JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-08-10
I Gaar blev i Conventen høitideliholdt Revolutionens Aarsdag paa hvilken Robertspierre, som bekiendt, i forrige Aar blev styttet. Alle Deputerte mødte i deres Embedsklæder og Gallerierne vare fulde af Borgere og Borgerinder. Blandt anden blev opført en Hymne, som var for fattet af Chenier, og saasnart denne var spilt, forkyndte Præsidenten Lepaux at Vi færdscommissionen havde vigtige Efterretninger at meddeele. Tallien. Dagens Helt besteeg derpaa, under det lydeligste bifald, Talerstolen: "Vilfærdscommissionen sagde han havde sendt den DeputertBlad og mig til Octanets Strandbredde med den Commission at seire - og de republikanske Tropper have ogsaa seiret. Emigranterne fordristede sig til at betræde den fædrenelandske Grund; de ere blevne udslettede paa samme og Plet ha mistet Frugten af sine - Bestræbelser. 3000 Mand af Nordarmeen angreb paa Halvøen Quiberon, Fortet Pentiewre og Emigranternes forskandsede Leir. Uagtet alle Terrainets Vanskeligheder, og en frygtelig Storm, som just rasede, blev fortet og den forskandsede Leir dog indtaget. Emigranternes Armee, 10000 Mand stærk, blev nødt til at nedlægge Vaabnene, og tildeels at flygte til en Klippe. Engelænderne skiøde fra deres Fregatter, hvorved Emigranterne, da det var den mørke Nat, lede ligesaa meget som vi. J denne mærkværdige Action som forefaldt Natten til den 21de Julii, viiste General Hoche de største Talenter og en overordentlig Koldblodighed. Listen paa de Emigrerte som ere fangne paa Quiberen, skal blive trykt. Den unge Sombrenil commanderte 5 Regimenter, som først den 19de vare ankomne. Blandt de fangne Emigrerte befinde sig og Biskoppen af Dol med sit hele Kiereste. Efterat de republikanske Tropper havde viist der meest glimrende Mod, viiste de og den største Menneskelighed mod de Saarede og Fangne. Paa det hele Bytte som er faldet os i Hænderne, have vi endnu ingen nøie Fortegnelse; men blandt andet ere 10000 Gevarer, 150000 Par Skoe, og Proviant tilligemed Munderinger for en Armee af 40000 Mand, ere faldne os i Hænderne. Vi have og taget 6 Skibe, som Aftenen for Actionen vare ankomne, og ladt med Rum, Brændeviin og Proviant."
Berlingske Tidende, 1795-08-10
I Gaar Aftes sildig var det Rygte her almindeligt, at ogsaa vor Pyrenæerarmee har tilfegtet sig en fuldkommen Seier over Spanierne, og at adskillige spanske Regimenter havde nedlagt deres Vaaben, og overgivet sig paa Discretion. Man forsikker paa nye at Bilhaver bleven indtaget af vore Tropper; men man tvivler om at det er sandt, at ogsaa Pampelona var i vor Besiddelse. - C. Sk.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
J dette Øieblik gaaer det Rygte, at en Courrer er ankommen med den Efterretning, at Freden imellem Spanien og vor Republik er den 23de bleven undertegnet i Basel.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
London, den 31te Julii. Emigrant Expeditionen paa Halvøen Quiberon er des værre falden meget ulykkelig ud. Følgende ere de derom indløbne Beretninger: "Krigskibet Anson forlod Flaaden ved Belle Jsle sidste Torsdag den 23de hujus, hvor de franske Kyster endnu bleve holdte bloqverte af samme. Det har med bragt de ubehageligste Efterretninger. Paa Halvøen Quiberoner den 21de forefaldet en Hovedtræfning imellem der republikanske Armee og Royalisterne hvori en stor Deel af de sidste ere blevne hugne i Stykker. Nedsablingen vedvarede den største Deel af Dagen og Natten igienn m. saasom der ikke paa nogen af Siderne blev givet Pardon Royalister, nes Forliis angives forskiellig, mende sik este Efterretninger milde, at Antallet paa de savnede beløber sig til 8000 Mand. Ogsaa Forliset af Munderinger og Vaaben, foruden Kanonerne fra det øverste Dæk af Krigskibene, som vare bragte i Land til Royalisternes Brug, er meget betydeligt. Kort, efter alting at slutte, er det ude med Expeditionen. Om Bord paa Anson ere nogle saarede Royalist Officerer, og det hele Mandskab er sygt Af alt hvad vi af denne ulykkelige Efterretning har kundet erfare, sees tydelig, at ingen brittisk Soldat var med i Træfningen, eller er bleven savnet.