JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Til den Ende haver Hs. Majestæts Stiftsbefalingsmand over Færøe at lade ved uvillige Mænd alle i og ved Thorshavn inden for Husegaards Gierder, saavelsom i Frederichsvaag, staaende Huuse, paa det retteste og efter bedste Skiønnende, forsvarligen og efter deres rette Værdie edeligen taxere, dog bliver Kirken, i Betragtning af dens ringe Jndkomst, ei at indlemme i Taxationen, som befriet for at contribuere; hvorimod den ved paakommende Jldsvaade ei heller nyder af de øvrige Bygninger og Huuse nogen Brandhielp; Denne TaxaTaxationsforretning over fornævnte samtlige Bygninger og Huuse underskrives af de beskikkede Vurderingsmænd og leveres til Landfogden, som deraf 3de eenslydende originale Forretninger forfatter, hvoraf den ene indsendes til Hs. Majestæts Rentekammer, efterat den først af Stiftbefalingsmanden er paategnet, den anden til Stiftbefalingsmanden, hos hvem den forbliver, og den tredie forbliver i Landfogdens Bevaring. Benævnte Taxationsforretning skal inden 8te Uger efter denne Hs. Majestæts Forordnings Publication, være sluttet, og 2de Exemplarer af samme med første derefter afgaaende Skibsleilighed til behørige Stæder afsendes. Forsømmes det, da skulle de Skyldige bøde 6 Gylden eller 5 Rdr. til Byens Fattige, for hver Dag Afsendelsen længere udsættes.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Fra den Dag af at regne, da Taxationsforretningen over Byens Bygninger er sluttet, underskrevet og til Landfogden leveret til Afsendelse til Stiftamtmandens Attestation, skal denne Brandforsikring begynde, og de efter den Tiid ved Jldebrand Skadelidende nyde den Skade, som de beviisliggenmaatte tage paa Huus eller Bygning, gotgjort. Vil Hs. Majestæt allernaadigst, at Taxationsforretningerne tydeligen skulle forfattes og indrettes, og derudi for hver Bygning ordentligen anføres, om samme er beliggende i Thorshavn eller Frederichsvaag. Siden anføres under den første Rubriqve Bygningernes Numere, som begyndes fra en og fortsættes uafbrudt saa længe der er et Huus eller en Bygning i Byen, der kan faae et særskilt Numer: J den anden Rubriqve anføres Gadens eller Strædets Navn, hvor Huuset eller Bygningen er beliggende: J den 3die, Eierens eller Beboerens Navn; J den 4de, hvad Slags Bygning det er, enten Gaard, Huus, Pakhuus, Skole eller Udhuus; Og er det en Bygning, som bestaaer af adskillige Længder eller tilføiede Huuse, da sættes ved enhver af samme Taxationen i den 5te Rubriqve, som tilsidst opsummeres; Hvorefter Summen udføres i den 6te Rubriqve, hvor General-Summerne ved ethvert Numer anføres, og fra een Side til den anden transporteres, indtil endelig paa den sidste Side af Forretningen hele Thorshavn Byes og Frederichsvaags Bygningers Værdie eller Taxations-Summa udkomme. Enhver Summa udføres for sig selv enten ved fulde 1000de, 100de eller 10 Gylden, for at undgaae brudne Tal. Sorenskriveren skal være Taxationsmændene behielpelig med at føre Pennen ved Vurderingen, og ellers i paakommende Tilfælde med at forfatte Tingsvidner og andre Forretninger denne Indretning angaaende. For dette Arbeide ny der Sorenskriveren billig Betaling efter Stiftamtmandens Kiendelse, hvorved tillige skal fastsættes hvad Diætpenge Vurderingsmændene bør nyde, ligesom og Stiftamtmanden i Almindelighed seer derhen, at alle Omkostninger for de Forsikrende og Skadelidende i mueligste Maade lettes og formindskes. Naar nogen Brandskade skeer, haver Landfogden saadant ufortøvet ved første Skibsleilighed at indberette til Hs. Majestæts Rentekammer og Stiftamtmanden. Landfogden skal og, saasnart nogen Brandskade existerer, derover strax et lovskikket Tingsvidne tage, og Beskaffenheden strax med alle sine Omstændigheder nøie undersøge, samt, om total Skade er skeet, saadant tydeligen i Forretningen anføre, med Forklaring, i hvad Kant af Byen, samt Beboernes Navne og Husets eller Bygningens Numer.