JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-10-16
(1808) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret den 9de October 1809. ere alle og enhver, som i afgangne Matros Lars Arendsen Hellesetter, der haver faret med Kaperbaaden Abeling, hans Stervboe have noget at fordre, med 12 Ugers Varsel indkaldede, til i bemeldte Rets Skiftecommission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer ; ligesaa ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, for at legitimere og paasee deres Arveret. Hvilket videre herved bekiendtgiøres. (1808 & 9) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Underofficeer ved Garden til Fods Andreas Engelbrectsen Ahms Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer ; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
(13, 1808) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret den 9de October 1809. ere alle og enhver, som udi afgangne Matros Niels Pedersen, det haver faret med Kaperbaaden Abeling, hans Stervboe have noget at fordre, med tolv Ugers Varsel indkaldede, til i bemeldte Rets Skiftecommission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer ; ligeledes en den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, for at ligitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekjendtgiøre, J Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Frederik den Siette af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt : At Vi, efter derom indkomne allerunderdanigst Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Skiftekommissairerne efter afdøde General v. Hesselberg maa ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii. med 12 Ugers Varsel i danske Statstidende, Christiania Jntillegents=Blade, samt Tronhiems og Bergens Aviser, 3de Gange efter hmanden indkalde alle vem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte General v. Hesselberg, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og vær ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og fo Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 19de August 1809. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allerhøieste Befaling. Dørrien. Falbe. Bornemann. Angesen. Munch. Bevilling til Creditorers Jndkaldelse efter afdøde General v. Hesselberg. Hedegaard. Hvilken allerhøieste Bevilling er bleven læst for Bergens Stifts Ret indkaldes herved sub poena præciari & perpetui silentii, med Ugers Varsel, alle, afgangne General Hans Jacob Henning og Hesselbergs Boes Creditorer og øvrige Vedkommende, at anmelde og beviisliggjøre deres Prætensioner paa bemeldte Boe for 5 Undertegnede, som befalede Skiftecommissarier. Bergen, den 30te September 1809. Seelmunden. Fasting. Paa General=Auditoriatets Vegne. Strupe.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Auktioner. Eredagen den 20 October førstkommende Kl. 2 Eftermiddag, blive Ø ved offentlig Auction i Hr. Kiøbmand Wulfs iboende Gaard her Byen opraabt, og ved denne eneste Auction, om antageligt Bud skeer til den Høistbydende bortsolgt, et hertil ved Kaperfører Peter Olsen Fransmann, af Helsingøer opbragt, og derefter priisdømt Kufskib og Fran Anne kaldet, hiemmehørende i Papenborg, og ført af SkippePoulsen. Slibet er omtrent 35 Kommerce=Læster dræglig, er ved vedligeholdt, og i komplet seilbar Stand, med staaende og løbende Redskaber, Seil og videre Tilbehør. Lysthavende ville infinde sig bo meldte Tid og Sted; ligesom og Skibet med dets Tilbehør forinden er til Eftersyn, naar man derom henvender sig til Fuldmægtig Hr. Wollider i Byen. Stubbekiøbing, den 7 October 1800 Canariis, Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Bredagen den 20de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 3. Lunds Vegne. 