JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Ved Universitetet i Kiel bleve i Aaret 1813 indskrevne som Studenter til Paaske 91, til Michaelis 33, ialt 124. Deraf vare fra Hertugdommet Slesvig 40, fra Hertugdømmet Holsteen 27, fra de øvrige kongelige Provindser 3, fremmede 54, og deriblandt 27 Theologer, 63 Jurister, 25 Medicinere, 2 studerede Philosophie, 2 Kammeralvidenskaben, 2 Mathemmatik og 3 Philologie. I intet foregaaende Aar havde Antallet af de Immatrikulerede været saa stort; aldrig havde der været et sligt Misforhold imellem Antallet af Theologerne og af Juristerne; af Medicinere vare der to Gange saa mange som i Aaret 1792, hvor der havde været de fleeste. Men hvad der meest tiltrækker sig Opmærksomheden, er den Omstændighed, at der i Aaret 1813 ind skreves saa mange Udlændinger som ellers Udlændinger og Jndenlandske tilsammen. Forklaringen deraf er denne. I dette Aar søgte og fandt mange Udlændinger især Hamborgere, et Fristed i Kiel. Af Lyst til Rolighed forandrede man Firma, og mangen Søn af Merkur tog Beslutningen at knæle for Musernes Alter. Dog det var stedse kun proforma, og det er at forudsee at Handelfriheden vil tilbageføre de Fleste til deres forrige Sysler. Udlændingerne vare fra Sachsen, Pommern, Schlesien, Bremen, Westphalen, Kurland, Lüneborg, Meklenborg, Lübek, Brunsvig, Sverrig, Oldenborg, Ostfriesland, Hannover, Newpork; og fra Homborg allene 22.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Collegialtidenden leverer nu den fornyede Fundats for det Kongelige Academie for de strønne Kunster i Kiøbenhavn. Med Hensyn til dets dobbelte Ølemed, som deels skal være at danne Kunstnere i Tegning, Malerie, Billedhuggerie, Architectur, Kobberstikning, Medalleurkunsten og andre dertil nærmest grændsende Kunstgrene, deels at vaage over den gode Smag i forbemeldte Kunster, at den, rodfæstet ved Academiet, kan derfra videre udbrede sig, især til de Værksteder, hvis Arbeider kunne, ved Tegning og Kunstsmag vinde fremad til meere Fuldkommenhed, er Academiet at ansee som Kunstskole og Kunstselskab. I sidste Henseende har det tvende Klasser af Medlemmer, fordentlige og overordentlige. De ordentlige Medlemmer skulle alle være Artiller, som selv arbeide i Kunsterne, eller og Videnskabsmænd, der give Underviisning ved Academiet i de Videnskaber, som med Hensyn til Kuusterne, der læres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Til overordentlige eller Æresmedlemmer kunne ogsaa optages Elskere og Kiendere af de skiønne Kunster og andre værdige Mænd, som paa een eller anden Maade mærkeligen bidrage til disse Kunsters Fremme. Til ordentlige Medlemmer maae antages saamange som Academiet anseer duelige og vær Li dige. De kunne være indenlandske eller udenlandske. geledes kunne Æresmedlemmerne være indenlandske eller udenlandske og deres Antal ubestemt. Blandt de ordentlige Medlemmer, som ere Artister, vælges de Professorer, som forestaae Academiets Kunstskoler. I Kunsterne skulle være 7 Professorer, af hvilke 5 Historiemalere eller billedhuggere eller andre Kunstnere, som have Kunskaber og Færdigheder i at stille og tegne efter den levende Model, og 2 Architecter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Fremdeles skal Academiet have 3 Professorer i Videnskaber, nemlig: 1 i Matheematiken, 1 i Anatomien, 1 i Historie og Mytpologie. Academiets Embedsmænd ere: en Præses, som Kongen selv udnævner, næstefter, Præses en Directeur, som vælges for 3 Aar iblandt de 7 Professorer i Kunsterne, en Secretair, som vælges iblandt Academiets Medlemmer