JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Den hidtilværende russiske Gesandt i Madrid, Hr. v. Bulgari, var den 25de Januar indtruffen til Paris, hvor han strax efter sin Ankomst havde en Konferentse med den herværende russiske Ambassadeur, Pozzo di Borgo. - Siden den de er Paris især i stor Bevægelse med Ordonantser af alle Vaabenslags. J Krigsministeriets Kontoirer arbeides der baade Nat og Dag. Den 23de bleve alle Obersterne for derværende Regimenter kaldte til Ministeren. - Troppemarscherne fra den ene Ende af Frankrig til den anden i denne Vinters, tid synes at bekræfte Krigens nære Udbrud. Fra Strasborg skrives under 25 Januar, Imorges af marscherede syv Kompagnier Fod Artillerie herfra med en betydelige Deel Kanoner til den spanske Grændse. Hele det lette Artillerie, samt herværende Pontonniers have Ordre til at holde sig marschfærdige Spanien. Følgende ere de officielle Meddelelser, som i de sidste Dage vare førte mellem den Køl spanske Regjering og Gesandterne fra Preussen, Rusland og Østerrige. Svarene ere samtlige underskrevne af Statssecretairen for de udenlandske Sager, San Miguel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Eftersom de bemærkninger som undertegnede Hs. Maj. Kongen af Preussens Gesandt har have den Ære at forelægge Hs. katholske Majestæts Statssecretair, ere blevne besvarede paa en Maade, som ikke stemmer overeens med hans Hofs Ønsker, saa seer, han sig beføiet til, at bringe sin Konges befaling i Udøvelse, og erklære det spanske Ministerium, at Hs. preussiske Majestæt ikke længere kan vedligeholde nogen Forbindelse med Spanien, under de nærværende Omstændigheder. Idet Undertegnede opfylder denne befaling, forsikkrer han tillige, at Kongen, hans Herre, aldrig nogensinde vil ophøre at nære oprigtige Ønsker for en Nations Vel, som Hs. M. med inder. lig Bedrøvelse seer at gaae sin Undergang imøde. Jeg har den Ære at anmode D. Et om de fornødne Passer til men og mit Gesandtskabspersonges Afreise. fra Spanien, og gientager Dem min Forsikkring om ustrømtet Høiagtelse. von Scheyeler. Svar. Min Herre. Jeg har i Gaar modtaget Deres Notte, og forsikkrer Dem, at de Ønsker, som Hr. katholske Majestæt nærer for Preussens Vel, ikke ere mindre oprigtige, end de, som Hs. M. Kongen af Preussen har viist mod Spanien. Jeg oversender Dem herved, paa Hs. M. Kongens Befaling, de forlangte Passer. I Palladset, den 11te Januar 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Undertegnede, Hs. Maj. Keiseren af Ruslands Gesandt, har med sand Bedrøvelse erfaret, at Hs. Ex. Hr. San Miguels Svar paa min den 5te dennes gjorte mundtlige Erklæring, er langt fra at opfylde de Ønsker, hvis Organ han var. For end tydeligere, at bevise den Sags Retfærdighed, hvis Ordfører jeg har været, samt give Ruslands velvillige Hensigter det Vidnesbyrd, som de fortjene har jeg den Ære at meddele D. C. den vedlagte officielle Note. Hvad de Beslutninger angaae, som D. C. omtaler, da vil det hele Ansvar falde tilbage paa dem, der maa ansees er at være de eneste Ophavsmænd dertil. Naar disse Personer derøve dens ugitime Soupetain sin Frihed, medens de give Spanien til Priis for et blødigt Anarkie, der kan udbrede sig til andre Nationer, saa kan Rusland ikke længere staae i Forbindelse med Autoritæter, som taale eller foranledige sligt. Derfor har Andertegnede den Ære, at udbede sig Passer for det russisk keiserlige Gesandtskab ved Hs. katholske Majestæts Hof. Med Høiagtelse, Grev von Bulgari. Svar. Min Herre! Jeg har modtaget den upassende Note, som D. C. i Gaar har tilsendt mig. Jstedet for Svar derpaa, vil jeg kun erklære, at D. C. (maaskee af Uvidenhed) paa en skandales Maade har misbrugt Folkeretten. Jeg tilsender Dem herved, paa Hs. M. Kongens Befaling, Deres Passer, og haaber, at De vil have den Godhed, at forlade denne Hovedstad saa snart som muligt. Madrid, den 11te Januar 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
