Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-11-04
Om Frygt ved Tordenvejr. et er en evig Sandhed, at Menneskets Hjerte er en trodsig og forsagt Ting; og hvad man meest maa undres over, er, at det trodser de nærmere og vi melige Farligheder, og ved fraværende og usandsynlige skjælver det. Paa den farligste Aarets Tiid og med forvoven Diærvhed vover Mennesket sig paa Søen, omendskiønt dette Elements Troeløshed er ham bekjendt, formedelst den bedrøvelige Undergang af saa mange Skibe, som hvert Aar forgaae. Mennesket boer og sover roelig ved de ildsprudende Bjerges Fod, om de end oven fra skjule ham med Jld floder, og neden under ham kunde aabne sig og opsluge ham. Forsætligviis tillukker. han sine Øine imod egen Erfaring og Historiens Fortælling, og hielper sig med den uvisse Trøst, at han betids nok skal kunne mærke Ulykken og undvige for den. Soldaten gaaer modig imod de plantede Kanoner og det hele fiendlige Skyds, styrter sig i Feltslaget, hvorvel han mange gange har seet Tusinde at falde ved sin høire og Tusinde ved sin venstre Side. Men neppe drager et stærkt Tordenver op paa Himlen, saa blegner Soldaten, Joklafields Naboe skjælver og Matrosen beder. Hvoraf reiser sig denne Frygt hos Folk, som efter al Anseelse agte deres Liv for intet, da det dog er det eneste, som de kunne miste? Hvoraf kommer det, at Fornuftige, som meget vel kjende Tordenens Egenskaber, tage i denne Angest deres Tilflugt til Hielpemidler, som intet mindre end ere det? At de kryde i Skjul i mørke Kamre og dybe Kjoldere, for hisset ikke at see Lynet, og der ikke at høre Tordenen. Ret ligesom at Mørkheden og en Kielder, om den endog var brandfri og bombefast, vare i Stand til at værge for Lynilden. Sandelig, denne Frygt kan ingen anden Aarsag have, end det Jndtryk, som de Begreb om Torden, man i spæde Ungdom har faaet, har gjort paa deres Siæl. Jntet er sædvanligere, end at Mødre, Ammer og Barnepiger, naar det tordner, sige: at den kjære Gud er vred, eller og at det er et forskrækkeligt Guds Vejr; at de, som helstobande, bryde ud i denne og andre lige Talemaader: Jesus Christus Kors o. s. v. Ja, om end Mødrene eller Barnepigerne ere kloge nok, ikke at sige dem saadant, saa see Børnene dog øiensynligen og tilfulde deres Banghed, og at der maa være noget frygteligt eller nogen Fare for Haanden, som man vil dølge for dem. De frygte sig altsaa med dem, uden at vide Aarsagen dertil, og hvorfor man frygter sig, ret ligesom en Soldat, der møder en Hob flygtende Kammerater, flyer med dem, uden at bekymre sig om, hvad enten de forfølges eller ej, ligesom Pøblen paa Gaden, naar de see tre eller fire løbe, løber med, uden at vide hvorhen. Denne saa til og igjentagne Medfrygt gjør det omsider til en Vane hos Børnene, og de frygte sig i Alderdommen for Tordenvejret, aleneste fordi de i deres Ungdom have frygtet sig for det; thi Vanen er den anden Natur. Hvor vanskeligen deslige i Ungdommen indgroede Begreb og antagne Vaner ere at udrydde, seer man i den Frygt for Spøgelser og Mørket, som har reist sig hos dem i Ammestuerne, saa at undertiden forstandige Folk ikke aldeles har kunnet bare sig derfor, naar de i Mor ket har gaaet alene forbi Kirkegaarde, Rettersteder og tykke Skove. Naar jeg siger til en Frygtagtig: Vær ei bange! saa er det ligesaa forgieves, som om jeg vilde sige til en, som har Koldesygen: Frys ikke! Thi Frygten er Siælens Feber, og den lader sig ikke undertrykke, naar Faren er der, eller naar den formodes at være der. Jeg vil altsaa ikke forlange af dem, som zitre ved et Tordenveir, at de ikke skulle frygte sig, thi dette er umueligt for dem; men jeg vil kun til deres Tilfredsstilling vise, hvor ringe den. Grad af Rimelighed er, at de skulle komme til at staae i Fare for, at miste deres Liv, deres Sundhed og deres Gods; thidisse Ting ere det dog, hvorfore de frygte. Lad os antage, at paa en Qvadratmiil, i og om en stærk beboet Stad, opholder sig 200000 Mennesker. Vi ville fremdeles antage, at af 10 Tordenveir, som drage op over denne Qvadratmil, eet Menneske dræbes af Lynilden, og een Bygning antændes eller beskadiges, saa forholder sig hans Fare, at Slaget skulle ramme ham, som 1 til 2 Millioner, og at den skulle ramme hans Huus (naar jeg paa Qvadratmilen antager 25000 Bygninger, smaa og store, Boder, Sale, Stalle og Lader) som 1 til 25000, Er denne Proportion. vel at regne for meer, end en blot Muelighed Og dog alligevel er denne Beregning. endnu for liden.