Berlingske Tidende, 1763-11-04
Adskillige Sorter Meubler af nyeste Facon, indlagte, forgyldte laquerte, saavelsom ege poleret og fyrre mahlet Snedker=Arbeyde, samt Borde, Sengesteder, Ligkister med meere, er daglig til Kiøbs hos Snedker Andreas Berg, boendes i lille Lars Biørnsstrædet. En grundmuret Gaard, beliggende paa et beleyligt Sted her i Staden, er til Kiøbs, og anvises af Kiøbmand Hr. Wesling, boende i Klædeboederne. I de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Klareboderne, findes følgende Bøger til Kiøbs 1) Menoza, en Asiatisk Prints, som reyste Verden omkring, a. 3 Tom. 7 Mk. 2) Zacharias Naskovs Religions=Artikler, 1 Rdlr. 3) Hr. Baron Ludvig Holbergs Synopsis Historie Universilis. Methodo erorematica exposita, 1 Mk. 4) Dito Compendium Geographicum in usum stadiosæ Juventuris, 8 Sk. 5) Den Engelske Robinson Krusoes Levnet og selsomme Skjæbne, 2 Deele 2 Mk. 6) Opmuntring til dem som staae i Lære-Embedet 1 Mk. 4 Sk. 7) Math. Meades, noget nær en Christen 1 Mk. 10 Sk. 8) Ridderen af St. George, eller Jacobi, Prætendenten paa Engeland, Skotland og Jrland Liv og Levnet 2 Mk. 9) E. Hagerups, Christus den Korsfæstede, udHaanderige Prædikener over den heele Christi Lidelses Historie, tilligemed 4 opbyggelige Afhandlinger og Troen, 8vo, 1 Mk. 8 Sk. 10) J. J. Rambachs Betragtninger over den ganske Christi Lidelse paa Oliebierget, for Jødernes geistlige Ret, for Pilati og Herodes verdslige Ret, og paa Bierget Golgatha, med Kobberstykker 8 Mk., og uden Kaabber 7 Mk. 11) M. Christoph. Semlers hellige Skrifts Antianstæter, og Pauli Christoph. Hopffneri Hierosolyma Antiqua, 2 Mk. 12) Hübners Geographie over Europa, Asia, Africa og America, 4 Mk. 15) Ejusd. mindste Compendium, eller Udtog af hans Spørsmaale over Geographien for dem, som først begynde at lære denne Videnskab, 10 Sk., En Beskrivelse i bunden Stiil, over det saa langt bortliggende Nordlands=Amt i Trundhiems Stift i Norge, har nu forladt Pressen, og er hos Forlæggeren Bogtrykker Andreas Hartvig Godiche, boende i Skinder=Gaden nest op til vor Frue Latinske Skoelat faae paa Skriv Papiir for 3 Mk. og paa Tryk=Papiir for 24 Sk. Author til denne Beskrivelse, er den af adskillige smukke Skrifter, forrige Aar hundred, bekiendte Norske Poet Hr. Peter Dags, fordum Sogne=Præst for Alstahoug=Meenigheder paa Helgeland i Nordland. Man kan saameget meere forsikre sig om en tilforladelig Underretning om dette Amt, som Author sammesteds baade var fød og nesten i 38 Aar været i Embede, ligesom man og fra først til sidst finder at han har bemøyed sig for temmelig nøye at anføre ey allene Landets beskaffenhed og derudi forekommende Merkværdigheder, men og Jndbyggernes almindelige tilbøyelighed, Nærings Veye, Len sande og Forhold saavel i Omgang som i Handel og Vandel. Og endskiønt dette Skrift under Titul af Nordlands=Trømpet tilforn har været trykt, saa er dog samme saa reent afgaaet, at man meget sielden har kundet overkomme et Exemplar deraf, hvilket har anlediget den sal. Mands paarørende, ved et nyt Oplag baade at sørge og at faae dette hans Arbeyde reddet fra Forglemmelse og tillige at aae rettet de mange Feyl som derudi fantes, hvoriblant ere saadanne som baade forandrer Meeningen og fordunkler Skribentens letflydende Geist. Denne nye Edition haaber man da saa meget mer vil finde almindelig bifald som