JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Fra Grævskabet Stollberg, den 15de Novbr. Jmellem Græve Christian Frederich til Stolberg Wernigerode, og Grævinde Augusta Eleonora til StollbergStollberg, blev den 11 hujus Ægteskab fuldbyrdet.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Kønigsberg, den 18de Novbr. Hr. Hans v. Lewald, ældste K. General-Feldmarechal, Gouverneur over Fæstningerne Pilau og Memel, AmtsHøvedmand til Tangermünde, &c., døde her den 16de hujus, 84 Aar gl., efterat han i 69 Aar har tient 3 Konger af Preussen tro og vel udi Militair=Standen, hvori han har gaaet Graderne igiennem fra den nederste indtil den høyeste.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Fra Sachsen, den 14de Novbr. Churfyrsten har af de Grævel. Solmoniske Arvinger kiøbt det store Adelige Gods Zabeltitz, med de dertil hørende store Skove, og dermed gjort Prints Xavier en Foræring, samt desuden forøget samme Printses Livgeding med en anseelig Sum.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Fra det Mecklemburgske, den 17de Novbr. Hertugen af Mecklemburg-Schwerin har besalet, at efterdags skal ingen Land-Told erlegges af hvad Kornvahre, som paa Vogn=Axelen føres fra Mecklemburg til Boitzenburg; og at Borgerne i Boitzenburg skulle være fri for Elb Tolden af hvad Kornvahre de skibe til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Helsingøer, den 2den December. Her i Sundet ankomme den 28de pass. 8 Skibe, deriblandt J.H. Krempien af Rostock fra Bergen til Rostock, Sild. E. Busch af Rostock fra Tronhiem til Rostock, Sild. A. Boysen af Eckerne forde fra St. Ubes til Kiøbenh., Salt. Den 29de, 3 Skibe. Den 30te, 9 Skibe, deriblandt P. Karberg af Kiøbenh. fra St. Ubes til Kiøbenh., Salt. S. J. Lund af Kiøbenh. fra Grønland til Kiøbenh., Grønlandske Vahre. Den 1ste Decembr.: 13 Skibe, deriblandt H. Lind af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, Carga.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Kiøbenhavn, den 2den December. Den 30te Julii er Anthon Klinge allern, beskikket at være adjungerende og succederende Byeskriver i Ringsted, og Herredsskriver i Ringsted og Tybierg Herred. Den 21de Septbr. er Studios. Christian Brønsted allern, beskikket at være Sognepræst for Fruering og Witwed Sogner i Aarhuus Stift. Den 23de Dito er Christ. Reinhold Henne allern, beskikket at være Apotheker i Tønsberg. Den 20de October er James Towers allern, beskikket at være Skifte=Forvalter udi Byen Christianstad samt underliggende Districter paa St. Croix. Den 21de Dito er Studios. Jens Saxe allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Lyngdahls Præstegield i Christiansands Stift. Den 28de Dito er Studios. Johan Otto Haar allern, confirmeret at være Capellan pro Persona til Tinds Præstegield i Christiansands Stift. Den 29de Dito er Candid. Theol. og Magister, Gotthelf Jmmanuel Hahn, allern. confirmeret som Pastor til Wandsbeck. Den 11te Novbr. er Studios. Hans Bro derus Eeg allern. confirmeret at være Præst paa det til Tranquebar og Bengalen destinerede Skib. Studios. Hans Ostenfeld Kaad ligesaa at være Sognepræst for Ondløse og Syndersted Sogner i Sielland, naar samme ledig vorder.