Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-26
For det Femte ere Aandsevnernes Yttringer underkastede Afsind; og en sand Theorie om Aandens Philosophie maa indeholde Grundsætninger, der ere istand til at forklare Aandens Phænomener baade i den sunde og i den syge Tilstand. Men den sædvanlige Fremgangsmaade i Samfundet i Tilfælde af Afsindighed afgiver et paafaldende Beviis paa, hvad Mening man i Almindelighed har om den Kundskab til Aanden, som de metaphysiske Philosopher besidde. Unge Studerende bivaane Forelæsninger over Logiken og Moralen, hvor Aandsevnerne og Lovene for dem omtales og udvikles, og de anvende mange af deres private Timer paa at læse og fatte Kant, Fichte, Locke, Reid og Brown; men naar et Spørgsmaal opstaaer om et Jndivids Aandsforfatning, der mistænkes for Vanvid, tager da Juristen sin Tilflugt til disse Herrer, eller deres Professorer, for at faae at vide, hvorledes det i Virkeligheden forholder sig med dennes eller hiins Sjæletilstand, Nei. Saa lidet mene de, at disse vide om Aanden i sin Sygdoms Tilstand, at de tye til Lægen, som rimeligviis, aldrig har studeret Metaphysiken, og kun lidet bryde sig om en metaphysisk Professors Attest i den Henseende. Kort Aanden i sin sunde Tilstand studeres for Tiden ved Universiteterne og hjemme som en fuldkommen abstract Videnskab, der staaer i lidet eller intet Forhold til det Practiske i Livet, og med saa lidet Hensyn til Legemet, som om Aanden her i Verden slet ikke var i Forbindelse med noget Materielt; men ikke saasnart vorde Aandens Yttringer syge, førend alle disse Speculationer gives slip paa som unyttige, og Lægen kaldes for at bestemme, om Afsind er til, og uden Hensyn til Metaphysiken at udkaste en Kurmethode. En saadan forunderlig Modsigelse kunde ikke finde Sted, om Phrænologien antoges som den sande Aands philosophie. Prænologen betragter Aandens Evner som til alle Tider i Forbindelse med Organerne; han studerer Virkningerne af enhver Tilstand i Organisationen paa deres Yttringer, og ved at betragte et Tilfælde af Aandsafsind, finder han ikke, som Metaphysikeren, sine Kundskaber fuldkommen uanvendelige eller berøvede practisk Nytte, men hans Philosophie breder, Lys over Symptomerne, og kan derfor virke i Forening med Medicinen til at udkaste en passende Lægemethode. For det Sjette udspringe Lovene, Sæderne og Skikkene i Samfundet fra Menneskenes oprindelige Evner og Anlæg, men, førend det er muligt at give en fyldestgiørende Analyse af disse, og at udpege hvor meget hine beroe paa disse, maae vi for en stor Deel forblive i Tvivl, om mange af de Skikke og Sæder, som Menneskene maae iagttage, ere de nødvendige Dictater af Naturen, Resultater af Tidsforholdene eller Hændelsen, eller blot Misbrug, af Autoriteter, indstiftede under forskjellige Regjeringsformer, til een Parts Fordeel paa de øvriges Bekostning. J at grandske efter Grundsætninger for Smag og Dom i Literaturen og de skjønne Kunster, er det klart, og ogsaa hiin incorrecte Anskuelse af Aandens Evner, og Virkningerne af deres Forbindelse er af største Vigtighed. Saalænge disse Punkter forblive i Mørke, vil Arroganze og Paastand hos et Par Enkelte uden Jndskrænkning kunne finde Sted; deres Producter hæves til Mønstre, og Almeenheden underkastes feilfulde Moders Herredømme, istedetfor en correct Smags Forskrifter - Prænologien derimod giver os den fortreffeligste Nøgle til at løse alle hine Phænomener. Disse ere de Fordele, som Phrænologien er istand til at skjænke os, og nu spørge vi, om den ikke i høieste Grad fortjener at kiendes og prøves, For efter Evne selv at bidrage hertil og til Udbredelsen af en Videnskab, om hvis Sandhed jeg føler mig berettiget til at være overbeviist, har jeg, som bekjendt, allerede udgivet et dansk Værk derom, og at have faaet de umiskjendeligste Beviser paa at det har opnaaet det tilsigtede Øiemed i Forbindelse med mine senere Afhandlinger i Ny Hygæn, har været saa heldigt at henvende almindelig fornyet Opmærksomhed paa denne Sag, er mig sandeligen den herligste Løn; men jeg er ikke saa ubeskeden at tilegne mig, hvad der ene og alene maa skrives paa den interessante Gienstands Regning. Hiint mit Skrift kan imidlertid kun ansees som et Slags Haandbog; og meget, maaskee det Interessanteste, har jeg derfor der maattet lade urørt og uomtalt. Jeg tager mig af den Grund den Frihed at indbyde mine ærede Landsmænd, til et fuldstændigt Cursus af Forelæsninger over Phrænologien, som skulle oplyses ved Hjernens Dissection, en Mængde Hjerneskaller, Kobbere, og en stor Samling af Afstøbninger af Berømtes og Berygtedes Hoveder, hvilken jeg har anskaffen mig fra Edinburgh. Forelæsningerne begynde Søndagen d. 4de December Kl. 12 i Selskabet Nordias Værelser paa lille Kjøbmagergade No. 2 og fortsættes fremdeles hver Søndag. For imidlertid nogenlunde at dække de ikke ubetydelige Omkostninger, hvori Anskaffelsen af hiin Samling har sat mig, haaber jeg, man ikke vil finde det ubilligt, at Adgangen betales med 5 Rbdlr. Adgangskort erholdes hos de Herrer Brummer, Reizel og i den Gyldendahlske Boglade. Gjensvar paa de i dette Blads No. 73.