JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
- Hertugen af Modena har ladet sine Tropper, aflægge en Ed, hvori de blandt Andet maae forsikkre, hvor stolte, glade og lykkelige de føle sig ved at tjene en Fyrste der formedelst sin Sjælstyrke og sit sande Mod tør kalde sig vort Aarhundredes første Soldat, samt at deres Liv er de kun dyrebart, fordi de kunde opoffre det for deres elskede Fader, den uovervindelige Erkehertug. Mon hans keiserlige Høihed ikke primer en Smule? Portugisiske Anliggender. Til det udenlandske Departement i London er indkommen en officiel Notification om, at D. Pedro har stillet sig i Spidsen for det portugisiske Regentskab, og at Grev Funchal, der for Tiden ligger syg i Paris, skal gaae som Gesandt til det brittiske Hof. Det vil nu vise sig, sige Londonnerbladene, om vor Regjering ufortøvet vil anerkjende Regentskabet paa Terceira, eller, hvad rigtig nok er beqvemmere, oppebie Udfaldet paa Kampen. Don Pedros Stridsmagt anslaaes nu til 13,186 Md., foruden 1200 Officerer og 7000 Md. Militstropper. Forstærkningen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
som D. Miguel har sendt til Madera, menes kun at ville blive til liden Nytte, da den største Forstemthed herskede iblandt Tropperne, og constitutionelle Proclamationer offentlig circulerede. D. Pedros Escadre, som gjorde det sidst, omtalte Angreb paa Peniche, er siden bleven forøget med flere Fartøier, og har paa Rigets nordlige Kyster reent sammenskudt et for faa Maaneder siden anlagt Fort, samt stærkt beskadiget et andet; hvorefter den igjen har søgt rum Sø. Man troer, at D. Pedro vil trække Krigen, ud, fordi D. Miguel ikke længe vil kunne holde en Hær paa Benene, da han allerede nu kun med Møie kan bestride dens Underholdning. D. Miguel har udstedt et langt Manifest mod sin Broders og hans Datters Fordringer paa den portugisiske Trone. Hans Hovedargumenter ere følgende: At D. Pedro har modtaget Souverainiteten over Brasilien, som ifølge sin Constitutions første Artikkel aldrig kan være forbundet med Portugal, at han og hans Børn have ladet sig naturalisere i Brasilien; at han har forbundet sig til bestandig at residere i Brasilien; at han frivillig har erklæret for sin Fader d. 15de Juli 1824, at han ingen Fordringer vilde giøre paa Portugal; at den portugisiske Grundlov bestemmer, at Kongen af Portugal ikke kan være nogen udenrigsk Prinds; at han, som den, der ifølge baade den portugisiske og brasilianske Grundlov er udelukket fra Portugals Trone, ikke kan frasige sig en Krone, han aldrig har besiddet, og at altsaa hans Frasigelse til Gunst for Donna Maria har Jntet at betyde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Frankerig. Cholera er nu i Aftagende i Paris, fra den 18de Middag indtil d. 19de ved samme Tid var Antallet af de Døde kun 445.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Hertuginden af Berry har ved Hr. v. Chateaubriand ladet Staden Paris tilbyde 12000 Fr. til de Syges Pleie; men man har forsmaaet Gaven, fordi man troede, at politiske Hensigter laae skjulte under denne Velgjørenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Departementerne udbreder Sygdommen sig stedse videre, men har en mild Charakter. Man har gjort den Erfaring, at de med Gas oplyste Gange i Palais Royal have været fri for Sygdommen. Handelsministeren Hr. v. Argout, Marineministeren de Rigny og Udenrigsministeren Grev Sebastiani ere nu ogsaa angrebne; man var især bekymret for den Første. Der tales stærk om en Ministerforandring; thi man befrygter, at Cassimir Perrier ikke vil blive istand mere til at overtage sig Forretningerne, da en chronisk Sygdom, hvoraf han længe har lidt, er ved Cholera Anfaldet meget forværret. Han skal selv ønske at udtræde, og man nævner Hertug Decazes, som hans Eftermand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Nantes have den 14de og 15de April været urolige Optrin og fra mange Departementer indløbe Efterretninger om Brandstiftelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Storbrittanien. D. 17de April fremlagde Grev