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Private Breve fra brittiske Søeofficerer paa Sir War rens Flaade, hvori denne afgiørende Træfning vidtløftig beskrives, stemme deri overees: at forræderie og hemmelig Correspondente mellem Emigranterne og Armeen under General Hoche, vare Aarsager til denne Ulykke; thi neppe tykte General Hoche den 21de frem, førend heele Emigrantcorpser deserterte over til ham, og tog ved deres Hielp som skulde have forsvaret dem, alle Poster meget let ind. Grev d'Atilly, som commanderte Grev Dervillys Regiment, efterat han var bleven saaret, blev skudt af sine egne Folk, det han commanderte dem til at rykke an mod Fienden. Regimentet Dresnay lagde Vaabnene ned og kun 2 Regimenter Leon og Damas fegtede modig, og dækkede de faa Troppers Rettrade, som i al Jil bleve igien indskibede. Grev vonDamas er iblandt de Dræbte, og den tappre Oberst Grev ronSombreuil, er med sine Regimenter gjorte til Krigsfanger De reddede Tropper, henimod 2000 i Tallet, hvilke for det meste bestaae af Chouans, ere strax blevne bragte paa de 2de smaae Øer Hougt og Hedi, ikke langt fra Quiberon; men 6 a 8000 Mand ere enten blevne slagne eller fangne. Geer dervilly forhen Anfører for de Emigrerte er ankommen til Engeland, og General von Puisay befinder sig paa Øen Hou at. Følgende Skrivelser fra brittiske Officerer paa SiWarrens Flaade indeholde endnu nærmere Efterretninger om denne ulykkelige Expedition.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Quiberon=Bay, den 23de Julii. "Det jeg frygtede for, er indtruffet; Emigranterne have mistet Halvøen Quiberon. Om Natten til den 21de rykte Fienden, som var indbudet af nogle Emigrantere, mod sammes forposter. Skildvagterne bleve bedragne, saasom Fienderne havde Pa olen. Snare kom han i Fortet Pentiere, uden at have gjort et Kanonskud; og de som skulde forsvare Fortet, hialp Fienden at indtage det. Regimentet under Grev Atilly vendte Vaabnene mod dets egne Officerer, og mange af dem bleve skudte. Den topre Grev Sombreuiholdte sig paa det tapeste, og medens han modig figtede mod Fienden, afhentede nogle Kanonbaade og andre Skibe fra Sir Warrens Flaade endeel af de Emigrerte fra Qmberon; Krigskassen skal ogsaa være bleven ræddet. Grev Damas skal have skudt sig selv, da han saae at han ikke kunde samle sine troeløse Tropper igien. Det ulykkelige Udfald paa denne Expedition kan ogsaa tilskrives Jalousie og Uenighed, som herske de imellem Emigrancorpserne. Armeerne under Stoffiet, Sapinaux og la Bourkonnaye ere endnu meget stærke, og General Tentinias skal have formeret sit Corps indtil 7000 Mand. Øen Hedi, hvorhen Resten af Emigranterne ere flygtede, er stærk befæstet.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Quiberon Bay, den 23de Julii. "Med Expeditionen er det ude. Næsten hele Emigrant armeen er en en dræbt, saaret eller fanget. Den ulykkelige Tildragelse paafulgte om Natten til den 21de. General Hoch havde i Forveien faaet store Forstærkninger. Hans Stilling var af et Slags at den forskaffede ham mod Landsiden de meest afgiørende Fordeele ved alle Operationer; mod Søesiden havde vi aldeles Overmagten, men denne Overlegenhed tiente blot til at forskaffe os Tilførsel, og at sikre vort Tilbagetog, ifald vi ikke holdte vor Position for stærk nok. Efterat Emigranterne vare blevne drevne tilbage til Halvøen, Quibron var det forud at see, at dersom ikke besynderlig gunstige Omstændigheder indtraf, og dersom ikke Vendeerne og Chouans trængede frem med en stærkere Magt end Republikanernes, maatte Emigranterne paa Slutningen forladt Halvøen. Fra deres Corpser desetterte allerede for den 21de, mange