JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
En Sukkerraffinadeur i Paris har nylig opfunden en Motor (bevægende Materie), som paa eengang vil gjøre Dampmaskinerne undværlige. Det er en elastisk flydende Materie, hvis vedvarende Virkning sættes i Stedet for Dampen, som Man idelig maa fornye. En liden Ma skinne paa 2 Hestes Kraft vil i Arras blive bygget efter dette ny Princip, for at de Jndustrielle kunne tage den i Øiesyn, og saaledes dømme om dens Fortrinlighed. Sin nærmeste og vigtigste Anvendelse vil denne Opfindelse finde i Søfarten; thi et Skib, sat i Bevægelse ved denne Maskine, kan gjøre en Reise omkring Verden uden at behøve et eneste Pund KulDen spanske Adelstolthed er bekjendt, og følgende Træk characteriserer den aldeles. En spansk Aldelsmand var engang bleven saa fortørnet over, at Kongen anbetroede en forhenværende Borgerlig en høi Statspost, at han svoer, ikke oftere at ville see for sine Øine den Soel, der havde vovet at beskinne en saadan Handling. Fra den Tid af gjorde han Nat til Dag og Dag til Nat, og hver Aften, naar en af Tjenerne traadte ind til ham, for at vække ham, var hans første Spørgsmaal altid dette om hans Slagter eller Urtekræmmer endnu ikke var bleven Grand af Spanien? Denne Commedie varede ligge til hans Død; – og han saae virkelig aldrig mere Solen for sine Øine. – Det kalder Man Adelstolthed!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
En norsk Matros, formodentlig Hurtigløberen Ernst, har i Bayern aflagt Prøver paa sin Færdighed i at gaae paa Stylter. Den ene Dags Morgen Kl. 8 gik han fra München til Augsborg, og var næste Dags Morgen Kl. 4 igien tilbage i München. Han tilbagelagde følgelig 36 tydske Miil (hvilket betyder fuldt saameget som 40 danske) i 20 Timer. Den 18de Marts styltede han afsted til Grækenland med et Brev fra Kongen af Bayern til hans Søn, Kong Otto, og Man ventede begjærligt paa Udfaldet. Hans Reisedragt bestaaer i en kort Voxdugs Kappe; hans Føde er alene Mælk og Brød. Hans Skridt paa Stylter ere fem Gange saa lange, som almindelige Skridt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
J en tydsk Universitetsstad underholdt en Student sig paa et Bal med en ung Frøken, der affærdigede ham meget kort. Omfindtlig derover gik han ind i Tobaks værelset, hvor han paa en Tobaks=Cardus fandt Devisen: Hvo, som vil rose mig, maa først prøve mig, skjar den af og fæstede den med en Naal bag paa Frøkenens Kjole, hvorover der blev en stor Latter under Dandsen. Frøkenens Fader tog det meget ilde op, og forklagede Studenten som en Pasqvillant. Men Retten frikiendte ham, i Følge Loven, fordi Pasqvillen ikke havde været opslaaet paa noget offentligt Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Følgende Beretning om en ved Stokholm passeret Begivenhed, der har givet rigt Stof til Omtale, læses i "Aftonbladet af 9de ds.: "Saa mange Provster og Provstinder har jeg aldrig seet paa een Gang, udbrød en af Toldbetientene og pegede mod Stadsporten; see bare, Hr. Jnspecteur!" Toldinspecteuren saae derhen, og fandt virkeligen hele Hornstull optagen af fem uhyre fede Personer, to Damer og tre Cavallerer, Alle velklædte og Arm i Arm, prommenerende til Fods til Staden. Deres Maver stode frem som Bjerge, og pustende og stønnende skrede de langsomt frem. Saa megen god Huld faaer Man sjelden at see paa eet Sted, og Skildvagten, der troede, at de syv Fedenød kom fra Ægypten, raabte: "Vagt i Gevær!" Man fandt imidlertid, at Herskaberne boede inde i Staden og blot kom tilbage fra en lille Spadseretour. Det var sidstleden Langfredag, Kl. imellem 8 og 9 om Aftenen, og det var virkelig smukt Spadsereveir, men Toldinspecteuren fandt det besynderligt, at fem saa usædvanligen fede Personer havde foretaget en lang Fodtour, og han begyndte at fatte Mistanke mod deres Maver. Han gik ud og bad dem meget forekommende om at trine indenfor og hvile sig. Cavallererne tørrede Sveden af Panden, men forsikkrede, at de slet ikke vare trætte, og at Damerne længtes efter at komme hjem. De