Aalborg Stiftstidende, 1835-07-14
Christinerne have allerede høstet den første Frugt af Zumalacarreguys, for dem saa heldige Dødsfald. En Telegraph Depesche fra General Harispe til Frankrigs Krigsminister beretter, at Dronningens Armee, 20,000 Mand stærk, den 1ste Juli Kl. 2 om Eftermiddagen er indrykket i Bilbao, uden at nogen egentlig Kamp i de senere Dage havde gjort den Stadens Undsætning stridig. En saa vigtig Forandring kan en enkelt Mands Fratræden fra Skuepladsen bevirke. Allerede den 30te havdes D. Carlos, som nu selv fører Overbefalingen over sin Hær, forlagt sit Hovedqvarteer til Onnate. Efter denne vigtige, Begivenhed kan man nu forvente, at Dronningens Hær vil kunne holde Stand, indtil den udenlandske Bistand indtræffer. Tabet af Mennesker i Bilbao har ikke været betydeligt under Beleiringen, derimod har Beleiringshærens Jld ikke anrettet saa ringe Skade paa Huse og Eiendomme. - J Madrid selv synes det nye Ministerium, i total Uvirksom hed, endnu at vente paa de endelige Erklæringer fra de allierede Magter angaaende Interventionen og Maaden, den skal finde Sted paa. En carlistisk Bullettin angiver Antalleaf de Fanger, man har gjort af den christinske Hær, siden den 1ste Mai, til 4576 Soldater og 142 Officerer. Den beregner Christinernes hele Tab, Døde, Deserteurer og Saarede iberegnede, i de sidste 45 Dage til 10000 Mand og 250 Officerer, og det materielle Tab til 5000 Geværer, 16 Kanoner, betydelige Provisioner og 12 befæstede Pladse. Men Alt kan endnu blive godt. Moniteuren bryder, omsider sin Taushed med Hensyn til Interventions=Anliggendet. Den forkynder, at Udenrigsministeren den 28de Junisk har undertegnet en Convention med den spanske Gesandt. Jfølge dens Stipulationer forlader Fremmed Legionen den franske og træder med Officerer, Soldater og Tilbehør over i Hendes catholske Majestæts Tjeneste. De Franskes Kongel forpligter sig til, ikke igjen at optage Medlemmer af denne Legion, være sig i Masse eller Enkelte, i sin Tjeneste, uden denne spanske Regjerings Samtykke. Legionen overføres fra Algiers paa franske Skibe til et Punkt paa den pyrenæiske Halv Af som den spanske Regjering bestemmer. Den beholder sine Vaaben og Equipering, hvis Værdi efter Taxation godtgjøres den franske Regjering af den spanske. En spansk Commissair, i Forening med en fransk, som have at besørgen1 Transportvæsenet og at foretage den omtalte Taxation, have allerede forladt Paris, for paa et fransk Skib at begive sig til Algier. Den franske Commissair skal opfordre Fremmed=Legionens Medlemmer til at antage den spanske Regietilrings Forslag og betyde dem iblandt dem, som tillige høre eil til den franske Hær den største Deel af Legionens Officetrer ere Franskmænd, at deres Rang og Anciennitet, uagtet de træde over i spansk Tjeneste, forbeholdes dem. Moniteuegen forkynder endvidere, at den kal franske Regjering officielt har authoriseret Hverving af Frivillige for den spanske Tjeneste og tilstaaet den spanske Gesandt alle til den Ende fornødne Lettelser, men Hertugen af Frias, som kun har bestemte Jnstructioner med Hensyn til Fremmed Legionen, skal have fundet sig foranlediget til at indhente nye Forholds=Ordrer fra Madrid, hvad hiin Hverving angaaer. Han er den, til hvem De have at henvende sig, som attraae Ansættelse i Interventionshæren. Sluttelig beretter Moniteuren de af den franske og storbrittanniske Regjering i For ning trufne Foranstaltninger ved de franske Kyster, hvor et Antal Linieskibe, Fregatter og lettere Fartøier skulle krydse og fordeles saaledes, at der paa hvert enkelt Punkt befinder sig en lige stærk Afdeling af hver Magts Eskadre. Den til Overgeneral for Fremmedlegionen og de franske Frivillige, som skulle operere i Forening med den, bestemte General Desmichels har vægret sig ved at modtage denne Post. Heraf kan let opstaae nye Forhalinger, thi, om endFremmedlegionen i det Hele lader sig sælge, vil den dog vel vanskeligere bekvemme sig dertil, naar den ikke, idet mindste i sin Overgenerals Person, finder nogen Borgen for en taalelig Existents. Nogle Journaler udlede Generalens Vægring af Føielighed mod nogle fremmede Diplomaters yttrede Ønske. Men følgende Grund er sandsynligere. Generalen, som kun er Generalmajor (Marschal de Camp), har af Krigsministeren forlangt Forfremmelse til Generallieutenant, forinden han afgaaer til sin Bestemmelse, hvilket Krigsministeren har fundet betænkeligt, paa Grund af, at den franske Regjering da, naar han, som man kan forvente, vender tilbage med Hæder, ikke vilde have Andet tilbage, end at forfremme ham til Marschall. Han henviste ham derfor til den spanske Gesandt om at søge GenerallieutenantsRang i den spanske Armee, hvilken da let vilde blive bekræftet af den franske Regjering ved hans Tilbagekomstil men han fik ogsaa her et, skjøndt meget høfligt, Afslagst - for Følgernes Skyld! Dette skal have begrundets hans Vægring. Quasi=Interventionens høie Beskytter, Ministeren Thiers, skal have gjort den spanske Gesandt bittres Bebreidelser herover, og vist er det, at denne Omstændighedste neppe vil fremme Hvervingen, saameget mindre, som det ere bekjendt, at Kongen ikke under det hele Jnterventionsvæsen, og muligen endogsaa de nyeste gunstige Efterretninger frask Krigsskuepladsen turde foranledige, at man, under Paaskudilaf, at Jnterventionen nu bliver mindre fornøden, lader denske paany gaae i Staae.