JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Torsdagen den 27de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ifølge vedkommende Skifterets Foranstaltning, en eneste Auction afholdt, paa Colding Raadstue, over den afdøde Enkefrue Consistorialraadinde Storm Stervboe tilhørende Ødsted Kirke, der er matriculeret for Ager og Engs Hartkorn 21 Tdr. 4 Skpr., med tilhørende tiendeydende Hartkorn 185 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 1 1/2 Alb., hvoraf den aarlige Tiende udgjør circa 94 Tdr. Rug, der ydes deels in natura og deels med Penge efter hvert Aars Capitelstaxt. Auctions-Conditionerne, som ere særdeles fordeelagtige for Kiøberen, kunne forinden erfares paa Undertegnedes Contoir. Hvilket til Lysthavendes og alle Vedkommendes Underretning bekiendtgiøres. Herreds-Contoiret i Colding, den 5te Mai 1830. John Finsen. de Selveiergaardmand Ole Marcussens Opbudsboe tilhørende Eiendomme i Burssøe Bye, nemlig: a) En Gaard paa 36 Fag Huus med tilliggende Jorder af circa 27 Tdr. Land, b) Et Huus paa 11 Fag med 3 Tdr. Land, og c) Et dito paa 11 Fag med 4 Tdr. Land, bortsælge ved 3de Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 1ste og 15de Juni, samt Onsdagen den 30te Juni dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første paa Rødbye Raadstue og den tredie i fornævnte Gaard. Hvilket herved bekiendtgiøres saavel til de Lysthavende, som til Pantecreditorernes Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Fuglse Herreds-Contoir i Rødbye, den 6te Mai 1830. S. Obsen.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Efter Begjæring af Udlægshaveren Hr. Forvalter Bruun i Roeskilde, paa & egne og Medarvingers Vegne, bliver den Capitain og Byskriver Kyhner hidtil tilhørende Gaard, beliggende i Nyborg Byes Kongegade under No. 124, bestaaende af: 15 Fag 2 Etage Forhuus, Muur og Bindingsværk med Kjælder under 13 Fag, et Sidehuus mod Øst 16 Fag, til Folkestue, Stald og Vognremisse, et dito mod Vest, 16 Fag, til Værelser, Kiøkken og Bryggerhuus, samt et Tværhuus paa 7 Fag til Brændsel, med de i Gaarden værende 10 Stkr. Kakkelovne, tilsammen assureret i Brandkassen for 3010 Rbd. Sølv, stillet til 5te Auction, som holdes i selve Gaarden, Tirsdagen den 8de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11 Slet, efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, der forinden vil være til Eftersyn hos Giæstgiver Landmark. Nyborg, den 6te Mai 1832. Bierfreund. Pro clama.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Leire Herreds=Ret og som snarest mueligt vil blive læst i den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Capitain Hedemann af Søectaten og ligeledes afdøde Enkefrue Frederikke Hedemann, født Høyer, indkaldte, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til inden den Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for nedentegnede Skifteforvalter. Med samme Varsel ere tillige indkaldte ovennævnte Stervboes Debitorer, for at betale hvad de til Boet maatte være skyldig. Leire Herreds-Contoir, den 10de Mai 1830. Møller. vo, som maatte have at fordre i Stervboet efter afgangne Jndsidder Ludvig Jensen af Lindeberg, samt i afgangne Marie Hansdatter og efterlevende Mand, Huusmand Søren Pedersen af Vallerup, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Ligeledes indkaldes benævnte Afdødes fraværende Arvinger til at møde for at anmelde og bevise deres Arveret, samt for at iagttage deres Tarv under Boernes Behandling. Slagelse, den 8de Mai 1830. Birch.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
J Løbet af indeværende Aars Sommer, bliver den til Stervboet efter af Holst, fød Langhein, hørende Sædegaard Trøyborg, beliggende i Wis døde Cancellieraad Bendix Holst og Frue Margretha Elisabeth bye Sogn, Ribe Amt, staaende for Hartkorn Hovedgaardstaxt 69 Tdr. 5, Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., med Herligheden til de allerede derfra afhændede Eiendomme, af Hartkorn 28 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 ½ Alb. og Bøndergods stillet til 3de offentlige Auctioner, af hvilke den sidste formenes at ville blive 1040 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., hvoraf 306 Tdr. 3 Fdkr. er Fæstegods, afholdt i Julii Maaned førstkommende. og dens tilliggende Jorder under en særdeles god Dyrkning. Med det Ho