JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Kammerherre og Amtmand Rosenkrantz, som desuden giver betydelige Bidrag til Frederikstads Fattigkasse og Forstadens Skole, har nylig ladet uddeele en Deel Fødevarer imellem 68 trængende Familier i Forstaden. - Kjøbmand O. Guldbrandsen og U. Lowum have nylig kjøbt 300 Tønder Byg, som de udsælge i smaa Partier for Jndkjøbspriis. De have overladt endeel deraf, uden at modtage nogen Betaling, skjønt den blev dem tilbuden. - Ved Amtmand Sommerfelds Foranstaltning er det Magazin, hvoraf Kherre og Oberst v. Staffeldts Brigade forsynes, bleven betydelig forøget med Levnetsmidler, sammenskudte saavel af Embedsmænd, som den største Deel Bønder i Christiansamt, endskjøndt disse ikke have havt større Forraad deraf, end der agtedes fornødent til deres egen Huusholdning. Foruden det, der saaledes allerede er leveret, nemlig 40 Læs, bestaaende af Meel, Gryn, Brød, Flesk og Smør, kan der, efter Amtmandens Skrivelse til Regjeringscommissionen, endnu ventes en betydelig Deel leveret til dette Magazin. – Raadmand og Byfoged Dahl har ladet uddele over 200 Par Sko og Strømper, foruden Drikke= og Spisevarer, blandt den bevæbnede Landalmue og Landværnet. – – Da der gives et Slags Svenske Fiskerbaade, der kaldes Rokke baade, og som ere saa stærkt bemandede, at de endog i Fredstider kunne forurolige Coffardieskibe, saa har Regjeringscommissionen for Norge befalet, at Svenske Fiskerbaade, der have en Besætning af flere end 4 Mand, ikke ere indbegrebne i det Leide, som Plac. af 14 April giver. - Da Fienden nærmede sig Frederikshalds Grændser saa meget, at Byen var udsat for Fare, blev ved Raadmand Dahls Medvirkning og gode Foranstaltning et Corps af 78 Mand af Tistdalens Beboere oprettet. Fra den Tid af have 18 Mand af dette Corps hver Nat været brugte til Patroullering i Forening med Piquetet paa Bjørnestad, og ofte været samlede i 24 Timer og længer. - Prinds Christians frivillige Jægercorps i Frederikshald har siden Fiendens Jndfald i Enningdalen hver Nat patrouilleret med 15 Mand og 1 Officier. Hele Corpset har adskillige Gange været 3 til 4 Dage samlet og i Forening med Regimentets Detachement gaaet Fienden i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Udtog af en Skrivelse fra Bergen, dateret 17 Maji 1808. Det sidste Halvaar har her udmærket sig ved adskillige sjeldne Naturbegivenheder. Vaarsilden, som her ei er seet i 26 IIII Aar, har vi nu havt saa overflødig af, at vi kunde have saltet 80,000 Tønder til Udførsel, dersom Conjuncturerne havde været gunstige. Det andet Fiskerie har heller ikke været slet, saa at man faaer saa meget levende Fisk for 8 Skilling, at fire til sex Mennesker fuldkommen kunde mætte sig derved. Sommersilden, som her ei pleier vise sig førend sidst i Julii eller først i August, er begyndt for mere end 14 Dage siden, men Kjøbmændene kan intet salte, da en Tønde Salt koster 8 Rigsdaler, circa, og er lidet at bekomme, og Afsætning af det Tilvirkede ei heller var at vente. Saaledes har vi godt Kjøb paa Sild og Fisk af alle Sorter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Smør og Kjød er heller ikke dyrt, det første 16 a 18 Skill. Pundet, det andet 8 a 9 Skill.; kun Kornvare og Speserier ere dyre. Rugen koster 12 Rdlr. Tønden, og er vanskelig at erholde; Byg 8 a 9 Rdlr.; Raffinade 1 Rdlr. a 7 Mk. Pundet; Sirup er ei at faae. - Blandt andre