JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
En Bryggerkiedel paa 3 Tønders Rum med dertil hørende Tappe og Svalekar m.v. Et Støbekar paa circa 38 Tønders Rum. I Gaarden er 2 murede Brønde, hvoraf den ene er tilstrækkelig til Maltgiørerie, Bryggen og Brænden. J Værelserne ere 5 Jernkakkelovne. Ved Gaarden er en god Frugt- og Kiøkkenhauge. Saavel til Hoved som Tømmergaarder separat Jndkiørsel. Kiøllen er for 2 Aar sidde, efter befaler Maade af nye bygget. Hele Gaarden oven og under forsynet med Stroebielker. Lofterne saa godt som nye i øvrigt vel vedligeholdt, som af Liebhaverne bedre skiønnes end her beskrives. 2) En Gaard paa Studsgade, bekiendt under Navn af Haargaarden, bestaaende af 14 Fag 1 Loft høi Gadehuus, 12 Dito Sidehuus, alt Ege Bindingsværk indrettet for Jndqvarteering til 32 Mand. J Værelserne ere opførte 4 dobbelte og i enkelt Skorsteen, i samme ere 4 Stkr. Kakkelovne. IGaardsrummet en muret Brønd med godt Vand, og skiøn Plads til flere Bygninger. Gaarden forevises ligesom Kiøb sluttes af mig selv, eller den jeg dertil maatte committere, og blandt Conditionerne bliver, at Gaarden tiltrædes dette Aars Michaelie. De 2 Deele af Kiøbe Summen kan blive staaende i 1ste Prioritet mod lovlig Rente. Aarhuus, den 10de Jan. 1804. K. B. Galthen, sal. Kruuses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
De som maatte have noget at betale til Aarhuus Skipper Fattig Kasse for Aaret 1804, vilde behage at melde sig inden 24de dennes hos J. Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
En Cand. Theol ønsker sig en Prædikekondition. Paa Lønnen sees ei saameget som paa en god Omgang, Adressecontoiret giver Anviisning desangaaende. 5000 Rdr. forlanges til Laans udi førstkommende Wiborg Termin, imod første Prioritet, udi en Gaard, paa 21 Tdr. frie Hovedgaards Taxt m. m. De som har den Capital at udsætte vilde behage, at melde dem hos Farver Jahnsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Det Reizensteinske Selskab vil i Dag have den Ære at opføre: Silkeskone, et Lystspil i 2 Acter, til Slutning Harleqvins Skjebne i 2 Atter. Da vi ikke opholder os længere end i denne Uge, udbede vi os en talrig Forsamling. Lybske Pølser for 28 s. Pd., nye Gaasefieder E. M. og Formelys med bomulds Væger, samt forskiellige Slags Kiøbenhavnske Kartuner, er at faae tilkjøbs hos Else Raae, boende paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Rygtet haver sagt, at min Gaard og Tofte (som sidste Sommer i Aarhuus Avis No. 50 var averteret til Salg) var solgt, da det ikke forholder sig saaledes, saa er jeg nu findet at sælge ovendemeldte Gaard og Tofte, hvilket tiener til Liebhabernes behagelige Efterretning. Aarhuus den 12te Januarii 1805. Hans Buchtrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Mandagen næstkommende den 14de Kl. 2 slet, lader Jnterressentskabet ved offentlig Auction bortsælge 30 til 40 Favne tør Ege- og Bøgebrænde, udi deres Fielhuus ved syndre Side af Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
God Citron Saft paa Flasker og mindre Partier samt Petersborg Formelys med bomulds Væger, bekommes for billig Priis hos Lars Schmidt ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Bekiendtgiørelser. Vi Christian den Syvende, at Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og øvreise. tug i Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsten en Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi efter Karen Pedersdatter Røggaards (Enke efter afgangne Kiøbmand Jarog eldrus) med Lanværge Peter Rovgaard, af Aarang Boe i Vort Land Nørre Jylland herom allerunderdaman giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og inde, at bemeldte Enke Karen Pedersdatter Rørgaard med Lanværge ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silent, med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus contitsTidender 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i