Hovedgaardens meget betydelige og smukke Bygninger ere vel vedligeholdte verie som præsteres til Gaarden, kan aarlig udsaaes 22 Tdr. Rug, 15 Tdr. Byg, 23 Tdr. Havre og indbiærges 300 Læs Høe, og naar ikke et større Areal af Gaardens Jorder, end det der drives ved Hoverie, medtages til Dyrkning, kan der græsses paa dens Mark aarlig omtrent 200 Stkr. stort Kræe. Af Hovedgaardens Jorder kan imidlertid saameget tages under Dyrkning, at Udsæden kan forøges til 74 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, 64 Tdr. Havre, og naar Afgrøden af alle aarlig indbierges, kan Høeavlen være aarlig omtrent omtrent 300 Læs. Hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres, med Tilføiende, at Auctionerne nærmere vil vorde bestemte og bekiendtgjorte. Bredebroe, den 3die Mai 1832. Brasen.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
proclama. J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de Marts sidstleden, læst i Løs Herreds Ret den 1ste og i den Kongelige Landsoverret i Wiborg den 19de forrige Maaned, saa lydende : i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt : At Vi, efter Herredsfoged Ferdinand Brasen, som Skifteforvalter i Stervboet efter afdøde Cancellieraad Bender Holst og Frue Margrethe Elisabeth Holst, fød Langhein, paa Hovedgaarden Trøyborg i Løe Herred, under Ribe Am udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Herredsfoged Brasen ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silemii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stifts Aviis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansee og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven i dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 24de Marts 1830, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Nonrad. Ørsted. Lassen, Kierulff. Lange. Hansen. Hammerich. Bevilling for Herredsfoged Ferdinand Brasen til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Stervboet efter afdøde Cancellieraad Bendix Holst og Frue Margrethe Elisabeth Holst, fød Langhein, af Hovedgaarden Trøyborg i Løe Herred under Ribe Amt. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboe efter afdøde Cancellieraad Bendix Holst og Frue Margrethe Elisabeth Holst, fød Langhein, til, inden bemeldte Tids Forløb, for mig, som Boets Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres KravBredebroe, den 3die Mai 1830. Brasen. J følge allernaadigst meddeelt Bevilling, der er læst inden Præstøe Byetingsret og snarest mueligt vil blive læst inden den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, saalydende :"Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lanenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: At Vi, efter Os elske lige Cancellieraad, Byefoged og Birkedommer Møller af Vor Kiøbsted, Præstøe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter i Kiøbmand Andreas Christian Wolffs Opbudsboe, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Kiøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i fornævnte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling, læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 23de April 1830, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulff. Lange. Hansen. Wilse. Bevilling for Cancellieraad, Byefoged og Birkedommer Møller til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kiøbmand Andreas Christian Wolffs Opbudsboe i Præstøe. Betales med 13 Rigsbankdaler 48 s. rede Sølv og Forhøielse til Seminariefondet 3 Rbd. 2 Mk. rede Sølv. Rønne. læst inden Præstøe Byetingsret den 3die Mai 1830. Derefter protocolleret Folio 533. Nøller. Møller. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur samt AdresseContoirets Efterretninger, 3de Gange efter hinanden, alle og enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Kiøbmand Andreas Christian Wolffs Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre - En Skiftesamling afholdes i Boet paa Tingstæde, i Præstøe Onsdagen den 26de dennes, Formiddag Kl. 10 Slet, hvor da vilblive afhandlet og Boets Realisation; og fremdeles holdes Skiftesamling bemeldte Sted den første Onsdag i hver Maaned, Formiddag Kl. 10. Præstøe, den 4de Mai 1832. Møller.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, Bere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Staden ved Døden afgangne Kiøbmand David Thomsen Fog indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Fridericia Skifteret, den 8de Mai 1830. Rahbek. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter den her i Hør sens afgangne Borger og Brændeviinsbrænder Thomas Thomasen med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens den 1ste Mai 1830. Ræder.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