eller udenfor, en Kasserer som vælges paa 3 Aar, og en Bibliothekar. De ordentlige Møder holdes paa en bestemt Dag i hveranden Uge. De overordentlige, naar Sagerne fordre det og Directeuren dem tilsiger. Aarligen den 31 Marts, Stifterens Fødselsdag, skal Academiet holde et høitideligt offentligt Møde, i hvilket Præmiemedaillerne af Præses uddeles og en Forklaring oplæses om det vigtigste, som ved Academiet er foregaaet og virket i det forbigangne Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Den 7de Octbr. forliste Skibet de Frouw Jaapie med Mand og Muus ved den friesiske Kyst. Det var bestemt fra Amsterdam til den holsteenske Kanal og det lille Belt. I de fleste af Jyllands Kiøbstæder ere nu allerede alskens private Pengesædler i fuld Gang. Endogsaa Kromænd og Møllere paa Landet finde deres Regning derved hvorved dog Folk i daglig Handel og Vandel hielpes ud af mangen Forlegenhed indtil at saamegen offentlig Skillement kommer i Omløb at man igien kan rede for sig. Silke borg Gaard og Gods, er underhaanden solgt af Overkrigskommissair Ridder Ingerslew, til Stadshauptmand Aastrup i Randers, for 600,000 Rbdlr., halvt i Sølv og halv i Navneværdie. Den 19de Septbr. solgtes Hs. Majestæt Kong Frederik den 6tes forrige Courant=Banqve No. 71 i Strandqvarteer, til Rigsbanken, for 120,000 Rbdlr. N. V. Cours d. 28 Oct. Hamb. 2 M. 520, a vista 525. London 2 M. 20 femtolvtedeel Rbdlr. Spec. 520. Specier solgtes til 3, enfierdedeel a 31 enhalv Rbmk.; for Committesedler blev givet 65 enhalv a 66 pr. 100.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Ribe. Mandagen d. 31 October blev af de i Ribe Stift indløste Banksedler og Skatkammerbeviser, paa Slotsbakkenuden for Byen, i Overværelse af de befuldmægtigede fra det danske Cancellie og Finants=Collegium saavelsom Rigsbankens Commissarier, offentlig opbrændt og tilintetgjort den Sum 3,635,000 Rdlr. d. Cour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Næstkommende Søndag begynder Gudstienesten i Catrine Kirke Kl. 10 Slet, om Fredagen samme Tid, og Skrifter maalet Kl. 9 enhalv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Døbte i Domkirken d. 30te October: H. Th. PugaardsDatter, Kirstine, Fadderne: Jfr. Hobolt, Jfr. Hanna Hansen, Hr. P. Ramsing og Hr. Fuldmægtig Woidemann, paa Postcontoiret. (De i sidste Avis belovede Sange.) Til Kongen. Mel. Rolfs Skattekonge frig og rød. Dil Dig, du Danmark gleve Drot! I fjerne Stad, Paa Hermans Sønners Reiserslot, Du færdes glad. Men dine Mænd høitidelig Med skiønsomt Bryst, Paa Landets Fest erindre Dig, Vort Haab, vor Trøst. Gud signe Kong Frederiks Veie. Dig ønsker hele Folket Held Og Kraft af Gud; For Holstens No, for Danmarks Vel Du reiste ud, J Fyrsters Raad med andre Ord Du træder frem. Og kræver Ret for elskte Nord For Cimbrers Hjem. Gud signe Kong Frederiks Veie. O Konge, Du er kjek og buldOg redelig, J Forbund er Du tro, som Guld, Foruden Svig. Fra høie Slægt Du fik i Arv Retfærdighed, Og Lyst at fremme Landets Tarv Krig og Fred. Gud signe Kong Frederiks Veie. Thi ønske vi Dig værdig Fryd Af al din Daad, At lønnes maa Din sieldne Dyd J Fyrsters Raad, Og vi maae bille Dig igien Med fredigt Mod, Og uble Dig, som Folkets Ven Vor Fredegod. Gud signe vor Frederiks Veie, Til Dronningen. MelMit fulde Glas, og Sangens raske Toner. Lyd glade Sang til vor Marias Ære. Lyd høitidsfuld i Brødres Kor! Du tækkelig for Landets Moder være, Og tolke Glæden i vort Nord: Maria, Danmark stolte Fryd! Vi hilse Dig med Jubellyd. Du skuer blid fra Skjolds det høie Sæde Til Dit og Fredriks elskte Folk. Dit