De i Verona forsamlede Monarker have anseet det for nødvendigt, at bryde Tausheden angaaende de Uordener, som foregaae i Spanien. Pligt og Samvittighed have paalagt dem at tale, og undertegnede, østerrigsk keiserl. Gesandt har havt den Ære, at tilkjendegive Hs. katholske Majestæts Statssecretair min Herre og Keisers Ønsker og Sindelag. Det Svar, i som Hs. Ex. har meddeelt mig derpaa, beviser, at man har miskjendt Hs. M. Hensigter og falskeligen udlagt Høistsammes Ord Undertegnede vil ikke nedlade sig til at gjendrive de lognagtige Udtryk, hvoraf man har behaget at benytte sig. Europa vil snart deri, dere. Det østerrigste Hof nærer en alt for dob Agtelse for den ædle spanske Nation, og tager altfor me tin Deel i dens Lidelser til, at kunne vedligeholde sin diplomatiske Forbindelse med den nærværende spanske Regjering. Undertegnede erklærer derfor, ifølge sit Hofs befaling, Hr. Statssecretairen for de udenlandske Sager, sin Mission for endt, udbedende sig, de fornødne Passer til sin Afreise. - Undertegnede, har den Ære at tilkiendegive D. Ex. sin Høiagtelse. Grev v. Brunetti. Svar. Min Herre! Jeg har modtaget Deres Note, og erklærer Dem, at det er Hs. katholske Majestæts Regjering aldeles ligegyldigt, om den staaer i Forbindelser med Wienerhoffet eller ikke. Paa Hs. M. Kongens befaling følge herved Deres Passer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Tyrkiet. Churschid Paskas Efterfølger, Oschelal Paska, er strax efter sin Udnævnelse bleven forgivet paa Sultanens Ordre. Churschid Paskas Kiaja Bey og hans Solihaar, saavelsom Paskan af Adrianopel, ere blevne halshugne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Grækerne, som have tilbagecrobret Pen Scies vare lutter Jpsatioter, der i den hele Frihedskamp have især udmærket sig ved Dristighed og Enthusiasme. Nitusinde Mand vare seilede did paa 23 Skibe, ledsagede af 16 Brandere. Alle Tyrkerne bleve dræbte, som en retfærdig Giengield. Fra Samos ventedes der en anden Expedition paa tretusinde Mand, og fra Hydra 15 Skibe med firetusinde, der alle i Forening vilde udført et større Foretagende, hvis Maal er Tenedos eller Mytilene. Det sidste Vovestykke mod Tyrkeslaaden har bragt Øegrækernes Enthusiasme paa det høieste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Engelland. Da der muligt kunde indtreffpludselige Forandringer i den politiske Verden, som gjorde det nødvendigt at være paa sin Post, saa have Admiralitetets Lorder befalet en Mønstring over alle engelske Krigskibe samt endeel andre Fartøier, for at blive overbeviist om de ere i den Stand, at de kunne bruges. Man er saa virksom, at der endog arbeides paa Værfterne om Søndagene, noget Overordentligt i Engelland. Flaget, som hidtil vaiede paa Imprenadle, er bleven heiset paa Brittania, et af Marinens bedste Linieskibe, paa 120 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Bayern. Den østerrigske Statsminister Metternich har været i München, og havt vigtige Konferentser med dette Hofs Ministre. Man vil vidt, at denne Sendelse havde en dobbelt Hensigt: at be dirke en Reform i Bayerne konstitutionelle Rege giering, og en østerrigske haversk Armees Opstning ge paa den venstre