følge Proclama af 1ste dennes som den 3die d. M. er læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg og den 12te dennes læses ved Viborg Byetingsret, bliver herved Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Enkefrue Sophie Margrethe Dinesen, fød Egeberg og forhen afdøde Mand, Overauditeur, Herredsfoged og Skriver i Middelsom og Sønderlyng Herreder samt Birkedommer og Skriver ved Fousingøe Birk, Peder Dinesen, efter hvem hun hensad i uskiftet Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldt til inden forbemeldte Tids Forløb, for Skifteretten i Viborg at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, Saa indkaldes og de Afdødes Arvinger, for i Tilfælde at legitimere sig og varetage deres Tarv under Skiftet. Skifteretten i Viborg, den 5te Mai 1830. Gundelach, constitueret.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, indkaldes - herved med 12 Ugers Varsel, alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde Frue Consistorialraadinde Storm, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Skifteretten i Colding, den 3die Mai 1830. Chr. Estrup,
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over= og Un I derret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sognepræst for Linaae og Dallerup Menigheder, i Skanderborg Amt, Jens Faber Lihme i Linaae, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordring ger, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 22de April 1830. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Ved Proclama af 27de f. M., der er læst ved Leire Herredsret og vi blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene at have Fordring paa den her paa Klosteret ved Døden afgangne Jomfrue Kirstine Hedevig Cruusberg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Roeskilde Kloster, den 6te Mai 1830. Bruun. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt HertugdømmenSchlesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Marts Maaned 1830, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede Rug Byg i Havre. pr. Tønde, pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde, Danmark. 11 Rbd. s. Rbd. 3. 1 Rbd. s. Rbd. s.S. og T. S. og T. - S. og T.) S. og T. Kiøbenhavn. 1632432 (2124 (18 tal = 5 - saa 401 saa 8 cas (2 321 8 Helsingøer . . . . . . 6 - 1 til sol saa, 4s (aa 10 Holbe . . . 3 48 2 = 11 4 Kallundborg = = 3132 2 13 af 48 Kiøge. 5 4 4132 1 80 1 40 Korsøer. 41 43. 3132 164 114 Wordingborg. . . . . . = = 4 - 2 - calas (3 a 6 1 (1 164. Nestved. - 1 4 - 1 at 801 sal 4 Stege . . . . . . . 48 3 53 1 15 1 5 Nakskov . . . . . . . . . 4116 3 - 1 64 Nyested. . . . . . . . . 432 a 32 1 8 Nyekiøbing paa Falster . 4 56 3 8 1 72 Stubbekiøbing. . . . . . . 4164 3 32 1 80 Odense . . . . . . . . . . 48 3 16 1 6 Assens. . . . . . . . . . 5 48 3 32 1 80 Nyeborg . . . . . . . . . 464 3 - 1 8 Svendborg . . . . . . . 4 48 3132 2 Faaborg. . . . . . . . . 5 = 3 3212 - Rudkiøbing. 5 - 34 11 80 1 1 slaa (1143 (1 8 Aalborg. 6 s 64 Aar 164 i farl 2.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Aarhuus. 6 sat so 1 32 Horsens 6 - 32 116 1 1 Randers......... 6. 4. - 116 1 1 Hobroe . . . . . . = 3 8 1 64 Thisted . . . . . . . . = 332 164 Weile . . . . . . . . . . 6 18 3 9 1169 11 19 Kolding . . . . 721 2 261 1169 1 30 Fredericia . . . . 8148 4 8 2 32 1 64 Ribe . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rbd. s. Rbd. s. 1 Rbd. s. Rbd. s. rede Sølv. rede Sølv rede Sølv. rede Sølv. Hertugdømmene. colleslaalcal-ler 5 Flensborg . . . . . . . .las - 4 24 a 16 tal 172. Tøndern. . . . . . . . . I Gal 13 at I 58.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Apenrade . . . . . . . Eckernforde 500 4 13 216. Glückstadt...... . . . . . Kiel. . . . . . . . 532 4 1 253 21253, Rendsborg. . . - . - Jøeboe . . . . . . . . Sønderborg . . . . . . . . . . - Rd. s. Rd. s. Rd. s. 1 Rd. s.S. HC. S. H. C. S. H. C. S. H. C. Altona . la Bykast ja op Læst a 5op Læst saa 33 kaf.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
