JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Rom, den 21de Junii. Hs. Hellighed havde vel erklæret den Spanske Minister at han vilde af Agt for den Catholske Konge lade de fangne Exjesuiters Sag hvile hen, som den var. Men en Sag, der er afsaadan Vigtighed, hviler ikke saa snart. Den 19de passato blev derfor berammet en Congregation derover, og de 5 Cardinaler af den Anti Jesuitiske Congregation bleve dertil udnævnte. Marefochi undskyldte sig vel, men det hialp intet, han maatte møde. Hs. Hellighed spurte: hvorfor de Præster Zechini, Jlari vare tagne i Arrest, Congregationen svarede: formedelst den Spaadom om Clemens den 14des Død og Jesuiter Ordenens nye Oplivelse. Hr. Hellighed resolverede derpaa, at give disse Fangne løs, og det skeede virkelig. Hs. Hellighed endte Sessionen med at takke Cardinalerne for deres hidtil havte Møye, ophæve Congregationen, og erklære, at han paatog sig den ganske Sag. Maresoch udbad sig en Privat=Audience, og tilkiendegav de Aarsager, som havde bevæget ham til, for et Aar siden ikke at antage sig denne Sag; og udi denne Samtale faldt hidsige Ord mod Cardinalerne Casale og Zelade. Den Spanske Minister har nu ofte Samtale med Paven, og er af Hs. Hellighed bleven erindret: Om ikke han og Bernis strax i Regieringens Begyndelse havde erklæret, at deres Hoffer ikke bekymrede sig om de Fangnes Proces, da Ganganelli havde ladet dem sidde, og forlangte ikkun Ophævelses Bullen stadfæstet? Ja, men man forandrer ofte sine Tanker, og at Hs. Catholske Majestæt i denne Sag har forandret sine, dertil har, som man hører, Augustinernes Pater General været Aarsag, da han ikke skal have talt det beste om disse Fangne. J denne critiske Tilstand er det Pavelige Hof. Ganganelli ønskede sig ofte fra Thronen tilbage i sin Zelle. Og nu er denne Throne ligesaa besværlig som da. Den forhen meldte Spaadom om den hellige Faders Død: Hvad enten han drikker eller ikke &c. er igien funden opslaget paa Billed=Galleriet. Dog arbet. der Pius den 6te utrættet. Det har været et langt Brev, som han for nogen Tid siden har skrevet til Keiserinde Dronningen, og hvorudi han har bedet Hs. Majest. om at udvirke at Dissidenterne i Pohlen ikke maatte blive alt for meget indrømmet, men Hs. Hellighed har intet Svar faaet derpaa.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Den allerchristeligste Konge har fornyet sin Anmodning om Antoniter Ordenes Ophævelse. - Man venter, at i det Consistorio, som skal holdes den 1ste Julii, skal ikke allene den nye in Petto holdte Cardinal offentlig blive bekiendtgjort, men og 2 andre, nemlig Hr. Valentii, Nuntius i Spanien, og Dominicanernes General=Pater, til hvem man og bestemmer det ledige Bispedømme af Sevilien, blive ophøyede til Cardinaler.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Fra Kirke Staten, den 30te Junii. Man vil og beskylde Exjesuiterne for, at de have havt Deel udi det nyelig gjorte Oprør i Frankrig. Cardinal Ber nis, siger man, har besværget sig hos Paven over deres slette Forhold ved den Leylighed. Men den hellige Fader skal have svaret: Han kunde ikke forestille sig saadant, i det mindste vidste han vist, at alle Midler vare betagne Exjesuiterne paa Engelsborg, at vexle Breve. J Spanien er man og meget misfornøyet med Dominicanerne, fordi nogle af deres Grundsatzer skal være farlige for kronede Hoveder. Den Spanske Minister i Rom har derfor af sit Hof faaet Ordre, at besværge sig derover, saavel hos deres General, som hos Paven. Den bekiendte Prophetinde af Valentand skal have skrevet til en Nonne, at Paven skal døe i August Maaned. Desaarsag er Abbed Pacifice, Jnquisitionens Dommer, afsendt for at undersøge, om hendes Spaadom er Vanvittighed eller Bedragerie.