JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Saaledes beraaber man sig ogsaa paa VexelCoursen, som Aarsag til den dyre Tid, hvilket endog enhver Handlende paa Landet veed at paaskylde, uagtet de indkjøbe og drive Handel med Landets egne Prudukter for de i Landet gjældende Penge efter deres fulde paalydende Værd, betale ligeledes disse Penge udi Kongelige Skatte, sikkre deres vundne Capitaler udi mere end tilstrækkeligt Pant i Jordegods, udi deslige Tilfælde høres ikke til nogen Vexel=Cours, men blot naar det gjælder at tiltrække sig ugudelige Fordele. Men saaledes Handlende, J maae være, hvem J være ville, Mon ikke følgende Tanker skulde kunne bringe Eder til at handle anderledes, eller at handle nogenledes overeensstemmende med Landets Tarv og dets Stilling, overeensstemmende med Pligter mod Konge, Fødeland og Medborgere? J maae samle Eder Tønder Guld, hvad Godt have J da vundet, Jntet. J leve i Dag, i Morgen ere J døde. Saadan Eders Vinding kan ikke gavne Eder enten i Grav eller Evighed; thi J kan ligesaa lidet medtage noget deraf, som den paa enten af Stederne er anvendelig. Nogne ere J komne ind i Verden, og nogne skal J gaae ud derfra. Eders Arvinger høste aldeles ingen god Frugt af hvad J have samlet paa en uretmæssig Maade, til Skade for Fødelandet, og ved at aarsage saa utallige Eders Medborgeres Nød, Hunger, ja Død; de takke Eder ikke engang for saadan Arv, men tør tvertimod ønske, ja paaskynde Eders Fortgang til Graven, for at faae fat paa Eders nægte Skatte. Eders Sjæle overgaae til et andet Liv, afhængige af Eders Handlinger her i Livet og sammes Følger. Hvad have J da vundet, Men hvad have J tabt, (Christiania Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Mariboe, d. 28 Martii. Gaard og Huus handel i Nysted er saa levende i Gang, at de fleste og tildeels fornemmeste i ringere Tid end et halvt Aar enten ere solgte eller ombyttede, og Coursen, som nu til Væmmelighed er i hver Mands Mund og som det især falder moersømt at høre Bonden tale om) kommer ikke i Betragtning ved slige Leiligheder. Et gammelt Huus, som for 1 Aarsiden kostede 170 Rdlr. betaltes for nylig med 600 Rd. Jngen har det bedre end Forpagterne og man kan ogsaa godt mærke det paa endeel af dem, hvor glubsk de sparke op, ja – baade Geistlige og Verdslige kappes med hinanden om at blive forpagtere. - Ved den sidste Faldbydelse paa Agerup kostede en Tarrin paa 3 Potters Størrelse og som var revnet i Bunden 8 Rdlr. 2 Mk., 1 flad Tallerken 10 Mk. og 1 dyb dito 11 Mk. - En Balle Trykpapiir koster nu med Omkostninger 84 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
D. C. - Sørgelige Udsigter for vor Litteratur, Høivandet i den saakaldte Søndre-Søe her i Mariboe er ikke allene til stor Skade og Ulempe for endeel Jndvaanere i Mariboe, men Bønderne i Revsale klage ogsaa bitterligen derover, da det, om det et faaer Luft igjennem Maglemmer-Raen, der tilhører Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferensraad v. Knuth, vil ogsaa forvolde dem i Aar et betydeligt Tab paa deres Vintersæd og Enge(Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Skibet die Königin von Schweden, ført af Capitain Grav, kommende fra Volgast med en Ladning Hvede og bestemt til Gothenborg, er i disse Dage indbragt hertil af Caperfører Jsaak Kofod. Dette Skib, som allerede i Fjor var pris dømt ved begge Retter og af Skipperen kjøbt tilbage, er nu paa ny prisdømt ved Underretten. Ligeledes er i disse Dage indbragt af