JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-21
Forpagtnings=Auction. Fredagen den 25de October indeværende Aar lader undertegnede Eier af Hovedgaarden Oxholm i Hjørring Amt, benævnte Gaards Avling og Hollænderie, samt ØlandsKirke=Korntiende, ved offentlig Auction, der afholdes paa Oxholms Gaard, ovennævnte Dags Formiddag Kl. 10, opbyde til Bortforpagtning i 8 Aar, fra 1ste Mai 1834 til 1ste Mai 1842, efter Conditioner, der, baade for Eieren, og Forpagteren, ere passende og antagelige. Denne fortrinlige Meierigaards tilliggende Jorder staae for ufri Hovedgaardstaxts Ager og Engs Hartkorn 45 Tdr. 3 Fdkr. 1 1 Alb. og de udgjøre et Areal af omtrent: Agerjorder 297, Enge 391 og Græsningsjorder 111 Tdr. Land. Til Gaardens Drivt haves Hoveri af 31 Gaardmænd og desforuden 1053 Arbeidsdage af Godsets Huusmænd. Besætningen er: 8 Arbeidsheste, 80 Faar, 150 Hollænderi=Køer og 4 Tyre. Den aarlige Udsæd udgjør omtrent : 80 Tdr. Rug, 45 Tdr. Byg og 16 Tdr. Havre, og Høbjergningen noget over 100 Læs. Tørv og Brænde, samt Gavningstræ haves til Fornødenhed. Gaardens Bygninger, hvoriblandt en beqvem og rummelig Forpagter=Bolig, ere alle i en fortrinlig god Stand, og hensigtsmæssig indrettede. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom attraaes bortforpagtet, kan erholdes hos Undertegnede, ligesom ogsaa Exemplarer deraf henligge, fra medio September dette Aar, til Eftersyn paa følgende Steder, i Kjøbenhavn hos Konsigelig Fuldmægtig i Hofkasse-Contoiret, Hr. Sørensen, boende i Nye Kongensgade, Nr. 231, i Aarhuus hos Hr. Gjæstgiver Schlawitz; i Randers hos Hr. Gjæstgiver Ridell, i Hjørring hos Hr. Gjæstgiver Blichfeld. og i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brünes. Oxholm, den 30te August 1833. H. P. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Schweiz. Anliggenderne i dette Land synes at jevne sig med Undtagelse af Canton Neuenburgs, hvis Forhold, da den paa den ene Side erkjender Kongen af Preussen for sin Souverain, og paa den anden Side hører til Schweizerforbundet, ere mere end almindeligt indviklede, og give begge Partier Noget at holde sig til. J Aaret 1815, da Cantonen indlemmedes i Schweizerforbundet, udstædte Kongen af Preussen en Erklæring, at de Forpligtelser, hvilke Canton Neuen burg indgik som Medlem af Schweizerforbundet, alene vedkom Cantonens Regjering, og at Neuenburg med Hensyn paa Schweiz's almindelige Anliggender, paa Formerne, efter hvilke disse maatte behandles, saavelsom paa Deeltagelse i dets Skjebne, skulde sættes paa lige Fod med de øvrige Cantoner." Jkke destomindre seer det aristocratiske Oppositions partii, som tog Deel i Sarner=Foreningen, endnu stedse sin Stotte i Preussen, og arbeider endog paa ganske at løsrive Cantonen fra Schweizerforbundet. Virkelig har den preussiske Gesandt i Anledning af den af Forbundsforsamlingen i Zürich den 3die Septbr. tagne Beslutning: at besætte Landet med Militairmagt indtil Cantonen bekvemmede, sig til at sende Gesandte til Forbundsforsamlingen, protesteret mod denne Beslutning som uforenelig med hans Souverains Rettigheder, men Forsamlingen har under 7de September paa en hoslig men bestemt Maade afviist denne Protest. I dette Svar hedder det, at hiin Beslutning en og alene angaaer Neuenburg som en schweizersk Canton, og at sammes Rettigheder saavelsom dets Forhold til sin Fyrste aldeles ikke skulde blive antastede. Fremdeles: "Til at haandthæve disse Rettigheder, (Fyrstens, som den Kongl. preussiske Gesandt har fundet sig foranlediget til at paastaae, samt til en alvorlig Protest mod Forbundsforsamlingens Beslutning af 3die d. M., er efter denne Forsamlings fuldkomne Overbeviisning altsaa aldeles ingen Grund. Meget mere kunde Forbundet have Grund til at protestere mod en Jndblanding, som den, der har fundet Sted ved Gesandtens Note, en Jndblanding i Schweiz's indre Anliggender og navnlig i de Forhold, i hvilke Forbundet staaer til det medforbundne Neuenburg, eftersom det ifølge Foreningsacten af 19de Mai 1815 er den i selve Neuenburg residerende Regjering, der udelukkende har at udøve Canton Neuenburgs Rettigheder og opfylde sammes Forpligtelser som Medlem af Schweizer forbundet. Denne Strid imellem Schweizerforbundet og Preussen, kunde synes at ville medføre alvorlige Følger; af de nyeste Beretninger fra Neuenburg sees imidlertid, at Raadet frivillig har besluttet at sende Gesandte til Forsamlingen i Zürich. Herved bortfalder Hovedaarsagen til Occupationen, og med denne formodentlig tillige Anledningen til Trætten med Preussen, idet mindste for det Første.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