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Skulde ellers nogen Gaard, Huus eller Bygning ved saadan Hændelse af Jldebrand tage Skade eller nedrives, da skal ligeledes derover tages Tingsvidne, og Skaden efter Ret og billighed taxeres. Saadanne Forretninger indsendes, saasnart skee kan, til Stiftamtmanden, som samme igien in originali til Hans Majestæts Rentekammer indsender, da Hovedrepartitionen, derfra skal skee, og videre foranstaltes, hvorledes nærmere bliver at forholde.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den generale Repartion skal, som i næstforegaaende Post meldet er, af Hs. Majestæts Rentekammer forfattes, og derudi anføres, hvormeget hver Bygning i Thorshavn og Friderichsvaag, efter den generale Taxations-Summa over alle Bygninger sammesteds, kan i Proportion tilkomme til den Skadelidende at udrede. Den Skadelidende erstattes allene Halvdelen af sin beviislige Skade. Men skulde Skaden være saa almindelig og stor og de contribuerende tilbageværende Huuse saa faa, at Skaden overstiger 5 pro Cento af de fra Jldebranden overblevne Bygningers Vurderings=Summa, da blive samme 5 pro Cento til de Skadelidende at godtgiøre og intet videre. Den Skadelidende bør ikke den Gang noget med de andre contribuere, men hans Huuses eller Bygnings Taxations Beløb skal fra Hoved-Summen afdrages, for saavidt derpaa er tagen Skade. Han skal iligemaade være forskaanet for at concurrere til nogen anden Brandskade, som kunde tildrage sig i den Tid da hans Huus eller Gaard staaer under Bygning, med hvilken Bygning dog ikke længere maa forhales, end udi følgende 13de Artikel fastsat er. Hs. Majestæt vil allernaadigst, at de fornødne Tingsvidner skulle være tagne, Skaden vurderet, Repartitionerne forfattede, samt Pengene incasserede inden Aar og Dag, og da staae færdige til Udbetaling til den Skadelidende. BrandBrandhielpen incasseres af Handelsforvalteren, og dersom nogen med bemeldte Hielp udebliver, da skal Laugmanden, paa Stiftamtmandens Vegne, efter Landfogdens derom givne Communication, strax lade foranstalte, at det resterende ved Udpantning ufortøvet inddrives. Handelsforvalteren skal inden den forelagte Tiid udbetale det incasserede, under 10 Rdlrs. Mulct, som inddrives og uddeles ligesom andre Bøder efter Brandforordningen. Den, som beboer et Huus, skal, endskiønt han ikke en Eier, udreede den Brandhielp, som paa samme Huus eller Bygning er reparteret, hvorimod han igien tager det udlagte af Eieren, som ham samme uvægerligen skal tilbagebetale, eller lide Udpantning efter forestaaende 11te Artikel.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Naar den Brandhielp er incasseret, som efter de gjorte Repartitioner af hvert Huus især skal udredes, bør samme efter Stiftamtmandens Foranstaltning, af Landfogden anvises den Skadelidende ikke paa eengang, men Tiid efter anden, eftersom han den til den nye Bygnings Opførelse behøver, med mindre den Skadelidende kan stille god Forsikring for, at det beskadigede Huus inden et eller tvende Aar igien skal være forsvarligen opbygget. J øvrigt maa ingen tilstaaes, nogen Brandhielp uden til de