JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Paa Frihedsminde i Lolland og paa Gjørsløv ere store Humlehaver, anlagte af nærværende Eiere, og med Flid behandlede. De fortjene at sees af dem, som lægge Vind paa den Gjenstand, og de bør og see de mange Humlehaver, Bønderne have i Skovbyerne, beliggende ved Gyldenholm, et seeværdigt Syn! Lyst til Høravl udbreder sig, men ei til Hamp, altsaa Hør, Humle og Kummen dyrkes meest. De gode Exempler, Kongen har givet i sine Skove, saavel ved Indfredning som Opelskning af Ungskov, har virket til Skovs Opelskning af Løv- og Naaletræer. Tilforn opelskede man Skov blot ved Fred, ved at lade de aabne Pletter i Nærheden af gammel Skov besaae sig selv, men nu udplanter man af Planteskolen Eeg, Ask, Ahorn, Lerke, Fyr, og Gran, med flere Slags Træer, og i Mængde optrækkes høistammede Popler langs Hegnet og ved Veie. Endnu vil man ikke lære af den nordøstlige Deel af Landet at tilberede Traad= eller Æltetørv, som vilde være meget besparende. Tørvepladder og opskaarne Mosestykker vilde da komme til Nytte. Hesselhugst til Baandstager vil ikke udbrede sig, forbliver endnu i Kallehave Sogn. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Blandede Efterretninger. (1) Engelske Mumier. Mumier kalder man Liig, der ere saaledes tilberedte, at de modstaae en frivillig Opløsning. Hensigten af saadan Bevaring maa have været den, som Hengivenheden og Agtelse ønske at opnaae; Erindringen om dyrebare og høiagtede Personer blev befæstet ved Nærværelsen af deres dødelige Levninger, hvis Tilintetgjørelse man har forekommet. Men hvad skal man tænke om et Bevaringsmiddel, der bestaaer i at forvandle til en Vædske de Legemer, man anvender det paa, og følgeligen at udslette alle Træk af den organiske Bygning? Det er imidlertid det Middel, man har brugt til at gjøre flydende Mumier af den afdøde Grev Huntingdon og hans Familie. Man seer dem i Farley Castle, nær Bath. De Grave, der indslutte dem, ere af meget skjønt hvidt Marmor. Laaget er af sort Marmor, paa eet af dem seer man Grevens Figur liggende med sammenfoldede Hænder, og paa et andet Grevindens. Fem andre Grave, af hvilke to ere meget smaa, og som indbefatte spæde Børn, findes i samme Hvælving. Vædsken, som ligner Bartons Alle, gjemmes i en Blycasse, med et Hull ovenpaa, gjennem hvilket man kan see, hvad der er deri. Nysgierrige, skulle have smagt af denne besynderlige Composition, der er over 200 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Den især ved sine Brandraketter bekiendte engelske Generalmajor i Artilleriet Sir Wil lian Congreve (død d. 15 Mai d. A i Toulouse) havde kort for sin Død udgivet et fuldstændigt Værk over Brandraketterne, et Qvartbind med 12 Kobb. Blandt hans andre Skrifter er et over den roterende Dampmaskine udkommet i London 1819, og en Afhandling om de sande Grundsætninger, for at sikres mod Eftergjørelse af Papirpenge, hvilken han udgav i Aaret 1820, ved Indgivelsen af en Plan til, ved en af ham gjort Opfindelse, at sikre de engelske Banknoter imod Forfalskning. Hans sidste Arbeider skal have været to den engelske Regjering overrakte Udkast, det ene til at forsvare, det andet til at tilintetgjøre Constantinopel. (Hall. allg. Liter. Zeit. d. A. No. 156.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Da de forenede Nordamerikanske Stater, tiltraadte Besiddelsen af Louisiana i Aaret 1803, nal. Sept. d. A.) var Folketallet i Staden Ny-Orleans 8000 Negere iberegnede. 