JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Der er et Brev fra General Berthier bleven bekiendtgjort, hvori han giendriver det ved nogle offentlige Blade udforedte Rygte, at der herskede Misforstaaelse, imellem Obergeneralen og ham. Han siger i samme: Min Æmbedgiver forskaffede mig hans (Buonapartes) Tillid, og forgleves søgte man at svække den, ved at sige i offentlige Blade, at han var min Discipel o. s. v. Buonaparte er for stor til, at slige Forsøg kunde have Indflydelse paa ham, og han gjorde sig selv lystig med mig over disse elendige Jntriquer. Dumas, Medlem af Oldingraadet og forrige General havde i sit Skrivt: Over Resultaterne af det sid ske Feldted, dadlet Buonavarte, fordi han ikke, istedet for at beleire Mantua, bestandig havde forfulgt Fienden, og hellere søgt at trænge ind i Tydskland end at erobre Jtalien. Brigadechef Marmont, Buonapartes Fløindjutant og Jndling, en ung Helt af 21 Aar, giendriver Dumas i et Brer. Han siger ham, at man gjerne kan sidde i Oldingraadet og dadle efter Hiertenslyst, men ved alt det dog være en stor Jgnoraar. Herefter beviser han, at Buonaparte just har handlet saaledes som han burde, og at Alting vilde have været tabt, dersom han havde fulgt Dumas Plan Haag, den 28 Februarii I Henseende til Statsraadet er endnu bleven fastsat at dets Medlemmer aldrig maae komme i den lovgivende Forsamling, men at de aarlig 2 Gange (i Julii og Decbr.) skulle indgive en summarisk Beretning over alle inden og udenlandske Sager, som efter den lovgivende Forsamlings Godt befindende kan trykkes; desuden kan Statsraadet og meddele hemmelige Efterretninger, hvoraf intet bliver trykt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Den i Conventen bekiendtgjorte Erklæring, hvorved det Rygte at Preussen skulde besætte Dusseldorf blev erklæret for ugrundet, kom fra den Franske GeneralDejenn, som nu fører Commanden over de forenede Franske og bataviske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Blandede Efterretninger. Et Keiserlig Hofdeeret af 12te opfordrer Rigskammerretten til at ophæve det for Fyrsten af Newielanordnede Formynderskab, da han ved sin Nærværelse 3 Wien og Regensburg har givet saa mange Bevise paa Forstand og Jndsigt, at man troer ham dygtig til Eneregieringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Medens man fra Rhinen tale om idel Krigstilberedelser, ved bliver man dog paa andre Steder i Tydsk land at fordrive sig Tiden med at lade Preusser, Sachser og Hesser besætte en ny udvidet Neutralitætslinie. J Nürnberg meener man nu at denne Linie skulle indslurre alle Rigslande paa den høire Rhinbred, undta gen den Svabiske Kreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Breve fra Maynz tale stærk om Preussernes nærmelse. Der siges endog at disse, i Forbindelse med de Keiserlige skulle besætte Maynz, hvilken da ogsaa blev neutral. Wegar har Haab om at erkiæres for neutral, hvor for Rinskammeretten har henvendt sig til det Pariser Directorium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Alle Jøder er det bleven forbudet at handle i de Coburgske Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
J Roveredo og Trient raser en smitsom Syge, der da meget forøger Krigens Gienvordighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
I Kirkestaten skal en Præst være ihielskudt med en Bøsse i den ene og et Crucisix i den anden Haand, fordi han blev truffen saaledes armeret, da han just var ifærd med at ringe Stormklokken mod de fremrykkende Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
