JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-06-27
Det Kongelige Kiøbenhavnske Classelotteries Jnspectorat, den Friis. 20de Juni 1835. Dye Theer i Kister og Daaser, italienske Rudler og Maccaroni, søde Mandler, Krakmandler, Huusblas, tørrede Æbler og Pærer, Saffean, spansk Peber, Canarifrøe hvid Honning, fine Capers, Peberrod, fine franske Propper, engl. Blyehvidt, chin. Soja, syltet Jngefær, fiin Provencer-Olie, Messina Citronsaft, samt bedste Schiedammer=Genever til nedsat Priis, bekommes til videre Forhandling i Norgesgade No. 191, ligefor Garnisonspladsen, hos C. A. Been.
Berlingske Tidende, 1835-06-27
Tirsdagen den 14de og Onsdagen den 15de Juli først N. F. S. S. ommende, foretager Nestved borgerlige Fugleskydningsselskab sin aarlige Fugleskydning for indeværende Aar; hvilket herved behageligst bekiendtgjøres. Forsamlingstedet den første Dag bliver, som sædvanlig, i det venskabelige Selskabs Locale, om Morgenen Kl. 8. Billetter til Skydningen erholdes hos Selskabets Kasserer, Hr. Smedemester, Rasmussen og ønskedes disse saavidt muligt afhentede Dagen for Skydningen. Nestved, den 24de Juni 1835. J. H. Stribolde, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1835-06-27
For Reisende, som ønsker at besee Lettreborg ved Roeskilde og som agter at opholde sig der i Nærheden, kan hos Undertegnede erholdes prober Logie, samt alle muelige Forfriskninger, tilde billigste Priser. Madsen. Blæsenborg Kroe ved Lettreborg. hvede.
Berlingske Tidende, 1835-06-27
Reen og god Sæde=Boghvede bekommes i Frederiksberggaden Nr. 18.
Berlingske Tidende, 1835-06-27
Skifte=Jndkaldelse. Vandagen den 13de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes her paa Contoiret en Skiftesamling i forhenværende, nu ved Døden afgangne, Herredsfoged Hansens Boe, hvorved der blandt Andet vil blive tage Bestemmelse om, hvad der skal foretages med nogle i bemeldte Hansens Stervboe forefundne Gieldsbreve; hvilket, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, herved bekiendtgiøres. Han-Herredernes Contoir paa Skierpinggaard, den 22de Juni 1835. C. W. Qvistgaard.
Berlingske Tidende, 1835-06-27
Licitation. Løverdagen den 4de Juli 1835, Kl. 3 Eftermiddag, afholdes i Rønnebek Skole offentlig Licitation over Opførelsen af en Skolebygning sammesteds. Conditioner, Overslag og Tegning ere til Eftersyn paa mit Contoir. Thybierg Herreds-Contoir i Nestved, den 19de Juni 1835. M. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1835-06-27
Auctioner. Efter Forlangende af Arvingerne efter Hr. Farver Langhorns afgangne Hustrue, afholdes Auctioner i og over Farvergaarden No. 423 paa Steengaden Helsingøer. 1ste Gang Tirsdagen den 23de dennes, 2den Gang Tirsdagen den 30te dennes, 3die Gang Tirsdagen den 7de Juli d. A. hver Dags Eftermiddag Kl. 4. Gaarden, der er i god Stand, er indrettet til Beboelse for to Familier, til Farverie, Trykkerie og Brænderie, med dertil hørende Jnventarium. I Gaarden, som er assureret for 6000 Rbd. Sølv, indestaaer af offentlige Midler 2455 Rbd. Sølv. Af Kiøbesummen fordres 1000 Rbd. Sølv udbetalt i 11te Decbr. Termin d. A. Conditionerne og øvrige Salget vedkommende Documenter kan behageligen erfares hos undertegnede Procurator. Helsingøer, den 12te Juni 1835. Møller.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Aar 1835. No. 153. Mum Mandagen. den 29de Junii. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Allingste politiske og dertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Paris, den 19de Junii. – "Memorial, melder fra den spanske Grændse, at en Trefning atter har fundet Sted ved Salvaterra, hvori Carlist Generalen Villareal har slaaet og adsplittet Dronningens Tropper. Den, alt omtalte, Bevægelse i Pamplona har havt sin Grund i Folkets Utilfredshed over at Levnetsmidlerne stege i Prisen. Elisondo var neppe rømmet af Christinerne, før Segastibelza tog Fortet i Besiddelse i Prætendentens Navn. Rygterne i Anledning af Planen om en Formæling mellem Dronningen af Portugal og Hertugen af Remours, der ere bragte hertil over England, have vakt megen Opsigt, da manhar drevet Sagen meget hemmeligt. Den franske Gesandt Herr Ludre, Hertugen af Palmella og Marquis Loul skulle have ført Underhandlingerne desangaaende. Man fortæller, at det forrige spanske Ministerium ogsaa har interesseret sig for denne Plan, da Herr Martine, de la Rosa i denne Forbindelse saae en mægtig Garantii, og hans Gesandt i Lissabon, Herr Perez de Castro, skal i denne Anledning have havt hyppige Conferentser med Lord Howard de Walden. Om Englands Jndvilligelse i dette Parti vil man her endnu slet ikke tvivle, skjøndt de engelske Blade selv drage samme stærkt i Tvivl, Kun Courier" tvivler og Sandheden af alle hine Rygter. Her i Paris var man ved Hoffet ganske indtaget af Prinds Leopold af Spracus's Elskværdighed og Rundhaandethed; han forærede Tabatierer og Ringe i Hobetal. Alle beklage hans Bortreise, og man formoder almindeligt et politiske Øjemed med denne hans Reise til London, hvorfor den ogsaa misbilliges af Mange.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Siden den stærke Hede er indtraadt, har Herr Talleyrands Sundheds-Tilstand forværret sig. Paa Hertuginden af Dinos gientagne Opfordring, har Fyrsten endelig forladt Hovedstaden, for at opholde sig nogen Tid paa et af sine Landgodser.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Nederlandene. Rotterdam, den 20de Junii. - J forrige Aar ankom hertil, og til Havnene ved og sønden for Maass-Floden, 53 Skibe, nemlig 31 fra danske Havne med Kornvarer, 9 fra Østersøen, 8 fra Belgien, 2 fra Frankerig, 1 fra Malaga, 1 fra Rio Janeiro, og 1 fra Batavia. Flere Omstændigheder bidroge ifjor til at formindske den danske Skibsfart paa vore Havne; til disse høre fornemmeligt den allerede tidligere opbævede Embargo, hvorved det atter tilstededes engelske og franske Skibe at fare paa vore Havne, og man altsaa kun lidet eller slet ikke trængte til fremmede Skibe, hvilket var Tilfældet med England, hvorfra der ikke ankom et eneste dansk Skib. De vedholdende lave Kornpriser her, i Forbindelse med den frie Jndførsel til Rusland, bidrog ligeledes til at lede de danske Producter aden anden Vej, og til at formindske Forretningerne paa vore Pladser.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Til Farten til og fra Antwerpen benyttes endnu danske Skibe, fordi belgiske og hollandske Skibe gjensidigen er formeent Adgang, men ogsaa dette er i Aftagende, da Forsendelsen af Floderne allerede er begyndt at blive meget hyppigere. Derfor har her hidtil iaar kun været 20 danske Skibe, og Udsigterne til næste Kornhøst, saavelsom til Handelen i Almindelighed, ere saadanne at man for det første ikke kan vente nogen Forandring til det bedre.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Grækenland. Athenen, den 20de Maj. – Da Den Hydras Privilegium som Frihavn er tilende i dette Foraar, har Regjeringen bestemt at denne Ø, saavelsom Havnen Piræus ved Athenen, fremtidigt skulle nyde de samme Privilegier, som ere tilstaaede Øen Spra med Hensyn til fri Transit for ufortolbede udenlandske Varer, og som ville vorde udvidede ved den paatænkte nye Toldtaris.