Soldater til General Hoche, og nogle Republikanere deserterte ogsaa til Emigranterne - for at belure og bringe dem i Fælden. Efterat Fortet paa Quiberon den 21de om Natten var uventet bleven indtaget, angreb Gene eal Hochemed sin Hovedmagt den øvrige Deel af Emigranterne, som ganske bestyrtsede over Forræderiet kunde i den Jil hverken giøre den nødvendige Disposition til Modværge, ei heller trække tilbage. Tropperne under Grev Sombreuil, havde besluttet, heller at dør, end overgive sig. Republikanernes Forliis har ligeledes været meget betydeligt. General Hoches Armee angives af nogle for 15000 og af andre for 20000 Mand." - Ogsaa fra Vestindien ere indløbne de meest ubehagelige Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Viceadmiral Caldvell, som den 6te hujus afseilede med Fregatten Blanche, har medbragt dem. St. Lucia var paa den Tid fuldkommen i de Franskes Besiddelse, og man frygtede for, at Grenada ogsaa om kort Tid skulde have samme Skiøbne. De Franskes Forstærkning i denne Egn var saa frygtelig, at man var i yderske Bekymring for nogle andre Øers Sikkerhed. Ødelæggelserne, som Jnsurgenterne have anrettet paa de fleste Øer, ere over al Beskrivelse forskrækkelige.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Det bedrøveligste er, at de engelske Transportskibe, Hero, Blenheim, Moniferat og Autora med 700 Mand Tropper, som skulde komme de ængstede vestindiske Establissementer til Hielp, ere faldne i Fiendernes Hænder, tilligemed endnu 10 Transportskibe med Levnetsmidler og Krigsamunition. Denne Flaade, af hvilken disse udgjorde en Deel, seilede den 24de Maji fra Portsmouth, under Convoy af Krigskibet. Sompson paa 64 Kanoner; men da disse Skibe i en Storm skilte sig fra det, stødte de ved Barbados paa 3 franske Fregatter, der opbragte dem som Priser til Guadeloupe. Da de Franske have indtaget St. Lucia, saa seer man nu han ge for et Angreb paa Martinique. De der værende bevæbnede franske Jndbyggere have allerede gjort et forsøg paa at bemægtige sig Fortet Bourbon; men samme er endnu tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Haag, den 1ste Augustii. Ratificationen paa den Beslutning at tage 25000 Mand franske Tropper i vor Tieneste, er allerede ankommen, og Capitulationen bleven undertegnet. - Den franske Repræsentant Richard, er nu afreist herfra; da den franske Republiks Minister med de første skal ankomme. - Planen til en Nationalconvent er nu overleveret Generalstaternes Forsamling.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Den almindelige Conforderations-Commission har skrevet til Generalstaterne, at der som der ikke hastig blev skaffet Penge til Troppernes Betaling &c. var Fædrenelandet og Friheden, for bestandig forlørne. J Haag er derfor allerede bleven oprettet et Bureau, paa hvilket enhver, som contribuerer til Nationalarmeen, skal melde sig i Henseende til Betalingen. - Da de Franske have bemægtiget sig Arvestatholderens Domainer i St. Vith i det Limburgske, saa skal der skrives til vor Minister i Paris, at han reclammerer disse Demainer til Beste for Republiken.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Helsingøer, den 10de August. stra den 7de hujus til i Dag ere 92 Skibe passerede Sundet. De sidstanmeldte 2de engelske Fregatter ere den 8de retournerede til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Kiøbenhavn den 10de August. Kort Efterretning om den i Trankebar oprettede Kongel. Danske Missions Tilstand den 5 October 1794.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Den første Expeditions=Secretair ved det tydske Cancellie, Justitsraad Müller, er under 5te d. M. allernaadigst bleven udnævnt til Amtmand og Landfoged paa Øen Fehmern.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Til Understøttelse for Stadens fattige Brandlidte ere os, foruden de under 6te i f. M. anmeldte Gaver, end videre tilstillede: 1) Fra Fridericia Byes Jndvaanere ved Magistraten sammesteds = = = 378 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
