JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-08-02
Øster- og Vesterflakkebjerg Herreders Landboforening, hvis Formand er Møller C. Petersen i Høye, holdt sit første ordinaire Møde i Karrebechsminde Gjæstgivergaard Løverdagen den 15de Juli d. A., hvor Følgende blev forhandlet: 1) Det blev vedtaget, at § 2 i Lovene forandredes saaledes, at Adgang til at optages i Foreningen ingen Jndskrænkning skulde have, naar blot Medlemmerne ere af uplettet Rygte. 2) Til at indgive et Andragende til Sorø Amtsraad om Offentliggjørelse af Raadets Forhandlinger, blev nedsat en Comitee, som var Gaardmand Lars Hansen, paa Ende, Gjæstgiver Sørensen i Karrebechsminde, samt Mægler Kornbech i Karrebech, hvilket Andragende fremlægges i næste Møde til Medlemmernes Underskrift. 3) Til at udarbeide et Andragende til Stændernes Overveielse eller Betænkning, om Ophævelse af alt privilegeret Hartkorn (der foresloges af Viceformanden, nedsattes foreløbig en Comitee, som var L. Hansen paa Enøe, Møller Theilmann i Hyllested og Gaardmand Jens Jespersen i Bjerre; det bestemtes, at Comiteen maatte have Udkastet færdigt til at fremlægges i Foreningens Januar-Møde 1844, til Medlemmernes almindelige Overveielse. 4) Ligeledes foredrog Viceformanden L. Hansen for Foreningen, at endeel fattige Fiskere i KarrebechSogn var blevet frataget deres Fiskeredskaber af Baroniet Gaunøes Besidder og Herlufsholm lærde Skole, som gjøre Fordring paa Fiskeriet ved Kysterne omkring Karrebechs Egnen; disse Mennesker ere derved satte udi af deres Erhverv og blevet Sognet til stor Byrde. Sagen er af stor Betydenhed, da der ingen fuldstændigFiskerlov gives, hvorfor Foreningen vedtog, at en Comitee blev valgt, bestaaende af Proponenten, L. Hansen paa Enge, Gjæstgiver Sørensen og Mægler Kornbech i Karrebech, for at udfærdige et Forslag til et Andragende til Stændernes Overveielse, betræffende en fuldstændig Fiskerlov for Danmark. 5) Da Foreningens Midler endnu vare altfor ringe, saa bestemtes ingen Anvendelse deraf i dette Møde, man ventede og havde grundet Haab om at faae et større Antal Medlemmer i næste Møde, og meente da bedre at kunde bestemme sig til, hvad der maatte findes Gavnligt at virke for.
Almuevennen, 1843-08-02
Adelsmanden Peter Brønnum de Scavenius's Stamtavle.
Almuevennen, 1843-08-02
Vore Læsere have formodentlig hørt, at Hs. Majestæt Kong Christian den Ottende nylig allernaadigst har optaget tre respectable Herrer Godseiere i den danske Adelsstand, og det er ikke for at berette dette, eller for at meddele disse Herrers Navne, at vi her berøre denne Omstændighed, thi vi ere overbeviste om, at det hverken vil gavne eller glæde vore Læsere det Allermindste. Men da en stor Deel af disse henhøre til den hæderlige Huusmandstand, saa ville vi glæde dem med følgende Oplysning, hvoraf de ville see, at det ikke er saa umuligt som de maaskee troe, at deres Afkom kan blive danske Adelsmænd, og dette Haab vil vel styrke Kraften hos dem til at bære deres Aag. To af de nye Adelsmænd, henhøre til Familien Scavenius, og "Forposten" meddeler efter Nyerups Literaturlexicon, at denne Familie er blevet adlet eengang tidligere, men det var kun paa Latin, istedetfor at det nu først er skeet paa Dansk, Familiens oprindelige Navn har nemlig været Skabo, fordi den stammede fra Skagen. Deraf latiniseredes Scavenius og heraf daniseredes de Scavenius.
