JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Offentlige Blade have villet, at Stutterier nes Nedlæggelse i Jylland er foraarsaget af de store Herregaardes Udstykning; men at dette neppe er rigtigt, kunne følgende Exempler og Data godtgjøre, Frisenvolds store og i sin Tid et af Jyllands bedste Stutterier blev nedlagt for omtrent 50 Aar siden, ligesom Frisenborgs og Gammel-Estrups for henved 40 Aar siden. Den første af disse Gaarde blev udstykket omtrent for 20 Aar siden, men de to andre ere det ikke. Forordningen af 23 Decbr. 1778 beviser, at Stutterierne allerede da vare i Aftagende, altsaa længe førend Udstykningen begyndte, hvilken, i Jylland i det mindste, først tog sin Begyndelse 1784, og især efter at Stavnsbaandet var løst 1788, og de offentlige Casser laante Penge dertil, ligge til Krigen gik frem med raske Skridt. Man har lært, at store Stutterier er mere et Liebhaverie, og at Hollænderier og Øxenhandel er en vissere og hurtigere Jndtægt. Dette er nok Aarsagen til de store Stutteriers Nedlæggelse. - At Hesteavlen, som nu for det meste drives af Bønder i de gode Egne, har tabt, er sandt, ligesom og at den endnu vil tabe sig mere, dersom ikke Bonden igjen kan komme i den Kraft, han var i for 1807, er indlysende. Da Fattigdommen tiltager paa Landet, og det for mange Beboere i Sognene, som have Jorder, er vanskeligt nu at ernære dem selv, og langt mindre i Tiden ville være istand til at yde Understøttelse for fattige Jordløse Huses Beboere, saa var det at ønske, at redelige og kyndige Landmænd vilde undersøge de Jydske og Slesvigske Heders Beskaffenhed, om der fandtes Jorder og Vand, hvor fattige Familier kunde ernære sig, med Skattefrihed i tyve Aar, og at Kong Frederik den Femtes Indretning med Colonisterne nøie maatte prøves til det ønskede Maals Opnaaelse. Det er bekjendt, at de da værende Colonister, som Udlændinger, ikke havde noget blivende Sted, og forføiede sig bort, efterat de havde erholdt Regjeringens Understøttelse. Kjerlighed til Fædrenelandet vilde hos de indfødte Danske maaskee bidrage meget til det Hensigtsmæssige. Veien for Kjørende og Ridende igjennem Charlottenlunds Skov er nu sværret, da her skal anlægges tre ordentlige Chausseer. Til den Ende ere allerede adskillige af Skovens gamle Træer fældede. Plankeværket ved Christiansborg Slot, ad den Side, der vender til det Kongel. Bibliothek, borttages nu, og et midlertidigt Rækværk opsættes i dets Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Hørfabrikør L. A. Ladebye har i disse Dage udgivet Forslag til en velgjørende Jndretning: Oprettelsen af et Arbeidshuus for Fattige, Nødlidende, Løsgjængere, hvorved mange Elendigheder og Forbrydelser kunde afværges; hvilket Skrift han har tilegnet den danske Nation, og som Anmelderen forbeholder sig ved næste Leilighed at omtale. Den faaes i Klosterstrædet No. 86. Litr. A. i Hørboutiken for 16 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
J Fredags nedstyrtede en Pige, som polerede Vinduer, fra anden Sal i en Gaard paa store Kjøbmagergaden, og blev saa beskadiget, at hun strax maatte bringes paa Hospitalet. Slige Uheld, som Følger af Vinduespolering, ere ikke sjeldne i Kjøbenhavn, og det vilde være at ønske, at det ved et Lovbud maatte blive forbudet, at polere Vinduer paa den almindelige Maade. Den Uleilighed at tage Vinduerne ud, som i gamle Dage maa ofte betales alt for dyrt. Desuden udsættes ogsaa de Forbigaaende for den Fare, at blive dræbte, naar et saaledes sig baglænds