JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Eftersom Enken efter afdøde Godseier Nicolai Lorenzen paa Refsøe Maren Georgia Lorenzen fød Koch med hendes Lavværge er indkommen med Begjæring om et offentlig Proclam, saa indkaldes, ved at bevilge dette, herved paa Rettens Vegne Alle og Enhver, (med Undtagelse af protocollerede Greditorer) som formener at have nogen lovlig Tiltale til afdøde Godseier Nicolai Lorenzen fra Refsøe, at anmelde saadant paa lovbefalet Maade inden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse at regne, i Actuariatet for Gramm Herred, paa Lindenthal ved Haderslev ved Straf af evig Stiltienhed og deres Rets Fortabelse. Haderslev i Gramm Herredsfogderie, den 22de Juni 1841. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Fra i Dag af har jeg i min Gaard paa det store Torv, i Boutiqven ved Siden af Hr. Kbm. Røse, aabnet et Udsalg af Kobberstykker og Litographier, Landkort, Brodeermønstre, Skrive- og Tegnematerialier, Patent-Staalpenne, mathematiske Bestik, &c. &c. Tillige haves et betydeligt Sortiment af Briller, Alt til særdeles billige Priser. Udsalget er aabent hver Sognedags Formiddag fra Kl. 9-1 og Efterm. fra Kl. 3 til 7. Anton St. Pietro. Engelsk Porter. faaes billig hos A. C. Samson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Frictions=Svovlstikker, til den billige Priis 3 Rbsk. pr. Kasse, faaes hos A. C. Samson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Friske Appelsiner, samt Brystsukker og brændte Caffebønner, faaes hos A. C. Samson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Fortrinlig god Kjøbenhavnsk Blanksværte faaes hos L. C. Samson. Brod-Aug. god og sund, faaes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Gode nye Sengefær og Duun er igjen arriveret, og faaes meget billig hos Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Grønne Erter, saavel i Hundrede som Skjeppeviis, Salat=Agurker, Gullerødder, m. m., samt et betydeligt Udvalg af Blomster, faaes billigt hos F. J. Chr. Jensen, Handelsgartner. R. M. Fredrichsen, i Kolding. som nylig er retourneret fra Hamborg, anbefaler sig med et velassorteret Lager af alle til Manufactur-ModeGalauterie-Handelen henhørende Artikler, men i SærdeTrykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. leshed med et smukt Udvalg af de moderneste Sirtzer, Mouslin de laine, glatte & figurerede Thibet, Alpacas, Damask, Moren, Tartan, glatte & signerede Silketøier, Gardintøier, Fryndser og Agramaner, glatte & figurerede Bobbinetter, Franske-, Viener-, Tartans-, Kabyle & Atlaskes Shavler i nyeste Smag, Silke, halvsilke & Mouslin de laine Tørklæder, Sherting, Cambrigs, Jaconet, Moll, Nansok, blaat & guult Nanquin, Bommesie, Flonell, Damaskes & Dreils Bordduge med Servietter, HaandklædeDreil, Bolster & Olmerdug, Sommer-Beenklædetøier, glatte & figurerede Mode-Baand, m. m. m., som alt formedelst billig Indkjøb, udsælges til nedsatte Priser. For de Ærede, der hidtil have forundt mig deres Søgning, saavelsom for de, der i Fremtiden godhedsfuld ville forunde mig samme, har jeg den Ære at bekjendtgjøre, at jeg fra 1ste Julii næstk. har høist betydeligt nedsat Priserne paa det Garn og Tøi m. m., som farves mit Farverie, med Forsikkring om, at det stedse, som hidindtil, skal være mig en særdeles kjær Pligt at levere ægte og gode Couleurer til de muligst billigste Priser. Horsens, den 27de Juni 1841. M. G. Nitscheke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
