JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-06
Ved Proklamata, som ville blive læste inden vedkommende Retter, ere samtlige Kreditorer i Stervboerne efter, Sognepræsten til Ryslinge Menighed, Andreas Philip Sevel, og Sognepræst Flors Enke, Ane Elisabeth Flor, af Helle paa Thorseng, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden bemeldte Tids Forløb, for Sunds og Gudme Herreders Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i fornævnte Stervboer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sunds Gudme Herredskontoir, Svendborg den 24 April 1823. Moltke, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Hr. T. No. 71. 57 Aargang. vens Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 78 Avertissementstidende. 9 Mai 1828. Fredagen overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Jndhold. Russisk Krigerklæring til Porten. Græsk tyrkiske Anliggender. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Fædrelandet. Offentlig Foranstaltning. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Jøvrigt havdes kun endnu den 28 f. M. i Wien et uhjemlet Børsrygte og Russernes Jndrykning i Moldau. En heller stadfæste Petersburger Blade Reisendes Beretning om en Mønstring, Keiseren i de første Dage af April holdt, og hvorved Soldaterne havde besvaret Budskabet om, at Hs. Majestæt snart vilde føre dem i Feldten, med høie Hurraraab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
J Konstantinopel var Alt roligt. Efter Bairamsfesten ventedes en ny Erklæring af Porten, som syntes at see Fremtiden imøde med stoisk Ligegyldighed, eller snarere stole paa Hjelp udenfra, i Haab om at det ottomannske Riges Vedligeholdelse vil være Engelland og Frankerig lige saa magtpaaliggende som Tyrkerne selv. Unægteligt ligger det, som Man bemærker, udenfor den menneskelige Viisdoms Synskreds at udgrunde den mørke Fremtid, eller for Øieblikket at besvare de mange Spørgsmaal, som paatrænge sig, f.Ex. vil Rusland kunne vise sig maadeholden, Vil det staae i dets Magt at tvinge Porten til Fred, eller at knuse den? Hvad om dette Maadehold ved Tyrkernes egen Modstand, blev umuligt og Rusland, aldeles frie for Dadeel i de europæiske Magters Øine, høstede en større Frugt at sin Dyd, end alle Machiavellismens Snigveie kunde skaffe det? Naar der da ingen moralsk Grund var til et aabenbart Brud imellem Engelland og Rusland, naar Krigen syntes retfærdiggjort ved et Angreb fra Tyrkens Side, ligesom nys ved Persernes, hvad vilde Engelland, Østerrig og Frankerig under slige Konjunkturer da gjøre, Vil Man da efter en større Maalestok gjentage en pohlsk Deling? Med hvilke Øine vilde Østerrig ansee denne Deling, selv om det fik nok saa rigelig en Deel af Byttet, og hvad vilde Følgen af dets umiddelbare Berørelse med Rusland blive Vil det søger at stifte en Kolition med Storbrittannien, eller selv mellem Preussen og Frankerig imod den moskovitiske Kolos, Vil dets Plan ganske eller for en Deel strande? o. s. v. o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Efter hiin vigtige Krigserklæring synes de Græsketyrkiske Anliggender. at faae en underordnet Jnteresse, især om det Rygte over Triest skulde stadfæstes, at de engelske og franske Skibe, som vare stilte til Grev Capodistrias Tjeneste, ganske uventet have forladt Ægina, og blot den russiske Fregat Constantin er bleven tilbage. Breve fra Konstantinopel og Smyrna tie med al Politik, paa den Omstændighed nær, at Porten skal have lovet at meddele to fra Odessa ankomne engelske Skibe Firmaner til at seile videre, og i Smyrna begyndte de handlende Europæer igjen at fatte Mod, som kunde Krigen blot angaae Rusland, med hvem den ogsaa her holdtes for uundgaaelig, ja næsten ønskedes -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Udenlandske Blandinger. Frankerig. J den afdøde Hertug af Kividres Sted er Baron v. Damas nu udnævnt til Gouvernør hos