udhældende Menneske, enten ved at blive svimmel eller see efter andre Gjenstande, styrter ned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Blandede Efterretninger. En Huusmand under Gaarden Strand i Store Elvedalens Annex, i Norge, som med sin Svigermoder var i Sæteren, for der at slaae og indhøste en Sætertrøe (Løkke), retirerede for en Regn skuur den 27de Juli om Eftermiddagen, da det tillige tordnede, ind i en paa Stedet værende Bod. Kort derefter slog Lynilden ned igjennem Skorsteensmuren, og Manden, som saa ligefor eller ved Skorstenen, blev i Øieblikket dræbt. Muren, som paa saadanne Steder er opført af Graasteen, blev ikke nedreven, men Stykker af Stenene afslagne med saadan Force omkring i Boden, at de endog fæstede rundtom i Væggene, og et lidet Vindue blev udslaget. En Steen traf Konen, som havde siddet et Stykke fra Skorsteven, i Panden over Øiet, hvorved hun uden Bevidsthed faldt i Afmagt, og blødede baade igjennem Næse og Mund, men kom dog til Live igjen og lever endnu. Mandens 6 Aars gamle Datter, som imidlertid havde været borte i en anden nærliggende Sæterbod, var den Første, der opdagede den skeete Ulykke og kunde kalde Folk til Hjælp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Paa de fleste Steder omkring Stockholm er Rug- og Hvede-Høsten nu tilendebragt, og overalt er den falden fortræffeligt ud. Nogle af de første Possessionater forsikre, at de af disse KornSorter have faaet mere end Dobbelt af forrige Aars Afgrøde. Derimod bliver Høsten af Høe og Havre saare ringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
J en Skrivelse fra Stockholm af 27 Juli siges, Jfølge Kongel. Befaling skulle alle offentlige Casser i Kongeriget undersøges ved egne dertil udnævnte Commissarier, og den Forfatning, hvori de befindes, saa snart skee kan, verificeres. Publicum finder denne Forholdsregel ligesaa hensigtsmæssig, som nødvendig, kun beklager det, at Ordren desangaaende ikke er bleven udstædt uformodentlig og uden de derved interesserede Embedsmænds Vidende, fordi den da vel bedre vilde have opnaaet sin Hensigt. - Ballancen af vor Handel med Finland er desværre nu ikke mere, som fordum, til vor Fordeel. Ellers toge de Finlændere, der bragte Varer til Salg i Sverrige, vore Natur- og Konstproducter eller Colonial- og andre Varer, hvoraf vi havde Oplag, i Betaling, og førte kun meget faa Penge med sig tilbage. Men nu indskrænket Finlænderen sig, paa Grund af de talrige Forbunds love og vor alt formeget forlangende Toldlov, tilat sælge os deres Jordbunds Frembringelser, hvilke vi ikke kunne undvære, hvorfor de tage rede Peng hjem med sig, hvilke de siden igjen i Messa sende til Stockholm, for derfor at erholde Hamburger, Banco, hvorved vor Vexel-Cours kun endnu mere forværres, og vor egen Pengeomsætning med
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Udlandet skades. En Hr. Stavel i Nordamerica har opfundet istedet for Dampbaade Luftbaade, hvor den fire Luft (kulsur Gas) skal anvendes istedet for Vanddamp, ved Hielp af et Maskinerie under AnBunden af Skibet. Han vil udgive et vidtløftigt Værk om denne Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
