JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Af Østerige och de Kæiserlige Arfve Lande hafver mand (1.) anlangendes Rebellerne i Ofver-Ungern, at det lader sig nu giørligen tilkiende, huad det skulde betyde, at de saa længe hafve staaet stille ved Bator ofver Theis, da de dog vare 8000 Mænd stærke. Thi nu, effterat en hob Tyrker ere stødte til dennem, ere de den 23. Julii, som af Cascau berættis, indfald ne i Landet til Mediasca, hafve med den nem til Erlau bortført ofver 200. Personer gamle och unge och nogle 100. stykker Queeg, och dennem, som for Alders skyldej kunde følge med, needhugget. (2. Om Printz Wilhelm, at hand effter tuen de Ofverhøringer, i huilke hand beviiste sig meget factmodig, tredie gang anstilte sig saa traadsig, at det Kæiserlige Hoff giorde sig adskillige Tanker der om, indtil et Cipher-Bref den 18. Julii kom for Dagen och med efterfølgendis Post et andet.da mand sluttede, at den Chur-Cølniske Geheim-Secreterer Bourman, som en tid lang under det Skin, at hand vilde søge Forladelse for Biscopen af Strassborrig (eftersom der var Fred sluttet imellom Kæjseren och Chur-Cøln) hafde sig opholdt hos bemældte Biscops och Prinds Wilhelms aff Førstenberg Syster Græfinden aff Løvenstein-Wertheim, maatte være Aarsag til saadan hastig Forandring; Hvorfor den Kæiserlige Geheim Secreterer Monsieur af Abele hafver effter Kæiserlig Order, paa den Tid bemældte Græf-inde var ude af Herberget, besat forberørte Secreterers Kammer med Rumormesteren och hans Folk och funden et Skrin med ligesaadanne Correspondentz-Brefve. Huor paa fornæfnte Secreterer i en tilluct Caross er henført, til Stads-Øfversten General Kop, hvor Vacten, som hafde været i Neustadt hos Prinds Wilhelm, er overhørt och endda meere kommen for Dagen, iblant andet nogle Brefve, som allene kunde læsis ofver gloende Kul. Efter saadan Ofverhøring er Secreterer Bourman henført i Rumormesterens Quarteer, Vagten sat i Stokhuuset, deris Officerer, Leutenant aff Stads-Guarden, sat i Arrest, Græfinden aff Løvenstein befalet at forsee sig och Prinds Wilhelm kommen i stærkere Forvaring, saa slet ingen uden en Capuciner, som er hans Skrifte-Fader, maa nu komme til hannem. (3.) En af samme Førstenbergs Medvidere, en Domherre til Metz, som med de fornæmmiste Skrifter och Brefve forstat sig, der fornæfnte Førstenberg blef græben til Cøln, och hafver siden opholdt sig nu paa en och nu paa en anden Stæd, indtil hand endeligen blef fanget til Molk, er den 12. Aug. til Wien sat i den Kæiserlige Hospital i Forvaring. Af Riget er dette indkommen: I.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
III. Den Ofver-Rhinske Kræds hafver til Kræds-Officererne lefveret de Folk, som den skal udgifve. Den Schwabiske Kræds gifver dobbelt saa mange Folk, som den ellers skulde: Den Frankiske Kræds hafver endnu nyligen stødt 1000. Mænd til de Kæiserlige, saa deris Hær tillige med de Bareytske och Lotthringiske blifver med det første fleere end 30000. Mænd stærk. Ofver huilken Hær der sigis at Chur-Pfaltz skal være Ofver-Fældt-Herre, och at hand derfor giør sig færdig til at gaae i Marken, saa snart alt dette Folk blifver samlet. IV. Chur-Bæyeren hafver ikke alleniste udgifvet den Anpart Folk, som hannem tilkom, men och Artollerie och 18. Con stabler med all tilbehøring, erindret Officererne om deris Plict, formanet dennem til at blifve Hans Kæiserlige Majestæt troe, givet en huer iblant Folket Foræring, och ynsket dennem til lykke, at de maatte befordre de Kæiserlige Vaaben, som