Viborger Samler, 1844-12-02
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. For omtrent 100 Aar siden (1749), da Storbritanniens Budget saarlig omtrent udgjorde 6,500,000 Lstl., og Nationalgielden endnu ikke havde naaet Høiden af 80 Mill. Lstl., bemærkede Lord Bolingbroke i sit Skrift: "Reflectionson the present state of the nation," at disse Summer vilde forekomme de senere Generationer utrolige, og at det – saalænge indtil en betydelig Deel af denne Gield maatte være afdragen - vilde være vanskeligt fremdeles at opretholde Storbritanniens Anseelse og Magt. Men hvor høist forskjelligt fra denne Forudsigelse have Tingene formet sig, Nu udgjøre for Øieblikket Nationalgieldens Renter alene omtrent det Fiirdobbelte af hiin Tids samtlige Statsindtægter, og Storbritanniens politiske Betydenhed er større end nogensinde før. Allerede i Aaret 1761 (i Slutningen af den 7aarige Krig) var Nationalgielden voxet til henved 150 Mill. Lstl., og steg derefter i Løbet af, og efter den nordamericanske Frihedskrig til 268 Mill. Lstl. med en aarlig Rentebyrde af omtrent 9,500,000 Lstl. Aarene efter Freden til Versailles (1783) bleve benyttede til at indlede en successivstedfindende Reduction af denne uhyre Statsgield, der udskreges som den, der langt oversteg Landets Kræfter. Man skred til Reductionen; den 5te Jan. 1793 var Statsgielden reduceret til 261,735,059 Lstl. med et Rente beløb af 9,471,675 Lstl.; men nu begyndte den franske Revolutionskrig, og med den en ny Epoche i de britiske Finantsers Historie. J de paa 1793 følgende 23 Krigsaar voxte Statsgielden i en saa uhyre og rask Progression, at man neppe kan forklare sig Muligheden af saa enorme Summers Tilveiebringen i saa kort Tid. Mange Aar, ja Aarhundreder ville maaskee forløbe førend hiin Krigs Følger ville vorde glemte af det britiske Folk, og ikke med Uret har man sagt, at Napoleon endnu - skjøndt hans jordiske Levninger hvile i Jnvalide Dömen - fortsætter Krigen imod Frankerigs Erkefiende. Den 5te Jan. 1816 udgjorde Capitalen af den funderede og svævende Skyld 885, 186,323 Lstl., og den aarlige Rentebyrde beløb sig til 32,457, 141 Lstl. Altsaa var Nationalgielden siden 1749 voxet til det Tidobbelte; den var det Tredobbelte af hvad den var i Aaret 1793. Det er neppe en uinteressant Betragtning hvorledes de sidste 28 Aar ere i Storbritannien benyttede til successivt at udjevne den foregaaende 23aarige Krigsperiodes finantsielle Brøst og Ulemper. Den 5te Januar 1835 udgjorde den funderede Gield 743,675,300 Lstl., og Skatkammerbeviserne 28,521,550 Lstl., altsaa i Alt 772, 196,850 Lstl.; den 5te Jan. 1844 udgjorde den funderede Gield 772, 169,093 Lstl., og Skatkammerbeviser 18,407,300 Lstl., i Alt 790,676,393 Lstl. J Aarene fra 1816 indtil 1834 var Nationalgielden altsaa allerede over 12 pr. mindre; i de sidste 10 Aar derimod er Gielden atter forøget. Dette forklares fornemmelig af den i dette Tidsrum Plantagerierne tilstaaede Godtgjørelse for Negerslavernes Emancipation i de britiske Colonier, hvilken Godtgjørelse gjorde et overordentligt Laan nødvendigt, samt af det betydelige Deficit i flere Aars Budget – saaledes til Ex. forAaret 1839 et Deficit af 1,381,938 Lstl., for Aaret 1840 et do. af 1,750,543 Lstl., for Aaret 1841 af 2, 149,885 og for Aaret 1842 af 4,075, 121 Lstl. Af væsentlig Jnteresse for Bedømmelsen af Fordelingen af Nationalvelstanden er det at lære at kjende det Forhold hvor mange Personer (og med hvor store Summer, der deeltage i Nydelsen af Statsgieldens Rentebeløb. Porters Tabeller meddele herom den attraaede Oplysning. Stats renter hævedes den 5te Jan. 1835 af 180,582 Personer, og den 5te Jan. 1843 af 190,196 P., og af disse vare i Aaret 1835 385 Personer, og i Aaret 1843 390 Personer, der hver for sig oppebar en Sum af over 1000 Lstl. Heraf sees tillige, at i det Hele taget er Fordelingen af Rigdommen i Storbritannien forbleven temmelig stationair. Efter Finantsberetningerne for Aaret 1843 (der endte den 5te Jan. 1844), sammenlignede med lignende Beretninger for Aaret 1838, udgjorde i Aaret 1843 Jndtægterne 56,945,043 Lstl. og i Aaret 1838 51,375,520 Lstl., hvorimod Udgifterne for Finants aaret 1843 udgjøre 55,501,740 Lstl., og i Aaret 1838 51,720,748 Lstl. Men man forglemme ikke at Jndkomst skatten for 1843 figurerer med 5,387,455. Lstl., til hvilken enorme Sum endnu maa føies den ikke særskilt i Budgettet opførte Contribution fra China. - Toldindtægternes Beløb var i 1843 22,647,200 Lstl. og i Aaret 1838 22,365,340 Lstl. De 8 Handelsartikler: Sukkere, Thee, Tobak, Spirituosa, Viin, Caffe og Tømmer ydede alene 19 Mill. Lstl., eller omtrent 80 pCt. af hele Told indtægten, og det er fornemmelig Sukker og Thee, der spille den vigtigste Rolle i hele det britiske Finantssystem, Toldafgifterne af disse tvende Artikler udgjorde i Aaret 18439,496,231 Lstl., altsaa næsten ligesaameget som Land- og Jndkomstskatten. Accisen paa Spirituosa er derimod i de sidste Aar stedse aftagen, hvilken Aftagelse vel maa tilskrives Jndflydelsen af Maadeholdsforeningerne: denne Post udgjorde for Aaret 1840 5,208,041 Lstl., og for Aaret 1843 4,903,211. Lstl. - Af stor Vigtighed for de britiske Finantser er den af Sir Robert Peel bevirkede Gjenindførelse af Jndkomstskatten, der af den engelske Nationaloeconomie hilsees som et stort Fremskridt til en rationel Statshuusholdning. Da Peel foreslog Billen, anslog han Beløbet til omtrent 4 1/2 Mill. Lstl.; men det udgjorde for Aaret 1845 5,387,455 Lstl., altsaa 1 Mill. Lstl. mere end beregnet var. Denne Skat har forvandlet det regelmæssige aarlige Deficit til et Overskud, og yder en hielpsom Haand til et liberalere Handelsystem; denne Afgift synes at være en Begyndelse til at gjøre practisk gieldende de af Ricardo opstillede Grundsætninger.