Almuevennen, 1843-08-02
En af disse Herrer er den saa bekjendte Stænderdeputerede, og denne Mand, Peter Brønnum de Scavenius, der i Stændersaalen erklærede Rettigheden til at lade Godseierpidsken dandse paa Huusmændenes Ryg, for en Nødvendighed, – han nedstammer selv fra en Huusmand Skabo, da Skagen nok aldrig har frembragt hverken Godseiere, Kammerherrer eller Adelsmænd, men kun Huusmænd. Bryster Eder nu, J Huusmænd, thi see, Eders Sønner kunne ogsaa blive Adelsmænd. Anke over Hr. Proprietair Guldborg tilRaguesminde.
Almuevennen, 1843-08-02
Den omtalte Samling af Sognenes veipligtige Hartkornsbrugere har siden fundet Sted, hvor de da enedes om, at afvente Rentekammerets Resolution betræffende de Veie der fremtidigen skulle ansees for mindre Landeveie, forinden de foretage Veiarbeide paa Godthaabsveien, og jeg formener, at saavel Beboerne som Forstanderskabet og begge Sognefogder herved have skeet deres Ret, og kunne siden, dersom nogen Ubehagelighed skulde følge paa, ikke føre Klage over at være paaført samme af Andre. Brøndbyvester den 3die Juli 1843. Søren Jørgensen, Sognefoged. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Kbmd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-08-09
2den Aarg. Nr. 32. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-08-09
Capitain Jespersen meddeelte interessante Oplysninger, især med Hensyn til Bekostningerne for Opførelsen, af en saadan Anstalt, som er paatænkt i Holbeks Amt, ligesom og hvad Opholdet for de i Anstalten indsatte Personer er calculeret til pr. Dag.
Almuevennen, 1843-08-09
Til Medlemmer af Comiteen valgtes Dhrr. Consistorialraad Qvistgaard, Fabrikant Madsen, Gaardmand Søren Andersen, Proprietair Valentiner og Sognefoged N. Pedersen i Greve. Kammerraad Drewsen holdt derpaa et Foredrag, hvorved han henledede Forsamlingens Opmærksomhed paa det høist gavnlige i Engenes Vanding eller Overrisling; iblandt Medlemmerne uddeelte han Exemplarer af et lille Skrift, forfattet af Hr. Honum og trykt paa det kgl. Landhuusholdningsselskabs Bekostning, hvilket indeholder Anviisning til Engvanding. Capitain Jespersen underrettede derpaa Forsamlingen om, hvorledes det i Holbeks Amt var Tilfældet, at Veiarbeidet paa Biveiene høist uligelig var fordeelt, saaledes at Forskjellen varierer fra 5 Favne Vei indtil 126 Favne pr. Tdr. Hartkorn. Da Uligheden af Veiarbeidet var saa betydelig, var Amtsraadet indgaaet til det kgl. Rentekammer med Forestilling i denne Anledning. Rentekammeret havde vel erkjendt det Ønskelige i, at en Omdeling af Arbeidet kunde finde Sted, saaledes at de svært bebyrdede Sogne kunde tilstaaes nogen Asssistance af de mindre bebyrdede, og forventede Amtsraadets og Sogneforstanderskabets Forslag hertil; men Kammeret havde forøvrigt svaret, at hverken den ældre eller nyere Lovgivning, og navnlig Anordning 29de Septbr. 1841, var gaaet ud fra det Princip, at Veiarbeidet skulde saa meget muligt ligelig fordeles. Taleren havde meddeelt Forsamlingen denne Sag, fordi han troede den kunde være af Jnteresse for Communerne, da mulig lignende Tilfælde kunde finde Sted paa dette Amt, og saadanne Uregelmæssigheder kunde maaskee bedst udjevnes ved Communalforeningernes Bestræbelser. Formanden bevidnede Taleren sin og Forsamlingens Tak for den skeete Meddelelse, men yttrede, at, efter hvad ham var bekjendt, var her ikke et saa stort Misforhold tilstede paa Amtet med Biveienes Udstrækning i de respective Sogne; imidlertid stod han, og flere med ham, i den Formening, at det ligefrem fulgte af den 28de § i Anordn. 29de Septbr. 1841, jevnf. § 27 Litr. 2 og 3, at Amtsraadet, i Affattelsen af de bestemte Regulativer for Biveienes Vedligeholdelse, var berettiget til at tage Hensyn til Byrdernes ligelige Fordeling, især hvor saa store Uligheder fandtes, som de af Taleren nævnte, og derom indgive Forslag til Rentekammeret. Hermed sluttedes Forhandlingerne.