2) slet, lader de Herrer Brodrene Schleisner & Kocchlin ved offentliAuction paa Østerbroe No. 108 bortsælge en Deel Farve-Stoffe, Maskiner, Fabrik=Inventarium, Pærer, Ege, Aske= og Linde=Bræder, samt Planker, Jerntøi, Vogne, en Hest og andet meere, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, samt imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Procurator Gregersen, boende i Gothersgaden Nr. 332 ved Myntergaden, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, Catalogi ere at erholde, og kan Tingene tages i Øiesyn paa Auctionsstedet, Mandag, Tirsdag og Onsdag til Kl. 1 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Torsdagen den 26de October Kl. 10 slet, bortsælges ved Auction af det Odsherredske Skov=District paa Egeberg Sogns Overdrev i 58 Bøgetræer paa Roden, af Jndhold 150 Favne Brænde, samt 20 Favne skovet Knude=Brænde, i Ulkerups Jndhegning, hvorom nærmere Underretning kan faaes af C. Mønster, Skovrider. Manzøe, den 9de October 1809. Efter Begierning af Capitain Erich Andr. Mahle og CommissionaiHr. Kiøbmand Jacobsen, vorder her ved Odden paa Fanøe Tors dagen den 26de October næstkommende Formiddag Kl. 10 ved offentlig Auction bortsolgt Ladningen af Skibet Enigheden fra Molde, saasom: 14 og 12 Tønder Tran, hvoraf endeel Tønder er blank Tran 17 og 1/4 Tønder Tiære. 245 Vogge stor Rotskiær Torsk. 232 Vægge mindre dito. 2 Tønder saltet Fisk. At godt og vel conditioneret, og hvortil Lysthaverne herved indbydes, Fanøe, den 6te October 1809. Norup. Auctions-Forvalter.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Torsdagen den 26de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver første Gang foretaget Auction over afdøde Silke= og Klædehandler Carl Christian Borups og efterlevende Enkes Johanne Kisselhans fælleds Stervboes Gaard, Høyesteensgaarden kaldet, udfløttet fra Daugløke Bye i Asminderød Sogn, Cronborg Amt og beliggende ved Landeveien imellem Hirschholm og Helsingøer, 12 Miil fra sidstnævnte Sted, med tilhørende Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 4 Tønder 1 Skieppe, samt den ved Stædet værende Besætning af Heste, Køer, Faar og Sviin, saavelsom hvad indavlet Sæd og Haved Gaarden maatte forefindes. Bygningerne ere forsikkrede i LandetBrandanstalt for 2880 Rdlr., og Conditionerne vil findes til Eftersyn saavel hos Madame Borup paa Høyesteensgaarden som hos Boets Curator Procurator Brønlund boende i Gaarden No. 14, paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Torsdagen den 2den November førstkommende, om Formiddagen - Kl. 9, lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge paa Vemmetofte omtrent 50 til 60 Stkr. Qvægshoveder af forskjellig Alder ; ligesom og nogle gamle Arbeidsvogne, Tromler, Brak= og mindre Harver, samt gamle Tønder og Foustager m.v.; alt efter de ved Auctionen nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Vemmetofte, den 15de November 1809. Møller, Forpagter. Til behagelig Efterretning for de Herrer Interessentere udi den i Aaret 1792 oprettede Tontine eller Livrente=Societet, bekiendtgiøres herved, at den i Planens 22 5, bestemte aarlige Generalforsamling, holdes næstkommende 29 November og Eftermiddagen Kl. 4 i Badstuestrædet No. 129. I Kiøbenhavn i Directionen for bemeldte Tontine, den 11 October Andr. Colstrop. F. T. Hurtigkarl. R. Kirketerp. J Overeensstemmelse med den 215 af det i Aaret 1775 oprettede Livrente=Socitets Plan, bliver Societetets aarlige Generalforsamling foretaget næstkommende 30 November og Eftermiddagen Kl. 4 i Badstuestrædet No. 129, hvor de Herrer Jnteressentere ville behage at møde. Kiøbenhavn i Directionen for bemeldte Livrente=Societet, den 11 October 1809. Horrebow. Høst. Gude.