J Nordamerica er nu Districtet Jllindis bleven optaget, som den 21de Stat, blandt de forenede Stater. Den er i Omfang den anden, og i Henseende til naturlige Rigdomme den første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Staten Messouri er bestemt til den 22de Snart vil ogsaa Districtet Alabama blive optaget i Staternes Tal. Men imidlertid ere allerede nu nye Districter opstandne: 1) det ved den røde Flod, og de Sønden for samme ved den Mexicanske Bugt liggende, Trinidad iberegnet. 2) Nordvestgebetet med endnu ubestemte Nordgrændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Alting bebuder nu America en forøget Tilvært, og snart vil det med Rette fortjene Navn af den ny Verden. Selv den nuværende Stemning i Europa synes at befordre dette store Øiemed, og det lader som den gamle Verden er et Barbarie, der altid leder til Undergang og Opløsning, nærmere end man maaskee troer. Vel er det, naar Talen er om en heel Verdensdeels moralske Forstyrrelse, kun Smaating f. Ex. at de bedste Hoveder i Tydskland, som det nyligen i det tydske Tidsskrift Hermes hedte, kappes om at forvirre Hjernerne ved alskens Overspændthed, men naar under Religiøsitetens Maske Jesuitisme, og Munkeaand indsniger sig, fæste Rødder og virke i Løndom, naar under Fædrenelands kjerlighedens Maske Dolkeridderes Snigmord finder sine Lovtalere, saa staaer Europa aabenbart paa Bredden af sin Grav, og Tydsklands Skialde behøve sandeligen ikke i Digte og Skuespil at fremmane den gode gamle Nævekamps, Løn rets og Jld og Vandprøves Tid. Hvad man har i Virkeligheden trænger ikke til at sees i Phantasiens Speil. Men paa Europas moralske og politiske Ruiner vil Americas Velstand og Lykke fremblomstre. Endnu er det maaskee Tid at forebygge hine rædsomme Følger, ikke ved Magt, men ved en forbedret Opdragelse og en større Aarvaagenhed over Jesuitismes, Munkeaands og Mysticismes Jndsnigelse under forskjellige Formumminger. De, hvis Kald og Pligt det er at vise denne Aarvaagenhed, burde aldrig glemme de Ulykker, hine den menneskelige Aands Svøber have stiftet – Ulykker, som Historien med blodige Træk har bevaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
J Tyrol er opdaget et Marmorbrud, hvis Marmor, efter Hofbilledhugger Kislings Dom, overgaaer det Carariske, som desuden bliver sjeldnere, og i Fremtiden vil kunne bruges til store Billedhuggerværker. Thorwaldsens Statue af Mercurius, der drager Sværdet, for at dræbe Argus, er nu færdig. Ogsaa den største Deel af de æginet. Statuer for Kronprindsen af Bayern ere fortræffeligen restaureret af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Ridder Dannecker i Stuttgard har fuldendt Modellen til en colossal Fremstilling af Christus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
J Frankrig ere allerede 39 Skoler indrettede efter den Bell-Lancasterske Methode, og lignende Jndretninger gjorte ved Regimenterne til de gemene Soldaters Underviisning af dannede Underofficierer. Hvor Trækfuglene drage hen, og hvad de foretage dem, medens de ere borte, derom ere de Naturkyndige endnu uenige, uagtet det allerede længe er afgjort, at de tilbagevendende Fugle ere de samme, som droge bort herfra. Man har paastaaet og nægtet, at de herfra bortdragende Storke paa ny bygge Rede i Spanien, Barbariet, Ægypten. Med den derværende Redebyggen, naar det er Vinter hos os, kan det have sin Rigtighed, men om der blandt dem, der bygge Rede, findes Storke, som ere dragne did fra Tydskland, er et andet Spørgsmaal, der ikke lader sig besvare uden ved særdeles Kiendetegn, der paasættes herværende Storke. Med saadanne Kiendetegn ere i Aar 20 unge Storke i Landsbyerne Rosenthal og Rixdorf. blevne forsynede. De bære Messingskildter i Form af en Ringkrave paa Brystet med Jndskriften: Berlin 18197. Disse Skildter ville let falde i Øinene, og saadanne med samme forsynede Storke skulle udsendes indtil Aaret 1825. Det vilde være at ønske, at Hamborger, engelske og franske Blade vilde samtidigen meddele Efterretning, hvad der maatte erfares angaaende disse Trækfugle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Kjøbenhavns Børs d. 24 August. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 264 - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligat. 78. Committeesedler. Norske Rigsbanksedler 18 3/4 til 19. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Ynglingen ved J. J. Rousseans Grav Arme Mand, som ukjendt hviler her, Borte fra den slette Verdens Rænker, Lad den trætte Yngling standse der, Lad hans Hjerte tolke hvad han tænker. Jngen Glæde smiler til mig ned, Fader, Moder alt forlod mig Svage, Grusomt man min Pige fra mig sled Mindet kunde de ei fra mig tage. Paa min Vandrings kummerfulde Gang Fandt jeg, dyrebare Ven, din Bolig; Lyt da til min veemodsfulde Sang, Lad mig hvile ved din Grav fortrolig! Du, som fængsle Hjertet med din Aand, Du, som bragte Taarer i vort Øie, Gav os mangen Blomst med kjærlig Haand: – Fik du Lønnen for din Flid og Møie O! du haarde, kolde Fødeland, Kan du rolig mindes svundne Dage? Hvi forskjød saa grusomt Du en Mand Som Du ingensinde faaer tilbage? Mangen Taare randt af Kinden ned, Mange Sukke ofte lød fra Læben. Fødeland, du saae ei hvad han led, følte ei hans store høie Stræben. Naar en Perle fra hans Øie gled, Saae du taus ufølsomt paa hans Smerte, Spotted bittert med hans Kjærlighed, Smilte af hans barnlig fromme Hjerte. Nu, du ikke meer paa Jorden er, Og du rolig slumrer, uden Plage; Nu, man elsker dig og har dig kiær, Ønsker dig saa ømt igjen tilbage. Vredes ei ved Sønnens simple Qvad, Ved hans mange Taarer, gode Fader! Alt for snart maa vi nu skilles ad, Sign mig derfor før jeg dig forlader. Som en Pilgrim med sin Stav i Haand, Tro jeg blive skal min tabte Pige, Naar da Gud modtage vil min Mand, Sees vi atter skal i Himmerige. I. D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ScottostieSextende Aargang. No. 69. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 August 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
En splinter nye Vise, om hvad der tildrog sig i Olymper, den 27de August 1819. Var Jens sad hist oppe i Himmelske Borg, Og røgte Tobak, hos sin Frue. Den Mars, sagde Juno, vil volde og Sorg, Du selv kan, min Glut, ham ei kue. Naar, Jra i Arm, Paa blodstænkte Karm. Bellona ham ruller, saa bler jeg saa varm. Mig synes, vor Herre forlade min Synd"Den Onde af Øine ham griner, aar Heren Discordia, maver og tynd Og Clamor i Vogn med ham triner. 9. - Han var saa rar! "Men Selskabet, har Fordærvet os Knøsen, det seer jeg, min Far Jens lægger den udrøgte Pibe af Mund, og siger: "Min Kylling! – vær roelig Din Søn. Ja, forvildet er sagtens den Hund"Dog elsker jeg Fyren utroelig. Han fejer omkring, Og han holder Ting, i Naar Jorden, imellem, maa kiøres i Ring Det skader Den et, med dens Pudslinge Smaae; "De ville jo Freden er nyde Hvo kjed er af Dyne, maa ligge paa Straae: Sligt har ikke stort at betyde; Men Sagen er den, Lar jeg det gaae hen, Saa bler der sku ikke et Mandfolk igien." Den Ting, lille Juno, Har til gjort mig ør; Thi hvordan befolkes saa Jorden. Krabaten, ifald han og skaaner dens Møer, Forvirrer jo hele min Orden. Jeg gav en Postet Jfald man, en Vei Mig viiste, som hialp mig af den HurlumbeiCupido og Hymmen saa smaaligen loe"Mor Juno, Lav Dig til at bage, Naar Fatter betroer kun den Sag