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Den 18de Dito er Studios. Peder Hofmann allern, confirmeret at være Capellan pro Persona for Widschende og Hundsøe Sogner i Sielland. Den 2den December er Ditlev Wilhelm Juel beskikket til Fuldmægtig i det Norske Told Comtoir ved General-Told=Kammeret. Ved Døden ere afgangne: J Bergen i Norge, den 1ste Novbr. Hører ved Bergens Cathedral=Skole, Mr. Claus Bremer, 32 Aar. J Tronhiems Stift, Hr. Jens Lemvig Lyster, Sognepræst til Agerøe, Waagøe, Haardøe og Sandøe Præstegield i Romsdalens Provstie. Paa Wis toft i Jylland den 19de Novbr., Frue Juliana Christina, fød Friherreinde af Holck, Hr. Justice=Raad Hauchs Frue.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Ved Auction paa det Almindelige Handels-Compagnie som i Dag blev holdet, ere følgende Vahre bortsolgte: 1) Grønlandske: 230 Stkr. beste Sort Ræve=Skind, a 1 Rdlr. 74 s. til 2 Rdlr. 18 s. Stykker; 252 Stkr. Middel=Sort dito, a 80 sk. til 1 Rdlr. 219 Stkr. hvide Ræve=Skind, a 48 til 85 sk.; 46 Stkr. utidige dito a 15 til 17 s.; 163 Stkr. Sælskind a 54 til 58 s.; 20 Stkr. mindre dito, a 42 s.; 1182 Stkr. smaae dito, a 17 til 24 s.; 770 Stkr. Maalsbarder, reengjorte, a 100 Pd. 70 Rdlr.; 200 Stkr. dito ureene, a 100 Pd. 67 Rdlr.; 160 Stkr. Undermaals dito, a 100 Pd. 30 Rdlr. 48 s.; 188 Stkr. dito reene, a 100 Pd. 35 Rdlr.; 68 Stkr. smaae dito, a Pd. 8 s. Finmarske Vahre: Endeel bruune Ræve=Skind, a Stk. 1 Rdlr. 33 s. til 2 Rdlr.; 2 Stkr. Bæver-Skind, a 1 Rdlr. 48 s.; Vahrene annammes efter Conditionerne lige for Haanden, inden 8te Dage efter Auctionen, mod contant Betaling; og passere allevegne ud fri for Told. - J disse Dage er Compagniets Skipper Søren Gierild med Skibet St. Peter, fra Christianshaab i Grønland med en Ladning Spæk ankommen.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Jndpasserede: Lieutenants Fritzner og Feuchter fra Tydsk, and. Justice=Raad Brinkmann fra Husum. Toldskriver Balefra Christiansand. Ober=Kammerherre Græve Wedel=Frys. Udpasserede: Oberste v. Lowtzow og Hr. Anchersen til Norge Justice=Raad Hansen til Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Ved Bergen i Norge, ere i den Uge indtil 14de Novbr., blan andre Skippere udgangen, til Amsterdam: C. Scharve af Kiøbenhavn, med hans fra Westindien der indførte Sukker. Ligeledes ved Tronhiem indtil 18de dito, indkommen fra Sædland: S. Holm.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 28de Nov. til den 2den Decembr. følgende Skippere indkomne, fra Bogense: J. Andersen; Lübeck: P. Nielsen; Naschau, C. Dadarel, P. Fugl, N. Just, Christiansøe: J. Nielsen, T. Køhler; Stege: H. Jensen, P. Nielsen; Bornholm: P. Rasch, A. Holm; Faaborg; J. Torp; Kønigsberg: H. Holst, C. Kryger; Danzig: A. Holm, Nørvig: J. Krabbe; Eckernforde: D. Thomesen; Flensborg; C. Møller; Odense, P. Niested; Nyekiøbing: C. Knudsen; Fehmern: J. Wohlert. Ligeledes udgangne, til Dragøe: H. Hansen, G. Petersen, Stege: J. Høg, L. Willumsen; Eckernførde: A. Greve; Aalborg: J. Mønster, J. Rasmussen, N. Jacobsen; Flensborg; C. Hansen, J. Bladt, N. Thomesen; Cappel: P. Jacobsen, C. Braach, J. Kemeter, T. Iwersen; Neustad; C. Wul; Demin C. Bruun; St. Croix. C. Baggesen, H. Lind; Jassenitz; C. og J. Schulz; Nyekiøbing : P. Løye, R. Rasmussen; Fehmern: A. Krumbech, H. Kros; Kiøge: J. Sojaux, N. Lund; Horsens: A. Carel, J. Gylding; Sønderborg; P. Steeg; Wolgast: J. Schönemann, C. Grap, B. Steffan; Straalsund; C. Gaun Middelfarth. H. Jensen; Assens: C. Hansen, Apenrade: S. Peiersen; Bandholm: H. Nielsen, Faaborg: H. Byeman; Ribnitz: H. Ahrent; Naschau. S. Danqvart.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
(Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 5 Aften.)