afg. Kiøbmand Jacob Kieldrups Boe med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for oftmeldte Enke, Karen bedersdatter Roygaard med Lauværge at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne an Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadig sees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved ste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme hører; Hvorefter de Vedtommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Under Vort Kongelige Seigl. L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Knudsen. Bülov. Monrad. Berner. Lassen. Capt. Cane. Bevilling for Enke Karen Pedersdatter Roygaardstil, ved Proclama i Aviserne, at indkalde samtlige Creditorer i Kiøbmand Jacob Kieldrups Boe, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
En smuk Engænder Kone er at faae tilkiøbs hos Engelbrecht Wahl paa Vestergade der i Byen. 12 a 1300 Rdr. forlanges til førstkommende Snapstar med 1ste Prioritet i Jordegods. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
den ma Undertegnede er et smuk Overkamme i leie med Kakkelovn enten prax eller til Fløttetid. Friderich Frederichsen Gørt. boendes paa Guldsmedgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
En Enke ønsker sig antagen enten for at til T. holde Huus for en Enkemand. Ener af være i et Huus og nyde Varme og Lys for at go Ærinder, hun kan vise got Vidnesbyrd. Anvises og Mad. Løgstrup paa Domkirkegaarden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Mandagen den 28de Januarii næstkommende, Kl. 1. slet Eftermiddag, bliver i Odder Kroe holdet Lieutanover et Stuehuses Opbyggelse paa Sarild Mark, en de Conditioner som paa Stedet bliver bekandtgiørt. Tegningen til Huset saavelsom Conditionerne ere 5 Dage, førend Licitions=Dagen, til Eftersyn her i Op der Kroc. Odder den 10de Januarii 1105. Kier. Underhaanden, er at faae tilkiøbs. En Gaard de liggende i Brold Bye, Schandrup Sogn, Aarhuus Amt, ensterdedeel Miil fra Schanderborg, udi en meget behagelig Egn. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og af Byens Jord en ellevte Part, 2 føveskestedeel Ald., Skovstid 1 Skpr. 3 Fkr. en fierendeel Ald. med dens tilliggende: Konger, Kirke, og Korn Tiende, samt Konge og Kirke Qvægtiende. Paa Gaardens Mark, kan faaes aarlig, Rug 24 Tdr., og 16 Tdr., Ærter 2 Tdr., Bøg hvede 8 a 2 Tdr., Havre 20 Tdr., Hørfrøe 6 a 3 Skpr., Hampefrøe 4 a 5 Skpr. Høe kan aples aarlia so a 9. Læs, og ved Obrydning, kan Høeavlen meget forbedres. Af Tørvejord haves overflødig, ikke allene til eget Brug, men endog til Salg aarlig. Pa Græs og Forder, kan holdes aarlig, 8 Bester, 30 Fekreturer, og 30 Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Tvende Fæsehuse, beliggende i Byen, tilhører Gaarden, og følger i Kiøbet. Gaarden kan kiøbes med Besætning og Sædekorn, samt Verkorn for et halv Aar som forlanges) og tiltrædes 1ste April 1825 Gaarden er vel bygget og indrettet for en honet Familie. Kongelig Bevilling paa Udparsellering haves. Eiendommenes fortrinlige Godhed, erfares vest ved Eftersyn. Lpdaderne ville behagelig henvende dem, enten til S. 2. Hr. Friderich Tilstrup i Standerborg eller til mig Uddertegnede. Shanderborg, den 8de Jan. 1801. Seren Pedersen. Boepæl at afhænde, og som kan tiltrædes til 1ste sinelund ved Jeren, ønsker Eieren formedelst an næst. Stædet ligger meget behagelig ved Lande fra Randers til Skanderborg, en liden Miil fra holdte, og indrettet til en Familie uden for BondestanKiøbstæd. Bygningerne ere gene, vel vedlige 1. endals Sto. Jordskyld, foruden Skovskyld, hvortil den. Saalet er Teglhængt. Stædets Hartkorn er for det meene beliggende tæt ved Stæret. Gartningst og Tørvemoser. Skoven er betydelig og haves orter 2 Tønder Sædeland, foruden Eng, Skov, Stædet. Lykhøvende behager herom at handle med Konge- og Kirketienderne ere indkiøbte og følger med Eieren. Kierstinelund