JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Møllesalg. Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanden at bortsælge min eiende og paaboende Arvefæstemølle, under Trøyborg Gods i Wisbye Sogn, Ribe Amt. Den staaer for Mølleskylds Hartkorn 1 Td. 2 Fdk. og den dertil liggende Jord skylder af 1 Skp. 1 Fdk. 1 Alb. Hartkorn Ager og Eng. Møllen er af hollandsk Bygning og den, saavelsom Værket og Vaaningshusene ere i god Stand. Tiltrædelsestiden er 1ste Mai 1841 og Salgbetingelserne ere billige for Kjøberen. Lysthavende ville henvende sig til undertegnede Eier. Wisbye Mølle den 30te Novbr. 1840. Hans Peter Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Rettelse. J forrige Avis, 3die Kol. 2den Spalte 8de Linie, tilføjes 1836 efter Ordet Foraaret. Med dette Nr. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 100. Fredagen den 11te December 1840.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Paa danske Samfunds Vegne indbyde N. F.S. Grundtvig, P. Chr. Kierkegaard og Magister Lindberg i Randers Avis til Subskription paa et Monument for Niels Ebbesen, til hvilket der behøves 3000 Rbd. og hvortil det danske Samfund har tegnet 151 Rbd. 1 Mk. Skulle vi - hedder det i Jndbydelsen - undlade at vise Fædrenelandets Befrier vor Beundring og Taknemmelighed, fordi man siger at Holstenerne vil tage det ilde op- og fristes til tvertimod at reise Grev Geert et Hædersminde. Det er i vore Tanker et høist urimeligt Forlangende; thi vi vil jo ingenlunde reise Niels Ebbesen et Minde, fordi det var en holsteensk Greve han slog, og vi ønskede gjerne at Voldsmanden havde været en Tyrk; men om han havde været født midt i Danmark, maatte vi ligefuldt afskyet hans Færd og glædet os ved hans Undergang. Haar forresten Grev Geert saa store Fortjenester af Holsteen, at han der kan have Krav paa en Ærestøtte, da misunde vi ham den ingenlunde; men vilde man til hans Fortjenester, regne hans Bestræbelse for at undertrykke og sønderrive Danmark, da kunde man dog vel ikke vente, vi enten skulde billige den Anskuelse eller undlade paa det Klareste at udtrykke den modsatte, saaingen ædel og billig Holstener kan i mindste Maade støde sig over, at vi ære Danmark Befrier, skjøndt han, for at være det, maatte fælde en Voldsmand, som, desværre traf til at være en holsteensk Greve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
J Aarhuus Avis gjør en kjøbenhavnsk Borger Jndsigelser mod Algreen=Ussings Paastand, at Frederik III ved et kongeligt Ridderslag har optaget hele Hovedstadens Borgerstand i sin Adel. "Den - hedder det – der siger, at Kong Frederik III har slaget os til Riddere i vor Oldemoders Liv, han vil nok i Grunden slaae sig til Ridder paa os. Vare Kjøbenhavns Borgere virkeligen Adelsmænd, som Hr. Ussing vil gjøre dem til, saa havde de ikke nødig at møde for Hof= og Stadsretten i nogen Livs- eller Æressag, men man maatte søge dem for Kongens høieste Ret (D. L. 12-11) Vare de Adelsmænd, saa vare de berettigede til adelig Skjold og Hielm, men at paastaae dette, er egentligen det samme, som at have dem til Bedste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