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Fra Corsøer militaire Arrest har afvigte Onsdag den 11te dennes en i Arrestant fundet Leilighed at undvige. Han angav sit Navn af være Jens Jørgensen, var ved Undvigelsen iført en blaae kort Trøie, blaae Buger, Støvler og en gammel Soldater=Hat. Han er middelmaadig af Vext, ikke føer af Lemmer, har lyse Haar og smaae Øine. Hvad han egentlig er kan ikke angives, da han som Mistænkelig hertil var indbragt, og der er grundet Formodning om, at han ikke efter sin Angivelse er enten Artillerist eller Tienstgiørende paa Roeslottillen. Thi anmodes alle og Enhver som bemeldte Deserteur maatte antræffe, ham hertil at indbringe, da hafte Omkostninge skulle blive erstattede og Opbringerpenge udbetalte af Undertegnede, høistkommanderende Officier her paa Stedet. Corsøer, den 13de October 1809. Fleischer, Capitain Da Hr. Carstensen, Lærer ved Herlufsholms Skole, er allernaadigt beskikket til Præst, saa er en Lærerplads vacant ved Skolen, Gagen er, foruden frit Bord og Logis, omtrent 200 Rdlr. Fortrinlig Duelighed i det latinske Sprog, er det som især fordres af den den maatte attraae at erholde dette ledige Embede. Hvem af de Herre Studerende, som med Hensyn til Foranførte, ønsker at antages til Lærer ved Helufshoun, onde behage jo før jo bedre herom at melde sig skrivtlig hos Undertegnede, p. t. Skolens Directeur, og til han at indsende Beviser, saavel deres Kundskaber, som deres øvrige Forhold vedkommende. Den som bliver valgt maatte kunne tiltræde Em vede inden den 2de November næstkommende. Gissenfeldt pr. Ringsted. Danneskjold Samsøe. Elev Gaunøe Hovedgaards=Marker er bortgaaet en sort Stud, brænde U movendig i Krumningen af begge Hornene med P. C.; hvem som herom kan give nogen Oplysning, loves en Douceur af Forvalteren, paa Gaarden. Fra Wester Egersborg Byes Marker er for nogle Dage siden bortgaaet en sort Hest, 12 Aar gammel, omtrent 9 Qvarteer og Tommer høi, har 2de hvide Bagsokker og en hvid Stierne i Panden, og været brændt med D. paa venstre Boug; hvem som maatte treffbemeldte Hen, vedes at anholde samme og derom underrette Undertegnede, som betaler en Douceur og paaløbne Berostninger. Jens Pedersen Gaardmand i Wester Egersborg pr. Nestved.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
endskiøndt det ikke formodes at afdøde Frue Kammerraadinde Schiøt E fød Mandix, har efterladt sig nogen Gield, undlades dog ikke herved med 12 Ugers Varsel at indkalde alle og enhver, som maatte have nogen lovlig Krav paa velbemeldte Afdøde, med saadan at melde sig hos Undertegnede, der afgiør samme. Kiøbenhavn, den 12te October 1809. paa de myndige Medarvingers og egne VegneStensens, Jngenieur=Major, Compagniestrædet No. 171. Procurator Fugler flyttet til Gaarden No. 7 paa gammel Torv mod Vestergade.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Natten imellem den 6te og 7de d. M. er ved Jndbrud af et Lysthuus Al paa Friederichsdals Gods bortstiaalet: 1) et Mahognie Spillebord til at klappe sammen; 2) et malet Speil med hvid og grøn laqueret Ramme. Hvo som om dette Tyverie kan give nogen Oplysning, loves en passende Douceur, og hvo som beviisliggen kan angivt Tyven eller Tyvene, udbetales af undertegnede i Douceur 20 Rdlr. Friedrichsdal, den 7de October 1809.
Berlingske Tidende, 1809-10-16
Efter S. T. Hr. Greve af Schulins Befaling, Schluter. Tuldmægtig Mørch er flyttet fra Østergade Nr. 36 1ste Sal til Pilestræde No. 119 2den Sal. Jyde, som undvigte fra Kiøbenhavns Fæstning, efterlyste Slaver, E. nu alle igien ere paagrevne, bekiendtgiøres hermed.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
ke Efter. nger.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Paris, den 7de October. Moniteuren indeholder følgende: Skrivelse fra Ministeren for det udenlandske Departement til Genetal Armstrong, de forenede nordamerikanske Staters befuldmægtigede Gesandt i Frankrig. Altenburg, den 22de August 1809. Min Herre!