England.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
(Slutning af den i forrige Nummer afbrudte Artikel af Morning=Herald). Det russiske Cabinet maa ikke være ble hven lidet glad, da det saae os forledte til det taabelige Progject at afsende en Flaade af Krigskibe til Hollands Kyster, i November Maaned med store Bekostninger og uden noget fornuftigt Øiemeed; thi den russiske Regjering vidste, at vi ved denne letsindige og uforstandige Brug af vor Sømagt bortødslede de Hjelpemidler, som - hvis vi havde forstaaet, vor Jnteresse ret - havde kunnet tjene til at understøtte vor gamle Allierede, Sultanen, netop i det kritiske Dieblik. Jkke til en slig Vildgaase=Jagt udsendtes den russiske Flaade, da den løb ind i Bosporus. Den seilede ikke derhen som en ledig Tilskuerinde for at bespottes ved sin Hjemkomst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Vist er det, at Rusland har ført vor Regjering bag Lyset i alle Negociationer paa Continentet i de sidste 3 Aar. og dog ville Ministrenes Smigrere gjerne rose dem for at den almindelige Fred i Europa ikke er bleven forstyrret. Vi paastaae, at hvis en mægtig Nation som England søliger at bevare Freden derved, at den bryder sine Løfter og opofter sine Interesser for en anmassende Magt som Rusland, saa fremkalder den kun Krigen. Vi see, at Ruslands Overmod tiltager i samme Forhold som vor Politiks Feighed og det Lave i vor Føielighed. En energisk Erklædring kunde have reddet Polen uden Krig (?) og en smule Opmærksomhed og Virksomhed havde frelst Tyrkiet fra den fatale Forbindelse, der nu fuldender dets Fordærvelse. Ministeriets Smigrere tale høit om det Mod, samme har lagt for Dag ved at anerkjende D. Maria. Dog hvilken Roes fortjene de vel for paa ny at have anerkjendt Rettigheder, som allerede Hertugen af Vellington ikke miskjendte. Dener kommen i den lovmæssige Souverains Besiddelse." F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Tydskland. Leipzig. Dette Aars Michaelismesse her, vil, efter alle Sandsynliged, give et heldigt Resultat. J England stige Priserne paa alle Uld- og Bomulds=Fabrikater, en Følge deels af de store Bestillinger fra Nordamerika, deels af den Omstændighed, at Priserne ere stegne paa mange raae Stoffer, i Særdeleshed paa Uld og Bomuld. Vor Messe vil derfor sikkert ikke vorde oversvømmet af engelske Manufacturvarer, og af lignende Aarsager heller ikke med slige Fabrikater fra andre Lande; en i og for sig selv heldig Omstændighed. Hertil kommer, at man holder det for vist at vort Land snart vil tiltræde det store tydske Toldsystem, man giør derfor Regning paa, at alle udenlandske Jndustrieartikler nu vorde særdeles efterspurgte, efterdi det i Fremtiden neppe tillades, at indføre og falholde dem paa vor Messer uden imod en betydelig Toldafgivt. Hvad den omtalte Toldforordning angaaer, da vise især vore store Tøi fabrikanter sig som dens ivrige Befordrere. De concurrere allerede nu i Bayern med de rhinpreussiske Fabrikanter; de ville derfor vorde desto vissere paa at vinde, naar de, som Følge af baade dette Kongeriges og Würtembergs Jndlemmelse i Foreningen, overalt komme til at nyde lige Rettigheder med hine Fabrikanter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Blandede Efterretninger. De liberale Blade anke paa at Kong Ludvig Philip i næsten alle sine Reisetaler nævner sin Tronbestigelse, som et Offer han bragte Frankrig, der ellers vilde været priisgiven for den yderste Forstyrrelse i det Jndre, og det farligste Angreb udenfra Hs. Majestæt, siger et Blad, synes at have glemt, at man har talrige Exempler paa Folkeslag, der have levet uden Konger, og regnet disse Tilværelsesaar iblandt deres lykkeligste; imedens