Norske Intelligenssedler, 1804-11-20
Ved det Töndre Jarlsbergske Districts Skiftejurisdiction stare fölgende Sterboer under Skiftebehandling: Torsten Christensen Morkens eller Jerpekjöns Hustru Anna Jonsdatter, af Ram 1) efter nes Sogn. Guldbrand Tollessens Hustru Marte Eriksdatter, paa Rore under Solberg, FodenAnnexsogn. Jacob Hansens Hustru Maren Hansdatter, paa vestre Roberg, i Slagens Annexsogn. Manden Nils Eilertsen Aas, i Sembs Sogn. Pigen Gunnild Abrahamsdatter, paa mellem Hesby, sammesteds. Jörgen Olsen Roves Hustru Anna Maria Olsdatter, af Stokke Sogn. Christian Olsen Fittes Hustru Anna Olsdatter, sammesteds. Nils Olsens Hustru Karen Olsdatter, paa Solistranden under Horten, i Borre Sogn. Enken Anna Christensdatter Röre, sammesteds. Manden Peder Nilsen paa Östre Sande, sammesteds. Torkild Amundsens Hustru Anna Maria Jörgensdatter paa Bjørnebo udi Nørterö Sogn. Enkemand Ole Thorsen paa Stangeby, sammesteds. Manden Hans Larsen, paa Östre Nötter, sammesteds. Enken Maria Olsdatter, paa Soli under Semb, sammesteds. Disse Skiftets nær forestaaende Slutning bekjendtgjøres herved paa Grund af det Kongl. Danske Cancellies Skrivelse af 19de Febr. 1803, da de, som i Henseende til disse Boer maatte have noget at erindre, ombedes at ville henvende sig til Undertegnede som SorenskriGulli i Sembs Sogn ved Tönsberg den 1 Novbr. 1804. ver og Skifteforvalter. H. Chr. Berg, ge Creditorer efter afdøde Capitaine von Lammers, hvis Fordringer ved Skiftesamlingen i LHougsund den 10de September d. A. bleve antagne, kan nu saavidt det ikke er skeed, blive betalte af Inesssator Hr. Ammund Hovbrænder paa Kongsberg, Til et militair Sygehuus behøves en Tomt af omtrent 5000 qvadrat Alen. Skulle nogen have en saadan Tomt at afhænde i Udkanterne af Byen, hvor enten er Springvand eller kan gjöres Anlæg dertil, ville de behage jo før jo heller at melde sig hos Stabs-Chirurgus Thulstrup. Jeg har for nyelig bragt i Erfaring at endeel pøbelagtige eller vanartede Mennesker her i Byen tillade sig at udøve den af fornuftige Folk særdeles foragtede Kaadhed, at ringe paa adskillige af Jndvaanernes Port- og Dørklokker til Gaden om Natten, for derved allene at sætte Folk i unødvendig Bevægelse og saaledes at forstyrre dem i deres Rolighed. Saalænge enhver Borger med Grund kan giøre Fordring paa at blive sikkret mod Fornærmelser af den anførte Slags, saalænge paaligger det mig ogsaa at værne om den Fred Lovene har søgt at tillægge Alle, og til den Ende er saavel Politiebetienterne som Vægterne i Særdeleshed indskiærpet den Pligt, med Aarvaagenhed at paasee forbemeldte Uorden og at arrestere de som i den maatte befindes at giøre sig skyldige, for hvem dette tiener til Advarsel. Christianiæ Politiekammer den 19de November 1804. J. Wulfsberg. J. Wulfsberg. Gode og vel behandlede røde Viine af Chatean-Margaux, Margaur, Medde, HoutP. F. Brion, Cahors, gammel og ung fransk hvid Viin, gammel Rhinsk Viin, rød og hvid Champagne, Bourgogne, Londons Particulair=Madera, Mallaga, rød Port Viin, Cattelan Viin, Bordeaux Brendeviin og Edikke, franske Liqveures, gammel Vestindisk Rom til 80, 56 og 44 sk. Boutellien, gammel Cognac til 80 og 56 sk., hvis Batavia Arach, Søya, Pommerantz- og Punsch-Essentz i Sukker paa Boutellier, Pommerantz-Saft paa 1/4 Pots Boutellier, Capers, Olivers, Frugter i Spiritus, fiin Olie paa Glasser og Boutellier, Citroner og Citron-Saft, Sucat, syltede Pommevantz-Skal, Pommerantzer og Jngefæhr, Confect-Rosiner og Mandler, Risengryn, og Peber i 100 Pd., bedste Liverpool Tobak, fiin Skraae- og gode Snuf=Tobakker, Hollandsk Nøgel-, Stoltzer- og Stabel-Oste, Edamer=Oste 80 sk. Stykket. Herforuden alle Sorter Specerie-Vahre m. m. er til Kiøbs hos Peder Frost.