hulde Smil er dine Daners Glæde; Thi Øiet er dit Hiertes Tolk. En Engel i dit Aasyn boer, c. Et Valhal toner i dit Ord. Med Moderfryd om Landets Gavn Du freder, Du hører mild Beskednes Bøn. Din Jdræt her det hele Norden glæder, og hisset trøster Du i Løn. Den Vise lytter til Dit Raad, 1. Den Gode frydes ved din Daad : Du styrker dem, som bange Sorger bøie, Og lindrer de Fortrængtes Rød; Deterer Mermods Graad af Enkens Die, Og giver Faderløse Brød. Mi Ønskes Maal er Landets Vel, A. Og hver en ædel Borgers Held. Thi inble vi Din Fødselsdag imøde Og belligholde den med Lyst. Din Glæde skal os hvert et Tab forføde: Og styrke Haabet i vort Bryst; Thi Du er hele Landets Fryd, . J Adfærd dannis, stor i Did. Sid tryg og fro paa Fredriks Kongesæde, Og savn Ham snart og glad igien! Bliv, hvad Du er og var vort Danmarks Glæde, Os sendt til Trøst af Himmelen! Vor Sang, vort Hierte signer Dig, . Lev længe blandt os lykkeligt : Venstrædes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
De, som af mig have tillaans bekommet Danckerth over Fyrstendommene med tilhørende Atlas og Bartholins Dialoger paa Fransk, Engelsk, Tydsk og Dansk, vilde have den Godhed at tilbagelevere mig samme som snarest. Spandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
En Bogbindersvend kan strax faae Arbeide, maar han med allerførste melder sig hos C. Termansen, Bogbinder i Ribe. Forsen fordentlig og sat Pige, anviser Aviserpeditionen, strax en Tieneste hos en liden Familie her i Byen. Fin og ordinair uhegler Hør, sælges, mod contant Betalling hos Høegs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Hos Søren Haræe i Hierring kan faaes Pillestene af forskiellig Størrelse til billige Priser. Auction i Colding. Over Vertshuusholder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Fra en Jensens Concurs=Boes Gaard Nr. 94 1 Colding Laasboegade bliver foretaget 1ste Auction Fredagen den 28de Octbr. førstkommende; 2den Auction Fredagen den 4de Novbr. næstkommende; samt 3die og sidste Auctjen Fredagen den 11te f. M., hver Dag om Formiddagen Kl. 10, ved hvilken sidste Auction tillige bortsælges Boets Løsøre og Effecter. Gaarden bestaaer af 14 Fag til Gaden, 2 Etager høi, foruden Side og Baghuse, er beqvem for en Kiøbmand, Vertshuusholder og BrændeViinsbrænder, for hvem Indretningen er særdeles fordeelagtig, samt er beliggende paa den alfare Passage igjennem Byen. Colding, den 18de October 1814. Westengaard. Hvidkaal, Kaatrave, Gulerødder, Velersillerødder og Sellerie, faaes tilkjøbs hos Mad. Rahr. L. S. Tvende Qviekalve staae indtagne i Ribe Klosters Stald, hvis Eiermand efterlyses af Ussing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Hos Kiøbmand Tranverrig i Warde staaer en brun stiernet og snippet Hest med en hvid For= og en hvid Bagfod og er beslagen med 4 Skoe. Eieren kan lade den hente mod Omkostningernes Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
orsdagen den 24de Novbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretages til Opgiørelse, og Slutning Skiftet efter afgangne Etatsraadinde Fischer, föd Lorck. Skiftemödet holdes, som sædvanlig, i S. T. Frue Justitsraadinde FridichsGaard i Ribe. Vedkommende ville behagelig give Möde ovenmelte Tid og Sted. Kibe, den 28de October 1814. Steenserup. Danske, latinske og Fractur=Forskrifter af Skolelærer, Høyer i Ribe, faaes hos samme for 1 Mk. lybsk holst. Cour. et hæftet Exemplar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Formedelst anden Bestemmelse, agter Eieren af en betydelig Landeiendom at sælge samme underhaanden; Gaardens