JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-09-11
Det hedder i den 24de Artikel i den octroyerede Forfatning: "Pressefriheden tør under ingen Omstændigheder og paa ingen Maade, navnlig hverken ved Censur, eller ved Concessioner eller Jndskrænkninger med Hensyn til Trykkerierne og Boghandelen, eller ved Postforbud og ulige Porto indskrænkes, suspenderes eller ophæves." Jstedetfor disse Ord hedder det i Comiteens Revisionsudkast: "Censur tør ei indføres, enhver anden Jndskrænkning i Preussen kan kun finde Sted af Lovgivningens Vei." Pressens Jndskrænkning er saaledes forfatningsmæssigt sanctioneret. J den 27de Artikel har Comiteen gjort Forsamlinger under fri Himmel ubetinget afhængige af Øvrighedens iforveien erhvervede Tilladelse. Endskjøndt Artikel 28 fastsætter, at alle Preussere have Ret til at forene sig i Selskaber til saadanne Formaal, som ei ere stridende imod Straffelovene, har Lovgivningscomiteen dog fundet det fornødent at tilføie: "Loven ordner, navnlig for at opretholde den offentlige Sikkerhed, Udøvelsen af den i Artiklen hjemlede Ret. Politiske Foreninger af Lovgivningens Vei underkastes provisoriske Forbud og Jndskrænkninger." Af den 34te Art. har Com issionen strøget den Bestemmelse: "at den væbnede Magt, for at undertrykke indre Uroligheder, kun kan anvendes efter Civilauctoriteternes Requisition." Kongeriget Polen. Kurver Warszawsky af 3die Septbr. meddeler følgende Proclamation fra Keiseren: "Børn, Gud har velsignet Eders Jver, Eders Mod, Eders utrættede Udholdenhed i Farer og Møisommeligheder. Børn, J have gjort Eders Skyldighed; Opstanden, er qvalt. Hvor Fjenden fordristede sig til at gjøre Eder Modstand, have J beseiret ham, og forfølgende de Flygtende Skridt for Skridt, have J til Slutning oplevet en sjelden Begivenhed: hele den fjendtlige Stridsmagt har nedlagt sine Vaaben for Eder og ubetinget overgivet sig til Eder. Efter to Maaneders Forløb have vi taget og erholdt udleverede: 150 Faner og Standarter, 400 Stkr. Skyts, mere end 80,000 Jnsurgenter have nedlagt deres Vaaben. Hæder og Roes skyldes Eder og Eders seierrige Fører, I have, som stedse, viist Eder værdige til at bære Navn af den seierrige russiske Hær. Jeg takker Eder Alle, og enhver af Eder særskilt: Jeg er tilfreds med Eder; Jeg er stolt af Eder. Nicolaus."
Viborger Samler, 1849-09-11
Frankfurt am Main. Den 3die Septbr. Kl. 7. om Aftenen ankom Rigsforstanderen, Erkehertug Johan, til Frankfurt. Talrige Menneskemasser fyldte Gaderne: det preussiske og Frankfurter Militairets Musikcorps spillede den østerrigske Nationalhymne og skingrende Hochstonede uafladelig. Neppe havde Rigsforstanderen givet de Tilstedeværende Cour, førend han begav sig med Gemalinde og Søn ud paa Balconen, hvor han atter modtoges med stormende Hochs. Han hilsede og takkede venlig. Kl. 8 indfandt Prindsen af Preussen sig, og snart derefter tonede Musiken paa ny. Atter bragtes Forstanderen, gjentagne Hochs, der vare at ansee deels som en Demonstration imod Prindsen af Preussen, deels som et Udtryk af Sympathie for Rigsforstanderen. Man er i høieste Spænding med Hensyn til hvorledes Centralmagten nu vil gestalte sig.
Viborger Samler, 1849-09-11
Jndenlandske Efterretninger. General Nyes høitidelige Begravelse vil efter Flyst." finde Sted om 8 Dage. Om Troppernes festlige Modtagelse. Det glæder os at erfare, at der ingen Undtagelse finder Sted med Hensyn til de hjemvendende Krigere. - Hr. Skuespilderecteur Lange vil forskjønne Festlighederne ved Troppernes Modtagelse, ved to Aftener, Mandag og Onsdag, at give Forestillinger i Casino, hvortil 1500 af vore Fædrelandsforsvarere hver Aften ville blive indbudne. - Ogsaa Tivoli vil der paa Mandag blive givet en Forestilling, som vil blive gjentagen en af de følgende Dage, og hvortil 34000 af vore Krigere ville have fri Adgang hver Aften. (Brl. T.)