derimod en Konge uden Folk høre til de Gienstande, der opvække Medlidenhed, om ikke Latter. - Og skulde end hans Regieringstid kun være overgaaende (til Republik nemlig) saa burde Hs. M. ved ogsaa kun en Tidlang at have staaet i Spidsen for det franske Folk, der see en tilstrækkelig Erstatning for hiint Offer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Staden London og Omegn er den 11te D. erklæret fra for Cholera og skulle den 19de rene Sundhedspasse igien udstædes, saafremt Sundhedstilstanden til den Tid ikke forringer sig. Fra Oxford skrives. Den prægtige og kostbare Udgav af L. X. i stor Folio, som den afdøde Dr. Theol. Rober Holmens begyndte, er nu fuldendt med den femte Tome, der indeholder Apocrypherne. Mængden af de ved dette lærde Arbeide sammenlignede Haandskrifter kan skjønnes der af, at blot til Palmerne over 130 ere benyttede. Antal Bog er en Følge af Palmernes hyppige Brug i den græske Kirke. En riig Arsamling er endnu tilbage, thi mange Haandskrifter ere blevne ubenyttede, og en nøiagtigere Sammenligning af de benyttede er ingenlunde overflødig."
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
En Dr. Tavernier er nylig hjemkommen til sin Fødeby Prag, efterat være i Leipzigerslaget saaret, og slæbt krigs fangen til det indre Rusland. Siden har han som Læge kyndig gjennemreist Abyssinien, Syrien, Arabien, Persien, Armenien og Tartariet ligetil den kinesiske Muur, især med Hensyn paa Pest og Cholera, og troer derfor at kjende ufeilbare Midler, hvormed han blandt Andre skal have helbredet Patriarken af Jerusalem for Cholera, mod hvilken eet af hans virksomste Midler er: Iis. Sine Erfaringer har han 1831 udgivet i Bukarest paa Fransk og Vlachisk, og vil nu foranstalte et nyt Oplag i Prag, hvori tillige skal følge Efterretning om hans Levnet og Reiser, samt Behandlingen af Grippe og Vandskræk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Det nu sluttede norske Storthing valgte den sidste Dag, det var samlet, en Deputation til paa Storthingets Vegne at overvære Hendes Majestæt Dronningens Kronning, i det Tilfælde at den foregaaer, inden næste ordentlige Storthing sammentræder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Den svenske Statstidende meddeler fra Umen den høist bedrøvelige Efteretning, at en stærk Nattefrost har imellem de og 8de August tilintetgjort Landmændenes glade Haad om en usædvanlig riig Kornhøst i disse nordlige Provindser. (Omtrent ved samme Tid havde Nattefrosten ogsaa betydeligt skadet Kornet imellem Wolmar og Dorpat. J Jrland skal Hveden have taget megen Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
J Ny-York blev den 18de Juli Grundstenen lagt til et nyt Universitet, der ikke skal være udelukkende for nogen enkelt religiens Sekt, men omfatte alle Dogmer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Det chinesiske Rige er med Hensyn til Befolkning det anseeligste i Verden. Den sidste Optælling der er fra 1815 og beløber sig til 362 1/2 Millioner Jndb.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
J Paris oprettes et stort Bogtrykkeri, hvor man istedet for Sættere vil anbringe lutter Sætterinder. Franskmanden mener, at de kvindelige Fingre ere langt bedre skikkede dertil og at Arbeidet vil gaae meget hurtigere. Men hvorledes vilde det vel i et saadant Trykkeri see ud med - Tavsheden:
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
En Hattemager i London har opfunden en Hat med en Krampe, af hvilken sidste, naar der trykkes paa en Fjeder, fremspringer en Pareplui, som er saalet, at dens Vægt nikke mærkes paa Hovedet. Det staaer til at vente, at denne Mekanik snart vil vorde udbredt overalt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
I et optisk Jnstitut i München er nylig et Kæmpe=Perspectiv blevet færdigt. Det har et Objectivglas af 15 Pariser=Fods Brændvide og 10 1/2 Tommers Aabning. Maanen forekommer i samme, ved dens ringeste Fjernelse fra Jorden, saaledes, som om den havde nærmet sig 68 geografiske Mile.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
