Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-05-01
Principal Plenipotentiarius paa RigsDagen. Dag for Dag gaaer Skibe med Ss 2 med Recrouter her forbi. Et Skib hvorudi 140 Mand af Bæyriske Recrouter, er ved Krembs paa DonauStrømmen, af Skippernis U-forsictighed blefven, oc ald Mandskabet indtil 14 Mænd drucknet. Grefven af Kaunitz er af Hans Kæyserl. Mayest. til Myncken spederet, om at afhente Chur Førsten af Bæyrest oc hannem paa Reysen at defrayere. Fra Fyns-Kircken er efterfølgende Relation indkomen. Relation hvis sig for den Tørckiske Stad Jegeth ved Tembech imellem iParthi, som fra Fyr Kircken var Udgaaet, oc et Tørckiske fra bemeste Zigeth sig hafver tildra. .get. terat General-Bechio, Commendanten udi Fyns-Kircke sig et Slot, ved Nafn Tembeck, liggendis en half Mil fra Zigeth sig hafde bemæctiget, lod hand nogle 100 Mand til Hest oc Fods der udi, ved dends Erobring hafver hand taget de deromliggende Bønder udi Protection, saa at de herefter med Skatterne til Fyn Kircken skal svare. Den 12 passato bekom hand Efterretning at 3 Tørcker fra Canischaden forrige Nat var kommen udi Jigeth, hvorpaa Bassen af Casteelet 5 CanoneSkud lod giøre, som et Tegn at hand Succurs hafde bekommet; den følgende Dag commanderede hand 100 Mand til Hest om at recognoscere voris Folck udi Tembeck, i den Meening at de dis lættere skulde troe at der var Succurs, is Festningen kommen. Jmidlertid bekom Generalen, nærmere Efterretning om de trende Tørcker som udi Festningen var anlanget, anden eene var en Aga, med sig hafvende tvende Tienere, som Bassen udi den Jttomaniske Portes Nafn, forslet de, at de med det allerførste skulde blifve Succureret: Hvorfor Generalen endnu meere Omhyggelighed gjorde at vigilere paa Tørckernes, fortehafvende, Succurs, Den 14 om Morgenen skikke hand 150 til Hess under Obrist Leutenant Bischoffhausen commando, bort med Ordre, at forskiule udle af Skoven, mens med de andre at avancke- oc anstille sig som de vilde recognosere Festningen, Tørckerne som strax med stor Hastighed ofver 100 til Hest, sterck udaf Festningen, attaqverendis voris Parthi med stor Furie, hvilke sig fegtendis retirerede, paa det at Fienden ey nogen Suspicion om et hinderhold skulde bekomme, oc forfølgede dennem indtil Tembeck, da det hinderhold, som de. allerede hafde passeret, dennem kom paa Rycken, at de for oc bag af voris blef omgivet, Tørckerne da de saa at de nu var ofvermandet, toge deris tilstuct, til et Moras, i meening at passere det, ved 50 blef nedhugget, iblant hvilcke var Bassens Broder, Resten er mestendeel omkomne udi Morassen. Den 25 bekom Generalen Kundskab at ickun 30 Mand var kommen igien til Zigeth, som som dog vare gandske svage, er saa paa den maade den største Deel af Cavalleriet som laa udi Festningen paa en gang blefven ruineret. Forleden Maaned blef meldet at Obrist Areyzaga Commendant udi Ungarisk Leopoldstadt var paa marchen med et Detachement af Tydske og Ungariske Folck at blocquere Stuhlweissenborg; Siden hafver mand fornummet at hand den 1 May der var ankommen. Tørckerne gjorde strax et sterck udfald paa de som toge deris Posto, men blef af de Christne Mandeligen afvist; oc da Obrist Areyzaga Plasen lod opfordre, svarede Viziren, som var Gouverneur, trotzig, at en saadan stattelige Festning en saaledis kunde blifve ofvergivet, efterdi de, med hvad til en vigoureuse Modstand behøfvede, var forsiunet, Men da hand nogle Dage derefter