JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
fra ham, der usurperede Carl den Stores Børns Ret. Men hvortil Exempler, Protesterer Greven mod Revolutionen, saa protesterer Revolutionen ogsaa endnu meget lydeligere mod ham. Resultaterne af denne Revolution, som Seiren har paatrykt Seglet, opretter imellem Frankrig og Huset Bourbon en Demantsmuur. Denne maa Greven overstige førend hans Stemme kan høres. Da Henrik den Fierde vilde bestige Ludvig den Helliges Trone, greb han til Vaaben, erobrede den og regjerte. En afsat Konge har kun to Ting at vælge imellem, enten at stride eller at tie. - Nu har Keiserværdigheden reist sig paa Monarkiets Ruiner; Arveligheden sikkrer Staten Overhoveder, i et nyt Dynastie, nu er det ude med alting for Bourbonnerne. Hvilke end deres Fordringer maatte være, kunne de ikke udholde Sammenligningen med den, Frankrig giver Fortrinnet for dem. Det er hæderligere at begynde end at ende et Dynastie, og der var ingen Rettigheder helligere, ingen, som man høitideligere havde erkjendt, end den nu til Regjeringen kaldte Families. Keiseren hersker i Kraft af Rigets Constitution, for at forsvare hiint og hævde denne. Ved dette dobbelte Forhold, nøiere forenet med Folket, er Keisertronen fast betrygget, medens Greven og hans Efterfølger er bragt saavidt tilbage, at de maa lade udgaae unyttige Protestationer fra et mørkt Tilflugtsted; de ere ulykkelige, at de have mistet en Krone, og ikke kunne faae den igjen, men de ere endnu ulykkeligere, at de ikke vide at give Slip paa den, efterat Lykken, Europas Magter og Frankrigs Tarv for evig have fravristet dem den." - Denne halvofficielle Artikel stadfæster paa ny den Sandhed, at Uretfærdigheden har noget saa Frastødende ved sig, at end ikke den Uretfærdigste vil vedkjende sig den, og at han altid vil stræbe at beholde i det mindste et Skin af Ret. Selv den, der gjør sig skyldig i den største Forbrydelse, vil sjelden tilstaae, at han har handlet slet, men han vil altid søge at vælte Skylden enten paa den menneskelige Naturs Svaghed, eller den Persons Uværdighed, som Forbrydelsen er udøvet imod. Saaledes troner der en hemmelig Dommer i Menneskets Bryst, som hævder Rets og Retvisheds Hellighed, og tvinger det til i det mindste at synes retfærdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
De fleste Regenter i Europa havde nu erkjendt Napoleon for Frankrigs Arvekeiser, og tilstillet deres Gesandter nye Creditiver og Lykønskninger. Men foruden Engelland vægrede Rusland, Tyrkiet og Sverrig sig ved at vedkjende ham i denne Egenskab; Østerrige dvælede dermed. - Medens Opmærksomheden var spændt paa den levende Coureer gang imellem Wien og Paris, erholdt man den 14de August den Efterretning, at Huset Østerrige, efter det russiske Keiserlige Hofs og Frankrigs nye Beherskers Exempel, havde, i Henseende til sine afhængige Stater, antaget den arvelige Keisertitel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Man var nu ivrig sysselsat med Forberedelserne til Keiserkroningen. Den skulde feires med alden Glands, som et Folk, der afsatte og indsatte sine Herskere i en uafbrudt Ruus, der kun søgte Lykke og Storhed, i det ydre Glimmer, som blænder Øiet og smigrer Sandserne - fordrede og ønskede. Paven blev kaldet fra Rom, for at salve den ny Keiser, og endskjøndt denne Reise til Keiserstaden just ikke buede ham, gav han dog efter for en bydende Nødvendighed. Han sagde ved denne Leilighed til sine Cardinaler, at han var stødt paa mange Vanskeligheder, som havde gjort hans Samvittighed noget tvivlsom, men der blev, efter alle hans Betænkninger, paa Keiserens Befaling givet ham saadanne Svar og Erklæringer, der overbeviste ham om Reisens Nødvendighed til Beste for Religionen. Fra fransk Side