beskadigede Huuses Opbyggelse. Naar Bygningen saaledes igien er istandbragt, da skal den paa nye taxeres og Omstændighederne udi Forretningen. anføres, hvorefter Bygningen udi Hoved-Taxations Forretningen under det Numer, den forhen haver havt, antegnes for siden, med alle de øvrige Bygninger, til forefaldende Brandskade at concurrere. Bliver noget Huus eller Bygning fra Grunden af opbygget, skal samme ligeledes taxeres og udi Taxations-Forretningen antegnes til lige Concurrence med de andre. Skulde ellers nogen lade sit forhen vurderede Huus eller Gaard med nye Tilbygning forbedre, eller det gamle Huus nedrive og et andet af nye opbygge, da skal han, naar enten Tilbygningen er skeet, eller det nye Huus er opbygget, saadant Landfogden tilkiendegive, som derpaa udfortøvet foranstalter, at det nybygte Huus eller Tilbygning paa nye taxeres og udi den generale Taxations-Forretning ved sit forrige Numer og Navn antegnes, hvorhos nøie lagttages, at saavel denne, som den i foregaaende 14de Artikel ommeldte, Forandring, til Hs. Majestæts Rentekammer saavelsom Stiftamtmanden, behørigen og ufeilbarligen vorder indberettet. Og findes nogen efterladen i at lade taxere, enten en ny opreist Bygning, eller en betydelig Forbedring paa en gammel, eller og en nye Tilbygning, saasnart samme er færdig, da skal Eieren betale dobbelte Concurrence-Penge til den Brandskade, som næst derefter reparteres, ifald det bevises, at Taxations-Forretningen over det opbygte eller forbedrede Huus kunde været til Vedkommende indsendt, forinden nogen General-Repartition blev gjort. Men dersom Forsømmelsen herudi haver været hos Landfogden, da skal denne betale det samme, som meldt er, i Eierens Sted. Jngen Brandhielp maae med nogen Arrest eller Jndførse belegges, men den skal allene anvendes til igien at opbygge eller istandbringe det afbrændte eller beskadigede Huus.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Hvis nogen haver Pant og Forsikring i et afbrændt Huus, saa bliver vel hans Ret ham udi det nybygte eller istandsatte Huus i alle Maader ubeskaaret; men det er ham aldeles ikke tilladt udi Brandhielpen at giøre sig betalt. Naar en Beboer eller Eier ved Døden afgaaer eller paa anden Maade af Huset eller Gaarden udflytter, og en anden hans Sted indflytter, da skal saadan Forandring, saasnar skee kan, af Landfogden til Hs. Majestæts Rentekammer, saavelsom til Stiftamtmanden, indberettes, for behøriger at vorde antegnet. Men en Enke kan anmeldet i Huuse blive boesiddende, indtil en anden i hendes Sted kommer til at beboe samme, da saadant paa forestaaende Maade blive at tilkiendegive.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Da saavel til Eierens, som Panthaverens, Nytte og Gavn er tienligt og fornødent, at Huuse, Gaarde og Bygninger holdes i forsvarlig og god Stand vedlige, saa bør en hver Vedkommende med Fliid og Alvorlighed paasee, at saadant skeer, hvorom Landfogden de Vedkommende bestandigen skal erindre. Ligesaa vil Hs. Majestæt allernaadigst at alle Huuse og Bygninger i Thorshavn og Frederichsvaaskulle hvert 10de Aar eftersees, og den forhen gjorte Taxation omgiøres og fornyes, hvilket saaledes bestandigen hver 10de Aar skal fortsettes, og den sidste Taxation derefter saadan Tiid følges, samt Forretningen hver Gang til Kammeret og Stiftamtmanden indsendes, ligesom i 1ste Artikeer meldt.