aff Mynchen 29. Julii berættes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Der imod mælde Frankfurtiske Brefve aff 19. Augustii, at Chur-Mæntz hafver ikke endnu udgifvet hans Anpart. V. De Saxiske Ryttere och Dragoner, skrifvis der aff Frankfurt 4. Augusti. hafve faaet Ordre at gaae fra de Kæiserlige under Bourneville ad Erfurt, hvor de, som mand siger, skulle forfridskes. Aff de 13. Compagnier som samme Dag ginge igiennem Frankfurt var det stærkeste ikke ofver 40. Mænd, saa det er nok at merke at de i Slaget, som stoed ved Sinsheim i Pfaltz, hafve, som dennem ellers aff alle til Berømmelse paasiges, vofvet Trøyen, som ærlige Soldater. Den 18. Augusti. som aff Mansfæld berættis, ere tu Saxiske Regimenter næmeligen det Goldakeriske och det Reitziske ankomne til Gotha de Chur-Saxiske Foed-Folk blifve hos de Kæiserlige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
VI. Efter Berlinske Brefves Berætning, skrifves der af Hamborg 4. Augustii, veed der ingen uden alleeniste Chur-Brandenburg selff, och General Dørsling til hvad Ende de Brandenburgiske Folk føris i Marken, eller hvort hende skulle gaae. Den 20. Augusti berættis aff Mansfæld at de anden Dagen tilforn 22000. Mænd stærke ere gangne ad Sonderhausen. General Major Spaan er stødt til de Hollandske for Grave med 2000. Ryttere. VII. Tractaterne imellom Kæjseren och Chur-Cøln ville ikke endnu ræt til nogen Ende, som der skrifvis aff Hamborig 4. Augustii, thi nu blifve der ny Besuæringer paa Kæjserens och nu paa Chur Cølns Side fræmførdte. Saa hafver och Chur-Trier indleveret nogle ny Besuæringer ofver Chur-Cøln for Forsamlingen til Regensborrig, som sammestæds fra berættis 14. Augusti. VIII. Hertugen aff Holstein-Pløen, er gaaet med det Lyneborgiske Folk, som Fældt-Marskal hans Hoffstat bestaar aff 350. Heste, och 316. Personer. Hans Høy-Førstelige Naade aff Lyneborg følger self Personligen med Kræds-Folkene. IX. Hertugen af Hannover staar ved Kalenberg med 15000. Mænd, derforuden hafver Regieringen i Stade tilsagt hannem 9000. til hvad Ende veed mand ikke, som der berættis aff Hamborrig 14. Augusti.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Frankerige. Den Frandske Krigs-Mact paa SøeSiden ved Bourdeaux, Bajonne, Rochelle och paa den Øe Ree er stærk 80000. Mænd til Foeds och 6000. til Hest, iblant huilke 7200. Herremænd och 18000. Bønder, foruden hvad der hos findes af Borgerskabet, beregnis, som Græfven af Horn i hans Skrifvelse til de foreenede Nederlandes Staater af Narmantier 17. Julii berætter. Aff Metz berættedis 27. Julii at i de tre Biscops Domme stoede 16000 Mænd færdige til at bruges, hvor fornøden giordis. Af den Frandske Leyr ved Mons 16. Julii at same var 70000 Mænd stærk. Af Pfaltz er ofte berættet, at Turaine staar der med 16000. Mænd. Paa Floeden under Vivonne er 15000. Mænd. Saa den Frandske Mact foruden Besætningerne och huad der er hos Schomberg i Roussilien, i Ost- och West-Jndien er 199000 Mænd. Jcke dissmindre hafver Kongen af Frankerige opbudden Bannen och Arrierbannen i det Græfvedom af Paris til den næst forbigangne 27 Aug, at mode, huilken, som der berættes, var beordret at bryde op den 5. Septembr. huort hen, mældis icke; Och derforuden det halfve Adelskab af Normandien, Picton, Champagne och Bourgogne til den 10. Septembr. Conde var, som forberørt er, 1. Aug. i Dræbning med de Alliirte, miste, som en Frandsk Staats Secreterer vedgaaar 4000 gemeene Knecte och 800 Officerer. Men andre Brefve sætte 5000 dræbte och 4000 