takkede eenstemmigen for hans Forekommenhed, og vilde fortsætte deres Vandring; men Jnspecteurens og Betjente nes Artighed var uimodstaaelig; Selskabet maatte ind. Da de vare komne indenfor, bleve begge Damerne meget upasselige. Cavallererne vilde skynde sig ud for at hente en Jordemoder; men hindredes af Jnspecteuren, der forsikkrede, at han selv kjendte noget til Lucinas ædle Kunst. Han lagde dette snart for Dagen; thi inden fem Minutter var den ene Dame lykkelig forløst med 61 velskabte Shawler og 6 Halstørklæder, og den anden med 15 Halstørklæder og 18 Shawler. Læserne tro formodentlig, at Faderglæden nu straalte af de tre Cavallerers Øine – men langtfra. Alle de Nyfødte vare smukke og ægte Børn; men havde allesammen den Feil, at de havde Contrebands=Ansigter, Forskrækkelsen herover virkede saa hæftigt, at – Læserne maa nu tro os eller ei – ogsaa Cavallererne, ved Betientenes Hjælp, kom ned med 63 Shawler, 56 Halstørklæder og 4 Stykker Kattun. Jnspecteuren forsikkrede, at han aldrig havde seet et saa frugtbart Selskab. Da han holder ligesaa meget af Børn, som han er hoflig og forekommende, beholdt han alle de Spæde hos sig, for at sende dem til Confiskationscontoiret, hvor de skulle befinde sig i god Forvaring. Det prommenerende Selskab var nu smalt og let som Sylphider, og efter at Hr. Jnspecteuren med megen Forbindtlighed havde spurgt om Navnene, bad han ved Afskeden, at de endelig ikke maatte sige Nei, om de snart fik en Jnvitation til Raadhuus retten."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Jndenlandsk. Da det under de hyppige Udvandringer af polske Flygtninge er muligt, at saadanne ønske at tage Ophold i Danmark, saa har Hs. Majestæt under 24de f. M. allern, befalet Cancelliet at træffe en saadan Foranstaltning, at slige udvandrende Polakker blive at tilbagevise, saafremt deres Passer ikke ere viserede af vedkommende keirserlige russiske Gesandtskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Hs. Maj. Kongen har bevidnet Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard i Aarhuus sin allernaadigste Tak for den ved Borgerfesten den 16de Marts holdte Tale paa Aarhuus Raadstue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Efter Forlydende er Lovforslaget, som bestemmer Organisationen af en Over-Apellationsret for Hertugdømmerne, fornylig i Geheime-Statsraadet bleven foredraget og sanctioneret. Denne Høiesteret skal have sit Sæde i Kiel, og dens Forhandlingsmaade være reen skrivtlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Ved kgl. Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rets Dom af 15de ds. er Bogtrykker Behrend, der var var bleven sagsøgt af "Rakettens Udgiver, M. Winther, i Anledning af nogle af hiin i trykte Blade fremførte, for denne ærefornærmende Sigtelser og Udladelser, bleven frifunden for Sidstnævntes Tiltale, paa Grund af, at denne, som er dømt paa sine 3 Mark, ikke kan anlægge nogen Sag angaaende Fornærmelser paa Æren, da Man ikke kan fornærmes i Henseende til et Retsgode, hvoraf Man ikke er i Besiddelse. – Som Man seer, har Hof- og Stads=Retten i dette Tilfælde baseret sin Dom paa en i en foregaaende Sag (den af Hr. Justitsraad Fleischer anlagte afsagt Dom, uagtet denne sidste er indanket for Høiesteret og der endnu ikke endelig decideret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Den forevigede Viceamiral Steen Andersen Bille blev i Aaret 1797 betroet Commanden i Middelhavet over tvende Fregatter og en Brig, da Danmark havde ufred med Tripolis, og var, efter en Affaire med den tripolitanske Sømagt, saa heldig at slutte Freden med Paschaen, saaledes at denne Sag var tilendebragt 10 Uger efter at han havde forladt Kjøbenhavns Rhed. J den Tid, han saaledes opholdt sig i Middelhavet (indtil 1800, negocerede han 2 Gange med Held med Algier og blev 1798 brugt som Gesandt hos Keiseren af Marocco. 