2) Fra Hr. Price, indsamlede ved hans Forestilling i Dyrehaugen = == 40 Rd. 3) Fra Hr. Kiøbmand Fuglede i Callundborg = 50 Rd. 4) Fra St. Hans Hospital ved Bidrag af denne Stiftelses Betiente 16 Rd., og af der værende Lemmer, som have forstandens Brug, samt Gangkoner, 17 Rd. 1 Mk. 12 s., i alt = 33 Rd. 1 Mk. 12 s. 5) Fra Kiøbmand Hr. Caspar Vogt i Hamborg 500 Rd. 6) Fra Kiøbmand Hr. Hans Nissen i Tronhiem 200 Rd. 7) Af Bagermester Hr. Dobel her i Staden Brød, for = = == 30 Rd. 8) Fra Herlufsholms Sognemænd 80 Brød og 56 Oste 9) Fra en ubenævnt Mand i Jyll. 80 Favne Bøgebrænde. 10) Fra Aasum, Kisterup og Hunderup Byer i Fyen ved Hr. Faber paa Addressecontoiret i Odense 31 Halvottinger Smør.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
For hvilken imod vore brandlidte Medborgere vedvarende Godgiørenhed vi ikke kunde undlade herved at igientage vores skyldigste Taksigelse til enhver, som dertil have bidraget. Kiøbenhavns Raadstue, den 10de August 1795. Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
I Dag gik Briggen Den flyvende Fisk og Kutteren Forsvar under Seil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Fra den 8de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. H. Tønnesen fra Livorno med Viin og Stykgods; Capit. J. C. Møller fra Bourdeaux med Viin; Capit. B. H. Kolbye til Jsland med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Danske og norske Species-Bank. IFölge tagen Beslutning af Repræsentanterne for den Danske og Norske Species-Banke, bekiendtgjøres herved : at til 11 Decbr. Termin næstkommende skeer nyt Indskud i bemeldte Species-Banke med 10 pro Cento eller 40 Rdlr. Species pr. Actie. Om Maaden, hvorledes Betalingen erlægges, vil det Fornödne henimod Terminen, nærmere vorde tilkiendegivet.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Directionen for den Danske og Norske Species-Banke den 4 August 1795. Frielsen. Larsen. Cramer. Malling. Wendt. "Onsdag Morgen, den 19de August, afgaaer den KonEgelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen, før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir. Barom. Therm. i Vinden. 3 August. 27. 11. o. 156 Varme. B. S. V. 28 4 1. 15 - - N. V. 28 5. 1. 14 3/4 - - N. V. S. O. 9 - - 28. 3 5 16 1/2 - - S. O.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
AVERTISSEMENTS. Fra den 3die til den 8de August 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have Paa Paa foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Stavanger, Bergen = 13 - dito til Tronhiem = = = 1 3/4 12 - dito til Riga = =- dito til Kønigsberg & Retour = =- Helsingøer til Lieban .- Kieblevig i Island til Kiøbenhavn - London til dito .- St. Croix til dito = = = = 4 a 6 1/2 - Jsle de France til dito = = 6 - Bergen til Bilbao = = = 6 6 - London til Frid richshald = = 11 - Altona til S. Lucar og Sevilla = 4 1/ - dito til Cadix - Hamborg til Mallaga =- Amsterdam til St. Thomas = 6 - Benicarlo til Bremen = Det behagede Forsynet den 6te sidstleden ved Døden at henkalde min elskede Mand, William Main, Kiøbmand her i Molde, hvilket herved bekiendtgiøres den Afdødes og mine fraværende Venner; Condolence frabedes. Molde, den 14 Julii 1795. Anna Lovise Karen sal. Main. Den 16de dennes har det behaget den Allerhøieste, efter en langvarig Sygdom, at bortkalde min høitelskte Mand, Rector Jens R. Clausen paa Kongsberg, udi hans Alders 60 1/2 Aar. Dette for mig og 4 Børn saa smertelige Dødsfald bekiendtgiøres herved vores Familie, frabedende, mig al Condolation. Kongeberg, den 15de Julii 1795. Bodel. Kirstine sal Clausens.