saarede. Ofver Seyervindingen er 15 Augusti af Turaine ved Landau i Pfaltz, af de Frandske i Philipsburg och Grave skudt med Stykker och Mussqueter, u-anseet de Spanske til Bryssel, och Antverpen hafve i lige maade med FrydeFrydeskud och Fyrverck ladet sig forlyde med Seyren, huilcken begge Parterne vilde endeligen siges at hafve. Prinds Conde brøed op den 19. Aug. brændte hans Leyr aff och gik offver Sambre. Turaine staar endnu i Pfaltz, som derfra 21. August. berættis, hans Hofvet Quarteer er til Quechem, Folcket staar om Runder Rytteriet paa den ene Side, Foed-Folket paa den anden Side, och 19. store och smaa Stykker midt imellom dennem. Aff hans Folk ligge i Landau 700 siuge. Ved Munfeld loed hand den 19. Augusti en Leyr afstikke. Schomberg hafver endeligen undsat den Fæstning Bagnos i Rosilien i den yderste Nød, da Besætningen hafde intet at æde, med 200. Sække Meel, som aff Amsterdam 22 Aug. berættis. Græfven aff Vivonne er udgaaet fra Taulon med 36. Krigs-Skibe och 6. Brændere, men enten hand gaar af Capo de Querres och beleyrer den, paa det de Spanske maa nødis til at forlade Roussilien och forsuare deris eget Land, eller af Messina i Sicilien til de Oprøriske, huilke hafve ved deris Fuldmæctige begieret Kongen aff Frankerige til deris Skytsherre, er ubevist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Spanien. Den Spanske Statholder i Sicilien, hafver ladet Hofvedet slae fra en Sicilian, fordi samme hafde gjort Spot aff Statholderens Billede, hvorofver en Siciliansk Hermand ved Nafn Trecastagne aff den Stamme Licala hafver opvagt Almuen til et Oprør, som er blefven saa stort, at 50000. Mænd ere komne i Vaaben, hafve bemægtiget dennem Castellerne i Messina saa nær som et, huilket de Spanske endnu hafve inde, tvungen de omliggende Stæder til at proviantere Byen, och de Geistlige til at føre sig i Vaaben, men eftersom Jesuiterne, Cajeta nerne og Capucinerne vilde ikke falde dennem bi, hafve de udplyndret deris Kirker. Dersom Krigen længe blifver varen dis, hafver Hoffet i Spanien besluttet at sætte den unge Konge 3 Aar før, end sædvanligt hafver været, Cronen paa, och samtyct 2. Millioner til hans Reyse til Brabant, at hand der kand vorde en Stadfæst Hertug. Saa snart de 600 Vogne (Amsterdamer Brefve sætte 1400) som ginge fra Bryssel den 18 Augustii, kom til den Alliirte Leyr, er den om anden Dagen opbrudt och gaaet af Valenchien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Holland. Eftersom Prindsen aff Oranien i de Slag ved Seneff ikke alleeniste fægtede som en Officerer, i det hand fræmfortFolket, men og som en Soldat, i det hand vofvede sig ind paa Fienderne huor de vare stærkeste, for huilcken Tapperhed Prindsen af Conde self skal hafve berømt hannem, da skikker Holland 3, och Se land, Friesland och Utrect 3 Fuldmæctige til hannem, som skulle, ynske hannem til Lykke med Seyren och ombede hannem at hand her efter ikke vil sætte hans Liff saa meget i Fare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Kiøbenhafn. en 14. Septemb. kom Hans høye Excellentz Her Statholder Gyldenlove tilbage igien fra Oldenborig och reyste den 19. Septemb. ad Norge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Samme 19. Septemb. var den Høj-Førstelige Colliske Envoye Mons. Marienholt første gang til Forhør hos Majest. vor Allernaadigste Arfve-Konge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den 15. Augusti hafver en tro-værdig Person af Viborig i Jutland skrevet hid, at i samme Stift i den Landsbye Fiskbæck, som