J Octobenern i Schwaben have henimod 4000 Tosser af forskiellige Religioner slaaet sig sammen for at giøre en nye Trøe. De forkaste Nadveret, omdøbe de Døbte, og deres Catechismus skal indeholde et og andet, som endog fra den politiske Side ikke kan lade Regieringen være ligegyldig derved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Da adskillige af de smaae tydske Rigsfyrsters Gesandtere i Regensburg, hvis Hoffer ikke have nogen Gesandt i Stokholm, have paa Rigsdagen i Regensburg leveret den derværende Svenske Gesandt gratulations Skrivelser paa hans Notification om Kongens Thronbestigelse, men i Titulaturen udeladt Prædicatet af: Arving til Dannemark, saa har den Svenske Gesandt, i den Kongelige Danske Gesandts Nærværelse, erklæret: at han ikke kunde modtage slige Skrivelser, i hvis Titulatur var udeladt det Prædicat af Arving til Danmark, som Kongen, hans Herre paastod. Den Wiener Adelhar sammenskudt 50000 Gylden til Understøttelse for den Jtalienske Armee. Uddeelelsen af denne Summe er overladt til Erkehertug Carls Godtbefindende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Nu forsikkret man fra Wien at der ligesaa lidet have været eller ere Franske Kapere ved Triest, som Engelske Krigskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Politiet i Mayland skal have ladet anholde 3 a 4000 Østerrigske Uniformer, der vare bestemte til Piemont Man troer at denne Sendelse staae i Sammenhæng, med den hyppige Desertion af Østerrigske Krigsfangne, og at disse nok maae finde Understøttelse paa de Sardinske Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Man har opfordret alle Jndvaanere af hele Lombardiet at forsyne Borgerne i Mantua med Levnetsmidler, Brænde og andre Fornødenheder, og den Franske General Serurier har tilladt at alt det, som bringes dertil i de første Dage skal gaae Toldfrie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Keiseren i Rusland har forordnet at alle Ansøgninger og Besværinger for Fremtiden kun maae være underskreven af een Person. Alle Ansøgninger og Klager som efter denne Forordnings Bekiendtgiørelse fin des undertegnede af flere skulle ei allene brændes, men de Ansøgende eller Klagende skulle desuden straffes, J den Altonaer Merkur læses følgende Efterretning om Ægyptens nærværende Tilstand; Siden den berømte Storadmiral Hassan Pachas Tid, der i Aaret 1787. bragte de Ægyptiske Beyer til Lydighed, har Portens Anseelse i Ænypten efterhaanden taget meget af igien. Beyerne og Mammelukkerne, hvilke sidste allene ved Forbrydelser opsvinge sig til de høieste Værdigheder, spille Mesterne. Pachaen, som Porten har sendt til Cairo underskriver vel endnu Forordningerne, men han har ved alle de Æresbeviisninger, som han nyder i sin Palads, dog ikke engang saa megen Friehed at at kunne gaae ud naar han vil, Faaer han engang denne Frihed, saa medgive Beyerne ham, under Foregivende af at sørge for hans Sikkerhed, en stærk Vagt, som han endnu oven i Kiøbet maae betale med Foræringer. Landet trykkes ved utaalelige Afgivter af Jorderne, høie Told af Varerne, de Nationale Kiøbmænd paalægger man efter Behag Contribution, og af Frankerne eller de Christne Kiøbmænd forlanger man Forskud uden at tænke paa at betale igien. Overalt vide Mammelukkerne at udbrede deres Udsuelser over enhver Jndvaaner. Beyen, som bruger meget til sin Anseelses Vedligeholdelse inddriver den aarlige Afgivt af de Fellas, eller Bønderne, med den største Umenneskelighed. Naar han i denne Hensigt nærmer sig til en Landsbye, lader han hugge Hovedet af den første Fella, som møder ham, paa det at de andre derved skulle blive