Rhindred. Hs. M. Kongen har ikke ne, villet beqvemme sig til nogen af Delene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Preussen. Geheimeraad v. Voss, der var bleven Hardenbergs Eftermand som Ministeriets Præsident, er død i Berlin af hvide Friislinger. det Luxemborgske er der udbrudt saa betydelige Uroligheder, at mange Familier ere flygtede derfra til Frankrig. For at standse dem, skal der sammentrækkes et preussisk Armeekorps i Rhinprovindserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Blandinger. J Wien har man efter Pavens Anordning igien indført Julenatsmessen og endeel andre afskaffede Helligdage. Paa een Aften ere 10 Handelskourerer ilede giennem Brussel til forskiellige Kanter. Beviis paa, hvilken Nøre der er i Statspapirerne. hvergang de franske Fonds tabe een Procent, taber Staten 30 Millioner Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Fra Paris var der fra 22de til 25de Januari afsendt 39 Kourerer til London, Madrid, Frankfurt, og Amsterdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Ved et glimrende Hofbal i Wien vare alle de fremmede Ministre inviterede saanærsom den spanske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Det selvgjorte spanske Regentskab belaver sig paa, at trykke ind i Katalonien med den franske Hær. I Veimar og Belveder har Kulden været 2627. Gr. R. og i Fulda 29 Sr. Den som Digter og Taler saa berømte Werner, der for nogle Aar siden gik over til den katholske Tro, er død i Wien. Folket strømmer i tusindviis hen, at skue hans Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
J Rhinegnene giøre Jndbyggerne Streiftog, mod Ulvene, der ved Breisach have opædt et naar Barn. For Øieblikket synes det at være sælsomt, at engelske Handelshuse nylig have i Smyrna ladet opkiøbe 4000 Baller Bomuld, og lades dem føre til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Fædrelandet. Odense den 31te Jan. Vor elskede Landssaders Fødselsdag høitideligholdtes her ved flere festlige Sammenkomster. Paa Gomnastet holdtes en Tale af Rectoren, Prof. Saxtorph. Om Middagen var der en stor Parade, hvor Hs. Ex. General AhlefeldsLaurvig udbragte et "Længe leve Hs. M. Kongen Derefter var der stort Diner hos Hs. Ex. Generalen for Regimentets og øvrige Officerer, samt des Stiftamtmanden for de civile Embedsmænd. Om Aftenen var der Bal paa Raadhuussalen for noget over 400 Personer. Samme Aften havde Fyens Drage, nerunderofficerer Bal, som bivaantes af Hs. Ex Regimentets Chef, der udbragte Kongens Skaar, Om Onsdagen samledes de tre fyenske Selskabet, der patriotiske, det litteraire og Vibelselskabet, om Aftenen var der Skuespil paa Theatret af det Beckerst, Selskab. Der opførtes for propfyldt Huus: Tryloperen Stjernepigen i Maidlingerskoven. Torsdag aften gav det musikalske Selskab en Concert, hvorved der blev afstunget Festen i Valhall og Frøken Jessens Nationalsang. Fredagsaften feiredes den almindelig Landefest ved Bal og Aftensselskab i den ældste Klub Endnu staaer tilbage for i Morgen og de følgende Dage flere Middags og Aftengilder og til Slutning Frimurerselskabets høitidelige Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Fra Landet indløber den sørgelige Efterretning: at Natten imellem den 28de og 29de sidstledes afbrændte Vandmøllen til Kornmalingen og Vaaningshuset ved Erichhaabs Papiirsfabrik. Det egentlig Papiirsværk blev dog frelst, da Vinden har fra; men Fabrikanten Johne, der er Forpagter af Værket, og var reist til Odense, mistede alt sit Jndboe, som til Ulykke ikke var assureret. Hans Kone, som for nyeligen er kommen