Bygninger bestaaer af en 3etage grundmuret Hovedbygning med tvende Sidefløie, hvorunder saavelsom under Bygningen selv ere hvælvede Kieldere; Værelserne ere deels malede og deels betrukne, og alle gibsede - Ladegaardens Bygninger bestaaer af 125 Fag grundmuret og alt vel vedligeholdt. Til Gaarden hører et Areal af 300 Tander Land Agerjord foruden en frugthar Eng som giver 150 ræs Høe foruden Kløveravl aarlig; hele Gaardens Høeavl bestaaer af 170 Læt, en Skovstrækning paa omtrent 300 Tønder Land, som alt er bevoxet med store og gode Ege= og Bøgetræer. En Kirke med Konge= og Kirketiende, som hæves in Natura. Et godt Aale= og Ørtesiskerie, 6 Fæsthuse, som aarlig forretter 190 Ugedage. Gaarden ligger, omgivet med frugthare og skiønne Hauger, og Skoven rundt om sig. Gaardens Marker er for det meste indhegnet, deels med Steengjærde og deels med dobbelte Grøfter med Plantning. I dette Efteraar er faaet 33 Tønder Rug og 2 Tønder Hvede. Overalt paa Gaardens Marker findes Mergel. Gaarden kan faaes med eller uden Besætning, og den største Deel af Kiøbesummen kan staae udsagt i 4 eller flere Aar. Liebhabere behager at henvende sig til Sagfører Leth. i Kolding, som anviser Eiendommen, og hos hvem det videre kan erfares og nærmere afhandles. Anna Augusta Kastrup, som under 7de Septbr. 1811 ved Øvrighedens Bevilling er separeret fra hendes Mand Andreas Hansen af Rugballe Bye, 4 Jelling, Sogn her under Amtet, i Henseende til Bord og Seng, men hvis Opholdsted nu ikke vides, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel fra dette Avertissements sidste Bekiendtgiørelse af at regne, at møde her ved Amtshuset for at afgive Erklæring over en af bemeldte hendes fraskilte Mand indgivet allerunderdanigst Ansøgning til Hs. Majestæt Kongen om deres Ægteskabs aldeles Ophævelse, samt Tilladelse fra ham at indgaae nyt og andet Ægteskab. Weile Amthuus, d. 25de October 1814. J Hr. Amtmand Ridder Selmers Fraværelse ved Sessionen, efter Constitution Seelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
Fra Da 7 9 a sin 7 Maugsten Jernved=Sogn ved Ribe, er Natten til d. 21de d. M. bortobleven en sort strideblisset Hoppe, omtrent 14 Aar gl., havde været for skoet, men manglede en halv Skoe, og havde en Hilde om Halsen samt en hvid Plet paa venstre Baglaar. Hvor som kan give Oplysning om denne Hoppe eller tilbringer Ovennævnte samme, loves en passende Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-01
At en Tabel som viser Forholdet mellem dansk eller slesv. holst. Sølvmyndt og Rigsbankpenge Sølvmyndt, fra 1000 Rdr. til 1 s.; særdeles nyttig for enhver Oppebørselsbetient, og andre der have Afgivter i Rbpenge rede Sølv, nu kan faaes her paa Adressecontoiret for 1 s. S.M., bekiendtgiøres herved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 21de October. Jgartningamt Hertuginden af Angouleme ved Clich Vaadsommerne som af Besætningen i Paris og den første Militair-Division, 25,000 Mand stærk, bleve udførte Det hele Corps var deelt i 2 Armeer, af hvilkene ene blev anført af Hertugen af Angouleme, den anden af Hertugen af Berry.