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Skulde ellers nogen Beneficiarius eller Jordegods Eier som haver Eiendomme paa Landet i Færøe, hvorpaa nogen Slags Bygning er opført, for samme deres Bygninger og Huse ville indtræde udi denne for Thorshavn og Frederichsvaganordnede Brandforsikring, da skal det være dem allernaadigst tilladt, dog at de saadant forinden til Hs. Majestæts Rentekammer anmelder, paa det at derfra det i den Henseende fornødne nærmere kan vorde foranstaltet og besørget.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den 24de Martii er Studios. Poul Johannissen Østerøed beskikket at være adjungeret og succederende Sognepræst for Norderøe Kald paa Færøe; Caspar Gerhard Clemens Wever ligesaa at være Agent, og have Rang med virkelige Cancellieraader; Præsten Frederich Lorenzen i Waarbasse i RiberStift til Diaconus i Staden Hadersleb.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den 25de Martii er Landskriver Nicolaus Breding paa Pelmorm udnævnt til Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Fra det Kongelige Danske Cancellie er den 26de Martii d. A. udgivet en Plakat af følgende Jndhold: At, som der ved Confirmationen udi Kirkerne her i Staden ere indsnegne adskillige Uordener med Larm og Trængsel i Gangene og Løben ind og ud af Kirkerne, med videre, hvorved denne saa vigtige og i sig selv rørende Forretning kunde tabe sin Agtelse, og de unge Folks Andagt adspredes; Saa har Hs. Kongelige Majestæt, for at see saadan Uorden afskaffet, allernaadigst befalet, som følger: 1) Alle Unge af begge Kiøn, som antages til Confirmation, skulle være tilstæde i Kirken paa deres Confirmations Dag om Formiddagen præcise Klokken Nie, paa hvilken Tiid Guds-Tienesten herefter paa den Dag skal begyndes. 2) Strax, naar Præsten gaaer at Prædikestolen, hvor han i Steden for Prædiken holder den Tale, som ellers burde holdes i Chors-Døren, dog saaledes at han tager Anledning af Dagens Evangelio, skulle Kirke dørene tillukkes, da ingen, hvo det end er, derefter maae blive indladt; men de, som formedelst paakommende Sygdom, eller fordi Tiden ikke tillader dem, længere at forblive i Kirken, begiere at udlades, skulle nærme sig i al Stilhed, til næste Kirkedør, hvor en Politie=Betient maae være tilstæde at oplukke for dem. Efter ovenmeldte Tale præluderes paa Orgelet i et Qvarteer, da Confirmanterne imidlertid træde ud og opstilles. Derpaa synges Psalmen i Jesu Navn, og den første Præst træder frem, for at begynde sine Børns Overhørelse, efter en kort forudskikket Bøn, som ikke maae vare over 6 Minuter. J en Time skal han være færdig Hvorefter den anden Præst træder frem, gjør en ligesaa kort Bøn og fuldfører sine Børns Overhørelse ligeledes i en Time; Hvilket paa samme Maade skal iagttages af den tredie Præstved de Kirker, hvor han findes. Men een allene confirmeren tilsidst alle de Unge og holder Beslutningstalen, som ikke varer over et Qvarteer, og endes med den anbefalede Confirmations Bøn, hvilken i alle Stadens Kirker, ei allene de Danske, men endog Tydske, med Andagt skal forelæses. 3) Jngen tillades at staae i Gangene uden de, som have visse dem tilhørende Stader, eller som ikke kunde faae Plads i Stolene, men ere dog saadanne, af hvilke ingen Allarm tør befrygtes. Derimod skal hver Politie-Betient, som staaer ved Kirkedørene, have Jndseende med, at ingen Haandværks= og Gadedrenge eller Børn og halvvoxne Piger, opholde sig i den Gang der er ham nærmest; da og Vægterne uden for Kirken afholde saadanne, naar de ikke ere i Følge med deres Forældre eller Huusbonder, som da staae til Ansvar for deres Opførsel.