Sieldenheder havde vi for nogle Uger siden Besøg af en Hvalfisk, der havde forvildet sig ind paa en Bugt her nær ved Byen, kun 1/4 Miil herfra, hvor Byens Jndvaanere af begge Kjøn i fire Dage havde det Skuespil, at see ham svømme omkring i Bugten, og vælte sig i Vandet. Der blev gjort Jagt paa ham, deels med Riffleskud, deels med Harpuner, men Natten til den femte Dag havde han den Lykke, at undkomme, da Anstalterne, man havde gjort, for at spærre Udløbet for ham, vare utilstrækkelige. - Foraaret er her allerede begyndt med mild Regn og taalelig Varme samt sydlige Vinde, som og er en Sjeldenhed her paa denne Aarets Tid, da vi gjerne pleier at have kolde Nordenvinde. ligge til St. Hansdag, og derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Aalborg, den 7 Junii. Caper-Capitain Kock her af Byen blev ved sin sidste Udseiling stærkt blokkeret ved Hals af en Engelsk Fregat, en Cutterbrig og en Cutter=Slup. Ofte bestemte han sig til at gaae ud men Grundenes Farlighed forhindrede ham. Endelig seilede bemeldte Blokade Skibe Nord paa og Kock benyttede Leiligheden og søgte over under Sverrig. Her laae han 2 Dage var flere Gange inde og besaae de Svenske Skjærgaarde, uden at treffe andet end nogle Fiskere, som antoge ham for en Svensker. Ved Udseilingen blev Kock tilbagetaget i Skjærene af en Engelsk Cutterbrig. Da denne vendte ud efter igien blev han en Convoy-Flaade vaer til Luvart for Briggen, som han krydsede op under, og fratog samme et baglastet Barkskib paa 160 CommerceLæster, kommende fra London og hjemmehørende i Danzig. - Saa meget behageligere var Capitain Kocks uventede Hjemkomst, da Rygtet allerede i flere Dage havde sagt ham skudt i Grund af to - En Dansk Skonnert pas Svenske Capere. serede jydske Vallen den 4de Maji. Saavidt man kunde skjønne, var det Caper-Capitain Wulffsen, der en Tid har lagt ved Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Den Luftballon, som efter de Fyenske Aviser skulde gaae over Beltet fra Korsøer, er rigtig bleven afsendt af Hr. Studiosus Colding, men er hidindtil ikke bleven fundet i Fyen, hvad enten den aldeles ikke er kommet der til Landet, eller og har taget en anden Tour. Hr. Colding er nogen Tid efter selv reist over til Fyen, og har derfra ladet en Ballon opstige med et Brev til Hs. Majestæt Kongen. Begge Deele ere lykkelig ankomne til Sielland, og Brevet er strax afsendt til sin høie Bestemmelse. Man seer heraf, at denne Communicationsmaade er muelig, og at den med Held lader sig anvende, naar en streng Blokade finder Sted, for i nogle Minuter at bringe Efterretninger fra en Øe til den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
J Forgaars sprang et velklædt Fruentimmer, i Stadsgraven ved Vesterport for at drukne sig. Ved Hielp af en liden Baad, som fandtes i Nærheden, blev hun trukket op af Vandet og bragt hen til een af de nærmeste Barbeerstuer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Det hedder, at Oberst Staffeldt har indtaget et Svensk Batterie med Storm, og at General Armfeldt derfor har maattet trække sig østlig tilbage med sin Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Den 9 Junii om Eftermiddagen Kl. 3 1/2 kom en Engelsk Transportslaade, som længe ved Malmøe havde oppebiet en gunstig Vind, seilende igjennem Flinterenden, under Convoy af 67 Fregatter, Brigger og mindre Krigskibe. 