1826 indeholdt den omlin40000 Mennesker. Man tæller henved 6 Huse. Staden har en saare fordeelagtig Han beliggenhed, og da den staaer i Forbindelse deSydvestens Stater ved Floderne Missis, Ohio o. fl., hvilke alle ere seilbare for De skibe paa 300 Td., er i Nærheden af den mi kanske Havbugt, og hele Sydamerika, maa vorde et Centralpunkt for Verdens HanSiddons har i sit Skrift om de forenede Stil givet interessante Beretninger om Silken, (Meddeelte af Hr. Prof. Od. Wolff i hans JinJ engelske Blade læses under London, Marts 1828 følgende: Codringtons Forbrydelse: J det Tilfælde, at Admiral Codrington, i nærværende Tunnelsloms- og Torlibestyrelses Tid, ikke skulde blive anklaget, den fældt og hængt, for sin Forbrydelse ved Navrino, hvor han utilbørligen har forøget sin Ations Søelaurbær og gjort den mistænkt i christeligt Sindelag og menneskekjærlige Gre sætninger, har en Mængde londonske Kjøbe besluttet, in effige og paa en pragtfuld Me at foranstalte den velfortjente Execution paa Hi forræderen imod Levantehandelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Kjøbenhavns Børs d. 12 Seplender 183. Hamb. 2 M. - v. 212. Spec. 215. Sp. solgtes 12 Mk. 14 1/2 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spec. Sedler 155. Svenske Sedl. 52. 4 pC. K. Obl. 86 1/2 a 87 S. (81 3/4 a 82 B.) Nat. V. Obl. (4 Febr. 1820) 102 a 102 1 r. S. (Ud S. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 a 100. 6 pC. Norske 106 1/2 a 107 B. - 4 pC. dito 98 a 32 Dito nye 96 B. 3 pC. nye danske Obl. 61.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 75. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 September 1828. (*) Agerdyrkningens Fremskridt i Sielland. (Fortsat, see forr. No.) Private have ikke Stutteri, naar undtages. Krabbesholm og Giørsløv, dog kun til egen Fornødenhed; paa Gaarden Bernstorf, ved Kjøbenhavn, haves et Muulstutteri, Afsætningen er til Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
For nogle Aar siden anskaffedes paa Frederichsborg Qvæg fra Tyrol og Schweitz, som derfra har udbredt sig i Landet. Paa Mørup ved Sorø haves et smukt Tillæg af begge Arter og en udmærket smuk Schweitzer Tyr, som sotjener at sees, paa Lerchenborg, Sæbyegaard og flere Gaarde Tillæg af den Tyroler Race.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Da nu flere store Godsejere for egen Regning have Mejeriet under deres Tilsyn, beflitte de sig paa at erholde meer Kundskab om den Sag. Det vilde gaae bedre, naar deres Koner toge sig saaledes af Mejeriet som i Fyen. Jmidlertid tilføjes nogle indsamlede bemærkninger, som antages for Erfaringssætninger. Græsses en Koe paa høilands Jord, giver dens Melk meer Fløde, end om den græsses paa siid Jord, eller paa Klever, eller staldfodres med Grønt. Det betaler sig ikke at holde større Qvæg en Græsning og Fodring tilsiger. Vil man læg Vind paa godt Qvæg, bør man udsøge det haf til Opdræt af Landets eget Tillæg, eller af 17 og fyensk Qvæg, og holde det vel, hvor forstaaes, ei at forsætte Græsningen, og tilsteom Vinteren enten meer Høe eller Kartofla eller og et Par Tønder Havre til Koen. De gjør man i Holsteen, i Jylland, og Fyen, da for er 90 100 Pd. Smør af Koen ei usædve ligt der. Portulak fra Haven vil Nogle pa staae driver Melken, saa at Koen giver en le die Deel meer, der gives en liden Portion der ligen. Det ansees passende, naar Koens Mul anvendes til Kalvene. Man vil og paastaa at stryge Yveret og Patterne med Anisoliaabner Melkeaarerne og forøger Melken. Den mindst bekostelige Maade at optrække Tillægs kalve paa om Vinteren, da man saver Melk, ansees