Politivennen, 1801-01-01
Forslag til Skatter. I en Tid da enhver veed, at Statens Fornødenheder have medtaget store Summer da Patrioten føler, at disse langt heller ved Skatter og Paalæg maae igjen indhentes end ved udenlandsk Laan eller ved en Forøgelse af Papirpengenes Masse, der vilde bringe vor Handelskurs i en fordærvelig Tilstand, (og egentlig være et stort Paalæg blot for den Klasse, der skulde betale til den Fremmede) i en saadan Tid er det ikke allene naturligt, at en Mængde Rygter krydse hinanden om alleslags forestaaende Skatter, at mange af disse blot digtes for at skræmme een eller anden, men det er tillige overeensstemmende med en Nations Karakteer, der har viist sig saa nidkjær for sin Værdighed og sit Vel, at dens tænkende Mænd selv søge at udfinde de meest virksomme og mindst skaden- de Midler til at skaffe Staten det Behøvende. Nogle af disse, saaledes som Indsenderen har hørt dem, fremsættes her: 1) Større Told paa fremmede Industrivarer. Disse ere næsten uden Undtagelse Gjenstande for Luxus, og Køberen kunne altsaa meget retfærdigen betale dem lidt dyrere for at tjene Fædrelandet. Dog slige Varer at undtages, der, skjøndt selv Iudustrivare, indføres som Materialier for vore Fabrikationer. 2) Skat paa Tyendeholdere. Mange Tyendes Holdelse er skadelig for Staten i mere end een Henseende. De dulige Hænder borttages fra de frembringende eller forædlende Næringsveje, Dovenskab, Kræsenhed og blød Levemaade udbredes i en Klasse, der ikke altid kan fyldestgjøre disse Vaner paa en ærlig Maade. Især er Mandstyendehold, blot til Opvartning, en Ting der bør saameget som muligt indskrænkes. 3) Skat paa alle Kroholdere, Skænkere og Vertshusholdere. 4) En Skat paa alle Vogne paa Landet, som ikke ere Arbejdsvogne. 1) En Skat paa alle Rideheste paa Landet. Denne Skat svares allerede af Købstædsindvaanere. 6) En Skat paa alle Mandspersoner imellem 18 og 36 Aar, der ikke ere indskrevne som Soldater. Efter Ret og billighed bør enhver ung Mand, ikke blot den, som er Gaardmands eller Husmands, men selve Grevens og Ministerens Søn, være Kriger for sit Land. Fritager Staten ham herfra, saa har den Ret til at modtage af ham en aarlig Skat (i benævnte Tidsrum), der er proportonert til den Ubehagelighed og Ulejlighed det efter hans Stand og Evne vilde være for ham at være Soldat. Denne Skats ydelse, burde imidlertid ikke fritage fra at gjøre Værn for Fædrelandet i et eller andet Korps, naar Fjenden truede det. 7) En forhøjet Told paa Kaffe, Kakao, Citroner, Pomeranter, Sago, Riis, Viin, fremmede Brændevine. 8) En forhøjet Udførselstold paa Kornvare, dansk Brændeviin, Meel, Malt, og andre Fødevare. 3) Inddragelse af en Deel eller af det Hele af det Sorøiske Akademies Godser, hvis nærværende Anvendelse ikke bringer nogen forholdsmæssig Nytte. 10) En Skat paa Jagthunde og andre Hunde, der ikke ere nødvendige til Vagthold. 11) En forhøjet Kopskat paa Slavenegre paa de vestindiske Øet, naar disse tilbageleveres, og Konsumtion paa de der indførende Fødevare. 12) Tilladelse at oprette Theatre i København og de andre store Stæder imod at afgive en vis Deel af Indtægten til Staten, (saaledes tager den hamborgske Regjeringt af det Schrøderske Theaters Indtægter sammesteds.,