London, den 7de Mai. Hs. Majestæt syntes i Forgaars at befinde sig bedre, og underholdt sig med Munterhed om adskillige Gjenstande. Jmidlertil lod Bulletinen i Gaar saaledes: "Kongen har i Gaar hele Dagen befundet sig vel (comfortably). Symptomerne vare gunstigere, men H. M. har ingen god Nat havt.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
Bulletinen lyder i Dag saaledes: "H. M. har tilbragt de sidste 24 Timer under gunstige Symptomer J nogle Dage har Biskoppen af Chichester opholdt sig paa Vindsor=Slot.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
Ministeren Hr. Peel - nu, efter hans Faders Død, Si Robert Peel - kom i Forgaars Aftes tilbage til Byen, og mod og i Gaar Besøg af Hertugen af Wellington og Lord Aberdeen, Det er blevet forbudet at indføre Fisk til vore vestindiske Kolonier (een af de første Fornødenheder der) i fremmede Skib biller fra noget fremmed Land. Alt Forraad sendes nu did brittiske Skibe, hvilket koster 22 Pd. St. pr. Ton, medens Prisen kun var 9 Pd. St. pr. Ton med fremmede Skibe. Den bekjendte Digter Thomas Stewart er nylig gaaet over til den catholske Religion og bleven Beneditinermunk i Palermo Hoftidenden indeholder følgende Artikel. "Da det mueligen er Nogle af vore Læsere ubekjendt, at H. K. H. Hertugen af Sus ser har en overordentlig Enthusiasme for at samle Bibler, saa kunne vi af vor egen Kundskab herom forsikkre, at Hertugens ligesaa talrige som udvalgte Bibliothek nu indeholder eet Exempla af næsten enhver Udgave af den hellige Skrift, som i nogensom delst Tidsalder har forladt Pressen i nogetsomhelst Land, hvilken lostelige Samling ene udgjør over fire Tusinde Bind. Hertugen agter, efter Forlydende, at testamentere den til Trinitatis Collegium paa Universitetet i Cambringe, for hvilket hans Hengiven bed er bekjendt. Apartiske Lærde, som kunne dømme herom, have erklæret at Hertugen besidder ualmindelige, videnskabelige, Kundskaber, i det bebraiske Sprog og den bibelske Literatur. Det er noksom vitterligt, at H. K. H. i endeel Aar har beskjæftiget sig med at udarbeide en ny Oversættelse af Pentateuch, med dertil hørende Commentar, som snart kan ventes trykt.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
Paris, den 8de Mai. Bladet le National beretter: Misforstaaelserne mellem Hs. M. Kongen af England og Hs. D. den regjerende Hertug af Brunsvig ere billagte; den unge Hertug har nu omsider bequemmet sig til at stadfæste og haandhæve de Forholdsregler, hvilke hans høje Onkel og Formynder havde anordnet under Hertugens MindreJaarighed. Endnu har Hertugen ikke været forestillet ved Hoffet Fra Toulon meldes: at Hs. K. H. Dauphin ankom den 3die Mai til denne Stad fra Marseille. Næste Morgen holdt Hs. K. H. Revue over alle de Tropper, der ere forsamlede i Toulon, gik ombord paa adskillige Krigskibe, og var Øjevidne til adskillig Søe=Evolutioner.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
Kongen og Dronningen af Neapel ere den 3die Mai ankomme til Bourdeaux.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
Af alle de forskjellige Beretninger, som ere i Omløb, syn følgende i le Globe at være sandsynligst. Dauphin ventes til Paris den 14de Mai; et Conseil skal holdes den 15de, og den 17de vorder Forordningen om Kamrenes Opløsning kundgjort tilligemed en Proclamation.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
Til de anmeldte Emigrant-Erstatnings-Fordringer ere i afvigte Maaned komne 55. Hele Summen af Emigranternes i Statsgjeldsbogen indskrevne Reclamationer udgjør nu en Kapital af 816 Millioner, 301,753 Fr. og i Renter 24 Millioner, 489,221 Fr. Den affrikanske Expedition. Denne Gjenstand er nu fremfor alle Dagens Anliggende. Nærmest angaaer den vel Frankrige, men den interesserer tillige alle Nationer, ja alle Jndividuer. Den er tillige en Prøvesteen, der afgiør, om politisk Lidenskab eller sund Fornuft skal seire. Alle Daarer og politiske Fanatikere ønske, at Expeditionen maa mislykkes, fordi de haabe, at Premierministeren Fyrst Poligna- og Krigsministeren Grev Bourmont da vorde dragne til Ansvar Men - lader os betragte Sagen fra dens forskjellige Sider og fra klare fordomfrie Synspunkter. Jntet Foretagende burde i hele Europa være populærere og derpaa er det ogsaa beregnet. Vist er