desto meere beredvillig til at betale. Ofte udryddes hele Landsbyer, naar de ulykkelige Jndvaanere, efter en slet Høst, ei ere i Stand til at betale. - Siden Jbrahim og Murad Beys Regiering er Ægyptens Befolkning bleven Halvparten ringere. Staden Rosette har ved Pest, Hungernød og ved de Riges Forfølgelse af Murad, siden 1783 tabt Halvdelen af sine Jndvaanere. Damiette er nær ved at gaae til Grunde. Kanalerne blive ubrugelige uden at man tænker paa at reparere dem. De frugthareste Strækninger i Delta Distriktet ligge udyrkede, fordi de Store have tilegnet sig Enehandelen med Riis og Korn, og for at forøge Told=Indtægterne, saa meget fremme Kornets Udførsel, at det frugthare Ægypten, de gamle Romers Kornkammer, endog efter den rigeste Høst, kan blive udsat for Hungersnød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Jndenlandske Efterretninger. Som Rygtet siger vil den 4de Deputeret i GeneralToldkammeret, Kammerherre Baron Gyldenkrone resignere og drage til sine Goeser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Hs. Maj. Kongen skulle have skienket endeel af Rosenborg Hauge til de Grunde ere der ved Gadernes Udvidelse efter Jldebranden have mistet af deres Grunde. Grev Løwendal, der, som bekiendt, nedstammer af dansk Familie, og i fransk Tieneste før Revolutionen, var Marchal de Camp, er nu bleven Generalmajor dansk Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Efter den nye Toldrulle bliver dog alle uldne Vahre, samt malet Steengods, fremdeles contrebande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Freden med Tripolis skal igien være saa godt som afsluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Fridericia, den 14 Martii. I Gaar Morges Kl. 6, passerede igiennem Beltet, ved en S. Sydvest Vind, paa engang 18 Skibe, som formedelst contra Vind, alle have lagt i Stribs Bugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Avertissements. Hos Jfrael Carl Wuls paa Wendersgaden Nr. 291 er 4 til næstkommende Michaeli, nogle Værelser til Gaden og Gaarden, enten for en Familie efter ledige Personer, meublerede eller umeublerede, at faae til Leie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Gaarden Nr. 497, beliggende paa den østre Side af Wendersgade her i Staden, som tilhører Hr. Controlleur Crell i Segeberg, er underhaanden at faae til kiøbs paa billige Vilkaar, naar Lysthavende jo før jo hellere ville derom melde sig hos Raadmand Buhl, som haver Commission til at sælge den. At Gaarden ligger i en af Byens anseeligste Gader; at den er velbebygt og vel indrettet; at den har en smuk og fordeelagtig Kiøkken= og Frugthauge, og at den har ver baade Gaardsrum og Husveie nok til Avlsbrug, det er altsammen noksom bekiendt, og derfor ikke behøves der vidtløftig at anføres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Sr. Strunthe, Overskjærer Mester ved det Kongelige Dug=Manufactur her i Staden, tilbyder herved sin Tieneste med at overskiære, kradse og presse alle Sorter Tøier, for billigste Priis. Jeg ønskede meget gjerne at faae en Efterretning om Skoleholder Hr. Peter Svare, som har boet i Meilbye, paa Clausholms Gods ved Aarhuus i Jylland, om han endnu er levende eller død, eller og forflyttet andensteds hen, da jeg ikke har kundet faaet ham opspurgt, tog havde stor Lyst at tale med ham og hans Datter, Dorthea Friderica Svare. Margrethelund pr. Weile i Jylland, den 6te Martii F. L. Sedeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Høiesterets Dømme, Mandagen den 30 Januarii mødte selv ) Procurator Wilster efter Kongelig Befaling, contra Dreier Arrestanden Michel Hinchelman. for han ved Hof= og Stadsrettens Dom af 20 December 1790 (Angaaende dennes anden Gang begangne Tyverie, Hvori 3 Aar, og betale de paa hans Underholdning i Arresten aner tilfunden at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus. vendte Omkostninger skadesløs.) Dom: Michel Hinchelman bør arbeide i Kiøbenhavns Fæstning i tre Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