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Madrit, den 23de Junii. Kongen har befalet, at Fløden, saasnart mueligt skal af seyle fra Carthagena, og den 16de hujus har allerede alting dertil været færdig; man venter altsaa nu hver Dag Efterretning, at den virkelig er gaaet i Søen. Bemeldte Flode bestaaer af 8 Skibe af Linien, 12 Fregatter, 6 Hukkerter paa 40 Kanoner, 9 store Chebeqver, 3 Paqvetbaade, 4 Bombardeerskibe, 12 mindre armerede Skibe, og desuden 422 deels Spanske, deels fremmede Transportskibe. Paa alle disse Skibe befinde sig 1688 Kanoner og 16848 Matroser. Af Tropper vare indskibede Jnfanterie 22020 og Cavallerie 980, i alt 23000 Mand, som altsaa med Matroserne udgiør 39848 Mand. De fornemste Generals=Personer ved Tropperne ere: Græven af O-Reily, Commandant en Chef Don Anton Ricardos, General=Lieutenant; Græven af Asalto, General=Major, og Don Sylvester Abanca, General=Qvarteermester. Over Skibene føres den øverste Commando af Don Pedro Castion, General=Lieutenant, og Don Antonio von Arne Chef d'Escadre. Denne store Krigs Magts egentlige Bestemmelse vides endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Fra hvide Reusland, den 28de Junii. De Herrer Commissarier have begyndt at trække Grændserne fra Dwina, og ere allerede komne til den Bæk Sciessyn ved Vindzki, hvor Volden begynder med Graven. Jndtil dette Sted have de ingen Overlast gjort os; de have i den Sted igjen udladt af denne Trekant 210 Mennesker, som allerede vare derudi indbegrebne, men derfor tillige afskaaret 60 andre. Hvad for en Lod vi her vil faae, vide vi endnu ikke. Dersom Linien uafbrudt gaaer fort indtil Drujec, saa ere de ikke rykkede videre frem, men falder Linien ikke lige til Drujec selv, men drages længere ned af, saa vil de Herrer Commissairer vel finde nogle Vanskeligheder.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Livorno, den 28de Junii. J disse Dage ankom hertil fra Paros den Russiske ContreAdmiral Armanoff med 1 Krigskib, og 1 Fregat. Bemelte Admiral fører den Division af den Russiske Flode, som sidst har været i Archipelago. De 9 andre Skibe af denne Division ere paa Høyden af Sardinien seylede fra ham til Porto Mahon, hvorhen han med første skal følge, for at drage tilbage til sit Fædreneland. En her ankommen Catalonisk Skipper beretter, at den Spanske Flode i Carthagen, den 13de hujus er gaaet til Seyls. Men denne Nyhed syn at behøve Bekræftelse; thi en Efterretning fra Spanien samme Dato melder: Man formoder, at Floden endnu ik i denne Maaned skal afseyle, saasom Søen paa Kysterne af Barbariet er paa den Tid af Aaret meget uroelig.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Paris, den 10de Julii. Det er nu vist at Hr. Malesherbes bliver Stats Ministe udi Hertugens de la Vrillieres Sted. Han har paa noget Tid stedse søgt, med mange Grunde at unddrage sig det Embede, men Kongen har omsider, ved et overtalende og for ham meget berømmeligt Brev, bragt ham til at antadenne Værdighed. J Torsdags tog Hr. Sartini Sæde Stats=Raadet som Minister. J Forgaars havde Geistlihedens Deputerede Audience hos Kongen, hvorved ErkeBispen af Rouen førte Ordet. Hs. Majestæt gav paa hans Tale følgende Svar: Jeg skal forsvare Gudstienesten og beskytte dens Tienere, men jeg formaner dem tillige til et fradeligt og moderat Forhold. De Deputerede fra adskillige Bispedømmer skal have Ordre, ved denne Kirke=Forsamlinat drive paa, at den saa farlige, som skadelige Skik, at begrave de Døde i Kirkerne, maae blive afskaffet.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Portsmouth, den 10de Julii. Meredith Cutter, Lieutenant Brady, er i 15 Dage ankommen her som Expresser fra Gibraltar. Det heder, at han har medbragt vigtige Nyheder.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
