JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-04-08
J Fæstningen har man fundet 170 Kanoner, Mørsere og Haubitzer, 30000 Pund Krudt, 300,000 Geværpatroner og meget Kasteskyes, samt 2 prægtige Broe=Eqvipager. Under Beleringen har Garnisonen forbrugt 230000 Pd. Krud, og 2 Millioner Patroner. Soldaterne have samlet 8000 fire og tyve pundige Kugler og over 6000 Bomber, som man har sendt tilbage til Fæstningen. Det fattedes ikke paa Levnetsmid er, Fienderne havde besluttet at giøre et andet Saragssa af BadejDe fleste Bastioner og Enderne af alle Gaderne vare for skandsede; men man vidste ikke hvor Angrebet skulde skee. Den engelske General Lord Wellington ophørte imidlertid ikke fra Lissabon af at befale at man skulde holde sig, og at love Hielp. Flere opfangne Breve lode virkelig formode at han har havt dette ifinde. Gandske vist troede den engelske General at have opfyldt fine Forpligtelser, da han havde skaffet sig af med begge de spanske Afdelinger, som vare stødte til hans Armee, og især da han fik at vide at begge disse Divisioner vare blevne tilintetgjorte i de allerførste Batailler. En Omstændighed maae have bidraget til at Beleiringen er bleven forlænget nogle Dage. Ved det sidste fiendtlige Udfald blev GeneralGouverneur Menacho dræbt. General Limas, som traadte i hans Sted, vilde vise sit Mesterstykke, og foraarsagede derved en saa meget længere Modstand. Jeg har den Ære herhos at oversende Deres Durchlauchtighed 25 Faner, som ere fratagne Fienden i Slaget ved Geborg og i Badajoz. Jeg der De ville nedlægge disse Seierstegn for Hs. Majestæts Fødder.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Ved Erobringen af Badajoz er Tilintetgiørelsen af la Romanas Armee bleven fuldstændig. For 2 Maaneder siden bestod den af 22000 Krigere; af disse er 17500 gjorte til Fanger og afsendte til Frankrig. Resten dræbt eller adspredt. Af det hele er nu intet mere tilbage end Ballasteros Corps og nogle Levninger af forskellige Regimenter, som undkom ved Flugten efter Slaget ved Geborg, og som Mendizabal forgiæves søger at faae sam de igien i Portugal. Dette i kort Tid tilveiebragte Udfald vil frembringe en stor Virkning i Portugals og Spaniens sydlige Provindser. Jeg maae giøre Deres Durchlauchtighed opmærksom paa, at der blandt de Fanger, som gjordes i Badajoz, befinde sig mange, som flere Gange forhen have været fangne, endog Officerer og Generaler. Dette er Tilfældet med General Garcia. Han blev fangen i Ferrol, hvor han aflagde Troskabs-Eed. (Herpaa følge Berømmelsen over de tappre Anførere og Tropper.) Beleirings Artilleriet blev commanderet af Sineral Burget. Jeg ansøger og Barons Titel og en Dotation for denne fortiente Officeer(Lignende og andre Udmærkelser udbedes for andre Officerer.) Jeg har den Ære med Respect et vært at Sydarmeens General en Chef, Marschal Hertugen af Dalmatien Badajoz, den 20de Marts 1811. Badajo; Capitulation blev sluttet den 10de Marts Kl. 9 om Aftenen, imellem Chefen for Generalstaben ved det 5te Armeecorps af Syd Spaniens Armee, Hr. Gourere, og den spanske Brigadegeneral Hr. Hore. Den bestaaer af 10 Artik er. Jndvaanerne ere i Følge samme sikkrede for at vorde tiltalte for deres politiske Meninger, samt fritagne for at føre Vaaben mod de spanske Tropper. Parolbefaling. Den Øverstcommanderende iler med at lade Armeen vide at Badajoz har overgivet sig til Hs. Keiserl. Kongl. Majestæts Tropper. Garnisonen, som bestod af 7880 Mand, capitulerede i det Øieblik man vilde storme Den er krigsfangen og skal transporteres til Frankrig. Man har i Fæstningen fundet 170 Kanoner, Mørsere og Haubitser, en Mængde Kasteraaben og Munition. Det 5te Armeerorps og Reserve=Cavalleriet har i de 2 sidste Maaneder oprykket en Armee paa 22000 Mand, erobret 2 Fæstninger, taget 25 Faner og fanget 17000 Mand med 1200 Officerer, hvo iblandt 6 Generaler, 12 Brigadegeneraler og over 30 Oberster eller Stabsoffcerer. Af den afdøde Romanas Armee ere blot nogle usle Levninger tilbage, som flakke vildfarende omkring i Portugal, og ere en Spille hold for Engellands forhadte Politik &c. I Hovedqvarteret i Badajoz, den 11te Marts 1811.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