mødte selv) Prokurator Dreier efter Kongelig Befaling, contra Hoftved forlange, Arrestantinden Bolette Madsdatter. for hun ved Hof= og Stadsrettens Dom af 20 December 1796 (Betreffende hendes tredie Gang begangne Tyverie. Hvor er dømt at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus sin Livstid, samt betale de paa hendes Underholdning i Arresten anvendte Bekostninger skadesløs.) Dom. Bolette Madsdatter bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 4 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Tiirsdagen den 31 Januarii. mødte selv) Secretair Hoftved efter Kongelig Befaling, contra Wilster,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Arrestanten Peder Svendsen Caulum. (Betræffende dennes deels begangne Tyverie, deels Løsgiængerie. For hvilke Forbrydelser han ved Hiemtingsdommen af 27 April 1796 er frikiendt for den første, men derimod for den anden dømt at forsendes til Christiania Tugthuus, og der at arbeide saalænge som de Fattiges Commission med Directeurernes Approbation fastsætter. Derimod er han ved Hedemarkens og Oplandenes Laugtingsdom af 23 Junii sam ene Aar tilfunden for Løsgiængerie, at indsendes til bemeldte Tugthuus for at arbeide der i 2 Maaneder, men for Actors øvrige og videre Tiltale i denne Sag frie at være.) Dom;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Peder Svendsen Caulum bør for det af ham begangne Tyverie den sættes til arbeide i Christiania Tugthuus i 6 Maane Torsdagen den 2 Februarii. Rottbøl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Skipper Peter Ellessen og Schønheyder)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Major Hoelfeldt, contra Uldall, Procurator Plade Strangen, som Mandagtarius for Gilbert Jmlag og Elias Bachmann, samt : Uldall ) Commissarierne Foged Lars Weidemann, og Byefoget Jacob Wulfsberg. (Nærværende Sag havde rein sig af tvende Eragtninger, i Anledning af den af Skipper Ellefsen mod Byefoged Wulfs som bemeldte Commissarier den 12 Martii 1795 havde afsagt, berg fremsatte Exception, ved hvilket han havde protesteret imod, at Wulfsberg der havde handlet som Vederparten Gilbert Jmlays, eller dennes Commissarier Elias Bachmans Fuldmægtig, maatte i en af bemeldte Imlay eller Bachmanns Sag, beklæde Dommersæde. Desuagtet have de eragtet: at Commissionen fremdeles skulle fortsættes af den fælleds efter den tilhændekomne Kongelige befaling, og de derefter, da Ellessens Fuldmægtig begierede denne deres Eragtning beskreven til Paaanke for Oberretten, videre havde eragtet: at de ikke imod Forordningen af 1690 kunde give det Passerede in Forma beskreven, forinden Sagens endelige Afhandling og Beslutning, med videre.) Dom: Byefoget Jacob Mulfsberg bør fravige sit Sæde i den ved Commissorium af 30 Januarii 1795 nedsatte Commission, til at undersøge og paakiende den af Procurator Plade Stranger, som Mandatarius for Gilbert Jmlav og Elias Bachmann imod Skipper Peter Ellersen mod de flere anlagte Sag; saa bør de og under Conimissionen foretagne Vidne Examinationer, tilligemed sammes øvrige Behandling, efterrettelig at være. Udi Kost og Tæring for Høiesteret betale Commissarierne Foged Lars Weydemann