til os to, Saa vinde Vi sikkert hans Kage. Vi er et Par Folk, Trøds Mars, og hans Dolk! Som Jordkloden nok kan besætte med Folk. "Top Drænge. - Og hvis J kan holde ham Stang, Maa Fyren nok drive sit Væsen: "Jeg veed det har moret mig mangen en Gang, "Naar jeg i Avisen stak Næsen. -Ja – mellem os her"Jeg Navne fandt der, Som ordentlig gjør mig den Vildbasse kjær." For nogen Tid siden jeg læste om Een; Vulkan havde smedet i Essen Et Skjold, derfor gjorde et Fienden ham Meen, Til Helten) og det var Carl Jessen. Mars Fader J man saa Paa Ryggen sin blaa, Ham bære, mens Krigsguden lærte ham slaaet, 9, meldte Cupido og Hymen paa Stand, Ham kjende Vi godt, og hans Qvinde. Vi elskede Manden, og troe os for Sand, Han fik sig en herlig Mandinde: "For Snees Aar og fem Vi viede dem, Og Kjærligheds Tempel er end deres Hjem. *) Havet var Moder til Venus, og Jupiter hendes Fader; dette ærgrede Juno, hun henvendte sig til Flora og raadspurgte hende, hvorledes hun skulde hævne sig? Denne Gudinde tilraadede hende at giengielde Ligemed Lige, og Havet blev saaledes Fader til Mars, hvis Moder June er. "Mens Dannemarks Fiender, paa skummende Strand. For Jessen i Steen maatte bide, Frue Grethe har skjænket det Sønner paa Land, "Der kunde, som Faderen stride, Og Døttre, i Tugt"Opvoxne saa smugt "Til, engang at bære, som Moderen Frugt." Naa, hører Du!" udraabte Tordneren glad, Og klapped paa Kinden sin Frue; Jeg vidste jo nok, skjønt jeg prale ei gad, At der er Forstand i min Hue. Lad Mars gaae i Fred "Min Putte! - Jeg veed, "De Drænge maae bygge, hvad Han river ned"Mercur, Hent et Blækhorn, og skriv saa i Hast"Nu skal Du strax høre Addressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
Saalænge Dan=Kongen har Skibe og Mast Skal hædres i Danmark, Carl Jessen. Fra Juno Mor skrive "Til Grethe, Hans Viv, "At Hun skal end længe forsøde hans Liv. Lad Gratier vinde af Myrther en Krands "Og Mars en af Lauren maa slætte; "Cupido og Hymen, med Venskab i Dands Paa Grethe og Carl den skal sette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
Nu subtraherer man Seddelens Numer fra Talstørrelsen. søger man Sættets Nummer, ved at see hvor mange Gange 30,000 gaaer fuldt op, i den under No. 1 tilbageblevne Rest, og til Qvotienten at lægge I. Nu subtraherer man fra Resten under No. 1 Qvotienten Gange 3) søger man Heftets Numer, ved at see hvor mange Gange 300 gaaer fuldt op i den under No. 2 tilbageblevne Rest og til Qvotienten at lægge I. Nu subtraherer man fra Resten under No. 2, Qvotienten Gange 300. 4) søger man Bladets Numer, ved at see hvor mange Gange 3 gaaer op i den under No. 3 tilbageblevne Rest og til Qvotienten at lægge 1. Saaledes er Noteringsmærket af 30000 – 31, 100, 100; thi Di 30,000 gaaer 3 op, altsaa er Seddelens Numer - 3. b) i 30000 - 329997, gaaer 30000 op O Gange, altsaa er Sættets Numer, II. c) i 29,997 gaaer 300 fuldt op 99 Gange, altsaa er heftets Numer 99 11. 1 - 100. d) i 29,997 300. 99 - 297 gaaer 3 op 99 Gange, altsaa er Bladets Numer 99 11 Samler man nu Seddelens No. 3, Sættets No. 1, Heftets No. 100 og Bladets No. 100, faaer man Mærket: 31, 100, 100 for 30,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