ligger en Miil fra Vi borig, er et Drenge-Barn fød med tu Horne i Panden, Bøyl(Num. 26. ofver Panden med Kiød ofver som Pandehaar, och en staaen dis Valck bag paa Hofvedet, huilcket dog var dødt førend det kom til Verden. Ellers hafver her i Kiøbenhafn været en Mand, som lod et underligt Creatur see for Penge, huilcket hand berættede at være kommen af Africa och at være en Basilisk. Dends egentlige Skikkelse er at see i hosføyede Kaaberstykke. Mens uanseet den saa kunstig var sammensat, at ingen lætteligen kunde kiende det, saa er der dog ingen tvil paa, at den jo var gjort med Kunst, och ofverdragen med Skindet af en Skade eller Rocke-Fisk. Nogle lærde Mænd i Tydskland, hos hvilke hand Bb. hafBASILICUS. hafver været med den, berætte, at Eiermanden hafver vedgaaet det for dennem, at den var falsk. Huilcket er saa meget diss meere troligt, som der endnu aldrig nogen Stæds i Verden er funden nogen Basiliskes Rad, da dog den gandske Verden af mange omhyggelige Folk er om reyst, huilke ikke hafve anvendt, liden Tid, Omkostning och Flid paa at forfare och opspøre alt det, som nogenstæds er merkeligt och sært at finde. Her til kommer det, at de fleeste Lærde, holde for, at der findis ingen Basilisk i Verden efter den Beskrifvelse och de Krafter, som de Gamle dennem tilegne, at de næmeligen skulde kundne dræbe alle Diur och forvissne Græssoch Træer med deris Aande och Siun. Til med da er det befunden u-sandfærdigt, at en Bastlisk kommer af et Hane-Æg, huilcket nogle vindskibelige och høy-lærde och forfarne Mænd her i Kiøhafn hafve forsøgt och fuldkommeligen befunden at slæt intet kand fødis der af. Huor om THOMÆ BARTHOLINIActa Medica & Philosophica HafniensiaAnni 1673. kundne læsis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Sverrig. Feldtherren Wrangel hafver den 15. Septemb. endnu været til Stokholm, u-anseet de Tydske Relationer uden Lands trykte hafver refereret at hand skulde være landet i Pommern. Til Wolgast, Stettin, och Stralsund saa och til Usedom och paa Elben ere paa adskillige Tider nogle Skibe med Folk ankomne, til hvad Ende lærer Tiden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Udi Stokholm paa Femerstang, hafver en Liflandsk Hermand need stukken den berømmeligste Suenske Poet, Lucidor.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
ved Würtzburg, gaar, som der siges, ad Strassborig. 4. De Kæjserlige och Chur-Trierske hafve belagt det Slot Hundstein och beskyde det med tu Stykker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Frankerige. Efterat Majest. i lang Tid til Versailles hafde holt Krigs-Raad, eftersom Prindsen af Conde, Fældt-Marskal Turaine och Græfven af Schomberg huer i sær begiærede Undsætning, blef endeligen besluttet at opbinde Bannen och Arriere-Bannen. Men der Conde nogen Tid der efter skikkede hannem et Bref med et ridendis Bud, og Kongen læste det igiennem, da formærkede mand stor Forandring hos hannem, huor paa Bæde-Dage blefve paabudne, och forordnet at af alt Længods, som nogen i Frankerige besidder, alle Abedier och Geistlig Gods skulde holdis Soldater, och for huer Karros skulde skaffes en Soldat, som af Paris 3 och 7 Sept. berættis. Dette Opbud och Paalæg kommer den gemeene Mand underligt for, eftersom saadant er ikke skeed i de forrige Kriger, uden Aar 1635, der de Spanske indtoege Corvy i Picardien. Fræmdelis er denne Forordning giort, at næmeligen 10000 Mænd af ArrierBannen skulle støde til Turaine (disse giøre 20000 Mænd, thi huer Herrmand skal hafve en Tiener