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Moniteuren indeholder den i Wien udstædte Deelaration om Kongressens Udsættelse til 1ste No. 9. tilføier følgende Attringer. De i Declarationen anførte Aarsager til Kongressens Udsættelse ere Borgen for den Viisdomsaand der leder de Befuldmægtigede. Kun med rolige Lidenskaber kan den offentlige Rets beskyttende Anseelse vorde gienfødt. Saaledes vil Tidsalderens retfærdige Forventninger blive opfyldte, og de forestaaende Forhandlinger ville give et Resultat, overeensstemmende med Folkerettens Grundsætninger. Da de store Magter have forenet sig, for igjen at indføre Agtelse for Eiendom og Tronernes Sikkerhed, kan man kun vente politiske Forhandlinger, der vise denne billige Character. Frankrig, uden at være misundelig over Fordeele, som nogen Stat billigen kunde forskaffe sig, længes kun efter at faae oprettet hiin retfærdige Ligevægt. Da det besidder selv indvortes tilstrækkelige Midler til Velstand, søger det Jntet udenfor sine Grændser. Det antager igien den Rolle, der forhen erhvervede det Folkenes Agtelse, det stræber ei efter anden Ære, end den, som beroer paa Magten forenet med Maadehold og Retfærdighed, det vil igien vorde den Svages Stytte, den Undertryktes Forsvarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Sygdommen i Cadix synes ei at blive af saa ondartet Natur, som man befrygtede. Efter Lægernes Bulletin af 3die October, var i de sidste 24 Timer kun død eet Menneske i Hospitalet. Ogsaa i Gibraltar tog Dødeligheden af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Fra Spanien meldes, at Englænderne, med den spanske Regierings Minde, besætte Florida og Louisiana. General Mina og hans Cousin have fundet det tien leget flygte fra Spanien til Frankrig. Man formoat de blive reqvirerede. Der var sat en Belønster af 5000 Livres paa hver af dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
har director Carnot her anlagt Sag i Anledning af beføiede Trykning af hans Memoire. Selv er n fremstaaet som Vidne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Gens, d. 16de October. Joseph Buonaparte har pludselig forladt sit Landsted ved Praugin. Som man angiver skal en opdaget Brevvexling have givet Anledning til denne Reise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Strasburg, d. 24de October. J en Bekiendtgiørelse erklæres alle de Rygter for falske, som af Jl besindede udspredes, at Frankrig skulde afstaae endeel af sine Provindser ved Rhinen, som og at de Alliere des Tropper foretoge Bevægelser og forstærke sig paa den høire Rhinbred. Aldrig vare Omstændighederne mere beroligende, aldrig Forholdet mellem de andre Magter og Frankrig mere venskabeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Madrid, d. 29de Sept. Kongen har fordret af Paven at faae Fredsfyrsten udleveret. Paven har modsat sig denne Anmodning, og erklæret, at han blot kunde forvise denne Fyrste til Pesaro hvor han vil lade ham bevogte. Carl 4de vil nu forblive i Rom. Paven har anmodet om at give ham Mere at lev Wien, den 24de Octbr. Jdag ere begge Keiser og Kongen af Preusen reiste til Ungarn. De ventes til bage den 30te. Ratificationen af Fredstractaten mellem Rusland og Danmark skal efter Forlydende, ske strax efter Keiserens Tilbagekomst. Man siger, at Keiser Alexander vil den 15de Nov forlade Wien. Rygtet siger at Tydskland skal deles i forskiellige stor Militairdivisioner, hvoraf Kongeriget Hanover med de mindre Naboe=Stater skal udgjøre een. Ogsaa skul i de større Stater indrettes de øverste Justits Jnstanser for de tilgrændsende mindre Stater. Fire Provindser i Westphalen forestaae om kort Tid FrandrinFor at sikkre Roligheden paa det faste And, vil, hver af de høie forbundne Magter stedse hold 60,000 Mand i mobil Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Der angives forskiellige Aarsager til Congreens Opsættelse. Deels vare ei alle Befuldmægtigede mkomne, deels, som Hoftidenden selv anfører, vilde nan vinde Tid til at forberede sig endmere, hvoraf sluttes at man