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rd. 26 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Siat a 22 1/2 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 1/2 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt a 31 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 29 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
VERTISSENTS. Jen første Deel af Prof. Guldbergs al mindelige Historie er nu fra Pressen færdig, og hos Forlæggeren selv i Hr. Cancellieraad Jurgensens Gaard i Vimmelskaftet at bekomme. Skriftet er 72 Ark stort, og efter den udgivne Subscriptions Plan overlades til de Herrer Subscribentere paa Trykpapiir for 9 Mk. og paa Postpapiir for 13 Mk.; til andre kan Exemplaret paa Trykpapapiir en sælges ringere end 11 Mk.
Berlingske Tidende, 1768-12-02
Ober=Berg Amtet i Kongsberg lader kundgjøre: at Løverdagen den 4de Februar. anstundende Aar 1769, Formiddag Kl. 11 slet bliver i det Kongelig Amtshuus foretaget Licitation, derved opbudet, og om antagelig Bud skeer, dog paa nærmere Høy=Kongelig Rente=Kammer Approbation, tilslagen efterskrevne, nemlig: 70000 Pund Ostindisk Salpeter, deraf den halve Deel at leveres i Sølv=Værkets Materialhuus inden medio Mai og Resten ultimJulii, ligeledes 16000 Pd. raffineret Svovel, 500 Skpd. Engelsk Klumpe=Bly og 1500 Pd. Engelsk Pundtlæder af store og tykke Huder, inden ovenmelte ultimo Julii, alt imod contant Betaling, naar Leverancen forsvarligen er aflagt.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Fra den Franske Armee paa Corfica, den 31te Oct. Man skulle formode, at Aarets Tid og det dermed følgende onde Veyer, skulle tilsidesætte Fiendtlighederne imellem os og Corsicanerne; men vi erfare det anderledes. Uagtet at Biergene ligge tildækkede med Snee, forsamle Corsicanerne sig dog efter mindste Tegn. Marquis de Chauvelin, indseende det at være gavnligt, at giøre Olmeta til Spidsen af sine Quarterer paa den Side af Nebbio, udsendt den 26de hujus 400 Mand Grenadiers og Jægere, som skulle bemægtige sig denne Landsbye; men en stærk TropCorficanere som i et Øyeblik forsamlede sig, tvang vores Detachement til at retirere sig Hovedkulds igiennem Desileer og Klipper, som foraarsagede os et stort Tab. Fire Officiers bleve farlig saarede, 2 fangne, og Ridder Bethisi=Mezieres dræbt. Vi maa altsaa lade os nøye med Olettapaa den ene og Biguglia paa den anden Kant; og endda ere vi ikke sikre paa at forsvare dem, og vi have stor Aarsage at befrygte, at Corficanerne engang komme og overfaldOletta. - Man siger, at Paali har ladet sin Secretaire Maffei henrette, fordi han havde stiftet det Anslag at bortsnappe ham, og levere ham i vore Hænder; og at Cancelleren, Secretairens Fader, er afsat.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Constantinopel, den 15de October. Den Tildragelse med den Russiske Keiserl. Minister Hr. Obreskow, som den 6te hujus blev bragt i Castellet de: Taarne kaldet, foraarsager megen Bevægelse mellem de christelige Magters Ministere; men man haaber at han snart vil blive sat i Frihed igien. Den K. Preussiske Minister Hr. von Zøgelin, har forestillet det Tyrkiske Ministerio, hvor meget saadan Medfart strider mod Folke=Retten, og at det ingensteds finder Sted, at arrestere en Potentate Minister, mod hvilken man erklærer Krig, Porten selv har ikke gjort det i forrige Krig; man maatte altsaa i det mindste lade Hr. Obreskow reyse til sit Hiem. - Det er nu bekiendtgjort alle udenlandske Ministere, at de skal tilholde deres Nationers Consuler i alle Tyrkiske Søe=Havne, at de underrette de Søefarende, at den Søebrug nu igien fornyes, at alle Skibe som løbe ind her i Havnen skulle ved Ankomsten løse sine Kanoner. Denne Skik var gaaen