London, den 11te Julii. Om den Trefning, som den 27de Mai er forefaldet paa de smaae Øer Hogg og Noddle, hvilke ligge nær ved BosionsHavn, er endnu at merke, at det Qvæg, som befandt sig paa samme, tilhørte de ved Provincial=Armeen værende Bostonske Borgere, Oliver Wendel, John Williams og Jonathan Jachson. Desaarsag blev af bemeldte Armee sendt en Commando paa 300 Mand til at afhente dette Qvæg, som bestod af nogle Køer og Heste, og henimod 400 Faar, eller til at beskytte nogle af bemeldte Eieres egne Folk, som vare afgaaet for i Veyen for at afhente dem, i Fald man ville hindre dem derudi. Hvad man forhen havde frygtet for, skede. Da bemeldte Eyeres Folk vare gaaet over til Øerne, thi det Vand, som skiller disse Øer fra Landet, kan, naar det er Ebbe, beqvem vades over, bleve de hindrede i deres Foretagende af en Schooner og 1 Chalouppe, hvorpaa vare 40 Soldater. Derudover kom det til en Trefning. Saasom der blev fyret ikke allene af Soldaternes smaae Gevæhrer, men og med Kanoner fra bemeldte Schooner, maatte Provincialerne i Førstningen søge Beskyttelse i en Grav. Men Oberst Putnam kom dem til Hielp med en Forstærkning, og da han tillige havde medbragt et Par smaae Kanoner, saa lod han saa stærk fyre paa Schooneren og Chalouppen, at de Soldater, som endda ikke vare dræbte, lode Schooneren i Stikken, og retirerede sig bort med Chalouppen. Paa Schooneren have Provincialerne fundet 4 tolvpundige Kanoner og 12 Skruvstykker, foruden nogle Penge og Klæder. Man har bortført alt dette, tilligemed Segl og Tov, samt alt Qvæget, men opbrændt Fartøyet. Denne Beretning er fra Rhode Jsland af 1ste Junii. - En Skrivelse fra Neuport paa bemeldte Rhode Jsland af 5te Junii fortæller den forommeldte Tildragelse med næsten lige Omstændigheder, men vil, at den skal være skeet allerede den 19de Mai, og føyer til, at det formedelst lavt Vande ikke har været de i Bo sion liggende Krigskibe mueligt at understytte eller redde Schooneren. - En vis Minister havde nyelig i Parlementet ladet sig forlyde med, at Storbrittanniens lille Finger var tilstrækkelig til at bringe America til Lydighed. Ni spørger man ham offentlig: om han endnu troer at den lille Finger, hvorved han uden Tvil forstaaer General Gage og hvad han har hos sig, er tilstrækkelig nok, eller om han ikke nu ligefrem indseer, at den heele Haand torde være fornøden.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
- Fra Frankerig har man Efterretning, at der i Has skal udrustes en Flode paa 10 Skibe af Linien, 5 Fregatter, 2 Bombardeerer og mange Transportskibe, og at det Franske Hof har befalet, at intet Koffardieskib skal antage Søefolk, førend denne Flode er ganske bemannet. - Man har i Dagden Efterretning, at i Dower ere ankomne 2 Skibe fra Nye York, og deres Depecher ere strax sendte herhid. Der udspreder sig og et almindeligt Rygte, hvis Tilforladelighed forsikres fra en god Haand, nemlig: at Lord Dartmouth ha faaet en Expresser fra General=Kongressen med den Efterretning, at samme vil antage de af Lord North gjorte Forslag, og i alle Henseender underkaste sig Underhusets Bestemmelser Ministerii Venner triumphere meget ved denne Leylighed. De indfødte Americaner ville vel ikke troe denne Efterretning men de kan ingen nyere Breve fremvise, hvoraf det modsatte han bevises. Men i Almindelighed vilde man her blive meget misfornøyet, dersom America skulle blive nødt til at underkaste sig Ministrenes Messerer.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Amsterdam, den 18de Julii. De nyeste Breve, som man her har fra Carthagena, ere af 20de Junii. Disse melde endnu intet om, at den Spanske Flode er afseylet derfra; imidlertid var det endnu stedse den almindelige Meening, at den er bestemt til Algier. Dersom man kan troe Efterretninger fra Frankrig, saa er Planen til dette Spanske Foretagende virkelig forfattet af General O=Reilly, denne Expeditions Anfører, og Erke=Biskopen af Segovia, som forhen har været i Algier for at løs Christne Slaver.