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Da Hs. Majestæt Keiseren har erfaret, at De vil afsende et Skib til Amerika, saa har han befalet mig, at tilkiendegive Dem de uforanderlige Grundsætninger, som hidindtil have ledet og for Fremtiden skal lede hans Forhold i Henseende til de neutrale Magter. Frankrig billiger den Grundsætning: frit Skib, frit Gods. Et Koffardieskib, som er forsynet med Passer fra sin Regiering, er en svømmende Kolonie. At fornærme denne ved at foretage Randsag, ning eller andre Handlinger af vilkaarlig Anthoritet, er at fornærme en Kolonies Gebeet og at giøre Indgreb i dens Regierings Uafhængighed. Havene ere ikke eiendommelige for nogen enkelt Nation; de ere fælleds Eiendom for alle.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
De flendtlige Koffardieskibe, som tilhøre Particulaire, skal respecteres. De Jndividuer, som ikke fægte, skal ikke giøres til Krigsfanger. Frankrig har respecteret privat Eiendom ved alle sine Crobringer. Enhver privat Mand har beholdt sine Magasiner og Boutiker og har kunne disponere over sine Varer efter Behag. Jnærværende Øieblik passere Vogne, som for det meste ere ladte med Bomuld under Eskorte igiennem de franske Armeer i Østerrig og Tydskland, for at begive sig til de Stæder, hvorhen de Handlende sender dem Dersom Frankrig havde antaget Søekrigens Sædvane, saa vare Fastlandets Varer blevne sammendyngede i Frankrig og været Kilde til maadelige Rigdomme. Dette havde ustridig blevet Engellændernes Fordring, dersom de havde havt samme Overmagt til Lands som til Søes. Ligesom i hine barbariske Tider vilde man have solgt de Overvundne som Slaver og deelt deres Eiendomme. Kiøbmændenes Gierrighed havde revet alting til sig og et Tilbagefald til barbariske Skikke var blevet bevirket af Regieringen for en oplyst Nation, som fuldkommen har tilveiebragt civiliserede Grundsætninger. Denne Regiering miskiender ikke selv Uretfærdigheden af deres Søe=Lov; men hvad bryder den sig om, hvad der er Ret, den seer blot paa sin egen Fordeel.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Naar Frankrig har faaet en Søemagt, som svarer til dens Søekyster og Folkemængde, saa vil Keiseren meer og meer handle efter disse sine Grundsætninger og giøre sig Umage for at forskaffe dem almindelig Antagelse. Den Ret, eller meget mere den Paastand, at blokere Floder og Kyster efter en Proclamation, er lige saa fredsforstyrrende som urimelig. En Rettighed kan ikke have sin Oprindelse fra en af de interesserede Parters Villie eller Egensind, men maa have den fra Sagens egen Natur. En Plads kan kuns egentlig siges at være blokeret, naar den er indsluttet saavel fra Landsiden som Søesiden; man blokeret den for at hindre, at den faaer Tilførsel, som kunde forhale dens Overgivelse. Kuns i det Tilfælde har man Ret til at afholde neutral Skibe fra at løbe ind, naar den saaledes angrebne Plads er i Fare for at blive erobret og Herredømmet over samme vakler imellem Stadens Besidder og dem som blokere eller beleire den. Derfra den Rettighed, at forbyde Neutrale selv Tilgang. Flagenes Sonverainitet og Uafhængighed er ligesom Gebetets Souverninitet og Uafhængighed eiendommelig for alle Neutrale. En Stat kan overgive sig til en anden, tilintetgiøre sin Uafhængighed og forandre sin Sønverain; men dens egen Souverainitets=Rettighed er uddeelbar og uafhændelig; ingen kan aftræde noget deraf.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Engelland har sat Frankrig i Blokade=Tilstand og Keiseren har ved sit i Berlin udstedte Decret ligeledes erklæret de brittiske Øer i Blode Tilstand. Det første afholdt de neutrale Skibe fra Frankrig, det andet forbød dem at seile til Engelland.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Ved Cabinets=Ordre af 11te Novbr. 1807 har Engelland givet det neutrale Skibe en Octroi og foreskrevet dem, først at indløbe i dets Havne, førend de seile til deres Bestemmelse. Ved et Decret af 17de Decbr. s. A. har Keiseren erklæret de Skibe for at være denationaliserede, hvis Flage ere blevne fornærmede, nedværdigede og traadte under Fødder.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Amerika lagde en Embargo i sine Havne, for at sætte sig i Sikkerhed for de voldsomme Handlinger, hvormed Sagernes Stilling truede dets Handel, og endskiøndt Frankrig, som blot har brugt Giengield, saae saavel sit eget som sine Koloniers Jnteresse derved fornærmet, saa bifaldt dog Keiseren den ædle Beslutning, heller at afsige alHandelend at erkiende Søe=Tyrannernes Overherredømme.