De engelske Damer efterligne nu den orientalske Skik, at lade en Tjener gaae bag sig med en stor Soelparaplui. Bærerne gaae indisk klædte, og er saaledes en ny Levevelfor Fattigfolk bleven til, nemlig at lade sig leie til at være Jndianer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Don Miguel har allerede fundet sine Biografer, men som ikke vide meget godt at sige om ham. Jkke engang personligt Mod skal han have viist ved nogensomhelst Leilighed, med mindre man vil antage hans gale Riden og Kjøren, hans Jagtlyst og Tyrefægtnings-Behag derfor. Franskmanden siger i sin Forfængelighed med Hensyn til Sang: Spanieren græder naar han synger, Jtalieneren, sukker, Tyskeren brøler, Flamlænderen hyler, og kun Franskmanden alene forstaaer at synge. - En bekjendt Lærd siger, med Hensyn til at fordrive Sorger og Griller. Franskmanden synger dem bort, Spanieren græder dem bort, Englænderen vædder dem bort, Jtalieneren sover den bort, Polakken dandser dem bort, Russen sveder dem, bort (i Dampbaden), Svenskeren hander dem bort og Dansken drikker dem bort. Den Fornuftigste, siger han, er Tyrken, han drømmer dem bort, og smøger dem henmed Tobak og Caffe.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
En endnu ikke ganske fuldendt uhyre stor Bygning i Brighton er styrtet sammen, den var bestemt til et botanisk Museum, var heelt af Jern og bestemt at dækkes med Glas, og dannede den største existerende Hvælving, idet den endnu var 8000 Qvadrat=Fod større end St. Peters Rom. Lykkeligviis kom intet Menneske til Skade ved Ned styrtningen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Marquis Anglesey har en aarlig Indtægt af 15000 Pd. Sterl. af sine ved Carlingford i Jrland beliggende Østers banker, der have en Udstrækning af 6 engelske Mile.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Reiser i Africa.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
(Sidste Brudstykke af Brødrene Landers Reiser.) Saasnart en Stad har mistet dens Høvding, saa erkjendt Indbyggerne ingen Lov mere. Anarkie, Uorden og Forvirring faaer strax Overhaand, og indtil en Efterfølger er udnævnt, ophører alt Arbeide. Den Stærkere foruretter den Svagere og udøver alle Slags Forbrydelser, uden at staae nogen Domstoel til Ansvar for sine Handlinger. Privat Eiendom ændses ikke længere, og førend der kommer nogen for at gjøre en Ende paa denne Tøileløshed, er en saadan Stad ikke sielden omskabt fra en blomstrende Tilstand af Velstand og Herlighed til et Sæde for Skræk med Ødelæggelse i sit Skjød. (Brødrene Lander ere allerede for fordeelagtig bekjendt til, at der skulde behøves mere end deres blotte Navne til deres Værks videre Anbefaling.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Kjøbenhavn, den 10de September. Kunstforeningen har ved den i forrige Uge den 5te Dr.) afholdte Samling vedtaget at anskaffe følgende 3de, Selskabet tilbudne Malerier. Tvende Landskaber. "Egnen ved Vallør, Maaneskinsstykke, af Hr. Prof. Møller, og En Egn ved Salburg, af en ung holsteensk Maler, Hr. Mohr, og og et Genrestykke af Akademiets Eleve Hr. Schleisner, for Veile, er den 10de Dennes løbet ind i Aarhuus Hs. skeete kun med Nød og Næppe, at han heel og holden ankom dertil, da han underveis var bleven overseilet af en Flensborgsk Brig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
(Fjerde Abonnements=Forestilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Onsdagen den 25de September opføres: Maigildet, dramatisk Jyl, med Sange, Chor og Dands, af Holst. Derefter: Efterskrivten, nyt Lystspil i 1 Act, af Holbein.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Til Slutning: De Uadskillelige, Vaudeville i 1 Act, af Heiberg. Berligh.