Københavns Adresseavis, 1765-02-27
Anmærkninger. J afvigte Aar 1764, den 18 Julii udkom et Academisk Programma fra Rect Univ d. T. Hr. Justitz Raad Bernhard Mollmann, som Æreminde over afgangne Høyædle og Høiærværdige Hr. Peder Hysom, fordum Biskop over Aarhuus Stift, af hvis Jndhold vi ville meddele noget, som kand tilføyes den korte Efterretning vi i No. 97 for 1763. har givet om ham iblandt de Aarhusiske Biskopper: Kirken bedrøves altid over gode Præsters Død; men den taben endda mere ved gudfrygtige, vise aarvaagne og lærde Bispers. Jblandt deres Tal var den afgangne Høiærværdige Peder Hygom, der overalt gav det beste Exempel som Bisp, Theologus, Borger, Søn, Ægtemand, Fader, og Huus Fader. Hans Jhukommelse fortiener et Mindemærke; Hans Navn bør kiendes af Efterkommerne, og hans Dyd lever efter hans Død. Han saae først Verdens Lys den 22 November 1692, i Hy gon i Riber=Stift. Hans Fader var Hr. Jacob Pedersen Hygom, og hans Farfader Hr. Peder Jacobsen, som mueligt først brugte det Tilnavn Hygom. Hans Moder var Catharina Jens Datter Buch. J hans Faders og Farfaders Historie findes mange besynderlige Vidnesbyrd paa en Guddommelig Velsignelse. Hans Farfader blev Præst til Hygom Menighed Anno 1655, og findes iblandt de Danske Jubel=Lærere, som ere udgivne af Hr. Gerhard Treschow. Da han havde været 27 Aar Præst fik han sin Søn Jacob til Adjunctus og Successer, som hialp Faderen i 26 Aar at bære Embeds=Byrden. Hans Fader Hr. Jacob Pedersen Hygom blev fød den 7 November 1657, og levede saa nær i et heelt Seculo indtil 1755, da han mæt af Dage hensov i Herren, og blev begraven i Hygoms Kirke den 19 Januarii som var just paa den samme Dag, da hans Fader var ordineret til sit Præstelige Embede sammesteds for 100 Aar tilforn, endskiøndt der staaer den 9 Januarii i Hr. Treschows Jubel=Lærere. Den afgangne Høy ærværdige Hr. Biskop erfarede som Barn Guds besynderlige Frelse i en stor Fare, da han løb sin Fader i Møde, som reed paa en vælig og gal Hest, og faldt under Hesten, saa det saae ikke anderledes ud, end at Hesten skulde træ det hans Hierne ud, eller hans Lemmer i Stykker; men ved Guds Forsyn slap han dog gandske uskadt derfra. Han blev først sadt til Studeringer hos den berømmelige Velærværdige Hr. Peder Woldike i Sommersted, hvorhan under den store og flittige Lærer gjorde saadan Fremgang, at han 1710. i hans 18de Aar kom til Academiet. Aaret efter tog han Exammen Philosophicum med beste Character, samt strax derpaa Baccalaurei Graden. Ad 1714. tog han Attestatz og prædikede for Dimis, med beste Character for begge Deele. Derpaa reyste han ud til Academiet i Kiel, hvor han i et Aars Tid fortsatte sine Studeringer under Albert zum Felde i den Moralske Theologie, og under Paul Frid. Opitz i den Hebraiske Philologie. J hans 26de Aar blev han Medtiener i Ordet hos Hr. Christian Larsen Wellejus, Sogne=Præsttil Lintrup og Hierting, og da han havde været Capellan i 12 Aar sammesteds, succederede han Hr. Wellejus som Sogne=Præst. Da han havde været Sogne Præst der i 2 Aar, blev han kaldet til sin Faders Adjunctus og Successor i Hygom, samt Provst over Frøes og Carls lunds Herreder i Riber Stift. Der lærte den Høysalige Konge Christian den Siette at kiende ham; og her bliver det et rart Exempel i denne Bispes Historie, at han i en Tid af ikke