En heel Hovedstad fuld af lutter Adelsmænd er i Grunden noget gruelig naragtigt Noget, og Kong Frederik III kunde neppe have lønnet vore Forfædre daarligere for deres underdanigste og skyldigste Troskab og Tappermodighed, end om han, med eet Slag, havde gjort dem og deres Efterkommere til Adelsmænd allesammen. Adelskab i og for sig er ikke meget værdt, men et Adelskab, f. Er. en Børstenbinder i Holstebroe kan erhverve sig ved at tage Borgerskab i Kjøbenhavn, og som ovenikjøbet skulde være saa almægtigt, at han fra nu af skulde være en født Adelsmand, det indseer nok Enhver er blot til at lee ad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Ledige Embeder. Toldcontrolleur=Embedet i Maas holm i Cappel Tolddistrict; aarlig Gage 380 Rbd. og friBolig, med Forpligtelse til at holde Embedsboligen i god Stand og at udrede de derpaa hvilende Byrder. - Toldforvalter=Embedet i Neustadt; aarlig decourtfri Gage 2000 Rbd. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed i 4 pCt. rentebærende kgl. Obligationer til et Beløb af 1,400 Rbd. Fyrinspecteur=Embedet paa Hessel, Gage 300 Rbd., friBolig og Græsning til 4 Køer og 6 Faar, og i Godtgjørelse til Skrivematerialier og Brændsel samt til Vinter fourage 190 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Ribe. Døbt i Domkirken d. 1ste Novbr.: Reebsl. N. P. Ebbesens Datter, Lovise Marie Ebbesen. Fadd.: Mad. S. C. M. Simonsen, Jfr. F. Greisen, Bundtmager C. Jessen og Bagerlærling C. C. Bjerrum. D. 15. Snedkerm. J. Grølsteds Datter, Botelle Henriette Grølsted. Fadd. Jfr. P. Müller, Jfr. N. Hermansen, Raadmand Kjøbmand Giørtz og Exam. Jur. Fuldmægtig P. Wilmann. S. D., Avlsbruger L. Sørensens Datter, Ollegaard Sørensen af Ribe Mark, Fadd. Pigen J. Jensen af Ribe Mark, Pigen M. Sørensen af Ribe, Gad. H. C. Nielsen og Ungk. S. Knudsen af Kjærbøl Mark. D. 22. Snedk. M. J. Bergs Datter, Charlotte Amalie Berg. Fadd. Mad. B. M. Utzon, Jfr. C. Guldberg, Farver Matzen og Cand. Pharm. C. Eilschou. S. D. Avlsbruger N. Gregersens Søn, Gregers Nielsen. Fadd. Gad. N. Weirups Hustrue af Nørfardrup, Jfr. C. Meils og Aftægtsmand M. Jessen i Ribe, samt Ungk. N. Nielsen, af Nørfardrup. - J Cathrine Kirke d. 1ste Novbr.: Skræddermester H. Mogensens Tvillingdøttre, Johanne Sophie og Caroline Margrethe Hansen. Fadd. Frue v. Støcken, Madame Gjørtz, Frøken J. Frost, Jomfru C. Müller, Overanditeur Borgemester Høyer, Distriktschirurg Kiær, Provisor Hubertz og Typograph Hyphoff. D. 15. Gad. H. L. Jversens Søn, Niels Clausen Lassen i Lustrup. Fadd. Gad. P. Jversens Hustrue, Pigerne M. M. Berthelsen og E. M. Hansen, Hid. H. Sørensen, Ungk. L.N. Berthelsen i Lustrup og Ungk. A. Jørgensen Hostrup fra Roager. S. D. Gad. H. A. Møllers Søn, Jacob Peter Møller paa Lustrupholm. Fadd. Gad. C. Jacobsens Hustrue, Pigen L. Christensen i Lustrup, Pigen M. Pedersen fra Østervedsted, Gad. P. Johansen fra Jernved Ungk. J. P. Thøgersen fra Østervedsted og Ungk. H.N. Christensen i Lustrup. D. 22. Vognmd. M. Andersens Søn, Jørgen Michelsen. Fadd. Pigerne M. C. Poulsen og M. Jepsen, Hjuler J. Jensen og Ungk. A. Michelsen. Copuleret i Domkirken d. 13 Novbr.: Ungk. Jacob Clausen af Østervedsted og Pigen Dorthea Cathrine Grønnebech af Ribe. - J Cathrine Kirke d. 21. Novbr., Snedkersvend Jørgen Henrich Grabbert og Pigen Mette Cathrine Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 10 Novbr.: Forhenværende Distriktschirurg J. L. Hansen, 63 Aar gl. D. 21., Værtshuusholder Laust Hausen, 50 Aar. D. 23. Gjørtler H. Sehesteds Enke, Kirstine Lydichsdatter, 78 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Paa Cathrine Kirkegaard d. 28. Novbr., Hospitals lem Divert Pedersdatter, 74 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Bekiendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Placat. Jfølge passeret Udlæg for resterende Kongl. Skatter og Communeafgivter