min Arving. Endvidere om de med svenske Hæderstegn udmærkede Nordmænd: (see No. 67 og 70) - Belønnede med Nordstierneordenen: Cancellieraad og Byfoged i Frederikshald, Dahl. Hans heldige Bestræbelser for, under vanskelige Omstændigheder at vedligeholde Orden og Rolighed i den ham betroede Embedskreds. Provst Hounet, Sognepræst til Berg. Hans Fædrelandssind. - Statsraad og Kammerherre Løvenskjold. Hans Duelighed, Virksomhed og Nidkiærhed som Embedsmand. - Belønnede med Vasa ordenen: Justitsraad og Kiøbmand P. Thrane, Assessor og Kiøbmand Mathiesen, Overrets Advokat Arentzen, alle i Christiania. Den af disse Mænd viste Kyndighed og Nidkiærhed i de offentlige Forretninger, hvis Udførelse dem har været overdraget. - Prof Medic. Thulstrup og Doctor Med. Munk. Deres Fortienester som Læge og udmærkede Nidkiærhed Udførelsen af Embedspligter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Ved Rambonillet skal have hændt sig en næsten utrolig Tildtagelse. En vis Dumind, forhen Restaurateur i Versailles, mistede sin Kone 1806, og var i disse samfulde 9 Aar saa utrøstelig over sit Tab, at han daglig havde besøgt hendes Grav, for der at udøse sine Taarer. Den 20de Mai sagde han sine Venner Farvel, under Foregivende at ville giøre en lang Reise; Men om Natten grov han sin Kone op, lagde Brænde i Graven og antændte et Baal, hvorpaa han brændte hendes Been tilligemed sig selv. J Kirkemuren havde han forud indsat en Steen med denne Gravskrift: "Her hviler en Mand, som følte sig Lyskelig i 50 Aar. Han forenede sin og sin Ægtefælles Aske i Aaret 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Passerede fra Aarhuus til Callundborg Kiøbmand C. Borup, Proprietair H. Ladiges, Pastor N. Nyegaard, Forpagter Wille, Landmaaler N. Juel, Skibscapt. Jørgen Kopperholdt med Kone. Fra Kallundborg til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Copiist J. C. R. Knort, Grændsecontrolleur Feddersen, Grosserer H. L. Ree, Kiøbmand J. B. Ree, Grosserer Adolph. m. Kone, Oberstlieutn. Braem, Propriet. Ammittbøll, Pastor Brun, Contorisi Brun, Amtmand de Treschov, Lieutn. de Treschow, Fuldmægtig Nielsen, Frøken Christensen, Frue Wedel Sinomsen, Sukkeraf. Raupach, Jfr. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Døbte. Den 15de Juni lod Skorsteensfeier J. Schavedøde en Søn Friderich Ludvig: Fadd. Barnets Moder, Jfr. Hamann, Handelsm. Ramboe, Parykmagermest. J. Tille green sentor, Skomager Hendrich Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
J næste Uge visiterer H. H. Hr. Viskoppen i Thyrsting Brads Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Bekiendtgiørelse. J Torsdagseftermiddag tabtes paa Gaden mellem i Mindet og Vestergade 71 Rbd. samt en 4 s. og er fa s. Seddel. Da Tabet er uerstatteligt for Eieren i saa formodes at Finderen vil være saa ærlig at tilbai gelevere dem imod en god Findeløn. Hr. Cancellieraad Schumacher har været saa god at ville modtage den g for Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Skipper Mathias Holm agter næstkommende Man dag eller Tirsdag at afseile til Aalborg, og medtage J. noget Fragtgods, man behager at henvende sig i et Skipperen boende ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmpuist. (Hermed Følgeblad No. 13 og 14)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
No. 7. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene os Ti dende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 20de Junii. Tirsdagen s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Frankrige. Den 8de Junii havde Napoleon bestemt at afreise, til Armeen, og den 15de meentes Fiendtlighederne at ville udbryde paa alle Kanter. Ifølge Privatefterretninger skulde dette allerede være Tilfældet paa den Spanske Grændse. Hvis Schweiz ikke paastaaer sin Neutralitet, da har de paa Grændsen staaende franske Tropper Ordre til at rykke ind paa dets Gebeet. Siden den 8de vare alle de allierede Tropper i Bevægelse for at giøre sig færdige til det første Slag. De hel giske Husarer havde ansøgt om den Udmærkelse at maatte være ved det første Angreb, desaarsag staae de ogsaa allerede opstillede hos Forposterne paa den yderste Punkt ved