af Brug, formedelst at snart altid en eller anden Sultaninde fandtes svanger. - Uroligheds Aanden regierer endnu stærk iblant Almuen; og som et Rygte om nogen Fordeel, som Montenegrinerne skal have erholdes over den Ottomanniske Armee, havde gjort den misfornøyet, saa lod man sig det være angelegen den 18de passato om Morgenen ved Kanoners Løsning at giøre bekiendt. at den commanderende Bassa havde ganske slaget Montenegrinerne, og for at giøre Sagen desmere sikker, udsatte man 50 Hoveder og 1 Sæk Øren uden for Seraillets Port, hvilken denne Bassa havde hidsendt blant Seyerstegnene.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Den 27de October. De grædske og armenianske Patriarker her have erholdet befaling, at tilsige de Storsuktanens Undersaatter af deres Troesbekiendelse, som opholde sig udi og nær omkring denne Stad, at de have at bringe de Vaaben som de besidde til offentlig Torv, og sælge dem. Dem er hertil bevilget en Frist paa 3 Dage, medhos søvet Advarsel, at efter den Tids Forløb skeer Huus Visitation, da den, hos hvem Vaaben forefindes, vorder strax for hans Huses Dør ophængt. - Den nylig udnævnte Stor Vizier, Selictar Hamza Pacha, er igien den 20de huj. entlediget fra denne Værdighed, og ham er derimod givet Gouvernementet over Candia, som er et af de største Porten besidder. Og er Mehemet Enim Midchangi Pacha udnævnet til Stor=Vizier igien.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Rom, den 5te November. Efterat den 27de Octbr. var ankommen en Courier fra Tydskland, med Breve fra Stats-Secretariatet angaaende Bispedommene Frensingen og Regensborg, er her holdet en privat Consistorial=Kongregation, hvor det blev besluttet, at disse 2 Bispedømmer skulle ansees at være ledige fra den Tid, da Prints Clemmens af Sachsen, Churfyrste at Trier, har tiltraad den Augeburaske Bispestoel; men at samme Prints skulle atter bevilges et Valgbygtigheds Breve til disse 2 Bispedømmer.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Fra de Jtalienske Grændser, den 8de Novbr. Det tegner sig, som Sagernes nærværende Tilstand paa Corsica skulle have nogen Jndflydelse paa Republiken Genuas Rolighed. Det hedder, at i denne Republikes Senat skal herske stor Tvedragt, og at mange Lemmer derudi, aldeles misfalde den om bemeldte Øe indgangne Handel. Dog kan man af alle herom handlende Breve intet bestemt uddrage om denne Sag. J Følge Breve fra Rom under 5te huj. har Ordet ganget der, at, i Henseende til de store Omkostninger som den Corsiske Krig medtager, har Frankrige ladet forlange af Republiken den Sum, som den havde forbundet sig til dersom Foretagendet imod Øen mislingede at da dette Forlangende kom ind for Senatet, blev der stor Tvedragt; at de Lemmer, som havde misfaldet Øens Overdragelse, havde nu gjort de andre skarpe Forekastelser; at men fra Ord var geraadet til større Yderligheder a.; men at til Rom var siden ankommen en Expresser, for at erklære dette Rygte at være falsk. - Ligesaa vaklende ere Beretningerne angaaende Tyrkernes Sager med Montenegrenerne, hvorom den ene Beretning immer imodsiger den anden. Breve fra Constantinopel have gjort viidt og breedt af den Seyer, som Pachas af Romelien og Bosnien skulle have indlagt over disse Bierg=Folk, af hvis Hoveder og Øren have været for Seraillet udsatte til Spot; samt at samme Nation havde aldeles underkastet sig. Venetianske Breve sige derimod nu, at Pacha af Bosnien er vorden nødsaget til at forlade de første fra Bierg-Folkene tagne Poster, og at han nu camperer paa Sletten under Biergene. Andre Brev melde, at Tyrkerne vare rykkede tilbage fra Montenero Egnene, efterat Jndvaanerne havde fornyet Troskabs=Eeden til Porten, bestemt den aarlige Skat som de