General en Chef, Marscha Hertugen, af Dalmatien.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Endelig indeholder Moniteuren et Udtog af en Skrivelse fra Divisionsgeneral Grev Claparede til Hs. Durchlauchtighed Fyrst af Neuschatel, dateret Hovedqvarterret den 28de Februar. Af samme stes følgende: "Da Generalen havde faaet Efterretning om at et Militskorps paa 5000 Mand under en engelsk Anfører lod sig see med Artillerie i Enen ved ved Gaard, Belmonte, Covilhao og Fundao, for at afskiere Portugalarmeens Forbindelser, samlede han strax sin Division i Belmonte- og marscherede den 18de Febr. med Covilhav. Han erfarede underveis, at der fiendtlige Corps blev commanderet af den engelske OberstLieutenant Grant, og at der vare flere engelske Officerer ved Corpset. Grant havde taget en fortræffelig Stilling i Covi hav. Saasnart General Clapareda havde recognosceret den, lod han Grint omgive paa begge Flanker, og da hans Colonner vare ankomne paa den udseete Høi, lod han dem strax angribe Fienden. Denne blev bragt i den fuldkomneste Uorden. De Kinoner Fienden havde posteret i Spidsen af sin Stilling bleve tagne tilligemed en stor Mængde Geværer og Vaaben, som de Flygtende bortkastede. En Fane faldt ved denne Leilighed ogsaa i de Franskes Hænder. Disse havde blot 2 Saarede. Efter dette foretagende har General Clavarede begivet sig til Fundne.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Under 25de dennes har Hs. Majestæt udstædt et udførligt Decret angaaende Invalide=Hospitalets Dottering. Foruden andre Penge skal det have en fast Indrægt af 2 Procent af alle Landarmeens Officerers og andre Embedsmænds Lønninger, samt af Pensioner over 5000 Fr. Bygningen skal forbedres og forskiønnes. Hospitalet staaer allene under Krigsministeren, der præsiderer i sammes Raad saa ofte ham godt synes. Invalidernes Generalstab bestaaer af en Gouverneur, en Jntendant og en Casserer. Disse udnævnes tilligemed Commendanten, Majoren, Krigscommissairen, Almosenieren, Lægerne, Bibliotheca ren og Bygmesteren af Keiseren; de andre Embedsmænd foreslaaes af Gouverneuren og udnævnes af Krigsministeren. Raadet skal i det mindste forsamles en Gang hver Maaned. Det bestaaer af Gouverneuren og 4 Senatører, som Keiseren udnævner hvert 5te Aar. Jndvaliderne i Hotellet afdeles i Divisioner paa 150 til 300 Mand, som staae under adskillige Officerer. Gouverneurens Gage er 50000 Fr. Jntendantens 25000 Fr., Cossererens 15000 Fr., foruden Tillæg til Contoirhold. De gemeene Jnvalider faae maanedlig 2 F. og Undero ficererne 3 til smaae Fornødenheder. Der holdes dagligen 2 Maaltider paa Hotellet. For Officererne serveres paa Sølv Underofficererne og de Gemene paa Kobber og Tin. Jngen maa lade sig see i Spisesalen uden i fuld Uniform. - For Hr. Gevers, Hs. Majestæts Keiserens anden Page, som bragde Municipalraadet Efterretningen om Keiserindens Forløsning, er ogsaa bevilget en Livrente af 10000 Franker. Da han gik tilbage omringede Tusinde Mennesker ham for at faae den lykkelige Nyehed at vide. Jstedet for andet Svar tog han Hatten af og svingede den med det Udraab: Roms Konge leve. Denne hans vakre Adfærd og raske Aandsnærværelse opvakte almindelig Beundring.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Madrid, den 6te Marts. I Leire ved Cadix gives intet Nyt. Man vedbliver at transportere Fartøierne af den franske Flotille fra den vestlige til den østlige Bredde af Trocaderos. Man troer at Expeditionen mod Øen Leon, snart skal gaae for sig. Kanonaden fra Trocaderos Batterier paa Øen Cadix vedvarer uafbrudt. De engelske og spanske Skibes Batterier, besvare meget levende denne Jld. Bombardementet paa Staden igientages Tid efter anden. General Garde, Jngenieurvæsenets Commandant, har mange franske og spanske Jngenieurer under sin Commando; adskillige af de sidste ere ansatte ved den franske Armee, og tiene med Aver og Udmærkelse. Den Efterretning at man havde afsendt Tropper fra dette Belerings=Corps er falsk; der har tvertimod erholdet betydelige Forstærkninger.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Det bestaar af 4 complette Jnfanterie=Divisioner. Alle disse Regimenters Grenaderer og Voltigenter ere forenede i et Corps, der er beredt til at udføre de vanskeligste i Foretagender. Adskillige Dragon-Regimenter, et Husar-Regiment og et Jæger Regiment ere forenede med dette Armeecorps. Det øvrige Kavallerie i er fordeelt over Landet.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