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Indenlandske Efterretninger. Tirsdagen den 16de Juni indtraf Hs. Kongl. Høyhed Prinds Christian Frederik ved Middagstid til Fredericia fra Strib, hvortil Hs. Kongl. H. Prinds Frederik Carl Christian var taget sin høje Fader imøde. Ved Havnen modtoges Hs. Kongl. Høyhed af Stadens militaire og civile Embedsmænd og Honoratiores, samt af de eligerede Borgere. Salut fra Fortet og fra tvende udenfor Havnen liggende Skibe forkyndte Landingen. Ved Landgangsstedet var opreist en Æresport med Jndskrivt imod Søen. Et Beltet skiller; det forener!" og imod Staden: Vi hilse Sønnens elskte Fader. Noget derfra modtoges Hs. Kongl. Høyhed af det borgerlige ridende Corps og escorteredes til Aftrædelsesstedet, Palaiet. Nederst i Vendersgaden og op imod Palaiet paraderede de tre borgerlige Corpser: Artilleriet, Jægerne og Jnfanteriet, og lige ud for Palaiet fyenske Jnfanteriregiments Jægercompagni. Strax efter Aftrædelsen gav Hs. Kongl. Høyhed Cour for Embedsmændene, Honoratiores, de elligerede Borgere, og Borgercorpsernes Officerer. Derefter tog Hs. Kong. Høyhed Logis hos Toldinspecteuren, Kammerjunker v. Lorentz. Om Aftenen var Staden illumineret. Næste Dags Formiddag passerede det fyenske Jnfanteriregiment Revne for Hs. Kongl. Høyhed Prinds Christian, som derefter tog de forskjellige offentlige Bygninger og Stiftelser i Øiesyn. J begge Sognekirkerne aflagde Børnene Prøver paa deres Færdighed i fleerstemmig Sang, der vandt Hs. Kongl. Høyheds naadigste Tilfredshed. Om Aftenen var Byen atter illumineret. Den 18de droge Jndvaanerne allerede om Morgenen pyntede til Havnen, hvilket varslede om Afreisen, der ogsaa, under Ledsagelse af Hs Kongl. Høyhed Prinds Frederik Carl Christian, gik for sig Kl. 8, med samme Højtideligheder, som ved Ankomsten. Jmidlertid gjorde Skipper Hans Møller sit med forskjellige Flag udpyntede Skib færdigt til at følge med Kongebaaden, og efterat Stadshauptmanden med Borgerofficererne, Borgermusikken og adskillige Borgere vare stegne ombord, fulgte det med, under afvexlende Musik og Afsyngning af forskjellige Fædrelandssange, lige til Middelfart Skibsbro. Førend de Kongelige Høyheder, Fader og Søn, stege iland her, blev fra Møllers Skib givet en Afskedssalut, ledsaget af et tredobbelt Hurra. Først om Aftenen vendte Hs. Kongl. Høyhed Prinds Frederik Carl Christian tilbage fra dette tre Dages glade Sammøde med den høitelskede Fader.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Odense, den 26de Junii. - Her i Nærheden tildrog det sig i disse Dage, at en Pige, som trak en Abe fra en Gaard til en anden, paa Vejen mødte en anden Pige med et Barn, som Aben foer løs paa og hed nogle Huller i Armen, inden Pigerne kunde forhindre det. Dyrets Eier lod det strax skyde, da han erfarede det Skete.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