ved Congressen vil gaae meere deciderende end delibererende tilværk, og at man i Forveien vil vær eenig omHovedgrundsætningerne. Divanet i Constatinopel, som nu først er overbeviist om Congressens Vigtighed, har ogsaa raadet at sende en Befuldmægtiget. Nogle tale ogsaa om et nordamericansk Gesandtskab, og at de i Gent forsamlede Diplomatiker skulle drage til Wien. Med Hensyn til de geographiske Forandringer, som skulle foretages, synes Følgende at være Underhandlernes Grundsætning: Frankrig maae have færre end kraftigere Naboer. Den nuværende Eiendom, naar den ei er ganske uretmæssig, er en Helligdom, thi kun Napoleon gav og tog uden Retfærdighedsprincip. 2 der har faaet Skadeserstatning, kan ei foruden den ogsaa fordre sit forrige Gods. Men for at Hov sigten - Sikkerhed for Frankrig - kan opnaaes Ombytninger nødvendige. Disse Ombytninger og skee ved Hielp af de Provindser, som vare indlemmede i Frankrig, og som ved den forrige Secularisation nu ei have Fyrster, der kunne giøre deres gamle Fordringer, gieldende. Egentlig vil altsaa i det Hele Ingen tabe i Areal, Jndbyggere og Jndkomster. Kun de ville vinde, som kunne erholde og benytte denne Gevinst til Tydsklands Fordeel. Det forrige udstykkede Tydsklavil altsaa ligesaalidt finde Sted igien, som en Forstrelse af de tydske Lande, der efter den gamle Forfatning vare for store, og efter den nye altfor smaae, for at kunne opnaae Hovedhensigten ved Statsforandringerne. Fyrst Talleyrant skal have forsikkret, at han Jntet vil forlange for Frankrig, men tvertimod give efter saameget mueligt, og tilstaae Alt, hvad der kan stemme med den almindelige Ligevægt og med de af de Allierede selv fremsatte Principer. Mellem ham og Lord Castlereagh skulle mange gamle Misforstaaelser være jevnede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Leipzig, d. 24de October. Med Stasette er kommen hertil den Efterretning, at Sachsen er afstaaet til Preussen, og skal beholde sin hidtilhavte Forfatning, samt har faaet Garantie paa sine Statspapirer. Sachsen skal udgjøre en separat preussisk Provinds, og skal bestyres af en preussisk Prinds, der faaer Prædicat af Vicekonge. Den provisoriske Besætning af preussiske Tropper vil ufortøvet finde Sted. Allerede er Handelen og Fabrikerne tilsagt al beskyttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Archangel, d. 17de Sept. L. St. Her har været en frygtelig Orkan, som Ingen erindrer at have oplevet Mage til, hvorved stor Ødelæggelse er foraarsaget, saavel paa Huse, som paa de i Havnen værende Fartøier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Kundgiørelse fra Norges Riges Repræsentantere til deres Landsmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Norges Riges Repræsentantere samledes efter Kongelig Kundgiørelse, grundet paa den paa Moss afsluttede Convention. Af denne vidste de Hovedgienstanden for Storthingets Forhandlinger. At Landets Tilstand i det Hele var mislig, og at dets Stridskræfter, ved den sluttede Vaabenitilstand vare meget svækkede, var dem bekiendt før de droge fra deres Hiemstavn; men som Nordmænd mistvivlede -de ikke om, at dersom en hæderlig Fred ei kunde opnaaes, de jo skulde finde Midler til at hævde Landets Ære og Frihed, under den Konge, som Norges Mænd havde kaaret og tilsvoret Troskab. Kong Christian Frederiks Sygdom, der saa længe, havde ængstet det troe norske Folk, vedvarede tildeels endnu. Kongen kunde ei selv aabne Storthinget. Af den Tale, Allerhøistsamme ved Statsraadet lod oplæse i Storthinget, erfaredes foruden Rigets mislige indvortes Forfatning, den