JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
En fransk Søeofficeer har meldt hjem fra Græken land, at Admiral Rigny har sagt til Kanaris, at dersom Grækenland maa bukke under, saa kunde han vente en hæderlig Tilflugt i Frankrige; hvorpaa Søeheelten svarte: "Min Taknemlighed er stor, men hvis det skeer, saa beed det frelse vore Koner og Børn. En Grav i Fædrelandet er mit Tilflugtsted." Siden Jbrahim leed det store Nederlag ved Mai notterne, har han afbrændt fire hundrede Landsbyer paa Morea.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Fra Capitain Franllin, som forestaaer NordpolToget til Lands, har man havt interessante Efterretninger: han har gjennemseilet de store Jndsøer Ontario og Huron, og havde i Februar naaet den store Bjørnesøe samt det der anlagte og efter ham selv opnævntFort, Franklin. Men langsomt gik Vinterreisen gjennem hiin raae, kolde og uveisomme Landstrækning; et steds kostede en Vei af 3 Mile dem 7 Dages Anstrængelse, og dog har deres hele Reise fra New Yorck af udgjort 1119 tydske Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Hr. L. Wellesley, Hertugen af Willingtonsungste Broder, er bleven dømt til at betale Capitain Bligh 6000 Pund Sterling for at være bleven truffen i at lladelig Omgang med Dennes Kone. Hertugen af Aaret. Vellington, Grev Fise og Lord Darnley vare selv nærværende i Retten, da Dommen blev afsagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Sir Walter Scott er nu, med sin Datter, i Paris, hvor man Dagen efter hans Ankomst gav Operen Jvanhoe. (Musitalske Finker, lavede af hans ridderlige Bouessteeg.) Hvad der forleden blev fortalt om hans Forlovelse med den rige Miss Bruge, skal ikke være andet end et Sladderrygte. En Dame, som bar Medynk med Digteren for de store Pengetab, han for et Aar siden leed ved Fallitter, yttrede i en Veninde kreds, at han burde gifte sig enten med Enken efter den rige Bankør Coutts eller med Miss Bruce. Dagen efter heed det allerede, at han virkelig var forlovet med Miss Bruce, og det kom da strax i Aviserne. Men hvem veede af Løier kan der blive Alvor. Talmas Liig blev fulgt til Graven af et følge som var over 80,000 Mennesker. Skuespilleren Lason, samt Digterne Arnault og Jony holdt Taler ved Graven. Avisen Etoile kalder det: en antireligiens Jordefærd, thi der var ikke en eneste Geistlig med. Ved Ligets Aabning, to Dage førend Begravelsen, fandt Lægerne deres Formodning gandske rigtig stadfæstet: at Aarsagen til Talmals Sygdom og Død var Forstoppelse i de tykke Tarme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Bourdeaux-Avisen havde nylig fra Agen af berettet: at den berømte Skuespiller Lagardere, (som man kalder Provindsernes Talma) havde ombragt sig selv den samme Dag, som Talma døde i Paris. Næste Dag kom Hr. Lagardere gandske levende til Bourdeaux, og fik ved Frokosten at vide Beretningen om hans tragiske Endeligt. Avisens Udgiver maatte nu tage sine Ord tilbage og erklære: at han havde seet Manden overmaade levende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
J Lyon er forefaldet store Spektakker. Den 29de Octbr. aabnedes nemlig Jubilært, og henved 40,000 Mennesker bivaanede Processionen. Men om Aftenen forlangte man paa Theatret Opførselsen af Molieres Tartuffe. Næste Aften fornyedes Allarmen. "Væk med Jesuiterne og Missionairerne!" løb det fra alle Sider. Nogle vilde ogsaa have hørt raabe: "Væk med Erkebiskoppen!" Lysekronerne bleve slukkede, og nu brød man Alt, hvad der kom forhaanden, istykker. Da Polittekommissairen omsider indfandt sig med Soldater, var Huset næsten tomt. Tre af de værste Deel. tagere i Urolighederne bleve hæftede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Den 6te Novbr. tildrog sig den Ulykke, at Damp kjedlen sprang i det mellem Grimsby og Hull gaaende Dampskib, hvorved en heel Deel Passagerer bleve dræbte og saarede. Ulykken tilskrives Maskimmesterens Efterladenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Da Tobakshandelen i Spanien er et Regale, som Jngen maa befatte sig med uden ene Regjeringens Forpagtere, og da Spaniolerne, som bekjendt, ere meget hengivne til Smøgen og Snusen, veed Regjeringen og saa at drage sin Fordeel af denne National-Tilbøielighed ved at holde Forpagtnings summen dygtig i Veiret. Den almindelige Tobaks=Forpagtning er nylig paa 10 Aar overladt et Jnteressentskab, bestaaende af det spanske Handelshuus Riera, det engelske i Spanien etablerede Huus O'Shea, Herrerne Albrecht og Delbrück i Bordeaux, og Manufacturisten Cesbon i Chemille. Den betaler i de tre første Aar 70 Millioner Realer aarlig i de følgende tre Aar 80 og i de fire sidste 90 Millioner Realer aarlig. (En Real er omtrent lige med en Rigsbankmark rede Sølv.) - Der ere flere Lande i Europa, hvor Tobakken er belagt med høi Afgift, f. Ex.