At vi Undertegnede fra Dato af modtager Tøi til Farvning af alt Slags Ulden og Linned, samt Trykning, Overskjærelse og Presning, og haabe vi, at tilfredsstille alle de, som vil forunder os deres Søgning, med at levere gode og ægte Couleurer, samt til muligst billigste Priser. Skanderborg, den 1ste Juli 1841. S. R. Gall a Schiødt, Kongl. priviligeret Farve og Trykkerie. Jnformation paa Violin. gives af en duelig Musicus for særdeles billig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Tillige kan faaes af de nyeste Straussiske og Lumbyske Dandse saavel een som fleerstemmig; Nodeafskrivning modtages ligeledes. Jligemaade modtages pr. Commission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
alle Slags blæsende samt Stryg-Jnstrumenter for billig Priis. Man behager desangaaende godhedsfuld at henvende sig paa Skolegade M. 16, hvor nærmere Aftale kan skee. Underhaanden er at erholde tilkjøbs et venligt Sted med smukke og solide Bygninger. Det staaer for Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 3 Alb., og Skovskyld 2 Alb., har Tørvejord i Overflødighed. Der kan holdes 4 Køer og nogle Faar. Konge-, Kirke- og Korntiende ere indkjøbte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Stedet som ligger i den yndige Egn imellem Veile og Horsens, har 3 Haver, og Skoven støder lige til Stedet. Liebhaverne ville behage at henvende sig til Forvalter Petersen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Det for sin yndige Beliggenhed bekjendte Sted Fruenshauge i Ørritslev Sogn, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Bygningerne ere gode og Stuehuset er indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Arealet, hvoraf ingen Skatter eller Afgifter svares, udgjør omtrent 50 Td. Sædeland, leermuldede Jorder. Skov haves til Fornødenhed, og Mergel findes beqvemt og i Overflødighed. Qvægbesætningen har været 2 Heste, 8 Fækreature og 10 Faar. Stedet kan strax tiltrædes, og Pengevilkaarene blive billige. Lysthavende, ville om Handelen henvende dem til Rasmus Andersen, i Ulstrup, Hylke Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Flensborg-Husumske Jernbane. Hos Undertegnede er henlagt til behagelig Gjennemsyn Jndbydelse og Prospectus til Anlægget af ovennævnte Jernbane, og modtages Actie-Tegning samt den statutmæssige Indbetaling af 5 pC. af Actie=Beløbet, der skulle udstædes paa 200 2. Kolding, den 27de Juni 1841. J. S. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-02
Fra Undertegnede er Natten imellem den 21de og 22de dennes bortstiaalet en sort Hest af middel Størrelse, 13 a 14 Aar gl. Den høire Bagfod er hvid, ligeledes findes paa venstre Side 1, paa Saddelstedet 2 hvide Pletter, og noget bagved sidstnævnte en Knude, hvilke alle ere foraarsagede af Sadlens Tryk. Til Enhver, som kan give nogen Oplysning om bemeldte Hest, udlover Eieren en passende Belønning. Alminde ved Kolding, den 26de Juni 1841. Knud Sørensen, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
No 112. den 3de Juli. Løverdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhans Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Blandinger. Et af de vanskeligste Problemer er endelig bleven løst, og det et, der af alle i de senere Tider gjorte Opdagelser vel kan regnes til dem, hvorved Verden meest maa forbauses, nemlig det Problem fuldkommen paaklædt at gaae paa Vandet i opret Stilling og dette tilsyneladende med ligesaa stor Lethed som om man gik paa Landjorden. Tusinder af Tilskuere have sidstl. 