og Byefoged Jacob Wulfsberg, een for begge og begge for een, til Peter Ellefsen 80 Rd. J det øvrige ophæves Processens Omkostninger. Til JustitsTassen betaler Prot rator Plade Strangen, paa hans Mandanteres Vegne som Tabende 5 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Mandagen den 6 Februarii. Skibsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Proprietair Jacob Rosborg, contra Klingberg. Ritmester Hoff, Proprietair Fischer. og Sognepræsten Hr. Gyberg, samt Klingberg) Mollerup Byes 4 Gaard Beboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
(Jndbemeldte Sag betræffer, om ikke Hoff, Fischer og Syberg vare uberettigede, men Citanten derimod ene og allene formeentlig berettiget til at oppebære den Konge og Kirketiende som skal svares af fornævnte 4 Gaardbeboere i Mollerup som Jordbrugere, af de af dem formeentlig urettelig op bendte og siden med Sæd befaaede Jorder i Biarup og Walstrup Hede, paa Grund af, at denne Hede skal være matriculeret under Sorring Bye, Dallerup Sogn, hvis Konge= og Kirketiende Citanten er eiende. Ved Skanderborg Birketings Dom af 29de Jan. 1795, er saaledes dømt: Anders Rasmussen, Knud Larsen, Niels Terkelsen og Christen Rasmussen, alle Jndstevnte i Mollerup, som have leveret den forstevnte Tiende til dem, som have beviist sig at være berettiget dertil, som og at hæve den fremdeles, bør for Rosborg Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Dom Birketingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Proresses Omkostninger ophæves. Til Justitzcaffen betaler Citanten som Tabende 5 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Klingberg ) Jøden, Jsaac David Adler, contra Schønheyder) Afgang. Jøde Philip Joseph Cobens Stervboe og Arvinger. (Denne Sag reiser sig af en Vexel Obligation af 11 Febr. 1793 stor 2000 Rd. hvilken skulle være udstædt af Citanten til Coben blot for at give denne løvlig Hiemmel til som Citangens Commissionair at indkræve hos Hofmester Brochenhuus og Kammerherre Bülow en Vexel stor 1904 Rdlr, uden at Ti Kanten skulle være forinævnte Cohen noget skyldig. Ved Hof og Stadsrettens Dom af 4 Novbr. 1793 er kiendt: at Ei tanten bør indfrie sin den 11te Febr. 1793 udstedte Vexel=Obligation, og til Philip Joseph Cohen betale sammes paalydende Summa 2000 Rdlr. med Renter 5 pro Cento deraf fra bemeldte Vexel=Obligations Forfalds Dag den 11 Martii sidt leden, indtil Betaling skeer, og denne Processes Omkostninge, Ladesløs; saa bør og Coben være berettiget til, ved Execution at lade sig udlægge det ham ved fornævnte Vexel=Obligation af Adler pantsatte, nemlig en af Marcus Levin Hartig til bemelte Adler den 8de Febr. 1793 udstedt Vexel=Obligation stor 2000 Rd., hvorved er given til Paut en af Kammerherre BuLow den 9 Novbr. 1792 til Hofmester Brochenhuuses Ordre og til Jacob von Axen i Hamborg trasseret Vexel stor 1904 Rdlr. endosseret af bemeldte Hofmester Brochenhuus og Marcus Levin Hartvig med 2de derpaa de non solutione et acceptatione erhvervede Notarial Protester. Dom: Denne Sag afvises J Kost og Tæring betaler Jsaac DaviAdler afg. Philip Joseph Cohens Stervboe og Arvinger 40 Rd. Klingberg ) Jøden Jsaac David Adler, contra Schønheyder ) afg. Jøde Philip Joseph Cohens Stervboe, og Arvinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