er intet bleven bekjendt angaaende Pavens Betænkeligheder og den franske Keisers Svar. Hine Betænkeligheder vare sikkert heller ikke uden Grund. Den hellige Fader skulde her gjøre en Reise til en Stad, hvor man adskillige Aar forhen havde nedbrudt Templer, og mishandlet Præsterne, dræbt den retmæssige Konge og udryddet hvert Spor af Kongemyndigheden – for at sætte Carl den Stores Krone paa en lykkelig Hærførers og dristig Usurpateurs Hoved, som vel de fleste, men ikke alle Europas Magter havde erkjendt for Keiser. Han tiltraadte ogsaa Reisen med stor Ængstelighed, og ikke uden Føl søgte man derfor at forekomme denne Ængstelighed ved en fra Ministeren Portalis udstedt Circulaire, som bestemte hvorledes Paven skulde allevegne modtages med Æresvagt, Artilleriesalver, Klokkeringen og Jlluminationer. "Jeg venter vel, sagde den frygtsomme Olding til Politieministeren, at blive modtagen som ærlig Mand, men ikke som Pave." heller ikke vilde han i Begyndelsen tillade, at man skulde kysse ham paa Haanden; thi, sagde han, jeg veed at de Franske kun kysse smukke Qvinder paa Haanden." – Efter lang Dvælen afreiste Paven endelig fra Rom d. 31 Oct. og ankom den 25 Novbr. til Fontainebleau, hvor Keiseren med Ministeren Talleyrand og en Deel af sit Hof var kjørt ham i Møde. Keiseren omfavnede ham, lod ham i Vognen sidde paa høire Side, og paa begge Sider af Veien paraderede Tropper medens Skytset. saluterede. Moniteuren leverede en omstændelig Beskrivelse over Pavens Modtagelse og Jndførelse. i Keiserborgen. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
(Jndsendt.) Hvad Hr. Soldin i No. 72 af Kjøbenhavns nyeste Skilderie, anfører om Brødrene Frobøs's, sindrige Opfindelse, vidner atter om hans Patriotisme og Menneskekiærlighed. Skade er det, at disse beskedne Landsmænd, ikke forstaae, som de Fremmede, der overløbe os med Markskriger Konster, at tale for deres Sag eller at udvikle Foranledningen til deres Opfindelse; den er skjøn, hæderlig og fortjener frem for Alt at blive kjendt, thi derved faaer Opfindelsen sin sande Værdie. At de, som ere vante at see Søe og Skibe, ikke kunde finde Opfindelsen vigtig at ligne Naturen, er begribeligt, saa og at den ikke kan frappere deres Sandser, det var og ei deres Hensigt at blive beundrede i Kjøbenhavn; men at give Jndbyggerne paa Fastlandet, for Exempel i Tyskland, Sachsen, Bøhmen, Østerrig og Ungern et nogenledes rigtigere Begreb om Søe og Skib ved en prakticabel Efterligning, end de paa deres Vandring i disse Lande, forgjeves ved Ord søgte at bibringe andre; dette er den egentlige Bevæggrund til Maschinens Tilværelse. Hensigten med at vise den først i Residentsen er ej at feile mod Anstændig heden, og at skaffe sig authentisk Vidnesbyrd om: At Lignelsen med Naturen ikke er ganske forfeilet, og at Maschinen er sindrig opfunden. Deres Frygt er at blive anseet for Markskrigere, og et hæderligt Vidnesbyrd fra Admiralitetet og andre Saakyndige, kan og maae frie dem hos Øvrighederne for en saadan Vanære. Den 8de September 1814. Varnsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
(Jndsendt.) En Mand, som mueligen kunde ville kjøbe en af Parcellerne af Guldhuset, fremsætter det Ønske om det ikke var mueligt, at Parcel No. 1 kunde blive noget større end den nu, i Følge den skeete Afdeling, er, Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Jndenlandske Efterretninger. Under Dato den 6te September er udkommen følgende Kongelige Bekjendtgjørelse: Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: At, da Fædrenelandets Tarv gjør Os det til Pligt paa nogen Tilat foretage en Reise i Udlandet, saa have Vi, ved allernaadigste Rescripter af Dags Dato, havel til Hendes Majestæt Dronningen, Vor høitelskede Gemalinde, som til Vore Collegier og Departementer anordnet, hvorledes med Regjeringens Forretninger i Vor Fraværelse bør forholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