hos sig) og alt det Folk, som kand sammenskrabes i Burgundien, Metz och Verdum Men til Conde 7000, giøre 14000, foruden hvad der af Besætningerne kand forlættis; Huad hielp Schomberg faar och de Oprørske i Sicilien, hvilke Kongen hafver taget i hans Beskyttelse, mældis ikke. Jmidlertid hafver Kongen forstærket hans Garde med 2000. Herremænd. Pariser Brefve af 11. Septemb. mælde om et Forræderie, som var paa Rokke imod Bb i imod Kongen af Frankerige, men næfne ikke hvor udi det bestord. Hofvetmanden derfor var en Ridder af Roan, och hans Medvidere tu Adels och en Ouindes Person af Bretagne. den Chur-Cölniske Resident och en Prosessor, huilke alle ere græbne, dog hafver ingen af dennem bekiendt noget, men alle deris Brefve och Skrifter ere dennem fratagne, om der befindes noget der udi, berættes ikke. imidlertid er Kongens och Prindsens Lifgaarde gjort eengang saa stærk til, som den var før. Et andet Forræderie hafde Jndbyggerne i Besanzon for imod Dude Duras och alle Frandsoser, som der ligge i Besætning, huilke de med Forgifvilde dræbt, men det blef røbt med den nem, hvorofver 80 af dennem ere fængslede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Efter den Messeniske Envoyes DonPlac de Begiæring hafver Kongen skikket Ridder Valbet och mange andre Frandske Officerer, som den Oprørske Almue vil sætte ofver sig til Sicilien. disligest tre Skibe med Krund och Proviant, paa hvilket de Oprørske lide stor mangel. Conde hafver siden Slaget, ved Sambre, ladet 5000. Ryttere ødelegge en stor hob af Vælsk-Braband, undsat Æth, med 2000 Ryttere, dernæst Dornik och siden Aude-Narde, der den var i allerstørst Fare, hvor fra hand er gaaet tilbage igien til hans første Leyrestæd. Turaine staar ved Vinden imellom Landau och Weissenburg, andre sige i Bühwald, forskandset imellom hans Folk (saa skrifvis der af Strassborrig 6. Septembr.) er en stor Ælendighed, de hafve Korn nok och kundne dog ikke faae Brøed der af, eftersom de hafve ødelagt, alle Møllerne i Pfaltz. Schomberg staar endnu tuert ofver for de de Spanske i Roussilien, men hafver skikket en deel af hans Folk for Roses, paa det hand kand lokke Spanierne af deris Fordeel i Roussilien. Græfven af Vivonne ligger for samme Stæd med den Frandske Floede, men de vendte dennem der liden Fræmgang, eftersom de Spanske i Catalonien hafve noksom forsiunet deris Stæder med fridsk Folk, som der skrifves af Paris 14. Septemb.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Spanien. De Spanske hafve opbudet Bannen och Arriere-Bannen i Catalonien, och needlagt 300. gamle Soldater, som Schomberg vilde undsat det Castel Bagnos med i Roussilien. Dissligest et Convoy, som førdte de Frandske Proviant til, och faaet 140 Maul-Eseler foruden 7 Capiteiner, 15 Leutenanter och 13 Sergianter, som de same Tid fangede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Spanske Floede hafver ved Ve les taget 3 Algieriske Revere-Skibe och forfuldt 3 andre, men derimod er et af de Spanske Skibe med 50. Stykker i en Storm kommen fra Floeden och forfalden under den Frandske Floede, hvor det blef tagen. De De Oprørske i Sicilien blifve Dag fra Dag mægtigere, hafve indtaget det Castel St. Salvadore och dræfven de Spanske som skulde forsuare det paa Fluct. Nu ville de som der berættis, angribe den Spanske Stadtholder Mark. græfven af Bajona til Milutzo, som der staar med en hob Krigs-folk, af huilke de Meylandske och Neopolitanske meesten bortløbe, och de Spanske ere ikke mægtige nok til at staae de Oprørske