Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-19
Menneskevennen har dog Aarsag til at glæde sig ved de mange Beviser han fornemmer paa sine Medmenneskers Lyst til Godgiørenhed; saaledes læser man, at i Riga har en Kiøbmand, ved Navn Joh. Martin Ruff, holdt sit Guldbryllup, og ved denne Leilighed ikke allene bespiist 139 Trængende, men ogsaa skiænket 60, 10 Rubler til de velgjørende Stiftelser, som allerede ere oprettede i denne Bye, og har tillige bestemt 22,607 Rubler til et Familie Legat, og 2000 Rubler til en Understøttelses-Casse for fattige Snedkere og deres Familier; hvor langt behageligere er det ikke at læse om saadanne Handlinger end om de mærkværdigste Krigsbegivenheder. Det er en Lykke at vi leve i Tider, hvori de fleste Krigsbegivenheder blive indenlandske, eller hvori de opløse sig til Politie-Expeditioner; dog gives der de Lande i Europa, hvor selv disse kan være krigeriske nok, især i Jtalien, hvor en fordærvet Christendom og hvor Stratenrøverier har i lige Grad hiemme. Saaledes er det skrækkeligt at høre fra det Venetianske, som dog nu tilhører Østerrig, i hvilken Grad denne Last er der igang; man kan slet ikke reise sikkert paa Landeveiene; Røverne har endog dristet sig til at overfalde den østerrigske Erkehertug Rainers Vogn, og Mairen i Montebelle, har udsat en Præmie paa at gribe en Røver ved Navn Sorgagentes, som har gjort sig skyldig i 32 Mord. En Kamerat til dette Uhyre har man været heldig nok til at gribe i det Neapolitaniske, som man for sin Daad har givet det Navn, lille Broder Diævel. Endnu i sit Fængsel forgav han sin Skriftefader, to Arrestforvarere og en Skriver, ved en forgiftet Priis Tobak. - Her er et nødvendigt Formaal for Kongen af Neapels Strenghed, sin Mildhed lægger han idelig for Dagen; Murats Tilhængere blive blot forviist til Sicilien, men ikke videre straffede; dog veed man, at da Kongen kom tilbagetil Neapel, bleve 33 Personer, og deriblandt Prinsen Pignatelli, hængte; men dermed hørte ogsaa al Hævn og Forfølgelse op. – J Frankrig har man havt den græsselige Begivenhed, at en Foermand, ved Navn Collet, som skulde kjøre en Madame Ca ste Beaumont til Marseille, dræbte hende underveis for at plyndre hende. Umennesket er grebet og fængslet. Forresten faaer Politiet i dette Land stedse mindre at bestille; det som det har meest at passe paa, er, at engelske Aviser ikke blive indførte i Riget, som paasees nu ligesaa strengt som i Napoteons Tid. – Derimod i London har Politiet destomere at lagttage; Tyveriet tager der en saadan Overhaand, at det endog viser sig i de galanteste Selskaber; i et saadant hos Lady Jersy blev en elegant Herre nylig grebet, som havde praciseret hendes Sølvblækhorn i sin Lomme; og i et andet Selskab hos en Grevinde Schaftesbury indfandt sig en Person, som kaldte sig General Gore, og som man siden opdagede i et Værelse forstukket under en Sopha. – J England ere mange Kilder til Optøier blandt Almuen, nu faae Fabrikantere deres Afskeed, og man maae lade Militair rykke imod dem for at holde dem roelige. Jmod Fabrikeierne og Besidderne af Maskiner ligger en stor Deel af Almue Classen i Oprør, danner hemmelige Committeer, og begaaer allehaande Voldsomheder, nu kommer Kornmangelen til, som allere de har forvoldet Oprørscener, saaledes i Guilfort, hvor man nylig slog Bagernes Vinduer ind. Der hersker imellem de lavere Stænder i England en rolig Aand, som ved indtreffende Omstændigheder let kan blive farlig. Den nærværende Lordmajor Wood tager sig meget af Politiet, streifer om Natten Gaderne igiennem, i Følge med en Mængde, Constabler, og opfanger Skiøger, som han sender til Arbeidshusene, og gaaer allene og forklædt ud, med en Byldt paa Ryggen, og forsøger paa at bestikke Vægterne; de som modtage Stikpenge bliver afsatte fra deres Poster den følgende Dag; thi i Londen maae ingen om Natten bære noget paa Gaderne. To vigtige Statsforsamlinger ere aabnede, de to Kamre i Paris og den tydske Forbundsdag i Frankfurt. – Kl. 9 den 3de November aabnedes de tvende første; Publikum blev forundet Adgang dertil og Tribunerne og Gallerierne bleve opfyldte af Mennesker i et Øieblik, i Salen selv kunde, foruden de Deputerede, rummes 200 Personer; fire Bænke stode aabne for de Herrer Pairs i deres nye Costume. Hertugen af Cambringe bivaanede Mødet i en afsondret Tribune. Kl. 1 ankom Kongen, ledsaget af Prinserne i Pairernes Dragt, af Ministerne, Marskallerne og Hofbetienterne. Kongen nedlod sig paa Thronen, og paa hans høire Side satte sig paa Stole Monsieur Greven af Artois, paa hans venstre Prinserne Hertugen af Berry og Angouleme. Fyrsten af Talleyrand, Marskallerne Jourdan, Suchet og fl. vare tilstæde. Kongen tog nu sin Hat af, hilste Forsamlingen, satte den paa igien, holdt en Tale og sagde deri, at Rolighed herskede i Riget; at Freden med andre Magter var sikker, og at et uforstandigt Forsøg paa Oprør blot havde tient til at bevise Nationens Hengivenhed og Folkets Troskab; at hans huuslige Lykke var forøget ved Hertugen af Berrys Formæling, og at han haabede, at ved dette Ægteskab skulde den lovmæssige Arvefølge befæstes. Blot Folkets Lidelser ved den slette Høst formindskede hans Lyksalighed; dog kunde han trøste med, at Afgrøden vilde forslaae til Consumtionen. Store Paalæg ere destoværre fornødne; han vilde foreslaae Midler til at dække Udgifterne; Hovedsagen er Oeconomie, og derpaa arbeides. Hs. Familie er heri gandske overeensstemmende med ham. Underhandlingerne med den Romerske Stoel fortsættes. Geistligheden kan vel ikke gives sin forrige Glands, men bør dog sættes i en uafhængig Stilling. Constitutionen vil han være ubrødelig troe og aldrig tilgive at man angriber Chartet. Han sluttede sin Tale med at formane Forsamlingen til Enighed og Forsoning, og ved den Forsikkring, at det var hans Forsæt at fælde ethvert Ondskabens Anslag, og at holde ethvert falskt Skridt af en alt for brændende Jver, Tømme. Da Talen var sluttet, gienlød Salen af det Udraab, leve Kongen, leve Bourbonnerne: De nye Deputerede bleve nu tagne i Eed, og Kongen forlod Forsamlingen. Den 5te November, altsaa den paafølgende Dag, blev den tydske Forbundsdag aabnet i FrankfortKanonernes Torden og Klokkernes Ringen havde Aftenen iforveien forkyndet denne Høitid. Kl. 11.