Mons. - Alle Byer omkring Paris blive befæstede. Mellem denne Stad og Vindennes anlægges et Fort. Artilleristerne i Huningen øves i Skydning med gloende Kugler. Alt iler til Armeen. En Deel af Napoleons Garde og Feldteqvipage var allerede afgaaet fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Urolighederne i Landet selv tiltager, og ifølge Over løberes Udsagn skulle allerede hele 19 Departementer være i Opstand. Krigsministeren Davoust har desaarsag omsendt Proclamationer til alle Øvrigheder, for at opfordre dem til paa det kraftigste at understøtte Regieringen mod Oprørerne. Fra Hovedqvarteret i Rennes har General Bigare udstædt en Dagbefaling hvori han kundgiør, "at Keiseren har givet en Armee af 25000 Mand under General la Marque, Ordre til, paa Vogne at drage til Vendeen, for eftertrykkelig at kunne agere mod Rebellerne, og at 10000 Mand deraf allerede var underveis. Alle Ex Adelige som have tvungen Vendeens og Bretagnes ulykkelige Landboere at gribe til Vaaben mod deres Fædreland, skulle behandles efter Lovens hele Strenghed. Keiseren befaler - hedder det fremdeles deri - at være eftergivende mod det forledede Folk, og isærdeleshed at respektere Præfterne og beskytte Religionen. Departementerne Morbihan og Arondissementet Redan erklæres i Veleiringsstand." - Paa alle Hovedveje som føre til Nantis anlægges Fortificationer : for at dække Staden mod Jnsurgenterne, der allerede igien vare rykkede ind i Bressuire. J en Affaire ved Aisnay efterlode Jnsurgenterne over 1200 Dræbte paa Valpladsen og mistede 20 af deres Anførere. Hertuginden af Angouleme har bebudet Royalisterne, at hun med det allerførste vil komme til Vendeen for at opmuntre dem ved sin Nærværelse. Et Train af 52 Kanoner som kom fra den aftaklede Flaade i Rochefort, ere faldne dem i Hænder. Ved Meaukom det nylig til en heftig Fægtning mellem et Jæger og et Lancier-Regiment. Det første havde erklæret sig for Ludvig og det andet for Napoleon. Paa begge Sider bleve mange paa Pladsen. - Et heelt Regimen siges at være gaaet over til de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Søndagen den 4de Junii var en nye Folkefest for Pariserne, da Napoleon paa denne Dag uddeelte de endnu tilbageværende Ørne til Nationalgaden. Hele Paris var om Aftenen illumineret. Paa de elysæiske Marker gaves Folkespil og mangehaande offentlige Forlystelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Ved Nationalfesten den 1 Junii paa Manmarkesad Prindserne Joseph og Hyronimus ved Napoleons høire og Lucian ved den venstre Side. Napoleon var beklædt med en Tunika og en rød Fløiels Kaabe. Hans Brødre vare iførte hvide Tunika samt hvide, Fløiels guldbroderede Kaaber. I det Øieblik Napoleon kom, reiste sig hele Forsamlingen der bestod af over 20,000 Personer, og 300 Officierer som bare Ørnene, svingede samme i Luften. Ogsaa Marskallerne Massena, Ondinot, Lefebre, Kellermann, Moncey og Serrurier vare i Napoleons Følge. Fra Landmagten var der indkommen 222100 bejaende Stammer for Konstitutionen og 320 imod den; fra Søemagten 22000 Stemmer, hvoriblandt 275 imod. Alle Stemmer for Konstitutionen udgjorde 1 Mill. 286357 Stemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Man vil vide, at den sidste til Paris ankomne Koureer var Overbringer af den Pavelige Bulle, der indeholder Ægteskabsskilsmissen mellem Napoleon og Narie Lovise. De Allierede. Ligesom Russerne rykke frem, marschere de andre Allierede bestandigen fremad. Størstedelen af den østerrigske Armee i Neapel under General Blanchi skal indskibes, for i Forening med Frimont at operere mod det sydlige Frankrige. Storhertugen af Baden, Erkebertug Johann og den østerrigske Kronprinds vare indtrufne i Hovedqvarteret, denne sidste skal kommandere, to Kyrasseerregimenter. J ingen Krig har der været saamange Prindser i Feldten som i denne. Det Schwetinske Korps kommanderes af Arveprindsen, og Prinds Adolph følger med som Major. Det Bremmer, Hamborger og Lübeker Kontingent er brudte op og drage alle til Antierpen. Alle de af forrige Krig bekiendte russiske Generaler komme nu frem igien; Dactorow skal kommandere Russernes høire Fløi. Tettenborn skal forlængst være gaaet