imod, som nu hafve faaet 60 Slotte i Sicilien, paa deris Side. Græfven af Monteree ligger 15000. Mænd Land-Folk ind i Fæstningerne de Spanske Nederlande, och tager derimod lige saa mange gamle Soldater ud, som hand vil bruge i Marken imod de Frandske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Engeland. Kongen hafver vildt och breedt forklaret hans Hiertelaug och gode Villie imod de Foreenede Nederlande for den Statiske Fuldmægtige Herr Odyk og tilsagt, hannem, at hand ikke alleeniste vil self, træde i et nærmere Forbaand med Hollænderne och hielpe dennem til at blifve forligte med Frankerige, men och dersom Kongen af Frankerige vil vegre sig ved at indgaae en billig Fred med Holland, at hand da vil tuinge hannem der til. Dette hafver H. Odyk ladet Staterne forstaae, med hosføyet Berætning, at de Frandske Dag fra Dag vendte jo meere och meere Kongens Sind af Engeland fra Spanien, saa det er at befrycte at Engelland omsider tør forkynde Spanien Feyde; hvilket Staterne hafve ladet Kæjseren, Rigens Forsamling til Regensburg och det Kongl. Hof i Spanien vide, formedelst deris Ambassadeurer. Huor paa Kæjseren hafver skriftligen forklaret sig, at hand, dersom Spanien och de andre Alliirte saa got siunes, er vel til freds med at tage imod den Kongl. Engelske Mediation, dog saa at det skal staae de Alliirte frit for, efter deris Behag, at føje fleere Mediatores til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Holland. Staterne hafve ladet et Forbud udgaa, at ingen efter denne Dag skal fordriste sig til at trykke eller trykke lade Engelske eller Skotske Kongen eller Parlamentet angaaende Bøger, och befalet, at mand skal angifve dennem, som nu trykte ere. Grave stoed sig endnu vel den 15. Sept. och hafde et got Moed, men Ofverløbere berættede dog at der var saa stor Ælendighed der inde, at Soldaterne maatte æde Heste-Kiød, af huilket huert Compagnie fik dageligen 25 Pund, men Officererne af huert Compagnie 5. Pund Koe eller Oxekiød. Samme Tid forventedis Prindsen aff Oramen och Førsten aff Friisland did med 6000 Mænd. Admiral Rytter hafver med den Part af Floeden, som er under hannem, landet paa Martenico i Vest-Jndien och bemægtiget sig Fæstningen, som af Bourdeaux i Frankerige berættes den 5 Septemb. saa mand i Frankerige frycter for, at de andre Øer och skulle gaae i løbet med. Men Men see her en kort Fortegnelse paa 900000. Mænd, som paa denne Tid i Europa alleeniste ere paa Beenene. Den Kongelige Suenske Krigs-Hær i Pommern och Bremen 20000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Kæiserlige i Ungeren imod de Oprøriske. 10000 Mænd. De Oprørske sammestæds 6000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Alliirte Krigs-Hær i Brabant imod Conde 60000 Mænd. De Frandske sammestæds under Prindsen af Conde 40000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Alliirte Krigs-Hær mod Turaine i Pfaltz 33000 Mænd. De Frandske under Turaine sammestæds. 26000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Chur-Brandenburgiske KrigsHær, som och skal støde til de Alliirte i Pfaltz 18000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
De Chur-Bæjerske som samle sig om Braunau ved Jnn 16000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
De Høj-Førstelige Hanoverske som nyligen er gaaet af Marken til deris Qvarteer. 18000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
De Spanske mod Schomberg i Roussilien. 15000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