Harewood i Overhuset et Bønskrift fra de vestindiske Kjøbmænd og Plantageeiere, hvori disse besvære sig over, at de til Gunst for Slaverne emanerede Cabinetsbefalinger ville drage Coloniernes fuldkomne Ruin efter sig. Efterat der var talet en Deel pro og contra blev Sagen henviist til en Commitee, og de udstedte befalinger bleve indtil videre suspenderede. Dagen efter holdt Hr. Ferguson i Underhuset et heftigt Foredrag imod Rusland og den Ukas som indlemmer Polen i det russiske Rige. Han fordrede, at Regjeringen paa det kraftigste skulde lægge sig derimellem, hvilket den var ligesaa vel beføiet til her, som i de græske og belgiske Anliggender. Han udrettede imidlertid Jntet ved sin Jver. - Cholefra er saa godt som ophørt i London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Blandinger. Den berømte Dr. Wirth er af den kongelige Ret i Zveybrücken bleven fuldkommen frikjendt og derpaa i Triumf bortført fra Retssalen, af Byens og Omegnens Beboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Efter nogen Tids fugtige og raa kolde Veirlig har Cholera atter yttret sig i Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
J Mexico lever en Kone, som er 157 Aar, gammel og endnu saa rask og rørig, at hun befor ger sit hele Huusvæsen og hver Dag gaaer en Fjerdingvei, for at høre Messe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Indenlandske Efterretninger. Kbhvn. d. 26de April. De til Raadslagning overLovndkastet til den stændiske Forfatning sammenkaldte 29 erfarne Mænd fra Hertugdommerne ere, i Begyndelsen, af indeværende Uge, alle ankomne hertil Staden. De have havt Andients hos Hans Majestæt Kongen, og deres Samlinger til Raadslagning vare bestemte at tage deres Begyndelse endnu i Løbet af Ugen; ligesom de ventes tilendebragte i en Tid af tre til fire Uger. (K. P.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Den 17de April har Kjøbmand C. F. L. Clausen i Stege faaet Bevilling som Strandingscommissionair i Stege Tolddistrict.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Den 18de April har Apotheker O. F. Ramsing i Nibe faaet Bevilling til at anlægge et Filial=Apothek i Løg stoer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Man siger, at der nu ogsaa skal gaae et Dampskib mellem Rostock og Kjøbenhavn, og paa Veien anløbe Li beck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
J Kronprindsensgade var en Pige forleden saa uheldig at lade en fyldt Vandspand falde ud af et Vindue. Den traf en forbigaaende Amagervige i Hovedet, saa hun styrtede omkuld og livløs bragtes ud paa Hospitalet. Skjøndt hun endnu er ilive, lade hendes Saar kun lidet Haab om hendes Frelse. - J Klosterstrædet sprang Sei singen paa et Muurstillads, der hang ved den øverste Etage; den arbeidende Svend styrtede ned paa Broste, nene og blev ynkeligen forslaget. - Paa Hospitalet er indbragt en Dreng med to næseformede Geværter, der havde foranlediget Forældrene til at reise omkring med ham og forevise ham som en sjelden Vandskabning med tre Næser. - Forleden Aften bleve to Matroser grebne, der havde overfaldet en Person paa Gaden. Først havde Vægterne faaet Hold i den ene; da derpaa den anden vilde forsvare sin Kammerat toge de ogsaa ham ved Vingebenet. Paa Veien til Politichefen opdagede man en meget mistænkelig Pakke hos ham. (Veile Av)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Fra 2den Mai begynder en Dagpognsbefordring imellem Nyborg og Middelfart. Fragten bliver pro persona imellem Nyborg og Odense 5 Rbmk. Tegn, og imellem Odense og Middelfart 8 Mk. Vognene have Plads for 7 voxne Personer og deres medhavende Gods i Pakke eller Vadsæt, der ikke maa veie over 25 Pd. Kasser eller Kufferter modtages ikke. Kjørslen vil skee imellem Odense og Nyborg i 3 Timer og 20 Minuter, og imellem Odense og Middelfart i 6 Timer, Vedetiden iberegnet, der overlades til Postillonens Godtbefindende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Kieler Correspbl. yttrer det Ønske, at det Slesv. Holst, patriotiske Selskab i Altona vil udsætte en Præmie af 100 Ducater, eller