London, den 18de Marts. Et Brev fra Portugal ansætter Antallet paa Tropperne under SoultsCommande til 1600 Mand. Denne Skri else forsikkrer at det Detaschement, hvoraf Spanierne lode sig overrumple under Badajozes Mure, blot bestod af 2 Colonner Cavallerie og 1000 Mand Infanterie Da man intet synderligt mere har at frygte fra fiendtlig Side i de østlige have, saa skulle de fleste af de til China bestemte Skibe fra nu af passere directe igiennem Strædet ved Sunda, uden, som hidtil, at anlægge ved Prinds Wales Ør.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Den 21de Marts. Man troer at Keiserinden af Frankrig er bleven forløst; thi igaer gaves Artilleriesalver fra Batterierne paa de franske Kyster, og om Aftenen var Staden Boulogne oplyst. Efter Kanonskuddenes Antal at slutte, troer man, at Keiserinden har født en Søn.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Den 24de Marts. Vor Armes Tilstand i Portugal bliver stedse mere kritisk. Den franske Armee er rigelig forsynet med Levnets midler.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Den Flaade, som er i Begreb med at gaae under Seil til Østersøen, under S. James Saumatens Commando, skal bestaae af 25 Linieskibe, 16 Fregatter og omtrent 30 mindre Krigskibe. J Begyndt sen af Maji skal den være paa sit Bestemmelsested. Foruden denne store Søerustning paastaaer man, at Ministrene ville sende en stærk Landmagt til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Den fattige Almue i Engellands Norden begynder at blive temmelig nolig. Efter de sidste Breve fra Nottingham havde 3000 fattige Arbeidsmænd forsamlet sig i Nærheden af dette Sted og truet med at begaae de frygteligste Excesser, hvis man ikke vilde tage sig af dem og hielpe dem. Man frygtede meget for Udfaldet af dette Optrin Wien, den 27de Marts.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Efterretningen om Hs. Majestæt de Franskes Keiserindes lykkelige Forløsning, er nu ankommen hertil og har opvart megen Glæde. Grev Franz Esterh zy var bestemt til at overdringe Deres Franske Majeste er vores Keisers og Keiserindes Lykønskninger. J Middags havde hen Afskeds udients hos Hs. Majestæt Keiseren. Paa Tilbageveien fik han en Rørelse i Vognen, og da Livhusaren vilde tage ham ud af Vognen var han død.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Storherren har udstædt et meget strængt Firma angaaende en almindelig Bevæbning. Da denne Krig at sees som en Religionskrig, vil Kampen blive blodig.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Fra den ungarske Grændse, den 15de Marts. Efter Breve fra Bucharest i live General Kammenskois Sygdom stedse betænkeligere. Lægerne have erklæret den for en Nervefeder og synes kan at give lidet Haab om hans Helbredelse. Man troer at Grev Essen erholder Overcommandoen, hvis Gev Kammensk, skulde døe. Det Foretagende Prinds Engen skulde udføre, synes at være bliver opsat. Grev Kammenskøis Broder er ankommen fra Petersburg til Bucharest, og har medbragt Planen for dette Aars Feldttog imod Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