Almuevennen, 1843-08-09
Om Sagen imellem Mehrn Sogneforstanderskab og endeel af Sognets Beboere.
Almuevennen, 1843-08-09
Hs. Majestæt Kongen har under 5te Juli bemyndiget Rentekammeret til, fra Amtsraadene at indhente Oplysninger og Forslag om Huusmandstandens Vilkaar her i Landet; og det er overladt til Amtsraadene hvorvidt de maatte finde Anledning til, førend de afgive deres Betænkning, at indhente Efterretninger fra Sogneforstanderskaberne. (Collegial-Tidendes Beretning herom skal i næste Nr. følge i sin Heelhed.) Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-08-16
2den Aarg. Nr. 33. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-08-16
Onsdagen den 16. August 1843. Den slesvigske Sprog=Kamp. (Fortsat. See Nr. 9, 10, 13, 15, 21, 23, 26, 29.) Den af de jydske Stænder, med 46 Stemmer mod 3, indgivne Adresse i Sprogsagen: "Allernaadigste Konge!
Almuevennen, 1843-08-16
Vi nedbede den almægtige Guds Velsignelse over Deres Majestæt; Han give sin kraftige Bistand til, at det maa lykkes Dem at udjevne de fra Fortidens Feilgreb hidrørende Misforhold, til uforgjængelig Hæder for Deres Majestæt og til Held og Lykke for de Deres Scepter undergivne Folk Efterat have meddeelt denne Adresse, yttrede Fædrelandet "Med ovenstaaende i al deres Maadehold kraftige og vægtfyldige Ord have de jydske Stænder udtalt den Stemning, der ved de slesvigske Tildragelser har bemægtiget sig Nationen. Havde Nogen ventet at finde en endnu mere aabenhiertig Djærvhed, en endnu mere knusende Alvor, saa maa han vel lægge Mærke til, at dette er Adressen, saaledes som den endelig fremkommer. Commissarii Censur og Rescript af 22 Septbr. 1835. gjør os det umuligt at meddele Adressen saaledes, som den oprindelig er udgaaet fra Comiteens Haand. Almeenheden maa herved forblive uvidende, om og hvorledes Comiteen har udtalt sig imod det slesvigholstenske statsopløsende Parti, om og hvilke Argumenter og Trudsler der er blevet gjort gjældende under Discussionen, og navnlig om Commissarii Opførsel ved denne Leilighed, for hvilken hans uforklarlige Heftighed og ubegribelige Yttringer ved den indledende Forhandling have givet et saa ulykkespaaende Forvarsel."
Almuevennen, 1843-08-16
Fra alle Landets Egne sendtes Adresser til Lorenzen, hvori man bevidnede ham sin Tak og Erkjendtlighed. De vare alle skrevne i samme Aand og Tone som den der med 639 Underskrifter sendtes ham fra Kjøbenhavn, og som er meddeelt i Nr. 50 f. A.; disse Adresser vare fra Nakskov med 120 Underskrifter, fra Maribo 42, fra Nykjøbing paa Falster 59, fra Helsin ger 124, fra Odense 243, fra Assens 77, fra Middelfart 51, fra Svendborg 40, fra Sønderborg (Lorenzens Valgdistrict) 110, fra Ribe 77, fra Sønderfardrup (Haderslev Amt) 26, fra Vestervedsted (samme Amt 43, fra Hvidding (samme Amt) 25, fra Ringkjøbing Egnen 8, fra Veders Sogn ved Ringkjøbing 33, fra Stadil og Thun Sogn ved Ringkjøbing 52, fra Roeskilde 53, fra Frederikssund 68, fra Liunge, Kronborg Herred i Frederiksborg Amt 285, fra FrederikssundsOmegn 53, fra Hillerød 68, fra Aarhus 144, fra Horsens 130, fra Veile 155.