op af Barselseng, fik netop sig og 5 Børn reddet nogne af Sengen, da Loftet strax et ter nedstyrtede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Viborg, den 5te Febr. J Nat og i Dag har Nordostvinden givet os mageløs Snefog, saa at heri Viborg mange Huse ere begravede og man gaaer under Sneportaler og Buegange af samme Materie Posten er udebleven og frygte kan man, siden at hos re: at mange Reisende have tilsat Liv eller Helbred, Da Professor Ditmar spaaer mild Vinter og vor Almanak den 4de Febr. lovede, at Vinden blev ved lig, som der ikke blev noget af, saa kan man sige, som en jydsk Bonde fordum, der længtes efter det Soelskin og gode Viir Almanakken bebudede, men som faldt gandske modsat ud - Han sagde naivt til Almanakken Gid Du faae Skam saa Du holder til spaaer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Randers. Paa Hestemarkedet i disse Dage betaltes gode unge Heste fra 110 til 150 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Ved den 1022 Trækning i Wandsbeck ere følgende Nummere udkomne: 50. 24. 16. 40. 34.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Tre Brevposter og to Pakkeposter fra Sielland, manglede endnu ved Avisens Slutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Bekiendtgjørelser. At min Stigerinde, Jomfrue Nille Dortha Bøggild, i Gaar Aftes den 4de Febr., rolig overgik til det bedre Liv, efter 4 Ugers Sygeleie, dette bekjendtgjøres herved for fraværende Familie og Venner. Ormelev, Præstegaard, den 5te Febr. 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Søndagen den 16de Febr. opføres paa Polphymnias, Theater: Niels Edbesen af Nørrerlis, original, Sørgspil i 3 Acter af Prof. Sander. Billetter for Medlemmerne blive ombragte ifølge Subscriptionsplann. Billetter for Medlemmernes Børn og de som dertil ere berettigede, erholdes som sædvanligt hos Hr. Kjøbmand Røgind. Indgangen aab Directionen. nes Kl. 4 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Formedelst bedrageligt Forhold ved en Bøsses Om bæring paa Sørmændenes Tog, Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag, en Matros Joseph Bachmeyeved Politieretten dømt til at bøde een Rigsbankdaler til Aarhuus Byes Fattigkasse, hvilket bekjendtgjøres af hans fornrettede Kammerater, Torsdagen den 13de Febr. Kl. 10 Formiddag, bortsælges ved offentlig Auction paa Raadstuepladsen i Horsens, et Par Vognheste og nogle udmærket skjønne og gode Rideheste, afgangne Generalmajor v. Las sons Boe tilhørende. Horsens, den 30te Januar 1823. N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Paa Bastvegade kjøbes alle Slags Vildskind, saa som, Hare Ræve, Maar, Jlder, Grævlinger, og Odderskind af S. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Stedet Eda vid Mindet er at faae tilkiøbs. Søestedelen af Kiøbesummen kan blive staaende og Resten kan betales ved aarlig Afdrag. Tiltrædelsen er næste Paask flyttetid. J Mangel af Salg kan det til samme Tid faaes i Leie Stedet har 8 Fag Stuehuus med Qvist paa 3 Fag, for faae Aar siden opbygt, 5 Fag Baghuus, Gaardsplads med Jndkiørsen. og derved en indplanket Hauge med endeel Frugttræer. Liebhaver, behage at henvende dem til Jensen i Klostergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Begtrups Beskrivelse over Svendborg Nyt Bidrag til Huusandagt af Stiftsprovst J P. Møller Mules historisk, Skildring fierde Deel Bidrag til christelig Eftertankes og Opbyggelses Fremme, af Confessionarius Liebenberg, 1ste Bd. 1ste H. Danske Falkeevinyt, første Samling, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-11