23 af vore Canoneerbaade, 8 Chalouper og Skytprammene Kjæmpen og Sværdfisken, som havde lagt sig over Renden, aabnede en Fægtning, og Jlden blev snart almindelig hele Linien igjennem. Den fiendtlige Orlogsbrig Turbelent, Capit. Wood, paa 14 Canoner, maatte strax stryge. Men Vinden var Fienden gunstig, og hans Skibe fortsatte derfor deres Kaas. Men henimod Kl. 6 1/2 blev det stille, og uagtet de fleste Skibe allerede vare forbi, satte vore Canoneerbaade dog efter dem, toge 12 og brændte 5 deraf. Canonbaadene vedbleve at forfølge de fiendtlige Skibe indtil Kl. 11. Mørkningen tvang dem til at vende tilbage og at forlade den ilde tilredte Fregat, som ellers sikkerlig vilde have faldet i deres Hænder. Kun en eneste af vore Canonbaade fik en Kugle, som endnu sidder i den, og en Engelsk Bombe slog det Halve af en Jolle, som fulgte med en Canonbaad. 84 Fanger, hvoriblandt 3 Fruentimmer, 2 Svenske Lotser og nogle Engelske Marinere, bleve førte til Kjøbenhavn, under en Bedækning af 20 Ryttere og 30 Liv jægere. Paa vor Side havdes ingen Saarede Fiendens Tab maa ikke være ubetydeligt, da man allene af Orlogsbriggen udkastede 7 til 8 Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Hs. Maj. Kongen var tilstede paa Dragøe under hele Fægtningen, og tog først derfra Kl. 1 om Natten. Da Adjutanten bragte Efterretning om vor Erobring, raabte de mange tilstedeværende Tilskuere tre Gange Hurra. Et af de brændte Skibe havde en Ladning inde, som bestod af Caffe, Jndigo, Cassimir, Uhre &c., af Værdie 3 Tønder Guld. Det havde strøget 3 Gange, men hver Gang det begyndte at blæse op igjen, satte det Seil til General-Adjutant Command. Capit. v. Krieger er til Belønning for sin udviste Tapperhed som Flottillens Anfører bleven udnævnt til Commandeur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Videnskabernes Selskabet har tilkjendt Hr. Dr. L. S. Wedel Simonsen den for den historiske Opgave for 1807 om Østgothernes Cultur m. v. udsatte Belønning af Selskabets Medaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Udenlandske Efterretninger. Skibsrederne og Assecurandeurerne i Hull, som ere interesserede i de af de Danske anholdte eller tagne Skibe, have ansøgt hos den Engelske Regjering om at faae Erstatning af de Danske Prisers Beløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Den 10 Maji afgik Expeditionen under General Moore og Admiral Keats fra Yarmouth til Østersøen. Den bestaaer af flere end 200 Transportskibe og escorteres af en Sluppe og 4 Canon baade. Generalen og Admiralen befinde sig hver paa et Linieskib paa 74 Canoner. - Endnu en anden Expedition skal, som det hedder, bedre hen afgaae til Østersøen, under Arth. Wellesleys og General Beresford. Den skal føre 20000 Mand Det Spanske Flaade i Cadix., under Admiral Apodacas Anførsel, har havt Levnetsmidler inde for 3 Maaneder og laae, ligesom den Franske under Adm. Rosselly, seilfærdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Maaden, hvorpaa man behandler de Danske, sagde Lord Sidmouth d. 7 Maji i Overhuset, er en Skam for vor Regjering. Blandt 320 Danske Skibe, som ere blevne anholdte i eller bragte til vore Havne, findes mange, som i største Troskyldighed ere komne til vore Havne, førend der endnu i ringeste Henseende var tænkt paa et Brud med Dannemark. Ogsaa disse Skibe har man prisdømt og erklæret Mandskabet for Krigsfanger. En saadan uretfærdig Adfærd vanærer den Brittiske Caracteer, og jeg foreslaaer, at