I Anledning af den i Nyborg i Aaret 1797 overgaaede Jldebrand skjænkede Hs. Majestæt Kongen Byen allernaadigst en Sum af 20,000 Rd. D. C., paa vilkaar, at denne skulde indsættes i den synkende Fond saaledes, at den ved Oplægning af Renter og Renters Renter i 36 Aar opløb til det stredobbelte Beløb, hvorpaa samme skulde udbetales Byen, for at denne kunde afbetale et Laan af 80,000 Rd., som den bemyndigedet at optage mod Garantie i en af Administrationen for den synkende Fond, udstedt Forskrivning for ommeldte Sum, der paa anførte Maade ved Oplægning udkommer. Disse 36 Aar vare udløbne i forrige Aar; dog den modereerte Rentefond i nogle Aar efter Forordningen af 5te Januar 1813, foranledigede Udsættelse af den oprindelig antagne Tidspunkt, saa at Oplægningen af Renter og Renters Renter først er fuldbragt i Løbet af indeværende Aar. Paa den fra Byen skeete Jndstilling har Hs. Majestæt Kongen under 6te dennes allernaadigst resolveret, at i indeværende Aars 11te December Termin maa fra Finantserne blive Nyborg By udbetalt 80,000 Rbd. Sølv saaledes, at en Kongelig uopsigelig Obligation meddeles for 31,601 Rbd. 37. s. Sølv, da dette Beløb udgjør den Sum, der var oplagt indtil 5te Januar 1813 og de øvrige 44,398 Rbd. 59 s. Sølv contant udbetales, hvorhos allernaadigst forundtes en contant Sum af 3500 Rbd. Sølv, for derved at sætte Byen i Stand, til aldeles at dække det Gjeldsforhold, hvori den staaer ved ovennævnte gjorte Laan af 80,000 Rbd. Sølv. Denne Kongelige allernaadigste Resolution begeistrede alle Tilstedeværende, da Hs. Kongelige Høyhed Prinds Christian Frederik, ved at inspicere Byen den 19de dennes, forinden Høistsamme eftersaae Retsprotocollerne og Communens Regnskaber, paa Raadstuen befalede Byfogden at oplæse denne allerhøieste Resolution, der saaledes kom til almeen Kundskab. Den oprigtige Glæde, hvormed Nyborg Jndvaanere stedse imødesee og festligholde Hs. Kongelige Høyhed Prinds Christians høje Nærværelse her i Byen, steeg til sand Henrykkelse, da dette Anliggende i høieste Grad interesserer Communens financielle Forfatning, og derved Jndvaanernes Velværen. Med rørte og erkjendtlige Hjerter paaskjønne Byens Jndvaanere Hs. Majestæt Kongens faderlige Kjærlighed til Hans Undersaatter, fuldelig erkjendende den høie Naade, hvorved Allerhøistsamme hævede enhver Forlegenhed, Byen havde befrygtet kunde afstedkomme ved Afgjørelsen af dette forviklede Anliggende. Men ogsaa sand og inderlig Taknemmelighed besjæler Byens Jndvaanere imod Hs. Kongelige Høyhed Prinds Christian, den deres fulde Hjerter ej mægtede noksom at udtrykke ved Ord; thi man erkjender tilfulde den formaaende Jver og Varme, hvormed Høistsamme har interesseret sig for denne Sag, og derved bragt samme til et for Byen saa ønskeligt og heldbringende Udfald. Var end ikke forud grundfæstet i Alles Hjerter Forvisningen om, at Prindsens ivrigste Bestræbelser kun har alle Hans Undergivnes sande Held og Lykke til Formaal, vilde alene Hans Virken for denne for Byen og dens Jndvaanere saa vigtige Sag være tilstrækkelig til at vinde Ham alle disses Hjerter, og for stedse sikkre Ham deres Kjærlighed og Taknemmelighed.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Kjøbenhavn, den 26de Junii. Fregatten Bellona, Capitain de Coninck, ankom den 7de Juni om Aftenen til Livorno.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Natten til den 20de Juni indstrandede udfor Fialtring, Ringkjøbing Tolddistrict, Smakskibet Helene, Skppr. B. Rotgers, af og fra Pappenburg ballastet bestemt til Brevig. Folkene ere frelste.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Skonnerten Arnold, Skppr. Grønbeck, fra St. Martin bestemt. til Kbhvn., er ankommen til Hornbeks Bugten. lammist og
Berlingske Tidende, 1835-06-29