den baade er accurat med Forfatterens eget Mannscript, saaog tillige ved de mange tilkommende Noter, oplyser og forklarer de overalt i Skriftet forekommende Ord- og Talemaader, samt andre saavel i Henseende til Jndsigt i Landets Egenskab som Jndbyggernes Tilstand, henhørende Ting, hvilket ellers for dem som ey ere føde eller bekiendte i Nordland, maatte falde uforstaaelig. Hos Bogtrykker A. H. Godiche, boende i Skindergaden næst op til vor Frue Latinske Skole, er fra Pressen udkommen, den ved mange Aars egne Forsøg erfarne Landmands sikre og paalidelig Raad til en fordeelagtig Landhuusholdnings Jndretning og Behandling, indholdende hvad derved et Gaardebrug paa Lande er at iagttage, saavel i Henseende til Ager-Jorden efter dens Natur og adskillige Egenskaber, samt dens Forbedring, Jnddeeling, Giødsel og Pløyning, item al Slags Sæde=Korn og Udsæd, med Sædens Biergning, Tærskning, Kastning og Forvaring, som og i Henseende til Engene med deres Forbedring, Høebiergning og Maaden til at uddeele Foeret til Creaturerne, samt Creaturernes Rygt, og endelig adskillige smaae Creaturers Behandling i Almindelighed, tilligemed hvad meere som ved et saadant Landbrug til Fordeel er at anmærke. Dette Skrift er ey allene efter den af Stænderne i Sverrig gjorde Anordning bleven undersøgt og til Trykker befordret; men dets Forfatter Carl Gustav Bøye er endog for det grundige og nyttige Jndhold, med en anseelig Belønning af Regieringen bleven benaadet, og da man har formodet at det ligelede vilde blive vore Danske og Norske Landmænd til upaatvivlerig Nys te, saa har man ved en i Landbrugs=Væsen kyndig Person Mir. Jens Effendrup besørget det oversat, og af ham er det tilligeforsynet med Anmerkninger, samt en Beregning over det Danske og Svenske Maals, Vægtes og Penges Forhold imod hinanden, Samme Skrift er hos Forleggeren at erholde paa Trykpapiir for Mk., og paa Postpapiir for 5 Mk. Jligemaade er og sammested, at bekomme den med almindelig biefald allerede antagne og udkomne Bog, kaldet den rette Have=Dyrkning, for 3 Mk. Endnu er paa nye oplagt et Skrift under Titel: Det menneske lige Livs Huusholdning, oversat af et Jndiansk Manuserinskrevet af en gammel Bramin, med Efterretning, hvorlede bemeldte Manuscript er opdaget, udi et Brev fra en Engel Adelsmand i China til Greven af S. Dette Strift er formedelst sit findrige Jndhold, smukke Tanker og behagelige Skrivemaade, meget bleven søgt og derfore nu paa nye oplagt, i det Haa at det ikke mindre nu end tilforn vil finde fine Elskere, og sælges som forhen for 10 Sk. hos Forlæggeren Bogtrykker Godiche, boende Skindergaden. krive Haal. Zeyter Verfolg der Betrachtungen uber die Grundregeln der algemeinen Haushaltung in den Staaten. Der Abpressung einer ubergrossen Menge Auflagen, die man einem Pachter oder Einnehmer anvertrauet, folget ein ganzes Buch Cautelen, Gesetze und Edicte, welche gegen die Uebertreter eine unendliche Menge strenger Strafen, Theils Geldbussen und Theils Leibestrax eine gange Familie zu ruiniren. Hierzu kommen noch fen, enthalten, von welchen eine einzige zureichend ist, die Privilegien des Fiscals, der Beystand der hohen Obrigkeit a. Kanjemand glauben, das af eine solche Weise eine Geldhebung geschehen møge, die still undfriedsom verrichtet werden, die den Landbau nicht beeintrachtige, die Handel und Wandel nicht