Hertugen af Bordeaux, hvilket Valg finder saa meget mindre bifald, da Baronen har været en af Villeles Kolleger, og derfor ikke synes skikket til at opdrage Tronarvingen i en konstitutionel Stat. Jkke heller tjener det til hans Anbefaling, at han vendte tilbage til Frankerig med den russiske Armee. Koureren haaber, at Hr. Baronen i Prindsens Opdragelse vil udvikle Talenter, han hidtil som Minister og General har skjult for Publikum. Konstitutionel vil endog vide, at Finantsministeren Grev Roy over denne Udnævnelse har søg sin Afskeed. Det var Baron Damas, der i Aaret 1824 afløste Hr. v. Chateaubriand som Minister, hvorfor det ventelig hedder i Journal des Debats, at Man med dybeste Smerte saae hans Udnævnelse i Monitøren; men herfor hævner Gazetten sig igjen, ved at bemærke om det Rygte, at hiin Post havde været Hr. v. Chateaubriand tiltænkt: "Vi kunde have læst hans Navn i Monitøren, og dog ikke troet Tydskland. J Würsburg har en Officeer overfaldet en værgeløs Student paa et offentligt Kaffehuus og bibragt ham flere Sabelhug. Rektoratet har derpaa ladet en Bekjendtgjørelse opslaae paa Universitetets saakaldte sorte Bret, hvori det lover den Fornærmede lovlig Fyldestgjørelse, og derfor haaber, at de Studerende afholde sig fra al Selvtægt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
J Hamborg Kirker seiredes i Søndags Aarsdagen (den 28 April ) paa Reformationens Jndførelse for 300 Aar siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Fædrelandet. offentlig Foranstaltning. Ved Klasselotteriets 2den Klasses Trækning i Mandags udkom de, overeensstemmende med Planen, udtrukne 11 Nummere i følgende Orden: 224 - 16 -203-82-227-111290 -113- Ho-15 Videnskabelighed. J Løverdags Morges døde Konfessionarius og Hofpræst M. F. Liebenberg, Ordensbiskoppens Vikarius, Kommander af Dannebrogen og Dannebrogsmand, i en Alder af 61 Aar. Denne ved sin elskelige Karakter og litteraire Virksomhed agtede Geistlige var født i Kjøbenhavn den 2 April 1767, hvor hans Fader var Bundtmager. Som et forældreløst fattigt Barn fandt han i sit 10de Aar en faderlig Velgjører i Brygger Hoftved, en af Stadens 32 Mænd. Efter ved privat Underviisning at være forberedt til Universitetet, blev han 1783 Student, 1794 Præst ved Kjøbenhavns Tugt- og Forbedringshuus, 1797 tillige Overlærer i Religion og Anthropologie ved Kathedralskolen, 1799 Sognepræst til Frederiksberg og Hvidovre Menigheder, 1808 Ordensbiskoppens Vikarius, 1810 Hofpræst og 1817 Kongelig Konfessionarius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Kongelig Skuespiller Hr. Foersom foretager i Sommer med Kongelig Understøttelse en Kunstreise i Tydskland. Blandinger. Den af Hr. Major Hyllested indrettede russiske Dampbadeanstalt bliver flittig besøgt og anprises af de fleste af Hovedstadens Læger som særdeles gavnlig i flere meget (Kjøbenhavnsposten.) gjængse Sygdomstilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Dampskibet Dania, som i Mandags Eftermiddag Kl. 2 var gaaet fra Kjøbenhavn første Gang naar med 32 Passagerer, indtraf allerede Tirsdag Morgen Kl. 7 1/2 til Aarhuus. (De øvrige Efterretninger følge næste Gang.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Kjøbenhavns Børs-Kours den 6 Mai 1828. Hamb. 2 M. - k. S. 218. Species 221, solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 157 1/2 a 158 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 1/2 a 51 3/4 Rbs. Tegn. 4 PCt. Kongel. Oblig. (u. R.). 82 1/2 a 83 Rbd. Sedl. Dito dito dito 75 ½ a 76 i Bco. Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito . ........................... 112 a 115 Rbd. Sedl. 1 PCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 98 1/2 Rbd. r. S. 4 PCt. norske Laan ved Hambro & Søn 100 i Bco. 3 PCt. Dito Nye .................... 