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Embargen er blevet ophævet ; i dens Sted har man sat et Udelukkelses=System. Fastlandets mod Engelland forbundne Magter giøre fælleds Sag; de have alle det samme Formaal, de maae alle indhøste eens Fordele og ere udsatte for lige Farer. Hollands, Elbens, Weserens, Jtaliens og Spaniens Havne kan ikke nyde nogen Fordeel, som er de franske Havne berøvet. For dem alle bliver Handelen aabnet eller spærret paa en og samme Tid. Frankerig erkiender altsaa, min Herre, de Neutrales Handelsfrihed og Søemagternes Uafhængighed som Grundsætning; der har holdt begge for hellige lige til det Øieblik, da Engellands Tyrannie paa Søen, der ikke anseer noget for helligt og dets Regierings uvilkaarlige befalinger, nødte det til at tage Forholdsregler som Giengield, hvortil det dog med Smerte bestemte sig. - Tager Engelland sin Erklæring tilbage, saa hæver Frankrig ogsaa sit Decret angaaende Engellands Blokade; tager Engelland sin Conseilbefaling af 11te November 1807 tilbage, saa bortfalder Decretet i Mayland af sig selv; da vil den amerikanske Handel atter erholde sin hele Frihed og være sikker paa, at nyde Gunst og Beskyttelse i Frankrigs Havne. Det er de forenede Staters Pligt ved deres Standhaftighed at fremvirke dette lykkelige Resultat. Kan en Nation, som vil blive fri og uafhængig, lægge nogle øiebliklige Fordeele paa Vægtskaalen mod den store Fordeel af sin Uafhængighed, sin Æres Forsvar, sin Souverainitet og sin Værdighed? Modtag, min Herre, Forsikkringen o. s. v. Grev Champagne.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Paris, den 11te Octbr. Vore Blade i Dag melde, at UnderhandUndertegnet, lingernes Gang i Altenburg var indtil Enden af Septbr. Maaned af den Beskaffenhed, at begge Magter havde troet med største Jver at maatte drive paa Tilrustningerne til Feldttogets Fornyelse. J denne Tingenes Stilling have Underhandlingerne begyndt umiddelbar mellem de to Hovedqvarteerer. Grev von Bubnas hyppige Reiser have havt Meddelelser af stor Vigtighed til Øiemeed, hvorved den gunstige Vending, som Sagerne siden den 27de og 28de September hare taget, er bleven foranlediget.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Paa Fredens Afslutning med Østerrig tvivler man ikke her, kunerAngivelsen af Dagen, paa hvilken den er sluttet, forskjellig : vore Blade nævne den 27de Septbr., 2den October o. s. v. De Foranstaltninger, som foretages paa det Keiserlige Slot Fontainebleau vise, at Hs. Majestæt Keiseren snart ventes hertil. Keiseren har bevilget den indenlandske Minister Grev Cretets søgte Afskeed, udnævnt ham til Beviis paa sin Tilfredshed til Statsminister og anbetroet ham Overopsigten over alle Kronens Civil Bygninger. Man forsikkrer, at Hr. Montalivet bliver udnævnt til Minister for det Jndre og derimod Statsraad Mole i hans Sted til General-Directeur over Broerne og Landeveiene.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Staden Tripoli i Syrien, som i nogle Aar ikke stod under den høie Ports Magt, er nu fuldkommen vendt tilbage under sit forrige Herredømme.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
London, den 28de Septbr. (Over Frankrig.) Admiral Keats er forrige Torsdag kommen tilbage fra Schelden med 11 Linieskibe og en stor Deel Transportskibe med 5000 Mand Tropper. Da han afseilede derfra, havde de Franske allerede meget forstærket sig paa Cadsand og Syd=Beweland. Deres Fløtille, bestaaende af næsten 200 Kanonbaade, var seilet ned af Schelden og mantroede, at de snart vilde begynde deres Angreb paa Walcheren. Man maae nu haabe, at dette sidste Tog temmelig har helbredet os for den Daarskab at sende Expeditioner til Fastlandet. En ulykkelig Erfaring noder os til at tage det eneste passende System, det nemlig under Europas nærværende Tilstand at forsvare os paa vor Øe. Saaledes handlede Ministrenes Forgængere. Havde disse sidste fulgt den samme Plan, saa havde vi sparet mange Millioner og vore bedste Soldater. Man vilde ikke have seet to Armeer at vove sig ind i Leons og Estremaduras Sletter og en tredie i Hollands Moradser. Om Ministrene vare blevne betalte derfor, kunde de ikke have gjort Frankerig større, Tieneste.