følgende: 1 Pd. Rødklever koges i 6 Potter, Vand til det bliver 4 Potter. Høet la ges nu af, og der kommes 1 Pd. Byg, Hav eller Ærtemeel deri, medens det koger, og samme omrøres til det er koldt og tyknet. Naar de er lunkent, gives det Kalven, med Kjernen eller suur Melk til. Efter Melk er Hørfrø i Vand, det meest nærende for Kalve. Qvien faaer Kalv, naar den er to Aar gamme skader den ikke i sin Væxt, ei heller Kalve, naar kun begge holdes vel. Man tør ej reg paa et Meieri meer end 2 Kander Melk af Kon om Dagen, i den Tid den giver Melk. 7 Kander Melk giver Fløde til 1 Pd. Smør, Mel til 2 Pd. mager Ost, passende tør, og 5 1/2 Kande Valle, som blandes med en tredie Deel Van til Fedesviin. Til 150 Køer behøves aarlig Favne Bøgetræ til Bødkertræ. Kalve maa til gaae løse i et Huus, men strax fra Føddeliaf bindes op. Med Proprietair Giersings Jagtagelser om Smør-Productionen er man vel li nøiet. Hr. Valentin paa Gieddesdal roste den Ligesom Sophiendal, under Grevskabet Bregenved, roses for sit Smør, saaledes roses Tilbyeholm, under samme Grevskab, for sine Be lænder=Oste, de søges meget i den Egn. Am Melk og Fløde kan sælges, som ved Kjøbenhavn indbringer Koen det Dobbelte mod langt li Staden. Jndtægten er og bedre af Fedekalve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
J 2 Miles Omkreds ved Hovedstaden indbringer Koen 36 a 40 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Det Exempel, Conferentsraad Bruun gav paa Antvorskov med at lave Schweitzeroste, har virket til Fordeel for Landet. Melkens Anvendelse til sød Melks Ost, bruges nu paa alle store Gaarde i Sorøe Amt, naar den er god, betalis den med 20 sk. Pundet. Der er i det Amt megen Kappelyst for at levere de bedste Oste, Man paastaaer, at det betaler sig bedre end Smør. Hollænderne svare Oste i Afgift af Koen, saaledes paa Snedinge, under Grevskabet Holsteinborg. Afgiften varierer fra 75 til 100 Pd. af Koen. Paa Holsteinborg har man i Sommer lavet den røde engelske Ost, paa Grund af den Opmuntring, LandhuusholdningsSelskadet har givet. Osten var meget god, og bliver bedre, naar den bliver ældre. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Indenlandske Efterretninger. Den af Videnskaberne og disses Dyrkere, ligesom og af lidende Medmennesker, gjennem en lang Række af Aar høitfortjente Olding, Hr. Dr. C. F. Schumacher, Professor Anatomiæ ved Kjøbenhavns Universitet, R. af D., oplevede i Søndags den 14. September sit 50aarige academiske Embeds-Jubilæum. En talrig Kreds af hans Venner og fordums Dilupler havde samlet sig til at høitideligholde den Ærværdiges Hædersdag ved et festligt Maaltid, paa Skydebanen. Da Jubellæreren traadte ind i Salen hilsedes han med en Velkomstsang, som blev istemmet af hele Selskabet, omtrent 70 Personer. Derefter fremstod hans Collega og mangeaarige Ven, Hr. Prof. Dr. Herholdt, R. af D., og skildrede med kraftige, livfulde og sande Træk Jubeloldingens hævdede Hæder, som Lærer, Skribent, og Restaurator af vort Universitets anthropologiske Museum. Taleren berørte de mangfoldige Hindringer, som Schumacher, Søn af meget fattige Forældre, havde overvundet ved sin, intet Offer ændsende, Jver og utrættelige Flid, taknemmeligen blev vor store forevigede C. Friis Rottbøll ihukommet, der, opmærksom paa Schumachers Anstrængelser, Flid og Duelighed, med sand Humanitet aabnede ham Lærerbanen, paa hvilken han - som i Talen sagdes - nød det Held, at have Ynglinger til Discipler, der nu, som Mænd, deels ere en Prydelse for vore egne og for udenlandske