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den 31te Martii er Studiosus Knud Arild Friis confirmeret at være Capellan pro Persona til Fraugde Menighed i Fyhn, Studiosus Lorenz Hansen Madsen ligesaa at være Præst til St. Hans Hospital i Claudi Rossets Stiftelse; Studiosus Cornelius Thomas Rønnau ligesaa at være Præst paa et til China destineret Skib, Studiosus Niels Hveyset beskikket at være Missionarius ordinatus i Grønland; Justitsraad Ludvig Knap ligesaa at være Vice-Raadmand i Kiøbenhavn; Christian Johan Bruyn i Eckernførde til Agent med virkelig Cancellieraads Rang; Missionair Johan Christopher Kingo beskikket at være Sognepræst for Øster-Laskier og Gudum Menigheder paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den 2den April er Obertoldbetient og Controlleur i Drammen, Capitain Peter von Meulengracht, benaadet med Caracter som Generalauditeur og Rang med Oberstlieutenanter.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Samme Dag er Legationsraad, Johan Frederich Alexander Schiffmann allernaadigst forundt Etatsraads Rang; Raadmand Balthasar Schiøt beskikket at være virkelig Justitsraad Cancellieraad Nyeland Stephensen ligesaa; Proprietair Peder Severin Føns ligesaa; Auditeur og Sorenskriver Hans Henrich Ployen ligesaa; Secretair og Sorenskriver, Bartholmens Fædder Munch ligesaa at være Justitsraad, Proprietair Hans Nobel Nørager ligesaa; Proprietair Peder Thestrup ligesaa; Proprietair Christian Hinchelden ligesaa; Administrator Dirlev Møller ligesaa at være Justitsraad; Jnspecteur Hans Henrich Holm ligesaa at være virkelig Cancellieraad; Lorenz Bertelsen ligesaa at være Agent og have Rang med Cancellieraader; Jacob Rosenvinge ligesaa at være Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
I Anledning af Hans Kongelige Høiheds Kronprindsens Confirmation, den 4de April, har det behaget Hs. Majestæt at benaade Hs. Kongel. Høiheds Kronprindsens hidtil værende Ober-Hofmester Hs. Excellence Hr. Statsminister GeneralEickstedt med Sin Ober=Kammerherre Nøgel, ligesom og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen beskienkede ham med et prægtigt og med Brillanter besat Souvenit, hvorpaa Hs. Excellence, blivende altid som General i Hs. Majestæts Tieneste, fratraadde, for at nyde efter et saa høit fuldende Tilsyn sin Alders Rolighed, de andre hidtil havte vigtige Poster, og det med Hs. Majestæts udmærkede Naade.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Ligeledes har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne til Riddere af Elephanten: Hs. Excellence Hr. Geheime-Conference-Raad von Moltke, Oberhofmester hos Hendes Majestæt Dronningen; Hs. Excell. Hr. Geheime Conference-Raad Greve von der Osten, Justitiarius i Høieste Ret; Hs. Excell. Hr. Geheime Conference-Raad, Greve v. Holstein, Oberjægermester; Hs. Excell. Hr. Geheime-Conference-Raad Greve von Haxthausen; Hs. Excell Hr. Geheime Conference-Raad og Stiftamtmand von Brockenhuus. Til Marskalk ved Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Hofstat har Hs. Majestæt strax udnævnt Høistsammes første Kammerjunker Bülow, som tillige blev benaadet med Kammerherre Nøglen, og det med Anciennete fra 11te April 1776. Da Til Kammerherrer blev end videre allernaadigst udnævnte: Hr. Kammerjunker Hans Helmuth von Bülow; Hr. Greve von Moltke, en Søn af Hs. Excell. Hr. Geheimeraad Greve von Moltke; Hr. Greve von Moltke, en Søn af den salig Afdøde Oberhofmarskalk; Hr. Etatsraad Hennings, Deputeret i Oeconomie og Commerce=Collegio. Til Cabinets-Secretair og Casserer ved Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen har ligeledes Hs. Majestæt strax udnævnt Høistsammes Jnformator Statsraad Sporon, og tillige beskikket ham til Conferentsraad, samt til Geheime-CabinetsSecretair hos Sig Selv, efterat Stats=Secretairen Geheimeraad Høegh Guldberg allerunderdanigst havde ansøgt i Naade at entlediges fra Geheime-Cabinets-Secretariatet. Anden Kammerjunker Gedde hos Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen blev ogsaa med Kammerherre Nøglen benaadet og med Anciennete fra 28de Jan. 1780. Til Kammerjunkere igien ved Høistsamme bleve beskikkede Kammerjunker Johan Ludvig Brochenhuus og Kammerjunker Godske Hans von Krogh.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den 2den April er Kiøbmand Jørgen Valentin allernaadigst udnævnt til virkelig Commerceraad.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den 4de April er Kammerherre og Administrator over Grevskabet Rantzau, Hr. Christian von Brandt og Kammerherre Hr. Christian Frederich von Qvalen paa Windebye, allernaadigst beskikkede til Geheimeraader; Kammerherre Hr. Georg Flemming Lerche ligesaa; Kammerherre Hr. Hans Henrich v. Schilden ligesaa; Conferentsraad Hr. Theodorus Holmskjold ligesaa; Etatsraad og StempelpapiirsForvalter Friderich Adam Møller ligesaa at være Conferentsraad, Professor Thomas Bugge ligesaa at være virkelig Justitsraad; Kammerraad Hans Ramshart ligesaa; Sognepræst Hr. Poul Danchel Bast ligesaa at være Professor Theologi extraordinarius; Agent Wohlert Kron ligesaa at være Etatsraad; Etatsraad Jacob Edvard Colbiørnsen beskikket at være Conferentsraad; Landsdommer Hans Kofod ligesaa at være Etatsraad; Professor Mathias Saxtorph ligesaa at være virkelig Justitsraad; Agent Carl Pontoppidan ligesaa Den 5te April har Hans Kongelige Majestæt paa allerunderdanigst Ansøgning fra Consul Fritz de Lilliendahl i Bourdeaux allernaadigst entlediget ham fra denne Consulat-Post, og derimodbeskikket Kiøbmand Hans Borgaard til Allerhøistsammes Consul sammesteds i afgangne Consul de Lilliendahls Sted. Under samme Dato er Secretair Niels Poulsen allernaadigst beskikket til Amtsforvalter udi Kiøbenhavns Amt, Veyer og Maaler Andreas Ludvig Stoud til Foged udi Man dahls Fogderie under Mandahls Amt i Norge.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
I Tirsdags den 6te April behagede det Hans Majestæt at forunde Sin Obermarskalk Geheimeraad Schack Rang med Riddere af Elephanten, ligesom og Sin Statsminister Græve Rosencrone samme Rang, med hvad videre der med hans Charge er forbundet. Ligesaa haver og Hans Majestat allernaadigst beskikket Sin Finantsminister Geheimeraad Stemann og Sin Stats-Secretaire Geheimeraad Høg. Guldberg til at være tilligemed Allerhøistsammes Statsministre og Medlemmer af Statsraadet. Under samme Dato er den første Deputered udi det Kongelige Generalitets- og Commissariats=Collegio, Hs. Excellence Hr. Generallieutenant Hans Adolph von Ahlefeldt, beskikket at være tilligemed Kongelig Ober-Generaladjutant, og forundt Rang med No. 11, i første Classe af Rangforordningen.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Den 7de April er Cancellieraad og Toldforvalter Johan Conrad Georg Michelsen i Jtzehoe beskikket til virkelig Justitsraad, Nicolans Henrich Meyn i Glückstad til Cancellieraad, og Ober= og Landsrets=Advocat, Berent Feddersen, Husum til Stadssecretair sammesteds, Capellan Hr. Johan Christopher Clausen confirmeret at være Sognepræst til Seyerøe Menighed under Sielllands Stift; Procurator Otte Hoeberg beskikket at være Birkedommer ved det Antvorschouske Districts Birketing i Sielland; Justitsraad og Amtsforvalter Niss Hammelev ligesaa at være Committeret udi Rentekammeret. Under samme Dato er Major Christian Friderich von Rappe forundt Caracter som Oberst af Jnfanteriet, og tillige udi Naade forafskediget af Krigstignesten.