14de Juni seet, at en Mand i opret Stilling, i elegant Sommerklædning, med en Cigar i Munden, i Haanden en lang Stav, der lignede en Aare, og paa hver Fod en lille smal Baad af 6 a 7 (svenske) Alens Længde og omtrent 4 Tommers Bredde spadserede paa Malarsøen, der, hvor der var heftig Strømning, falder ud i den af Havet dannede Stockholmerhavn. De smaae Baade, der bare den Forvovnes Fødder, ligne de i de nordlige Polarkredse af Jndbyggerne afbenyttede Skier. Laplændernes Reiser paa disse Skier ere naturligviis her almindeligt bekjendte, og denne Maade at komme frem paa benyttes ofte af Ungdommen i Omegnen af Stockholm, saavelsom de i Norden staaende Troppeafdelinger. Denne Maade, at kunne skride hen af et bedragerisk Element, har sandsynligviis ført paa den Jdee, ogsaa paa aabent Vande at forsøge noget Lignende, og det dristige Foretagende er fuldkommen lykkedes for den Forvovne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Opfinderen af denne Slags Vandpromenader er den allerede længe ved mange Slags sindrige Opfindelser bekjendte Lieutenant Høkenberg. Ham tilhører dog kun Æren for Opfindelsen. Sammes Udførelse skyldes den ved den stockh. Svømmeanstalt fungerende Lærer Gjørke, der dog strax ved det første Forsøg erholdt en Rival i en Officeer ved Navn Benzelstjerne. Synet af disse paa Vandet Spadserende har virkelig, saa snart man staaer i nogen Afstand og ikke kan see Vandskierne, noget i høi Grad Overraskende. Opfinderen har ansøgt Regjeringen om et Patent paa Opfindelsen. At Lieutn. Hökenberg - skrives endv. fra Stockholm – til Alles Forbauselse har i flere Aftener vandret ude paa Mælarsøen, synes utroligt, men er dog sandt. Opfindelsen er endnu i sin Barndom, men ikke det mindste farlig, naar man kun holder Ballancen. J flere tusinde Menneskers Paasyn gjorde Hr. Gjørke forleden Aften med Pilens Hurtighed en lang Vandring ned af Strømmen, frem og tilbage i alle Vendinger. Lieutn. Benzelstjerna gik i en anden Retning op imod Strømmen, efterladende de medfølgende Baade langt bagefter sig. Det var et høist eiendommeligt Syn, da Skiløberne befandt sig i saastor Afstand fra Tilskuerne, at man ikke kunde see Skierne, kun alene den hvidklædte Person, svævende op og ned paa Vandfladen som et phantasmagorisk Skyggebillede. Havde en saadan Skiløber viist sig for hundrede Aar siden, vilde han som Søtrold eller Nøkke bleven hilset med nogle Musketkugler. Men nægtes kan det ikke, at en Spadseretour paa den rene klare Vandflade maa være en ligesaa romantisk som sjelden Motion. Kongensgade og Concordiepladsen i Paris vare forleden Skuepladsen for høist sørgelige Begivenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
En Hund af uhyre Størrelse gjennemløb de elysæiske Marker, idet den beed alle andre Hunde, som befandt sig paa dens Vei. Da den naaede Concordiepladsen, anfaldt den alle Personer, som den traf paa, og beed Syv til Otte paa en meer eller mindre strækkelig Maade. Det af Vandskræk anfaldte Dyr lod det ikke beroe herved. J Saint Honoregaden holdt en forspændt Hyrekareth; pludseligt sprang den op i Hovedet paa den ene af Hestene, og hang sig fast i dens Mulle. Hestene galopperede afsted i fuld Fiirspring, uden at det var Kudsken muligt, at beherske dem. Det rasende Dyr vedblev at bide sig fast i den ene Hests Mule, og slap ikke sit Bytte for en Forbigaaende gjennemborede det med en Dolk. Et Barn var kommet under Hestene og blev søndertraadt. De bidte Personer bleve bragte i et Hospital, Hesten blev strax dræbt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