J at kundgjøre dette paalægge Vi allernaadigst samtlige Vore Undersaatter at henvende sig som sædvanligt til vedkommende Authoriteter og Collegier, gjennem hvilke deres Anliggender paa befalet Maade ville blive Os foredragne, enten umiddelbart eller igjennem Vort Geheime Statsraad, i hvilket Vor høitelskede Gemalinde indtil Vor Hjemkomst tager Forsæde, ligesom og adskillige Expeditioner med Allerhøistsammes Underskrift i Vor Navn ville blive at udfærdige. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Fra den 27de August Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 3die September Kl. 2 om Eftermiddagen, ere 269 Skibe klarerede gjennem Øre sunds Toldkammer, deraf 21 til indenrigske Steder. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Mariboe, den 6te Septbr. Høsten er nu næsten fuldendt. Veiret har i det Hele været gunstigt. Ved en flyvende Storm af N. O. i Fredags og Løverdags var saa stort et Høivande ved Bandholm, Rødbye og Nakskov, som man i Mands Minde ikke kan erindre sig. Paa Smaaverne ved og omkring Rødbye ere en stor Mængde Creaturer, druknede. - Ved ovenmeldte Høivande er tillige indtruffen, efter de i dette Øjeblik indløbne Efterretninger, den sørgelige Hændelse, at da den gamle Skovrider Poulsen paa Juelinge kom ridende over Auninge Vaad, steeg Vandet saa pludselig, at han druknede og blev Dagen efter kjørt død hjem til sit Huus. J Omegnen ved Rødbye har en Præst mistet 11 Creaturer. J det Hele skal 1000 til 1100 Creaturer med smaae og store være blevne et Offer for Oversvømmelsen. - J Nyekjøbing, paa Falster steeg ligeledes Vandet saa høit, at det overskyllede hele Færgebroen, ja - mange ved Stranden liggende Haver bleve reent satte under Vand. - 1814 den 28de og 29de Juli blev Examen foretaget paa det kongelige Skolelærer-Seminarium i Vesterborg. 12 Seminarister bleve examinerede. 4 erholdt Characteren fortrinlig duelig, 3 meget duelig, 3 duelig, 2 beqvem. De ne første, som erholdte Udmærkelse, vare: Jørgen Hansen fra Langeland, Appel fra det Slesvinske, Marcus Pedersen fra Jylland og Jørgen Nielsen fra Østofte Sogn i Lolland. Efter Jndberetning til Øvrigheden, vare Priserne paa Korn- og Fedevarer i afvigte August Maaned her følgende: En Tønde Hvede 16 1/2 Rbd. En Tde. Rug 12 1/2 Rbd. En Tde. Byg 6 2 Rbd. En Tde. Havre 4 1/2 Rbd. En Tde. graae Ærter 9 3/2 Rbd. En Tde, hvide Ærter 11 1/2 Rbd. En Tde. Vikker 8 1/2 Rbd. Et Pund røget Flesk 64 Rbs. Et Pund fersk Flesk 56 Rbs. Et Pd. Kjød 30 Rbs. Et Pund Smør 48 Rbs. Et Pd. Ost 14 Rbs. 1 Pd. Talg 40 Rbs. Et Slagtenød 68 Rbd. Et Faar 7 1/2 Rbd. Et Sviin 52 Rbd. Paa Auctionen den 2den September d. A. i Saxkjøbing blev en Tønde Hvede betalt med 114 Rd. D. C. foruden Omkostningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Odense, d. 6 Sept. Fra den 1ste til den 4de d. M. rasede en vedvarende heftig Storm af N. V. baade Dag og Nat. Den begyndte Natten til den 1ste (med Nattefrost) og lagde sig ikke førend den 4de mod Aften, hvorefter fulgte ubetydelig Regn, og samme Nat, mod Dagbrækningen, frøs det atter. Overalt føles Luften nu siden den 1ste Septbr. saa afkjølet, at vi ikke nogen Middag have havt høiere end 9 Sr. Varme, altsaa 1 Gr. under Temperert, som dog vel endnu forandres til lidt blidere, ifald Nordenvinden ikke skulle blive den herskende i dette Qvartal, som meget er at befrygte. I det mindste er den gamle Regl indtruffen, at efter det første Nordlys der faaes (den 2den August) fulgte Nattefrost 30te Dagen. - Ved den heftige Storm voxte Vandet i Canalen den 3die til en usædvanlig Høide af næsten 15 Fod, og en Baad med Gods kuldseilede mellem Stige og Vikkelsøe, hvorved een Mand druknede. Tøirede Køer paa tilgrændsende Enge kom til at staae i Vand, og endeel Høstgrøde fordærvedes. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
