Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-25
Denne store brune høistammede Klever lader sig imidlertid nøie med enhver middelmaadig Jord=Art, naar den ikkun forhen er vel haarbeidet, skiøret og renset, saa meget mueligt fra alt Ukrud, og forsynet med god Giødning, der har ligget sin behørige Tid, og er vel igiennemraadnet, og dernæst Kleveren selv er paa den rette Maade baade behandlet og iagttaget. Jmidlertid er det dog ikke at nægte, at en god med Leer og Sand bearbeidet Grund, der ei er for høi og tør, ikke heller for sild og fugtig, saa at den kan oversvømmes, og altsaa saaledes beskaffen, at Klever=Roden beholder den fornødne Vedske hos sig, jo er den beste at vælge, for at faae denne Vext til at voxe og at slaae got an. Ethvert Stykke Land, som vælges her til denne Klever=Avl, maae, førend Kleveren der saaes, bearbeides vel, pløies meere end eengang efter Omstændigheder, og som meldt renses saa meget muelig fra alt Ukrud, og behørig forsynes og tilberedes med god gammel vel igiennem raaden Giødning, hvilken er bedre af Kiør end af Heste. Jo forsigtigere og flittigere, at man er i at besørge dette Ager=Lands Behandling, jo større er Nytten, som man kan love sig af Kleveren i nogle Aar. De Brabander Landmænd bearbeidede deres Klever=Jord med ligesaa megen, ja næsten meere Fliid, end deres Korn=Land, da første er dem importentere end sidste. Det er og let at begribe, at den unge allerførst opkomne Klever, der ikke strax kan udbrede sig, bliver i Mangel af denne nødvendige Forsigtighed undertrykt og qvalt af det i Mængde i Jorden efterladte Ukrud, og i det Sted at den ellers i 5 Aar uden nogen nye Sæd giver aarlig en riig Høst, saa seer enhver allerede i første Aar, naar Ukrudet tager Overhaand, Klever=Planten at forgaae, og til Slutning intet at blive tilbage uden Græs og Ukrud, har man derimod, saa meget mueligt, gjort sig Umage for at betage Ukrudet Magten, saa at Kleveret ikke hindres i sin Udbredelse, saa opstiger den det følgende Aar, da deres Rødder ere blevne stærkere, saaledes, at al endnu tilbageblevne Græs og Urud gandske maae undertrykkes, forgaae og ødelægges af dem. Efter denne liden nødvendige For=Erindring skrider jeg nu til Saaningen selv. Et Stykke Land, hvori sædvanlig saaes noget over en Skieppe Rug, udfordrer 6 Pund Klever=Sæd. Kleveren saaes i det øvrige paa trende Maader. 1. Dersom man gjerne vil begynde Stald=Foeringen i samme Aar, som Kleveren er saaet, saa saaer man der med Sommer Byg, hvilken først kan af mees og opfoeres, Den første Slet, man foretager sig med denne saa kaldede Foder Byg, skeer omtrent Medio eller Udgang Junii. Forste gang faaer man lutter Byg Græs. Med den anden Slet er det allerede meleret med Klever, og dersom Aarstiden tillader, at foretage den tredie Slet, saa faaer man allerede mestendeels lutter Klever. 2. Den anden Maade er, at saae Klever gandske allene Men man kan ikke i første Sommer slaae den meere, end det høieste 2de gange, desuden vilde Stald=Forringen i første Aar ikke blive af Vigtighed. For at gjøre dette desto tydeligere, anføres begge Maader efter den angivne Erfarenhed. Tiden at saae Klever Frøet paa, efter den første Methode, er omtrent, efter Veierligets Beskaffenhed, i Begyndelsen eller Medio Mai, og især er at lagttage, at man vælger Tiden saaledes, at der ikke meere er nogen Nat Frost at formode, naar Byggen opkommer, fordi den unge opkomne Byg ikke vel kan taale samme, dens unge Blade=Spidser bliver deraf gule, udgaaer tildeels, og blive tildeels tilbageholdne i deres Vext. Naar det Land, hvilket man har udseet og bestemt til denne Brug, nu paa forhen anførte Maade er tilbørlig bearbeidet, giødet og præpareret, saa lader man efter Omstændighederne, nemlig, naar Landet er ret skiørt og Jord=Arten mør, eengang, men er den stiv, to Gange forharve, og derpaa Byggen saae, og tre Gange efter eller nedharve. Man antager i Almindelighed den Regel, at hvor en Skieppe Rug saaes, udfordrer der een og en halv Skieppe Byg, men da Foder=Byggen maae staae noget tykkere, end den sædvanlige Sæd, saasom det her allene kommer an paa det grønne Foder, saa tager man til en Skieppe Rug=Sæd to Skiepper Byg og saa fremdeles efter Proportion. Men det raades herved i Særdeleshed, at man søger at holde Byggen, som maae være den bekiendte Sommer=Byg, reen for al fremmed Sæd, især for Ukrud. Er det noget stort Qvantitet, som man vil saae, saa giør man best i at læsse den ud efter Brabandernes Maade. Ellers lade de den løbe igiennem en Sigte eller over en Harpe 3 a 4 gange og oftere, og derhos kaste nogle Gange. Naar Bygget saaledes tilbørlig er faaet og derpaa tre Gange efter og indharvet, saa tager Saae=Manden det fine Klever Frøe i en anbunden Saae=Sæk og saaer med afmaalte Skridt, ved hvert Kast, saa meget, som man kan holde med tre eller fire Fingre, den bestemle Qvantitet om paa Landet, saaledes at Sæden bliver overalt rigelig og jevnt udstrøet og lagt. Dernæst bliver Landet med en stor Rive gjort saa jevnt, som mueligt, og som et Haugehed, alle tilbageblevne Jordklumper synderslagne, og giort smaa og Jorden saa meget mueligt renset fra alle Steene, som ellers siden ved Meiningen giør Leen eller Seglen Skade, den paa følgende Slet ujevn til megen Skade og Raad i og paa Kleverstubben i sin nye Vext og Fremgang. Dersom man vælger den anden Maade, nemlig, at saae Kleveren allene, saa forstaaer det sig, at Landets Præparation bliver den samme, at man lader det 4 til 5 gange overharve og Klever Frøet paa anførste Maade saae. Tiden til at faae Klever=Sæden saaledes, er saavel i Mai, som i Augusti Maaned. Saaer man den i Mai, saa har man een, eller efter Aarstidens Beskaffenhed, tvende Slet i denne Sommer at haabe; men saaer man den i August, saa har man intet i det Efteraar at vente sig, men i følgende Aar kan den mees 4 til 5 gange.