Læreanstalter; andre, der bleve berømte ved Skrifter; ogsaa andre, der, om de end ikke naaede hines Celebritet, gavnede Samfundet som duelige Læger. - Vor Herholdt, selv en af de Ypperste blandt hine, mindtes paa en værdig Maade. taknemmeligen, at han i Aaret 1783 havde bivaanet Schumachers lærerige Forelæsninger over Osteologien. Om hans mange og forskjellige lærde Værker sagdes med føie, at en skjønsom Efterslægt vil erkjende deres Værd. - Tilsidst udvikledes ved en fortræffelig Overgang Schumachers store Fortjenester af Universitetets anthropologiske Museum, der i et saa kort Tidsrum (fra 1819) tilvejebragtes med næsten utroelig Anstrængelse, og nu, indeholdende en sjelden, særdeles skjønt udarbeidet, Samling af 1348 forskjellige Specimina, er et saa vigtigt og gavnligt Hielpemiddel, baade for Lærere og Disciple, til at fremme Anatomiens, Physiologiens og Pathologiens Studium. Ønskeligt, om denne Tale *) - ogsaa forJubellærerens udenbyes Venners og Disciplers Skyld – maatte vorde trykt særskilt, eller indlemmet i en Samling af Forfatterens adspredte latinske Opuscula, hvilken de, der forgiæves søge disse, som nu ere blevne sjeldne, med Længsel see imode. 2 Den mindte mig om hiint Cicero's Ord: Is orator erit, hos tam gravi dignus nomine, gri, qvæcumque res inciderit, qvæsit dictione explicanda, prudenter, et compositeet oruateret memoriter dicat, cumqvadam actionis dignitate. - - - Asclepiades is, qvo nos medico usi sumus loqventia Lincebat ceter osmedicos. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Under det festlige Maaltid bleve en latinsk og fire danske Sange afsiungne. Blandt Skaalerne ihukommedes ogsaa sal. Chr. Friis Rott, bøll.), der havde været Schumachers Lærer, og Velgiører; den første, som virkede til hans Lykkes Fremme. Det behagede Hs. Majestæt Kongen, at forhøie Dagens Festlighed ved at udnævne Hr. Prof. C. F. Schumacher til virkelig Etatsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Ved en ligesaa rhetorisk som patriotisk Vending, overraskede Taleren til Slutning sine Tilhørere, med Budskabet om dette Beviis paa vor ædle, hver Fortjeneste paaskjønnende, Konges Naade for en tro Tjener og æret Videnskabsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Til Jubelhøitiden havde de Herrer, der foranstaltede den, (Professorerne Saxdorph. Herholdt, Klingberg og Dr. Med. Rahlff) indbudet Universitetets Rector og Jubeloldingens ældste Venner, Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. Hornemann, Prof. Theol. primarius, Commandeur af Dannebroge, og Hr. Etatsraad Prof. - - Hele Festen var ordnet Wad, R. af D. af den almeenagtede Læge, Hr. Dr. Rahlff. Hr. Etatsraad Prof. Schumacher er født i Glückstadt ikke, som ved en Trykfeil staaer i Lit. Lex., i Glücksborg) den 15 Novbr. 1757.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
J Aaret 1777 kom han til Kjøbenhavn og blev 1778 Profector ved Universitetet. 1786 89 reiste han paa det Cappelske Stivendium til Frankrige og Engelland. 1793 Regimentschirurg ved Artilleriecorpset. 1795 Professor ved det chirurgiske Universitet og Overchirurg ved Frederiks Hospital. 1811 Hoschirurg og R. af D. 1813 nedlagde han sine Embeder og drog ud*) Christen Friis Rottbøll, født 1727, døde som Conferentsraad, Dr. og Prof. Med. primar. 1797. - Om hans heftige, men vel motiverede Opposition mod den tydske Dr. Med. G. C. Oeders medicinske Habilitations-Disputats" og Universitets Rectors, den lærde Anchersens, Erklæring f. Langebekiana Pd. 334. Oeder, der opgav det medicinske Studium, blev siden en stor Botaniker. Han begyndte Flora danica, af hvilken han udgav 9 Fascikler. paa sit Landsted Frydenlund, hvor han helligede Videnskaberne sit Otium. 