sørgelige Vished, at ingen Hielp for Norge kunde ventes fra Europas mægtige Stater, men at disse vedbleve deres Forbund, med Sverrig, og at vor elskede Konge, med den samme Kierlighed for det norske Folk, der bestemte ham til at sætte sig i Spidsen for Folket, havde bragt samme det store Offer, at forbinde sig til at nedlægge Kronen, da dette den eneste Betingelse, under hvilken der kunde opnaaes St Vaabenstilstand, som var nødvendig for Armeens og en stor Deel af Landets Frelse. Kongen udfærdigede den følgende Dag den Act, hvorvedAllerhøinsamme for sig og Afkom, medlægger Norges Krone, uden al Forbeholdenhed; - hvorefter Hs. Majestæt samme Aften afreiste. Norges Frihed, Hæder og Selvstændighed var det Maal. Storthinget havde at arbeide til. Om dette Maal kunde naaes ved fornyet Kamp; om Landets Stridskræfter og Hielpekilder vare tilstrækkelige til en maaskee langvarig Krig, med en overlegen Fiende, der allerede var i Besiddelse af betydelige Fordeele, om der var Haab nok om Kampens heldigt Udfald, for at man burde udsætte en stor Deel af Landet for Krigens Rædsler, om man, endog efter den heldigste Kamp, kunde vente fremdeles at forsvare Landets Grændser og at opnaae den for Norge saa nødvendige Fred paa Havet; eller, om Folkets Frihed og Selvstændighed kunde betrygges ved en hæderlig Forening med Sverrig, under Haandhævelse af Norges Grundlov; - disse vare de vigtige Spørgsmaal, som Storthinget skulde afgiøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Storthinget gjorde sig strax til Pligt, at indhente nærmere Oplysninger og Rigets Tilstand, saavel i Henseende til Krigsvæsener og Provianteringen, som Pengevæsenes. Commissarier fra Hs. Kongelige Svenske Majestæt fremlagde Forslag til de Forandringer i Grundloven, som de ansaae nødvendige for en Forening med Sverrig. At disse Forslag ville blive modificerede og bestemte saaledes, at Norges Frihed og Ære kan bestaae med Foreningen, derfor borger Conventionen paa Moss. Tiden da en Beslutning maatte tages var forhaanden. Efter det modneste Overlæg. - besiælet af lige Jver for Norges Ære, som for dets Fred, - med Hensyn til den Stemning, som Norges Repræsentantere, hver i sin Egn, kiendte som den herskende. - og ikke uopmærksomt paa de politiske og occonomiske Fordeele, som en Forbindelse med Sverrig kan forskaffe Norge, - har Storthinger igaar taget følgende Beslutning: Norge skal, som et selvstændigt Rige, forenes med SverPrig under een Konge, men under Overholdelse af dets Grund Plov, med de til Rigets Held og i Anledning af dets Forre ning med Sverrig nødvendige Forandringer. Disse ForanPdringer i den af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, ved ConLventionen paa Moss, af 14de August d. A. erkiendte Constitution, skulle det hastigste mueligt blive overveiede og besluttede af Storthinger, og saa snart som dette er skeet vil Storthinget høitideligen udvælge og erkiende Sverrigs"Konge, Hs. Majestæt Kong Carl den 13de, som Norges constitutionelle Konge."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-11-04
Ved Overveielsen af disse Forandringer i Grundloven skal Omhu for Folkets Frihed og Statens Tryghed lede Storthingets Arbeide. Landsmænd, Norges Repræsentantere, som Eders Tillid hædrede med det høie Kald de have, ere forvissede om, at Eders Bifuld vil lønne deres Bestræbelser. - at J med den Sindighed, der er Nordmænd egen, ville modtage deres Beslutninger, - og at J med dem dele det Haab, at en hæderlig Forening med Aaboriget skal vorde til Held for det stedse frie og selvstændige gamle Norge.