restituere saadanne Skibe og sætte Mandskabet i Frihed. Lord Erskine og Ellenborough understøttede Lord Sid mouths Forslag, men det blev, efterat Lord Cantsleren og Lord Hawkesbury havde talt derimod, forkastet med 37 Stemmer mod 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Gazetta Rom. indeholder følgende vigtige Beslutning angaaende Paven, udstædt i St. Cloud d. 2den April: Vi Napoleon &c. &c. J Betragtning af, at Roms timelige Souverain bestandig har vægret sig ved at erklære Engellænderne Krig, og med Kongerne af Jtalien og Neapel at bidrage til Halvøen Jtaliens Forsvar; at begge disse Rigers og de Jtalienske og Neapolitanske Armeers Tarv fordrer, at deres Forbindelse ikke afbrydes ved nogen fiendtlig Magt, at Carl den Store, Vor høie Forgjænger, har foræret de Lande, Kirkestaten bestaar af, til Fordeel for Christenheden, men ikke til Nytte for vor hellige Religions Fiender, saa have Vi, efter den af det Romerske Hofs Gesandt under 8 Martii hos os indgivne Begjering om Reisepas er bleven tilstaaet, besluttet og beslutte herved: 1) at Provindserne Urbino, Ancona, Marcetata og Cammerino skulle nigienkaldeligen for bestandig forenes med Kongeriget Jtalien. 2) Benævnte Lande skulle d. 11 Maji tages i Besiddelse og Rigets Vaaben opslaaes. 3) Paa samme Tid skal Napoleons Lovbog, bekjendtgjøres, og denne Lovbogs Bestemmelser faae fra 1 Junii af Lovskraft. 4) De paa ovenanførte Maade forenede Provindser skulle udgjøre 3 Departementer, der saavel i administrative som udiciale Henseender skulle organiseres efter Rigets Love og Forordninger. 5) J Ancona skal være en Appellations- og Handelskammer, i Sinigaglia et Handelskammer. Der indrettes paa beqvemme Steder første Tribunal-Jnstancer og Forligelses=Commissioner. 6) Disse 3 nye Departementer skulle danne en Militair=Division, hvis Hovedstad er Ancona. 7) Vor elskede Søn Vicekongen er givet Myndighed til dette Decrets videre Fuldbyrdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Fra Yarmouth skrives under d. 6 Maji. De Canoneerchalouper, der skulle følge med Expeditionen, ere omtrent paa 30 Tønder og føre en 18pundig Caronade. De stikke 3 Fod 9 Tommer dybt og have 28 Aarer. - Den Engelske Magt i Østersøen bestaaer nu af 7 Linieskibe, 5 Fregatter og a skillige Canoncerchalouper. Russerne kunne formedelst Jsen endnu hverken gjøre nogen Bevægelse eller sende flere end 12 Linieskibe i Søen. De Svenske have 5 Linieskibe, 6 Fregatter og 5 Canoner Brigger, der krydse paa Høiden af Rügen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Et Engelsk Cartelskib med 7 Franske Capitainer ombord, der havde Engelske Passer til deres Tilbagereise til Frankrige, var afgaaet fra Plymouth for at løbe ind i Morlaix. Men da det nærmede sig Kysterne fyrede Batterierne paa det. Men desuagtet vilde Capitainen dog begive sig i Land med sine Papirer. Man tillod ham det ikke, og befalede ham strax at stikke i Søen igjen, dersom han ikke vilde bores i Grund af Batterierne. Han maatte vende tilbage med sine Franske Krigsfanger, og man vilde ikke engang modtage et Brev fra disse, uagtet det var adresseret til den første Øvrighedsperson i Mortair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Fredsførsten befinder sig nu med hele den Kongelige Familie i Fontaineblean J.