Caperfører Nistrup Skibet Apollo, ført af Capitain Mein hard, efter Foregivende bestemt til Amsterdam med Hvede og Silke. J December Maaned f. A. blev dette Skib med nu indehavende Ladning frigivet ved Overadmiralitetsrettens Dom, men Caperfører, Nistrup havde den Gang allerede bemærket et hemmeligt Gjemme i Gallionen, som da vel var komt, men hvori han formodede at Papirer hemmelig kunde have været gjemte. Han fordulgte denne hans Opdagelse, men besluttede, naar Skibet atter afgik, paa ny at overhale det. Dette skede i Tirsdags udenfor Helsingøer, og nu fandt han i det hemmelige Gjemme de engelske Papirer, som beviste, at Ladningen skulde føres til Engelland. Skibet og Ladningen ere derpaa d. 10 April atter ved Priisretten condemmerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Ved Auctionen den 4de April over det priisdømte Skib Elisabeths Ladning solgtes paa 3 Maaneders Credit: 137 Sække Peber til 34 s. a 36 1/2 s. Pd., 122 Kister hvide og benne Havannah Suk tere til 3 Mk. 5 s. a 3 Mk. 15 s. Pd., 53 Foustager raae Sukker til 3 Mk. 6 s. a 3 Mk. 7 1/2 s. Pd., circa 900 Topper Raffinade No. 1 til 1 Rdlr. 16 s. a 7 Mk. 6 s. Pd. circa 1760 Dito, Dito No. 2 til 1 Rdlr. 7 s. a 1 Rdlr. 13 s. Pd., 8 Fade Lumpen i store Topper til 3 Mk. 11 s. 3.3 Mk. 13 s. Pd., 28 Fade og 1 Foustage Caffe til 1 Rdlr. 7 1/2 s. a 1 Rdlr. 9 1/2 s. Pd., 20 Fade, Cacao til 8 Mk. 7 1/2 s. a 8 Mk. 14 s. Pd., 8 Fade Riis til 44 Rdlr. 4 Mk. pr. 100 Pd., 47 Sække Piemente til 13 Mk. 11 s. a 14 Mk. 9 s. Pd., circa 19100 Pd. Campeschetræe til 17 Rd. pr. 100 Pd., alt uden Told, og ved Auctionen den 5te April over Priisskibet Minervas Ladning: 15 Fade Raffinade til 7 Mk. 4 s. a 7 Mk. 10 s. Pd., 30 Fade. Dito til 1 Rdlr. 6 s. a 1 Rdlr. 12 1/2 s. Pd., 6 Fade Melis a 1 Rdlr. 4 1/2 s. Pd., 68 Fade Dito til 6 Mk. 1 s. a 5 Mk. 7 s. Pd., 4 Fade Lumpen til 3 Mk. 12 s. a 4 Mk. 142. s. Pd., 80 Fade stødt Dito til 3 Mk. 13 s. A. 4 Mk. 2 s. Pd., circa 30,000 Pd. Campeschetræe til 17 Rdlr. 1 Mk. a 17 Rdlr. 3 Mk. pr. 100 Pd., alt uden Told. Desuden solgtes frivillig et Partie Risengryn til 42 Rdlr. 8 s. a 45 Rdlr. 5 Mk. pr. 100 Pd. - Ved Auctionen den 10de April over det priisdømte Skib Georgia Planters Ladning solgtes: 360 Fade Virgintobaktil 3 Mk. 10 1/2 s. a 4 Mk. 9 s. Pd., circa 458 Pd. løse Tobaksblade til 3 Mk. 8 s. Pd., 107. Sække Tobakstilke til 23 1/2 s. a 30 s. Pd., og foruden Told 212 Baller Bomuld til 36 a 41 s. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Udenlandske Efterretninger. (Slutningen af den Østerrigske Financeforordning.)§. 23. J Henseende til Kobbermynten forbeholde Vi os en almindelig Regulering i sin Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
(Af Hamb. Corresp.) Stockholm d. 26 Febr. Da H. M. Kongen nu for saavidt er kommet sig af sin Sygdom, at den ikke mere opvækker nogen Bekymring, saa udgives ingen Bulletins mere. - J Nærheden af Gothenborg skal under General v. Essen sammentrækkes et Corps, som skal hedde Vestarmeen. Generalen begiver sig med det første derhen. - Hvor særdeles venskabelige og ømme Forholdene mellem Kongen og Regenten ere, beviser den Omstændighed, at Kronprindsen hver Gang han kommer fra Statsraadet iler til Kongens Sygeseng, og raadslaaer med H. M. om det Forhandlede, hvorpaa da Beslutningen følger. Man veed ogsaa, at Kronprindsen kun efter megen Vægring modtog Regentskabet, fordi han nærede det visse Haab, at Kongen snart vilde komme sig. Dette Haab synes nu ogsaa snart