JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-10
Paa Landeveien imellem Studsgades Port og Schelbye, Ledet, har min Lærredreng funden et Lommeuhr, som dets rette Eier kan erholde imod dette Avertissements Betaling og en billig Findeløn. H. Svantemann. Bedømmelse i Følge Forordningen af 15 Mai 1810 over følgende Enkekasser : 1) Aarhuus Stifts Præste Enkekasse, stiftet 2) Aarhuus Stifts Degne Enkekasse, oprettet 1776. At man ved disse Kasser intet Hensyn har taget til Alder er vel imod Grundsætningerne for Enkekasser, men er ved de her nævnte ikke af Vigtighed, fordi Sammenskuddet kun er lidet, omtrent i Mark maanedligen; saameget mindre, da man endog i den sidstanførte har fulgt den Grundsætning, at de Jnteressentere, som have de bedste Kaar, betale mere, uden at Enken derfor erholder større Pension, fordi, som man meget rigtig deri anmærker, det dog er lettere at svare et noget større Bidrag af det bedre Levebrød, end et mindre af det ringere. - Der kan i øvrigt ingen Tvivl være om, at disse Casser kunne bestaae, da man følger den Regel, ikke at uddele mere, end hvad der indkommet hvert Aar enten i Renter eller Bidrag. - Den Bestemmelse, at Hovedstolen bestandigen skal forøges og blot Renterne, samt endeel af det aarlige Bidrag skal uddeles til Enkerne, anseer Committeen at være en Urigtighed at følge, naar Enkernes Antal ikke længere voxer; da den ikke er nødvendig for Cassernes Varighed, og altsaa er en Uretfærdighed mod de Pensionnydende. Kiøbenhavn, i den allernaadigst anordnede Committe til at drøve alle private Understøttelses- og Forsørgelses Selskaber, den 29de Junii 1811. Bugge. Wleugel. Collin. Søndergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-10
Auction. Onsdagen den 17de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Enken Maren Rasmusdatter, Spørring, ved offentlig Auction bortsælge hendes sammesteds eiende Selveiergaard, staaende for Ager og EngsHartkorn 6 Td., med tilliggende Korngrøde, nemlig 6 a 3 Tdr. Rug, 16 a 18 Tdr. Byg, 24 Tdr. Havre, 2 Tdr. Ærter, alt i god Grøde. Bygningerne ere for faa Aar siden opførte, og vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, og kan tilligemed Avlet og Høebiergningen, som aarlig er 24 a 26 Læs, strax efter Hammerslag tiltrædes. Til Gaarden er godt og overflødig Tørveskiær, ligesom Gaarden, i alt øvrigt, er af den Beskaffenhed, at den ikke behøver nogen Roes, men bedst ved Øiesyn anbefales. Kongekorntienden er indkjøbt, og følger med Gaarden efter dens Hartkorn. Saasnart Gaarden med Grøde er bortsolgt, sælges Gaardens gode Besætning, af Bester, Kiør, Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver og andet GaardsRedskab, samt endeel Jndboe. Thi ville Liebhaberne behage at give Møde bemeldte Tiid paa Gaarden selv, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjort. Spørring, den 5te Julii 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-10
Placat. Onsdagen den 17de Julii næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver i Nørrejyllands Tøihuus uden for denne Byes Østerport, efter Reqvisition fra Hr. Tøihuuslieutenant v. Torgersen, og i Følge det Kongelige General=Commissariats=Collegii Ordre af 22de f. M., ved offentlig Auction bortsolgt: 79 Stkr. Kuglebøsser med Tilhørende, 75 - Kugleformer, 68 - Krudsmaale, og 41 - Kradsere. Hvilket herved til Liebhaberes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Randers, den 4de Julii 1811. Bendixsen. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-10