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Fra d. 9de til 12 Maji have de fornemste Personer i Spanien og dets Hovedstad hyldet Storhertugen af Berg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Engellænderne have, efter Breve fra Bordeaux, taget den lille Øe Deseade ved Guadeloupe, hvor de ankom med 6 Krigsskibe. Den ubetydelige Besætning af 70 Mand, der med 7 Canoner befandt sig paa Eilandet, forsvarede sig i Begyndelsen, men maatte tilsidst dog give efter for Overmagten. Jndvaanerne maatte aflægge Neutralitetseden. Engellænderne have ikke efterladt sig der Tropper, men blot 2 Krigsskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Den Stockholmske Tidende indeholder Viceadmiral Cronstedts Beretning om Swegborgs Overgivelse. Fæstningen blev beskudt med Bomber og gloende Kugler, men den Skade, der tilføiedes, var ikke saa stor som man havde ventet. I Officier og 5 Gemene af Garnisonen bleve dræbte og 32 saarede. Men formedelst de overordentlige 2) En Flekke i Isle de France med et Kongeligt Lystslot. J Aaret 1679 blev her sluttet en Fred mellem Dannemark og Frankrige. Strabadser Tropperne have udholdt, var de Syges Tal indtil Enden af Martii 516. Paa den Tid var en Trediedeel af Krudtet forbrugt. Til Slutningen siger Viceadmiralen: Naar Kongen overveier, at Fæstningen var i en ufuldkommen Stand, at den om Vinteren, hvor den fra alle Sider kunne angribes, kun var istand til at gjøre en meget svag Modstand, at dens Værker ere saa vidtløftige, og forholdsviis kun havde faa Tropper til sit Forsvar, saa haaber han, at Hs. Maj. ikke vil misbillige et Skridt, som han, skjønt ugjerne, har anseet for Pligt at gjøre. - Men i en Bekjendtgjørelse i samme Tidende erklæret Kongen: at da Vice-Admiral Cronstedt har handlet modde ham givne befalinger, finder han det pas seende at afskedige ham og alle de Stabsofficierer, der handlede i Forening med ham. (Her tales altsaa intet om, at de og deres Familie skulle erklæres for æreløse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Norsk Krigssang. Lad kun ved Canoners Torden Skræk og Rædsler bredes udi Og bebude Krig i Norden, Vi en skjælve ved dens Bud, Trods vi Fienden tør byde, Modige ham gribe an, Og hans Heltes Blod skal flyde Naar han træder i vort Land. Feige Voldsmænd da skal skue At i ædle Nordmænds Bryst, Flammer patriotisk Lue, Og de vove tør en Dyst, Naar det gjelder Norges Ære, Og det elskte Fødeland, De med Glæde Glavind bære, Mod besjæler da hver Mand. Til de norske Krigsmænds Ære, Jublende vi stemme i, Ol de Seier hjem skal bære. Og som forhen være fri Ja, de Lænkerne skal bryde, Som af Voldsmænd smiddes dem, Og som Seierherrer nyde Varig Fred i elskte Hjem. Hans Jacob Schmidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Peder Femte Aargang. No. 71. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 14 Junii, 1808. Bør Konsternes Akademi have en Professor i Anatomien, og, i saa Fald, til Hvem bør man betroe Underviisningen i Anatom. (Sluttet.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Den, som med Held skal undervise Eleverne paa Konstacademiet i Anatomt, maa kunne tegne Han maa kunne under Underviisningen, med Kride i Haanden, gjøre dem klart hvad han forebrager. Deres Fattevne er ofte indskrænket; de savne Forkundskaber. At kunne tegne forekommer mange at være det vigtigste af Alt; fra Tegningen bedømmer de Lærerens Duelighed. Han taber i Agtelse hos dem, naar de mærke hans Svaghed deri, og han underviser da med mindre Nytte. Dette ligger