den 10de Januarii 1805. Schalstrup. strup, paa Warum Mark indkiøbte og eiende Sted, Forligelsescommission, bliver Christen Petersens af Hel Auction. Efter Afhandling for Vedkommende den 31te Jan. næstkommende Kl. 11 Formiddag opLangdalslund kaldet, ved offentlig Auction Torsdagen cum, og uden flere Auctioners Holdelse til Høistbydende, raabt hos Sognefogden Jens Christensen Kaae i Wæ bortsolgt. den opført paa dets Eiendomme, som er samlet i et Stædets Bygninger er 10 Fag, og for 2 Aar si Sted, meget overflødig i Forhold til Hartkorn, skal in Slags Sæd tienlig Jord. Den nedlagte Vintersæd saa beholde imellem 50 til 60 Tdr. Sædeland og til al det og Stedet kan enten strax, eller til Foraaret til velsom endeel Korn til Vaarsæden, følger med i Kiøtil Eftersyn hos mig, saaledes som de ellers paa Auctions trædes. De øvrige Conditioner kan om 8 Dage faaes Bygningens og Eiendommenes Eftersyn, ved Sognefogden, stedet kundgiøres, ligesom kiendte kan faae Veiledning til i Wærum, hvor Liebhaberne ellers behagelig ville give Møtionen fremmes. Randers, den 11te Jan. 1805. de ovennævnte 31te Januarii Kl. 11 Formiddag, da AucJ. H. Høeg, Auctionsdirecteur. Boende Gaard paa Vestergade Nr. 68, som bestaaer, Da jeg er findet underhaanden at bortsælge min et Halvtag paa 4 Fag, betydelig Gaardsrum med der Ja: at 39 lag actage Huus Muur- og Bindingsværk, udi værende got Pompevand, samt en ikke ubetydelig Haugeplads, saa bedes Liebhavere derom behagentlig at udfinde sig hos mig. stillet til offentlig Auction, som da nærmere skal blive J Tillige den ikke sælges underhaanden, bliver den bekandtgiørt. Jens Kierulf. som behover Hollenderie Starkar eller Siebøtter, som Dersom der er nogle Proprietairer eller Forpagtere de kaldet, som ere gjorte af forsvarlige Materiallier, tørre og nyt altsammen, til førstkommende Mai, kan samme faaes hos Søren Nielsen Bøler i Randet. Dekan faaes enten i Hundrede, Halvhundrede eller i Doufinviis. Randers den 4de Januarii 1805. Søren Nielsen, Bødker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
En Samling angaaende Stervboet efter Præsten len sal. Mad. Jde Hedevig Bering fød Hartmann behøves, for at decidere endeel indkomne Fordringer og caleulere Boets øvrige Forfatning; thi ville ei allene Arvingerne: de Myndige selv og de Umyndige med Værge, men og, om flere ere, end de allerede anmeldte, De som haver at gielde eller fordre, behagelig tage Mede raa Horsens Raadstue Torsdagen den 7de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, da der maasker tilige kan lægges Plan til Skiftets endelige Slutning med det første. Horsens, den 4de Januarii 18. Chr. førended. 1800 Rdr. forlanges til Laans til Snapsting, paa 1ste Prioritet udi en Vandmølle her i Aarhuus Stift med gangbar Rente. Nærmere Underretning faaes paa Adresse=Contoiret. Paa 1ste Prioritet forlanges til Laans til Snapsting 1805, 600 Rdr. imod lovlig Rente, nærmere Underretning faaes paa Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Et ungt Menneske, som kan læse og skrive Tydsk, og har Lyst til at reise, kan blive antagen paa gode Conditioner, naar han melder sig paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
I Jngerslev Bye, i Tiset Sogn er et Huus som er 4 Fag teglhængt indrettet til en Smedde, hvortil er ongefær 2 Skpr. Hartkorn, at faae tilkiøbs og kan tiltrædes til førstkommende St. Hansdag, desuden kan bekommes Stuehuus og Ladehuus til 1ste Novbr. d. A. Liebhaberne vilde melde sig hos Georg Henrichsen, i bemeldte Ingerslen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Til mig Undertegnede er bleven indleveret som funden her i Byen, en gl. Sæk mk. med latinsk H. B. i Træk No. 354, A. C. No. 30, hvorudi var et bereed, Faareskind, 2 blaae trykte Halsklæder, paa det ene en lille Seddel med Navn N. Laursen Fare, og 2 enhalv Alen blaae Vadmel, samt en gl. rød Hue. Hvilket Eieren kan erholde udlevert imod dette Avertissements Bekostning og en Douceur til Finderen, af Aarhuus, d. 2 Jan. 1805. Petersen, Politiemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-12