Mandagen den 22 Julii næstkommende, om Formiddagen kl. 10 slet, bliver paa Hjortzhøilund i Østerliisberg Herred, foretagen offentlig Auction over afg. Proprietair Thomas, Sechers Stervboe-Effecter, bestaaende af: Guld, Sølv, Lomme- og Stueuhrer, Kaaber, Messing, Jern= og Træefang, Glas, Porcelain, Steentøi, Borde, Stole, Speile, Skatol, Skabe, Kister, nogle sølvbestagne Mærskums Pibehoveder med Rører, 3de Spanskrører, det ene med Guldknap, Sengesteder, Omhænge, Linned, Dækketøi, gode Sengeklæder, Bøger, complet Ridetøi og 1 Hest, med meget mere, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 2den Julii 1811. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-10
Dersom et Fruentimmer af honet Familie, middelaldrende, eller ung, skulde have Lyst til at erholde Plads paa Lands hos en aldrende Enke, flere Mile fra Aarhuus, som ønsker sig et dannet Fruentimmer til daglig Omgang i sin Ensomhed, da behage man snarlig at henvende sig til AdresseContoiret i Aarhuus, med en forseglet Billet, med UdskrifteN. L., hvorfra hun igien giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
(af Statstidenden)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Kiøbenhavn, den 8de Julii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Bekiendtgiørelse. Premier=Lieutenant de Falsen, Commandeur af Dannebrog, har indsendt en til ham af Premier=Lieutenant og Ridder Wigelsen afgiven Rappert, af følgende Jndhold: "Jeg er herved heldig nok til at kunne tilmelde Deres Velbaarenhed Erobringen af den engelske Orlogsbrig the Safegaard paa 10 attenpundige Karonader, 2 sexpundige Kanoner og 1 halvtredsindstyvepundig Mor teer, commanderet af Lieutenant og Commandeur Thomas England, bemandet med 3 Officerer, 1 Secretair, 1 Docter, 2 Styrmænd og 33 Mand. De øvrige af Mandskabet vare afsendte med Priser til Engelland. Da Veiret stillede af i Gaar Eftermiddag Kl. 4, roede jeg ud fra Fornæs med de mig underlagte 4 Kanonbaade og fik Kl. 6 Briggen i Sigte 2 Mile af Land, liggende til Ankers. Jeg giorde strax Jagt maa den, som ikke saasnart opdagede mig førend den lettede og forcerede fra mig; men da vi fik Brise af S. O. Vind, styrede den imod mig i Haab at kunne engagere Kanonbaadene. Lykken begunstigede imidlertid mit forehavende, ikke før var den paa Kanonskud, førend det atter løiede af, og jeg begyndte Affairen med en levende Jld, som uafbrudt vedvarede fra Kl. 8 1/2 til Kl. 17, da Briggen, efter et kjækt Forsvar, meget beskadiget paa Skrog og Takkelage, efterat have 1 Død og 7 Sacede, strog sit Flag og overgav sig til den mig allernaadigst anbetroede Roeslotille. Jeg satte strax Cours med din til Udbyehøi, hvorfra jeg observerede Deres Velbaarenhed kommende mig imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Flotillen har betydelig Skade paa Seil, Takkelage og Aarer, har mistet en Mast, og har 2 Mand saarede; den ene af disse mistede den venstre Arm. Mine Officerers og Mandskabs gode Conduite og Raskhed kan jeg ikke noksom anbefale."