at gaae i Opfyldelse, men man troer, at Kongen desaarsag dog ikke strax vil paatage sig Regjeringen, men at han førend dette skeer vil tage ud paa et eller andet Lystslot, for fuldkommen at styrke sig i den behagelige Aarstid. – Man venter med det første en stræng Forordning mod den overhaandtagende Luxus. - Den berømte Violinspiller og Componist Hr. Dupuis, der blev landforvist under den forrige Regjering, er for nogen Tid siden kommet her tilbage igjen. - Coursen synes at ville bedre sig, i det mindste staaer den siden nogen Tid, og gaaer snarere tilbage end fremad. – Efter H. K. H. Kronprindsens Forlangende holdes i Anledning af Kongens Bedring en Taksigelsesbøn i alle Kirker i Riget. Naar Hs. Maj. er fuldkommen helbredet, skal der afsynges et Te Deum. - Det hedder, at H. K. H. Kronprindsen med det første vil gjøre en Reise til Gothenborg. - Forrige Nat havde vi en meget frygtelig Storm, der anrettede stor Skade. – J det herværende Kgl. Lazareth vare i afvigte Aar 1062. Syge, deraf helbrededes 824, døde 132 og 106 laae over i det paafølgende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Kjøbmændene i Frankfurt har faaet eftergivet 1 Million Fr. af de 1 1/2 Mill., der skulde svares i Afgivt af Colonialvarer. Denne saaledes fastsatte Million maa betales inden d. 6 April, enten i rede Penge eller med gode Vexler. Russerne fordre af Tyrkerne, foruden Mol dans, Vallachiets og Bessarabiens Afstaaelse og Serviens Uafhængighed, endnu 40 Mill. Piastre. Trawnik, d. 28 Febr. (Moniteuren.) Fra Constantinopel berettes, at Engellænderne, under det Paaskud at bekjæmpe Russerne, have fornyet deres Fordring at sende en Escadre til det sorte Hav. Storvizirens Kaimakan har derpaa svaret dem, at Tyrkerne endnu havde en Nøgle, som de ikke ville give Slip paa. Derpaa har den Engelske Afsending svaret Divanet, at det var ingen oprigtig Ven af Engelland. Men den ottomaniske Minister blev ved sin Vægring og paastod, at Porten hellere vilde opoffre alt end tillade den Engelske Sømagt at herske i det sorte Hav, at den no allene skulde forsvare sig mod Russerne, og at det ottomanske Rige endnu ikke befinder sig i den Forfatning, at det behøver at søge en Bistand, som engang kan blive det selv farlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
London d. 22 Martii (Moniteuren). Fra Helgoland skrives under d. 15 Martii følgende: det her udbredte Rygte om et Angreb paa Øen har atter fornyet sig siden nogle Dage. De Franske have paa Jade endnu 25 Fartøier, hvoriblandt 12 Brigger af samme Størrelse som vore Krigs slupper, og i Nabosloderne venter man endnu flere af dem fra Antverpens Havn, da deres Fart igjennem det Jndre er meget sikker. - C. S. Kl. 2. C. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
J dette Øieblik faae vi den sikkre Efterretning, at de franske bevæbnede Brigger og Slupper, 7 i Tallet, have naaet Elben, og ere nu stationerede i Curhaven, saa at vi have faa eller ingen Efterretning fra denne Kant. - Handelsbureauet har tilkjendegivet Kjøbmændene de Betingelser, paa hvilke der skal gives Licenzer for den Østersøiske Handel. Jndførslen fra Østersøen bliver tilladt indtil 1 Jan. 1812, men kan kun finde Sted for de Havne, der ligge østen for Oder, paa den sydlige Kyst af Østersøen. – London d. 23 Martii (Journal de Empire). The Star indeholder følgende Efterretninger fra Spansk America, dat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Buenos Ayres d. 1 Jan. Patrioterne have seiret