I Ugen fra den 20de til den 27de Juni ere her i Staden ægteviede 12 Par, fødte ere 72, deraf 39 Drenge og 33 Piger; døde ere 52, hvoraf 13 Mænd, 17 Qvinder, 13 Drenge og 9 Piger. Saaledes ere 20 flere fødte end døde. De angivne 52 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 6, Betændelsesfeber 3, Brystkrampe 2, Brystsyge 5, Drik 1, Dødfød 4, Forraadnelsesfeber 2, indvortes Svaghed 6, Kopper 1, Krampe 7, Kræft 1, Nervefeber 1, Nyfød 1, Slag 2, Svindsot 8, Vattersot 1 og uanmeldt Sygdom 1. Det Kongelige Theater. – J Morgen Aften opføres: Jean, Skuespil i tre Afdelinger af Theaulon og Signal første Gang); imellem anden og tredie Afdeling: Duet af Rossinis Vilhelm Tell, synges af dHrr. Schwarzen og Walzgalog: Yelva, Drama i to Afdelinger af Scribe, Devilleneve ogDesvergies, oversat af Hr. Th. Overskou. Den mimiske Deel udarbeidet af Hr. Dandsedirecteur A. Bournonville, Musikken, componeret og arrangeret af Hr. Muth Rasmussen; til Slutning: En declamatorisk Spøg af Hr. Th. Overskou, fremsiges af Mad. Larcher. Forestillingen, hvormed Sommer skuespillene for dette Aar ophøre, er forbi omtrent Kl. 10 1/4 Kjøbenhavn, den 29de Junii. Af de med Dampskibet i Gaar Eftermiddag Kl. 6 1/2 og med Posten i Morges Kl. 5 1/4 ankomne Tidender ere følgende de deeltageligste Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Den Preussiske Statstidende beretter nu følgende fra Danzig: "Over den Landing, der i Danzigs Havn skal finde Sted af de Keiserlige Russiske Garder, der skulle bivaane den store Revue ved Kalisch, ligesom ogsaa over den i Danzig paafølgende Ankomst og Ophold af D. D. Keiserlige Majestæter, Keiseren og Keiserinden af Rusland, kan man nu af authentisk Kilde give Efterretning. Troppernes Landing vil, med et nødvendigt Mellemrum af to Dage, gaae for sig den 1ste og 4de August. Foruden de tre Generaler, nemlig General-Adjutant Jslenieff, Commandeur af Garde-Jnfanteriets første Brigade, GeneralMajor Mikouline, Commandeur af Regimentet Prevbrajensk, og General-Major Obraderorch, Commandeur af Grenadeer Regimentet Kongen af Preussen, vil dette Detaschements Styrke udgjøre 6063 Personer, nemlig: 15 Stabs-Officerer, 164 Officerer, 417 Underofficerer, sex Læger, een Auditeur, en Betalingsmester, 294 Musikkantere, 4898 Soldater, No. Tjenestetyender og 260 Militaire Tjenere. Dette Detaschement er afdeelt i sex Batailloner og skal indeholde den ved Valg udtrukne Kjerne af 40,000 Mand Keiserlig Garde." Tropperne erholde kun i Danzig en Rastdag. Efter den foreløbige Bestemmelse vil kun hvergang en Bataillon af dem faae Qvarteer Staden selv. Allerede ere Bestillinger og Logi indløbne af Skuelystne, ikke alene fra Nabostæderne, men selv fra Berlin Den 15de August ankomme D. D. K. K. M. M. Keiseren og Kejserinden af Rusland til Danzig og forblive der to Dage, Fra Posen skriver man, at den forestaaende store Russiske Manøver i Kalisch giver Haandværkerne i Grændsestæderne mangføldig Lejlighed til Erhverv, saaledes er f. Ex. fra Krotschin, alene 30 Murere tingede til at bygge i Kalisch. JaJ Kønigsberg i Preussen faaes den 13de dennes Kl. 10 ½ om Aftenen en Jldkugle. Phænomenets Begyndelse blev ikke seet for nogle mellemstaaende Træers Skyld. Kuglen viste sig omtrent 30 over Horizonten, lidt vestlig for vor Meridian, gik da, i det den sank, østlig og brast omtrent 100 østlig for Meridianen i en Høide af 250. J tilsyneladende Gjennemsnit udgjorde den omtrent to Tommer; Skinnet lignede det af Mars.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Den regjerende Hertug af Nassau er fra Leipzig ankommet til Berlin.