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Briggen the Safgaard til Ankers ved Udbyehøi, den 30te Junii 1811. Wigelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt at lade Premierlieutenant og Ridder Wigelsen i Særdeleshed, og de ham ved denne Affaire undergivne Officerer og Mandskab i Almindelighed, i Anledning af denne Erobring, tilkiendegive Sin særdeles Tilfredshed og Tak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Hovedqvarteeret Frederiksberg Slot, den 6te Julii 1811. Bülow, Generalmajor, Hans Majestæts tienstgiørende General=Adjutant og Chef for General-Adjutant-Staben, Commandeur af Dannebrog. Nyeligen convoierede en Division Kanonchaloupper 40 danske Skibe fra Eideren til Elven. Contoien havde haardt Veir med Tordenbyger. Kanonchaloupperne bemærkede 2 fiendtlige Brigger, som laae til Ankers ved Mundingen af Elven, de roede imod dem, men Briggerne lettede, da Kanonchaloupperne kom dem paa 3/4 Miil nær. Kanonchalupperne forfulgte dem til 6 Mile uden for Cur hasen og tog den fiendtlige Mærketønde med sig ind. Til Advarsel for Søefarende bekiendtgiøres at en fiendtlig Brig har udenfor Randers taget en dansk Slup, hvis Mast og Storseil ere satte op som Barkmast og Meson, den har korte Ræer og ligner i Takkelage et østersøisk Skib. Over Skandse=Beklædningen og Gallionen havde den Presenninger. - Bemeldte Brig har ogsaa taget en dansk Baad ved Skagen med 2 Sprødseil og Klyver, liig en svensk Fiskerbaad med røde Lapper i Storseilet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Aarhuus. Onsdagen den 3die Julii holdtes det sædvanlige Landemode i Aarhuus Domkirke, i Overværelse af Stiftets Øvrighed, Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Baron Guldencrone, Storkors, og Hr. Biskop Doctor og Professor Ridder Birch, tilligemed de fleste af Stiftets Provster. - J Provstens for Hatting Herred, Hr. Feiermanns Fraværelse, prædikede den constituerede Provst for Framlev Herred, Hr. Ramsing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
J næste Uge udreiser atter H. H. Hr. Biskoppen paa Visitats i Galthen Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Af Gartner Niels Sørensen ibidem er mig leveret 1 Rdlr. til de Fattige, som en ubenævnt Kone har givet i Mulct for en æreskiendig og ulovlig beskyldning mod Ovennævntes Kone. P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Prædikanterne paa 5te Søndag, efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Frankrig. Skildring af Rigets Forfatning, overleveret det lovgivende Corps den 29de Junii, af Ministeren for de indvortes Anliggender, Grev Montalivet. Mine Herrer, Siden Deres sidste Forsamling, er Riget udvidet med 16 Departementer, med 5 Millioner Jndkomster, med en Kyst af 150 Mile og alle deraf fly Jndvaanere, med et Gebeet, som giver 100 Millioner dende Hielpemidler til Søes. Rhin=, Maas= og Scheldemundingerne ere nu franske. Rigets Grændser gaaer til Østersøen, og da vi staae i saa umiddelbar Forening med Norden, saa er det os let at faae Master, Hamp, Kaaber og alle Søefornødenheder. Vi kan have alt hvad Frankrig, Tydskland og Jtalien leverer til Skibsbygning. Det franske blevne Simplon sikrer os et nyt Samqvem med Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Roms Forening har omstyrtet den modbydelige Skillerumsvæg mellem vore Hære i Tydskland og det sydlige Jtalien, og forskaffet os nye Kyster i det Middellandske Hav, der er ligesaa nyttige og nødvendige for Toulon, som det adriatiske Havs Kyster for Venedig. Denne Forening har endnu den dobbelte Fordeel, at Paverne nu ikke meere ere verdelige Fyrster og fremmede for Frankrig. Man behøver kun at kaste et Blik ind i Historien, for at erindre sig alle de Ulykker som Sammenblandingen af geistlig og verdslig Magt førte over Religionen. Stedse opofrede Paverne deres geistlige Anliggender de verdslige Fordeele. Jkke Henrich den Ottendes Ægteskabskilsmisse, men