i Sagens Natur. Eleverne ere paa Forstandens Vegne endnu Børn. Men Børn bestemmes mest ved Sandserne; deres Domme ved Smaating. Men han maa tillige kunne tegne, for i Modelskolen, og maaskee i Gibsskolen at kunne lede Eleverne til det Praktiske. Der skal han bevise sine Sætninger, gjøre opmærksom paa de Regler, han foredrog under Underviisningen. Kan han ikke der rette en seilfuld Tegning, vil han upaatvivlelig stifte mindre Nytte. Men rette den saaledes, at han ikke derved fordærver Tegningen, kan han ikke, med mindre han kan tegne en Model. Jeg har ovenfor bemærket, og med Exempel beviist, at Ængstelighed for stræng anatomisk Rigtighed kan vorde skadelig. Men dette maa naturligviis lettere kunne vorde Tilfældet, naar den, som underviser i Anatomien, ikke er Konstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Endelig har Læreren i Anatomi Stemmerettighed i Akademiet. Han bedømmer altsaa Elevernes Arbeider og Konstsager i Almindelighed. Men da han, naar hans egentlige Fag er Anatomi, vel ikke altid er Konstkjender tillige, saa torde hans Mening om Konst og Konstarbeide neppe altid vorde rigtig. Der kan altsaa tænkes Tilfælde, i hvilke han kan skade enkelt Jndivid ved sin Stemme, og virke en Beslutning, som hverken er gavnlig for det Offentlige, eller hædrende for Akademiet. Bärens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Indenlandske Efterretninger. Søe-Lieutenant C. Wulff har i en Rapport til det Kongelige Admiralitets- og Commissariats Collegium, skrevet paa Orlogsbriggen the Tickler, i Naskan Fjord d. 4 Junii 1808, indmeldt: at han med de under hans Commando værende 4 Canonchaloupper den 3die denne Maaned har erobret under Taars paa Lolland bemeldte engelske Orlogsbrig, som var armeret med 12 Stkr. 18pundige Caronader og 2 Stkr. lange 18pundige Canoner i Bougen, samt med en Besætning af 50 Mand. Lieutenanten gik bemeldte Dag Kl. 7 om Morgenen til Seils fra Feyse og fik Kl. 9 1/2 en Seiler, i Sigte, som snart kjendtes at være en fiendtlig Orlogsbrig. Kl. 3 1/2, da Lieutenanten havde Landet af Taars tvers, var Briggen omtrent 3 Mile fra ham i S. S. V. Det løyede paa samme Tid af til næsten Stille, og han besluttede derfor at indhente Fienden med Aarene. Lieutenant de Coninck kom paa samme Tid ud fra Taars med Canonchalouper og besluttede at følge med Lieutenant Wulff, men uagtet al muelig Anstrængelse kunde han ikke følge Lieutenant Wulffs Division, som forcerede fra ham og var Kl. 5 1/2 det fiendtlige Skib paa Canonskud nær. Paa samme Tid blev han var en fiendtlig Fregat i Sønden omtrent 2 1/2 Miil, med hvilken Brigen signalerede, men da det var stille, frygtede han ikke denne Fiende, men engagerede Brigen med de 4 Canonchaloupper, stillede i Frontlinie. Brigen, som havde sin Styrke i Bougen, søgte under hele Affairen at holde denne mod Conanbaadene. En temmelig stærk Dyning gjorde i Begyndelsen disses Skud usikkre; Lieutenant Wulff avancerede imidlertid ind paa Briggen indtil Skraaskuds Distance, men for at den ikke ved en opkommende Kuling skulde undløbe, besluttede Lieutenanten at entre den. Han lod derfor Canonchaloupperne, slutte i tæt Linie, roe med Force imod Briggen under bestandig Skydning med Skraae; da de kom paa Gevæhrskuds Distance, vinkede Fienden og raabte, at Skibet var overgivet. Lieutenant Wulff gik da ombord og tog det i Besiddelse. Kl. var da 72 Paa det fiendtlige Skib fandtes