Viborger Samler, 1849-09-11
Til festligt at modtage de til Kbhvn, hjemvendende Tropper, er man nu ifærd med at opføre en Tribune paa Gammeltorv, hvor Ministrene og andre Authoriteter skulle tage Plads under Jndtoget. Communalbestyrelsen har hertil bidraget 1000 Rbd. (Fdl.)
Viborger Samler, 1849-09-11
Generallieuten. Bülow har i en Dagsbefaling af 1ste De, udstedt sin Tak og Afsked til de hjemvendende Tropper.
Viborger Samler, 1849-09-11
Enken Ane Sabine Diempker i Kjøbenhavn har atter skienket 2000 Rbd. til Indretning af et særegent Locale, ved Almindeligt Hospital, i hvilket Sindssvage, uden at forstyrre Hospitalets øvrige Syge, midlertidigen kunne optages, indtil de kunne forflyttes til en Daareanstalt; ligeledes har hun betænkt den Ulrikiske Stiftelse med en Gave af 1000 Rbd., og den polytechiske Læreanstalt med 1000 Rbd.
Viborger Samler, 1849-09-11
Ved Afregningen med de hjemkomne Søfolk der have været i tydsk Fangenskab, har man afdraget 2 Specier som endeel af "Gesions" Folk hver fik om Aftenen da Skibet. var overgivet, og et Øieblik for det besattes af Tydskerne. Man var nemlig ifærd med at kaste de ombordværende Penge overbord, men da dette var skeet med endeel, faldt det en af de Vedkommende ind, at man ligesaa godt som at offre dem til Havets Bund eller til Tydskerne, kunde offre dem til Skibets Mandskab, og man gav da eendeel af Mandskabet hver 2 Specier. Det forekommer os virkeligt altfor smaaligt nu at beregne dem disse til Afdrag, efter at de i den lange Tid har taalt baade physiske og moralske Lidelser i ikke ringe Grad for Fædrelandets Skyld; vi skulde dog neppe have omtalt Sagen offentlig, naar det var bleven staaende derved, men man er gaaet endnu et stort Skridt videre, man har fremdeles afdraget dem i deres Lønning den 1 Skilling Lybsk, som de daglig have erholdt af Tydskerne i Fangenskabet som et Tilskud til den ellers utilstrækkelige Kost de erholdt. Efter vor Formening er dette at drive Oeconomien til en uværdig Karrighed. (Almuev.)
Viborger Samler, 1849-09-11
Cand. phill. R. Petersen bekjendtgjør i "Brl. Td."at han, for at modarbeide et paa nogle Steder i Jylland, temmelig udbredt Rygte, ifølge hvilket Centralcomiteentil Understøttelse for de Saarede og Qvæstede skulde have udlaant 15,000 Rbd. paa tredie Prioritet i Hovedgaarden Kokkedal i Hanherred, næstefter 120,000 Rbd., som skulde indestaae paa 1ste og 2den Prioritet, tilskrev desangaaende Centralcomiteen og erholdt til Svar, at der aldeles ingen Capital af de Comiteen anbetroede Midler er udlaant imod Prioritetspant i Hovedgaarden Kokkedal, hvorimod der er udlaant til Hr. Hein til Frisenvold i December 1848 en Sum af 15,000 Rbd. imod haandfaaet Pant i en ham tilhørende af Eieren af bem. Hovedgaard, Propr. Øckenholdt, udstedt Panteobligation paa 54,350 Rbd., næstefter 64,650 Rbd. i Eiendommen, som efter produceret Taxationsforretning er vurderet til 160,000 Rbd. Derved viser det sig altsaa, at det omdenne Transaction løbende Rygte er uden al Grund; men da der ved Comiteen er passeret endnu een Transaction af lignende Beskaffenhed, oplyses tillige, for at forebygge samme Mistydning af denne, at man ligeledes i Decbr. 1848 har udlaant til Propr. Schou til Aldershaab ved Aalborg 15,000 Rbd. imod haandfaaet Pant i en ham tilhørende Panteobligation i Kjølbygaard i Thisted Amt, stor 29,200 Rbd., næstefter 15,800 Rbd., hvilken Eiendom efter Taxationsforretning er vurderet til 70,000 Rbd. Forøvrigt ere begge de paagjældende Summer udlaante mod 5 pCt. Rente efter dertil erhvervet Bevilling.