store, di das Volk nicht plage? und die, mit einem Worte, die Liebe der Unterthanen zuwege bringe, Dieses scheinet desto minder moglich zu seyn, als, menn der Pachter wollen, der erstere sich und seine Associitten unglücklicoder Einnehmer ohne die strengen Mittel zu Werkegehenmacht, und ausser Stand setzet, die Bedingungen sei Staat, zu erfallen, der andere aber das Einkommen nes Contracts, in Absehen auf den Souverain und den der Schatzungen hemmet, und den Staat sowol, als den Souverain, in den Mangel der nothigen Unterstitung setzet. nehmer, sein Recht auf das strengeste handhabet, so Hingegen, mann der Pachter sowol, als der Ein werden einige ihrer ersparten Baarschaften, und ande beraubet. Der Ackerbau wird geprangt, und die Luftredessen, was sie zu ihrer hochsten Nothdurft brauchen, man auch alsdann, mann die Bürger, die den grosten zur Arbeit gleichsam ausgerottet. Gleichergestalt mus Theil ausmachen, ihre Abgaben nicht abführen, Gevalt brauchen, und gleichsom eine Armee ins Feld stel len, welche im Stande ist, die Verwüstung noch grøsser zu machen. Wie soll man denn eine Administration finden, die zugleich for den Fürsten, und auch for den Unterthan, zutraglich sey Man sparet dann immer mehrundmehr die unveranderliche Nothwendigkeit, die Zuslucht zu einem System, zu nehmen, durch welches alle gegenwartige Unregelmatzigkeiten dergestalt aus dem Wege gerammet merden, datz die Schatzungen directe aus der Hand der Contribuenten in des Landes Casse kommen, ohne das durch, Ummege der grøste Theil davon verloren geht. Es muk auch ein solches System seyn, welches dem Staat diNothwendigkeiten verschaffen, und zugleich die Unterthanen erleichtern kan; welches bequemist; den Acker bau, die Kaufhandlung und das Gewerbe zur selbenZeit empor zu bringen, da dem Contribuenten der An theil welchem er bestimt aufbringen mus, vorgeschribenist. Vielleicht møgte jemand sagen, das man vielmehr daraf bedacht seyn mutte, das gegenwartige System durch Abschaffung der verschiedenen Misbrauche undGebrechen, die sich darin eingeschlichen haben, zu verbessern. Allein, ichantworte, das solches nicht thunlich sey, undzwar megenzwoer Ursachen, 1) wegen der Langsamkeit der Operation, welche, in Betracht der Gewaltsamkeit des Uebels, nicht hurtig genug ist, 2) veil, solange man an einer Seite daran arbeitete, einige Theile zu verbessern, man dieses Werk durch andere Theile vereitelt sehen warde, die in ihrer Wirkung blie ben, in velcher sie unglücklicher Weise, aus einer Folge der Unregelmæssigteten, eine alzu genane Verbindung, mit den ersteren bekommen haben. Bevor Frankreich die Schrift: Reichthum des Stats ans Licht kommen sahe, hatte jemand in einem anderne Lande einen Plan entworsen, der mit dem Entwurse, welcher in itztgedachter Schrift versasset ist, ubereinstimmet, namlich, um den meisten Theil der besonde. ren Jmposten in eine einzige Anslageru bringen, Allein, die Verfasser dieser Werke ind som inder Untersuchung, der Sache, als in der Ansführung, unterschieden Vor dem Werke des Auslanders war eine Untersuchung, der Plans des Hr. von Vauban, des Grasen von Boulainvillers, des sogenannten Reformator der Theorie der Jmposten a. voraus gegangen; wegen welcher Schriften erst genau in Erwegung genommen wurde, mas in ihren Plans gut over sehlerhaft war. (Die Fortsetzung solgt.)