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Den 15de dennes er Landsbyen Gross-Wangern ved Winzig, i Wohlauer Kredsen, næsten ganske afbrændt. – Den 13de dennes om Middagen er i Waldau Værtshuset Gaflen-blevet antændt ganske uformodentlig ved en Lynstraale og opbrændt, paa noget Muurværk nær. Et Tordenvejr havde overtrukket Horizonten og udgjød sig med en overordentlig stærk Regn over de fra Waldau halvanden til to Mile bortliggende Stæder Sie gersdorf og Tschirne; til samme Tid foer, ved en næsten klar Himmel, af en Sky, uden en Draabe Regn, en Lynstraale ned paa det nævnte Gjæstgiversteds Skorsteen, slog en Kant af den og antændte Bygningen. Den afdøde Værts atteenaarige Datter, som kogte Kaffe i Kjøkkenet for Gjæsterne, blev af Lynstraalen beskadiget paa den høire Arm, paa Kroppen og begge Benene, og blev bedøvet kastet mod Bagdørren, hvor hun blev fundet og bortbaaret, tilsyneladende livløs; hun kom dog siden efter atter til sig selv, saa at der er Haab om at helbrede hende.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Det nye spanske Cabinet er nu dannet; det er af en langt frisindigere Aand end det hidtilværende Juste-milien-Cabinet. Det er sammensat saaledes: Grev Torreno, Minister-Raadets Præsident og Minister for de udenlandske Anliggender, istedetfor Hr. M. de la Rosa. Hr. Mendizabal, forhen portugisisk Finants-Agent i London, Finants-Minister i GrevTorrenos Sted. Marquis de las Amarillas, Krigs-Minister, istedetfor General Valdes. Hr. Garcia Herreros, Naades- og Justits Minister, i Dehesas Sted. Hr. Alvare, Guerra, Minister for det Jndre, i Medranos Sted. General Alava, forhen Gesandt i London, Marine Minister istedetfor Figuerra. "Journal de Paris melder: En telegraphisk Depesche af 19de d. M. beretter, at Zumalacarregii den 16de er blevet svært saaret i det høire Laar, og har maattet overgive Commanden til Eraso, medens han lod sig bringes til Durango. Den 13de fortsattes endnu Bilbaos Belering. Man ventede Efterretninger fra Valdez, som var paa Marschen for at undsætte denne By. - Jriarte skal allerede den 11te have tilfægtet sig en Fordeel over Carlisterne, ikke langt fra Vittoria. J Spidsen af 600 – 800 Ryttere har han nemlig borttaget dem syv Kanoner. Antallet paa de af ham gjorte Fanger angives forskjelligt, endog til flere Tufinde; dog er dette vel overdrevet. Med Hensyn til Bilbaos Forsvar, da er det ingenlunde fra et engelsk Krigskib man har bragt Kanoner i Land, men derimod fra et spanske-Reyna-Gobernadoren, engelske Søsoldater, skulle dog have været behielbelige ved Transporten. Fra Grændsen lyde Efterretningerne bedre for Dronningens Sag; Christinerne - sagde man nylig - vilde neppe være at bevæge til Kampens Fortsættelse, hvis fremmed Hjelp ikke hurtigt rykkede frem, nu skal deres Feldtraab derimod være: "Jngen Jntervention, Sejr eller Død. – Det, synes dog vist, at paa Esparteros Tilbagetog fra Bilbao til Vittoria ere tvende Batailloner af hans Tropper gaaede over til Carlisterne i Omegnen af Durango. Det var ogsaa nærved, at Pamplona var blevet overrumplet af Carlisterne.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Efterretningerne fra Lissabon naae til den 6te d. M., paa hvilken Dag Staden var rolig. J Combra og Santarem var der forefaldet nogle Uordener, der dog ikke stode i Forbindelse med den sidste Minister-Forandring. Den nye PremierMinister havde i Forening med de andre Ministre offentliggjort et Brev, hvori de love, at opretholde Portugisernes samtlige Friheder, forsaavidt dette kunde stemme med det constitutionelle, Charte. Man fortalte, at Don Miguel siden sin Fordrivelse allerede een Gang incognito havde været i Lissabon og navnlig ved Dronningens Formæling.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