bliver det Arvingerne efter afdøde Muur, mester Trabolt og Enke tilhørende Sted, beliggende under Nr. 461 i Danmarkstræde med tilliggende Grund Gaards og Haugeplads samt Jordlod i Marken, stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Auction Mandagen d. 28de December førstk., 2 Auction Mandagen d. 11te Januar 1811, 3 Auction Tirsdagen d. 26de Januar 1811. De 2 første Auctioner paa Stadens Raadhuus, men 3die Auction i selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat af 22 April 1827. Fredericia Byefogedcontoir den 2 Decbr. 1840. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Tirsdagen den 29de og Onsdagen den 30te dennes hver Dags Formiddag Kl. 10 bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Auction over Mahogni= og andre Meubler som Stole, Borde, Skabe, Sengesteder, en Divan, store og mindre Speile, endeel Sølvtøi, Porcellain Glas= og Steentøi, 3de Lysekroner og en stor Deel simpelt Huusgeraad m.m., tilhørende Stervboet efter afgangne Justitsraad og Amtsforvalter Nielsen heraf Byen. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe den 7. Decb. 1810. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Bekjendtgjørelse, hvorved det, i Forordningen af 12te December 1838 om Toldvæsenet ved Toldgrændsen mellem Nørrejylland og Hertugdømmet Slesvig bestemte Grændsetolddistrict norden for bemeldte Toldgrændse i en Afstand af een Miil, nærmere betegnes:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
1) Den nordlige Grændselinie i Ribe Amt begynder ved Vesterhavet paa Allerup Byes Eiendomme norden for Sneum Aar, gaaer sønden for Allerup Bye og SueunKirke og norden om Terpager Bye i Sneum Sogn, sønden for Kikkenborg Kroe i Bramminge Sogn i ligeLinie til midt imellem Gjording Kirke og Gjording, Mølle, derfra i Ost indtil henimod Fenling Sogneskjæl, hvorfra den bøier norden om Søndergaard i Holsted, Sogn, norden om Gravengaard og den nu Søltoft, tilhørende Gaard i Hulvad i Brorup Sogn, og følger derpaa den sydlige Bredde af Hulvad Aae gjennem Gammelbye Tørvemose, hvor den, omtrent midt for Estrup Skov, bøier mod Nord, og, over Gaardene Mølgaard og Damgaard i Læborg Sogn, gaaer til Drostrupkrog i Gjesten Sogn; herfra gaaer Linien, videre over Mosehusene, Vestergjesten, Nørgaard, Thy bæk, Lilleroy, og Lovsholt i Gjesten Sogn, norden omSkræderskoven i Weerst Sogn, og over Houkrog, Lysholt, Stagbøl og Storhauge i Jorderup Sogn til Ribe Amts Grændse mod Veile Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
2) Den nordlige Grændselinie i Veile Amt begynder ved Ribe Amts Grændse, og gaaer over Vesternebel Bye i Vesternebel Sogn og Dous Bye i Alminde Sogn, over Hovedlandeveien mellem Colding og Veile, hvor det Sted Grændselinien overskjærer Veien vil blive afmærket med en Pæl, over Stenderup Bye i Eltang. Sogn, Gudsøe Bye i Taulov Sogn, samt Honens og Dreins Odder. Hvilket saaledes bekjendtgjøres ifølge, Skrivelse fra det Kongelige General=Toldkammer og Commerce-Collegium til Veile og Ribe Amter, med Tilføining, at Amtmændene, have foranstaltet at en særskilt trykt Bekjendtgjørelse, hvori de Steder som ligge i Tolddistrictet tillige ere betegnede, opslaaet i Krostæderne i Nærheden af Toldgrændsen, ligesom slige Bekjendtgjørelser ogsaa ere til Eftersyn hos Grændsetoldvæsenets Embedsmænd. Ribe og Veile Amthuuse i December 1840. Efter Begjering af Hr. Landvæsenscommissair, Landmaaler Baden, bliver den ham tilhørende Gaard, Olstrup Præstegaard eller Leervanggaard, beliggende i