det, at Europæerne i Civilisation, Tapperhed, Virksomhed, og - hvad der er Civilisationens første Element - Æresfølelse, langt overgaae alle mahomedanske, men desværre ligesaa vist, at Barbaresk=Røverstaternes Tilværelse og troløse Trodsighed er skadelig, ydmygende, van ærende for os Europæere. Ofte har man, i Særdeleshed i Oldtiden, forvexlet Fri but og Subsidier. Men her er ingen saadan Tvetydighed, Besmykkelse, Jllusion muelig. Det er en Tribut, som kun maskeres derved, at den meer eller mindre rammer ikke blot den svagere Stat, men hele det europæiske Statssamfund, og undskyldes med Almindelighed og Notorietet. Selv det hine Røverstater, saa fjerne Tydskland skaanedes ikke af dem. Tydskland maa ei allene betale dem Tribut, men er end ikke sikkert for Overfald og Røverier. J Aaret 1817 indgave Hanseaterne en Besværing til Forbundsdagen, at Kapere fra Tunis vovede sig ei allene ind i det atlantiske Hav, - men endog lige ind i selve Nordsøen. J hiin Besværing sagdes: "Disse Søerøvere, som ikke ændse Folkeret og ikkun gaae ud paa Rov, og hvis saakaldte Krigserklæring man først erfarer, naar man overfaldes, endskjøndt saadanne Røverskibes Udrustning ingenlunde er et blot Privatforetagende, men betragtes som et Regal; - disse Søerøvere binde sig ikke til nogensomhelst Tid, eller til hvilkesomhelst Former, pludselig overrumple de værgeløse Handelskibe, og røve ei allene Eiendom, men ogsaa Mennesker, af hvis Angstskrig Kysterne gjenlyde, i hvis Jndvaaneres Paasyn deres tydske Medborgere af africanske Sørøvere bortslæbes til Slaveriets mørke Huler. Farer af dette Slags lade sig ikke beregne, og derfor gives ingen Beskjærmelse derimod." - Preussen førte høimodigen Ordet i Commissionens Navn. Der besluttedes, at en Memoire herom skulde sendes til Porten. Da Porten jo prætenderer et Slags Overherredømme over hine Røver stater, saa er eller var den jo alle christelige Magter Sikkerhed, og Befrielse fra den dem nedværdigende Tribut skyldig.
Berlingske Tidende, 1830-05-17
Efter Krigstogene til Corinth og til Navarin har en goistisk, vindesyg og sophistisk, Partieaand i Frankrige spurgt: Hvad har dette gavnet og: - Vist nok har det gavnet; thi en ny christelig Stat er traadt ind i de europæiske Staters Række, under en ædel tydsk Fyrstes Ægide; denne Stat, som indeholder et uberegneligt Attractionsstof, vil nu være aaben for ethverCommercialforhold. Men af end større Betydenhed er Spørgsmaalet om Gavnligheden af en Expedition til Nordafrica Skulde dette kostbare, maaskee blodige, Tog blot skee for at efterligne Ludvig Alb, for at hævne et Slag med en Fluesmække, saa var det bedre, at dette Tog undlodes. Men det har en høist vigtig Tendents. Skulde Resultatet af denne Expedition vorde en blot ephemeErobring for Europa, hvad kunde da beroelige os for Fremtiden, dersom f. Ex. Paschaen af Ægypten ogsaa udstrækker sit Herre, dømme over disse Barbareskstater, Hans bedre Egenskaber ere knyttede til hans og maaskee til hans Søns Existents. Efter deres Fald eller naturlige Død ville andre Arabere, Berbere, Maurer, gribe det samme Røverhaandværk. Europæisk, chriftelig Civilisation bør bringes til Afrika, ellers er Expeditionen aldeles unyttig. Frankrige savner store Colonier. Syvaarskrigen kostede det Canada, Revolutionen Louisiana, med alle Mississipis umaadelige Hjelpekilder, for ei at tale om saa mange andre Øer og Besiddelser. Smaae Colonier yde ikke det Stof, hvorom her er Spørgsmaalet, nemlig ikke saa meget Rigdom og Plantager, som Udvikling og Beskjeftigelse. For selve Frankrige er det endnu problematiskt, om de Colonier, der levnedes det, ere Monopolet og de anvendte Bekostninger værd. Tilbagekalde vi i vor Erindring Rækken og Sammenhængen af Begivenhederne i Nordafrika gjennem Aartusinder, saa mindes ved dets store Frugtbarhed - hine dets Riges Vælde og de Krige, der hærgede dem, de mange christelige Bispedømmer, der strækkede sig indtil Atlas's Kløfter, - saa mange store Byer, der nu ligge i Gruus, men ogsaa Landets oprindelige Beboeres og deres Hørdingers Egoisme, de Talenter, som mange mauriske Fyrster udviklede, men ogsaa deres Politik, deres Troløshed, deres Tænkemaade og hele Leyeviis, men til Lykke ogsaa deres Tvedragt og Midlerne ved hvilke de holdtes i Ave. - Did vender vor Tanke sig nu med de varmeste Ønsker, Brussel, den 5te Mai.