Ved Noteringsmaaden kan man saaledes opnaae de samme Fordele, som man intenderer ved Numereringen af Nationalbankens Sedler, de nemlig, at man veed, efter Tal, hvormange Sedler der ere udgivne af ethvert Slags, og at man med Marginerne i Hefterne kan conferere, om en Seddel er rigtig eller falsk. Tager man Hensyn paa, at Seddelens, Sættets og Hefternes Mærker ere paatrykte, saa har Notanden ikke videre at skrive end Bladets Numer. Da nu dette aldrig overstiger 100 (der har 3 Siffer), saa har han kun at skrive 3 Siffer paa hver Seddel og dens Margen for Tallet 100, samt for Tallet 10 to Siffer og en Tverstreg, hvorimod han foralle de øvrige 98 Tal kun har at skrive to Sif fer, det er: et Tal og et Komma, eller to Tal for hver Seddel og hver dens Margen. Da derimod ved Numereringen, især af 100,000 der, medgaae 6 Siffer paa hver Seddel og dens Margen, og 7 Siffer, naar Antallet er over 100,000 det indtil 10 Millioner; saa er det vel indlysende, at ved Noteringen formindskes i det allermindste Arbeidet til 1/2 Deel, og at altsaa Bankens Udgivter for Numereringen ved Noteringen kan formindskes til omtrent 1/2 Deel. Henseer man endvidere til, at der lettere kan indløbe Forvexlings= eller Skrivfeil, ved at numerere, end ved at notere til og ind i Millioner, hvilke Feil kunne indtræffe endog i 1000der, 10,000 der, 100,000 der &c. og give et betydeligt urigtigt Resultat af Seddelmassens Antal, naar Feilen ikke itide opdages, men fortsættes, saasom til Exempel, at Talstørrelsen, 1,663,471, forvexles til 1,653,471, der gjør en Forskiel af 90,000 for meget, eller at 1,763,471 feilskrives til 1,163,471, der gjør en Forskjel af 600,000 for lidt, ligesom og Collationeringen af Rækker Tal paa 6 til 7 Siffer er meget kjedsom, besværlig og trættende, ja moxen uefterrettelig: saa er det vel indlysende, at Noteringen ogsaa i begge disse Henseender er fortrinligere, end Numereringen; thi Talrækken, som ved Noteringen skrives, overstiger aldrig 100, følgelig er Collationeringen simplere, lettere og overskueligere, og en i al Fald indløben Feil kan lettere opdages og itide rettes, især naar man ved hvert 10de Blad lægger en Fold, eller slaaer en Krølle paa Bladets Over= eller Underkant. Hertil kommer et paa hvert Blad foran hver Seddel og hver dens Margen, ved Noteringen, eet og det samme Numer, nemlig Bladets Numer, 6 Gange skrevet, hvorimod ved Numereringen, paa hvert Blad maa skrives 3 Gange forskjellige Talstørrelser paa Sedlerne og de samme i Marginerne. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
Jndenlandske Efterretninger. Den af Selskabet for de skjønne Videnskaber kronede Lovtale over Daniel Rantzau, af P. Tetens, er nu udkommet. Den er 10 Ark stor, zirlig trykt, og prydet med et kobberstukket Titelblad. Hs. Exc. Hr. Geheimeconferenceraad J. v. Bülow "hvis Kierlighed til Fødelandet, hvis Høiagtelse for dets store Mænd, hvis Jver for dets Kunster og Videnskaber fremkaldte denne Lovtale", er den tilegnet af Forfatteren. Aum. vover her saa meget mindre at sige sin individnelle Dom om dette Arbeide, som et Selskab, der bestaaer af saa beføiede Dommere som det anførte, allerede har tilkiendt det Prisen. Men der er ingen Tvivl om, at denne Tale, var den end ikke kronet, baade fra Æmnets og Behandlingens Side, vilde være hver Dansk, der føler og paaskjønner en Daniel Rantzaus høje Værd, ligesom alle Yndere af det Ædle og Skjønne, særdeles velkommen. Anmeld vil ikke heller foregribe Læseren, i sin Dom, men ei kan han dølge, at Forf., selv i de ødeste Egne, har vidst at samle Blomster, hvor skjulte de end syntes at groe, og at der i hans Arbeider aander overalt den reneste Fædrenelands kjerlighed, og den varmeste Følelse for alt Helligt og Ophøiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