(Nærværende Sag angaaer Fornyelsen af forbenævnte Hof og Stadsrets Dom af 4 Novbr. 1793, som Jndstevnte havde erhvervet over Citanten, og hvorved denne som meldt, er tilpligtet at indfrie berørte Vexel Obligation af 11 Febr. samme Aar stor 2000 Rdl. med Renter. I denne Sag har Hoft og Stadsretten ved Dom af 23 Febr. 1795 saaledes dømt: at Tilanten bør ifølge denne Rets Dom af 4 November 1793 som her ved fornyes, indfrie sin den 11te Februarii 1793 udstedte Vexel Obligation, og til Cohen betale sammes paalydende Summa 2000 Rd. med Rente 5 pro Cento deraf fra bemelte Vexel Obligations For falds Dato den 11 Martii 1793, indtil Betaling skeer samt saavel den forrige, som denne Processes Omkostninger skadesløs, saa bør og Cohen være berettiget til, ved Execution at lade sig udlægge det ham ved fornevnte Vexel=Obligation af Adler pantsatte, nemlig en af Marcus Levin Hartig tillbemeldte Adler den 3 Februarii 1793 udstædet Vexel=Obligation stor 2000 Rd., hvorved er givet til Pant en af Kammerherre Bülow den 9 November 1792 til Hosmester Brochenhuuses Ordre og til Last Jacob von Axen i Hamborg, trasseret Vexel stor 1904 Rd. endosseret af bemeldte Hofmester Brochenhuus og Marcus Levin Hartig, med 2de derpaa de non solutione et acceptione erhvervede Notarial Protester.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Dom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Denne Sag afvises. J Kost og Tæring betaler Jsgae David Adler til afg. Philip Joseph Cohens Stervboe og Arvinger, 40 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Tiirsdagen, den 7 Februarii. Schønheyder.) Byefoged Bent Christian Stenersen, contra Uldall. Bogholder Prætorius, som Fuldmægtig for Poul Clausen og Olaus Herstad. (Jndbemeldte Sag undstod deraf, at Titanten havde nægtet at aflægge fuldkommen Rede og Rigtighed for et Partie Vahre, som han i Junii Maaned 1783 har modtaget at forhandle for Clausen og Herstad i Christiania, til Beløb 1815. Rdlr. 2 Mk. 10 sk. ifølge Beviis af 28de Juni f. A. VedSt. Thom Ober=Rets Dom af 16de Julii 1794 er dømt at Citanten bør udrede og betale til Bogholder Prætorius paa Clausens og Herstads Vegne, den Summa 1399 Rdlr. 6 Real 1 Styver dansk Vestindisk Courant med lovlige Renter 6 pro Cento fra Paastevnings Dato den 9de Augustii 1793. til Betaling skeer. Desuden bør han under Eed opgive, hvor mange Træer af Beeg og Tiære, der vare komne ved Modtagelsen, og det Resterende betaler han efter FacturæPriis med Renter, som meldt. Dersom Byefogden inden denne Doms Expedition ikke har efterkommet dette, betalet han det hele Qvantum Berg og Tiære efter Facturæ Priis og Renter. Processens Omkostninger for Under= og Ober retten betaler Byefoged Stenersen med 134 Rdlr. 4 Styver dansk vestindisk Courant, iberegnet Dommens Løsning og Forkyndelse, og hvori Procurator Salario er ansat til 80 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-14
Derimod er ved den ergangne St. Thome Byetingsdom af af 13de Januarii 1794 kiendt saaledes: at Byefoged Stenersen bør udrede og betale til Bogholder Prætorius paa Clausens og Herstads Vegne den Summa 1512 Rdl. 3 Real 5 Styver vestindisk Courant med lovlige Renter deraf fra Stevningens Dato, til Betaling skeer, og Processens Omkostninger skadesløs og saaledes for al videre Tiltale friefunden) Dom : I Henseende til de Byefoged Bent Christian Stenersen, for 110 Stænger svensk Jern, et Partie Jernbaand og 5 Kasser Spiger til Ansvar idømt 851 Rdlr. 3 Real 5 Styver, vestindisk Courant bør Oberrettens Dom ved Magt at stande. I det øvrige afvises Sagen. Denne Processes Omkostninger betaler Byefoged Stenersen til Bogholder, Prætorius, som Fuldmægtig for Poul Clausen og Olaus Her stad, med 100 Rd. dansk Courant. Saa betaler han og til Justits=Cassen for unødig Trette 24 Rdlr. og endvidere til samme Casse 5 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-17