Olstrup Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, 1 trefjerd. Miil østen Ringkjøbing, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr., hvoraf 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 tretiend. Alb. ere fri Jorder og de øvrige 3 Tdr. 1 Fdkr. syvtiend. Alb. ufri Jorder (efter den ny Matriculering bliver Hartkornet 4 Td. 6 Skpr.) med alle Tiender, som dertil ere indkjøbte, stillet til en eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Fredagen den 8de Januarii 1811. Form. Kl. 10. Gaardens Bygninger, bestaaende af 4re Længder, hvoraf de 2 ere ny opbyggede og grundmurede, ere alle gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden er i god Drift, hvilken meget kan udvides, da der endnu ere mange uopdyrkede Jorder og ypperlig Mærgel findes overalt i Jorderne. De Gaarden tilliggende Enge, kunne med liden Bekostning betydelig forbedres; og til Gaarden ligger en fortrinlig god Tørvemose, hvoraf sælges aarlig, over 100 Læs Tørv til Ringkjøbing. Den aarlige Avl til Gaarden er circa: 120 Traver Rug, 110 Traver Byg, 150 a 200 Traver Havre, 55 Læs Eng og Kløver=Hoe, samt 10 a 12 Læs Spærgel. Besætningen er: 30 Fæecreaturer, 5 Heste og 30 Faar. Conditionerne, hvoraf her mærkes: at de Totrediedele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritets Panteobligation, og at Tiltrædelsen af Kjøberen skeer 4de April 1811, ere forinden Auctionen hos Sælgeren og her paa Contoiret, til Eftersyn. Lysthavende indbydes. Bølling-Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern pr. Ringkjøbing, den 3die December 1840. Hertz. Kjøbmand Lorenz Frandsen, boer nu paa den søndre Side af Torvet i afg. Justitsraad Amtsforvalter Nielsens Gaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
120 Rbd. 90 s. rede Sølv Umyndiges midler under Løve Herreds Overformynderie kan strax faaes til Laans imod anordnet Sikkerhed. Løve Herreds Contoir i Harris den 30te Novbr. 1840. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos: Hr. L. Frandsen i Ribe. C. F. Müller i Colding. Edv. Hoffmann i Varde. P. F. Nyeboe i Ringkjøbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Ligesom Fabricatet med fuld Föie kan anbefales, som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sörget for smagfuld Udstyring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-11
Vanille Chocolade 20 a 24 s., Kryder, Chocolade 10, 12 a 16 s. for Pundet, faaes hos O. G. Bøgh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
allernaadigst Kongelig legeret. priviAdresseAvis, overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Tirsdagen den No. 101. 15de December. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Ved Slutningen af et høist tumultuarisk Møde de 5te Decbr. blev Adresse-Udkastet antaget med 247 St. mod 161. Et Amendement, hvori Odilon Barrot vilde have nedlagt en Protest imod Londonnertraktaten, blev forkastet, skjønt Thiers paa det Jvrigste tog det i Forsvar imod Guizot. Et andet Amendement (af Pascalis), hvori der erklæredes, at man stadigen maatte træffe alle mulige Forholdsregler for at forhindre et nyt Udbrud af Borgerkrigen i Spanien, blev antaget. J den forandrede § om de orientalske Anliggender hedder det: "Sirt Frankerig, er bleven bekymret, formedelst de Begivenheder, som ere udførte i Orienten. Deres Majestæt har maattet ruste sig. Disse Rustninger maa vedblive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Overordentlige Kreditter ere aabnede for at byde dem Spidsen. Frankerig vil i den væbnede Freds