J Jversens Avis læses følgende: Jndsendt. Da jeg ofte læser deres Avis Hr. Jversen, fordi der undertiden findes lidt Løier i den, har jeg seet, at der undertiden spørges om Eet eller Andet, hvorom man er i Uvished; jeg har derfor tænkt paa at ville bede Dem at indrykke i Avisen det Spørgsmaal: Hvem er Frøken, Thi jeg er i den piinligste Udvished, da jeg hverken veed omjeg er Frøken eller Jomfrue. Gemene Folk kalde mig slet og ret Jomfrue, galante Folk kalde mig Frøken, og de ret galante Cavallerer, Naadig Frøken. Jomfrue kan de vel vide jeg nødig vilde være, naar jeg kunde blive Frøken, da man kalder enhver Gadetøs med en Sirtses Kjole og Hat, Jomfrue, og mener jeg, at naar min Moder er virkelig Frue, thi min Fader har en Caracteer, ikke een af de ringeste, og er desuden en riig Mand, kan det og tilkomme mig at kaldes Frøken, men det ærgrer mig og naar jeg er i Selskab eller paa Bal at see dem som troe sig at være virkelige Frøkener, eller virkelige naadige Frøkener smidske i Skjæget, naar nogen sætter mig i Rang med dem. Mama og Papaa kan det ikke nytte jeg spørger derom, thi jeg har hørt dem sige, at kun Etatsraaders Døttre ere Frøkener, og at hvem der kalder Andre det, gjør kun Nar af Dem, og hvem Andre jeg spørger derom, frygter jeg for vil gjøre Nar af mig og kalde mig en æresyg Tøsse. Jeg veed da ei anden Raad end at bede Dem spørge for mig i Avisen, hvor jeg venter at kunne spørge og faae Svar ukjendt. X.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Odense, d. 6 Septbr. September begyndte som August endte, med en gjennemtrængende kold Storm, hvori en Mængde umoden Frugt er ned blæst af Træerne. - Baadfører Lars Tommesen, fra Skibhusene druknede forleden Dag paa Odense Fjord derved at Baaden kantrede; hans Kammerat lykkedes det at arbeide sig til Land ved Vikkelsøe. Høsten har været lykkelig og det meste Korn er alt indkjørt. Ønskeligt var det om der maatte sættes Skranker for de tiltagende Misbrug ved Ar samling. Jkke at tale om, hvor let Vedkommende i Marken, selv kunne fristes til at gaae en Gjenvei og plukke de fulde Neg; men harmeligt er det at see ved Jndkjørselen Vognene forfulgte af fattige Børn, for at ruske de udhængende Ax hvilket de gjøre med en Behændighed, som giver Udsigt til at vore Straffehuse ikke heller i Fremtiden ville mangle værdige Kandidater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Kjøbenhavns Børs den 9 September. J Dag solgtes her ved Auction: I anden Prioritets Panteobligation i Gaarden No. 126 i Gothersgaden, omskreven til 1050 Rbdlr. S. V., for 100 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 1 Panteobligation i Bogtrykker Breums Bogtrykkerie og Effecter, stor 2000 Rbdlr. S. V., for 96 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 1 af Hørkræmmer J. Müller udstædt Obligation, stor 2000 Rbdlr. S. V., for 120 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 9 Stkr. Bancoobligationer af Laanet den 26 Sept. 1811, hver paa 150 Mk. Hamborg Banco, 4 PC. Rente, for 117 til 115 Rbdl. N. V. Cours. Hamb. 2 M. 550, a vista 556 1/2. London 2 M. 22 1/2 Rbd. Spec. 650. - Specier, solgtes til 33 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 64 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Blandede Efterretninger. Under Overskrift: Nordamerika, med Hensyn til Manufacturer betragtet, la ses i Handelstidenden følgende mærkelige Stykke Da en Deel Personer, som ønskede at nedsætte sig i Amerika, havde henvendt sig til Doctor Benjamin Franklin, og