1816 vendte han tilbage til Kjøbenhavn, og blev i Anledning, Reformationsfesten 1817, efter Kgl. Resoluli. creeret til Dr. med. honorarius. 1819 beskikke til Prof. Anatomiæ ved Kjøbenhavns Universitet, og til Inspectør over sammes Museum. Hans Skrifter, ved hvilke han inde og udenlands vandt et berømt Navn, opregtil i Lit. Lex., dog ikke ganske fuldstændigen (i det ypperlige, ellers saa nøjagtige Værk er f. E. glemt hans medicinisch chirurgische Bemerkurgen 1800. 8vo; heller ikke ere Titlerne paa Aftadlingerne i Naturhistorieselskabets Skrifter lan skilt anførte.)(Sluttes i næste Nr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Af de ved fornævnte Jubilæum afsjungne Sange er det os tilladt at meddele følgende: Fælleds til ædleste Maal at fremstræbe, Sjælene knytter med fasteste Baand, 2, Inderligt elske vi dem, fra hvis Læbe Styrkende Næring tilflyder vor Aand; Jngen kan Lædskning fra Lærdommens Kiste Hente sig uden taknemmeligt Sind, 2 Uden at føle, hvor let vi forvilde, Manglende Leder, i Mørket os ind; Frydfulde Festdag for Dannemarks Sønner, Hver den som dyrker Hygæa med Flid 2, Elskede Lærer, Din Højtid forskjønner Disses Erkjendtlighed, Tak for Din Jid! Lang var Din Virketid, Alfader skjænke Aar Dig endnu til vor Videnskabs Tarv Virke utrætteligt, ædelt at tænke Det gaae fra Dig til os Alle i Arv Stedse Du var med Naturen fortrolig, Jnd i dens Helligdom speidende gik 2, Lærerigt Aandens viist byggede Bolig Deelviis udfoldede Du for vort Blik. Dannemarks Flora Dig smilende takker, Du hendes Børn har saa kjærligt besøgt, 1. Har deres Hjem, Skove, Enge og Bakker, Samt deres Ydre optegnet med Kløgt, Stor er Din Jndsigt i Værternes Rige, Jkke blot Formen Dit Øie har fulgt; 1. Grant deres Kræfter Du kjender tillige, Veed, hvilken Lægedom hver har fordulgt. Saaledes har Du tilvristet Dig Nøglen Til Æskulaps den heldbringende Kunst, 1. Riig paa Erfaring undgik Du al Gjøglen Af Theoriers bedøvende Dunst. Aldrig vil Chiron sin Yndling forglemme, Glemme Din daadfulde gavnlige Færd; 1, Neil Du vil have saalænge en Stemme, Som Chirurgie har Betydning og Værd! Hædrede Olding, vor Tak Du modtage, Høre vor Jubel, fornemme vor Bøn! 1. Sorgfrit og karsk Du i Vinterens Dage Længe fortsætte Din Virken saa skjøn!! Jgaar havde Hr. Professor og Ridd. af Obr. Rasmus Nyerup en Erindringsfest i Anledning af, at det er halvtredsindstyve Aar siden han blev antagen til Tieneste ved det store kongl. Bibliothek, og saaledes allerførst betraadte den bibliothekariske Bane, ligesom det ogsaa Aar er 25 Aar siden han blev virkelig Universtetsbibliothekar. Han havde samlet en liden freds af de Mænd, der ere eller have været i Embeder eller Forbindelser med de to nævnte Bibliotheker. I Gaarsdagen (Nr. 221) er en Meddelelse om Profess. Nyerups bibliothekariske Virksomhed. Jkke blot, hedder det, de hvem en venlig Jndbydelse af de danske Bibliothekarers Patriark samlede til denne liden Fest, men enhver dansk Videnskabsmand, hvem Festens Anledning blev bekiendt, vil sikkert, med Jnteresse, dvæle ved en saa lang og hæderlig Virksomhed, og ved de gavnlige Frugter, denne har havt for Fædrenelandets Literatur, navnligen for det: Historie."