i østerrigsk Tieneste. - Over 20 Millioner skarpe Patroner har Engelland forsynet sine Medallierede med. 15 Krigskibe ligge færdige i Plymouth til at afseile paa første Vink. J Karthage na udrustes en Eskadre til at krydse paa det sydlige Frankriges Kyster. - Det engelske Parlament har bevilget Kongen at lade 16000 Md. fremmede Tropper saalænge Krigen varer, komme ind i Landet. For Armeen er der bleven bevilget 18 Mill. Pd. Sterl. - Fyrstendommet Pontekorvo har de Allierede tiltænkt Prinds Engen. - En Prinds af det bourbønske Huus, skal ved Talleyrands Mægling, formæles med en østerrigsk Erkehertuginde. Kong Joachim.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Den flygtende Konge ankom den 25de Maii paa et lidet Fartøy til Cannes, i Vardepartementet. hans Følge befandt sig General Pignatelli og nogle faae andre Personer Af Bagage havde han kun meget lidet. Saasnart han var kommet i Land afsendte han en Koureer til Paris. Endnu havde Napoleon ikke ladet ham komme for sig. Ankona har ved Kapitulation overgivet sig til Østerrigerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Det tydske Forbund. Efter en ny Beslutning af den tydske Kongres bestaaer den tydske Forbundssamling nu af i Alt 17 Stemmer. Ved Antagelse af organiske Love danner den sig til et Plenum, hvori enhver tydsk Forbundsstat har een, men de mægtigere to, tre og fire Stemmer i Forhold til deres Størrelse og Folkemængde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
J første Klasse er Østerrig, Preussen Bayern, Sachsen, Hannover og Würtemberg, hver med 4 Stemmer, den anden bestaaer af Holland, Danmark, Baden, Kurhessen og Darmstadt, hver med 3 Stemmer. J den tredie Klasse ere de Stater med to Stemmer, hvis Folkemængde er over 20,000 og under 50,000 og i den fierde med een Stemme dem, som have under 20,000 Jndbyggere. Summen af samtlige Stemmer i dette Plenum er 69.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Fædrelandet. Den kongl. danske Gesandt og Statsminister, Greve Christian v. Bernstorff, er fra Wien afreist til de Allieredes Hovedqv. i Heidelberg, og hans Broder, Grev Joachim, er reist tilbage her til Danmark. Hs. H. Prinds Christian forventes med sin Gemalinde inden 14 Dage paa Sorgenfrie Lystslot, hvor de ville opholde sig indtil den kongelige Kroning; til samme Festlighed forventer man ogsaa H. K. H. Hertuginden af Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Med directe Skibsleilighed haves Breve og Aviser fra vore danske vestindiske Øer St. Croix og St. Thomas, som gaae til den 17de April. De overbringe den kongl. Proklamation hvorved Generallieutnant v. Oxholm blev udnævnt til Generalgouverneur, Oberstlieutn. v. Stabel til Vice Generalgouv. og Statsraaderne Benzon og Smith til Regieringsraader. Den høitidelige Overgivelse af Christiansfortet og Øerne St. Thomas og St. Jean havde Sted den 15de April. Der lader til at herske meget Liv paa Øerne: et engelsk Skuespillerselskab opholder sig der, og til Høitideligholdelse af denne glade Begivenhed opførte det et Jntermezzo, kaldet: Danmark. Jndvaanerne ere sieleglade over den saa længselfuld forventede Gienforening med Moderlandet saavelsom over Hs. Maj. faderlige Sindelang til deres Velstands Opkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Saaledes hedder det i en kgl. Kundgiørelse til Borgerraadet: "Ved Militairets Formindskelse er det Hs. Maj. Hensigt at lette Landets Byrder og anvende Jndtægternes Overskud til andre nyttige Ting. Ligeledes var det vor Ønske at kunne afskaffe de Afgivter som synes trykkende, men da alle offentlige Bygninger ere saa forfaldne og et Hospital ønskedes bygget, hvori Landets trængende Beboere og Søefolk kunne vorde pleiede og underholdte, saa giøres endnu saalænge dette Offer nødvendig, men som skal blive anvendt med største Sparsomhed og med Borgerraadets SamstemFor Enhver sand Patriot, der kiender Dan marts Trang til ikke at indkiøbe Luxus Vare fra Udlandet, er det sørgeligt at see i Kiøbenhavns Addresseavis No. 129, et Shawl - ægte ostindisk - averteret til Forhandling for den uhyre Priis af 1620 Rbdlr. - at saa skulle over 200 Sølv specier vandre ud af Landet for et