98 i Bco. 6 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 58 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Kjøbenhavns Havnepriser den 3 Mai 1828. Holstensk Hvede 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk.; Siellandsk dito 5 Rbd. a 5 Rbd. 5 Mk.; Lollandsk dito 4 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd. 4 Mk.; Dansk Rug 5 Rbd. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk.; Byg 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk.; Havre 1 Rbd. 5 Mk.,a 2 Rbd. 4 s.; Ærter 4 Rbd. a 4 Rbd. 1 Mk.; Holstensk Smør, 64 a 68 Rbd.; Fyensk dito 60 a 64 Rbd. Alt pr. Tønde i S. o. T. Bøgebrænde 9 Rbd. a 10 Rbd. 3 Mk. pr. Favn. Ved Tallotteriets 1161 Trækning i Altona udkom: No. 89. 71. 80. 51. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
AVERTISSEMENTS. Politie=Plakat. Efter derom gjort Forestilling, og i Betragtning af, at det i mange Aar har været Skomagere og Garvere tilladt at tørre, Bark paa Fortougene, bliver saadant herved indtil videre tilladt, under den Betingelse, at Barken maa førend den udlægges være frie for Lugt og lægges saaledes, at der bliver een Alen tilovers af Fortouget for Fodgjængere; iøvrigt maae intet af hvad Slags være kan findes paa Fortougene, uden særdeles Tilladelse, alt under tilbørlig Mulkt til Politiekassen. Odense Politiekammer den 8 Mai 1828. Skeel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Da det allernaadigst er bleven mig tilladt at maae give en offentlig geistlig Koncert i St. Hans Kirke, saa tager jeg mig herved den Frihed at anmelde for det ærede Publikum, at samme agtes givet Christi Himmelfartsdag, Eftermiddag Kl. 5. Billetterne a 3 Mk. Tegn som og Texten til Musikken a 4 s. Stk. kan fra den 15 Mai behageligst erholdes hos Odense den 7 Mai 1828. P. Foersom, for Indgangen aabnes Kl. 11 Organist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Tirsdagen den 15 Mai, Eftermiddag Kl. 3, bliver Generalforsamling i Odense forenede Skydeselskab, hvorved bliver af pælge en Direkteur og en Sekretair, tillige foretages som sædvanlig Skydeøvelse efter smaae Sølvpremier, allene med glatte Bøsser. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Skipper H. Andresen, som for Tiden ligger under Ladning i Kjøbenhavn til Odense, afseiler i næste Uge derfra, og med tager Fragtgods og Passagerer. Man melder sig paa Skibet, beliggende i Nyhavn ud for No. 22.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Skipper A. H. Andresen afseiler til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behager at melde sig paa Skibet i Odense Bassin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Skipper Christopher Zachariasen afseiler og 8 Dage til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods. Vedkommende, som have noget at medsende, ville melde sig her hos Skipperen. Nyborg den 3 Mai 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Fra Middelfart Kjøbstads Overformynderie kan til 11 Juni Termin d. A. erholdes til Laans, mod anordningsmæssig Sikkerhed, en til den Tid indkommende Kapital, stor 1180 Rbdlr. Sølv; det bliver herved kundgjort. Middelfart den 5 Mai 1823. J. D. Petersen. Hvalsøe. Søndagen den 11 Mai indsættes til at bortspilles ved Keglespil hos Konditoren i lille Graabrødre=Stræde adskillige nye moderne Guldsager, hvortil Lysthavende indbydes. Kontingentet vil blive bestemt efter de Spillendes Antal. Odense den 8 Mai 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Da jeg efter Fleres Anmodninger nu har bestem at modtage alle Sorter Linned, baade til Vaskning og Bygning, som ogsaa finere Linned, saavel til Vaskning, Strygning som Kruusning; saa anbefaler jo mig herved i saa Henseende til Enhver, som ville anbetroe mig Deres Tøi, lovende reel og god Behandling til de meest moderate Priser, og Maalet for min Bestræbelser skal stedse være at vinde Enhvers Tilfredshed. Odense den 8 Mai 1828. L. Olsens Kone, boende paa Gravenne ved Slag. terbodene No. 556.