derover, for den bedste Besvarelse af de Spørgsmaal: Hvilke Fordele en Jernbane imellem Kiel og Altona vilde medføre, hvormeget en saadan kunde koste, hvilke de Hindringer ere, der ere den i Veien? - En simpel Jernbane - tilføier Bladet - har i Bør men kostet mindre pr. Miil, end en Chaussee hos os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Vor Regjering har ved den Sl. Holst. Canal udført et Værk, ved Siden af hvilket ikke et eneste paa Fastlandet kan sættes. En Jernbane imellem Kiel og Altona vilde ikke blot hæve begge Byer, men være et uforglemmeligt Minde om Tatnemmelighed og Beundring for den fildige Efterslægt. Vi kunne derved give et Mønster, som, eengang efterfulgt ved Snes og Panama, vil forandre Gangen i Verdenshandelen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
De theologiske Stridsafhandlinger som den fungerende Biskop i Aalborg Stift, Hr. Stiftsprovst Stockholm, har ladet indrykke i Aviserne, gjøre megen Opsigt. Et Sted siger han: at den uforandrede angsborgske Kontession udgjør Danmarks Konstitution, og han finder derfor slet intet Betænkeligt i at en Præst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
efter at være overbeviist om at have lært imod Konfossion, Pligt og Eed, efter lovlig Proces afsættes fra Embedet. Et andet Sted forekommer en Sætning saalydende: "Tyrk og Jøde og Hedning tænke anderledes end Christne, og vi maa derfor heller ingenlunde vente af dem det vi kalde et christeligt Levnet, eller den Opfyldelse af Pligter mod Gud, mod os selv og mod Næsten, som der kan ventes af en troende Christen." Dette fremkaldte fem Spørgsmaal af Hr. Ree, Udgiver at den Aalborgske Stiftstidende. Der spurgtes f. Ex. Pom en Tyrk, Jøde og Hedning som deler sit Brød med den Hungrige, klæder den Nøgne, glæder den Bedrovede a. skulde være Gud et mindre behageligt Barn end en Christen i samme Forhold, fordi denne blev indlemmet i en anden Menighed, medens han endnu laae i et Spøbeklæde?" Disse Spørgsmaal har Hs. Høiærværdighed besvaret saaledes, at Hr. Ree derved attet har seet sig foranlediget at levere bemærkninger dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Ogsaa følgende Stykke i Aalborg Avis No. 62 er afden fungerende Biskop i Aalborg Stift, Hr. Stiftsprovst Stokholm. Hvis er den stærke Basune, som lyder saa vældig om Danmarks gamle Tro, saa det gjalder i Syden og Nor ben, i Østen og Vesten, mod Himlens Hvælving og i Afgrundens Dybhed?""Hvo er den Bersert, om hvem Pogene sværme, som Smaafugle om Ørn, som Myg og Bræmser om Ganger, med Piben og Hvislen og Stingen, men han gaaer sin Heltegang, og nedslaaer hver Drage, som opsteeg fra Morthedens Arne?" Basunen er Sandheden. Verserken er Lindberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Befordringer og Afgang. Den 16de April er Consumtionsskriver ved Kiøbenhavns Vesterport, Capitain J. N. Krøyer, beskikket til virkelig Justitsraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Den 13de Marts er Forvalter ved Alkestrup og Egemarke Godser, Procurator H. H. Lutzhøft, som Landvæsenscommissair i Holbeks Amt, forundt Rang efter Rangforordningens 1 Klasse Nr. 2, den 12te April, 2den Hofmedlens, Archiater, Justitsraad, Dr. med et chir. J J. A. Schønberg, R. af D., til 1ste Hofmedicus, og Bataillonschirurg ved Hans Majestæts Livcorps, Dr. med J. L. Dreier, til 2den Hofmedicus. - Den 4de Februar er Fyrinspecteur ved Fekkebierg Blus-For paa Langeland A. Krestensen i Naade og med Pension entlediget; den 18de, Consumtions=Kasserer Krigsassesfor R. Petersen beskikket til Consumtionsforvalter i Varde, den 17de Marts, constitueret Fuldmægtig H. Ploog og Copiist J Dreskmann til Fuldmægtige i det tydske Fag under General-Toldkammer, og Commerce-Collegiet, afskediget Secondlieutenant J. G. Faurschou til Strandcontrolleur i Gjenner=Bugt under Apenrade Toldsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Kjøbenhavns Børs Cours d. 24 April. Species 210 solgtes til 12 Rbmk. 9 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Norske Speciesedler 152 a 152 enhalv Rbd. Ribe Døbte: J Cathrine Kirke, den 29de April, Gaardmand J. Nielsens Datter, Ane Cathrine Jepsen, fra Lustrup. Fadderne: Gaardmand H. Sørensens Kon fra Rogger, Pigerne H. Pedersdatter og G. Jensdatter, fra Lustrup, Gaardmand P. Jensen ibid og F. Jensen, fra Noager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Copulerede: J Cathrine Kirke, den 28de April, Ungkarl, Beendreier, H. C. Hamburger fra Tønder og Jomfru D. Frandsen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Begravede: Paa Cathrine Kirkegaard den 24de April, Hans Gregersens Enke, 63 Aar gl. Den 26de Kjøbmand J. A. Behrends 47 Aar gl. Den 28de, G. K. Frandsens, 9 Dage gl. S. D., Maren Christensen, fra Lustrup, i enfjerdedeel Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
(Jndsendt.)¬ J en Bekjendtgjørelse i Riber Stifts Avis anføres blandt andet Folkemængden i Warde Kjøbstæd at være 1400 Siæle. Denne Efterretning trænger imidlertid til at berigtiges derhen at Jndvaanernes Antal beløber sig efter en i Aaret 1830 optagen nøiagtig Folketælling til 1536. Effisk S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Prisen paa raspet Blaatræe fra herværende Arbeidsanstalt er nedsat til 3 Rd. 24 sk. pr. 100 Pd. i Partier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Tirsdagen den 22de Mai næstkommende Eftermiddag Kl. 3, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt en Skiftesamling i afdøde Biskop Dr. theol Koefoeds og efterlevende Frues Boe, hvor flere Gienstande, der ere af Vigtighed, ville komme under Overveielse og Decision Vedkommende Arvinger og Creditorer indvarsles derfor herved i Henhold til Placaten af 21de April 1824, at give Møde ved berørte Sliftesamling, da de Udeblivende antages at samtykke i hvad der af de Mødende bliver besluttet. Ribe den 27de April 1832. Tranberg,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Ved Proclama af Dags Dato der vil blive læst ved vedkommende Under og Overret ere Creditorerne i Boe efter den her i Byen afdøde Pige Karen Jensdatter Hartes indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Termins Udløb under Tabet af deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Tranberg. Ribe den 27de April 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved Under og Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter nu afdøde Vertshuusholder Graves Hemmed og dennes tidligere bortdøde Hustrue Maren Nielsdatter her af Byrn indkaldte med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii til for mig som Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres paa berørte Boe, havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe den 27de April 1832. Tranberg,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Efter den under Skiftet efter afdøde Vertshuusholder Graves Hemmed tagne Bestemmelse, bliver følgende beri Byen beliggende Eiendomme, dette Stervboe tilhørende, nemlig Stervboegaarden No. 44 i Steenboegade. med Udskiftningsjorder i søndre Forte, og et Stykke Land i Nyehede i Lodden No. 19, samt endelig et Stykke Jord i Sorgesig vesten Veien, stillede til 3de offentlige Auctioner Tiirsdagene den 29de Mai, den 12te og 26de Juni næstkommende hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men den 3die Auction i Stervboegaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som vedkommende Pantecreditorers Efterretning. Ribe den 27de April 1832. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Jfølge Vedkommendes Begjering, bliver den til den 15de Mai førstkommende, berammede Auction, over Gaarden Sortekroe i Deiberg Sogn, herved tilbagekaldt. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 27de April 1832. Hertz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