Hos mig Undertegnede har opholdt sig en hvid Soe griis siden 14 Dage efter Michaeli og nu indtagen paa Ferder, samme kan bekommes imod dette Avertissements, Forderløns og øvrige Omkostningers Erstatning, naar den rette Eier melder sig, hvis ikke bliver den solgt efter Forordningen. Jngerslev, d. 4de Januarii 1804. Rasmus Eskildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Indenlandsk. Den værdige Olding General Huth høitideligholdt den 5te d. M. sin Fødselsdag, paa hvilken han fyldte sit 96 Aar. Alles Ønsker forene sig for denne udmærkede Mand, der har opnaaet en saa ualmindelig Alder og hædrer den ved en endnu ualmindeligere Virksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Da den Taage, som indhyllede Hovedstadens Armosphære, forandrede sig Søndagen den 6 d. M. til det klareste Veir og Vinden var sydostlig, syntes alle Kiendetegn at forene sig for at spaae Hr. Kierstrup en lykkelig Luftreise, og en utallig Mængde Mennesker havde samlet sig saavel i som uden for Castellet, for at være Tilskuere. D. K. H. Kronprindsen og Hertuginden af Augustenborg vare ogsaa tilstæde. Men Forsøget mislykkedes atter, man meener fordi Ballonen blev sluppet for tidlig løs. Da Ballonen skulde hæve sig, lagde den sig paa Siden. Det feilslagne Haab opvakte denne Gang temmelig lydelig Misfornøielse hos Tilskuerne og der udraabtes allerede paa Gaderne en trykt Dialog af Hr. Brestrup, betitlet: "en lystig nye Samtale mellem Peter Brygger og Morten Spekhøker om den ulykkelige Litfemaskine, som dandsede Kaalbøtte mellem Damernes Peltse, Pigebørnenes Skiørter og Mandfolkenes Cheniller m.v." Denne Samtale finder ikke endda saaliden Afsætning. Den hidtil bekiendte Maade at logge eller udfinde den seilede Distance til Søes, har blandt flere Ubeqvemme ligheder ogsaa været den underkastet, at Sandet i de til Tidens Bestemmelse brugte Sekundglas, ved Luftens forskiellige Temperatur, enten aldeles forhindredes fra at løbe, eller snart løb hurtigere og snart langsommere, saa at Tidens Bestemmelse ved disse ikke nøie kunde gives. Denne væsentlige Mangel er nu hævet ved en findrig dansk Konstners Opfindelse og det vil vist ikke mindre glæde hver dansk Mand at høre, at Regieringen, der er gjort opmærksom herpaa, har tilstaaet denne Konstneret Gratiale af 200 Rdr. Opfinderen Hr. Uhrmager Sparrevogn (hvis øvrige mekaniske Opfindelser hidtil kun vare bekiendte for enkelte Venner) har til at bestemme Tiden Loggen løber, opfundet et Sekunduhr, der er forsynet med en porcelains Skive, hvis Viser skarpt angiver hvert Sekund; ved det 14 Sekund, (som det halve) varslet Uhret ved et høit og lydeligt Slag paa en i Uhret anbragt Klokke, samt ligeledes ved det 28 Sekund, da Uhret af sig selv standser. Det sættes i Gang igien som man vil i samme Øieblik) ved et Tryk paa Grebet, som paa et sædvanligt Repeteeruhr og optrækkes aldrig. Foruden at Uhret bestemtere end Sekonglasset viser Tidens Forløb, kan dette i mørke Nætter høres uden at man behøver at see paa det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
J afvigte Aar 1804 har den nye Odense Kanal ikke kunnet indbringe megen Canalindtægt, deels formedelst de forskjellige tilstødte Uheld der for en Tid standsede Farten, og deels formedelst at saa mange lossede uden for Canalen, for at spare Afgivten. Jmidlertid have dog saa mange Skibe befaret Kanalen, at det forløbne Aars Afgivt har været over 2000 Rdr., og havde de Skibe der bleve uden for, benyttet sig af Kanalen, saa var den stegen over 6000 Rdr. omendskiøndt Handelen paa Lybeck tager mærkelig af, men derimod er Farten til og fra Kbhvn. desto mærkeligere tagen til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Den ved sine theologiske Skrivter fordeelagtig bekiendte Confistorialraad Hermes fra det Preussiske er beskikket til Professor i Theologien ved Universitetet i Kiel. Aalborg den 11te Januarii. Nogle Dage før Juul hendtes den sørgelige Tildragelse i Wuust Sogn, at et lidet Pigebarn, 17 Uger gl. blev dræbt af samme Barns Søster, som var 5 Aar gammel, da Moderen var gaaet bort for at hente noget til Føden i en anden Bye; Maaden paa hvilken denne Ulykke egentlig er tilgaaet kan der ingen rigtig Forklaring faaes om af det 5 Aars Barn. Man fandt det døde Barn forslaaet i Hovedet. Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Sverrig med Svite, ere i Mandags paa deres Hiemreise til Sverrig passerede Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
At min elskede Broder Hr. Johan Arnoldt Fischer, til Allinggaard ac. den 8de dennes ved Døden er afgaaet, bekiendtgiøres herved paa egne og Sødskendes Vegne, af mig som nærværende. Allinggaard, den 9de Januarii 1805. C. Fischer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
General=Krigskommissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Prædikanterne paa 2den Søndag efter hellig 3 Kongersdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Udenlandsk. Frankrig. J den Tale, hvormed Keiseren aabnede det Lovgivende Korps, sagde Hs. Majestæt endnu blandt andet: Vor Fiendes politiske Grundsætninger og hans Opførsel imod Spanien, viser tilstrækkelig Fredens Vanskelighed. Hs. Majestæt sagde videre. Jeg besidder ikke den Ærgierrighed at udøve en større Jndflydelse i Europa. J øvrigt erklærede han: At ingen Staat videre skulle indlemmes under Riget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Den 31te Decbr. lod Keiseren ved Ministeren for de indenlandske Affaires, Champagni, overlevere det Lovgivende Korps en Beskrivelse over Rigets Forfatning. Det beskrives, som det var i de roligste Tider; overalt foretages nyttige Indretninger, Revolutionsmeeninger forbittrer ikke meere Gemytterne, alle Hierter ere stemte for det Almindeliges Vel. Paven lod sig see, og han blev fra Pobredden til Seinebredden overalt modtagen med reeligiøs Høiagtelse af den større Fleerhed, som en bleven den gamle Lære troe. J Henseende til Rigets udvortes Forfatning: da er St. Domingo ved fransk Mød, understøttet af spansk Retskaffenhed endnu ikke tabt: Martinique trodser Fiendens Trudsler; Guadeloupe har beriget sig ved Bytte af de brittiske Kiffardieskibe og Guyana er i Flor. Øerne France og Reuman bliver Oplagsstæderne for Asiens Rigdomme a. Til Slutning hedder det: Kun Europas Forfatning var lidt en vigtig Forandring. Spanien hvilede i en Neutralitet, som Frankrig havde billiget og det Brittiske Cabinet anerkiendt. England har pludselig brudt den, og Hs. Katholske Majestæt har fattet en Beslutning som hans Thrones Værdighed og den ædle Nations Skjebne byder. Keiseren af Østerrig skienker sine Stater og Handelen den Rolighed, som hans retskafne Charakteer og hans Undersaarters Vil tilraader ham. Den Jtalienske Republik, der bliver regieret efter samme Grundsætninger som Frankrig, lover Keiseren, som en Magt der har det franske Folk at takke for sin Exestence, at sikkre sin Uafhængighed. Helvetien nyder i Fred de Velgierninger som er en følge af dens Constitution, dens Medborgeres Viisdom og dens Alliance. Batavien sukker endnu under en Oligarkisk Regiering, som er uden Overeensstemmelse i sine Planer, uden Patriotisme og uden Kraft; men Nationen besidder Enerate, Sæder og Sparsommelighed; den seiler kun en fast, patriotisk og opklaret Regiering. Kongen af Preussen, har altid viist sig som Frankrigs Ven. Churfyrsterne og Medlemmerne af det tydske Statscorpus, vedligeholder troelig det Venskab som forbinder det med Frankrig. Danmark følger stedse en viis, moderat og indsigtsfuld Statskunsts Beslutninger. Chatharina den Stores Aand vil vaage over Alexander den Førstes Raadsforsamlinger, han vil erindre, at