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Engelland, hvor der, under Navn af Forbrugsafgiferlægges 3 a 5 Shilling St. for ethvert Pund Tobak som indføres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
De Handlende paa Maltha have faaet Efterretning om, at 6 store væbnede græske Brigger fra Spezzia, uden Regjeringens Tilladelse, ere løbne ud paa Kaperie. Da de kuns have Levnetsmidler for 1 Maaned, ville de vist nok virke efter Evne og Leilighed. Fra Spezzia=Stationen ere flere engelske Skibe løbne ud for at opsøge dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Efter Dr. Sangradas Methode har man i nyerTider aftappet Folk meget Blod. Men da Alting i Verden beroer paa Vederlag og Erstatning, har en engelsk Dr. Blunde vendt Sætningen om, og indsprøiter Blod af et fundt Menneske i det syges Aarer. En Kone, der var meget tidt aareladt, saa hun var gandske aftræftet, indsprøitede han Mandens Blod, og derved frelste hendes Liv. Dr. Doubbledoy havde et andet Tilfælde, som han beskriver saaledes: En Barselkone var ved Blodstyrtning sat i den Forfatning, at hun ikke havde mere end 4 eller 5 Timer at leve i. Heldigviis crindrede han Blundells Theori og Anviisning til Opecationen. Han tappede ufortøvet en Slump Blod af Mandens Arm og indsprøitede en Deel gjenten en Aabning i Medianaaren. Da hun havde faaet 5 Sprøiter fulde, omtrent 12 Lod, udbrød hun: "Herre Jesus, Hvor jeg nu bliver stærk igjen Sprøitningen blev fortsat til hun havde faaet 28 Lod, da begyndte hun at faae Hovedpine, hvorfor der holdtes op. Men Barselkonen, følte sig saa rask, at hun gjerne kunde staaet op. J Luxemburg har tildraget sig følgende ulykkelige Begivenhed: Tre unge Mennesker, som reiste for et Brusseler Handelshuus, fortalte en Aften ved Table d'hote i Gjæstgivergaarden, at nogle pr... Officerer havde indbyrdes havt et Klammerie, hvorved de tilsidst havde argumenteret med Næverne. Da Officererne erfoer dette, udfordrede de hine unge Mennesker, og en Duel blev berammet paa hiinsides Grændsen. Men Politiet, som havde faaet Nys derom, anholdt de unge Mennesker underveis, og bragte dem som Arrestanter tilbage til Gjæstgivergaarden. Officererne søgte her forgjæves at faae Adgang til dem; men da den Ene, en Lieutenant L., havde givet Politibetjenten sit Æresord, paa at ville forholde sig rolig, lod man de tre Fanger, komme ned for at tale med ham. J samme Øieblik at de traadte ind i det Værelse, hvor Lieutenant L. befandt sig, trak denne en Pistol frem og skjød den først Jndtraadte en Kugle lige i Brystet. Med en anden Pistol banede han sig Vei til Flugt, og man har siden ikke seet ham mere. Den Saarede døde Dagen efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
I det russiske Gouvernement Skaterinoslaw er der atter nedfaldet en Ærolit (Maanesteen), som veiede 180 Pund. Dens Ydre har Liighed med en Sandkonglomerat. Det var et stille, smukt Veir den Dag, som denne Naturbegivenhed indtraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
J Rhinegnene har man i Aar havt en saa ualmindelig rig Viinhøst, at der var største Mangel paa Fade til at modtage al denne Guds Velsignelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Ved Berlins Universitetet har Studenternes Antal i Aar været 1600, af hvilke de Fleste studere Jura.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