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Om vor udmærkede Landsmand Botanikeren Doct. Wallich, Forstander for det ostindiske Kompagnies Have i Calcutta læses i Times 3 Sept., at han har i denne Tid bragt til England en af de største Samlinger, der maaskee nogensinde er skeet af en eneste enkelt Mand. Den bestaar af 20 Tons af tørrede, og 23 Tons af levende Specimina af de sjeldneste Planter, især egne for Nord-Indien. Dr. Hors field er for nærværende Tid sysselsat med at udtage Duplicaterne fra det Ostindiske Kompagnies Herbarium, i den Hensigt at overgives det medico botaniske Selskab i London. Duplicaterne vil indeholde mange tusinde Planter, hjemmehørende i Jndien, alle paa det fuldkomneste bevarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Over Bibliothekbygningen, der hører i Sophia Oschamica, staaer følgende Jndskrift Det, som ikke kommer fra Gud, er run Fortjeneste for mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Paschaen Rhagib, bekjendt for sin Kjærlighed til Videnskaberne, stiftede et Akademie og et Bibliothek før sin Død. Han lod følgende Ord sætte paa sammes Fronton.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Jeg har, ved mit Testament, efterladt denne Skat af kostbare Bøger, der indesluttet Nøglen og Værktøiet til Videnskaberne, af reen Kjærlighed til Gud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Der gives nu i Constantinopel talrige Aldemier stiftede og vedligeholdte af forskjellig Sultaner, Sultaninder og Paschaer. Støk delen af samme føre Navn efter deres Stift f. Ex. Mohammed, Soliman, Osman, etc. De oplæres de Studerende paa Stiftelsens Belelning, og Professorerne have Bolig og Underholdning De ottomanniske Stormænd bivaanede ofte de Forelæsninger som Chodias eller Professorerne holde. Af Jbrahim-Efendis chronologiske Tabeller erfarer man, at Veziren Hads Callab efter at være vendt med Seier tilbage fra Beleiringen af Erzerum, satte sig som Skolar, under den vise Kurud Abdullah. (Af L. P. d. B. Wellingtons Druer. Den anden Mi 1827 erklærede Wellington i det engelske Ovi huus, at han ikke havde nogen af de nødvidige Egenskaber til at sættes i Spidsen sei
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Regjeringen. J Januar 1828 blev han sat Spidsen for denne, og strax erindrede Aviser. ham, med den meest bidende Spot, om at le selv havde tilstaaet sin Uduelighed. "Hvad til man da saade ved denne Leilighed en aand rig Statsmand, kunne ikke Druer, som var sure i Maj 1827, være blevne modne otte Maaneder derefter, N. M. No. 245. (*) Læsespaaner. Folk vide ikke hvad de sige, naar de paastaae, at Bonden kan ved de nuværende Priser, bestaae, da han dog ellers uden Statens og Nationens Ruin har kunne det. Ja, naar engang Alt fra den Høieste til den Laveste i alle Stænder, Haandteringer og Rubrikker, kommer i Henseende til Ting, Personer, Kjøbepriser og Renter af hver Natur, tilbage paa den gamle Fod igjen, da kan Alting atter bestaae og befinde sig som fordum. Men naar vil alt dette skee? Hvo af de kloge Folk, der dømme saaledes, vil eller kan komme tilbage paa den gamle Fod? Folk af hver Haandtering bare fordum Skindbuxer, Bønderne Lærreds &c. Bønderne skulde efter deres Mening, igjen bære Lærreds, gaae barfodede ops. v. medens de selv ville gaae i det fineste Klæde, eller vel endog i Silke. Saaledes skrige de Fleste ogsaa over de nuværende store Statsudgivter i de Rubriker, som de selv intet nyde af: Civilbetjenterne over Militairudgivterne &c. Men næsten ingen vil give Slip paa nogen af sine Jndkomster og Løn, til Letlelse for Statscassen. (J. A. Schlier.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