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Efter nogle Maaneders Sygeleie behagede det Forsynet fra dette Jordiske at bortkalde min elskte Kone Birgitte Cathrine Hansen, den 4de dennes, hvilket jeg herved har den Ære at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner; ligesom jeg forvisset om deres Deeltagelse, gandske tør frabede mig al Condolence. Schullerupholm, den 7de August 1795. H. Saabye, Lieutenant og Forpagter ved Schullerupholm.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Da det ikke er at tvivle om, at jo mange i Provindserne vilde Leie de Hefter, som udkomme for 4 s. Arket, om gode Borgeres ædle Handlinger og slette Borgeres uædle Handlinger i Anledning af Jldebranden den 5te Junii, saa ombedes hver Embedsmand i Danmark og Norge, at modtage Subskription, og sende disse eller deres Breve til Redacteuren G. H. Lund paa gammel Mynt Nr. 158, portofrie. Paa 10 Exempl. gives det 11te frit. Anmeldelsen maatte jo før jo hellere indkomme, da der manglende Fald blive kun faa Exemplarer oplagte, til de første Subskribenteres Tieneste, og det andet Oplag vilde blive de sidste Subskribentere for dyrt.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
paa Børsen Nr. 3. P. Liunge. J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Politiemesteren i Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, Os elskelige Professor Christian Magdalus Thestrup Cold, ved Proclama lub pæna præclusi & perpetui silentii med 6 Ugers Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Adresse=Contoirets Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde Eierne til det i Anledning af Jldebranden den 5te, 6te og 7de Junii paa Politiekammeret opleve rede Gods, som endnu ikke er afhentet, samt ligeledes med 14ten Dages Varsel indkalde Eierne til det paa Kongens Nyetorv og flere Steder henliggende Tømmer og andre Bygnings Materialier, hvortil heller ingen Eyere, uagtet al Eftersvørgsel, have været at udfinde, at de inden saadan Tids Forløb hi mleveres Ret til og mod Beviis afhente det enhver tilhørende; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne nansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proelama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 31te Julii 1795. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Professor og Politiemester Christian Magdalus Thestrup Cold af Kiøbenhavn, Bevilling at maae i Aviserne indkalde Eierne til det i Anledning af Jldebranden paa PolitieKammeret opleverede, men ey endnu afhentede Gods. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 10de August 1795. C. Schifter. Bliver herved med 6 Ugers Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldte Eierne til det i Anledning af Jldebranden, den 5te, 6te og 7de Junii paa Politie=Kammeret opleverede Gods, som endnu ikke er afhentet, samt ligeledes med 14ten Dages Varsel indkaldte Eierne til det paa Kongens Nyetorv og flere Steder henliggende Tømmer og andre Bygnings Materialier, hvortil heller ingen Eyere, uagtet al Efterspørgsel have været at udfinde, at de inden saadan Tids Forløb hiemle deres Ret til og mod Beviis afhente det enhver tilhørende.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Paa Baroniet Ryssensteens Forstrand, Sønden Torsk Min le, er forløbne Maji Maaned løs af Havet inddrevet: 1 Havn Tønde uden Kiæde, belagt mod 16 Jern=Baand og mærket 1792 - 1 Baad 10 Alen lang og 2 1/2 Alen breed, uden Mærke, et Oxehoved meest halv fuld af ordinair rød Viin, mærket P. P. F. C. 121 - samt en tom Tønde mærket 111 - De, som maatte formene dem berettiget til disse strandede Vahre, indkaldes herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser. samt den Viborger Samler, inden den i Loven og Forordninger af 12te Martii 1790 foreskrevne Tids Forløb, med gyldige Beviser derom at melde dem hos Strand Forpagteren Hr. OberstLieutenant de Hoffmann til Anberg, hvor Vedkommende al lovlig Omgang har at forvente. Rammegaard, den 29de Julii 1795. Paa S. T. Hr. Kammerjunker Lehn Baron Juels Vegne, P. Lanng, Forvalter. de ved det Kongelige octroierede Søe=Asseurance-Compagnie i Julii Maaned 1795 til Udbetalingdeciderende Søeskader, 1) For Skibet den unge Maria, ført af Skipper Jens Petersen, Marker. - Dispachen er indleveret den 18de Junii h. a. 2) For Skibet die Amelse, ført af Skipper Christopher Fibye. - Dispachen er indleveret den 18de Junii h. a. 3) For Skibet Prowidentia, ført af Skipper Andreas Hornbek. De Documenter, hvorefter Sagen blev afgjort, ere indleverede den 29de Junii h. a. Disse trende Havarier ere anviiste til Udbetaling den 7de Julii. 