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
No. 21. Aar 1823. den 13de Februar. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst Stiftstidende. Aarhuv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Nyheder fra Udlandet. Frankrige og Spanien. Jeg har befalet at kalde min Minister hiem fra Madrid, saalunde talte Frankrigs Konge, da han sidstleden 28de Jan, i egen høie Person aabnede Kamrenes Session. Hundredetusinde Franskmænd - vedblev han - anførte af en Prinds, som mit Hjerte, med Glæde kalder: Søn, staae i Begreb med anraabende den hellige Ludvigs Gud om sin Beskyttelse at afmarscherre, for at frelse det herlige Spanien fra Undergang og forsone det med Europa. Er Kriger, uundgaaelig, som det synes, da skal det være mit helligste Øiemed, at indskrænke dens Kreds og Varig hed saameget som det er mig muligt. Kun Fredens Gienerobring er dens Formaal. Naar Kong Ferdenand er atter i den Tilstand, at han kan give sin Undersaatter de Jnstitutioner som de kun af ham kunne medtage og som kunne sikre Landets Rolighed sam adsprede Frankrigs retfærdige Bekymringer, da skulle Fjendtlighederne strax igien ophøre, dertil forpligter jeg mig paa det høitideligste." Den franske Minister, Hr. Lagarde, vilde forlade Madrid den 24de Januar, og den spanske Minister i Paris, Hertug Lorenzo, var saa reisefærdig, at han den 31te vilde indskibe sig til London, tilligemed mange andre Spaniere og en stor Deel er gelske Familier, som hidtil havde levet i Paris. Nogle Dage iforveien havde den engelske Minister givet et overmaade glimrende Bal, hvorpaa han især udmærkede ovennævnte spanske Hertug. - Om nogle faa Dage vilde Kongen selv mønstre de Regimenter af hans Garde som skulle afmarschere til Hæren. Hertugen af Angoulemes Afreise var bestemt til 18de Febr. Madame vil følge sin Gemal indtil Bayonne. Den første Februar gar Krigsministeren en stor Re pas for alle de høie Officerer som reise til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Natten mellem 28 og 29 Jan. afsendte den russiske Minister en overordentlig Koureer til St. Peters. borg; samme Nat afsendtes fra det franske Ministerium en Koureer til Wien og en anden til Berlin, og fra den engelske Minister blev der sendt Kourerer til London, Madrid, Wien, Frankfurt og Amsterdam. Spanien. At man atter har villet storme det kongelige Siør i Madrid, for at bortføre Kongen, for. tælles fra Paris, men er nok ei at lide paa. Men derimod skrives der fra selve Madrid, at men den 16de Jan. om Aftenen havde faaet den uventede Efterretning at 5000 Jnsurgentere fra Saragossa vare paa Marschen imod Hovedstaden. De anførtes af Ulmann og Bessieres. Alle Hovedstadens Tropper vare dragne ud imod dem, og Nationalgaden havde besat Stadens Vagter. Med ængstelig Forventning saae man Udfaldet imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Engelland. Storbrittanniens Minister i Paris Sir Stuart, skal hjemkaldes, fordi han ikke har skaffet sig behørig Underretning om, at Rusland ved en hemmelig Tractat har lovet Frankrige 400,000 Mand Hjelpetropper imod Spanien, hvis det fornødent gjøres. - Den kongl. Koureer Jackson er sendt til Frankrig, for at overbringe den franske Regjering en høist kraftig Rote fra Herr Canning, hvori den gives Oplysning om det vigtige Spørgsmaal, angaaende Engellands Politik med Hensyn til Spaniens Anliggender. Lord Sommersett er reist til Madrid, for i Tilfælde af, at Engellands Forestillinger blive frugtesløse, at slutte en Alliancetraktat med Spanien, Polen Fra Grændsen deraf skrives den 18de Januar, Næsten