ville erlegge. og svoret, at Stephan var ikke meere iblant dem, samt at de aldrig meere ville befatte sig med ham. Endnu sige andre Venetianske Breve, at Venetianerne og Tyrkerne havde gjort Anstalter til at angribe Rebellerne; at Tyrkerne altsaa havde begyndt Anfaldet, men saa overiilende, at Venetianerne ikke kunne staae dem bi; hvorudover Rebellerne havde slaget Tyrkerne, hvis Tab var meget stort. - Man er ligesaa uvis om det, som i Constantinopel selv gaaer for sig. J Følge endeel Breve, skal Hamza=Pacha, hvis Tilbøyelighed til Krig nylig havde ophøyet ham til Stor=Vizieriatet, være afsat igien: Samme Breve melde og, at Persianernes fiendtlige Forhold paa Grændserne faldt Storfultanen anstødelig, og syntes at bebude en offentlig Krig imellem Tyrken og Persianerne. Andre Breve melde, at det skulle være Mufti som var afsat, fordi han havde fremturet at raade fra Krig med Rusland. Jmidlertid, dersom den første Beretning er sand, da have Russerne sig ikke meget at befrygte af Tyrkerne, dem Perserne ville give nok at bestille; da synes og Hamza Pachas Afsættelse at være skeet af Stats=Politik, for at give Rusland nogen Tilfredsstillelse for de Herrer Obreskows og Lewaschews Arretering. Men har Porten intet at befrygte fra Persianernes Side, da synes Krigen imod Rusland at blive alt for vis.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
London, den 8de November. Kongen har i Dag begivet sig i Overhuset, hvorhen Underhuset som sædvanlig blev kaldet til, da Hs. M. aabnede Parlementet med en Tale, hvori det blant andet hedder: Det skulle være mig meget kiært, dersom jeg var i Stand, til at give Eder tilkiende, at alle andre Europæiske Potentater havde været ligesaa omhyggelige for at skye alle de Skridt, som kunne formaae at sætte den almindelige Rolig hed i Fare, som jeg stedse har været. Jeg har fra deres Side immer erholdet, og erholder endnu, de allerstærkeste Forsikringer om deres fredelige Tanker imod dette Land. Jmidlertid skal ingen Forsikringer afvende mig fra det stadige Forsæt, stedse at have Europes almindelige Tarv for Øynene; ey heller skal nogen Betragtning bringe mig til at taale mindste Forsøg, som maatte stille til samme Tarv paa saadan Maade, at min Krones Ære og Værdighed, derved leed, og mit Folkes Rettigheder krænkedes. - Ved forrige Parlementes Slutning har jeg betegnet min Fornøyelse over de Udseender, hvoraf jeg da sluttede, at de af mine Undersaatter i nogle Parter af mine Lande, som af Forførelse havde vildfaret, vare igien vendede tilbage til skyldigt Begreb om deres Pligter; men det er med ligesaa stor Misfornøyelse at jeg siden har erfaret, at denne oprøriske Aand, som jeg haabede at være paa sit yderste, indsniger sig paa ny udi nogle af mine Americanske Colonier, og i sær udi en af disse Colonier gaaer endog indtil voldsomme Handlinger og Modsættelse imod Lovenes Jværksættelse. J Følge de sidste indløbne Beretninger, synes Hovedstaden paa denne Colonie at være opsætsig imod al Lov og Gouvernement: Den har vedtaget saadant Forhold, som kuldkaster GrundForfatningen; og samme er geleydet med saadanne Omstændigheder, som synes at betegne en Tilbøyelighed til at unddrage sig fra al Dependance under Storbrittannien. Jeg fra min Side har gjort alle de Anstalter, som jeg har syntes at være fornødne til at vedligeholde Grundforfatningen, og til at indføre vedbørlig Lydagtighed imod den lovgivende Magt. J kunne og forsikre Eder om at jeg uden Afladelse vil fortfare i saadant Forhold; og jeg tvivler ikke paa, at jeg jo ved Eders Medvirkning og Bistand skal blive i Stand, til at forstyrre disse uroelige og oprøriske Hoveders farlige Anslage, som, under et falsk Skin, have haft alt for god Fremgang i at