Berlingske Tidende, 1813-07-30
Valencia, den 30te Juni om Aftenen. Hr. Hertug, Ved mine Beretninger har jeg havt den Ære, at melde Deres Excellentse Ophævelsen af Tarragonas Beleiring, den engelske Flodes Af selling, dens Tilsyneladelse paa Valencias Kyster, og de Troppers Tilbagekomst, jeg havde ført til Catalonien. Den 24de dennes rykkede Divisionen Musnier og Brigaden Agre mont i skiøn Holding ind i Valencia; Folket kunde ikke troe, at disse Tropper saa hurtig havde lagt saa stor en Vei tilbage. Jeg fattede den Beslutning at benytte mig af det engelske Korpses Fraværelse til paa hin Side af Aucar at angribe Hertugen del Parque, at manøvrere ham, og, om muligt, faae et Resultat, som i Meningen og i Gierningen svækkede et temmelig vel organiseret Korps, der er stolt af sin gamle Høvding Ballasteroses Berømmelse. Jhvormegen Flid jeg anvendte, kunde jeg ikke virke for om Morgenen den 26de. Fienden forekom mig, forlod sine forskandsede Stillinger paa Høiderne ved Aucar, rømmede Sanct Philippe, og efterlod sig kun en Fortogt paa Ollerias Høi. Underrettet og Fiendens Tilbaget og beordrede jeg Generalerne Haverts og Harispes Divisioner at forfølge ham og tog selv Veien af Sanct Philippe. Tre Kompagnier af det 14de Regiment, og fire Kiærnekompagnier angrebe Fienden paa OlleriasHøi. Forsvaret var eftertrykkeligt, da Reserver vare ilede til Undsætning; men Major Durand gjorde Ende paa Striden ved at forbyde de fire Kiernekompagnier, hvilke han kommanderede, at skyde. Han oppebiede Fienden, og gik hæftig ind paa ham med Bajennetten; Fægtningen var meget morderisk, over 150 Spaniere deels faldt deels saaredes. Vi havde 4 Døde og 50 Saarede. J vor Magt bleve 30 Soldater og 2 Officerer. Fienden fortsatte nu sit Tilbagetog indtil Leiren ved Castalla - efter hvad 25 til 30 Desertører, der kom om Natten, have forsikkret mig. Jeg lod af de to Divisioner den ene tage Stilling ved Sant Philippe, den anden paa Høiden ved Kongeveien, da jeg ikke fandt det tienligt, at lade dem rykke længere frem; de indtage nu langt sundere Strøg end paa de med Riis=Agre bedækkede Bredder af Aacar og ere i Stand til giensidig at understytte hinanden. Saasnart jeg erfarede Tilbagetoget af Hertugen del Parques Korps, besluttede jeg at fordrive Elios Korps fra Reqvena, da det med 8000 Mand Jnfanterie, 1200 Heste og 4 Kanoner truede Valencia, imedens Villakampa ligeledes paa den venstre Bred af Guadalaviar nærmede sig Hovedstaden. Den 25de paalagde jeg General Musnier at marschere af Pedralva imod Villakampa; men man oppebiede ham ikke. Jeg lod ham da den 26de gaae tilbage over Guadalaviar, og den 27de med 9 Batallioner 600 Heste og 4 Kanoner bryde op imod Requena for at angribe ElioDa han var kommen did, dreve vore Husarer det fiendtlige Kavallerie til paa hin Side Staden. Slottet var besat af en spansk Garnison. Efterat General Musnier havde ladet nogle Haubitser kaste derind, opfordrede han Kommandanten, som forlangte Tid til Kl. 6 om Aftenen, i den Overbeviisning, forsikrede han, at General Elio vilde komme og levere et Slag for at befrie ham. Men da dette ikke indtraf, overgav han sig samme Dag med 150 Soldater og 5 Officerer. Man fandt i Fortet nogle tusende engelske Patroner, Granader o. s. v. Daaen derpaa rykkede General Musnier imod Utiel. Fienden havde opstillet 900 Heste, der dækkede Tilbagetoget af Elios Tropper, og bestandig undvege hver Fægtning. Jeg har erfare, at den engelske Expedition den 24de i Uorden er kommen tilbage til Alicante og at bestyttelsen hersker i denne Stad. Deres Exellentse vil see dette af hvad Kapteinen for et maurisk Skib har forklaret, der for to Dage siden er kommen til Valencia. Behag o. s. v. (Undertegnet.) Hertugen af Albufera.