1801, da Riget truedes med Krig af England, udrustedes en liden Eskadre af 2 Orlogskibe, 1 Fregat og 2 Brigger, og Bille blev givet Commando over samme, og i Aaret 1807, da Danmark paa ny blev anfaldet af England, blev ham betroet Commandoen over den hele Sø-Defension, som i en Hast maatte bringes tilveie, for at modstaae Fiendens Anslag fra Søsiden mod Flaaden og Byen. Hans Hæder - hedder det i Kjøbenhavnspostens" Anmeldelse – som en af Danmark modigste Søhelte, er uvisnelig; Navnet Steen Bille tilhører Fædrelandets Annaler, og vil bringe det ærefuldeste Vidnesbyrd til Efterverdenen om at Dannebroge ogsaa i dette Aarhundrede uplettet har bevaret sin gamle Hæder. Fædrelandet føler dybt sit Tab; Høiagtelse og Kjærlighed ville blomsterstroe den Urne, hvis skjønneste Smykker ere Laurens Krands og Borgerkronens Egelov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Efter Forlydende agte Professor Oehlenschlager og kgl. Skuespiller Overskou i Sommer at reise til Stokholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Det kjøbenhavnske Tidsblad: "Den danske Bis er i denne Tid ophørt. J Følge Kjøbenhavnsposten, skal dets forhenværende Redacteur, Hr. de Pollon, der i Begyndelsen af forrige Aar forlod Kjøbenhavn, og fra Gothenborg agtede at begive sig til America, have tilsat Livet, ved det Skibs Forliis, paa hvilket han havde tiltraadt Overfarten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
La Grippe skal i Kjøbenhavn have taget en farligere Vending, end den i Begyndelsen tegnede til. Man vil endog vide, at flere ere døde deraf. En Reisende, som den 19de April er kommen dertil fra Sverrig, fortalte, at la Grippe ogsaa der havde indfundet sig, og i mindre end 8 Dage yttret sig lige saa almindeligt, som paa den anden Side af Sundet. J. Særdeleshed var en stor Deel af den simple Mand i det skaanske Militair bleven angreben deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Den 18de April blev i Trinitatis Kirke i Kbhavn døbt og confirmeret en Pige paa 22 Aar tilligemed hendes Broder paa 15 Aar. Moderen til disse unge Mennesker har for noget siden, da hun laa for Døden, aabenbaret for sin Siælesørger (Hr. Pastor Gad), at hun havde de omtalte Børn, som endnu ikke vare deelagtiggjorte i nogen Tro eller Menighed, som aldrig havde lært at læse eller skrive og havde tilbragt deres hele Ungdom i den ørkesløseste Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Ved Udgangen af Helliggeistes Kirke i Kbhavn blev den sidste Confirmationssøndag en Person arresteret, hvis Haand i Kirken, under Gudstjenesten, havde forvildet sig i en fremmed Mands Lomme, og deraf udpractiseret en Lommebog. For i Fremtiden at forebygge hans utidige Distraction, fandt Politiet det raadeligst at hensætte ham i et for en saa ivrig Kirke gjænger mere passende Locale. Et, efter Formodning dansk, Brigskib af 150 Tous, Drægtighed, ladet med Bygningstømmer og Bræder, er af en Fiskerbaad og et Lodsfartøi fundet drivende i Nærheden af de hollandske Kyster og indbragt til South wood. Det synes at være overseilet, da Bougen er stødt ind. Paa en af Vandtønderne staaer Navnet Hebe."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Paa Saltholms Strand, under Rødby Tolddistrict, indstrandede den 11te f. M. Tjalkskibet "die Liebe. Skipper J. B. Duhr af Frederiksstad, fra Rendsborg, bestemt baglastet til Stralsund. Skibet, tilligemed den største Deel af Jnventariet, er bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Prof. Wedel-Simonsen, R. af D., har skiænket 600 Rbd. Sølv til Oprettelsen af et Almue-Vibliothek for hans Fødesogn Vestinge, Odense Amt, og til Bøger som Præmier for de flittigste Skolebørn i Sognet. Dernæst har han givet 800 Rbd. Sedler til Opførelsen af en ny Skolebygning i Vestinge Sogn, hvortil dette var trængende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Af "Veterinair-Tidendens No. 2 erfares, at der i Holsteen nylig er endt et Remonteopkjøb af 400 Stkr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Curasseer- og Artilleriheste til den preussiske Armee, og circa 100 Stkr. til England, af hvilke Sidste den 19de Marts ved den engelske Kyst 40 Stkr. forliste tilligemed