over alle deres Modstandere paa hele Strækningen af Halvøens umaadelige Regioner, fra det sydlige Occans Kyster indtil Grændserne af Peru. Deres Hovedfiender ere i vor Magt, og i Potost, Chuquisaca, la Pas og Cochabamba er vor midlertidige Regjerings Myndighed bleven erkjendt. Saaledes er efter næsten 8 Maaneders Afbrydelse Communicationerne igjen tilveiebragte, og vi haabe, at ogsaa Handelskilderne igjen ville aabnes og Overflødigheden atter indfinde sig i vore østlige Lande". - Det synes som Hr. Moreno, en Geistlig, der har udmærket sig i den sidste Revolution i dette Lend, vil ufortøvet sendes did som overordentlig Gesandt. - Billen angaaende de 6 Millioner i Skatkammerbeviser, som Understøttelse for dem, der anholde derom og stille Borgen, er gaaet igjennem i Committeen, og vil uden Tvivl forvandles til en Lov. Skatkammer Lorderne bemyndiges til at udstede et vist Antal Skatkammerbeviser, lydende paa forskjellige Summer, nemlig fra 100 Pd. til 60 og 20 hver, som bære en daglig Rente af 2 1/2 Pence for hvert 100 Pd. En Fjerdepart af hver Classe af Beviserne er forfalden til Udbetaling d. 1 Febr. 1812, en anden Fjerdepart d. 3 Maji 1812, en anden d. 4 Aug. 1812 og den sidste Fjerdepart d. 2 Nov. 1812. Beviserne kunne inden den til Betaling bestemte Tid ikke antages som Betalinger for Toldacciseafgivter og Taxterne. Commissairer ere bemyndigede til at antage Ansøgninger om Laan af Summer, der ikke ere over 4000 Pd. og under 2000 Pd., naar Colonial= eller andre Varer, der ere dobbelt saa meget værd som den forlangte Sum, gives til Underpant. De, der faae Laan, stille Sikkerhed for den laante Sums dobbelte Beløb. Det Laante tilbagebetales med 5 PC. Rente 14 Dage førend Skatkammerbevisernes Forfaldstid. Udebliver Tilbagebetalingen, saa sælges de til Underpant givne Varer, eller den Deel af Pantet, der ansees fornøden, i Fald intet Undervant er givet, forfølges Cautionisterne lovligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Hamborg, d. 9 April. Hs. Majestæts velgjørende Hensigter med de ny Departementer sættes i Værk. Arbeiderne paa Landeveiene fra Vesel til Hamborg ere allerede begyndte. J Overems-Depart. ere to Arbeidsposter indrettede, der sysselsætte 5 600 Arbeidere, i Vesermunding-Depart. 3, hvor 6-700 Arbeidere beskjæftiges, og i ElbmundingDepart. 4, der beskjæftige 12-1500 Arbeidere, den i Harburg har allene 600. Man har foresat sig endnu at forøge Antallet af disse Arbeids poster. Alting bebuder, at man i Løbet af dette Aar vil være kommet vidt med, om ikke have end disse for Handelen saa vigtige Landeveie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Hamb. Correspondent findes en Artikel mod Gothaer og Leipziger Tidenden, der have underholdt deres Læsere om Banquerotter i Hamborg og Altona og derimod skildret Engellands Flor med de yndigste Farver. Ligeledes mod Bayreuther Tidenden, der taler om et forøget Tal af engelske Manufacturvarers Forbrugere, der have erstattet Afsætningen af disse Varer i Frankrige og Forbundstaterne; og beregner, at der gives 65 Mill. Forbrugere i Jndien og 16 Mill. i Engelland, Skotland og Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Keiser Napoleon modtog samme Dag, da Keiserinden blev forløst, en Ansøgning, stilet til Kongen af Rom. Keiseren stod ved den nyfødte Prindses Vugge; han læste Ansøgningen høit og føiede venlig til den, som tier, samtykker, bevilget for Kongen af Rom. (Neue Zeit.)J Nancy er der oprettet 2 ny Manufacturer, det ene til Runkelrodssukkers Fabrication og det andet til Musselins Forfærdigelse af Lærreds traade. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Adskillige tydske Førster ere ankomme til Paris(S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Den Deel af det underjordiske Gallerie, der forener Thuilleriernes Pallads med Terrassen paa Vandsiden, er færdig. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