4) For Skibet Mercurius, ført af Skipper Jan Boysen. - Dispachen er indleveret den 20de Junii h. a. 5) For Skibet Stiernen, ført af Skipper Peter Georg Hansen. Dispachen er indleveret den 23de Junii h. a. 6) For Skibet Haabet, ført af Skipper Christen Jensen Lind De Documenter hvorefter Sagen blev afgjort, ere indleverede den 14de Julii h. a. Disse tvende Havarier ere anviiste til Udbetaling den 21de Julii. 7) For Skibet Aurora, ført af Skipper Jsak Wyg. - Dispachen er indleveret den 22de Maji h. a. 8) For Skibet Gustau Caroline, ført af Skipper Axel Magnus Schough. - De Documenter, hvorefter Sagen blev afgjort, ere indleverede den 21de Julii h. a. Disse tvende Havarier ere anviiste til Udbetaling den 30te Julii.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Da Ungkarl Niels Hansen Ruus, Jndsidder i Ryde Bye og Sogn, under Gammelgaards Gods i Lolland, den 10de hujus ved Døden er afgangen, uden at efterlade sig nogen nær beslægtede Arvinger af Forældre eller Sødskende, allene en Moster der eiret kan opgive om flere Arvinger ere. Boet, som bestaaer af nogle Penge i Guld= og Sølvmynt, foruden meere Sølv tilligemed 2de Kister og en Deel Klæder m. v. er taget under lovlig Behandling. Og bliver herved bemeltes Dødsfald (hvis Forældre og Forfader ere barnfød paa Grevskabet Knuthenborg Gods i Lolland, og altsaa Arvingerne der, om nogle ere, som ei vides) 3de paa hinanden følgende Gange i de Berlingske Tidender bekientgjort, for om nogen maatte formene sig at være Arving efter berørte Afdøde, da at indfinde sig inden den i Loven befalede Tid, med de fornødne og lovgrundede Beviisligheder. Gammelgaard, den 28de Julii 1795.
Berlingske Tidende, 1795-08-10
Paa S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand von Morgenstiernes Vegne, som Skifteforvalter efter Ordre, H. V. Berg. ger et TillaJ Fraft af Hans Kongel. Majests mig meddeelte allernaadigste Bevilling, som ved behørige Retter skal blive læst og er saaledes lydende: "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Proprietair heder Ole Borch Møller af Kattrup udi Vore Land Tionen hans, som Arving efter forrige Sognepræst for Lindelse Menighe, paa Vort Land Langeland, alg Lautig Christopher Ursin og dennes ligeledes afgangne Hustrue Ellighett, Sophie Godsen, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama fal pænpræcius. & perperm silentii, med Aar og Dags Varsel, udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Jversens Fyenske Avi og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemette Afdøde, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst thave at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 17de April 1795. Under Vort Signet; (L. S. . Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Jadkaldes herved i benævnte Aviser og Mercur 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclum & perperurillentii alle og enhver, som formene sig at have eller har noget at fordre efter de i ovenmelte Bevilling benævnte tvende Afdøde, Laurin Christopher Ursin, før Sognepræst for Lindelse Menighed paa Langeland og hans for afdøde Hustrue Elisabeth Sophia Ursin lad Godsen, med deres Fordringer at fremkomme og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, for mig som Arving og Universal=Arving, at anmelde og beviisliggiøre paa Hovedgaarden Kattrup ved Slagelse. Kattene, den 8de Junii 1795. P. O. B. Møller.