Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Jblandt flere Fornødenheder, som ere blevne os uundværlige, er Trælastens Jndførelse, især Bygningstømmer. Hvad Midler have vi til at kunne i Tiden indskrænke disse Fornødenheder, En frugtbar Jordbund til Skovsopelskning. Man opelske derfor saadanne hastigvoxende Træesorter, som kunde levere os det Fornødne til Overtømmeret i vore Bygninger, især den canadiske Asp, som trives saa hurtig og heldig i vor Himmelegn, som som faa Aar leverer os det Fornødne til Bielker, Sparrer, Lægter. Uden at tale om flere nævner jeg denne som den fortrinligste. Vore Tørvemosers rette Afbenyttelse til Brændsel og Kul, lære os at undvære i meget de engelske Steenkul. Vi benytte de Færøiske - Vi stræbe derefter at vi i Et og Alt nytte vort eget Lands Frembringelser, paa bedste Maade, og lære at undvære det Fremmede, som vi kunde undvære. Ei maa vi nu tænken paa, saa hastig at naae andre Lande, end mindre at overgaae dem, som i flere Aar have lært Vigtigheden af, selv at frembringe og forædte deres Fornødenheder, for ej at olde til andres Skatkamre, men vi stræbe efter, at maae den mueligste Fuldkommenhed, at vi kunde hielpe os fremmed vort Eget. Vi gjøre ej, endnu Regning paa indenlandske Fabrikaters Udførsel. Kjendsgierninger bevise, at vore Klædefabriker have til en Tid været i meget god Gang. Naar Jndførsel af fremmed Klæde forbydes, naar der holdes strængt over, at det ei indføres, da tør man haabe de vil trives og vedligeholdes til Gavn for Landet, og til Forbedring i vor synkende Cours. Flere Fabriker ere og kunde vist sættes i Gang - med Tiden trives saaledes paa Dansk Grund, at vi kunde undvære heraf fremmed Jndførsel. Hør fabrikerne ved Brahetrolleborg i Fyen og ved Kjøng i Sjælland, have lært os, at Hørren trives sadre vel paa dansk Grund, at den under god og ret Behandling kan sættes ved Siden af den fremmede; og naar der ved OpmunVI. 58. tringer drives tilbørligen paa Udbredelsen af denne Avl, naar flere Patrioter vilde fremstaae til Exempel for Andre, vilde vi og i Tiden kunde undvære fremmed Tilførsel heraf. J flere Egne avle dog Bønderne nu næsten Alt, hvad at behøve. Det feiler kun, at flere vilde drive disse Handelsplanter i det Store, at der og kunde deraf leveres Producter til Linnedfabrikernes Drift i Kjøbstæderne; at man lærer, efter de nyere Forsøg, her i Landet at give Hørren den fornødne Blodhed, for at kunne spindes til samme Fiinhed som i Udlandet; at vi opmuntre og drive paa de høistnødvendige Maschiners Gang, indtil vi faae arbeidende og tilvante Hænder nok til at fremme denne Sag. Skulde man vel lade sig indbilde, at den danske Nation ei var oplagt til Haandarbeider, Skulde man, til liden Ære for Nationen, antage, at den ei hertil kunde vænnes, Neil Men med Ungdommens Oplærelse er det, der skal begyndes ned ethvert vigtigt Foretagende til Statens Gavn. Naturanlægget, som den danske Nation har, saavel som nogen Anden, maa itide udvikles; Forstandens og Legemets Kræfter fra Ungdommen vænnes til nyttig Øvelse i det, hvorved den i Tiden skal erhverve sit Brød og gavne Staten og vi skulde vinde duelige Hænder og danne Subjecter nok til at sætte Fabriker i Gang paa de danske Sletter. Der ligger mange skjulte Ævner forborgne hos Barnet, som ei saa hastigen kjendes, naar de ei i Tide gives Anledning til Udvikling. Ved tidlig Tilvænnelse vil Ungdommen snart vise en beundringsværdig Færdighed, naar den faaer tilbørlig Anviisning. Hvo, der tvivler om denne Sandhed, han gjøre kun Forsøg, med fornøden Varsomhed, for at vække Lysten hos den Unge. Han trættes ikke i sine Bestræbelser. og han vil da vist opdage, hvad han ved første Undersøgelse ei kunde finde. Har han kun Jndsigt og Taalmodighed nok, til at gaae frem med Sindighed, Overbærenhed og Overlæg, for at opsøge og udvikle de skjulte Ævner, veed han kun at gjøre Arbeidet let og behageligt for Ungdommen; giver han den af egen Erfaring at forstaae, hvad Fornøielse og Nytte den indhøster af sine behagelige Anstrængelser: han vil da erfare, at mange findes oplagt til Haandarbeider, som nu ikke kjendes, fordi de ei i Tide bleve prøvede. Jeg kunde her fremstille en heel Hær af nigjendrivelige Erfaringer, naar det ei vilde føre mig for vidt fra mit Maal i denne Materie. For dem, som ere indtagne af Fordomme mod denne Sætnings Rigtighed, gielder intet Beviis, og for Grandskeren, som søger alvorlig Sandheden, ere de overflødige. Der mangler kun Mønstre for Ungdommen hos os til Efterlignelse, naar den paa henslatsmæssig Maade skulde dannes til duelige Haand arbeidere. Jkkun at der gaves Opmuntringer nok, da vil det komme af sig selv. At Folk i kolde Climater skulde have mindre Lyst til Arbeide og Virksomhed, og at Luftens blidere Temperatur skulde anspore Arbeidslysten, og den ublidere svække den hos Nordboeren, kan Forfatteren ikke troe, da det strider imod Erfaring. Derimod ere vore kortere Dage, og den nødvendige Belysning, naar Dagen slipper, noget, som fordyrer Arbeidslønnen hos os. Den mere og grovere Føde, som de Danske ere vante til, især af det dyriske Slags, gjør det og meere kostbart at holde Arbeidere til Fabrikkernes Drift; men i et Land, som Danmark, vil i Tiden, ved Agriculturens blidere Fremvært, denne Jndvending for Fabrikkernes Fremgang hæve sig selv ved en rigere Production, en formeret Folkemængde og en bedre Opdragelse.