J Theologien er i dette Aar 1 kreeret til Doctor, i Ju fra 1, i Medicinen 125, i Philosophien 15. En Student er bleven relegeret, og 3 have faaet consilium abeundi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Det gandske nye og store Dampskib Hertugen af York, paa 760 Tons, bygget til Fragtfart mellem London, og Hamborg, der den 28de Octbr. afgik fra London til Hamborg, mistede under en heftig Storm sit Roer og Mast, og havde formodentlig været tabt, da det drev om i Søen, dersom ikke Skibet Maria, der kom fra Mallaga, havde reddet det og bragt det paa Slæbet ougtil Hamborg. Det var ellers snorrigt nok, hvorledes disse to Skibe hialp hverandre. Dampskibet havde, som meldt, mistet sit Roer, det andet Skib sine Seil, og begge kom saaledes ved fælleds Hjelp ind i Havn. Dampskibet havde blandt andet kostbart Kjøbmandsgods 310 Kister Jndigo ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Bekjendtgjørelser. At det behagede Forsynet den 16de d. at bortkaldtil et bedre Liv, min elskede Mand Johan Hendrich, Brahm, Glarmester, i sit Alders 36 1/2 Aar, efterladende mig og 6 Børn; hvilket bekjendtgjøres for fra værende Slægt og Venner. Aarhuus, den 18de Novbr. 1826. Christiane Brahm, fød Glastus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Søndagen den 26de Novbr. bliver Bal i Polyhomnia. Fremmede, som efter Selskabets Love deri kunne og ville deeltage, behage at afhente billetter hos en af Undertegnede. Billetterne betales med 4 Rbmk. for hver Chapeau og 2 Rbmk. for hver Dame de flere end een medbringe. Ballet begynder Kl. 8 og vedvarer til Kl. 2. Aarhuus, den 18de Novbr. 1826. J. P. L. Schmidt. H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Tirsdagen den 28de ds. om Eftermiddagen Kl. 2. og følgende Dage foretages offentlig Auction i Stervboet efter Kjøbmand L. Jørgensen over endeel Handelsvare, bestaaende af: Bomulds- og Silketøier, Sirtser og Kattuner, Baand, Fryndser, Fiær, Blomster, m. m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 18de Novbr. 1826. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Licitation. over Leverancen til denne Byes Fattigforsørgelse for Aaret 1827 af 20 a 30 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg, foretages paa Byens Raadstue Mandagen den 27de No. vember næstk. om Formiddagen Kl. 10, hvortil Lysthavende ville give Møde. Greenaae Fattigcommission, d. 15 Novbr. 1826. Krøyer. Aagaard. J. Hansen. S. Schmidt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Skroget, og Jnventariet af det til Boeslum Strand indstrandede, Slupskib Helene Kirstine, ført af C. Bruun, bortsolgt ved offentlig Auction, som afholdes ved Stranden, Tirsdagen den 21de ds. om Eftermiddagen Kl. 3. Lysthavende indbydes. Ebeltoft, den 17de Novbr. 1826. Stockfleth, Efter Vedkommendes Begjæring bliver nogle Varer, som ere indbjergede fra en ved Boeslum Strand strax det Slup Helene Kirstine, ført af C. Bruun, bortsolgte ved offentlig Auction paa denne Byes Raadstue Tirsdagen den 21de de, om Formiddagen Kl. 9. Varene ere følgende: 44 Tdr. Tjære, 75 Stænger Jern, 2 Tdr. Tran, 2 hele og 2 halve Tdr. Beeg og 5 Stkr. Bastmatter. Lysthavende indbydes. Cheltoft, den 17de Novbr. 1826. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Jfølge Frue Justitsraadinde Lanngs Begjæring, bliver Hovedgaarden Langholt og Gaarden gammel Striiben, som drives derunder, tilligemed Horsens Sogns Kirke, Korntiende, stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning i 8 Aar, fra 1ste Mai 1827 til 1ste Mai 1835, den 14de Decbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, hos Peder Christensen Muurmester i NørreSundbye ved Aalborg, og om antageligt Bud skeer, uden flere Auctioner, bortforpagtet. Med Forpagtningen følger Besætning af Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Plove, Harver og Meierieredskaber. Til Langholt er omtrent 220 Tdr. Ager Land, 230 Tdr. EngLand, samt til gammel Striben 90 Tdr. Ager Land og 50 Tdr. Eng-Land. Udi et af de sidste Aar er holdt ved Langholt 24 Heste, 9 Køer, 60 Stude og 100 Faar. Ved gammel Striben 8 Heste, 50 Fækreature, og 20 Faar. Eiendommen ere gode, saavel Ager som Eng, og begge Gaarde ligge beqvemme for samme. Den største Deel af Engene til Langholt bierges af Godsets Beboere og 5 eller 6 Huusmænd haves hver Dag til Arbeide foruden nogle Dage i Høebiergning og Korn Høst, samt Tørvediergning m. v.; hvilket Arbeide bliver Forpagteren overdraget. Foruden