De i Staden Lerida og dens Arrondissement, fundne engelske Varer ere bleve brændte d. 9 Febr. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Hans Majestæt har allernaadigst behaget, ved Forordning af 10 April d. A. at anordne og bestemme. Ligesom Vi have truffen saadanne Foranstaltninger, hvorved Afsendelsen af de til Jndførsel i Hamborg angivne i Hertugdømmen tilstedeværende Colonialvarer mueligst kan paaskyndes, saaledes anordne og bestemme Vi herved allernaadigst, at de af saadanne Colonialvarer, som desuagtet ikke ere udførte derhen forinden den i det Keiserlige Franske Decret af 26 f. M. bestemte endelige Termin den 29de næstkommende Maji Maaned, strax skulle af Stedets Øvrighed og Told embedsmænd tages under Seqvestration, og over Mængden og Beskaffenheden af Varerne skal uopholdelig affærdiges Beretning til Vort Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer til videre Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Den Keis, franske Consul i Norge, Hr. P. Frammery, har ladet bekjendtgjøre, at efter hans Regjerings sildigere Bestemmelser skal ethvert Skib, der afseiler fra Norge og er bestemt til Havne i Frankrige, være forsynet med et Oprindelses-Certificat fra ham, da i Mangel heraf Skib og Ladning blive lagte under Beslag i Frankrige og underkastes Confiscation, hvis man ikke kan fremlægge et saadant Lertificat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Under Titel af antiqvariske Annaler agter Commissionen for Oldsagens Opbevaring at udgive er Qvartalskrift, hvis Hensigt er at meddele Efterretninger, Oplysninger og Bemærkninger om nordiske og andre med Nordens Oldtid i Forbindelse staaende Mindemærker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Under d. 22 Martii er det tilladt, at Oldermanden og Bisidderne for Brændeviinsbrænder langet i Kjøbenhavn, maa anlægge en Hestemølle med 2 Qværne her i Staden til derpaa at mal Korn til Brød og Brændeviin. – Lignende Bevilgninger ere under samme Datum udfærdigede for Brændeviinsbrænderne Hans Jørgensen Tved og Per. Chr. Hammelew i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Ved Bevilling af 9 April er det tilladt Jnstitsraad og Politiemester Nielsen, R. a. D., samt Slotsforvalter og Dannebrogsmand Voigt, at anlægge et Skoemagerværksted i Frederiksbergby, under den Forpligtelse, at derfra allene udsælges forfærdiget Skoemagerarbeide til Kal. Embedsmænd og disses Tyende. Hr. Kammerherre og Major F. C. Baron af Wedel Jarlsberg er det blevet tilladt, at det under hans Bestyrelse staaende Skuespillerselskab maa i 10 Aar opføre Skuespil i Kjøbstæderne uden for Kjøbenhavn til enhver Tid, og i Kjøbenhavn i Junii, Julii og Augusti Maaneder, under Vilkaar, at Selskabet paa ethvert Sted enten erlægger en bestemt Afgivt af hver Forestilling til Fattigvæsenet, eller giver 2 til 3 Skuesvil til Bedste for samme, og er Hr. Kammerherren berettiget til at antage de fornødne Musici og Skuespillere til disse Skuespils Opførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 800 s. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Da det meget ofte er indtrukket, at Brertil mig Fried. Mulkt, formedelst Lighed af Navn ere blevne leverede til Uvedkommende, tager jeg mig herved den Frihed ærbødigst at tilkjendegive, et jeg for Fremtiden skriver mig Wulff & Comp. Contoiret i Nyehavn No. 38.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. os os Ras Raa Ottende Aargang. No. 31. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 16 April 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