Skibet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Forleden Dag indbragtes fra Kjerteminde-Egnen til Hospitalet i Odense en Møllersvend, som har faaet begge Been og en Arm knuste i en Mølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Mariebo. Det i Nakskov byggede Fregatskib er bestemt at skulle løbe af Stabelen Onsdagen den 8de dennes, om Middagen Kl. 12, med mindre uforudseete. Omstændigheder skulle forhindre det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Den 26de April solgtes Species paa Kbhavns Børs til 12 Mk. 10 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Bekiendtgjørelser. En Hjulmand, som har Forraad af tørt Træ, ønsker et Fæste-Huus med Jord til enten strax eller til 1ste November d. A. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Auctioner. Løverdagen den 11te Mai førstkommende afholdes Auction i Rudbjerggaards Skove over Barken af circa 200 Egetræer. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag hos Skovrider Bech i Rævitze ved Rudbjerggaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Løverdagen 11te ds, bliver ved offentlig Auction bortsolgt Barken af 78 Stkr. Egetræer i Grevskabets Skove. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10 paa Gad. Jørgen Nielsen Blacks Lod i Stokkemarke, og fortsættes derefter paa Fuglebekgaardens Lod, i Merritsskov, samt i Knuttenborg Hestehave; hvilket herved bekjendtgjøres. Knuhtenborg, den 3die Mai 1833. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Ved Proclama af Dags Dato, som inden vedkommende Retter læses, ere Creditorerne i afg. Gaardmand i Nørre Vedbye Anders Mortensen Ludvigs og Hustrue Karen Rasmusdatters fælleds Stervboe, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, den 25de April 1833. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Creditorerne i Stervboerne efter Told- og Consumtions=Betient og Uhrmager Julius Marcus Kühl, Væver Jonas Jensen, 3. Postbud Peter Jensens Enke, Ane Hansdatter, 4. Dagleier Claus Jensen, 5. Dagleier Jens Jensen og 6. Dagleier Peter Povelsen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Nykjøbing paa Falster, den 1ste Mai 1833. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Creditorerne i Stervboerne efter Fæstegaardmand Hans Andersen og ligeledes afdøde Hustrue, Sidsel Jørgensdatter, af Herritzlev By og Sogn; Aftægtsgaardmand Peder Billes Enke, Sidsel. Rasmusdatter, i Freilev By, Kjettinge Sogn; Fæstegaardmand Hans Olsens Enke, Ane Pedersdatter, i Ettehauge By, Slemminge Sogn; Fæstegaardmand Jørgen Jørgensen Poulsen i Freilev By, Kjettinge Sogn, og Fæstegaardmand Peder Nielsens Enke, Birthe Poulsdatter, i Breininge By og Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 29de April G. L. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Arvefæsteparcellist Jacob Larsen Skaaning af Lommelov By paa Falster indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa benævnte Afdøde for undertegnede competente Skifteforvalter. Corselitze paa Falster, den 20de April 1833. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Extract. Ved Stævning af Dags Dato, som in extens findes indrykket i denne Tidende No. 35, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen lovlig Adkomst til a) en Eiendomseng paa Ohre Byes Mark, af Hartkorn 3 Fdkr. 2 Alb., Møller Christen Poulsen i Gurreby i Aaret 1810 tilkjøbte sig af afgangne Rasmus Rasmussen Klyhre i Ohre, og b) en Eiendoms jordlod i Gurreby Bymark, af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., som han i Aaret 1812 har kjøbt af afgangne Gaardmand Rasmus Pedersen Veiløe sammesteds for Kjøbesum 400 Rd. d. C., indkaldte med Aar og Dags Varsel til at møde inden Lollands Sønderherreds ordinaire Ret den første Tingdag eller ordinaire Retsdag i Julii Maaned 1834, Formiddagen Kl. 10 sl., paa sædvanligt Sted, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten, Christen Poulsen, ellers vil forvente Eiendomsdom erhvervet paa oftmeldte Eiendomme; hvilket herved af mig, som hans befalede