Berlingske Tidende, 1769-12-01
134 Possementmagere 35 Prammænd 36 Reebslagere 37 Remmesnidere og Sal. delmagere 138 Segle Flag= og Compasmagere. Silke=, Ulden= og Lærrets Kræmmere 40 Silke=Vævere (a parte Arbeyder. 141 Skippere. 42 Skoemagere = 1300 197. 143 Skrædere = 1244 Slagtere ) 16145 Snedkere 17546 Steenførere . 59 147 Stolemagere 10848 Strømpevævere (a parte Arbeyderes 49 Sverdfægere 150, Tobakspindere .(Dag=Drenge og Piger 1769. 118.) 4151 Tømmermestere - 152 Tøymagere. (a parte Arbeydere 53 Uhrmagere . 30, 364 14154 Viintappere = 61, 4155 Vognmænd = Vævere Jnteres og Mest Summa, Svenne Drenge = 11709118502282 Summa Summarum 552361038639. a parte Arbeydere hos Fabriqueurerne. og Tobakspinderne 1769 = 3019 P. Den Jødiske Nation 1769. 143 Familier. Er det Jnteressenterne gavnligt at fortfare med at benytte sig af deres udelukkende Privilegium, 2) Kan Jnteressenterne fortfare med at benytte sig af deres udelukkende Privilegium, 3) Et det Staten til Fordeel at beholde Compagniet ved sit udelukkende Privilegium. - Førend han indlader sig med at undersøge disse 3 Spørsmaale, giver han et kort historisk Begreb om den Ostindiske Handel fra Aar 1704 indtil 1725, som den Tidspunkt, da det nu værende Compagnie tog sin Begyndelse, og fra hvilken man kan kiende det sande Compagniets Handel, adskilt fra Følgerne af Systemet. Denne Fortæling leder til mange Betragtninger, som alle ere imod Compagnier. Umueligheden i at forene Handelen med Krigen, hvilken Ummelighed er end større for Compagnier, end for Privatpersoner; de nendelige Omkostninger, som af Krigen paaføres ethvert handlende Compagnie; allene Nødvendigheden af at fortsætte en stor Deel af sine Handels=Udgifter anden at kunne af Handelen høste Opretning derfor, a. ere klare og overtydende Sandheder, dem alle og enhver begriber, og som intet andet end Egennyttighed eller Fordomme kan forbunke. De gamle Compagniers Fald Tid efter anden, berettiger at dømme derefter om det nærværendes Varighed. - Forfatteren besvarer det første Hoved Spørsmaal med Ney, bevisen, de, 1) At Compagniets Handels=Capital og dets beholdne Jndkomster have fra 1725 indtil denne Dag bestandig aftager, og at der er mangehaande Aarsager til at formode, at de fremdeles maa aftage. 2) At Jnteressenterne ikke ved at fortsætte Handelen kunne haabe at bringe deres Capital bedre paa Fode igien eller vedligeholde den, anseet at deres Profitimmer mere og mere aftager. Forud erindrer han, at man ikke maa undres over at han finder sig nødsaget til at underrette Jnteressenterne om en Formindskelse af deres Capital og beholdne Jndkomster, om hvilken de ikke burte være ukyndige; visende tillige, at Jnteressenterne aldrig have rettelig kiendt deres sande Tilstand, og angivende Aarsager til denne Ukyndighed at bestaae i Ballancernes Indretnings Maade, samt i Udbyttets Fastsættelse efter eget Gotbefindende. Han viser, at Maaden at indrette Ballancerne paa har stedse været urigtig, i det at man har anført de døde Capitaler (a) for Handels Capitaler, og ikke gjort Forskæl paa Liv=Rente=Capitaler. Han anfører til Exempet herpaa Ballancerne af 1743 og 1756, lignede mod den af 1725. Udbyttets Fastsættelse efter eget Gotbefindende, og ikke efter Compagniets beholdne Jndkomster, beviser han med 1722 og 1736 Aars Udbytte. Endelig fremsætter han en mærkværdig Omstændighed angaaende Directeurernes og Syndig(. Ved døde Capitaler forstaaes dem, som staae i civile og miltaire Bygninger, samt i andre Effecter, hvilke, omendskiønt de ere tienlige til Handelens Bestyrelse, dog ikke ere dens umiddelbare Redskaber. Løn (1), hvilken bestyrker hans Foregivende, at Jnteressenterne aldrig have rettelig kiendt den sande af deres Han det flydte Profit. - Derefter deeler han det Tidsrum fra 1725 til 1769 i 4re Perioder, den første fra 1725 til 1736, den anden fra 1736 til 1743, den tredie fra 1743. til 1756, og den fierde fra 1756 til 1769. Af Beregninger, som af Compagniets Bøger ere uddragne, viser han dets Handels Capitals og beholdne Jndkomsters gradeviis Aftagelse udi disse 4re Perioder. Til den Ende begyndet han med at udfinde Compagniets fri Capital Aar 1725, den og paa samme Tid dets beholdne Jnd. Livres 13720134. han befinder at være