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Hos Undertegnede forfærdiges alle Slags mekaniske og mathematiske Jnstrumenter, 8 Dags Taffel= og Stueuhre, og repareres Lommeuhre. H. Løppelmann, Mekanikus, boer ved Pibekilde i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Bekjendtgjørelse. Tirsdagen den 27dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Assens Raadstue, efter Reqvisition af vedkommende Dom og Executionshaver, foretaget Auction over en under 6 Juni 1819 af Havnefoged P. Simonsen her i Byen udstædt PanteObligation for 400 Rbd. Sølv til forhenværende Told- og Konsumtions-Underbetjent H. G. Lesberg, og hvorfor er givet første Prioritets Pant i Udstæderens Huus No. 70 uden for Strand porten. Flere end een Auction forsøges sandsynligviis ikke, og Konditionerne erfares her paa Kontoiret. Assens Byefogedkontoir den 7 Mai 1828. Sundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Onsdagen den 14 Mai, Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden No. 571 paa det store Torv afholdt offentlig Auction over Resten af et af Skipper Jens Tornøe oplagt, nu hans Stervboe hvilket herved til overdragen Partie Tømmer og Brædder, Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Reimuth. Odense den 8 Mai 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Løverdagen den 17 Mai, Formiddag Kl. 9, bliver i den af Gjæstgiver Frantz Thaarup iboende Gaard Nr. 289 paa Vestergade afholdt offentlig Auction over endeel Meubler og Effekter, saasom Borde, Stole, Speile, et Egetræes Chatol, er 8 Dags Stueuhr, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, endeel Kobbertøi, en Rulle, med mere Huusgeraad; hvilket herved tjener til Lysthavendes Efterretning. Odense den 7 Mai 1828. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Onsdagen den 14 Mai, Formiddag Kl. 11, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, den Brændeviinsbrænder Grupe tilhørende, paa denne Byes Nørregade under No. 387, 388 og 568, beliggende Gaard med tilhørende Brænderie stillet til en 5te og sidste Auction, som afholdes i selve Gaarden; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, saavelsom og, at Konditionerne ville blive forandrede derhen, at Brænderiet og endeel af Gaardens øvrige Lokale af Kjøberen strax kan afbenyttes. Odense den 3 Mai 1823. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Korn-Auction. Løverdagen den 17 Mai førstkommende, bliver paa Holckenhavn, om Formiddagen Kl. 11, ved Auction bortsolgt cirk500 Tdr. god Rug, 250 Tdr. Byg og 90 Tdr. Havre, hvoraf Prøver forinden ere til Eftersyn paa Gaarden hos Holckenhavn den 4 Mai 1828. H. Jørgensen, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi, efter Gerhard Andreas var Deurs af Nachebølle, under Svendborg Amt, i Voxt Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proklama sub poena præclusi et perpetui silentii, maae indkalde alle sine Kreditorer, saavel i Vore Riger, og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proklama er bleven læst ved Kjøbenhavns Lands=Overret samt Hof= og Stadsret, samt 3de Gange indført i den danske Statstidende, i Fyens Stifts Tidender og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proklama er bleven læst ved Byetings=Retterne paa Frederiksnagor i Bengalen og paa Tranquebar, indkalde alle hans i Ostindien boende og sig der opholdende Kreditorer, og skal saadan Jndkaldelse ansees og være lige saa gyldig som om den var skeet ved Proklama efter Loven. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tag, vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 22 Februar 1828. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulf. Hansen. Hammerich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-09
Bevilling for Gerhard Andreas van Deurs af Nache bølle, under Svendborg Amt, til, ved Proklama i Aviserne, at indkalde sine Kreditorer. indkalder jeg herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre hos mig, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for mig at anmelde og beviisliggjøre. Nachebølle 28 April 1828. v. Deurs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-12