Almuevennen, 1843-08-16
Flere af vore talentfuldeste og meest anseete Forfattere have ogsaa med Varme udtalt sig om denne Sag. Saaledes har Professor Clausen i tvende Artikler i "dansk Ugeskrift, givet en Fremstilling af Sagens og Personernes forskjellige Forholde, hvoraf vi meddele hvad han skriver om den kgl. Commissars A. S. Ørsteds billigelse af den "sindige og forstandige Maade, hvorpaa den slesvigske Forsamlings Præsident behandlede Sagen" samt hans bekjendte ubetingede og stærkt udtrykte Misbilligelse af Lorenzens Adfærd. Clausen siger derom: "Saa kategorisk er denne Dom, saa vægtfuld den Stemme, som har udtalt den, saa betydningsfuldt Stedet og Øieblikket, da den er udtalt, at jeg bekjender, et Øieblik selv at være bleven vaklende i min Anskuelse, at have spurgt mig selv ret alvorligt, om det da er en Jllusion, der har fremkaldt den dybe Jndignation i mit Jndre ikke blot ved det senest Forefaldne, men ved den hele foregaaende Stilling, hvori Stænderforhandlingerne vise den paapegede Deputerede til Forsamlingens Majoritet og dens Præsident –, om jeg da i denne Sag skulde antage mit Blik at være saa omtaaget, min Følelse for Ret og Uret saa forvent, at jeg maa arbeide paa at stille min Dom i modsat Retning af den, hvori den allerede har dannet sig. Men ved en nærmere Overveielse er jeg tilstaaer det – kun et smerteligt Jndtryk af de udtalte Ord blevet tilbage hos mig, og med det tillige en Trang og Opfordring til, med Selvovervindelse og Tilbagetrængen af enhver anden Beretning at stille min Stemme imod den, i aandelig og borgerlig Henseendelige høitstaaende, Mands Ord, til hvilken Folket vil lytte med Tillid og Ærefrygt (?), og som af det anti danske Parti histovre vil blive paaberaabt som uigjendrivelig Autoritet."J Sandhed, jeg maatte blive tvivlsom om den virkelige Existents af dansk Nationalaand, dersom den almindelige Stemme eller dog en almindelig Stemning ikke reiste sig imod en Dom, som den der fra een Side er bleven fældet. Jeg for min Deel troer, at den danske Nation staaer i Gjeld til den slesvigske Deputerede P. H. Lorenzen, og jeg føler Trang til at give min ringe Skjerv til denne Gields Afbetaling, ved den Erklæring: at hans Virksomhed i Stændersalen har for mig været overbevisende om, at den separatistiske, statsopløsende Aand har i ham havt en Modstander, udrustet (for at bruge et Vidnesbyrd af en af hans heftigste Modstandere, Stændertid. S. 671) med fleersidige Kundskaber, Evner og Fremstillingsgave, og at han under de forudgaaede Forhandlinger har vidst at bevare en alvorsfuld og værdig Holdning, som, ligeoverfor de Vaaben, mod hvilke han har havt at værge sig, har dobbelt Krav paa Anerkjendelse."(Fortsættes.)
Almuevennen, 1843-08-16
Kongens Reise.
Almuevennen, 1843-08-16
(Af "Fædrelandet Nr. 1313.)
Almuevennen, 1843-08-16
Tvende Yttringer af Kongen til Bønderne paa Falster og Lolland.