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Warschau, den 5te Julii. General=Major Lachinal er her ankommet fra Opole, for at bekiendtgiøre Hs. Kongel. Majest. den Chursachsiske Prints Carls Ankomst. Derimod lader Hs. Majest. Kammerherren Nostitz afgaae til Opole for at complimentere Hs. Kongel. Høyhed. Med Grændse=Commissionen i Litthauen har det en ønskelig Fremgang. Grændserne blive opmaalte, og bestemte, og for kort Tid siden har først General Kachowskunderskrevet et nyt Kort, hvorefter et Stykke Land af 32 Miil, deelt i 4 Dele, bliver tilbagegivet Polen. Man haaber at denne Sag i Sommer skal blive bragt til Rigtighed. De Polske Commissarier ere ligeledes i denne Uge af gaaede til den Østerrigske Grændse=Commission; men man tvivler meget paa, at der paa denne Side bliver udrettet noget. J Følge Pavelige Breve ere alle Fæstdage, undtagen de 3 store Fæstdage, hvoraf dog den 3die ophører, samt Marie= og nogle Patroners Dage, ganske afskaffede. J Gaar er Hs. Excellence Kron=Storkanzleren og Biskopen af Posen og Warschau, for Deres Sundheds skyld afreiste herfra til Almasser, i Følge med Hr. Otti, Biskopen af Chelm, og Coadjutor af Posen.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Den 12te Julii. Man seer nu de Svar, som de fremmede Ministre hver i sær have givet paa den nyelig fra det stedsevarende Conseil erlangte Note, at de nemlig herefter og skal betale Tolden. Bemeldte Svar gaae alle ud paa, at de vile underrette deres respective Hoffer derom, men de troede tillige, at saadant er en Sag, som ikke hører til Conseilet, men vel til en Rigsdag, og man haaber, at de fremmede Ministre skulle blive handthævede udi deres saa gamle Fortrin. Den Østerrigske Minister skal desuden have anført, at udi den sidste Tractat var intet meldt derom, og om det endog var skeet, skulle man dog ikke have antaget det.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Fra Hessen, den 1ste Julii. Just nu indløber den bedrøvelige Efterretning, at Lynild har slaget ned i Giessen, antændt Jld, og lagt den hele Stad, i Aske.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Corsøer, den 23de Julii. Udgaaet: Den 17de huj. Hr. Kammerherre General=Major Ahlefeldt med Frue fra Kiøbenhavn til Odense, Studios. Wederking fra Ringsted til Fyhn, Kiøbmand Kloth til Holsteen. Den 18de huj. Stiftamtmand Hr. Kammerherre Levezau til Jylland, Den 19de Hr. Procurator Bagger og Son til Odense, Skovrider, Günther fra Buderop Gaard til Jylland, Hr. Kammer=Raad Lindholm med Søn fra Aagaard til Fyhn. Den 20de huj. Sr. Ole Lange og Hr. Lieutenant Eychsted til Fyhn. Den 21de huj. Studios. Christensen til Odense, Hr. Pastor Kiær med Kiæreste til Nyborg, Hr. Raadmand Gierlow, Hr. Pastor Westen fra Lolland til Fyhn, Hr. Pastor Bredal med Datter, Casserer Wedel med Son til Jylland. Den 22de huj. Sr. Stennicke fra Nestved til Hadersleb. J Dag Hr. Lieutenant Byeberg fra Slagelse til Sønderborg, Paul Lydom til Ringkiøbing, agende Postmester Hr. Heng med 2 Læs. - Jndkomne: Den 18de huj. Hr. Lieut. Lovenern fra Fyhn til Slagelse, Hr. Forvalter Biørn fra Fyhn til Nordrup. Den 19de huj. agende Post Mr. Wunder med 1 Læs, Frue Kammerherreinde Holst fra Holstenhuus i Fyhn med Frøken Datter og Junker Søn til Kiøbenhavn. Den 22de huj. Mad. Bøyesen fra Nyborg til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Helsingøer, den 24de Julii. Den 21de huj. laverede nogle faa Skibe ud af Sundet med liden Vind af N. N. O., deriblant Skip. Lars Jørgensen af og fra Aarhuus, havende om Bord Sr. Niels Simmelkiær. Den 22de huj. udgik til Nordsøen 28 Skibe, hvoriblant Capit. Diderich, Bruun af og til Trundhiem og Peer Larsen af og til Roeskild. Samme Dag ankom fra Østersøen 34 meest Engelske Skibe, som strax igien afseylede. Den 23de huj. ankom 36 meest Hollandske og Engelske Skibe, hvoriblant 3 Svenske, deraf 1 fra Finland, nemlig fra en nye der anlagt Kiøbsted, som Kongen af Sverrig efter Beretning har givet Kiøbsted Privilegier, og som tilforn beed Wasa, men skal nu