Frankrigs Venskab, er for ham i Europas Vægtskaal, en nødvendig Modvægt. Tyrkiet er vaklende i sin Politik, det følger af Frygt et System, som dets Jnteresse forkaster. Hvad England end giør for Bevægelser, saa er Frankrigs Skjebne fast; stærk ved sin Enighed, Rigdom og Forsvareres Mød, vil det troelig vedligeholde sine Alliancer med de venskabelige Magter og vil hverken fortiene sig Fiender eller frygte dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Fra den Jtalienske Grændse. De franske Troppers Marsch til Nederitalien, vedvarer uafbrudt. Mellem Cepignola og Goggio staaer der 1800 Mand, som vente paa nye Befalinger til at marschere ind i det Neapolitanske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Blandede Efterretninger. Den 6te Janurii er deres Kongel. svenske Majestæter med Prindsesse datter og et anseelig følge, hvoriblant befandt sig Statssecretair Lagerbielke, afreist fra Stralsund, som det hedde til Wittou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Den 8de Januarii om Aftenen Kl. 8 indtraf en høi Reisende med en Svite af 7 Vogne til Lübeck. Efter indtagen Soupeer fortsadte Høistsamme sin Reise videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Den 7de Jan. blev Kongen af Preussens nyefødt Prinds døbt, og holdt over Deaben af Dronningen. Han erholdt Navnene Friderich Julius Ferdinand Leopold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Den 21de Decbr. kom en Coureer fra Gouverneuren. i Kamschatka til St. Petersborg, med Efterretning, at de russiske Skibe under Hr. von Krusenstiernes Command var den 26de Julii lykkelig indløben i Peter Pauls Havn i Kamschatka, uden at de paa denne lange Reise har mistet et Menneske, eller havt en eneste Syg. De har underveis besøgt Marquesas og Sandwich Øerne og Hr. Krusenstierne ville mod Enden af August afseile til Japan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Ved Novi er den 19de Decbr. en fra Maylland kommende Pengevogn, som skulle til Genua, hvorpaa var 25000 Species Ducater i Guld og var eskorteret af 13 Husarer, overfaldet af 24 bevæbnede Røvere, hvilke dræbte nogle Husarer, adspredte de andre og bortog alle Pengene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Man paastaaer at den pavelige Legat Caprara i Paris, har erholdt en Skrivelse fra Statssecretairen i Rom af 18 Decbr., med Efterretning, at en Balion i Form af en Keiserkrone, udziret med couleurte Glaslamper, er falden ned i Søen Braniano, i Nærheden af Rom. Denne Ballen er den samme, som ved Festen i Hotel de Ville streg op i Luften; den har gjort Touren fra Paris til Rom i 46 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Bekiendtgiørelser. Gode Kaffebønner, fiin Raffinade og Melis er at faae hos Jacob Due. Tilkjøbs. En mig tilhørende og mit iboende Sted ibygget Leiebod paa 3 Fag, med dertil liggende Gaard og Haugeplads kan erholdes tilkiøbs hos Jngeborg Klincks Enke, boende i No. 10 ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de d. M., som er læst ved dette Steds Over- og Underret, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Tidender og den Altonaiske Mercur, alle som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand, Kiøbmand Jacob Kieldrup her i Byen, saavel i Henseende til den af ham førte Handel, som og til hvad han som Overformynder maatte have havt under Hænde, saadant for mig eller Laugværge inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, d. 16 Jan. 1805. Karen Pedersdatter Roygaard, sal. Jacob Kieldrup. Som Laugværge P. Røygaard. Et stor Støberkat med 3 jeen Baand, en Kornharpe, et stor Saltrug med Laag, og 10 Traver Langhalm er underhaanden at faae tilkiøbs, nærmere Anviisning faaes paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-16
J Stedet No. 13 paa Vestergade er en Stue med Kiøkken og Spisekammer til Leie til Paaske, Liebhaverne henvender sig til Martin Bock, Glarmester.