J hvorvidt er en nær forestaaende Fred imellem Frankrige og Engelland tænkelig og sandsynlig: (Af Europaische Annalen, Tübingen 1810.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Der gives Politikere, der i deres Domme over Staternes Forhold til hinanden i alt tage Hensyn til Personer, og naar følgeligen Talen er om Krig og Fred, stedse ere af den Mening, at det kun beroer paa disse Personers Villie om det ene eller andet skal finde Sted. Saadanne Politikere have som det synes os, aldeles intet Fundament for deres Raisonnement; deres Beregning er en uendelig, og hvad der er endnu værre, de vide ikke at give noget Slags Regnskab derfor. - Sikkrere gaaer man, naar man, i sine Domme over Staternes Forhold til hinanden, tager i alt Hensyn til Tingene, og lader Personerne kun for saavidt komme i Betragtning, som de nødvendigen beherskes af Tingene: d. c. kun kunne gjøre det, hvad disse foreskrive som uundgaaeligt. Et vist Selskab har faaet den eller den Udvikling. J denne Udvikling skal det beskyttes. Men netop ved denne Udvikling foruleiliger det et andet Selskab, som ligesaalidet vil frasige sig den naturlige Ret at fortsætte sin Uddannelse. Hvad skeer? Hvad maa der skee, Begge Selskaber komme i en Kamp, hvis Udfald skal bestemme, hvilket af disse Selskaber Rettigheden at uddanne sig i en høiere Grad tilkommer. Tager man Sagen fra den Side, saa beroer Fredens eller Krigens Tilstand saare lidet paa deres Villie, der staae i Spidsen for Regjeringen. Selv mod deres Tilbøielighed komme de i Strid. De ere tilsidst kun de Organer, hvorved Selskabets Tarv udtaler sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Man tage i Tankerne Napoleon den Første ud af alle de Forhold, han som Statshøvding staaer i til den franske Nation. Man gjøre det samme i Henseende til Georg den Tredie, eller om man hellere vil, i Henseende til Perceval, nuværende Præmierminister i Storbritannien. Vilde begge, Napoleon og Georg eller hans Præmierminister, vel blive længer Fiender, J det mindste kan derikke anføres nogen fornuftig Grund, der kunde gjøre dem til Fiender. Hvad de nu ere, det ere de ved deres Kalds Pligt, og det Afbræk, de gjensidigen bestræbe sig for at gjøre hinanden, er kun grundet i de Forbindtligheder, de have paataget sig som Regjerere. Hver af begge gjør hvad det af ham, paa den eller hiin Maade, antagne Gavn af det Selskab, i Spidsen for hvilket han staaer, synes at medføre. Begge ville unægteligen Freden, man maae tilsidst nødvendigen ville den; men begge ville den paa saadanne Vilkaar, at Vedblivelsen af den Tilstand, hvori Frankrige og Engelland eengang befinde sig, sikkres, og i det de saaledes ville Freden, vedvarer nødvendigen Krigen, og ved den Magt, som Tingene udøve over dem, lader sig, trods al Tilbøielighed til Fred, ingen Tidspunct, bestemme, hvor Krigen virkelig vil ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Den Krig, hvori Europa nu er indviklet, en i Grunden væsentlig forskjellig