denne derved erfarede, at de Fleste gjorde sig en aldeles feilfuld Forestilling om det de kunde vente dem af at nedsætte sig der i Landet, skrev han en Beretning for dem som vil begive sig til Nordamerika og der nedsætte sig. - J denne Beretning forekommer følgende med Hensyn til Nordamerikas Manufactur=Væsen: "Forskjellige Regentere ere i Europa faldne paa de Tanker, at det var dem til Fordeel, om de indførte i deres Lande alle Slag Manufacturer, saa de derved enten kunde formindske eller aldeles undvære Tilførselen deraf fra fremmede Lande. Med Hensyn dertil have de bestræbt sig for at indlokke fra flerne Lande ved deres Privilegier og store Belønninger Konstnere og Arbeidere. Efter disse ere mange Personer, som udgave sig for at være duelige og kyndige i alle Slags Manufacturer, reiste herover, da de troede, at Amerika trængte til dem, og at Kongressen vilde følge hine Førsters Mønster. Deres Betingelse, vare: man skulde godtgjøre dem Reiseomkostningerne, skjænke dem Land, rigelig lønne dem, og give dem paa mange Aar udelukkende Bevillinger. Men ved at gjennemlæse den Amerikanske Statsforfatning, vilde disse Folk see, at Kongressen ikke har nogen Magt til at tilstaae dem dette, eller dertil bestemte Pengesummer, og at, dersom en saadan Opmuntring og Understøttelse fandt Sted man da havde at henvende sig, ikke til Congressen, men til en enkelt af Staterne, for at erholde Regjeringens Samtykke. Dette er imidlertid sielden skeet i Amerika, og naar det og skeete, saa videt sielden forbunden med Held. Landet er endnu ikke saa modent til saadanne Anlæg, saa man kun de tilskynde enkelte Personer at anlægge store Fabriker. Haandarbeide er endnu for kostbar, og di falder vanskeligt, at holde Folkene samlede. En hver vil være sin egen Herre og Mester. Det kan han og snart, formedelst Grundeiendommens ringe Priis forlader han sin Haandtering og Mi ver Landmand. Nogle Manufacturer ere ved lykkedes, og have indbragt nogle Fordele, men det er allene saadanne, som behøve faa Folk eller som udretter det meste ved Maskiner. Varer, som indtage megen Plads, eller hvis ringe Værd ikke kan betale Fragtomkostningerne, kan ofte forfærdiges for lettere Kjøb i Amerika, end de kan indføres fra fremmede Lande. Et saadant Manufactur vil alle Steder, hvor dets Product søges, vinde Fremgang. - Rigtig nok avler Landmanden, i America megen Uld, Hamp og Hør, hvoraf intet udføres; men det oparbeides alt paa Stedet ved huuslig Haandarbeide til Brug for Familien og Tyendet. Man har til forskjellige Tider i forskjellige Provindser gjort Forsøg med at opkjøbe et stort Forraad af Hør og Uld, for derved at beskjeftige et stort Antal Spindere og Vævere. Men disse Forsøg ere for det meste standsede, da man kunde indføre fra Europa lignende Vare for bedre Kjøb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Paris, d. 26 Aug. J Forgaars havde Lord Wellington, som engelsk Ambassadeur, med alle de Høitideligheder, som tilkomme en Gesandt, sin Tiltrædelsesaudients hos Kongen. - Lord Wellington har kjøbt Prindsesse Borgheses Hotel i Forstaden St. Honors. - Kong Ferdinand Vil har ladet tilstille Paven et Memoire for at erholde hans Betænkninger over adskillige mildere Jndretninger ved Jnqvisitionen. – Lord Castlereagh er kommen hertil. – J Gaar blev St. Ludvigsfest paa det festligste her høitideligholdet. Kongen modtog i Tronsalen en Mængde Personers Lykønskning og Hylding, og spist, derpaa med den Kongelige Familie ved aabent Taffel. Om Aftenen var Paris illumineret. Hertugen af Wellington tilligemed alle Officiererne i hans Følge bivaanede Festen, hvorved ogsaa alle herværende franske Marschaller vare nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Paris, d. 27 Aug. Abbe de