Berlingske Tidende, 1750-12-21
Den Kongel. Liv Medicus, Msr. de Senat, som heyde ret sig ud til Chambord, for et set til Marschallen, Graat af Saxen, i hans Svaghed, fandt ved sin Ankomst, et fereren, der havde angrebet denne General, var allerretkommen saa vidt, at det var umueligt at frelse hom. Se saa som Marschallen blev ham vart, saae han med en venne til ham, og sagde: Ste, min Ven, her er jeg nu til Enden af en smuk Drøm, oc saaledes spænder det af med menneskelig Høyhed; det er imet andet en behagelige Drømme. Høybemeldte Marschal har siden Freds-Slutninten levet til Chorbord som en Fyrste, og i visse Maader som souperain Herrt. Han havde der sit Dragoner Re meent, et Regiment Ulaner, og sin egen Garde. Han øvede den Lutherske Religion, og holdt sine egne Præste. Pos lemeldte Slot har han meget syntet, oc forøget der: Byg taget. Han har ved Stedet ladet bygge Stalde og Cost: et, saa vel som et Hospital for de Søgt. Jstormaade bor han ladet bygge en Comoedit-Sal, hvis Decbrationer allene have kostet over 60000 Livres. Hans Eqvipage var over gode talrig og prægtig. Han holde 200 Jagt-Ride- og Vogn=Heste, foruden dem, der hvide til hans trende Regi venter. Antallet paa hans Jagt-Hunde ver ikke mindre fort, og hans hele Jent-Vesen var paa det prægtigste indretter. Hans Tronde Comoediantet bestod af de voverligst Acter og Artriter, og han holdt 35 Kokke, foruden andre Kiøkken=Benenter st. Jblant andre Festins, som han har et til Chambord, har den, de han tratterede Mademorde de Sens, og som varede i 2 Dagt, kostet bom 20000 dres, og der siges, at han havde forriet sie, at emplort13 Millioner til et tage imod Kongen tilkommende Aarer nød aarlig 40000 Arret af Kongens Generyster, den andre anseelige Jndkomster, der vort hem anpasteet dans Livs Tid. Saasom hen ver meder og i giordt sig selv hver Dag noget at bestille, saa længe som han var til Chambord, saa var han aldrig ronette end naar den stor i Spidsen af Armeen. Engang, da han loet til tid, blev dom berettet, og Fienderne vore ikkun een Milerie, berede han foerede gandske kostsindig: "Sag fore vi da at rykke frem imod dem, for at nødde dem til at retirer, sig. En anden gaae saadt han til de fornemmeste Officerer ved han Armee: "Messerers, jeg har fornummet, at Fienderne holde Krigs-Mand i denne Aften Klokken 7 Siet: ge derimod agter ved samme Klokke=Slet at gaae for Comoedit, og sed raader eder at giøre det samme. Hans Operations=Plan havde han altid i Hovedet, og sagde intet Menneske 1. Ord derom, men commamerede Kongen det allene. Paa denne Maade ere de største Entreyser ved hom udførte, iblant andre den imod Gem, hvorom intet Menneske ver videndes, uden Kongen alene. Efter Slaget ved Fontener der Kongen givet ham Tilladelse, at giøre i Tistamen. Han indsatte de hans Fattet, Græven af Fritse, til Arving, men af visse Aarsoner, som dog ikke vides, bor han sider giort det om, og udnævnt sin Svoger, Hr. de Be tid, som er i Turin. Hans Fatter skal have har sin i skiønt Dever, og alle hans Meubler, der findes paa Chambert Slet, som en Bog om Krigs-Vasenet, som hen pleyede et kalde hans Soldater=Stiker. Ellers har han tesimentere: 400000 Livres til Hr. von Wormsdorf, 55 O til en vis Fransk Offer. De forsikkre, at hendet skrevet et Brer til Kongen, angaaende hans Compagnet, hvorom han tørt med en maaes Modest. Kongen har givet Ordet, at Liort skal legges det en Parade=Seng i den stort Sal paa Chambord Slet, to et hans Regimemer Ulaner og Dragbort skal trække paa Dagt hos Styrtet, og besatte Posterne for hans Apartement, lorsom i hans levende Liv. Man veed endnu ickt, hvor han skal begraves, saa som man først ventet en Courier tilbage fra Dresden, som skal berette Hans Kongel. Majestet af Polen dette Dødsfald, og forhøre Hans Majestets Seening, om hvad Støbs der skal giøres med Liiget. Jblant andet Exer, som pridette Dødsfald er forfattede, kand her meddeles følgende: Munite : dout subi la Loi de la Datore. Lei commune an Herot domme aut nyttes Mottes: bris for qve Driveri lvi dresse des Agtels, Corte, Presiger, at et som Sepulture.