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Under 14de April 1784 har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at ophæve Sit hidtil havte Cabinet, saa at derfra aldeles intet meere skal expederes Statens publiqve Sager angaaende, som alle af vedkommende Collegier skal foredrages Hs. Majestæt, i Overeensstemmelse med Hans Majestæt Forordning af den 13de Februarii 1772, hvilken i den Henseende er igientagen og paa nye sat i sin fulde Kraft. Under samme Dato har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at udnævne Geheimeraad Hr. Christian Friderich Rosenkrantz, Geheimeraad Hr. Andreas Petrus Greve af Bernstorff, General Hr. Wilhelm v. Huth og Geheimeraad Hr. Henrich Stampe til at være Statsministre, det Geheime Statsraad. Ligeledes har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne forrige Oberhofmarskalk Hr. Geheimeraad Engel Carl Ernst von Schack til OberCeremoniemester, og til Oberhofmarskalk i hans Sted igien Hr. Geheimeraad Christian Frederich v. Numsen.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Ligeledes har det behaget Hs. Kongelige Majestæt under 15de April d. A. efter Ansøgning i Naade at entledige StatsMinistrerne Geheimeraad Greve Hr. Joachim Godsche Moltke, Geheimeraad Hr. Christian Ludvig Steemann, Geheimeraad Hr. Owe Høegh Guldberg og Geheimeraad Hr. Marcus Gerhard Greve af Rosencrone fra deres hidtil havte Embeder.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Fra det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer er den 21de April d. A. udkommet en Placat af følgende Jndhold: Det har behaget Hans Majestæt ved Resolution, af 15de Martii at befale følgende Tillæg og nøiere Bestemmelser til Reglementet af 1ste November 1781 og Brev Befordringen imellem de Danske Stater i Europa og de Danske Øer i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Alle Breve og Efterretninger, som angaae de Mæhriske Brødres Mission paa Øerne, maae gaae portofrie, saavel imellem de Danske vestindiske Øer, som derfra til de Danske Riger og Lande i Europa, naar dem paategnes: Brødre Missionen betreffende, og imod at dermed til Brev Contoiret paa Øerne følger Attest fra en af Lærerne paa Øerne, at det saaledes forholder sig.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Skulde noget fra det Danske Vestindien tilbagekommende Skib, i Følge de Frieheder, som ere givne Øerne St. Thomas og St. Jan efter at det vestindiske Brev-Reglement er udkommen, være bestemt for og indløbe til et andet Sted i de Kongel. Riger og Lande, end de fire i Reglementets 18 benevnte Steder Kiøbenhavn, Christiansand, Altona og Glückstad, da maae Brevene, som et saadant Skib maatte med have, indtil videre være undtagne fra det vestindiske Brev Reglement, og gaae uden for Postsæk.
Berlingske Tidende, 1784-04-01
Under Dato Christiansborg Slot, den 26de April 1784. har Hs. Majestæt Kongen udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt allernaadigst har fundet forgodt at tillade, at indtil August Maaneds Udgang dette Aar, maae til de tvende Søndenfieldske Stifter i Hs. Majestæts Rige Norge indføres fremmed Rug, Byg, Havre og Havremeel imod modereret Told 15 Skilling pr. Tønde, dog maae Jndførselen allene skee med indenlandske Skibe.