den Græsning, der er paa disse Gaardes Eiendomme, kan endvidere følge Forpagtningen Græsningsret til 50 Stude hos nogle af Langholts Godses Beboere. Horsens Sogns tiendeydende Hartkorn er 191 Tdr., Kirkens Anpart Korntiende er de sidste Aar hævet in Natura. For Produkternes Afsætning ligge disse Gaarde beleilig, da der kun er 2 Mile til Aalborg og 1 Miil til Liimfjorden, hvor Varene og undertiden leveres. Conditionerne, hvorefter Auctionen holdes, samt en Fortegnelse over den Besætning, der følger Forpagtningen, kan 14 Dage før Auctionen faaes til Eftersyn paa Langholt og paa mit Contoir. Nørre-Sundbye pr. Aalborg, d. 2 Novbr. 1826. Spies.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
I Henhold til Placaten af 13de f. M. indvarsles herved de af Weile Amt udskrevne Mandskaber, der som tjenstgjørende ved Armeen i Aarene 1813, 1814 og 1815. have Douceur, og Undermunderingspenge tilgode, til at melde sig personligen her paa Amtscontoiret i Weile inden 12, siger Tolv Uger fra den 15de December næstk. af at regne for at modtage deres Afregninger. Ligesom nu enhver der melder sig personlig, ifølge foran citerede Placat, bør medbringe deres Afregningsbøger eller Jndrulleringspasse, til Beviis for, at de ere berettigede Afregningerne at imodtage, og forsaavidt de ere Fæstere, vedkommende Godseiers Attest om at denne intet har imod at Aftegningerne overleveres dem, saaledes bekjendtgjøres herved endvidere til fornøden Efterretning: a) Enhver som ikke er Fæster, maa medbringe Attest fra hans Sognepræst om hvad huuslig Stilling han er i. b) Forsaavidt nogen af de Mandskaber der have Douceur og indermunderingspenge tilgode for benævnte Aar, ved Døden ere afgaarde, og disses Arvinger følgelig efter de udgivne Bestemmelser kunde oppebære de Afdødes Tilgodehavende, maa der tilveiebringes Beviis fra Skifteretten paa det Sted hvor saadanne Mandskaber, ved Døden ere afgaaede, om Afregningerne directe kan, udleveres Arvingerne, eller skulde tilstilles Skifteretten, for at denne kan hæve hvad Boet derefter faaer tilgode, Naar nogen Arving melder sig med saadant Beviis der berettiger til Afregningens Modtagelse, maa denne til ligge være forsynet med saadanne Documenter der godt gjøre, hvilke Medarvingerne ere, og med disses Bemyndigelse til Afregningens Modtagelse. c) Naar fraværende Mandskaber i Medhold af Placaten lader Andre møde for sig for at modtage Afregningerne, maa disse foruden Paagjældendes Skyld. ger eller Jndrulleringspasse have Beviis ihænde for at de til de respective Afregninger at imodtage og for at qvittere ere berettigede. d) Naar Godseiere forlange sig Afregninger udleverede, maa disse enten selv eller ved Fuldmægtig indfinde sig tilligemed den Mand hvis Afregning ønskes udleveret. c) De Mandskaber som hverken ere i Besiddelse af Skyldbøger eller Jndrulleringspasse, maa enten med Attest fra deres Sognepræst eller Herredsfoged, eller med andet paalideligt Beviis godtgjøre, at de ere de Folk de udgive sig for. Sluttelig tilføies, at hvad angaaer Mandskabet af de Regimenter eller Corps, ved hvilke ingen Aftegning har kunnet opgiøres, da angaaer denne Jndkaldelse ikke disse; hvorimod de have at rette sig efter de herfra skeete Bekjendtgjørelser af 4de og 25de Octbr. sidstleden. Desuden undlader jeg ikke at anmærke, at Udlevering af Aftegninger skeer her fra Amtscontoiret i Weile, hver Mandag, Onsdag og Løverdag, og at de der ikke inden 12 Uger efter den 15de Decbr. næstk. med behørig Legitimation have meldt sig om deres Afregningere Udlevering, have tabt al Ret til Krav paa den Kongelige Kasse i indbemeldte Henseende. Weile Amtshuus, den 9de Novbr. 1826. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Ved Proclama, som bliver læst for vedkommende Over- og Underret, er Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afg. Maren Pedersdatter og hendes forhen bortdøde Mand, Gaardmand Christen Andersen i Lem Bye og Sogn, Støvring Herred, Randers Amt, indkaldet med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Mandens Arvinger indkaldes ligeledes, med 6 og 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos mig og legitimere deres Arveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Det bekjendtgjøres derhos, at Aabningsforretning foretages i Boet Tirsdagen den 28de ds., Kl. 9 Formiddag. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 8de November 1826. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Den 23de forrige Maaned er ved Mariager Fjord, udfor Klatterup Byes Eiendomme, funden og bjerget i en Baad, bygt af Eeg og Fyr, 8 Alen lang og 2 1/2 Alen bred, men uden Kiendemærker, vurderet til 8 Rbd. Eieren heraf, indkaldes derfor, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, at melde sig og at godtgiøre sin Eiendomsret for Krigsraad Herredsfoged Schjøbs i Mariager. Randers Amthuus, den 7de Novbr. 1826. Stemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Fra J. Bech i Kjøbenhavn er undertegnede bleven forsynet med bedste grøn Olie=Sæbe, som sælges til Fabrikkens Priis. - Hørfrøe og Raps kjøbes afEdeltoft, den 17de Novbr. 1826. Hendrichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Barbeerknive, Jnstrumenter a. som forhen modtoges i Møllestien til Slibning modtages nu paa Guldsmedgaden. Barbeer, og Penneknive faaes samme Sted til billig Priis. En Kakkelovn ønskes strax tilleie. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
En sort Hoppe omtrent 10 Aar gammel, uden Aftegning, skjæv paa venstre Bagfod, er omtrent for en Maaned siden bortkommen fra Thiilst Mark, for Opdagelsen, loves en Douceur af Peder Andersen i Thiilst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Subskription. paa Hr. Pastor Grundtvigs Udvalg af sine Prædikener, omtrent hundrede, holdne i Vor Frelsers Kirke i Kjøbenhavn i Aarene 182226. Prisen for Subskribenterne bliver 6 s. Arket paa godt Trykpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Biskop Thomas Kingos Palmer og aandelige Sange, samlet af Cand. Theol. Fenger. Bogen, der vil komme til at udgjøre omtrent 30 Ark, vil kunne overlades Subskribenterne for 5 a 4 s. Arket paa godt Trykpapiir, modtages i Aarhuus hos Varberg og Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-18
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Aar 1826. No. 158. Ve Tirsdagen. den 21de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuus. tiftstidende. naros
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Nyheder fra Udlandet. Krigen mellem Russerne og Perserne. Ad bas Mirza har, efter sit Nederlag ved Elisabethstad, rømmet det russiske Gebeet i Georgien, ophævet Fæstningen Schuschals Blokade, og trukket sig tilbage over Araxessioden. Paa den anden Kant har den russiske General Dawidow angreben Perserne i Provindsen, Schirvan, og ligeledes slaget dem paa Flugten. Disse Efterretninger meldes officielt i St. Petersborgs Aviser. Grækernes Frihedskamp. Af en omstændelig Beretning om Grækernes sidste Kamp med Tyrkerne under Oberst Fabriers Kommando, erfares der, at det i den saakaldte hellige Bataillon befandt sig over 80 meest franske Officerer. Ti af dem faldt strax i Begyndelsen, af Slaget. Grækernes Tab var imellem 4 og 500, Tyrkernes over 1700 Mand. Omer Paska har selv til staaet for den franske Admiral Rigny, som var Øienvidne til Træfningen, at han havde mistet 900 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Portugal. Da man nu har officiel Vished om at Don Miguel har besvoret Konstitutionen, saa haaber man, at Partierne ville enes af sig selv, og Riget atter vorde roligt. Ophavsmanden for Oprøret, Marqvis Abrantes, har derfor ogsaa pakket ind og var med sidste Paketbaad ankommen til London. Paa Veien havde han endnu den Dristighed, at lægge an ved Lissabon og forlange at nyde Godt af Amnestien, som Regentinden har proklammeret, men det blev ham afslaaet. Ogsaa var den hele Regjeringsjunta i Algaarbien samt Gouverneurerne i Stæderne Faro, Castro maria og Villareal med deres Stab og Tropper tillige, med en heel Deel Borgere over Hals og Hoved flygtet over til Apamonte, en Stad paa den spanske Grændse. ses