kaldes Lovise. Bemeldte Fartøy var ladet med 50 Læster Rug til Amsterdam, og er saadant des merkværdigere, da er tilforn nogen Tid er formerket, at Kornvahre ere forte fra Finland udenrigs. J Dag ankom Skip. Jacob Andersen af Flekkefiord fra Kiøg til Frederichshald, og Skip. Ole Steensen af Schielschiør fra Kiøge til Bergen, som strax gik til Seyls, tilligemed flere andre Dag fra Østersøen ankomne Skibe. Af Havnen udgik den 22de hun Skip. Peer Friis her af Byen til Mariager, og indkom Skip Jacob Madsen fra Kiøbenhavn med Materialier til Cronborg, J. Havnen ligger seylfærdig Skib. Jacob Madsen til Aalborg og 2 Fakteyer, som her har indtaget Svenske Møllestene til Faaborg og Odense.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Kiøbenhavn, den 24de Julii. Den 19de Augusti 1773 er Capitaine Owe Caspar von Lüttichau allernaadigst beskikket til at være Kammer=Junker. Den 5te Julii a. c. haver Hs. K. M. allernaadigst bestilt Ritmester Conrad Philip Baron von Stengelin til Second Major ved det Norske Liv Regiment til Hest. Ligesaa er Ober=Auditeur Christian Balthasar Meyer bestilt til Stabs Secretair hos den commanderende General udi Norge, og benaadet med General=Auditeurs Caracteer. Den 19de Dito er Oberst=Lieutenant Hans von Nansen bestilt til Commandant paa Bornholm, og Capitain=Lieutenant GotlodFrederich von Beulewitz bestilt til Stabs=Capitan ved det Danske Liv Regiment til Fods.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Under Dato Fredensborg den 13de Julii har Hs. M. allernaadigst udgivet en nærmere Bestemmelse i nogle Poster af Kiøbenhavns Dugmageres Laugs=Artikler af 22de May 1774.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Ved Tal Lotteriets 41 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 72, 1, 88, 90, 2. Ved Døden ere afgangne: J Aalborg den 13de Jul. Master Parykmager Jens Petersen Weile, 75 Aar gl. . Odense den 15de Jul. Skomager Daniel Rhodes Enke Maren Jürgens Dotter, 84 Aar. Sr. Rasmus Hansen Bager, 70 Aar. Den 18de huj. Skomager Lars Winthers Enke Bodil Hans Datter, 83 Aar. J Svendborg Frue Cancellie=Raadinde Becker. Paa Anholt den 6te Julii Fogden Sr. Kleystrup, 50 Aar gl. Her i Staden den 21de Julii Søren Olsen Lange, Kongel. Chaloup=Roer, 77 Aar. Den 23de Hr. Justitz=Raad Peter Bortman, 74 Aar. Brændeviinsbrænder Niels Tommesen Søeborg, 55 Aar. J Dag Hr. Ole Andersen Busch, Hof=Hjulmager, 75 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
At Hans Majestæt, i Anledning af den 11te Artikel i Forordningen af 25de Decbr. 1694, under 12te i denne Maaned alle naadigst haver tilladt Postmesteren i Nykiøbing i Ods Herred, Sielland, herefter at tage 6 Skilling Danske af hvert Brev imellem benævnte Nykiøbing og Holbeck, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General Post Amtet, den 24de Julii 1775.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Som allernaadigst befalede Skifte=Commissarier over ved Døden afgangne Hr. General=Major og Commandant Frantz Ludevig von Ahrenstorffs Stervboe i Rønne paa Bornholm, lade u i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirs Efterretninger, saavelsom i den Altonaiske Mercur, 3de Postdage efter hinanden Dødsfaldet bekiendtgiøre, indkaldende den Afdødes Arvinger, Credi og Debitorer, 12 Uger a Dato Publicationis ultime at møde eller møde lade for os i Commissionen: De første sub poena præclusionis at fremkomme med Legitimation, da enhver vil finde sin Ret efter Stervboet Omstændigheder. Rønne, den Paa S T. Hr. Etats Raad og 22de Julii 1775. B. Falenkamp, General=Auditeur Borne M. G. Becher, Capitain af Artil.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Capitain af Drag mans Vegne som Acturleriet. gonerne. rius. Boye Rasch, Auditeur.