For kort siden fuldbyrdedes i Paris en Vielse, som havde hidlokket en Vrimmel af Tilskuere. Hr. M., en af de rigeste Metalhandlere i Paris, havde, for omtrent 28 Aar siden, forladt den Landsby, hvorhan var født, for i Paris at forsøge sin Lykke som Kjedelflikker. Nu er han Eier af 400,000 Fres. aarlig Rente og gjorde for nogle Dage siden, sin eneste Søns Bryllup med Frøken Sophie S. Jfølge den forhenværende Kjedelstikkers Ønske skulde nu alle hans Paarørende i den ovenberørte Landsby bivaane Ceremonien. Men næsten den hele By var i Familie med ham, og saa saae man da hele Landsbyen vandre ud, for at begive sig til Bryllupsfesten i Paris, og Landsbymusikanten, der ligeledes var af Familien, spillede op til Brylluppet paa sin Sækkepibe. Jntet kunde være moersommere, end at see de fine Pariserdamer i deres udsøgte Toilette ved Siden af disse Landsbyfolk. I Nærheden af St. Amand befinder sig et mærkværdigt Naturspil. Det er en Dreng, halvtiende Aar gammel, ikke større end Børn paa hans Alder pleie at være, men forsynet med saa mægtige Knebels- og Bakkenbarter, at en Grenadeer kunde misunde ham dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Hertuginden af Richmond, hvis Søn var ombord paa det forulykkede Dampskib Præsidenten, har mistet Forstanden af Sorg over hans Død. Hendes Vanvid yttrer sig paa den Maade, at hun Nætter og Dage ligger i sit Vindue, og stirrer ud i det Fjerne efter sit Barn, som hun aldrig faaer at see meere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Ved en Theaterforestilling i London, hvorved Carter's vilde Dyr medvirkede, gik forleden en ung Skuespillerinde, Mis Henrick, i Mellemakten forbi Tigerens Buur. J dette Øieblik aabnedes en lille Dør, hvorigjennem Dyret fik sin Føde. Tigeren rakte Kloen ud, greb den Ulykkelige i Kjolen, og trak hende hen til Buret, idet den tillige bibragte hende et dybt Saar i Beenet. Paa hendes Raab om Hjelp tilte Hr. Carter hid, og ved Synet af ham slap Tigeren strax sit Bytte, men Mis Henrick bragtes, i den ynteligste Tilstand, paa Hospitalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
To Herrer forlode Brüssel forleden Fredag Klokken tre om Eftermiddagen, og kom til Liverpool Løverdageftermiddag Kl. 6 3/4. De havde altsaa i 27 3/4 Time, tilbagelagt en Vei af over 430 engelske Mile, naturligviis paa Jernbaner og Dampskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
En ung Bonde i Bourging, der forleden havde spiist Kirsebær af et Træ, som Ormene næsten havde afbladet, fik Halsbetændelse og døde efter en halv Times Forløb. Ormene efterlade paa Kirsebærrene en neppe synlig, men yderst giftig Substants. Man burde derfor aldrig spise Kirsebær, uden at skylle dem først.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Den berømte Claveervirtuos List blev forleden i London, ved at kjøre paa en anden Vogn, kastet udaf sin Cabriolet og hjembaaren i bevidstløs Tilstand. Vel er hans Liv uden Fare, men i lang Tid vil han ikke kunne ove sin Kunst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
En ung Mand ved Navn Brown blev forleden i Dublin dømt til at give en Pige paa sexten Aar, som han havde forført, men ikke vilde ægte, en Skadeserstatning af 8000 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Frankfurter-Avisen meddeler Følgende af en Privatskrivelse fra Batavia den 1ste September 1840. Jgaar døbtes her to Batailloner Afrikanere. De opstilledes langs med Strandbredden i to Geledder, hvorpaa et halvt Dusin store Brandsprøiter sattes i Bevægelse, og nu blev der bombarderet løs fra alle Sider, saa man skulde troet, man vilde drukne de stakkels Mennesker. Derefter droge de under Raabet: Slamat lama Hollanda (længe leve Holland!) indi deres Kasserner, hvor de fik Skoe; thi ingen Jnd født, som ikke er døbt, maa bære Skoe, undtagen