Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-09-05
De nyeste Beretninger man har fra Ostindien gaae til den 11te August, og melde: at Feldttoget mod de uroelige Mahratte-Fyrster er nu bragt til Ende. Generalgouverneuren, Lord Hastings har i en General-Ordre af 21de Februar d. A. taget sin Afskeed fra Armeen, og aflagt sin Taksigelse til sine Underbefalende med deres Armeecorpser; flere af disse marschere nu tilbage til deres gamle Qvarterer, nogle blive tilbage som Garnisoner i de aftraadte Fæstninger, og som Garde for de brittiske Residentere. Blot i den vestlige Deel af Ju dien vedvarer Krigen imod Peischwas Armee under Generalernes Smith og Pritzlers koge og tappre Anførsel. Pindareerne existere ikke længere som nogen politisk Magt, og nogle af deres Anførere, have modtaget Jordeiendomme af den Brittiske Regiering; den 31te Marts skulde Sir Thomas Hislops Armee brække og for at gaae tilbage til sit gamle Hovedqvarteer Madras, nogle Beretninger sige dog, at Bager Row (Bajes Row, PeischwasNavn) har endnu 25000 Mand under sin Befalning, hvormed han forfulgt af General Smith, marscherer til Nagpore, men hvor General Dove ton fra en anden Side rykker imod ham, forresten skal en epidemisk Sygdom have anrettet store Ødelæggelser blandt de brittiske Tropper. Fra Ceylon har man ogsaa modtaget nye Efterretninger, der seer det slemt ud, og Oprørsilden har grebet meget vidt omkring sig. – Den gamle Verden nærmer sig da til en fuldkommen Fredstilstand, men ikke saaledes den nye; Spanien som skulde ogsaa her bringe Rolighed tilveie udmattes efterhaanden og den bedste Efterretning den har at med dele er, at det har havt det Held, at bringe en Convoi paa 52 Skibe lykkelig fra Havannah til Cadix, uagtet alle Jnsurgenteapernes Angreb, den havde forladt Havannab den 6te Mai, under Convoi af Krigscorvetten Diamant, commanderet af Søelieutenan Don Antonio Qvietand, og Brigantinerne Alerta, Malissa og Vengader; paa heele Touren vidste Chefen saaledes at holde Skibene, sammen, at de utallige Jnsurgentapere, som sværme omkring i Havet ikke formaaede at udrette noget mod dem, da man nærmede sig til Cadix vare blot 23 Skibe samlede, som alle skulde dertil, Resten var løbet ind i andre Havne; som Convoien ankom til Cap Maria bleve de angrebne af 3 Skibe, 2 Goeletter og en Corvette, som havde beide Flag og Vimpler, med to blaae Striber, og som man erkiendte for at tilhøre Jnsurgenterne; men de Spanske Krigskibe angreb dem med Held, efter to Timers Fægtning maatte Caperne tage Flugten. - Den Spanske Hoftidende melder nu selv, at Expeditionen, som var udløben fra Cadix den 21de Mai, var ankommen til Teneriffa den 31te samme Maaned, den blev opholdet der til den 7de Juni, formedelst Commandantens Sygdom paa den escorterende Fregat Maria Jsabella, hvorpaa den er afseilet videre til sin Bestemmelse. En nye Modstander paa Havet af Betydelighed vil Spanien faae at kjæmpe med, da den bekiendte Søehelt og Friehedsmand Lord Cochrane er afseilet fra Boulogne i Frankerige til Chili, hvor han som det hedder, skal overtage Commanden over denne unge Republiks Søemagt. Spanierne tilstaae nu selv det afgiørende Nederlag de have lidt ved Maipo, og at det selv i Peru ikke seer altfor godt ud. – Kommer Cochrane til at commandere den Chilisiske Søemagt, og vedbliver O'Higgins, som af Fødsel er en Jrlænder, at være Overdirecteur for Republiken, saa er det rimeligt, at denne Stat vil aldeles blive draget ind i Englands Jnteresse; derimod skal Regieringen i Buenos=Ayres have afsluttet en Handelstractat med de Nordamerikanske Friestater, som skal være