J den Affaire Russerne nyligen havde med Tyrkerne ved Loftsa, i hvilken de bestormede Tyrkernes faste Sted Lofesa, tilligemed 2 andre Forter, erobrede de 16 Kanoner og gjorde 300 Tyrker til Fange.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Constantinopel, den 24de Februar. Capitain Pascha er i Gaar kommen tilbage til Hovedstaden. Han har søgt at opmuntre Commandanterne i de forskiellige Egne i Asien til at sende deres Contingent til Storvisirens Hær. Man forsikkrer at denne næste Foraar vil blive over 200000 Mand stærk. 12 Linieskibe af den Afdeling som skal agere i det sorte Hav, ere alt afseilede. Man arbeider ivrigen i Arsenalet paa at faae den øvrige Flaade færdig.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Andenlandske Efterretninger. Corsøer, den 7de April. Saa langt sees kan, formedelst den tykke Luft, ere ingen fiindtlige Seilere at see i Belet.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Helsingøer, den 6te April. Jgaar gik 2de Jagter herfra syd efter. En Deel Fartøier, meest svenske, indkom nord fra og nogle enkelte syd fra. Skibsfarten synes at faae noget Liv igien. Jgaar hidkom fra Norge Kammerherre Anker, som reiste til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Blandt flere reiste herfra over Sundet, Major Olsen og Amtsforvalter Falck til Norge, og forhen engelsk Consul Fenrichs Broder FairfaFenwich til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Et amerikansk Skib, som er besat af Kaperfører Lind her fra Byen, er i Opseiling.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Den 7de April. Det amerikanske hertil opbragte Pintskib er ladet med Bomuld, Tobak, Riis og Farvetræe. En Koffardiebrig, sees at krydse nord paa. Herfra ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Batteriet Trekroner, den 7de April. Fra igaar til idag ere indpasserede 33 og udpasserede 44 Stide. En Brig passerede nord fra sød efter. Blant de ankomne er en Brig fra Stubbekiøbing, hvis Fører beretter at han paa en Retour fra Bornholm til Grønsund, den 19de og 20de Marts, har været overhalet af 3 foregivne franske Kapere, som til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Den 8de April. Fra igaar til idag ere indpasserede 65 og udpasserede 67 Skibe. Alle de indpasserede ere sønder fra. En Galease med Brænde er kommen paa Grund ved Lunetten. Man har baade, igaar og idag giver den Assistence herfra, for at faae den flot.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Mariboe, den 28de April. J Torebye hersker paa denne Tid en slem Forraadnelses=Feber, 9 Personer ere allerede angrebne Kiøbenhavn, den 3de April.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Fra Søelieutenanterne Mahlensteth og Buhl, som vare kommanden rede med Expeditionen til Anholt, har det Kongl. Admiralitets- og Commissariats=Collegium modtager Rappor er, dateret Fregatten Tartar, til Ankers under Anholt, den 28de f. M., hvis væsentlige Jndhold er følgende:
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Da Lieutenant Holsten ved Angrebet paa Anholts Batterier den 27de Marts var falden, fik Lieutenant Mühiensteth Ordre at tage Commandoen af hans Kanonbard. Efterat samtlige danske Fartøier havde forladt Landet, bleve Lieutenanterne Mühensteth og Buhl, som med deres Kanonbaade stode over at Læsøe til, indhentede af en engelsk Orlogsblig Vinden var V. S. V. stiv Bramsels Kuling. Kl. 5 1/2 Eftermiddag kom Briggen dem paa Skud nær og begyndte Attaquen paa Lieutenant Buhl, som vedblev at forcere bort under sin agterste Kanons Jd. Efterat, have faae flere Lag af Skraaskud og Musketild, holdt Briggen med force af Seil ned paa ham, og han saae sig derved sat i den Stilling enten at seiles i Synt eller at overgive sig, hvilket sidste hen an saat sig pligtig at giøre for at spare saa mange Menneskets Liv. Han havde desuden det Uheld, at Brogen paa hans agterste Konen blev over skudt, saa at han paa Slutningen af Affatten ikke kunde skyde. Han havde 3 Mand blesserede, hvoraf en dødeligen.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Da Lieutenent Bugliver taget, jagede Briggen efter Lieutenant Mühlensteth. K. 3 Aften var den ham paa Skud nær og gav sit Lag, hvorpaa Affairen begyndre. Efterat han havde faaet flere Lag, og han ingen Redning faae for Kanonbaaden eller Mandskabet, da Briggen var klos paa hans Luplaaring, der derhos var stiv Kuling og svær Sø og hans Kanonbaad havde faaet Grundskud, troede han det sin Pligt at overgive sig for at redde de mange Menneskers Liv. Strax efterat Mandskabet var kommet over i Briggen, sank Kanonbaaden med en saa et Mand af Besætningen og 3 engelske Matroset, som alle druknede. Fanden fik inte, af Kanonbaaden reddet. Lieutenant Mühlensteth, havde een Mand qvæstet.