Stilling og i fuld Følelse af sin Styrke vaage over Opretholdelsen af den europæiske Ligevægt og ikke tillade, at den bliver krænket." Mange ansee Julitraktaten for at være en sand Ulykke for Europa. Hadet i Frankerig mod England bliver stedse bittrere. Hr. Mauguin, der nylig er vendt hjem fra Rusland, har holdt en Tale, hvori han udtaler sig for Krig med England, ingen stor Søkrig, men en Krig i det Smaa, som kan forurolige og tilintetgjøre dets Handel, samt for en Traktat med Rusland. England - siger han - er afskyet paa det faste Land. De veed, at jeg har været i Rusland: jeg har der fundet Sympathier for Frankerig. Gjensidige Jnteresser bringe begge Landene nærmere til hinanden og snart vil der opstaae Tilbøielighed." Denne Tale, har fundet næsten eenstemmigt bifald i alle Bla- J Mødet den 7de Septbr. fremlagde Finantsministeren Humann et Lovudkast angaaende en overordentlig Kredit for Tjenesteaaret 1841 til Beløb af 240 Mill., bestemt for Krigsministeriet, de offentlige Arbeider, hvorunder Paris's befæstning, og Marinen. Af den finantsielle Oversigt sees, at Statskassen allerede har en Deficit af 280 Mill. Fr., at de sædvanlige Udgifter for 1841 beløbe sig til 1 Milliard 200 Mill. Fr. og Jndtægterne kun til 1 Milliard 155 Mill., og at Fortsættelsen af den væbnede Tilstand ved Slutningen. af Tjenesteaaret vil foraarsage en Deficit af 675 Mill. - "Moniteuren, beretter, at Napoleons Aske d. 15de Decbr. vil blive ført til Paris. Det hedder, at 150000 Md. Tropper skulle ved denne Leilighed være nærværende i Paris, deels for at forhindre Uroligheder, og deels for at bevise den store Feldtherres jordiske Levninger den sidste Ære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
General Montholon har i en Skrivelse fra Slottet Ham anmodet Marschal Soult om den Gunst at maatte bivaane Napoleons Bisættelse, idet han edelig forsikkrer efter Sørgefesten at ville vende tilbage til Ham. General Bertrand skal være udnævnt til Pair af Frankerig. - J et Brev fra St. Helena hedder det, at man havde ventet at finde ukjendelige Levninger af Napoleon, men da Atlaskeppet blev hævet i Veiret, grebes de Tilstedeværende af en ubeskrivelig Bevægelse og de fleste brast i Graad. Det var Keiseren selv, der laae for deres Øine, Ansigtstrækkene vare vel forandrede, men fuldkommen kjendelige, Hænderne endnu saare skjønne. Dragten havde kun lidt ubetydeligt Man bemærkede, at den venstre Haand, som Marschal Bertrand havde grebet, for sidste Gang at kysse den, i det Øjeblik man lukkede Ki steen, endnu laae hævet i Veiret. Efter at Liget var bragt ombord blev det stillet paa Parade paa Mellemdækket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
England. Fra China har man over Sue gunstige Efterretninger indtil d. 4de Aug. Det brittiske Flag vaier for første Gang i en Deel af det Chinesiske Rige. Den Tihusang er næmlig d. 5te Juli falden i Englændernes Hænder. Den mod denne Ø bestemte engelske Eskadre under Kommodore Bremers Kommando lagde sig d. 4de for Hovedstaden Tinghae. Den 5te blev Staden, beskudt, og efter et Par Lag bragtes Chinesernes Kanoner til Taushed, idet Mandskabet, som betjente dem, flygtede det bedste de kunde. Forstaden blev derpaa tagen og derfra nogle Bomber kastede ind i Staden, som, da man d. 6te om Morgenen vilde storme den, fandtes forladt. Englænderne havde ingen Døde, Chinesernes Tab ansloges til 3040 Md. 91 Kobber=Kanoner, hvorpaa Aarstallet 1601 fandtes, og som ere støbte af Richard Philips, faldt i Englændernes