No. 72. 57 Aargang. svens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 1 Avertissementstidende. 12 Plai 1828. Mandagen overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Jndhold. Den russisketyrkiske Krig (Tilberedelser til Feldttogets Aabning paa flere Punkter. Grev WittgensteinsProklamation til Moldaus og Wallachiets Jndbyggere. Tyrkiske Rustninger. Oplysende bemærkninger til Ruslands Krigserklæring. Storvizirens og Grev Nesselrodes Brevvexling). Græsketyrkiske Anliggender (De af Tyrkerne besatte Havne paa Morea erklærede i Blokadestand. Græske Troppe-Bevægelser).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-12
J det brittiske Parlament høres ikke en Lyd om Krigen. Man vedbliver endog i London at haabe paa Freds=Underhandlinger og uagtet Krigsefterretningerne ere de preussiske Statspapirer kun faldne en Procent. Efter at have opkastet endeel Spørgsmaal af samme Jndhold som dem, der læstes i sidste Avis, yttrer Journal des Debats sin Forundring over Kabinetternes Rolighed, og frygter, at det vil gaae ligesom i den franske Revolutions Begyndelse, da Man lukkede Øinene for ikke at see Tingen som den var, og siden skrækket af Virkeligheden, faldt fra yderlig Selvtillid til yderlig Modløshed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-12
Hvor den russiske Keisers Manifest taler om Tyrkernes Udfordring, siges de at byde Rusland gen Krig paa Liv og Død. Den Berliner Statstidende ledsager Krigser, klæringen med oplysende bemærkninger, hvori henvises til de Punkter af Traktaterne, som Porten saa aabenbar har brudt ved sine Fornærmelser imod de russiske Skibe og Undersaatter. J Modsætning til dens Adfærd ved, i Aaret 1828 at ægge Persien til Krig og beskyldningen mod Rusland for at være Jslams Fiende, anføres Ruslands Forhold, da Persien i Aaret 1821 erklærede Porten Krig, og at Millioner Muselmænd leve rolig og nyde fuldkommen Religionsfrihed under det russiske Scepter. Fremdeles meddeles en Skrivelse fra Storviziren til Grev Nesselrode, hvori han forklager den russiske Minister Hr. v. Ribeaupier. re, fordi han forlod Konstantinopel, uden i en Note at ville angive Grunden dertil. Da denne Skrivelse er udstædt den 12 Decbr. f. A. i de samme Dage da det berygtede Hattischeriff udkom, saa har Vicekantsleren, Grev v. Nesselrode, først svaret derpaa under 14 April, ved at sende Storviziren sit Hofs Krigserklæring. Uagtet han der lader ham vide de russiske Troppers forestaaende Jndfald, gyttrer han tillige Ønske og snart at see en Ende paa Krigen, og giver i denne Henseende følgende Raad: skulde Befuldmægtigede fra Hs. Høihed indfinde sig i det russiske Hovedqvarteer, vilde de der finde bedste Modtagelse, forudsat, at de afsendes i den Hensigt: at fornye Traktaterne imellem begge Riger, tiltræde 6 Juli=Traktatens Bestemmelser, forebygge ny Anledning til Krig, og endelig erstatte de ved den ottomannske Regjerings Adfærd forvoldte Tab, saavelsom Krigens Omkostninger, hvilke ville voxe, alt eftersom Krigen, forlænges. Dog vilde Keiseren, selv i Tilfælde af nye Underhandlinger, ikke lade de militaire Operationer standse &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-12
Algem. Zeitung har gjort sig den Uleilighed, at meddeele det tyrkiske Hattischeriff i Originalsproget med tilføiet Oversættelse, som da kun faae Læsere kunne profitere af. At Grækerne benævnes, Skurket er godt tyrkisk, og Gid det endda ikke var mere!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-12