mod en vis aarlig Afgivt."J Rom har det vakt megen Forbauselse, at man i Spanien tør saaledes haane Paven. Man kan derfor ikke fortænke den hellige Stol i, at den belaver sig paa at tugte Spanierne (man siger, at Paven vil lyse hele Spanien i Ban). Hs. Hellighed mister nemlig ved Spaniernes Forhold maanedlig 20 til 30,000 Scudi for Dispensationer, Aflad, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Dronningen af Grækenland besøger i denne Tid sin Fødestad München. J hendes Suite tildrager sig især Hofdamen Frøken Bozzaris (Datter af Missolunghihelten) den alm. Opmærksomhed, deels formedelst hendes ægtgræske Ansigtsform, og deels ved hendes skjønne Nationaldragt og hendes smukke nedhængende Haar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
J Preussen bliver i Kirkebønnen, efter den kgl. Familie og Landets Øvrighed, ogsaa bedet for Hæren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
En Feldtpræst var forleden Søndag ved Gudstjenesten i Potsdam, hvorved Kongen selv var tilstede, saa uheldig at forglemme Hæren, og da han siden blev gjort opmærksom derpaa, skrev han i sin Betuttelse et meget ydmygeligt Brev til Kongen, for at bede ham om Tilgivelse. Monarken svarede strax derpaa i en egenhændig Cabinetsskrivelse af omtrent følgende Jndhold: "Hukommelses-Feil veie kun lidet paa Retfærdighedens Vægtskaal, og tilgives let. Berolige Dem altsaa Jeg haaber desuden, at Vorherre derfor alligevel ikke vil forglemme min udeladte (ausgelassene) Armee." – J "ausgelassene, der ogsaa betyder vilde og overgivne, ligger saaledes et Ordspil, der ikke lader sig oversætte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Paa Jordarbeidet til den hamborg-bergedorfer Jernbane arbeides der nu uafbrudt baade Nat og Dag ved "Deichthor i Hamborg. 8 til 10 store brændende Beegpander udbrede om Natten Dagens Klarhed for de flere Hundrede travle Arbeidere. Kl. 9. frokosterer Natte-Afløsningen; Kl. 12 om Natten spiser den sin Middagsmad og Kl. 3 Vesperkost; hvorpaa den uafbrudt arbeider fort, indtil Dag-Afløsningen kommer. Mange hundrede Mennesker af alle Stænder indfinde sig her hver Aften ved den gjennemstukne Vold, som Tilskuere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Fra Strelitz skrives: Endnu bestandigt underholder man sig om de glimrende Festligheder der fandt Sted her i Formælingstiden. Om Caroussellet hedder det bl. andet: Gandske efter Middelalderens Skik havde man omgivet Kamppladsen med Skranker ba Balkoner, fra hvilke der, i Tilskuernes brogede Dragter, viste sig Danmark, Mecklenborgs og Preussens forenede Farver. Toget blev anført af begge Strelitzer-Prindser, der fulgtes af 24 Riddere, hver med to Vaabendragere. Ridderne bare Hjelm, Skjold, Sværd og Pantserskjorter, og derover kostbare Vaabenkjorter. Vaabendragerne vare sværtbevæbnede. To Afsendinge, fra dansk Side. Overhofmarschal v. Kamptz, og fra preussisk: Grev Schwerin-Wolfsburg, befandt sig indenfor Skrankerne. De derpaa følgende Qvadriller og Caroussellet, der bestod i at aftage Ringe, stikke til Tyrkehoveder, kaste med Piil og Landse, bleve paa de skjønneste Heste, ved hvis Opdræt Mecklenborg er verdensberømt, udførte med en saa overordentlig Sikkerhed, at alle Concurrenterne bleve deelagtige i de Priser, som den ophøiede Tourneerdame uddeelte. Det Hele afgav et overmaade smukt Skue: de med Bannere og Faner zirede Tribuner, paa hvilke de mange fyrstelige Personer befandt sig, og som vare fyldte med Damer i gammeldags Dragter og Cavallierer i rige Uniformer, de med kostbare Dækkener smykkede Heste, deres Rytteres blinkende