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Bekjendtgjørelser. Det har behaget det alvise Forsyn, igaar Eftermiddag Kl. 4, ved en blid og rolig Död, at bortkalde til en bedre Verden, min inderlig elskede Mand, Captain og Landvæsenscommissair Steen Kierulf, i hans Alders 67de Aar, efter get i 16 Uger uafbrudt Sygeleie og mange gjennemgaaede haarde Lidelser. I vort 24 Aars lykkelige Ægteskab, skjænkede Himlen os 3de Börn, af hvilke kun een nu levende Sön, med mig begræder Tabet af en kjær Fader og god Ægtefælle, haabende at Ilimlen vil skjænke mig Trost, i min Sorg. Aggersborggaard, den 15de September 1833. A. C. sal. Kierulfs, föd Lüttichau. Hvis de tvende Personer, som den 17de Dennes om Aftenen fra 7 til 8, paa Landeveien fra Hobro til Aalborg, overfaldt Undertegnede, aldeles sagesløse, med grove verballe- og reelle Jnjurier, ville undgaae offentlig i denne Avis at vorde nævnte, paa Grund af Sagens qvalificerende Characteer og Beskaffenhed, - saa kunne Man, i Tidsløbet af 8 Dage, fra Dato, henvende sig til Procurator Sparre i Aalborg, som, i vor Fraværelse, har uindskrænket Fuldmagt til Sagens Afgjørelse, paa een, for os, fyldestgiørende Maade, eller, i al Fald, til dens retlige Forfølgelse. Brødløs i Mariager Sogn og Glenstrup Sogn og By, den 23de September 1833. Jens Christensen, Peder Johansen, 2 Heste- og Qvæghandlere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
God Sæde=Provstirug kan erholdes tilkjøbs, naar Man henvender sig til Kjøbmand Nielsen, som foreviser Prøven.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
En liden net Beboelse søges til næste Fløttetid. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
En guld Ring, den halve Indfatning af en Lorgnet, er i Gaar tabt paa Gaden. Eieren anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Skipper P. Dam afseiler den 2de Dennes til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Af Umyndiges Midler kan 201 Rbd. 14 s. S. og T. strax erholdes tillaans imod anordnet Sikkerhed. Aalborg i Overformynderiet, den 16de September 1833. D. Simoni. D. Duusen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
En Lærerplads ønskes til 1ste Nov. eller til Nytaar. - Fuldmægtig Vesenberg anviser. En jernbeslagen Kasse med Laas for, ønskes tilkjøbs. - Adresse-Contoiret anviser Kjøberen. Jens Skomagers Enkes Huus i Nørre-Sundby med tilhørende Leievaaning og Frugthauge er underhaanden at faae tilkjøbs Liebhabere ville desangaaende henvende sig til Færgeeier Christen Søndergaard i bemeldte Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst saavel ved Birkethingsretten, som vedkommende Overret, ere samtlige Creditorer i Stervboet, efter afgangne Forpagter Jens Fangel, og forhen afdøde Hustrue, Marie, fød Rehders, af Vildmosegaard, Mou Sogn, under Grevskabet Lindenborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres formeent lige Krav for undertegnede comitterede Skifteforvalter inden bemeldte Tid, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Lindenborgs Skifteret, den 16de Septbr. 1833. Kirstein, comitt. Skifteforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Auctioner. Onsdagen den 2den October næstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt en eeneste offentlig Auction paa Aalborg Raadstue, over Gaarden Nr. 2, beliggende paa denne Byes Algade, Wandals Gaard almindelig kaldet. Conditionerne for Salget, der ere favorable for Kjøberne, henligger forinden til Eftersyn hos Hr. Stiftsprovst Krarup. Aalborg, den 2de September. 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den, Kjøbmand Lauriz Christensen Nørgaards Enke tilhørende Gaard, Nr. 143, paa Hjørnet af Urbansgade, og Vesteraa heri Byen, stillet til 3de offentlige Auctioner, saaledes: Torsdagen den 17de October d. A., den 31te f. M., den 14de Novbr., hver Dags Formiddag Kl. 10. Auctionerne afholdes paa Raadstuen, heri Byen; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, til Panthavernes og andre Vedkommedes Efterretning. Aalborg, den 16de September 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Efter Begjæring af Forstanderskabet for Aalborg Cathedralskole, bliver, Torsdagen den 3die October næstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Aalborg Raadstue, afholdt offentlig Auction over et Parti Tiendekorn, bemeldte Skol tilhørende, nemlig : 251 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Rug, 469 7 - 1 - Byg, 68 . - 2 - Havre, Alt af indeværende Aars Afgrøde. Hvilket herved bekjendt gjøres. Aalborg, den 21de September 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Løverdagen den 2de Dennes, Formiddag Kl. 10, lade Hr. Kjøbmand Jahn, formedelst Bortreise, ved Auction i hans Bopæl paa Bredegade bortsælge