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Løverdagen den 16de Marts sidstleden blev fra en engelsk Fregat 3/4 Mile uden for Havnen Greos paa Kysten af Christiansands Stift u sat 4 Barkasser og Baade, demaadede med omtrent 100 Mand, og forsynede med Svinghasser og Haandeværer, for at borttage nogle smaae Skibe, som seilede langs Kysten øster efter, af hvilke nogle rettererede ind til Grønsted Havn, og lagde sig der til Ankers, hvor des uden endeel andre Fartøier laae fortøiede. Sectionsanfører ved det der værende Kystværn, Skibsbygmester Anders Nielsen, gjorde strax Anstalt til Kystværnets Samling, men da samme paa dette Sted er meget at spredt, tunde han i Hast ikke faae samlet meer end 13 Kystværner for at medsætte sig den ankommende Fiende. Uagtet Kostværnets vel anbragte Jld, som strax tving den første fiindtlige Barkasse at søge Søm, lykkedes det dog de øvrige fiendtlige Baade at entre en Flensborger-Slup, Frur Maria kaldet, og efter Ankertougets Kapning at udbexere den; men da Vinden, gjorde det vanskeligt for Fienden at føre Sluppen ud af det rette Jnd løs, søgte han en Genvet igiennem en Viig, som han troede førte til Søen, men da samme ikkun er en Bugt ind i Landet, maatte Fienden, forlade denne Fensborger=Sup og søge at redde sig til Søes, hvorvid han ideligen blev beskudt af Kystværner, der med Vighed kan angive at have dædt 7 Fiender og blesseret endeel. Denne Affaire varede næsten i 3 Timer; men uag et Fienden under samme vedligeholdt en uafbrudt Geværild, er dog ikke een Mand af Kystværnet faldet eller saaret. Saaledes har ved denne Leilighed 13 kjække norske Kystværner afslaaet en 100 Mand stærk Fiende.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Hr. Majestæt har under 23de Marts sidstleden allernaadigst tilskrevet Cancelliet saaledes :
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Formedelst flere Omstændigheder finde Vi Os foranledigede til herved at forbyde, at Vore Kapere ikke maae holde Station ved Taars paa Lolland, men have paalagt vedkommende Militaire at henvise Kaperne, som til Taars maatte ankomme, til Enehøi, hvorfra de ligesaa godt kan giøre Fienden Afdræk, som fra førstnævnte Sted; og bemærke Vi herved, at, saafremt Vore Kapere af fiendtlige Krydsere skulde blive jagede, og desaarsag blive nødsagede til at søge Beskyttelse under Batteriet ved Taars, da skal det være dem tilladt at indløbe til dette Sted og der erholde den samme Beskyttelse, som enhver anden af Vore Søefarende; men, naar en saadan Fare ikke meere finder Sted, da skulle Kaperne være pligtige til at forlade denne Station.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Samtlige Over Øvrigheder i begge Riger ere under 30te Marts d. A. fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes :J Følge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling skulde Cancelliet herved tienstligst anmode dem at ville indskiærpe vedkommende Embedsmænd i det dem betroede Amt, især ved Kysterne, at de paa det alvorligste overholde det allernaadigst givne Forbud, at ingen Reisende, undtagen Courerer, som med behørig Coureerpas ere forsynede, maae medføre Breve, med Undtagelse allene af saadanne aabne Addresse- og AnbefalingsBreve, hvis Jndhold vise, at de ikke have nogen anden Bestemmelse. . Under 30te Marts d. A. ere samtlige Over=Øvrigheder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saalides : Efter den Kongelige Medicinal=Providerings-Commissions Begiering skulde Cancelliet tienstligst anmode dem behageligen at ville paalægge alle Apothekere i deres Amt, 1 Julii Maaner hvert Aar at indsende til velbemeldte Commission en Fortegnelse over deres hele Forbrug, med Begiering om de Qvantiteter af samtlige Commissionens Var sorter, som de ønske sig udleverede inden Julii Maaned det efterfølgende Aar, for at Commissionen derved kan sættes i Stand til i rette Tid at forsyne sig med det tilstrækkelige Forraad af samtlige Artikler.