Græsketyrkiske Anliggender. Den russiske Ambassadeur, Hr. v. Ribeaupierre, opholder sig endnu i Florenz, hvor han ofte faaer og afsender Kourerer. Den engelske Eskadre forlod Malta strax efter den russiske, og begge formodes bestemte til Navarino, formed Magt at tvinge Jbrahim Pascha til at rømme Morea, hvortil han endog skal være opfordret af østerrigske Agentere. Frankerig vil medvirke til samme Øiemed, og det forsikres nu igjen, at Toulonner=Expeditionen daglig venter befaling at afseile til Morea. Briggen Aleyone indtraf den 12 April til Corfu med Depescher til Grev Guilleminot, hvorpaa den igjen afseilede Syd efter. Alt bekræfter saaledes, at Navarino, Modon og flere af Tyrkerne besatte Havne paa Morea virkelig ere erklærede i Blokadestand, hvortil ogsaa Præsidenten Capodistrias har beordret Admiral Sachturis med 8 Brigger og mindre Krigskibe. Til samme Tid lod han Griva indskibe sig med 400 Rumelioter til Dragomestre, for at forstærke General Churchs Korps. Denne er ikke længer Generalissimus, men tituleres blot Overanfører i Vest=Grækenland, ligesom Fyrst Demetrius Ypsilanti for Øst=Grækenland. Efter endnu engang at have den 23 Marts mønstret det ved Damala forsamlede Korps, som med Grivas Mandskab kun skal have været 1700 Md. stærkt, fik Ypstlanti sine sidste Jnstruktioner af Præsidenten, hvorpaa en Deel af Tropperne afgik til Salamis og Resten skal være bestemt til Attica.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-12
Admiral Rigny har selv besøgt Præsidenten paa Poros, hvilket noksom gjendriver den af Avind opspundne Fabel om, at Grev Capodistrias alt skulde være gaaet for vidt og have mistydet Kabinetternes Plan, ved at ansee Grækenland for aldeles løsrevet fra det tyrkiske Overherredømme og sat i Klassen af uafhængige Nationer. Ogsaa vide de kristne Sjele, som nu engang have sat sig i Hovedet, at Grækenland hverken bør eller skal gjenfødes, at fortælle allehaande om den Modstand Præsidenten møder. Jmidlertid foreskrives i en under 19 Febr. udgivet Forordning om Grækenlands provisoriske Militair=Organisation, Eedsformularer for Anførere og Soldater, hvorved de blandt andet sværge, at udgyde sidste Blodsdraabe for den orthodoxe, Troe og Fædrelandets Frihed." Til Rustningernes Bestridelse skal Præsidenten have paalagt en Skat af 600,000 Talaris, hvortil Enkelte naturligviis see suurt. Fremdeles er det iværk at bortforpagte Saltværkerne, Fiskerierne og flere offentlige Jndtægter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-05-12
En egyptisk Eskadre er indløbet til Suda med Levnetsmidler. Uagtet Tyrkerne have ødelagt flere Byer paa Can dien, udspredes dog, at Grækerne der ere saa henrykkede over Soliman Paschas Forvaltning, at de bede til, det aldrig, maatte falde deres Troesbrødre ind at tænke paa deres Befrielse. Det sørgede Man godt for at hindre paa Scio, hvorom en Brevvexling mellem de europæiske Handlende i Smyrna og Admiral Rigny bedst vidner. Af Frygt for de Følger, den tyrkiske Expeditions Ødelæggelse kunde drage efter sig for alle Frankers Liv og Eiendom i Smyrna, henvendte de sig gjennem den nederlandske Konsul til Admiralen og Farens Afvendelse, og fik da et Svar, hvoraf sees, at han længe svævede raadvild imellem det Ansvar, forskjellige Pligter paa lagde ham, indtil han omsider besluttede sig til at beskytte, Frankerne ved at forhindre en Kamp paa Scio. Heraf lader sig let forklare, hvorfor Admiral Rigny kalder Grækernes Expedition imod Scioget daarligt Foretagende, blot udruget af Privat=Jnteresse, tvertimod de fornuftigste Raadt at Men efterat Grækerne her havde opofret deres Artillerie Munition a. hialp de franske Skibe til at redde nogle hundrede af de ulykkelige Flygtlinge bort fra Øen, hvorimellem var Oberst Fabrier selv i den ynkeligste Tilstand, saaret og næsten uden Skoe og Strømper. Resten blev enten nedsablet eller omkom af Nød og Mangel. Paa Syra skal Fabrier være bleven overøst med Forbandelser af de hertil flygtede Scioter, som ansaae ham for Ophavsmanden til deres Ulykke. Af Andre roses han for sin ypperlige Mandstugt, hvorved han endog har sparet mange Tyrkers Liv.