eneste Exemplat af et saa undværligt Damebetræt - og man tænke sig nu de mange 1000de Schawler til mindre Priser, som dagligen sees paa Gaderne og i Boutiserne - alt udenlandsk Manufactur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Hvo vil da undres over, at den nuværende Tids beklagede Pengemangel, indfinder sig, naar saa meget rede Sølv skal gaae ud af Landet, allene for en Luxus=Artikel, som gjerne kunde afløses og erstattes af indenlandsk Manufactur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Befordringer og Afgang. Under 16de Mai er Kammerherre Joachim F. Grev af Bernstorff, Storkors af D., meddeelt Rangtitel som Geheimekonferentsraad, samt Rang og Sæde med No. 13 i første Klasse. - 16de Junii. Byefoged Byeskriver, Birkedommer og Birkeskriver J. Hansen i Wordingborg efter Ansøgning og i Naade entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Cancelliesecretair J. C. Gundelach beskikket til Borgemester, Byefoged, samt Bye- og Raadstueskriver i Wiborg; Krigsraad og Auditeur S. C. Schjøtz til Byefoged og Byeskriver i Mariager; Kystbefalingsmand Christensen til Herredsfoged i Sunds Gudme Herred. Udnævnte til Kammerherrer: Generalqvarteermesterlieutenant v. Gossel og Overadjutant og Major v. Qvalen. Til Kammerjunkere: Divisionssadjutanterne v. Scholten og v. Schumacher; Lieutn. ved Garden C.v. Moltke, v. Lowzow og de Linde-Friedenreich. Forhenv. Staldmester v. Kaas udnævnt til Hofmarskal ved Hs. H. Prinds Christians Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 16 Junii 650. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk. Commits. 68 pr. 100. Norske Sedler 63 a 64.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Indsendt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Spørgsmaal. Naar der i Aarhuus Avis spørges: Hvorfra hidrører Manglen paa arbeydende Hænder i nærværende Øieblik, og man kort derefter i Aarhuus Avis læser Hvorledes hele Familier af de saa kaldte Natmandsfolk for Omløbere giennemvandre Landet, imedens Soldaterne paa et andet Sted af Kaadhed ødelægge Træerne ved Veiene - vide Aarhuus Avis No. 70 - Hvad Slutning maae den tænkende Mand da giøre sig
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Bekiendtgiørelser. Natten imellem sidste Løverdag og Søndag er fra min Mark bleven borttagen en skiden sort gammel mager=Hest med nogle vinte Haar paa Ryggen og fire hvide Fødder samt en Stierne i Panden, med Hesten, blev taget baade Klaptræer og Tøier. For Opdagelsen eller Underretning om denne Hest loves en god Douceur og alle Omkostningers Betaling af Hans Sørensen Lading, i Lading, under Grevsk Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
At Randers Amts Overøvrighed har forundt mig Constitution som Sagfører ved samtlige Underrettet i bemeldte Amt, og at jeg som Følge deraf paatager mig Retssagers Udførelse saavidt min Stilling tillader det. bekiendtgiøres herved. Rosenholm, den 20de Juni 1815. L. C. Grønlund,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Examinatus Juris og Forvalter ved Stamhuset Rosenholm. For at forebygge Misforstaaelse bringes i Erindring. at Opsigelser til Fraflyttelse af leiede Leiligheder til næste Mikkelsdags Flyttetid, som indfalder den 17de Octbr., maae skee inden St. Hansdag. Aarhuus, den 20de Juni 1819. I. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Da adskillige af Byens Jndvaanere, uagtet fra vende ved Rodemesterne og ellers paamindede, dog endnu staae tilbage med Skatter for afvigte Aar, saa advares Saadanne herved for sidste Gang om, uden videre Ophold at indbetale deres Restancer paa mit Contoir, hvis de vilde undgaae Execution. Aarhuus, den 20de Juni 1215. I. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
En hvid Hønsehanhund som er skaaren, med bruun Pande og Ører, noget blisset, har en bruun Plet paa den ene Side, og en paa Ryggen tæt ved Halen, er bortkommen fra sin Eier, den lyder Navnet Rolff. For Opdagelsen loves en passende Douceur naar Hunden, afleveres paa Søbyegaard ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-20
Hos Rasmus Saxild paa Studsgade er til Michaeli 2de Værelser samt Kiøkken og Spisekammer til Leie paa 2den Etagie.