De Frandske under Schomberg sammestæds. 14000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Frandske Arriere-Bann 20000 Mænd. De Hollandske for Grave 14000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Polske och Littauiske Adel och Polske Krigs-Hær mod Tyrken 105000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Den Muskowitiske Krigs-Hær mod Tyrken. 60000 Mænd. Den Tyrkiske Krigs-Hær mod dennem begge 40000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
De Dorosentziske som ere affaldne fra Polen. 16000 Mænd. Her blifver endda intet talt om det Folk, som staar paa Søe-Siden i Frankerige imod den Hollandske Floede, ey heller hvad der ligger i forberørte Lande i Besætninger, hvad der findes paa den Frandske, Spanske och Hollandske samt andre Floeder, huad de Potentater och Førster, som endnu sid de i Fred och Roe hafve for Folk i deris Lande. NB. Hvad videre udeladis skal tilkommendes Maanet blifve meddeelt, fordi dette Rom denne gang icke tilstrekker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Dannemark. Kiøbenhafn. om den Høieste Ræt kom til ende den 26 Septembr. blef samme, Mandagen næst, paa sædvanlig maade ud efter. blæst. Hendis Majest. Encke-Dronningen er med Hendes Majest. heele Hofstat kommen hid fra Nykiøbing i Falster den 16 Octobris oc residerer nu paa Sophienburg. Hans Høj-Førstelige Naade, Hertug Ernst Gunther til Synderborig med Hans Høj-Førstelige Gemahl ere och hidkomen. Saa ere och Hans Høi-Græfvelige Excellentz Feldherren Herr (Num. 27., Schack, och Græfven Herr Otto Ranzau, (som hafver været Extraordinaire Envoye hos Kongen af Frankrige) hiemkomne, desligest och Monsieur Henning Meyer, Hans Kongl. Majest. Raad och Envoye til Førsten af Lüneburg, Jtem Mons. Ohrt Hans Kongl. Maj. Resident til Frankfurt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Den 27. Octobris højtideligen holdte den Spaniske Resident Kongens af Spanien Fødsels Dag, och hafde samme Tid nogle af de høje Ministris til giest, huilcke hand paa det præctigste tracterede. Den 29 dito er paa Kiøbenhafns Raadhuus et Kongl. Bref forkyndet, anlangendis Christianhafns Borgerskab at Ca samme. samme skal efter denne Dag staa under Kiøbenhafns Øfrighed, och Magistraten paa Christians hafn skal være afskaffet. Til West-Jndien ere tuende Skibe, det eene kaldis Hafmanden, det andet St. Vincent for det West-Jndiske Compagniehenskikkende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Den 4. Octobris hafver der været Jld løs i Rodskild, som dog strax blef stilt. Ved samme Tjd brændte en Gaard af i Skifve i Jndland, som samme steds fra berættis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Den 10 Octob. hafver mand funden en dræbt Qvindes Person her uden Byen; Morderen blef strax græben, dømt och den 27 dito rættet paa det ny Torfda først Haanden og siden Hof vedet blefve hugne af hannem med en Øxe och Legemet parteret. Helsignør.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Det Svendske Krigs-Skib, som afhændte den Svendske Gesandtis Græfve Tottis Lig fra Havre de Grace i Frankerige kom igiennem Sunden den 18.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Octobris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Jsland. Den forleden Aars Vinters Strenghed, hafver paa Island Norden for Langenes, och for Østen, udi Wapenefiorder, och Rødedefiorder, udi Fiorderensaavelsom oppe udi Landet, været saa sterk med Frost och Kuld, at alt Queget af Stude Kiør, Faar, och Heste ere bortdøde, och en stor deel af Mennisker, Sverrig.