Viborger Samler, 1849-09-11
Det kunde maaskee interessere Statholderskabet og Beboerne histovre, at den nye Chef for Finants Departementet under den oprørske Regjering, Hr. Francke endnu ikke har berigtiget 4000 Rbd. til den danske Statskasse, som Forskudsgjæld paa sin Gage. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1849-09-11
Kolding, den 8de September. Siden Efterretningen om de norske Troppers Ankomst til Haderslev, er der atter indtraadt en Stilhed i Bevægelserne nord paa, i det Mindste vides det endnu ikke med Vished, om Christiansfeldt er bleven besat; et Rygte vil rigtignok vide, at det er skeet i Gaar. Derimod fortaltes os igaar af et Øienvidne, at Gensdarmerne Dagen iforveien paa Landeveien mellem Kolding og Christiansfeldt havde standset to Mænd, der saae ud som hjempermitterede Soldater, og forlangte af dem, at de skulde aftage deres danske Kocarder. Da den ene af disse vægrede sig ved at efterkomme denne Opfordring, blev han af Gensdarmerne ført som Arrestant til Christiansfeldt. – Efterskrift: J Formiddags Kl. 7 have de sidste Gensdarmer, 15 i Tallet, forladt Christiansfeldt, og ere marscherede Syd paa. (Kold. A.)
Viborger Samler, 1849-09-11
Onsdagen den 5te Septbr. om Formiddagen er Beleiringstilstanden for Øen Als bleven hævet og Forbindelsen med denne og Fastlandet derved gjenoprettet. (S. Ugbl.)"Nordd. freie Presse, melder i et Brev efterfølgende Træk som characteristisk for den Rolle, Svenskerne have spillet ved Urolighederne i Flensborg, og sandsynligviis ville vedblive at spille: "Det var Kl. 7 om Aftenen. Det Huus, hvor Politimester Krohn boede, var for tredie Gang idag (forrige Mandag) haardt betrængt. Vel var der posteret en Borgervagt, men den rasende Hob forlangte med Voldsomhed Politimesterens og de derværende Gensdarmers Udlevering, og da dette blev nægtet, søgte den med Magt at trænge ind i Huset. Bekymret for Hr. Krohns og Gensdarmernes Skjæbne, gik jeg til Svenskernes stærk besatte Vagtlocale i Filialbanken, og henvendte mig til en af Folkene med den Bøn i det danske Sprog, at føre mig til en Officier eller Vagtcommandant. Er De Tydsker?" blev jeg spurgt, og da jeg bejaede det, nægtede man mig Adgangen uagtet min gjentagne Bøn. Hiint Spørgsmaal synes mig at være Nøglen til Svenskernes Opførsel."
Viborger Samler, 1849-09-11
Den "politiske Politimester Krohn er nu kommen til Kiel og anseer sin Virksomhed i Flensborg for sluttet.
Viborger Samler, 1849-09-11
Alt. M. beretter, som aldeles authentisk, at Overpræsident Bonin ved Jnstallationen af den slesvigske Bestyrelsescommission har ladet føre til Protocols, "at den vel havde at regiere i Kongen af Danmarks Navn, men kun i hans Egenskab som Hertug af SlesvigJtzeh. Wochbl." siger i Anledning af Wegeners Skrift mod Augustenborgerne: "Dersom det lykkes at fortrænge den augustenborgske Linies Arveret, da miste vi en stor Støtte, og Hensynet til denne er det jo netop, som har givet Hertugdømmernes Befolkning Anledning til at kæmpe saa varmt for det augustenborgske Huses Rettigheder. Strax efterat vi havde reist os, udstædte Hertug Christian August en Proclamation; senere har han offentliggjort et Brev til en høitstaaende Person i Danmark, som udbreder et klart Lys over hans Anskuelser og Hensigter. Det vilde være meget ønskeligt om Hertugen ogsaa nu talte et offentligt Ord til Landet, for at adsprede de Mis troes Skyer, der true med at leire sig mellem ham og Folket!"