forlede adskillige mine Americanske Undersaatter til Vildfarelser, og hvis Kunstgreeb, dersom de bleve taalede, ikke skulle mangle at tilveyebringe de allerubehageligste Følger, først over mine Colonier, og i Fremtiden over alle de under min Krone hørende Lande. &c." - J Skotland er gjort et ganske anseeligt Sammenskud til Hielp for Corficanerne, hvoraf Subscribenterne allerede have sendet General Paoli en anseelig Remise, og derhos tillige 32 Kanoner af samme Riges Støberie. – Baade de Franske og Engellænderne have faaet et anseeligt Tab i deres Stok Fiske=Fangst paa Terre=Neuve og Egnene der omkring, at et Uveir som rammede dem den 15de Septbr. sidst, hvorved de Franske have mistet 6 Skibe og over 300 flade Fartøyer, samt de Engelske 7 Skibe og 200 flade Fartøyer.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Den 18de November. I Underhuset blev den 8de hujus foreslaget, at forfatte et Skrift, til Svar paa Kongens samme Dag holdte Tale ved Parlementets Aabning; Efter stærk Strid i den Anledning, blev endelig besluttet at man i Svars=Skriftet skulle intet videre end repeteere Kongens holdte Tale, hvilket er den Maade som i mange Aar har været brugt. Dette blev da og fulgt, og Underhusets Svars=Skrift den 10de overleveret Kongen, ligesom saadant var den 9de af Overhuset udrettet. Ellers kunne man bemeldte Dag i Underhuset fornemme, at Mod=Partier imod Hof=Partiet) vil i denne Session vorde høyrøstet. - Den 11te beraadslog Underhuset over Forbudet imod Korn vahrenes Udførsel, og blev efter en vidtløftig Undersøgning besluttet: At alle Slags Korn-Vahres, samt Brøds, Tver bagers og Amdams Udførsel, saa og Brænding af Hvede i Korn eller Meel, skal endnu længere forbydes. Denne Beslutning blev atter bifaldet den 16de; hvorefter Øen Corsicas Anliggende blev bragt paa Banen: Det blev foreslaget, ved underd. Skrift at bede Kongen, om at lade dette Kammer tilstille alle de Breve, Memorialer og andre Acter, som have ganget imellem Hs. Msts. Stats=Secretairer og Hs. Msts. Ministere ved det Franske Hof fra 1ste Jan. 1767 og hidindtil, m. m.; men, efter megen Samtale med og imod denne Øes Nytte og Vigtighed i Henseende til de K. Undersaatteres Handel, blev dette Forslag forkastet ved 230 imod 84 Stemmer. - Fra Ostindien har man den Beretning, at et Compagnie=Skib skal være sprunget i Luften, hvorved alt Skibs=Mandskabet, samt 200 den om Bord værende Soldater ere omkomne.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Den 25de Novbr. Den K. Danske Consul i de Engelske Havne langs Canalen, a. Hr. Berendt Falck, har bekiendtgjort, at alle de Danske Skibe, som paa Theemsen, indløbe, have efterdags ingen Afgifter at erlegge i Ramsgate, med mindre at de legge an der, eller passere igiennem Dunen." - Da Underhuset i Committe den 18de hujus havde fore at overlegge om Subsidierne for tilkommende Aar, blev besluttet at bevilge Matroser for den K. Flode, og deres Underholdning, paa samme Maade som for indeværende Aar var bevilget, nemlig i alt 16000 Matroser, og til deres Underholdning 832000 Pd. Sterl. Omkostningerne paa Søe=Artilleriet der indbegrebne.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Livorno, den 20de October. J Forgaars bragte nogle Skibe fra Corfica den Beretning hid, at til St. Fiorenzo vare ankomne 46 Tartaner, under Geleyde af nogle Krigskibe, med 8 Battailloner, Franske Tropper, som vare traadde i Land, Halvdelen der og Halvdelen til Calvi, Det øvrige af denne Convoy, bestaaende i alt af 17 Battailloner, ventedes med første. Her ligger en anseelig Mængde Levnetsmidler, som den Franske Gesandt, Marquis Brabantane, med Storhertugens Tilladelse har opkjøbt, til at afsendes til bemeldte Øe Paris, den 21de November.