fra alle tidligere Krige derved, at personlige Lidenskaber spille i den en meget underordnet Rolle, og at den, i det mindste fra Hovedpersonernes Side, er den roligste Beregnings Sag. Man kan ligefrem kalde den: den ufuldendte Statshuusholdnings Værk, for saavidt denne siden et Aarhundrede er bleven til en Pengehuusholdning; thi, hvis denne virkelig var udfunden, saa kunde Regjeringerne i adskillige Riger umueligen stikke i en saadan Labyrinth af Gield, som de fleste af dem, jeg vil ikke sige forsætligen, men ved stor Mangel paa Jndsigt, og paa den rigtige Bedømmelse af de tilkommende Tider og Omstændigheder, selv have skabt. Maaskee kunne de Krige, som i mere end eet Aar hundrede, ligesaa meget have været Aarsagen til som Virkningen af feilfulde Financesystemmer, ikke endes førend en ganske ny Videnskab, hvis Gjenstand er Pengenes rigtige Behandling, har faaet Virkelighed og Tilværelse, i det mindste er denne Synspunct mere trøstende end den, efter hvilket Alting, formedelst et ustandseligt Kredsløb i alle menneskelige Ting, skal komme tilbage igjen til den Punct, hvorpaa det forhen stod. Hvorledes det nu end maatte være, er det dog Umagen værd at erfare, hvad der da er den egentlige Aarsag til den Krig, hvori vi nu befinde os og maaskee endnu i flere Aar ville befinde os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Anno 1811 den 5te April var Directionen for Selskabet til Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lolland og Falster forsamlet for at holde deres halvaarige Møde, og forelæste da Stiftsbefalingsmand Storkors af Dannebrog, Hr. Kammerherre v. Morgenstierne først et Brev fra det Høikongelige danske Cancellie af 24de November 1810, hvori det tilmelder Stiftets høie Øvrighed Hs. Majestæts allerhøieste Tilfredshed med Oprettelsen af Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lolland og Falster, og at han allernaadigst har tilsagt samme sin allerhøieste Beskyttelse. Dernæst et Brev fra det Kongelige Rentekammer, under Dato 26de Januarii d. A., hvori der meldes, at Hs. Majestæt under 15 Januarii, paa Rentekammerets allerunderdanigste Forestilling af 8de Januarii, allernaadigst har bifaldet, at til det Lollandske Falsterske Selskab for Oplysningens og Jndustriens Fremme maa bidrages 100 Rdlr. af de Kongelige Godsers Jordebøgers Casse her i Stiftet. Endvidere, at Hs. Majestæt ifølge det Kongelige Rentekammers Brev af 2den Februarii d. A. allernaadigst har skienket 100 Rdlr. for dette Stift til Bieavlens Fremme. Jfølge hvilket Selskabet udsætter følgende Præmier: een paa 50 Rdlr. for den, som har det største Antal vel overfødte Biestader i Aaret 1813. Een paa 30 Rdlr. for den, som har det næststørste Antal. En paa 20 Rdlr. for den, som har det største Antal derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Ved Præmiernes Uddeling vil blive taget Hensyn paa, om den Æskende, ved Biernes Behandling, har iagttaget de Regler, og brugt den Fremgangsmaade, som i Pastor Rønnes Veiviisning til Biernes Behandling tilraades, saavelsom paa Biestadernes Vægt. Disse Præmier udsættes ligeledes og paa samme Maade for 1814, hvorved dog erindres, at den, som har faaet den høieste Præmie i eet Aar, ikke kan concurrere til Præmie næste Aar. Præmien gjælder saavel for Gaardmænd og Huusmænd, som for Skolelærere og Kirkesangere. Æskningsterminen er 1ste Maji 1813 og 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Efter Directionens Ordre Dyssell, Secretair, og Casserer.