Viborger Samler, 1849-09-11
Thisted. Fra Nykjøbing skrives under 3die September: J Løbet af kort Tid er her indbragt til Arresten 2de Piger, som have født i Dølgsmaal under Omstændigheder, som meget ligne hinanden; deres Omgivende havde i længere Tid havt dem mistænkte og indtrængende opfordret dem til Bekjendelse af Svangerskabet, som de haardnakket vedbleve at benægte, indtil Børnene bleve fundne i deres Gjemmer. For Retten have de aflagt en aaben Tilstaaelse, og vise megen Fortrydelse over deres Misgierning. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1849-09-11
Bestyrelsen for den patriotiske Forening i Kjøbenhavn, den 6te Septbr. 1849.
Viborger Samler, 1849-09-11
Aager Kanals Skibsliste. Jndk. den 1ste Septbr.: P. Johnsen fra Grimstad til Skive H. Madsen fra dito til Thisted, S. K. Bie fra dito til dito O. Jensen fra dito til Krik, H. Foss fra dito til Skive, S. Amundsen fra dito til Nykjøbing, A. C. Wiig fra dito til Skive, C. Kieldsen fra Mandahl til Struer, O. Jørgensen fra Christiansand til Thisted, T. Larsen fra Lillesand til Skive C. Tharaldsen fra dito til Lemvig, A. Tellessen fra Christiansand til Nykjøbing, N. A. Petersen fra dito til Thisted, Alle med Trælast, H. C. Brockema fra Bremen til Lemvig med Tobak. Den 2den: O. Olsen fra Grimstad til Nykjøbing, 2 Tønnesen fra Christiansand til Lemvig, Begge med Trælast M. Mortensen fra dito til Krik med Salt, J. C. Strøm fra Arendahl til Nykjøbing; den 3die: J. Jensen fra Christiansan, til Lemvig, G. M. Jørgensen fra Grimstad til Thisted, A. Nielsen fra dito til Viborg, A. Olsen fra dito til Krik, C. Andersen fra Lillesand til Skive, D. Gundersen fra Grimstad, til Nykjøbing, N. Michelsen fra dito til Skive, A. Salvesen, fra dito til dito, Alle med Trælast, P. J. Pedersen fra Fahntil Lemvig, N. Nissen fra Sønderhoe til Thisted, Begge med Ballast. Den 4de: A. C. Larsen fra Newcastle til Thisted med Steenkul. Den 5te: J. Rosenvold fra Mandahl til Struer, L. Petersen fra dito til Skive, B. Jacobsen fra Christiansand, til Nykjøbing, T. Sivertsen fra dito til Struer, C. O. Pedersen fra dito til dito, W. Kjeldsen fra Mandahl til LemvigH. M. Møller fra dito til Krik, den 6te O. P. Olsen fra Christiansand til Struer, Alle med Trælast, L. C. Thomsen, fra Mandahl til Krik med Salt og Trælast, J. O. Eeg fra dito til Skive, C. Jensen fra dito til Krik, O. Aanensen fra Christianshavn til Struer, J. Antonisen fra Østerriisøer til Nykjøbing, N. P. Madsen fra Mandahl til Skive, S. Johnsen fra Lillesand til Krik, P. Geinardsen fra Mandahl til Struer, O. Ossulsen fra Lillesand til Lemvig, Alle med Trælast, C.M. Petersen fra Hartlepool til Thisted med Steenkul. – Udg. den 31te August: J. Mathisen fra Nykjøbing, P. J. Bosse, fra Struer, J. P. Kløvborg fra Thisted, P. K. Mortensen, fra dito, N. Petersen fra Lemvig, L. Ankersen fra Nykjøbing, H. N. Petersen fra Skive, N. Hansen fra Struer, M. Hansen, fra Lemvig, John Waths fra Skive, Alle til England med Kornvarer, K. Tharaldsen, O. T. Olsen, C. Corneliussen, Alle fra Skive, H. J. Petersen fra Thisted, den 1ste Septbr. J. Willemsen fra Skive, Alle til Mandahl med Kornvarer, 5 Osmundsen fra Thisted til dito med levende Kreaturer, P. H. Jensen fra Nykjøbing, H. N. Lauritsen fra Struer, S. Svendsen fra dito, P. Baadsgaard fra Skive, Alle til England; den 2den: K. C. Krogh fra Thisted til Norge, L. C. Sørensen fra Nykjøbing til Grimstad, den 3die: T. Willemsen fra Viborg til Mandahl, Alle med Kornvarer. Den 5te: B. Reiersen fra Viborg til Mandahl med Rug.