fuldt halvandet Aar fire Gange blev kaldet til nye Embeder, og hverken høyere og større. Thi Anno 1736. den 5 October blev han kaldet til SognePræst til vor Frue Kirke i Aarhuus og Provst over NindHerred. Næste Aar efter den 22 November (som var hans Fødsels Dag) blev han kaldet til Sogne=Præst for Budolphi eller Dom Kirken i Aalborg og Provst. Atter 1738 den 17 Januarii, til Biskopi Christiania Stift i Norge; men da Aarhuus Bispe=Stoel i det samme blev ledig, saa blev han kaldet til Biskop over samme Stift den 14 Februarii 1738, og ordineret den 4 Mai af Biskop Peder Hersleb. Han var den Gang endda ikke 46 Aar gammel, og forestod Aarhuus Stift som Bisp over 26ve Aar. Han var en meget nidkier Mand for Guds Ære og Sielenes Frelse, hvorover han havde sine Fiender, og Forfølgere saavel i Lintrup og Hierting som i Hygom, der endog beskyldte ham for vrang eller vildfarende Lærdom, hvilket Rygte endelig foraarsagede, at han blev examineret af Bispen i Ribe, som, efter fuldkommen indhentet Oplysning om den hele Sag, gav ham det Vidnesbyrd, at han var uskyldig i alle de mod ham giordte Beskyldninger. Jblandt hans Biskoppelige Forretninger maae i sær anmærkes, at han har indviet et Capell i Støvringgaarde Jomfrue=Kloster, ligeledes den i Horsens nye opbygte Latinske Skole. Han har ordineret 177 Præster i hans Stift; og 128, som forhen vare ordinerede, har han til Stiftets Menigheder givet saa kaldet Collatz Da han døde levede der neppe 35ve Præster, som vare i Stiftet, førend han blev Biskop. Han constituerede 50 Prøvster, indsatte 5 Rectores, 2 Con=Rectores, og viste sig ved alle saadanne offentlige Leyligheder, som en lærd, gudfrygtig og alvorlig Orator. Han giftede sig som Capellan med Hr. Christiani Welleji Datter Catharina, og levede med hende over 44ve Aar i Ægteskab, i hvilken Tid han med hende avlede 6 Børn, nemlig to Døttre Hellen og Catharina, som begge døde i deres Barndom, og 4 Sønner, hvoraf en blev dødfødt, to, nemlig Christian Wellejus og Lauriz bleve Studentere, men døde begge, den første i sit 31 Aar, den anden i sit 20de Aar. Han efterlod sig en Søn, som er Høyædle og Velbyrdige Hr. Jacob Hygom, Herre til Sneumgaard, og Kongelig Majestets Justitz Raad, som med sin Frue Ulrica Antonia Sundt og fire Børn, nemlig to Sønner, Peder og Lauritz, og to Døttre Catharina Welle ja og Friderica Catharina og den over 70ve Aar gamle Enke=Frue=Bispinde beklagede deres Tab ved den salig Biskops Død. Han, som altid forhen havde været saa aarvaagen, faldt til Slutning i en Sove Syge, hvorfra adskillige Læger, som bleve kaldede til ham, ey kunde hielpe ham. Mange af Stiftets Præster besøgte ham i hans Sygdom. Han blev sidst deelagtiggjordt i Herrens Nadvere den 21 Mai, og døde den 8 Junii om Morgenen, imellem Klokken 5 og 6. efter at han havde levet her 71. Aar og næsten 7 Maaneder. Frankerne opmuntres af andre Landes Exempler, til ligeledes at gaae Agerdyrkningen, Handelen og Manufacturerne til Haande med gode Anslag. Til den Ende har et Selskab forenet sig som i Anspach ugentlig vil udgive et Ark, under Opskrift: " Gesammelte Nachrichten von der occonomischen Gesellschaft in Francken. Jndretningen besørges af den berømte Hr. Hof=Kammer= og Landskabs Raad, J. C. Hirsch, som man iblandt andet har at takke for saa meget smukt i Myndtvæsenet.