J de engelske Kulminer ved Newcastle er for nogle Dage siden ved en Eruption et saakaldt slemt Vejr en Masse fir Luft, der pleier at samle sig paa visse Steder i disse Miner, sprunget, hvorved 104 Mennester, der arbejdede i Nærheden, alle omkom. Man søgte forgjeves at redde dem; otte Bjergmænd vilde nærme sig dem, men i bevistløs Tilstand maatte de bringes ud igjen af Schachten.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
Amsterdamer=Handelsblad af 23de d. M. erklærer, at det af en antentisk Kilde har faaet den Efterretning, at Rusland, Preussen og Østerrig paa det bestemteste have udtalt sig mod enhversomhelst Jntervention fra fremmede Magters Side i Spaniens Anliggender.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
J Brussel vil man vide, at flere Agenter fra Don Carlos incognito ere ankomne til Belgien og beskjæftige sig med frivillige Hvervinger for dennes Armee. De Hvervede faae de nødvendige Penge til at indskibe sig til England, hvor de skulle forsamles. Om Hvervingen i dette Land for den spanske Dronning tales intet Ord mere.
Berlingske Tidende, 1835-06-29
J Mødet den 20de d. M. i den franske Pairs-Ret var der først Tale om den Anklagede Correa, en født Portugiser, Juli Decoreret, og Hr. Chegaray, General-Procureur under Lyonneser-Oprøret, erklærede, at den Anklagede havde reddet Coureren Souliard, som lignede han (Chegaray) paa det meest skuffende, fra Oprørernes Hænder, da han allerede var bestemt til Døden, og det med Fare for sit eget Liv. Correaafbrød ham med den bemærkning, at han kun havde opfyldt sin Pligt, og at den Anklagede Pradel havde bidraget ligesaa meget til Souliards Redning. Correas Defensor, Advocat Batillon, benyttede Parquettets og Pairernes rørte Stemning over General-Procureurens reddede Contrefaj til strax at foreslaae den Anklagedes Frigivelse. Men General-Procureuren Latonrelle meente, at der var for svære beskyldninger mod den Anklagede, og at Vidnerne maatte afhøres. Skjøndt nu disse, tvertimod deres tidligere Udsagn, erklærede, at der personligt ingen Kjendsgierning var dem bekjendt, hvoraf man kunde slutte sig til Correas Deeltagelse i Oprøret, fældtes dog ingen Domi hans Sag, da Retten har gjort sig det til Pligt, i een og samme Sentents at domfælde alle Anklagede, selv dem, mod hvilke der af Debatterne ei fremgaaer nogen Beskyldning, med mindre Parquettet med Hensyn til denne eller hiin Anklagede vil lade Anklage falde, som Parquettet dog endnu ikke har gjort. Efter Correa skulde den Anklagede Lafond, som man nylig med Magt havde slæbt til Luxembourg tilligemed nogle andre Gjenstridige, forhøres; men han vægrede sig ved at svare og blev stum, endog da General-Procureuren bemærkede, at der med Hensyn til ham handledes, ikke alene om en politisk, men ogsaa om en almindelig Forbrydelse, idet han, som havde været Dragon for Jnsurrectionen, var beserteret fra sit Corps og havde gjort sig skyldig i Plyndring og Tyverier med de andre Oprørere. Vidnerne, der hverken med Hensyn til deres Troværdighed eller Udsagn bleve controllerede af Nogen, da den Anklagede ikke vilde tilstede saadant, deponerede rigtignok i Anklagens Aand. – Dernæst skred man til at afhøre Vidnerne i de Anklagedes Desvoys's, Chagnys og Charles's Sag; disse Anklagede afholdt sig ligeledes fra al Jndblanding 1 Debatterne. Mod Mødets Slutning foreslog General-Procureuren Latourelle, at Correa skulde bringes til et Hospital, hvilket protocolleredes.