Almuevennen, 1843-08-16
Da Bønderne paa de af Falsters Godser der tilhøre, Staten, bleve forestillede Hs. Majestæt, paamindede han dem om: at de maatte være oekonomiske, da de ikke meget længe kunde vente at blive siddende for en saa ringe Afgift, som hidtil var ydet af deres Gaarde.
Almuevennen, 1843-08-16
J Saxkjøbing udtalte Pastor Berg fra Feid, som Ordfører for Sogneforstanderskaberne fra de nærmeste Pastorater, deres Tillid til Kongen, at han, naar Omstændighederne tillade det, vil lette de Byrder, som paahvile især den Stand, som maa fortjene sit Brød i sit Ansigts Sveed. J Hs. Majestæts Svar henledede han Forstanderskabets Opmærksomhed paa den velsignede Høst som der iaar en Udsigt til, og som i Forening med god Huusholdning vil bøde paa de foregaaende Aars Misvært og give Landmanden Kræfter til at bære de Byrder, som ikke øieblikkelig kunne lettes" (Kbhvnspost.)*) Det har allerede viist sig, hvorledes man paa visse Steder vil tyde den omtalte Taushed fra Folkets Side; "Aftenbladet, der efter Evne stræber at vandre i den hensovede "Dags" Fodspor, udtaler sig herom saaledes: "Gjerne og villig modtager han (Kongen) Folkets grundede Besværinger, men Folket klager ikke; det klagede nok, hvis det havde Grund dertil, thi det danske Folk kan umueligt antages at være saa tankeløst, at det ei skulde kjende sin Red. Stilling." Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Kbd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præst, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-08-23
Nr. 34. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-08-23
Onsdagen den 23. August 1843. Huusmandssagen.
Almuevennen, 1843-08-23
Rentekammeret, som derefter ifølge allerhøieste Befaling har foredraget Hs. Majestæt Sagen, fandt det vel meget tvivlsomt, hvorvidt en yderligere Undersøgelse af Sagen, om hvilken i selve Stænderforsamlingen maatte findes ligesaa god Kundskab som udenfor denne, vilde kunne lede til bestemte og hensigtsmæssige Forslag i den omhandlede Retning, saameget mere, som de paapegede Onder tildeels have deres Rod i Forhold, som det neppe er muligt af Lovgivningens Vei at indvirke paa. Da Sagen imidlertid kun har været omdebatteret i den roeskildske Stænderforsamling, idet Forsamlingen i Viborg, til hvilket et Andragende af lignende Beskaffenhed, som det i Roeskilde fremkomne, blev indgivet, ikke fandt Anledning til at tage samme under videre Behandling (Viborg Stænd. Tid. S. 1190 og 1597), og da de i førstnævnte Forsamling stedfundne Forhandlinger derhos have holdt sig paa et meere indskrænket Gebeet end det, selve Andragendet fra Forsamlingen siden kom til at angaae, antog Collegiet dog, at en meere omfattende og nøiagtig Behandling af Sagen med Hensyn til Spørgsmaalets Vigtighed kunde være ønskelig, da denne derhos i ethvert Tilfælde maatte medføre det Gode, at det vilde blive stillet i et klarere Lys, hvorvidt de Klager, der gjentagne Gange have været førte fra Huusmændenes Side, ere grundede. Ligesom Collegiet derfor ingen Anledning fandt til at fraraade, at en Undersøgelse, som Østifternes Stænderforsamling havde andraget paa, fandt Sted, saaledes maatte det ogsaa med Forsamlingen være enig i, at en saadan meest passende kunde iværksættes igjennem vedkommende Communalbestyrelser.