den hellige Petrus's Pending var det, som adskilte England fra den rommerske Kirke. Det er fordeelagtig for Staten og Religionen, at Paven ikke er nogen verdslig Fyrste, saa er det og Rige ligesaa vigtig, at Kirkens Hoved, Biskoppen i Rom ikke er os fremmed, og at han forener Kierlighed til Religionen med Kierlighed til Fædrelandet i sit Hierte. - Keiseren er i øvrigt vel fornøiet med den Aand som besieler hans Geistlighed. Søemagten. Vi have mistet Guadeloupe og Jsle de France. Det kan ikke nytte at komme dem til Hielp før vor Søemag, er stærkere. Siden Hollands Forening har dette Land skaffet os 10,000 Matroser og 13 Linieskibe. Vi har betydelige Flaader paa Schelden og i Toulon. Vi har mindre Afdelinger af Linieskibe i forskiellige Havne, og 15 Linieskibe befinde sig paa Verfterne i Antwerpen Alt er indrettet der, til at vor Eskadre paa Schelden hver Aar forstærkes med et stort Antal af Krigskibe. J Cherbourg bliver der bygget 2 Linieskibe, og der er saa mange Skibsmaterialier for Haanden, at vi inden Aarets Udgang kan lægge 5 Linieskibe paa Stabelen der. Alle Verfter ere beskieftigede. Talrige Krigskibe bygges i Venedig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Neapolis maae efter forliget have 6 Linieskibe og 6 Fregatter i Aar. Dette Kongerige har dem ei; men Landets Regiering vil overtyde sig om Nødvendigheden af at forbedre denne Efterladenhed. Vor indre Skibsfarts Hielpemidler række til, at vi om faa Aar vil bringe vor Søemagt paa samme Punkt som Fienden o. s. v. Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
I et Aar ere de fleste faste Pladser i Spanien indtagne efter Beleringer som giør det franske Genievæsen og Artillerie Ære. Over 200 Fahner, 80,000 Fanger og over 100 Kanoner ere fratagne Spanierne i forskiellige formelige Fegtninger. - Da Englands Befolkning ikke er tilstrækkelig til at besætte begge Jndierne, Amerika og forskjellige Pletter i dit middellandske Hav, til Jrlands og sine egne Kysters Forsvar, til sine umaadelige Flaaders Udrustning og Besætning, til Mennesketabet i en haard nakket Krig med Frankrig, saa ere mange Omstændigheder for os, og England udsætter sig for sin Befolknings Undergang, hvis det vedbliver Krigen, eller Skiendsel, hvis det opgiver samme, efterat det har indladt sig saa vidt i den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Frankrig har 800,000 Mand under Vaaben, og hvis en nye Magt af nye Armeer trækker til Spanien, for at bekiempe den evige Fiende, saa blive 400,000 Mand og paa vore Kyster og Grændserne, for at tile hen, hvor samme trues, og til at forsvare vore Rettigheder. Det faste Lands System, undergraver de engelske Finantsers Grundvold. Alt taber dens Cours 33 Procent af 100de. Dens Plantesteder ere uden Hielp, dens Fabriker lukkede. Dette System fulgt i 10 Aar, og Englands Hielpemidler ere tilintetgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Den Keiserlige Skats Velstand berver ikke paa Verdens Handel. Over 900 Millioner, som ere tilstrækkelige til at bestride Rigets Udgivter med, ere følgen af naturlige directe og indirecte Paalæg. England bruger til sine Udgivters Bestridelse 2 Milliarder, og dens Jndtægter forskaffer dem kun en Trediedeel deraf. England maae i hvert Krigsaar laane 8 Millioner; det vil blive i 10 Aar 8 Milliarder. Men hvorledes lader det sig tænke, at det kan taale en Forhøielse i Paalæggene aarlig af 400 Millioner, til at bestride Renterne med. Dette er det samme som