Viborger Samler, 1849-09-11
Døde, Kjøbenhavn: Karen Henriette Kruse, 85 Aar, Merthe Behrens, f. Goldschmidt, 9 Aar; Snedkermester Johan Christian Philip Hauptmann, 72 Aar; Cathrine C. H. Steemann, f. Møller, 25 Aar. - Aarhuus: Kammerraad F. Fleischer, 67 Aar.
Viborger Samler, 1849-09-11
Reisende. Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 10de Septbr. Jrmfruerne Jensen og Rask.
Viborger Samler, 1849-09-11
AVERTISSEMENTS. Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde MikkeHummelgaard i Nørkjær, bliver den til hans Boe hørende Besætning, saa og ligeledes dertil hørende Jndboe og Udboe, bestaaende af: 50 Stude, 10 Køer, 6 Unghoveder, 30 a 40 Faar, 10 Arbeidsheste, 2 Sviin, Vogne, Plove, Harver og øvrige Avlsredskaber, Sengeklæder, et Sæt Smedeværktøi, nogle nye Bielker, endeel Rug og Byg med Mere, bortsolgt ved offentlig Auction Onsdagen den 26de Dennes Formiddag Kl. 9 og muligen den næstpaafølgende Dag paa Gaarden Nørkjær i Rønberg Sogn. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning: Herredscontoiret i Holstebroe, den 10de September 1849. Brasen.
Viborger Samler, 1849-09-11
Auction. over Hovedgaarden Spottrup med Underliggende.
Viborger Samler, 1849-09-11
Jfølge Reqvisition af executores testamenti efter Proprietair Nissen til Spøttrup bliver efterfølgende hans Stervboe tilhørende Eiendomme stillede til Bortsalg ved en 5te Auction, der afholdes paa Spottrup Hovedgaard Tirsdagen den 25de September næstkommende, Formiddag Kl. 11.1) a. Spøttrup Hovedgaard, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 38 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb., med Gammelskat 147 Rbd. 22 s. Hovedgaardstaxtens Areal udgjør omtrent 770 Tdr. Land g. M., hvoraf for Tiden dyrkes under Hovedgaarden c. 340 Tdr. Agerland; Engene bestaae for Tiden af c. 135 Tdr. Land, og Resten er Kiær, Hede og Overdrev b. En paa Hovedgaardens Mark opført hollandsk Veirmølle, der har privilegeret Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Godset, der indbefatter: a. 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. fri Hovedgaardstaxt, fordeelte paa Stedet Nymølle og tvende mindre Steder, og b. Bøndergadset, af uprivilegeret Hartkorn, Ager og Eng 165 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 11 Alb. Rødding Sogns Konge-Korntiende, matriculeret for 27 Tdr. 4 Skpr., med tiendeydende Hartkorn 169 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Rødding Sogns Kirke med Korn- og Qvægtiende, ligeledes matriculeret for 27 Tdr. 4 Skpr., med tiendeydende Hartkorn 169 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr.; hvortil kommer noget saakaldet KirkeskyldAlle disse Eiendomme ere ved en den 16de d. M. afholdt Taxationsforretning, uden Besætning og Jnventarium til Hovedgaarden, vurderede til 110,546 Rbd. 40 s. Agerlandet, der er i en særdeles stærk Gjødningskraft, bestaaer af gode Muldjorder, skikkede til hvert Slags Sæd Den aarlige Udsæd er c. 30 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 200 Tdr. Havre, og Hafgrøden har været aarlig c. 250 Læs, der efter Localiteternes Beskaffenhed betydeligt vil kunne forøges. Af det uopdyrkede Areal afgiver en stor Deel god Græsning, og egner sig tildeels til Opdyrkning; og der haves Merget paa Hovedgaardens Mark. Qvægbesætningen har hidtil størstedeel været Stude; men der antages for Tiden at kunne holdes en Besætning af 150 Køer, 50 Stude og 50 Faar