Sagforer, bekjendtgjøres. Nakskov, den 24de April 1833. Hviid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Extract. Ved Stævning af Dags Dato, som in extens findes indrykket i denne Tidende No. 35, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen lovlig Adkomst til en af Møller Christen Poulsen i Gurreby under 11te December 1803 til daværende Eier af Lidenlund, Diderik Beck, udstædt Panteobligation, hvorved han gav 1ste Prioritets Panteret i den Veirmølle, han eier i bemeldte Gurreby, for 300 Rd. d. C., men at denne Obligation, som han i Aarene 1810 eller 1811 har indfriet, endnu henstaaer undslettet i Pantebogen, indkaldte med Aar og Dags Varsel til at møde inden Lollands Sønderherreds ordinaire Ret den første Tingdag eller ordinaire Retsdag i Julii Maaned 1834, Formiddagen. Kl. 10 sl., som holdes paa sædvanligt Sted, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten, Christen Poulsen, ellers vil forvente at den ved Dom vorder mortificeret saaledes, at den af Pantebogen kar udslettes; hvilket herved af mig, som hans befalede Sagfører, bekjendtgjøres. Hviid. Nakskov, den 24de April 1833. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-03
Meget fine Sommerkartofler kan bekommes paa Hau lykkegaard i Tøndeviis for 1 Rbd. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 37. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Udenlandsk. Tyrkisk ægyptiske Anliggender. Den russiske Avantgarde, i Alt 5,000 Mand, er ankommen til Constantinopel. Der hersker stor Frygt i Hovedstaden. Jbrahims Agenter ere meget virksomme, og Folket laaner dem velvilligt Øre. De øverste tyrkiske Embedsmænd staae næsten alle i Mehemed Alis Sold. Den offentlige Ro staaer derfor paa Spil og Sultanens Liv er i Fare. Der næres endog Frygt for, at lade de russiske Tropper drage ind i Staden; men dette maa dog iværksættes, da Ægypterne rykke fremad. Jbrahim, der gaaer meget systematisk frem, har mange franske Officierer under sig, og en Mængde Franskmænd gjennemstreife under alle Slags Skikkelser det tyrkiske Rige, for at skaffe ham nøie Kundskab om Alt og vinde Folket. denne Anledning skrives fra Belgrad under 6te April: "Man skulde næsten formode, at Jbrahims hele Expedition fremgaaer af en vidt omfattende Plan, som ikke har sit udspring fra Alexandria eller Cairo, men fra Frankrig." Samtidig hermed skrives fra selve Constantinopel: "Hovedstaden svæver vedvarende i Angst og Sorg, da endnu intet Svar er indløbet fra det ægyptiske Hovedqvarteer, og intet Forønsket kan ventes af den lange Nølen. Vel frygter Man ikke for Ægypterne; men Man frygter for, at der vil, saasnart Jbrahim viser sig i Scutari, udbryde almindelig Opstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Spanien. Det synes som om Dronningen vil gjenvinde sin tidligere Anseelse. Ved hende er Kongen gjort opmærksom paa, at Ministeren Hr. Zeg kun har givet ham høist ufuldstændig Beretning af de fra Provindserne modtagne Depescher, og at Efterretningerne fra Provindsial-Øvrighederne just ikke lyde gunstigen for den nyeste Forandringer i Ministeriet og dets System. Dette har bevæget Kong Ferdinand til, ikke at undertegne tvende Forviisnings=Decreter, som Hr. Zeg havde forelagt ham, det ene imod den gamle General Castannos, det andet imod den unge Hertug af St. Fernando. HoftiTirsdagen den 7 Mai 1833. denden i Madrid har nylig indeholdt et langt Circulaire fra Krigsministeren, Cruz, som formanede til Rolighed og truede Tilhængerne af begge Extremerne med skarp Revselse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Tydskland. Polakkernes Ankomst til Schweitz, Soldaternes Jndkaldelle og de forestaaende Valg til Landdagen holde Gemytterne i bestandig Spænding. Der skal afsendes en Commissair til Tübingen, for at anstille stræng Undersøgelse om de derværende hemmelige Selskaber, især om Burschenskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Talen er om, at en Forbundshær paa 12 a 15,000 Mand skal sammendrages i Egnen af Frankfurt, og commanderes af en tydsk Prinds, berømt