En homsopathisk Lægekonst har man alvede. Skulde det ikke være mueligt at indser en homopathisk Diæt. Med Dyr tar man for en Deel Aar siden gjort heldige forsøg i den Henseende. En Mand havde efterhaanden vant sin Hest til at kunne leve af to Potter Havre dagligen. Naar man betænker, at Vanen er den anden Natur, saa vil man ikke finde dette saa forunderligt. Dersom manadviis kunde vænne et Menneske til en saaden Fødereduktion, at det tilsidst kun behøvede Ex, istedetfor 4 Lod Brød et Qvintin og af andre Næringsmidler i samme Forhold, saa vilde Besparelsen være overordentlig. Handels balancen vilde ved de til Udførsel levnede Producter blive saa fordeelagtig, at Sølv maatte indstrømme i største Overflødighed; Priserne paa trykte Sager vilde, som en Følge af de synkende Priser paa alle andre Gienstande, blive saa lave, at den ringeste Daglønner maatte kunne anskaffe sig Schillers, Gothes og andre classiske Forfatteres Værker, hvorved Oplysningen vilde blive almindelig. Alle vilde kunne klæde sig i Fløiel og Silke. Kort, følgerne af en saadan Reduction maatte kunne vorde uberegnelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Kotzebue skrev, som bekjendt, en Historie om Preussen, der efter hans Formening skulde overleve alle hans dramatiske Arbeider. Men han, som var vant til at løbe Alting over med en Harefod, egnede sig ikke til, med Rolighed at gjennemstudere de tørre historiske Kilder, hvortil han havde faaet Adgang. Et lystigt Exempel paa hvorledes han læste gamle Haandskrifter er følgende. Det hedder nemlig i et Actstykke, at Præsterne ved en afdød Krigers opblussende Baal udraabte med Henrykkelse: allerede see vi ham paa Gangeren, prydet med lynende Vaaben og med en Rovfugl i Haanden, ledsaget af et stort Følge gaae af Himlem over til den anden Verden. Da Afskriveren istedetfor det ham ulæselige og ubekiendte Ord nisus satte tre Stjerner (*** saa lader Kotzebue nu den Afdøde flux fare til Himlen med tre Stjerner i den høire og Falken i den venstre Haand! Der gives maaskee ingen Stad, der er fremblomstret saa hurtigen som Odessa. Hertugen af Richelien, der, efter sin Udvandring fra Frankrig, var bleven russisk Statsminister og siden Gouverneur i Odessa, skylder denne betydelige Handelstad, som først blev anlagt 1792, især sin Opkomst. Den tæller 40,000 Jndbyggere, og Overflødigheden af Heste og Slagteqvæg i Omegnen er saa stor, at da i Aaret 1812 ved Frost og Sneestorm en uhyre Mængde deraf omkom, stege Priserne paa disse Gjenstande dog ikke, uagtet man den Gang havde Krig. Maaskee Mangel paa Speculanter og Speculationsaand bidrog meget hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
4 a 5 Aar. 25.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Det er bekjendt, at Storkene i Almindelig ved bygge deres Reder paa Ryggen af Tage eller i Toppen af Træer. To af disse Fugle, som man mange Aar har havt i det Kongelige Menagerie i Paris, uden at de yttrede mindste Tilbøielighed til at forplante sig, have i Aar bygget deres Rede ved en Busk paa Jorden, lagt fem Æg, hvoraf efter 31 Dages Rugning, levende Unger ere udklækkede, som de Gamle behandle med stor Omhyggelighed. Enten man nu betragter denne Kiendsgierning som en Fornuft handling, eller som en Modification af Jnstinctet, saa fortjener den lige stor Opmærksomhed. De vilde Fugle af større Arter, satte i en Stilling, der ikke er naturlig for deres Race, pleie kun meget sjeldent at vise nogen Trang til at forplante sig og stor Forandring synes at være nødvendig hos dem, naar de skulle søge at tilfredsstille den.