i alle Rigets Provindser finde store Troppedevægelser Sted, hvorover mangehaande Rygter ere i Omløb. Det almindeligste er, at der skal holdes et Hjelpekorps i Beredskab for den spansk Troeshær. Den 13de Januar var Keiseren i Warschau, hvor han bivaanede et Bal hos Constantin, hvilket han i egen høie Person aabnede med en Polonaise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Algier. Ogsaa her rustes af al Magt. Man vidste endnu ikke, om det skulde gielde Grækenland, eller Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Sverrig. Rigsdagsforhandlingerne ere begyndt. Kongen aabnede Rigsdagen med en Tale hvorpaa enhver især af Stændernes Ordførere holdte Taler baade til Kongen og Kronprindsen, der Beggde svarede dem igien. Blandt andet sagde Krenp ind sen til Bondestandens Talsmand sen studeret Bonde, ved Navn Hyckert). "Den Prindsesse, der snart skal forføde mit eenlige Liv, er opdraget i de samme Grundsætninger som jeg, og ved dem skal hun engang for tiene Eders Kjærlighed." - J Kongens Tale forekom der følgende Forslag: "Ved en lang Prøve har jeg overtydet mig om, at Kongemagten bør være at deles skilt fra den lovgivende, med Undtagelse allene af Benaadningsretten. Efter vor Grundsætning har Kongen Ret til at føre Ordet ved Høiesteret. Denne Rettighed bør ophøre, og Lovens Fortolkere saaledes defries fra den Jndflydelse som Monarken muligen kunde udøve paa Rigets fornemste dømmende Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 31te Januar. Den for alle Danske saa festlige Dag, blev ogsaa i Aar høitide, ligholdt saavel ved Hoffet som i offentlige og privat Circler, og ved flere betydelige milde Gaver, der satte saamange Trængende af vore Medborgere i Stand til at glemme deres Bekymringer, og gandske overgive sig til Glæden paa den bedste Konges Fødselsdag, Den 29de opførtes paa det kgl. Theater i denne Anledning: Titus eller Fyrstemildhed, hervisk Opera efter Metastaske, med Musik af Mozart. Ved Hs. M. Kongens Indtrædelse i Skuespilhuset, blev Allerhøistsamme, efter et sex Gange gjentaget eenstemmigt Jubelhurra og et: "Længe leve Kongen!" modtager med en Sang, hvis Slutningsvers lød saaledes: Vi møde Dig med Jubelsang, Og see Dig fro iblandt os træde: Dit Hjerte er Din Kongerang. Hver Dannebarm Dit Kongesæde; Dit Maal er Danmarks Held og Fred, Din Løn er Folkets Kjærlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Den 30te høitideligholdt Kjøbenhavns Uninersitet Aarsfesten i Anledning af Hs. M. Kongens høie Fødselsdag. Rector Magnisicus, Dr. Theol, og Professor Jens Møller, holdt en Tale, hvori Universitetet vistes som det fastest knyttede Baar imellem Konge og Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Tirsdagen den 28de Januar høitideligholdt Sorøe, Academie sin høie Gjenopretters, Hs. Majestæt Kongens Fødselsfest. Allerede om Morgenen fremtraadte Directoren ved Elevernes sædvanlige Lovsang, og holdt med dem en til Dagen passende Bøn. Om Formiddagen Kl. 11 holdt Lector Dr. philos. Estrup paa Skolens Solennitets-Sal, i en talrig Forsamling, en Tale, hvor han viste Grunden til den Forkjærlighed store Fyrster have havt for Historiens Studium. For og efter Talen udførte Eleverne en af Lector Jngemann forfattet Cantate. Til denne Høitidelighed vare Honoratiores af Byen og Omegnen indbudne ved et af Lector Estrup forfattet Program. Om Aftenen var sammesteds foranstaltet et Bal for Eleverne og de Skolebesøgende, der bivaanedes saavel af Academiets Lærere og øvrige Embedsmænd, som og af de i Byen, og i Nærheden boende Forældre. Under Yttringer af en