Chefen, Capitain John Watsen Skinner, dræbt af en Skraa kugle i Hovedet, og 7 Mand blesserede. Briggen er kun 3 Aar gammel, Master, Rundholter og Takkelage har lidt betydeligt, Bougen er i Splinter og kun et Anker er tilbage. – Lieutenant Wulff har havt det besynderlige Held i denne Action ei at miste en Mand, og kun en er blesseret, men han melder med Smerte, at denne Ene er den brave Lieutenant G. Grotschilling, som ved sin gode Conduite og modige Adfærd under Actionen meget bidrog til dens lykkelige Udfald. Han har faaet en Skraakugle eller Splint gjennem den høire Arm. J øvrigt giver Lieuten. Wulff Maaneds lieutenanterne Stæhr og Fisker saavelsom det hele Mandskab den største Roes for deres udviiste Mod og Anstrængelser; dog fortrinlig heelbefaren Matros Johann Andres fra Taars, som saavel under Actionen har viist sig udmærket brav, som siden i Mørke lodset Briggen lykkelig ind i Naskan Fjord. Til Belønning for denne Søe Lieutenant Wulffs kjekke og brave Adfærd har Hans Majestæt Kongen allernaadigst besluttet: at naar bemeldte Orlogsbrig er istandsat, skal Lieutenant Wulff udnævnes til Chef for Samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-14
Fremdeles er til Hans Majestæt Kongen indløben en allerunderdanigst Rapport fra General Commanden i Bergen, af Jndhold: at da det første Engelske Krigskib, som siden fandtes at være en Fregat paa 44 Canoner, den 16 Maji havde ladet sig finde paa Bergens Leed i en Havn, Bjørden kaldet, 1 1/2 Miil fra Byen, og man erfarede, at en af Garnisonens Piketbaade med 4 Armeerte Soldater havde vexlet Kugler ude i Byfjorden med nogle Barcasser, beordrede General-Commandoen Søelientenant Kammerjunker Bjelke at gaae ud med Roeslotillen, bestaaende af 1 Chalouppe og 4 Joller. Lieutenanten mødte først en Barcasse, som, efterat den havde faaet nogle Skud, forcerede af alle Kræfter ud efter. Jmellem Bjørsen og Brat holmen kom Fregatten seilende og buxerede; Lieutenant Bjelke angreb den strax og en levende Jld vedligeholdtes fra begge Sider i 57 Minuter. Fiendens Tab ansees for temmelig betydeligt og et af Fartøierne, som buxerede Fregatten, blev skudt tvers over. En Laring af Sønden Vind nødte Lieutenanten til at retirere; han skjød Fregatten for ind og posterte sig noget Norden for Gjellefjorden, for at hilse paa ham ved Udseilingen, hvilket igjen blev besvaret, dog uden nogen Virkning. Fienden tilsatte alt hvad trække kande og undfirede. Denne Affaire har kostet 4 af vore Braves Liv, men Canonfartøierne have ei lidt betydelig, og ikkun faaet endeel Aarer overskudte. General Commandoen giver Lieutenant Bielke i Særdeleshed, ligesom de øvrige Officierer og Mandskabet i Almindelighed, den fortiente Roes. De for ommeldte 4 Soldater bleve efter en kirk Modværgtagne, efterat de 3 af dem vare meget forhuggede og saarede, dog ei dødelig. De ere den tilligemed nogle Arbeidere, som fra Alvones Papiir og Krudtmølle vare førte ombord paa Fregatten, fra denne sendte i Land. De forklare at Fregattens Navn er Tartar, samt at dens Chef med flere ere skudte og Skibet ilde tilrede. J Følge senere Efterretning har den mistet saa mange Folk, at den kun med Vanskelighed kunde betjene sine Seil, da den gik til Søes. Forestaaende kundgjøres herved efter Haand Majestæts allernaadigste Befaling. Hovedqvarteer Kjøbenhavn, de? Junii 1808. F. Bülow, General=Adjutant og Chef for General=Adjutant=Staben.