ved sin Krigerdaad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Portugal. Breve fra Lissabon af 12te April lyde usædvanligt gunstige for den constitutionelle Sag. Den offentlige Mening udtaler sig stærkt for den unge Dronning, og flere Hundrede Jndvaanere ere rede til, saasnart Leilighed gives, at ile til Oporto. Da Dou Miguels Udsagelser blive hver Dag frygteligere, have Kjøbmændene og de af dem afhængige lavere Classer, fattet Afsky for hans Regjering. Man gjor Regning paa, at i det mindste en Trediedeel af den lavere Classe vil reise sig for Constitutionen, naar der blot øines Udsigt til et heldigt Udfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Adskilligt. Admiral Gambier, som i Aaret 1807 anførte den engelske Flaade ved Kjøbenhavns Overfald, er nylig afgaaet ved Døden, i sit 77de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Fyrst Bacciochi fra Bologna (Napoleons Svoger, givt med hans Søster Elisa) har under sit Ophold i Rom havt den bittre Sorg, at miste sin eneste haabefulde 19-aarige Søn, Fredrich Napoleon, ved et ulykkeligt Tilfælde. Han var nemlig Paaskedag redet ud til Villa Borghese, da en beskjænket Bonde, som ogsaa var til Hest, reed ham saaledes overende, at Begge styrtede med Hestene. Prindsen døde om Natten og Bonden næste Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Efter en Skrivelse fra den polske Grændse har Egnen ved Krakau en kort Tid været i Jnsurrections-Tilstand. Bevæbnede Polakker havde pludselig overfaldet de russiske Tropper, og formelig organiseret sig i Skovene og mellem Biergene. Opstanden blev imidlertid snart undertrykt af de tililende Russer, og en stor Deel af Jnsurgenterne med 3 af deres Anførere gjorte til Fanger. Den vigtigste af disse skal, for ikke at falde i Fangenskab, have dræbt sig selv ved Givt. En Correspodence skal ogsaa være falden i Regjeringens Hænder og have bestemt den til, atter at gribe strængere Forholdsregler. Alle Vaaben ere atter affordrede, russiske Tropper have i større Antal besat de vigtigste Stæder og Grændsen; Tropperne trække paa Vagt med ladte Geværer, og Passer meddeles kuns med Nød i Landet selv, men slet ikke til Udlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-07
Jndenlandsk. Som Man erfarer, agter Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, paa den til denne Hensigt udrustede Skonnert "Delphinen, at følge med de i Begyndelsen af næste Maaned afgaaende Krigskibe til Høiden af Skagen, og derpaa at foretage et Krydstog langs med de jydske Kyster og Beltet. Da paa een og samme Tid Briggen til Vestindien, den til Middelhavet, bestemte Corvette, Cadet-Corvetten og tvende kgl. Opmaalings-Fartøier ere bestemte til at afgaae, vil Man saaledes erholde det i Hovedstaden i en Række af Aar ualmindelige Skue, at see en lille dansk Flotille løbe ud, der vil bestaae af følgende 6 Skibe: Cadet-Corvetten "Najaden, paa 20 Kanoner, under Commando af Hr. Capit. T. J. Lütken, R. a. D., bestemt til et Krydstog i Nordsøen; Skonnerten "Delpinen, paa 6 Kanoner, paa hvilken Overcommanden fores af Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, og den Næstcommanderende under Hs. kgl. Høihed er Hr. Premierlieutenant Proselius; Corvetten "Galathea, paa 28 Kanoner, commanderet af Hr. Kammerjunker, Capit. J. C. W. v. Krieger, R. af D., bestemt til Middelhavet, hvor den skal anløbe Tripolis og i Livorno afhente Thorvaldsens Arbeider; Briggen Alart, paa 14 Kanoner, commanderet af Hr. Capitainlieutenant C.C. Zarthmann, R. af D. og Dom, samt Ridder af Ludvigs- og St. Annæ-Ordenerne, bestemt til Stationen ved St. Croix, og tvende kgl. Opmaalings-Fartøier, under Dhrr. Capitainlieutenant P. C. Slettings og Premierlieutenant M. Meyers Commando, bestemte til at foretage Opmaalinger i Kattegattet og Belterne. Den 29de April vilde disse Skibe lægge ud, og deres forenede Afgang var bestemt til Onsdagen den 1ste ds. Efter Forlydende agtede Hs. kgl. Høihed Prinds Christian Frederik paa det kgl. Dampskib at følge med Flotillen til Helsingør. (Kbh.)