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Spanien. Det er skrækkeligt som algierske Søerøvere drive deres Uvæsen paa de spanske Kyster. Ved St. Roch, Mallaga, Marbella, o. fl. St. have de ført hele Familier bort, røvet hele Byers samtlige Kreature, og taget alle Fartøier med sig. Den spanske Consul i Algier er bleven paa det skammeligste insulteret, og var sikrert bleven massarreret, hvis ikke den franske Consul havde taget ham i Beskyttelse. Og alt dette skeer, fordi Spanien er til rette Tid har kunnet betale denne Røverstat sin resterende Tribut af sex Millioner Realer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Frankrige. Da Posten den 7de Novbr. tog fra Lyon, raste i denne Stad en voldsom Jldebrand; den var udbrudt Kl. 8 i en Gade bagved Dragonerkassernen Charito, Kl. 12 laae hele Qvarteret mellem Salagaden, Grolierpladsen og Rhone=Quai i en Askehob, og en stærk N. V. Vind bar Luerne over paa den venstre Rhonebred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Rusland. Keiserparret var nylig i den største Livsfare. Paa Veien fra St. Petersborg til Lystslottet Zarskoselv bleve Hestene for den keiserlige Vogn, løbske. Keiseren selv reiste sig og hialp Kudsken at holde Tømmen, medens Keiserinden laae i Besvimmelse. For ikke at blive overkjørt, maatte Feltjægeren, der var forud, saaledes jage paa sine Heste, at de styrtede. Selv reddede han sig ved et behændigt Spring, og Keiserens Heste bleve endelig standsede ved at løbe mod en anden Vogn, der knustes gandske. Lykkeligviis kom Jngen til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Sverrig Norge. Regjeringen har seet sig nødsaget til at anvise endnu 5000,000 Rd. til fremmed Korns Jndkjøb. De Provindser som trænge meest til Understøttelse, ere: Vestgothland, Wermeland, Dal land og Smaaland. J Nærheden af Malmøe den atter nylig, efter en blodig Bataille med Smuglerne, konfiskeret et meget betydeligt Qvantitet forbudne Vare. - Fra næstk. Nytaar af skal det norske Artillerie faae en gandske ny Organisation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Blandinger. Jstedetfor Jnqvisitionen vil Kongen af Spanien oprette et hemmeligt Politie i sit Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Embedsmændene i Provindsen Valencia havde forlangt Generalkapt. O'Donnel afsat, men Kongen har tvertimod berettiget ham til at udjage Alle og Enhver, som ikke staaer ham an.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Prinds Carlos lader sin Søn, som kan vente engang at bestige Spaniens Throne, undervise af en Jesuit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Den fra Ægypten hjemkomne General Livron havde aldrig saasnart sat sin Fod paa fransk Grund, før han blev udfordret af en Grækerven. General Excelmans skal være hans Sekundant. Der frygtes meget for, at Paketbaaden mellem Jamaika og Engelland er forulykket. Grækerne paa Morea lide saadan Nød, da Høi sten er ødelagt af Tyrkerne, at Qvinder og Børn maa leve af Olden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Paa een Dag indtraf der nylig en russisk, en engelsk og en fransk Koureer til Lissabon. Den 15de og 16de October føltes et stærkt Jordskjælv i Messina, som satte Jndvaanerne i heftig Skræk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Af Erstatningssummen til de franske Emigranter er allerede ligvideret over halvfemte hundrede Millioner Fr. Paven har benaadet Redacteuren af den østerrigske, Jagttager med Christusordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Kongen af Preussen har forbudt sine Officerer, at bære tyrkiske Sabler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Frøken Chateaubourg er af den bayerske Konge bleven hædret med St. Anna-Kapitulets Æres NonneOrden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
To marokkanske Korfarer gjøre Jagt efter hanseatiske og preussiske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
En russisk Gardelieutenant Schumsky, Fløiad, jutant hos Keiseren, er bleven afskediget for høist usædelig Opførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Walter Scott var nylig i Selskab hos Fyrstinde Gallitzin i Paris, hvor han fandt alle Damerne klædt i skotsk Nationaldragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
Paa det Pariser Theater ved St. Martinsporten, spiller et lille Vidunder paa 6 Aar, ved Navn Elise, Qville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-11-21
En Avis kalder Wellesleys Strafdøde: "Leie af Capt. Blighs Frue.