kreature. Der er Udskibningsted ved Liimfjorden 1/4 Miil fra Hovergaarden. Jagt, Fiskeri og Rørskjær haves rigeligt, Jordebogsindtægterne af Godset udgjøre omtrent aarlig: Penge 400 Rbd. og i Korn 51 Tdr. Rug, 44 Tdr. Byg og 61 Tdr. Havre, foruden Smaaredsel. Af Bøndergodset præsteres complet Hoveri af 40 Halvgaarde, foruden Huusmands arbeide. Til Stedet Nymølle haves Færgeprivilegium. Tienderne afgive, forsaavidt de ved Kiendelse ere bestemte aarligen c. 69 Tdr. Rug, 71 Tdr. Byg og 185 Tdr. Havre, og af 18 Tdr. Hartkorn tages Tienden i Kiærven. Den foranførte Taxationsforretning og Jordebogen, som indeholdende nærmere Beskrivelse over Eiendommene, henligge tilligemed Conditionerne for Salget, til Eftersyn hos Executorerne i Viborg og herpaa Contoiret. Jøvrigt tilføies, at Eiendommene bestemt agtes bortsolgte ved denne 5te Auction, naar nogenlunde antageligt Bud skeer Lysthavende indbydes. Salling Herreders Contoir i Skive, den 24de August 1849 Munksgaard, p. t. const.
Viborger Samler, 1849-09-11
Det bemærkes, at en Extract af Auctions-Conditionerne er henlagt i de fleste Kjøbstæders Gjæstgiverier.
Viborger Samler, 1849-09-11
3 Traver Skaftehavre kan afkjøbes H. Wissin, Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg,
Viborger Samler, 1849-09-13
Jost. Tidende. Ve Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 13. September 18449. 77 Aarg. Nr. 152.
Viborger Samler, 1849-09-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 5te Septbr. Journalen Corsaire paastaaer, at Ministeren for de udenlandske Anliggender - Toqueville – har adresseret en meget energisk Note til Schweizerforbundsraadet, hvori han forlanger den strengeste Opsigt over de mange franske Democrater, der siden den 13de Juni have samlet sig i Schweiz. Efter Corsaire synes det, at disse Flygtninger organisere en formelig Jnsurrectionsjunta i Schweiz.
Viborger Samler, 1849-09-13
Keiseren af Rusland, som tidligere havde forbudt alle sine Undersaatter at besøge Frankerig, har nu taget dette Forbud tilbage.
Viborger Samler, 1849-09-13
Den ministerielle Journal la Patrie meddeler Oplysninger om Organisationen af hemmelige Selskaber i Udlandet: "Som bekjendt, vakte Russeren Bakunins Arrestering efter Opstanden i Dresden stor Opsigt, og man talte om ham tilhørende og i en af Dresdens Forstæder forefundne Papirer, der skulde udbrede et nyt Lys om den Forbindelse, hvori de forskjellige Revolutioner skulde staae til hverandre. Vi kunne nu meddele authentiske Efterretninger om de Resultater, som disse, i det russiske, polske tydske og franske Sprog skrevne Documenter have givet. Embedsmænd, hørende under Statscancelliet i Dresden ere endnu sysselsatte med at tage Oversættelser af disse Papirer og tilstille de fleste Regjeringer i Europa Exemplarer deraf. J disse Documenter findes Hovedplanen til den sidste Revolution i Tydskland. Bevægelsen i Preussen (navnlig i Rhinpreussen) og Opstanden i Dresden skulde fade sammen med en i Baden og Stuttgart forberedet Opstand. Demonstrationen i Dresden udbrød for den bestemte Termin og strandede, Opstanden i Baden udbrød. Papirerne gaae temmelig langt tilbage i den forbigangne Tid. De meddele Organisationen af de hemmelige Selskaber ligefra 1825 og indtil 1849 tilligemed Lister over alle Forstandere og Ledere. De bevise Existencen af et Selskab under Navn af de forenede Slaver", hvis Formaal var intet mindre end Proclameringen af en