om faa Aar ikke at have andet Hielpemiddel end en - Bankerot. Vi ere i det 4de Aar af den spanske Krig, men Spanien vil, om det ikke skeer førend efter nogle Feldttoge, blive overvunden, og Englænderne fordrevne derfra Regieringen ønsker Fred, men den kan ikke blive sluttet, saalænge Englands Anliggender ledes af Personer, som deres hele Liv igiennem har erklæret sig for den evige Krig. Hvad vilde en saadan Fred være for Frankrig, Efter 2 Aars Forløb vilde Englænderne igien anholde vore Skibe og ødelægge vore Handelstæder; den vilde kun være fordeelagtig for England, som igien vil finde en Udvei for sin Handel, der ville forandre Continentalsystemmet. Det er ingen anden Borgen for Freden end vor Flaades Tilværelse. Naar vi har 150 Linieskibe kan vi med Sikkerhed slutte Fred, og dette Antal kan vi have om kort Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
General Suchet melder fra Leiren ved Tarragona under 13 Junii, at Fortet Francoli er indtagen ved Storm, og Løbegravene, uagtet den mordiske Jld, aabnede for Tarragona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Efter en i Moniteuren meddeelt Liste over den engelske Hærs Fordeling i Portugal under Lord Wellington, at 3die Maii, bestod samme af 30,800 Mand under Vaaben, hvoraf 10,000 stod i Estremadura, og 20 800 i Egnen af Almeida. Armeens virkelige Antal beløb sig til 35,900 Mand, hvoriblant 4,900 Ryttere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
England. (af Moniteuren.) Lissabon, den 8de Junii. Badajoz har endnu ikke overgivet sig. Man troer at befalingsmanden vil holde sig længe, i Haabom Hielp. Bombardementet vedvarer. Befalingsman en et flere Gange bleven opfordret, men han har svaret, "Jeg og min brave Besætning vil forsvare os saalænge som een Steen ligger paa den anden." J Gierningen holder han sig brav; thi man maae selv lade Dievelen vederfares den ham tilkommende Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Feberen som hersker her, har ved den sig nærmende Hede tiltaget. Landet her er usund. (Mere i Morgen Avisen.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
J den 1001 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 21. 56. 76. 52. 37.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Bekiendtgiørelser. Den aarlige Gave af Aarhuus Bye til danske Søemænd i engelsk Fangenskab have vi undertegnede for Halvaaret fra 1ste Novbr. 1810 til 1ste Mai 1811, under sidstafvigte 28de Junii oversendt Hr. Justitsraad Smith, Chef for Søe-Etatens Commissariats=Contoir i Kiøbenhavn, med 380 Rdlr. 24 s., og for samme modtaget saadant Beviis: "Ærbødigst erkiendes Modtagelsen af de 380 Rdlr. 24 s., som mine Herrers Høistærede af 28de f. M. bragte mig til vore uheldige Landsmænd i engelsk Fangenskab. Kiøbenhavn, den 6te Julii 1811. ærbødigst Smith. Til de Herrer Bechmann, R. Malling, C. Schmidt, Studsgaard, S. J. Schmidt og H. Beck i Aarhuus. Hvilket vi herved have den Ære at bekiendtgiøre denne Byes respective Jndvaanere til behagelig Underretning. Aarhuus, den 10de Julii 1811. N. K. Bechmann. R. Malling. C. Schmidt. Studsgaard. Søren J. Schmidt. H. Beck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Søndagen den 14de Julii 1811 opføres paa det dramatiske Selskabs Theater i Aarhuus: En stor Symphonie. Digt af Hr. Prof. Ochlenslæger. En Obligat-Concert. Manuskriptet, Skuespil i een Act af Ferdinand Ochsenheimer, (hvilket sidste udføres af det dramatiske Selskabs Medlemmer) og Oldingen, Digt