endeel Jndbo, saasom en Divan, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, samt en Rull, m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 23de September 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Til Bortforpagtning: ved offentlig Auction stilles, i Løbet af næstkommende October eller November Maaned, den saakaldte Schæfergaard med Esrom Klostermark, beliggende i Esbønderup Sogn, Holbo Herred, Frederiksborg Amt, af Areal omtrent 590 Tdr. Land g. M., med en complet Besætning, og med denne Sommer deels nyt opbyggede, deels nyt indrettede Bygninger; Forpagtningen tiltrædes den 1ste Mai 1834 Hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres. Commissionen til at undersøge alle Oeconomien vedkommende Gienstande ved det Kongl. FrederiksborgskStutteri, den 13de Septbr. 1833.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Jfølge Reqvisition fra Skibs-Captain Graff og hans antagne Commissionairer, derr. Bergen og Nørgaard bliver, Torsdagen den 26de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, i Christen Digets Gaard i Bunken, under Raaberg Sogn, forauctioneret det fra Captain Graffs, Natten til den 22de f. M. paa bemeldte Bunkens Strand, indstrandede Galeaseskib, Marie, ilandbjergede Takkelage og Jnventarium, hvoriblandt 19 Stykker forskjellige, tildeels nye, Seil, 4 Stykker Skibsankere, en 1/2 Toms Ankerkjetting, et meget godt 10 Toms Ankertoug, Kabbeltoug, Pertline, Trosser, staaende og løbende Takkelage, jern Merseskjøder &c., 2 gode Skibsbaade, Vandfade ho. s. v. De Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 16de Septbr. 1833. J Auctionsdirecteuren, Overanditeur, Lassens Fraværelse. Thomsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-23
Efter Begjæring af Strandingscommissionairen for ved kommende Eiere eller Rhedere af den paa Blokhuse Forstrand, Natten imellem 28de og 29de f. M., inddrevne Skonnert,Hoffnung" kaldet, fra Arensburg, bliver, Mandagen den 30te Dennes, Eftermiddag Kl. 2, paabegyndt og næste Dag fortsat Auction, hos Hr. B. Brix i Blokhuse over det, fra bemeldte Skib, Bjergede paa Blokhuus Forstrand, bestaaende af nogle Ankere, Seil og Tougværk, en Jernkjetting paa circa 70 Favne, og noget Vrag med meget mere; saa vil og ved samme Auction blive bortsolgt endeel Andet efterhaanden paa Hvetbo Herreds Forstraninddrevet og bjerget, bestaaende af Baade m.v. Kjer og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 13de September 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-24
Schweiz. De fra Neuenburg afsendte Gesandte have nu taget Sæde, i Forbundsforsamlingen efter afgivet Erklæring om at Can tonen betragtede Sarner-Conferencen som opløst og havde trukket sig tilbage fra samme. Da Hensigten af den intenderede Militair=Besættelse er opnaaet ved Gesandtenes Ankomst, besluttede Forsamlingen eenstemmig, at de dertil bestemte Tropper skulde permitteres. En Erklæring fra det neuenburgske Gesandtskabs Side om at deres Tiltrædelse til Forbundsforsamlingen ikke skulde medføre nogen Skade for den neuenburgske Forfatning, eller Kongen af Preussens Rettigheder, blev tagen til Protocols. Saaledes synes da Uenigheden for det Første at vær hævet, men man erkjender dog i Schveiz, at det neuenburgske Raads Beslutning kun kan betragtes som provisorisk Da der nemlig i denne Canton ere tvende talrige Partier af hvilke det ene ønsker at adskilles fra Schveizerforbundet, det andet derimod at fortsætte Forbindelsen, vil det meget komme an paa Fyrstens Kongen af Preussens, Mening, Denne Sag har ogsaa i Forbundsforsamlingen foranledige, det usædvanlige Tilfælde, at et af Gesandtskaberne (Cantor Tessins) blev nødt til at tilbagekalde sit Votum. Gesandtene havde nemlig stemt for Besættelsen af Neuenburg, uagtet deres Jnstructioner intet Bestemt indeholdt angaaende dette Tilfælde, men dette mishagede det tessinske Raad i den Grad, at det befalede sine Gesandte at tilbagekalde hiint Votum. Det skeete ogsaa, men Forbundsforsamlingen resolverede i denne Anledning, at afgivne Vota ikke kunde kaldes tilbage, og at den for Fremtiden ikke modtog eller anerkjendte noget Gesandtskab, uden med ubetingede Fuldmagter.