Almuevennen, 1843-08-23
Efterat Sagen saaledes har været Hs. Majestæt foredraget, har Allerhøistsamme under 5te Juli d. A. allernaadigst bemyndiget Rentekammeret til, fra Amtsraadene at indhente de Oplysninger og Forslag, som Stænderforsamlingen har andraget paa, hvorved det selvfølgelig vil være Amtsraadene overladt, forsaavidt de dertil maatte finde Anledning, at indhente Efterretninger fra Sogneforstanderskaberne, forinden de afgive deres Betænkninger til Collegiet. Og vil Sagen derefter i sin Tid af Rentekammeret nærmere være at foredrage for Hs. Majestæt.
Almuevennen, 1843-08-23
Under de gunstigste Omstændigheder ville Stænderne have atter at begynde, hvor de slap; de samme Klager ville fornyes, dersom det kun bliver ved dem. Man vil da sandsynligviis gribe til det eneste, der lader sig gjøre, dersom man ei uden det vil give Love, man vil anbefale Regjeringen at lade uafhængige, upartiske Mænd bereise det ganske Land, for at undersøge vore Landboe og Fattigforhold, henvende sig til Godseier, Gaardmand, Huusmand og Jnderste, for selv at see og høre, for at kunne dømme, uden at faae sin Dom lavet af Andre. Havde man gjort det strax, da vilde Sagen være rykket langt videre frem, vi ere overbeviste om, at man vilde da faae saa slaaende Beviser paa det Fordærvelige i vore nuværende Forhold, at en Grundreform vilde blive anseet nødvendig. Men selv og Jntet var udrettet ved en slig Undersøgelse, vilde dog den, der lod den anstille, kunne trøste sig med, at han havde gjort hvad der kunde gjøres, og den forkuede Classe vilde lettere vise Selvfornegtelse, naar den saae, at man med Alvor stræbte at lindre dens Kaar, og ei blot tager nogle Forholdsregler, der ei kunne føre til Noget. Først naar Undersøgelsen foregik saaledes, kunde Regjeringen sige at havt gjort Sit til, at der kunde foretages Noget "eller dog det Gode opnaaes, at det vilde blive stillet i et klarere Lys, hvorvidt de Klager, der gjentagne Gange have været førte fra Huus mændenes Side ere grundede. For Aanden). Motto, Prøver Alt, og beholder det Bedste. Paulus.
Almuevennen, 1843-08-23
Kjøbenhavn i Juli 1843. O. Wedfall. En kongelig Belønning.
Almuevennen, 1843-08-23
Det har under 27 Juli allernaadigst behaget Hs. Majestæt at tillade, at det Mandskab af Baroniet Juellinge Jurisdiction, som havde Vagt hos Kongen og Dronningen medens de opholdt dem paa Juellinge, maa, som et Beviis paa hans Erkjendelse af den Hengivenhed for hans Person, som de ved denne Leilighed har lagt for Dagen, fremdeles bære den Cocarde med hvidt Kors i rødt Feldt, som de have baaret medens de forrettede Vagtholdet.
Almuevennen, 1843-08-23
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 19de Juli. Hvede, ..... pr. Td. 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 7 Rbd. 5 Mk. - s. Rug, . . . . . Byg, 2radet, . . . . 4 – 2 - 8 - - 4 – 3 – Gradet, . . . . 4 – – – – - 4 – 1 – Havre. . . . . . . . 2 – 4 – - 3 – - Ærter, gule – – – – – – – – - graae – – – – - - - - - Kartofler, . . . . . . 1 – 1 – – - : Smør . . . . . Fag. 12 - 4 - 8 - 13 –. . . . . pr. A. - - 1 – 6 - - - Flesk, røget, . . . pr. Lü 2 – 1 – - - - 2 grønsaltet. Æg pr. Snees - - 1 – 6 - - - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – - - Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 2 – 3 – 8 2 – 5 – . Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Kbid. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-08-30
2den Aarg. Nr. 35. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-08-30
Onsdagen den 30. August 1843. Adresse til Kongen fra lollandske Bønder.
Almuevennen, 1843-08-30
En stor Deel af Lollands Nørre- og Sønder-Herreds Sogneforstandere have paa Raadstuen i Nakskov den 25de Juli ladet Kongen overrække følgende Adresse.