almindelig Glæde istemtes Sange for Hans Majestæt Kongen og det Kongelige Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Dagens Høitidelighed sluttedes med det eenstemmige Ønske: at det ved den bedste Konges Omhu gjenopreiste Academie maatte bære Frugter til Held for Videnskaberne og Fædrelandet. Commandanten i Fridericia, Generalmajor von Castonier, Chef for det Fyenske Jnf. Regiment, R. af D., er istedetfor den afdøde Generalmajor von Lasson, R. af D., adinterim udnævnt til kommanderende General i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Det kgl. Danske Cancellie har anseet det nødvendigt, at indgaae med allerunderdanigst Forestilling til Hs. Majestæt Kongen om en egen Directions Udnævnelse til Bestyrelse af det Kongelige Døvstummeinstitut i Kiøbenhavn. Under 18de Jan. d. A. har det derefter behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at bifalde denne Collegiets Jndstilling, hvorefter under 22de f. M. et allerhøieste Commissorium er udstedt, ved hvilket saadan Direction allernaadigst udnævntes. Til Medlemmer af Directionen bestemtes allernaadigst paa det Kongelige Danske Cancellies Forslag: Kammerjunker, Divisionssadjutant, Capitain Abrahamson, R. af D. og af Æreslegionen. Pastor Rothe, residerende Capellan ved Trinitatis Kirke, og Pastor Schiødte, residerende Capellan ved Garnisons Kirken. Hvilke Herrer strax ere traadte sammen og have begyndt deres Arbeider for dette vigtige Jnstitut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
J disse Dage har det kgl. Admiralitetskollegium ladet holde Licitationer over Leverance af Spiger og Søm, Ballastjern, Beeg, Tjære, Tømmer og Bræder &c., til Holmens Brug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Ængsteligheden for et Fredsbrud med Spanien er Aarsag i, at fremmede Skibe, og især danske, for Tiden søges stærkt i Bourdeaux og andre Havne, da man ikke tør benytte sig af franske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Khvns Torvepriser den 31 Januar, Rug, 4 Rbd.; Bog, 3 Rbd. 4 Mk.; Havre, 2 Rbd. 5 Mk. a 3 Rbd.; Hvede, 5 Rbd. 3 Mk. til 6 Rbd. Tønden. Kjøbenhavn har i denne Tid mistet en af fine flittigste Skribenter, Dr. Jens Kragh Høst, der som det synes har valgt Flensborg til sit fremtidige Opholdsted, thi herfra læser man, at han vil udgive et Nordisk Musium, hvis Hovedhensigt det skal være, at giøre den tydske Læseverden nærmere bekiendt med de nordlige Stater: Danmark, Norge og Sverrig Korsøer, den 3 Februar. Hverken Posterne fra Khvn. kunne afgaae herfra eller Posterne fra Fyen ankomme hertil formedelst Storm og Sneefog. Saa langt herfra kan sees, er Beltet frit for Iis, endog Korsøer Havn er idag bleven aaben; men da formodentlig al Jsen er dreven over paa Fyen, saa vil dette end mere vanskeliggjøre Farten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Svendborg. Herfra læses en vidtløftig Beretning om det steinerske Skuespillerselskab, som i ti samfulde Uger har glædet Svendborgerne med deres Forestillinger. Jfølge denne Beretning skal bemeldte Selskab i de sidste Aaringer have gjort overordentlige Fremskridt paa Konstens Bane. Ved en af de sidste Forestillinger blev Hr. Bigum eenstem, mig fremkaldt af Publikum, og hilset med et tregange levende Brave", en Hæder, der var den første, Svendborgerne have ydet nogen Konstner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-13
Ribe, Ved de Høitideligheder som her fandt Sted paa Kongens Fødselsdag indtraf den ulykkelige Begivenhed, at der ved Saluteringen sprang en Kanon, hvorved et Menneske dræbtes og to saaredes.