Vaaben, Massen af det omgivende Folk, Alt var fuldt af Liv. Vor By var opfyldt med Fremmede. Enhver vilde endnu engang see vort elstede storhertugelige Huses elskede Datter før Afskeden, endnu engang lægge sin Kjærlighed til hende og Hengivenhed for hende for Dagen. Nu er Byen øde og stille, Skilsmissens Smerte føles dybt i ethvert Huus, saavelsom paa Slottet; men der som her opstige Bønner om Lykke og Velsignelse for det høie Par, der selv var dybtbevæget da det forlod os. Ved det mecklenborgske Hof har der fra Arilds Tid hersket den Skik, at naar en Prindsesse der blev formælet, blev hendes Strømpebaand paa Formælingsdagen tildeelt den Tappreste ved Hoffet. Denne Skik er senere bleven forandret, og ved vor Kronprindsesses, Formæling blev et Baand, hvori hendes Navn var broderet, tildeelt alle Cavallererne ved Hoffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Provindsialberetninger. Horsens. Vort nylig oprettede Skyttelaug har holdt sin første Fugleskydning. J Mandags Morges Kl. 7 forsamlede Skyttelauget sig paa Byens Raadhuussal, hvorfra det i Procession marscherede, med et Musikchor i Spidsen, ud til den nye Skydebane i Pappegøietoften, hvor det modtoges med Kanonskud. Fugleskydningen varede i to Dage, og Resultatet var saaledes: Kongegevinsten (en Sølv Theepotte) tilfaldt Hr. Uhrmager Levy ved Hr. Pr. Lieutn. v. Bruuns Skud. Første Gevinst (6 Sølv Spiseskeer) Hr. Garvermester Møller junior ved eget Skud. Anden Gevinst (2 Sølv Saltkar) Hr. Pr. Lieutn. v. Destinon ved Hr. Skpr. Jørgensens Skud. Tredie Gevinst (en Sølv Fiskeskee) Hr. Kbm. N. Sørensen ved Hr. Kbm. v. Essens Skud. Fjerde Gevinst (en Ragoutskee) Hr. Snedkerm. Bumann, ved eget Skud. Femte Gevinst (en Sukkerskee og Theeste) Hr. Muurmester Fussing ved eget Skud. Hr. Uhrmager Levy blev altsaa Selskabets Fuglekonge, og overleveret Kongepladen (en smukt forarbeidet Sølvplade med Attributer) hængende i en Sølv kjæde, hvorpaa lød et Hurra for Fuglekongen. Om Aftenen marscherede Skyttelauget atter ind til Byen i Procession til Raadhuset, hvor der var arrangeret Spiisning for det meget talrige Selskab. Herved udbragtes Skaaler for Fuglekongen ov. (Uddr. af Hs. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Viborg. Snapstingsmarkedet, der endnu for 20 a 25 Aar siden blev saaledes freqventeret af Besøgende, at man formedelst Trængsel havde Møie ved at passere flere af Byens Gader, er nu gandske nedsjunket til et Jntet. Medens man i tidligere Tider var vant til at see en Mængde Boutiker placerede paa Byens Torve, saae man iaar, hvad vist ikke nogen nulevende Viborgenser har været Øievidne til, kun en eneste, siger og skriver en Boutik paa det store Torv. Denne Boutiks Eier var en gammel Bekjendt, nemlig: Konen fra Christiansfeldt med Sukkergodt, hun vilde altsaa endnu et Aar forsøde os Tanken om vort forsvundne Marked. Endvidere vare 3 Manufactur handlere ankomne hertil. (Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Aalborg, den 29de Junii. Hs. M. Dronningens Fødselsdag feiredes her ved Militairmusik om Morgenen, gjennem Byens Gader, om Middagen var Militairparade; om Efterm. musicerede Regimentsmusiken i "Caroline lund, og om Aftenen var Souper i EnighedslundJ Lunden musiceredes til Kl. 12 om Natten, og en glad Stemning besjællede den talrige Folkemængde. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Viborg, den 29de Junii. J Anledn. af Hs. Ma Dronningens høie Fødselsdag paraderede Byens Borger corps igaar paa Torvet, hvor Stadshauptmanden udbragte et Længe leve!" for Hs. Majestæt, der besvaredes af de tilstedeværende Embedsmænd og Borgere med et tredobbelt Hurra. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Horsens, den 29de Junii. Vor Dronnings høie Fødselsdag feiredes her i Gaar ved Parade af de Militaire og Borgervæbningen. Hs. Excell. Generallieutn. v. Flindt udbragte Ønsker for D. M. Kongen og Dronningen, samt for de Nyformællede, hvorefter Hurraraab udbragtes af den forsamlede Folkemængde. Om Aftenen var Souper, og Borgervæbn. Musik lod igjennem Gaderne. (Hs. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Randers, den 29de Junii. Hs. M. vor elskede Dronnings Fødselsdag feiredes her i Gaar ved Militair parade, Concert, Souper og Bal. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Judsendt. Til S. Møder en skyfuld Dag Dig paa Livets Sti Tænk, i Aften er hele Dagen forbi. Og selv om Livet er skyfuldt, Du tænke maa: Det er kun en længere Dag, den vil vel ogsaa aae. Meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
J dette Blads a 99 har en Jndsender, der underskriver sig Fæstebonde paa Sorø Academiens nordre Godsdistrict, jamret sig over Bøndernes Kaar paa Academiets Godser. Som Ret bør være Ret, saa bør dog ogsaa kun Sandhed passere for Sandhed. Jndsenderen heraf har vel hørt det foruroligede Bondestanden, at en Fæstegaard i Munkebjergbye, som nylig var ledig, gik ud fra Familien, blev stillet til Auction og bortarvefæstet for 3000 2 eller saa omtrent. Det heed sig, at herefter kunde hver Mand befrygte, at hans Børn saaledes ville blive forskudte fra deres Fædrenegaard; men den rette Sammenhæng var dog, at den sidste Fæsters Søn, som angives forurettet, end ikke var mindreaarig; men ganske umyndig, ikkun 17 Aar gammel, altsaa end ikke istand til lovlig at kunne fæste Gaarden. Nu lod Academiet Gaarden stille til Auction; her bødes 1400 i Jndfæstning; mere end det dobbelte eller 3110 2 for Arvefæst; Academiet antog det sidste, anderledes kunde Bestyrelsen dog neppe have forsvaret at handle. Man siger til saadanne Priser kan ingen fattig Karl komme i Gaard; men hvor kan uformuende Folk uomstunder komme i Næringsvei ved Landbruget? Hvad mon man vilde have sagt, om Gaarden underhaanden var bleven bortfæstet for den Jndfæstning, her sædvanlig tages, 2 a 300 27, En kunde jo dog kun have faaet den; og hvem det var bleven, vilde de andre Lysthavende dog med Føie kunde have besværet sig over, at de ikke var blevne givne Leiligheden, som de ved Auctionen fik, til at concurere om den; men nu gaves just alle Lysthavende Leilighed til at erhverve sig Gaarden; og at den dreves saa høit op, vidner dog afgjørende om, at Afgivterne erkjendes for at være billige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-03
Der siges ikke destomindre, at der paa Academiets Godser ere skuffelige Bønderlodder som ere paalagte en Afgivt af 42 Td. Sæd. Dette maa dog nok være en Feiltagelse, med mindre der skulde være Tiender indbefattede i Afgivten; thi jeg har aldrig hørt saadant. Skulde det være Tilfældet, er det ventelig ved enkelte Gaarde, som til et ringe Hartkorn har et meget stort Jordtillæg. Saavidt min Erfaring strækker sig faae Bøndernes Børn paa Academiets Godser altid Forældrenes Gaard, naar de ikke ere ganske uskikkede til at modtage den; i Jndfæstningen har jeg heller ikke mærket til nogen Forhøielse. Selv efterat det har viist sig, at der i Jndfæstning af foromhandlede Gaard kunde faaes 1400 28, er af flere endog bedre Gaarde, som ere gaaede fra Forældre til Børn, ikkun taget i Jndfæstning, hvad der dog, naar man vil være upartisk, maa erkjendes for at være meget billigt, 2 høist 300 28.