foederativ Republik, der skulde omfatte Polen, Ungarn, Bøhmen, Mähren, Dalmatien og Siebenbürgen. Det synes at dette Samfund var et af de bedst organiserede. Det havde imidlertid mindre Vigtighed end de russiske Adelsmænds og det offentlige Vels Samfund. Disse tvende Selskaber havde talrige Forbindelser i St. Petersborg og Moskau. Paa Grund af Beslaglæggelsen af Bakunins Papirer har Czaren ladet foretage talrige Arresteringer. En Commission, som hemmelig functionerede i St. Petersborg, har fældet en Mængde Domme, hvis Jndhold ikke er blevet bekjendt. Vel troer man ikke, at dette Tribunal har fældet nogen Dødsdom, men man veed, at mange Jndivider ere sendte til Minerne i Sibirien. Personer af alle Stænder, der længe og med sjelden Opoffrelse arbeidede for de hemmelige Selskabers Sag uden nogensinde at være mistænkte, ere pludselig til største Forbauselse for deres Forældre og Venner blevne arresterede. Andre ere forsvundne; iblandt disse en stor Skindhandler, der ventedes til Wien. Fra hans Familie har man erholdt den Underretning, at han er ført bort fra sin Bopæl og efter al Sandsynlighed fjernet efter høiere befaling. 3 pCt. 56. 10; 5 pCt. 91. 50.
Viborger Samler, 1849-09-13
Keiserdømmet Østerrig. Wien, den 5te Septbr. Der tales nu ikke mere om Kommorns og PeterwardeinsOvergivelse. Om Underhandlingerne ville føre til et gunstigt Resultat, er endnu uafgjort.
Viborger Samler, 1849-09-13
Efter Berl. Nachrichten vil man vide, at Russerne vise sig meget venskabeligsindede imod Magvarerne. Det Factum staaer fast, at hidtil have alle de ungarske Tropper, der have capituleret, overgivet sig til de russiske Generaler. Alle Magvarer søge at slaae sig igjennem for at støde paa et russisk Corps, for hvilket de da nedlægge deres Vaaben. Ofte af væbnes de ikke engang af Russerne, af hvilke de ofte sendes til deres Hjemstavn bevæbnede og forsynede med Penge og Passer m.m. De Magvarer derimod, der falde i Østerrigernes Hænder, behandles med skaanselløs Strenghed, og Krigsretterne fælde blodige Domme. Man paastaaer endog, at Komorn kun vil overgive sig til Russerne. General Arthur v. Gørgen, saaledes melder den østerrigske Lloyd, er allerede ankommen til Grätz, hvor han nyder fuldkommen Frihed.
Viborger Samler, 1849-09-13
Efter Wiener=Efterretninger af 5te September skulle Underhandlingerne om Kommorns Overgivelse være afbrudte. Under Klapkas Forsæde afholdtes i Fæstningen et Krigsraad, hvori flere stærkt graverede Civilembedmænd deeltoge. Man vil vide, at disse compromitterede Personer have foreslaaet Betingelser af en Art, som kun en Seierherre, kan foreskrive. Een af Paragrapherne lyder: "Det magaarske Folk inddrømmes almindeligt Amnestie." - Klapkaskal forgjeves have bestræbt sig for at drive fornuftige Amendements igjennem. De omtalte Civilcommissairer kaldte den modige Commandant en Landsforræder. Efter Rygtet skal den østerrigske Feltmarschal=Lieut. Corich have erholdt befaling til at lade de østerrigske Tropper rykke ind i Cerneringspositionerne. Komorns Besætning skal udgjøre 25,000 Md.; den er saaledes snarere forøget end formindsket. En russisk General, der ved Kudskens Mangel paa Lacalkundskab skal være ført over Almas til Kommorn, har havt en Samtale med Klapka og derefter fortsat tilligemed Prindsen af Sachsen-Coburg sin Reise til Wien over Acs. Flere af Jnsurgentchefernes Koner ere arresterede; dog er dette ikke Tilfældet med Kossuths Kone.