af N. T. Bruun. - Billetter a 2 Rdlr. Stykket, kunne behageligen afhentes hos Hr. Byefoged Schumacher. Hvad Enhver behager at give mere, modtages med Taknemlig: hed, ligesom samtlige Contribuenteres Navne vorde antegnede. Indgangen aabnes Kl. 6 1/2 og Begyndelsen skeer præcise Kl. 7. Aarhuus, den 11te Julii 1811. H. C. Knudsen, Kongelig Skuespiller og Dannebrogsmand, Torsdagen den 25de Julii førstkommende, Kl. 2 Eftermiddag, og paafølgende Dag, lader Hr. Oberstlieutenant v. Ebell udi Hr. Kiøbmand Jsaac Davidsens Gaard paa Vestergade, ved offentlig Auction bortsælge sin ikke ubetodelige Jndboe, bestaaende af Sølv, Kaaber, Tin, Messing, og Jernfang, samt Chatoller, Dragkister, Speile, Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Lagner og Dækketøi, med videre, hvorover trykte Cataloger er at faae nogle Dage forinden Auctionen hos Kiøbmand Røgind. Aarhuus, den 14de Juli 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Herved advares alle og enhver baade Inden og Udenbyes ikke at betroe min forrige Hustrue Elisabeth Christensdatter noget paa vil tage Skade for Hiemgield, da jeg ikke betaler for hende, eftersom vi nu lever separeret fra Ægteskab. Aarhuus, den 11te Julii 1811. Niels Alling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Skipper Børre Andersen agter sig herfra til Kiøbenhavn om 8 a 10 Dage, han medtager Sendegods og Passagerer; den er beliggende paa den nordre Side i Havnen hvor man behagelig vilde melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Tirsdagen den 23de Julii og følgende Dage, bliver ved Auction paa Fridericia Raadstue bortsolgt, det af Kaperfører Niels Nielsen, med Kaperluggerten Carolina Marie, hertil opbragte og priisdømte Skib, Galeasen Josephine Carolina kaldet, drægtig 30 preussiske Læster, og sammes indehavende Ladning, bestaaende af : 150 Tønder Newcastler Smedekul 24 Tønder skotske Sild. 48 Fierdinger malet engelsk Sennup circa Netto 914 Pd. 4 Foustager Stempelblaat - Brto 5000 -- Mineralguult - - 850 - 4 Mennie 17 - diverse Sorter Hagel - - 5800 - 3944 Pd. Campesche 8034 Pd. Fustik, circa 1470 Dusin flade Tallerkener 365 - dybe Dito, 121 Stkr. Kammerrotter, 404 - Kruse, 139. - Vandkander, 960 - Saltkar 290 - Peberdaaser, 216 - Sennupskrukker 283 - diverse Sorter Salatfade, 257 - flade ovale Fade fra 8 til 17 Tommers Størrelse. 82. - dito dito Dito fra 10 til 17 Dito Dito 39 - runde Boller 119 - diverse ovale et runde Tariner 98 - sorte Theepotter, 223 - dito Sukkerdaaser, 39 - dito Kaffekander 5 - dito Melkekander, 2de smaae Jernkanoner pog 86 Pund 1 Foustage med Tiære. 1 Anker med en Slump Tran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Endeel ledige Steentøis=Kurve og Foustagier, samt noget beskadiget Steentøi. De trykte Cataloger kan nogle Dage forinden Auctionen. bekommes hos undertegnede, der tillige foreviser Ladningen. Fridericia, den 8de Julii 1811. B. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Tvende Værelser, som ere meublerede, et lidt og et mindre, er til Leie i St. Olufs Marked. De kan og faaes til bestandig Leie enten samlet eller særskildt. Anviisning gives af Tørsleff paa Badstuegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Paa Fryssendahls Mark staaer til Salg, 80 Stkr. svære og fede Stude, hvorom handles med Schytte, Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Paa Sophiendahl er 6 nye Klæde Vævestole underhaanden tilkiøbs. Giesing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