J Onsdags Aftes var Vauxhall paa Tracteurstedet Ratzenborg i Frederiksberg Allee. Hele Haugen var oplyst med couleurte Lamper. Strax, da man traadte derind, straalede en stor Søl i Møde, der udbredte et herligt Lys over de grønne Træer og Buske. Lige for samme var anbragt et stort Trægulv for de Dansende, og ved dette et Orchester for de Musicerende. J den ydre Ende af Haugen var ligeledes et Orchester, hvor der opførtes Harmoniemusik. J Værelserne vare tre Borde dækkede og beværtedes med Mad i Portionsviis. J et Lysthuus i Haugen kunde man faae alle Slags Forfriskninger. Det Hele var smaa fuldt indrettet. Veiret var det gunstigste, man kun kan tænke sig. Anmelderen har intet at ønske tilovers, end at næste Gang, naar Vauxhall gives her, der ved Jndgangen maatte gjøres en saadan Indretning, at de, som have billetter, kunne komme ind i Haugen, uden at trykkes eller foruleiliges af den uden for forsamlede Hob, blandt hvilken pøbelagtige Mennesker, eller, rettere sagt, Gadedrenge, saa let kunne blande sig, og, begunstigede af Nattens Mørke, saa meget friere drive deres Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
Mandagen den 30 August Kl. 7. giver Hr. Skuespiller Kruse, understøttet af det Kongel. Theaterpersonale og Capel, paa det store Kongel. Theater en Forestilling, bestaaende af: Matronen af Ephesus, en demiserieur Entree, componeret af Poulsen, med Musk af Schalt; derefter: Landsbypigen, Syngespil i 3 Acter, og endeligen en Epilog af Hr. N. T. Bruun, som fremsiges af Hr. Kruse, hos hvem Billetter faaes i store Kongensgaden No. 37, 3die Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
Skrivelse fra Holsteen af 25de August. Her i Hertugdømmene faae vi igjennem flere Blade ofte Efterretninger fra Kjøbenhavn og den omliggende Egn, nemlig fra Dyrehaugen, om hvad der er at see og ikke see, og fra Charlottenlund, til hvilke to Steder Kjøbenhavns Jndvaanere skulle begive sig i Mængde saavel kjørende og ridende som til Fods og til Søes med Dampskibet; hvilket altsammen er ret godt, kun ønske vi, at vi ikke altid maatte opvartes med Efterretninger om Ting, som ere skeete, men at vi ogsaa iforveien maatte blive underrettede om Ting, som først skulle skee og komme, da man efter dette altid kunde sælge og kjøbe og speculere rigtig, hvilket ellers i disse Tider vil være umueligt. Her troede man, at den vedvarende Hede efter Hundedagens Forløb vilde aftage; men dette er imidlertid ikke skeet; thi den trykkende Varme vedvarer endnu og har til følge, at man paa flere Steder neppe har Vand meere for Qvæget, som ofte maa drives halve og hele Mile for at faae Vand, hvorfor ogsaa meget Qvæg maa slagtes og sælges for en ringe Pris, ja man kan undertiden kjøbe en heel Oxe for et Læs Hø. J det Hele er Høsten faldet godt ud; men paa nogle Steder, som i Amtet Tøndern, Bredsted, og Flensburg har den stærke Nattefrost, samt de nedfaldne Haal og Jisklumper beskadiget Rugen meget, saa man paa nogle Steder endnu finder hele Agre, som ikke er meiede. Mange Landboere ville neppe erholde Udsæden tilbage. Ogsaa her er Pengemangel. Nogle ubetænksomme Mennesker have forsøgt selv at fabricere Penge, men de ere komne galt derfra og ere blevne arretterede. Den, der lader saadanne gale Griller fare, handler klogest, eftersom de kun føre i Ulykke. Kjøbmand Johan Andr. C. Zander af Altona er for Udbredelse af falsk Mynt og forsøgt Myntforfalskning af den holsteenske Overcriminalret tilkjendt Tugthuusstraf for Livstid, hvilken Kiendelse har faaet allerhøieste Stadfæstelse.