saae at de Christne sig præparede om at Bombardere Byen, skickte de nogle Officerer herud med forslag, om de icke saadan Accord, ligesom Er la, kunde hafve at forvente, hvorpaa inden den 6 oc 8 hujus følgende Capitulation imellem Hr. General Grefve Batthyani, Hr. Vice-General Grefve Johan Esterhast, oc Obristen Areyzaga paa den ene side, oc paa den anden, Vi zire, Bassa af Stuhlweissenborg, Achmet, Bassa, Commendanten oc Janitskarernis Aca, Zaghargi Bassa, blef oprettet, oc indtil Hans Kæyserl. Mayest. egenhændige Ratification paa begge sider sluttet. 1. Byen oc Casteelet med alleslags sig der udi befindende Munition, Artillerie oc andre Requisiter, Samt Klockerne, Seyervercke oc ald andet som til Byens Brug ligger, skal foruden List oc Falskhed lifve consegneret, oc Minerne saavel i Byen, som i Casteelet oc Forstaden skulde opretteligen blifve anvist. 2. Guarnisonen samt alle Jndbyggerne skulde niude fri oc uhindrede Aftog, med ende Fafne, kingende Spil, ober og ur Gewehr, sambt ald deris Gods, Bæster oc alleSlags Qvæg, saa at dennem i ingen maade skulde nogen Hindring vorde tilføyet. 3. Alle Christne Kanger skulde blifve løsgifvet. 4. De Christne som under deris tiuvende Aar, dre blefven Tørcker, skulde blifve paa Siæden: Men de som ere over 20 Aar gammel, skalfri staa at forblive eller ogsaa af marchere. 5. Alle Børn som Tørckerne med lige Qvind-Folck hafver aflet, beholder Tørckerne, men QvindFolckene niuder den samme Frihed som udi den forrige Punct er meldet. 6. Til deris afmarch bevilges dennem 300 Vogne, om at borføre deris Gods til Donau-Strømmen, hvor dennem 70 Skibe eller meere skal vorde forskaffet, oc me Sack de Pack til Grickiskes, senborg blifve transporteret. 7. Ved deris aftog skulde de med en god Convoy indtil den næste Tørckiske Bye blifve convoyerit. Jmidlertid skulde nogle fornemme Tørcker til Esseck forblifve, indtil Convoyen oc Skibene ere kommen tilbage igien, oc siden Geisselerne i lige ligemaade blifve relaxerit. Bemelte Artickler ere af forbenæfnte Persohner undertegnet. Den 13 kom General Zetchy med en Aga af Stuhlweissenborg oc 2 andre Officerer her til Byen om at lade Accorden ratificere, disse Tørcker blef paa Kæyserens Bekostning vel tracteret. Den 14. hafver Hans Keyserl. Mtt. Accords Puncterne med egen Haand underskrefven, oc af Krigs Præsidenten Marggrefven af Baden, dem ladet overlefvere. Hvor med de strax ere bortreyst. Den 19 skeede Af marchen, Guarnisonen var ickun 800 Mand sterck, oc Indbyggerne ved 4000 store oc smaa; Derimod blef Festningen igien af voris Folck besat. Der fantis en usigelige Quantitæt af alleslags Munition oc 84 Canoner, men icke det allerringeste af Victualier, adskillige Tørcker som vilde annamme den Christelige Troe, ere blefven ved Stæden. Derimod ere mange christelige Qvinder med Tørckerne udgangne; ickun 14 Heste oc 12 Kiør var i Festningen til ofvers. Pa saadan maade er den herlige ByeStuhlweissenborg kommen i Keyserens Hænder, Byen i sig self er af Naturen, formedelst de der omkringliggende Morasser, gandske fast. Udi de forrige Ungariske Kongers Tider er Kronninger altid i Stuhlweissenborg holdet, de Kongelige Begrafvelser findis ocsaa der. Anno 1686, da den store Vizir Sol man ey kunde Offen undsætte, Provianterede hand Stulweissenborg paa det beste og mueligste, oc lod ved 8000 Mand der udi, om at holde sig Mandeligen som de udi Offen gjort hafver, men Hunger hafver dem ofvervunden.