særdeles fordeelagtig for disse. Der berettes fra Rio Janeiro, at der i Buenos=Ayres skal herske megen Giæring imod den derværende Regiering, det kan gjerne forholde sig saaledes og er sædvanligt i Republikerne; imidlertid forekomme hyppige ufordeelagtige Efterretninger i de Brasilianske Aviser om de Spanske Jnsurgentere; man skulde næsten troe, af de udbredes for at arbeide Oprørsstoffet imod i Brasilien selv; thi ganske roeligt er det ikke i dette Rige, som kan sees af en Kongelig Proclamation af 30te Mai imod alleslags hemmelige Selskaber, fordi Regieringen befrygter at disse skulle bruges som Jnstrumenter til at stifte Sammenrottelse mod Regieringen, og til at udbrede revolutionaire Grundsætninger; den offentlige Misfornøielse befordres tillige ved Krigen i Montevideo mod den ubetvingelige Artigas, som foruroeliger de Portugisiske Tropper saameget, at man betænker sig paa om man skal længere søge at holde denne Plads. – J England er der befalet, at Opsynsmændene ene over Rigets Havne skulle søge saameget som mueligt at forhindre, at ikke Frievillige skulle indskibe sig til de Spanske Colonier for at gaae i Jnsurgenternes Tieneste, da Prinds-Regenten har gjort den strengeste Neutralitet til Rettesnoren for sit Forhold i denne Strid imellem Spanien og dens Colonier. Et godt Tegn til Fredens Vedligeholdelse imellem England og Nordamerika er, at den Amerikanske Gesandt i Paris, Hr. Gallatin, er ankommen til London for at negociere en Handelstractat imellen disse to Stater. – At Rygterne om Krigens Udbrud imellem dem har været saa vidt udbredte har forresten ingen været mere Skyld i end det ministerielle Blad Coureren selv. Saaledes hedder det deri om Occupationen af Pensacola: Unægtelig bør man ikke med Ligegyldighed betragte Amerikanernes Foretagender paa dette Punkt. Spanien er det Land hvis National-Jnteresse lider mindst ved Tabet af begge Floriderne; og paa et andet Sted hedder det: at Amerikanerne kunde paa samme Grund bemægtige sig Canada, dersom nogle Jndianere faldt paa at tage deres Tilflugt dertil; ogsaa Englændernes Arbuthnot og Armbrusters Henrettelse har opvakt stor Sensation i England; imidlertid er det mange oplyste Englænderes Formeening, at Financernes Tilstand, giør det raadeligt for den Engelske Regiering at temporisere, da Krig vilde have Skatternes Forhøielse og især en Fornyelse af Jndkomst-Skatten tilfølge, som er saa modbydelig for Folket; men de Amerikanske Blade hovere over denne Erobring og kalde General Jackson Vestens Hannibal; han skildres som en Mand fuld af Mod og Driftighed, som besidder gode Talegaver, og forstaaer godt at omgaaes ligesaavel Almuen som den fine Verden; han var Advocat og Dommer førend han blev Kriger; Englænderne ere forbittrede paa ham formedelst hans Seier over dem ved Nye=Orleans, og Coureren spotter over denne Lovtale. Nordamerikanerne forsikkre, at Pensacolas Erobring har opvakt en stor Glæde i Florida, og at Jorderne ere strax stegne i Værdie. Egetømmer ankommer nu dagligen fra Florida til de Amerikanske Skibsværfter, og to Orlogskibe bygges i Philladelphia, og eet i Norfolk, Nye-York, Boston og Portsmouth. De Nordamerikanske Søekrigere begynde at føle deres Kraft; det hedder fra Livorno, at Officererne paa den Escadre, som ligger der i Havnen leve høit og øde mange Penge, de fleste have leiet Lyststeder i Nærheden af Staden, paa Aarsdagen for Amerikas Uafhængighed holdt Officererne et Middagsmaaltid ombord paa Krigskibene, hvor det gik rask til, og hvor man efter Fortællingen, kastede, da der var spiist, Fade og Tallerkener med alt Sølvtøiet i Havet.