Frankfurt, den 4de Martii. General Hoche er ankommet til Coblenz, og har tilligemed Morenu bivaanet et stort Krigsraad, hvis Gienstand man troer at have været en nye Overgang over Rhinen. Moreau skal ikke have stemt for Overgangen. Staden Coblenz er en nye Reqvisition af Fourage og Brød bleven paalagt, som skal leveres inden 2 Maaneder, hvoraf man slutter, at der vil komme en stærk Armee ved Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-17
J Overgaars og i Gaar er megen Keiserlig Skyts, og i Dag en Deel af den Keiserlige Skibbrøe gaaet her igiennem til Siegfloden. De Keiserlige vedblive at forskandse de vigtigste Steder ved Lahn og Siegfloden. - En Efterretning fra Strasburg forsikkrer, at de Franske= og Østerrigske Officierer i Pfalz have sluttet et Slags Vaabenstilstand, som den angribende Deel maae opsige 24 Timer i Forveien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-17
Rom, den 11 Februarii. Jo mere Faren nærmede sig, jo mere haardnakket viiste sig det Partie, der stemte for Krigen. Endnu i Søndags stemte i det forsamlede Statsraad af 20 Cardinaler, 16 for Krigens Fortsættelse, og kun 4 for Freden. General Colli havde strax derpaa Andients hos Paven, og de endnu herværende Tropper fik Ordre til Afmarsch, som gik for sig den 6te om Morgenen. Men da samme Dag om Eftermiddagen en Stafette bragte den Efterretning, at Frantsoserne bestandig trængte længere frem i Romagna, og allerede havde deres Hovedqvarteer, imellem Feligno og Perugio, blev Paven meere fredelig findet; han gienkaldte den befaling at ringe med Storme privilegerte. Co. ses 17de Martii 179. Rdlr. aarlig, hos Elmen bost i Fridericia. klokkerne ved Frantsosernes Nærmelse; sendte Courerer til General Buonaparte, til Florenz, Parma; lod Skuespilhusene lukke og forordnede en 3 Dags Andagt. De fleste Cardinaler giøre sig reisefærdige, og Paven selv gaaer til Benevente, saasnart han faae Efterretning at hans Tropper vedblive at trække sig tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-17
Rom, den 12te Februarii. Da Paven havde besluttet nye Fredsunderhandlinger med Frankrig, sendte han allerede den 8de den Apostoliske Coureer Faing med et Brev fra Cardinal Matte til Buonaparte, og man troer at Matte selv skal følge efter som Gesandt. Jmidlertid er der i Dag afgaaet 17 Compagnier til General Colli som staaer ved Perugia, og man sammenskrabet Bønder og Borgere med Magt for at forstærke hans Corps. Man forlader sig ogsaa meget paa den dybe Snee paa Appeninerne, som maae giøre Frantsoserne megen Forhindring i deres Marsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-17
Florenz, den 14 Febr. De fra Livorno afmarscherte 1400 Frantsoser ere gaaet til Kirkestaten, for at foreene sig med Buonaparte. Vor Storherrugs Tropper besætte nu Livorno og formodentlig ogsaa snart Portoferralo, da Engellænderne synes at ville forlade det. J 7 Dage ere 800 Pavelige Deserteurer gaaet igiennem vort Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-17
J Gaar ankom 2 Courerer fra Rom hertil, den ene til den Pavelige Nuntius og den anden til den Spanske Gesandt Azara, for i Pavens Navn at bede ham i en Hast at komme til Rom., for at arbeide paa Freden imellem Paven og den Franske Republik. Men Ridder Agara afslog reent ud at paatage sig denne Forretning, da alle hans forrige Bemøielser at vedligeholde Freden med Frankrig havde værer forgiæves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-17
Den lille Republik Marina har Buonaparte ladet give Forsikkring om den Franske Republiks Venskab og Beskyttelse.