Gallois de laTour, som først nylig er kommen herover fra Engelland, har af Hans Majestæt faaet befaling at reise til Triest, for at overbringe hertil de derværende jordiske Levninger af Kongens Tanter, Prindsesserne Adelaide og Victorine af Frankrig. Førstnævnte døde i Aaret 1799 af Kummer og de Besværligheder hun havde udstaaet paa sine mange Reiser; Aaret efter fulgte hendes Søster hende i Evigheden. Prindsesse Adelaide var 68, Prindsesse Victorine 20 Aar gammel. Man gjør den bemærkning, at især Medlemmerne af den gamle Adel faae St. Ludvigskorset, og Medlemmerne af den nye fornemmelig Æreslegionens Decoration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Breve fra det gode Haabs Forbierg sige: at man nu der gjør Foranstaltninger til at Skibene herefter ene skulle anløbe Simons Bay. Som bekjendt var for Halvdelen af Skibene i denne Bay og den anden Halvdeel i Taffelbay. Det bliver for kostbart at vedligeholde begge Establissementer; derfor har man bestemt Simons Bay ene til dette Øiemed. Ostindiefarerne skulle og herefter anløbe denne Bay, istedet for St. Helena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Madrid, den 12 Aug. Øerne i det middellandske Hav tiltrække sig nu særdeles Opmærksomhed. Kong Carl IV vil nedsætte sig med sin Familie paa Majorea, Fredsfyrsten forbliver i Rom. Munkene prædike med lige Heftighed imod Cortes's Venner og Kong Josephs Tilhængere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Nylig blev i Madrid et Fruentimmer myrdet efter en Prædiken, hvori en Munk betegnede som en Gjenstand for timelig og evig Fordømmelse de Fruentimmer, der havde optaget franske Moder, men især dem, der gik med gjennemsigtige Slør, En agtværdig Familiemoder, Sennora Duro, som gik forbi Kirken i det Øieblik da Tilhørerne gik ud, blev bragt af Dage paa den skrækkeligste Maade. Gibraltar, den 28 Juli. Det herfra udbredte Rygte, at franske Skibe med hvidt Flag ikke maa løbe ind i spanske Havne, har ikke stadfæstet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Neapel, den 14de August. Vor Moniteur, indeholder en lang Artikel om en Sammensværgelse, som den bekiendte Prinds Moliterne, efterat være ankommet til Rom i Begyndelsen af Juli Maaned uden at kunne erholde Pas til Neapel, derfra har begyndt at stifte i Ancona og Abruzzo erne. Men Regjeringen, hedder det, var altfor overtydet om Nationens Stemning, og at den ikke vilde deeltage i de moliternoske Rænker, til at den ikke skulde foragte samme. Jmidlertid ere de Svage eller Uvidende blevne advarede ikke at lade sig føre bag Lyset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Wien, den 27de August. Den 3die dennes holdt Grev Sauran, som befuldmægtiget Keiserlig Hofcommissair, under Canonernes Torden sit høitidelige Jndtog i Triest, som om Aftenen var ilumineret. - Dagligen ankomme hertil Deputerede til Kongressen, og Leien stiger bestandig mere i Prisen. Fra Hannover er ankommen Hr. v. Martens og fra Paris den frie Hansestad Ham burgs Syndikus Hr. Dr. Gries.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Schweiz, den 24de August. Under 13de d. have Gesandterne fra Østerrig, Rusland og Storbrittanien tilkjendegivet Landdagen Deres Mishag over de Tvistigheder, som endnu uophørlig herske mellem enkelte Cantoner. For at befrie Schweifra et trykkende Aag (hedder det i Noten) havde de Allierede fægtet for det. Schweiz maae udgjøre en forenet Forbundstat uden Sønderlemmelse, og man venter at det nu under Wienercongressen vil antage en mere passende Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes EylNyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Ros Ras Raa Ellevte Aargang. No. 74. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Bidrag til Dagens Historie.