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Breve fra Vliessingen melde, at vi igien ville indtage Den Schou. ven, da man holder det nødvendigt at besætte den, for at forsvare Walcheren. Er dette Tilfældet, saa har man kun lidt Haab om at beholde dette usle Underpant paa vore militaire Fremskridt. Schouvener en De, som kan angribes paa alle Punkter og hvor faaer man Tropper at sende derhen paa en Tid, da vi neppe have Tropper nok til Vlies singens Garnison og vi tillige trues af de Franske fra alle Kanter. De forrige Ministre spille nu Jntriquer for at faae Mænd af deres Partie ind i det ny Ministerium. Man haaber imidlertid, at det vil lykkes Prindsen af Wales, at bringe Personer ind i det nye Cabilnet, som kunne give Regieringen nye Kraft og som ikke ville bortødseLandets Skatte og Blod ved Expeditioner, som Uvidenhed har udkastet. - J Dag siger man, at Lorderne Cambden, Mulgrave og Westmorland ville tage deres Afskeed.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Tropperne, som nylig bleve indskibede i Portugal til vor Armees, Forstærkning sammesteds, ligge endnu formedelst Modvind ved Øen Wight.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Lord William Bentink er for 2 Dage siden afreist til Portugal, for at gaae til den engelske Armee. Til Portsmouth er sendt Ordre at lade alle kobberbeslagne Transportskibe, som ligge paa Spitheads Rhed, seile til Lissabon. Linieskibet Ajas paa 74 Kanoner skal convoiere dem. Man seer heraf, at Regieringen tager Sikkerhedsforholdsregler, som vore Troppers Jndskibning i Spanien og Portugal kunde giøre nødvendig.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Det hedder, at 8 gamle Linieskibe skulle sendes til Schelden for sammesteds at sænkes.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Tidenden the Times siger : at Rusland, Frankrig og Østerrig nu ville forene sig imod Tyrkiet.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
Skibet Invention er den 25de d. M. ankommen fra Buenos=Ayres, med Breve af 8de August. Capitainen melder, at de engelske Kiøbmænd i Montevideo have henvendt sig til den nye spanske Gouverneur, General Ellio, for at erfare hans Forholdsregler i Henseende til Handelen. Gouverneuren har herpaa givet dem det Svar, at han havde Ordre at hindre Smughandelen paa Floden la Plata og at opretholdSpaniens gamle Love, som forbyde Fremmede al Handel, hvorfra Engellænderne ikke vare undtagne. Man ventede tillige, at vore Koffardieskibe vilde faae Ordre igjen at gaae under Seil; overalt ere Efterretningerne fra Brasilien ikke synderlig beroligende. Handelen sammesteds er næsten gandske standset og Landet har kun liden Fordeel af sin Konges Ophold sammesteds. - General Liniers har trukket sig til bage til Menosa i det Jndre af Landet. Han har hverken villet erkjende Juntaen eller vinde tilbage til Spanien, skjøndt det var ham befalet. Før sin Bortgang havde han ophævet alle spanske Regimenter og oprettet Regimenter af Creoler, i hvis Spidse han befinder sig.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
J Ostindien hersker ogsaa megen Misforstaaelse imellem Regieringen og Armeen. Endeel Overofficerer ere blevne beskyldte for at have udbredt oprørske Skrivter. Denne Uenighed foraarsager meget Bekymring og man er ikke uden Grundbange for et Oprør. Dersom man ikke snart ved kraftige Forholdsregler afhielper dette Onde, kunne Følgerne blive skrækkelige. Frastanden giør, at vore ostindiske Besiddelser ere meget usikkre. Vor Fiende benytter hvert Øieblik, stedse maae vi vogte os for at stille os blot, naar vi ikke skulle saares; men desværre er Nationens Hoved og Hierte meget sygt og Armeerne, som skulle beskytte os, ere bevæbnede imod hinanden.
Berlingske Tidende, 1809-10-20
London, den 30te Septbr. Lord Grenville er ankommet hertil, havde i Gaar en Audients hos Prindsen af Wales, saavelsom nogle Conferencer med Lord Holland Hr. Tierney og de øvrige Medlemmer af den sidste Administration; han har ogsaa aflagt Besøg hos Medlemmerne af det nærværende Cabinet, som have beholdt deres Pladser. Man er uvidende om Resultatet af disse Conferencer, men man troer i Almindelighed, at Lord Grenville og hans Venner ikke vi sammentræde med de nærværende Medlemmer.