Hænder. D. 3die August vare 6 Krigskibe seilede op adBocca for at bringe Batterierne ved Kysten til Taushed og gaae løs paa Canton, men de maatte vende tilbage, da Chineserne havde spærret Gjennemfarten med Kjæder og Stene. Gouvernør Lin skal have befalet Hon=Kjøbmændene at hværve 5000 Md. til Landets Forsvar, af hvilke de selv maatte besolde de 2000. - J London har man faaet Efterretning om, at Skibet Mangalore", kommende fra China og Batavia med en Ladning af 1,300000 Pd. Thee er den 24de Aug total forlist ved Øen billiton, hvilket uhyre Tab vistnok vil have betydelig Jndflydelse paa Theemarkedet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Spanien. Et Dekret af 30te Novbr. giver alle siden 19de Juli 1837 for politiske Forbryde ser beskyldte Personer Amnesti. De karlistiske Flygtninge have med Undtagelse af de borgerlige og militære Chefer, Officerer og Geistlige, erholdt Tilladelse at vende tilbage til Spanien mod EedsAflæggelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Orienten. Den franske Regjering har nu modtaget Efterretninger fra Alexandrien af 26de Novbr., der mælde, at efter en lang Korrespondence mellem Kommodore Napier og Mehemed Alis Udenrigsminister har Paschaen endelig besluttet, at nøjes med Ægypten arvelig, tilbagelevere den tyrkiske Flaade og rømme Syrien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
En Korrespondentefterretning beretter, at Mehemed ved en i Alexandrien udbrudt Opstand har ladet sig bevæge til at give efter. - Fra St. Jean d'Acre har man Efterretning om en ny frygtelig Explosion, hvorved henved 300 Mennesker hvoriblandt 150 Jndfødte Koner og Børn, 40 Tyrker, og 15 Englændere bleve dræbte og saarede. Tre Dage efter Fæstningens Jndtagelse kom man næmlig, ved at rydde Ruinerne fra den første Explosion bort, til en Deel Krudt, som blev antændt ved de endnu imellem Asken værende Grister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Jndenlandske Efterretninger. Fredagen d. 11te Decbr., om Aftenen Kl. 8 bliver Cour paa Christiansborg Slot for de 3de første Classer i Rangen, i Anledning af H. K. H. Kronprindsens høie Forlovelse med Hes H. H. Caroline Charlotte Mariane til Meklenborg-Strelitz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Nørrejyllands Stænderforsamling har erholdt Prolongation til d. 19de Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Næsten alle de kohvnske Blade af 3die ds., Frederik den 6tes Dødsdag, indeholde Artikler, der alt efter de forskjellige Journalers Farve, minde om Dagens Betydning; "den Frisindede, er endog udgaaet med sort Rand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Af en nylig falden Høiesteretsdom synes det at være afgjort, at naar en imod en Person anlagt Sag eengang er paadømt i Høiesteret, kan den samme Sag ikke meere komme til Rettens Paakiendelse, om der end senere maatte oplyses Omstændigheder, der, hvis de havde været bekjendte under dens Paadømmelse, vilde have givet den et ganske andet Udfald. (H. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Kbh. er ikke tilfreds med Ussings Ansættelse som Profressor ved Kahvns Universitet: "han er ikke her paa sin rette Hylde; Retsvidenskaben trænger nu til en speculativ Behandling, og Ussing er ingen Stuelærd, men en praktisk Mand." Sluttelig yttres det Haab, at Ussing ved sin Tiltrædelse udsteder, ligesom Lector Bornemann gjorde, et Program over Retningen af hans tilkommende Virksom J en til Aalb. Avis indsendt Artikel betitlet: "Om Røre i Folk hedder det blandt Andet: "Danmarks Statsgield, fordeelt paa 2 Millioner Mennesker, saavidt bekjendt, Kongerigets og Hertugdommernes Folketal, udgjør 60 Rbd. pro persona, over og ikke under, og antager man hvad vel kan være rimeligt, at neppe den halve Deel af Jndividerne kunne svare endog det allermindste deraf, saa hviler den paa den anden halve Deel med 120 Rbd. pro persona. Sæt at en Mand er Familiefader for 10 Sjæle, og hvor Mange ere ikke dette, saa hviler, efter denne Beregning, 1200 Rbd. af Statens Gield paa hans Hoved. Sæt at en saadan Mand har begyndt sin Virksomhed med betydelig privat Gield, men ved redelig Flid, stræng Oekonomie og Guds Velsignelse har afbetalt den, maa det da ikke være ham en alvorlig Tanke, at han endnu staaer i en saa hyre Debet til Staten. Seer man hen til Tidens Tegn paa, at en stor Statsindtægt, Øresundstolden, maaskee snart vil blive betydeligt nedsat, om ei ophævet, saa finder jeg der nyt Stof til forøget Bekymring. Betragter man endvidere, at Statsudgifterne ingen anden Begrændsning have, end Kongens Personlighed, da har Etatsraad Hvidts Ord, som den Deputerede, Oliemøller Schytte, saa passende har citeret, sikkert fundet levende Gjenklang, som hos mig, saa hos Mange, og jeg maa nu spørge, om det er med eller uden Grund, at der er et Røre, en Bevægelse i Folket?"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Fædrelandet Nr. 356 besvares det Spørgsmaal: om ikke den glücksborgske Linie var mere arveberettiget end den augustenborgske," saaledes: "Den ene er det ligesaalidt som den anden. Af Augustenborgerne have de to. Hertugen og hans Broder, ægtet Comtesser Danneskjold, og den tredie, deres Farbroder Emil, en Frøken Skeel. Men heller ikke i Glücksborgerne flyder der ublandet Fyrsteblod, thi den nuværende Glücksborgers Bedstemoder var en simpel Comtesse Schlieben, og i samme Aandvedbleves. Bemeldte Dames Datter nemlig, altsaa den nuværende Hertugs Faster, blev gift med en Baron Richthofen, hvis Datter er bleven viet til en preussisk Ritmester Lüttichau, ligesom den nuværende Hertug af Glücksborgs ene Søster er gift med en simpel Adelsmand. J Følge alle Rettroendes Grundsætninger kan derfor Jngen af dem alle blive Regjerende." Over tyve Trykkefrihedssager vente for Tiden paa Afgjørelse for Overretten og Høiesteret, ikke at tale om nogle private Jnjurie Trykkefrihedssager, blandt hvilke den som den jydske Præst (i Barrit, er beordret til at anlægge mod Mag. Lindberg ang, den nye Psalmebogs Jndførelse, og i hvilken han har faaet beneficium processus gratuiti, medens Magisteren fra anden Haand skal have faaet Understøttelse til at føre Sagen for sit Vedkommende. (Ab. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Allerede længe har der været klaget over, at Damer i Kbhvn. ere blevne insulterede paa Gaden, og forfulgt opad Trapperne. Man nævner flere af disse Fruentimmertateuis, og deriblandt en anseet Embedsmands vanartede Søn. (L.-F. St. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Atter gjør Kommissionstidenden, Bestræbelser for at reise sig igjen. Jdag vil udgaae første No. af en Avertissementstidende, en Fortsættelse af hiin, udgiven af et Jnteressentskab, der optager Avertissementer fra Abonnenterne til en bestemt Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-12-15
Kbhpostens Redaktør har under 26de Octbr. indgivet en Ansøgning om at Bladet maatte forsendes med Posten imod modereret Porto, men er under 9de Decbr. tilkjendegivet, at det Ansøgte ikke kan bevilges. (Kbh.)