En Stue med Sovekammer i Nærheden af det store Torv, er at faae til Leie i forestaaende St. Olufs Marked. Anviisningen giver Mads Kaae. Tobaksplanter, 24 s. Hundrede, og hvid Vaskesæbe, 4 Mk. Pundet, bekommes paa Middelgade hos P. Grarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Gode Øl=Eftte kan faaes paa Badstnegade hos Tørsleff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Gode førrede Kirsebær er at bekomme hos Jørgen Kiers gaarde Sønner paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Et Gaardsarl med Afgrøde, er tilkjøbs, hvorpaa er saae 9 Tdr. Havre, 13 Skp. Byg, desuden avles et Læs Høe, det virkelige Maal og Beliggenhed forevises af Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
En troe og skikkelig Pige kan strax faae Condition hos et Par eenlige Personer i Maanedviis eller til November Maaned. Adresse-Contoiret giver nærmere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-12
Fredagen den 19 Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, formedelst indtruffen Dødsfald, ved een eneste Auction udi Hjortvang Bye i Linnerup Sogn, Wrads Herred, absolut bortsolgt: 1) Den Gaard i bemeldte Hjortzvang som Søren Marcussen, pidtil har beboet, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb. med Kirkekorn og Qvægtiende af samme. I Gaardens Eiendomme er saaet 5 Tdr. 4 Skpr. Rug, 4 Tdr. Byg, 22 Tdr. Havre og 4 Tdr. 6 Skpr. Boghvede, samt lidet Hør og Hamp, der alt staaer i bedste Grøde, Høeavlingen er 20 a 24 Læs, og dens Bygninger, som bestaar af 44 Fag, ere vel vedligeholdte. 3) En Engparcel, beliggende udi Tørringkiær i Tørring, Sogn, Hartkorn Ager og Eng 3 Fdkr. 2 1/3 Alb., hvorpaa kan aples 10 til 12 gode Læsser Høe. og 3) Stervboets betydelige Ind- og Udboe og Besætning, bestaaende af Sengeklæder, Fruentimmer Gangklæder, Kister, Borde, Stole, Kaaber og Messing Kiedeler, Jern- og Træetøi, 4 gode Heste, 12 Stkr. Fæekreature, endeel Faar og Lam, 1 Sviin, nogle Biestader, 3 Vogne, 2 Plove, Harver og øvrige Gaardsredskab, samt nogle Tønder Korn. Gaarden og Eiendommene modtages strax, og forevises forinden af bemeldte Søren Martussen. Brædstrup, den 6te Julii 1811. C. M. C. 6 Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-13
Bekiendtgiørelser. Natten til den 25de f. M., fristede Gaardmand Niels Nielsen paa Greis Mark, under Weile Amt, den haarde Skjebne, at Lynilden slog ned i hans Gaard, hvorved samme ikke allene reent afbrændte, men tillige 2de Kiør, samt den meste Deel af hans Jndboe; ligesom ogsaa slette Mennesker - medens der blev reddet den Smule som kunde reddes - har af en Dragkiste frastiaalet ham 60 Rdlr. Denne redelige Bondemand, med Kone og Børn, er saaledes fra nogenlunde Velstand, bragt i en kummerlig Forfatning. J Tillid til det ærede Publikums mod flere Nødlidende, i disse trykkende Tider, udviste Godmodighed, vover vi Undertegnede her i dette offentlige Blad at giøre samme opmærksom paa denne for dets Hielpelyst værdige Gienstand, og beder at denne Familie maatte skienkes lidet af det meget der anvendes til Luxus og Gammen. Sikkerlig vil Giverne ikke i Evigheden blive ubelønnede derfor. For de Gaver som maatte indkomme til bemeldte nødlidende Familie - hvilke vi ligeledes beder enten maatte tilstilles Udgiveren af dette Blad, Hr. Bogtrykker Lund, eller os - skal vi redeligen og uegennyttigen aflægge offentlig Regnskab. Weile, den 5te Julii 1811. Christensen. Daugaard paa Amts-Contoiret. paa Post-Contoiret.