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til DanO mark og Norge, de Venders og Gothers, Hering udi Slesrig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Kield Nicolaus Bornemann af Ormholt i Aalborg Stift, som jod Værge for afg. Niels Jespersens og Hustrues efterladte umyndige Børn hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, samt den af Os Elskelig Hr. Adolph Stegfried Grave von der Osten Ridder, Vores Geheime Conference=Raad og Kammer Herre, samt Stiftbefalingsmand over Aalborg Stift, og Amtmand over Aalborghuus, Børglum, Aastrup og Stigistrup Amter, derpaa tegnede Erklæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at bemelte Bornemann ved Publication udi de Kiøbenhavnske Berlingste og Altonaiske Tydske Aviser, samt ide Aalborgste Jydske Efterretninger maa 3de gange efter hinanden lade indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have nogen Fordring i bemelte Niels Jespersens og Hustrues Stervboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos vedkommende Skifte Forvalter i Boet, for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Krav samt at saadan i Aviserne skeedte Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence, Stad Kiøbenhavn, den 23de Junii 1775. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Jndkaldes herved alle og enhver som formeene sig noget retmæssigen at kunde have at fordre udi afg. Proprietair Niels Jespersen og Hustrue, der boede og døde paa Gaarden Hogholt i Vensyssel, deres efterladte Stervboe, at anmælde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav for mig undertegnede paa Aalborg Slot, som SkifteForvalter i Stervboet, inden den i Loven fastsatte Tid, da om nogen hermed over den Tid udebliver, de ikke kan vente noget derfor at vorde got gjort. Aalborg Slot, den 17de Julii 1775. Osten.
Berlingske Tidende, 1775-07-24
Da den afdøde Jndvaaners Joachim Hinrich Ahlmanns efkerladte Enke her i Staden cum Curat. for os Borgemester og Raa haver tilkiendegivet, hvorledes hende, efter et med hendes sal. Mand den 6te Januar. oprettet og af Hans Kongel Majest. suk Dato Kiøbenhavn 22de April allernaadigst confirmeret Testamen, tum reciprocum, den ganske Efterladenskab til Arv og Eiendom er hiemfalden; og da hun til hendes tilkommende Sikkerhed haver fundet fornøden, saa vel til dem som paa forbenævnte Efterladenskab maatte have nogle Prætensioner, som ogsaa til de som noget maatte være skyldig, et sædvanlig Proclama ad profitendum at lade udgaae, med hosføyede Begiering, samme sub clausulis & comminationibus consuetis at udstæde; altsaa vorder alle og enhver, som til forbenævnte afdøde Joachim Hinr. Alhmanns Efterladenskab en capite Debiti, Hypothecae, Servitutis eller af hvilken Grund de vilde, nogen Tiltale haver at giøre, hermed indkaldet, tilligemed og de, som af den Afdøde noget haver i Besid eller til denne Mananoget maatte være skyldig, herved en for alle Gange og altsaaderemorts citeret, at de Nærværende inden, og de Fraværende forinden 12 Ugers Forlod a Dato dette Proclamatis Forkyndelse, samme deres Fordringer og Prætensioner her i Stads=Seeretariatet tilbørlig angiver, og de, dets angaaende i Hænde havende Documenter og Brerskaber i Original producerer, deraf troeværgeGienparter tilbage lader, og i saa fremt de denne Stads Jurisdiction ey ere undergiven, antagelige Procuratorer 24 Acta bestiller, desligeste den 31te Octobr. brat, som bliver Tirsdagen efter den 20de Søndag Trinitatis paa Raadhuset her i Staden til ræt Tid moder, deres ved Professions Protocollen fremlagte Angivelser, justificerer og dernæst rettelig Forsevelse venter; med den udtrykkelige Commination og Advarsel, at de, som i den fordenævnte fastsatte Tid deres Fordringer en tilbørlig angiver, eller ogsaa i Ter mino samme ikke justificerer, dermed herefter ey skal vorde hørt, men præcluderet og dennem et ævig Stiltiende blive paalagt; hvorefter alle og enhver, som det vedkommer, sig have at rette. Hadersled, den 1ste Julii 1775. Borgemester og Raad(L. S.