At Enken Gunder Thomasdatter af Rebel Vester Herred ved Stiftamtets Resolution af 12te d. M. er erklæret umyndig, og at Sognefoged Christen Høi i bemeldte Nebel er beskikket til hendes Værge, bliver herved bragt til offentlig Kundskab. Øster og Vester Herredets Contoir i Warde den 27de April 1832. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Efter Enkefrue Kjeldskous Begjering, bliver i Controlleurboeligen ved Skodborghuus i Malt Herred, afholdt offentlig Auction, Onsdagen den 9de Mai næstkommende Formiddag Kl. 10, over en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Meubler, af forskjellige Slags, Linned, saasom Dækketøi og Lagener, Sengeklæder, Kjøkkentøi af Kobber og Messing, og noget Porcellain, samt en Postvogn med 3 lakerede Agestole og 1 Sæt pletteret Hestetøi med mere Udboe. De Lysthavende indbydes. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Endrupholm 28de April 1832. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at bortsælge sin heri Byen under Haderslev Amt, eiende halve Gaard, hvorpaa kan forres og græsses 12 a 14 Fæehøveder og 3 Heste foruden Faar. il Gaarden kan aarlig saaes 6 a 8 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, 4 Tdr. Boghvede, 8 Tdr. Havre og af Høe kan avles 30 a 40 Læs. Conditionerne hvorpaa jeg agter at afhænde Gaarden ere meget fordeelagtige. De Lysthavende ville behage at henvende dem til mig, hvor Eiendommen kan paavises og det nærmere erfares. Hjortlund den 24de April 1832. C. Thuesen. Den, af Hr. L. C. P. Christensen, i Hr. P. Junkers forhenværende Huus, ved det store Apothek i Tønder, førte Boutikhandel og den i samme Huus drevne Tobaksfabrik, fortsættes nu for Undertegnedes Regning. Ærbødigst anbefaler jeg mig til det ærede Publikum og beder om velvillig Søgning. J. P. Jensen. i Lygumcloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Dampskibet Dania!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Afgaaer fra Kjöbenhavn til Helsingøer, Aarhuus Bogense og Fredericia, Mandagen den 7de Mai Eftermiddagen Kl. 1 præcise, retournerer fra Fredericia den 10de Mai Morgenen Kl. 6 præcise. og fortsætter saaledes sine Reiser ugentlig hver Mandag fra Kjöbenhavn og hver Torsdag fra Fredericia til Udgang af September Maaned. Betalingen er som forrige Aar, og skeer Indskrivningen i Fredericia hos Undertegnede. B. Bruun & Sön.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
aller Kongelig. naadigst privilegerede. Stifts Alder og AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmark og Hertugdømmene. No. 36. Fredagen den 4de Maji.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Belgiskhollandske Anliggender. Om Udeblivelsen af den russiske Ratification erfarer man nu, at Grev Orlov kun under den Betingelse havde Fuldmagt til at ratificere, at Østerrig, Frankerig og Engelland skulde frafalde enhver Jndsigelse imod det nye organiske Statut for Polen, imod hvilket Cabinetterne i Paris og London siges formelig at have protesteret, som mod en Krænkelse af Wienertractaten. Ratificationerne ere nu ordlydende bekjendtgjorte i den Brusseler Moniteur, og man seer deraf at det er kun Østerrig, som, hvad Luxemburgs Deling angaaer, vil oppebie det tydske Forbunds Afgjørelse; men at Preussen derimod har ratificeret uden Forbeholdenhed. "Men", siger en Skrivelse fra Brussel af 24de April, som Holland høres endnu bestandig Jntet. Belgien kan ikke længere taale denne Fiendes truende Stilling: dersom derfor ingen Forandring heri skeer, vil Belgien være nødsaget til at gjøre det første Skridt til Fiendtlighedernes Fornyelse. Og hvad have vi da vundet ved de diplomatiske Underhandlinger, som have foraarsaget Europa saa mange Bekymringer, Staae vi da ikke endnu paa det samme Punkt, som da Belgien overraskedes af Hollændernes første Jndfald?" J Anledning af Hr. Thorns Bortførelse skal Kong Leopold have erklæret, at, dersom Frankerig og Engelland ikke ville medvirke til at skaffe Fyldestgjørelse for en saadan Fornærmelse, vil han see sig nødt til, enten at nedlægge Kronen, eller ufortøvet aabne Fiendtlighederne imod Holland. Hermed staaer det Rygte i Forbindelse, at den franske Krigsminister har givet Nordarmeen Ordre til at holde sig færdig, for paa første Vink at rykke ind i Belgien. Saameget skal være vist, at ikke blot den franske Charge d'Affaires i Haag har faaet befaling til ufortøvet og uden videre at forlange Hr. Thorns Frigivelse; men at ogsaa