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Hs. Majestæt Kongen har, under 29de f. M., allernaadigst befalet :At Underofficerer, Spillemænd og Gemene af de cantonnerende Tropper, naar de i Cantonnementet gives Arrest, stedse under Arresten skulle ansees, som om de vare indqvarterede hos een eller anden Vært paa Stedet, og bliver det, som følge heraf, den Værts Pligt, hos hvem en saadan fraværende arresteret Mand er indqvarteret, efter Anordningerne at forsyne ham daglig med Middagspise, naar samme afhentes.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Placat, angaaende hvorvidt udlærte Haandværkssvende eller Manufacturister, der agte at begive sig ind her i Landet, skulle fritages for militair Tieneste.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst befalet : at de udlærte Haandværksvende eller Manufacturister af udenlandsk Fødsel, som maatte have Lyst til at begive sig her ind i Landet, for som Svende eller Manufactur- og Fabrikarbeidere at tage Tieneste og Arbeid hos de som Borgere her i Landet etablerede Haandværkmestere eller Fabrikantere, skulle være aldeles fritagne for al tvungen militair Tieneste, saalænge i de forblive i Arbeide hos indenlandske Mestere eller Fabrikanter i den Egenskab af Svende eller Fabrikarbeidere; samt at i heller deres Afreise skal forhindres ved nogen tvungen militair Tieneste. Og at til den Ende fremmede Haandværksvende eller Manufacturister og Fabrik Arbeidere, som ville nyde godt af denne dem tilsagte Fritagelse, skulle for Øvrigheden, paa det første danske Sted, hvor de ankomme, melde sig og godtgiøre, at de ere fødte i Udlandet, hvorom dem af bemeldte Øvrighed meddeles Beviis, der siden af hvert Steds Øvrighed, hvor de tage Arbeid som Svende eller Fabrikarbeidere, forsynes med Paategning; og skulle disse Beviser hiemle dem den fornævnte Fritagelse, hvorunder dog ikke forstaaes Fritagelse for en Deeltagelse i Brandvæsenets Tieneste, som efter dettes Indretning paa hvert Sted maatte paaligge Haandværksvende eller Fabrikarbeidere. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kongelige danske Cancellie, den 3die November 1810. Kaas. Cold. Knudsen. Balow. Monrad. Berner. Lassen. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Species=Cours den 8de April 1811. Cours af danske Banksedler imod Species 800 Procent, som udgiør : For 80 Rdlr. Species, dansk Courant Rdlr. 640. og for 1 - - - - - 8. Disconto 6 Procento.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Directionen for den danske og norske Speciesbank¬
Berlingske Tidende, 1811-04-08
Copulerede. Kiøbenhavn, den 5te April. Hr. Johannes Daniel Jørgensen, Sognepræst til Joenshoved Menighed i Siælland, og Jomfrue Johanne Marie Østergaard.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
AVERTISSEENTS. dersom nogen her i Sielland vil paatage sig i Sommer at forskaffe god Dog sund Græsgang for 20 a 24 unge Remonte=Heste, tilhørende Li Regimentet lette Dragoner, ville man behage desangaaende at henvende sig det snareste muelig til Undertegnede, som derom akkorderer. Stabeqvarteret Slagelse, den 5te April 1811. Guldentierne Schested, Oberst=Lieutenant og p. t. Høistkommanderende ved ovenmeldte Regiment. i forlanges til førstkommende 11te Junii paa 1ste Pri12000 Rdlr. pritet i en nogle Mile fra Hovedstaden beliggende Land Eiendom, hvorfor Eieren er buddet 40000 Rdlr.; saavel dens Gre ale Jndhold som den skiønnene Situation overgaaer meget i Vard hun Bud. Det nærmere herom erfares hos Procurator Schou paa Hiørnet af St. Giærtrudstræde og Rosenborggaden No. 152 i Stueetagen.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
da det har indtruffet meget ofte, at Breve formedelst Lighed af Navn, U til mig Fried. Walst, ere blevne leverede til Uvedkommende, taget jeg mig herved den Frihed ærbødigst at tilkiendegive, at jeg for Fremtiden tegner mig Wulff & Comp., Contoiret i Nyehavn No. 35. Et lidet Partie oprigtig engelsk og hollandsk Bleghvidt, samt et lidet Partie Et overgiemt engelsk Ralgræsfrøe, er til kjøbs og forevises i Dronningens Tvergade No. 278 af Chr. Krogh.
Berlingske Tidende, 1811-04-08
En Mand, som kan forevise gode Rekommendationer, ønsker sig antaget Et som Portner enten her i Byen eller uden Porten; Anviisningen gives i Gothersgaden No. 134 i Kielderen.