Berlingske Tidende, 1768-12-05
Man vil sige at Græven af Marboeuf, som nylig er udnævnet til General=Lieutenant, skal antage sig Commando over de Franske Tropper paa Corfica, og derimod Marquis de Chauvelin komme hid tilbage igien. - Da Hr. K. M. af Danmark var paa Myndten her, blev i Hs. Msts. Nærværelse slaget en Medaille med Høystsammes Billed paa. En Service, som fra den K. Porcellain Fabrique blev præsenteret Hs. M., og hvorpaa Høystsammes Vaaben var anbragt, skatteres paa 100000 Rdlr. Da Hs. M. besaae vores Konges Cabinet, og befandt at nogle Stykker i de adskillige Samlinger manglede, paatog Hs. M. Sig at skaffe dem tilveye. - Hr. Michael Vanloo har af skildret denne Monark, for at samme Skilderie maa tiene Kunstnerne til Model; og Hr. Duret har stukket Hs. M.i Kobber, under hvilket Stykke Abbed Chosne har forfattet følgende Vers: Les roses de lehimmen & le trone des Rois Ne Font point retenu dans leur chaine flattense: II voyage, il instruit sa raison luminense Par les tableaux divers & des moeurs & des loix. Sil Sarrete en cex lieux, seduit par notrehommage, Heureur peuple Danois, nen soyes pas jalour: Le destin Pa forme pour regner parmi Vous; Nottre art ne peut ici fixer que son image. Paa Dansk: "Jkke Hymens Blomster, ey heller KongeThronen, have holdet Ham fast i deres smigrende Lænker. Han reyser, ved de adskillige billeder af Sæder og Love oplyser Han sin giennemtrængende Forstand. Lyksalige Danske Folk, bliv ikke misundelig om Han af vore Høyagtelses Beviisninger overtales til at forhale her: Forsynet har dannet Ham til at regiere iblant Eder; vores Kunst formaaer kuns at beholde Hans Billede." - Høystsamme Konge har i forgangen Uge holdet Kammeret formedelst en tilstøde Forkølelse, hvilken har forhindret Hs. M. fra at drage til Choisy den 17de, som Hans Forsæt var, saavelsom fra at bivaane andre for Hs. M. tilberedede Giæstebude, blant andet et som Hertugen af Penthievre gav den 16de; men Hs. Hs. M. er nu lykkelig helbredet igien, og drager i Dag til vores Konge i Versailles. Jmedens denne Hs. Msts. Upasselighed have alle og enhver været omhyggelige for Ham: Et Tegn paa den Kiærlighed Hs. Mst. her har erhvervet Sig. - Den General=Procureur, samt de Advocater og Procureurer, som vare reyste til Corfica for der at bruges i den Franske Regiering, ere komne tilbage. Man har adskillige Breve fra Toulon, som tilholde, at vore Folk paa Corfica have den 2den hujus faaet et nyt Smek, hvorved Græven af Cogny skulle være fangen, Hertugen af Lauzunsaaret, og 2 Compagnier af Marine Regimentet nedsablede.