Gesandterne fra de øvrige Magter, som have ratificeret Tractaten, have kraftig protesteret mod hans Fængsling. Cabinettet i Haag skal have forlangt den fornødne Frist til at indhente Efterretninger om denne Sag, men til samme Tid erklæret, at Fængslingen har fundet Sted uden dets Vidende. Hr. Carl v. Brouckere skal have været nær ved at lide samme Skjebne, som Hr. Thorn, han havde netop forladt sit i Nærheden af Maasstricht beliggende Slot, da Kyrasserer fra denne Fæstning indtraf for at bemægtige sig hans Person, men maatte, da han ikke fandtes, lade sig nøje med at bortføre et Par Toldbetjenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
J Maasstricht er Borgernes Sindelag mod det oraniske Huus meget ufordeelagtigt, hvorfor General Dibbetz, som commanderer den 6000 Md. stærke Garnison, er i høi Grad aarvaagen. De belgiske Tropper staae 1 1/2 Miil derfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Jtalien. J Wien nærede man, ifølge de sidste Efterretninger derfra, slet ingen Tvivl om det gunstige Udfald af Pavens Underhandlinger med Frankerig og om Franskmændenes nærforestaaende Afreise fra Ancona; men i Livorno. tvivlede man paa samme Tid stærkt om, hvorvidt det vil lykkes Paven at holde Fred i Landet, naar de fremmede Tropper ere borte. En senere Skrivelse fra Jtalien mener, at Udfaldet af Underhandlingerne om Ancona endnu er uvist, og en anden samtidig Efterretning fortæller, at hans Helligheds Underhandlinger med de fremmede Magters Gesandter allerede havde taget pen gunstigste Vending, da den russiske Gesandt fremlagde Depescher, hvis Jndhold vel var ubekjendt, men som syntes at have frembragt en Forandring i den pavelige Politik. En Skrivelse fra Rom mælder, at den franske Regjering antager en næsten ydmyg Tone mod Pavehoffet, at de franske Tropper, som en Følge heraf, nu egentlig kun taales i Ancona, og at den franske Expedition har havt den, af Vedkommende næppe beregnede Virkning, at Factionerne ere blevne overbeviste om, hvorlidet Haab de kunne bygge paa Franskmændene. Om den franske Eftergivenhed vidner, at Gallois er reist tilbage, at Oberst Regnault er ankommen til Ancong, for at afløse Oberst Combes, og at 4000 Md. af de derværende franske Tropper ere indskibede til Toulon. Under saadanne Omstændigheder har det Rygte kun liden Sandsynlighed, at Franskmændenes Antal i Aucona skulde forøges til 6000 Md., medens et lige Antal Østerriger skulde holde Legationerne besatte. Man frygter i Bologna meget for en Deel unge Mennesker, som bleve saarede ved Cesena, og siden ere fængslede; deres Saar vidne imod dem, og Cardinal Albani har udladt sig med, at et alvorligt Exempel maa statueres. Cardinalen har ogsaa villet tvinge de nye udnævnte Raader til den Erklæring, at Ønsket og forandrede Jnstitutioner er udgaaet, ikke fra Folket, men fra Par timændene; og da Flere end Halvdelen ikke have villet afgive en saadan Erklæring, ere de blevne afsatte. Sabregondi er ankommen til Rom man lover sig endnu Meget af hans Reise, skjønt man veed, at han vil møde betydelige Hindringer. - J Modena er Regjeringen endnu bestandig paa Jagt efter urolige Hoveder og Sammensværgelser. Forleden fik nogle Skalke paa en pudseer, lig Maade Hertugen tilstillet en lille Pakke, hvori ved Aabningen fandtes en Medaille, forfærdiget i Frankerig, til Ære for Menotti og Lorelli, med den Jndskrift: pro libertate Italica pagnantes Fransiscus IV, Mutinæ tyrannus, trucidabat. Frankerig. Begge Kamres Forhandlinger. bleve d. 21de April formelig sluttede. Der tales endnu bestandig om en Ministerforandring, som ogsaa vil være nødvendig, dersom det ellers stadfæster sig, at Casimir Perriers Sygdom har medført en Aandsforvirring. Man begynder nu at nævne Fyrst Talleyrand, som hans Eftermand, hvor utroligt det end er, at denne næsten gaarige Statsmand vil paatage sig en saadan Byrde. J Metz og Bordeaux har de Deputeredes Gjenkomst frembragt saa urolige Optrin, at Vaabenmagt maatte anvendes, for at dæmpe dem. Fra de sydlige Egne indløbe atter foruroligende Efterretninger og Carlisternes Bevægelser.