Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-30
Noget om det Flygtige og Omskiftelige, der stundom har viist sig i jordisk Vælde og Riigdom, der paa en ulovlig Maade er bleven forhvervet og tilveiebragt. om Den berømte Historieskriver Saxo Grammaticus fortæller, at omtrent 500 Aar før Christi Fødsel udbrød der en Krig imellem Danmark og Sverrig, der tog en saadan Ende, at den svenske Konge Hiartur gik af med Seieren, og at den danske Konge Rolf med alle hans Kiæmper, paa een nær, ved Navn Vigge, faldt i Slaget. Saasnart Kong Hiartur blev Vigge vaer, blev han saa glad, som om han havde faaet en stor Forræring, og spurgte, om han ei havde Lyst til at tiene ham i Krigen. Da Vigge dertil svarede ja bød han ham et Sværd, og da han nu havde faaet samme i Hænde, stødte han Klingen igjennem Hiartur og fuldførte den Hevn, han havde tilsagt Kong Rolf. Og nu giør S. G. følgende Reflerion over denne Begivenhed: Saaledes baade fik og mistede Kong Hartur Riget paa een og den samme Dag. Thi de Ting, som ved Svig og Underfundighed ere forhvervede, gaae gierne bort paa samme Maade, som de ere forhvervede paa, og man faaer ei længe Gavn af det, man ved Ugudelighed og Utroskab har faaet. Hvorover det skeedte, at de Svenske, som kort tilforn vare Herrer over Danmark, kunde ikke engang redde sig selv; thi Siællandsfarerne dræbte dem strax, saa de maatte betale Kong Rolf i hans Grav, at de saa forrædersk havde myrdet ham. Saa straffes det almindelig med en haard Ulykke, som ved Svig og Bedragerie er tilveiebragt?). Aar 3668 efter Verdens Skabelse døde den macedoniske Kong Philippus; Sønnen Alexander i en Alder af 20 Aar efterfulgte ham i Regieringen. Udi faa Aar bemægtigede denne Herre sig mang foldige Lande og Riger, thi næsten Alt hvad han antastede, maatte bukke under for hans seierrige Vaaben, han overvandt baade Græker og Perser, trængte ind i Indien, og vendte derpaa til Babylon, hvor han døde i en Alder af 32 Aar. Nogle meene, at Aarsagen til hans Død har været al for megen Drik, andre paastaae, at han er kommen af Dage ved Forgift. Udi et vist historisk Compendium erindrer jeg at have læst, at den forblindede Verden gav Kong Alexander Navn af den Store, uagtet han ofte bemægtigede Lande, hvortil han ei havde meere Ret end Stratenrøveren til den Reisendes Gods. Men hvad skeer, Efter Alexanders Død, saa beretter Historien, skulde hans Familie ei høste noget Godt, hverken af det macedoniske Rige, som han paa en lovlig *) S. G. danske Historie trykt i Kiøbenhavn 1752 S. Maade var kommen i Besiddelse af, ei heller af de vidtløftige Lande, som han ved skiændig Vold og ulovligt Overfald havde bemægtiget sig. Holberg fortæller, Efter Alexanders Død kom Alting udi største Confusion, eftersom man ikke kunde komme overeens om, hvem der skulde succedere ham udi Regieringen. Nogle vilde have dertil den unge Hercules, som han havde avlet med een indiansk Concubine, andre holdt for, man burde bie indtil Alexanders Dronning Roxane, som da var frugtsommelig, var bleven forløst, andre arbeidede paa at sætte Alexanders Broder paa Thronen. Denne Trætte foraarsagede stor Fiendskab iblandt de høie Hoveder, og omsider en blodig Krig, hvorudi Alexanders Familie blev gandske udryddet, og dette hele store Monarchie deelt udi 4re besynderlige Riger, Asien, Syrien, Ægypten og Macedonien *). Hvor der af Historien kiender Alexanders Idrætter og Foretagender, og hvad der tildrog sig efter hans Død, saavel i Henseende til den efterlevende Familie, som de Lande og Riger, han erobrede, vil finde, at det samme mødte og skeedte, som fordum overgik de rovsyge Herskere udi det Babyloniske Rige, og hvorom Habakuk har spaaet 2 C. S. V. med disse Ord, fordi du har røvet mange Folkeslægter, skal alle de, som ere øvrige af Folkene røve dig. Over disse og efterfølgende Ord har Stifsprovst og Doctor i Theologien Møller gjort følgende Forklaring. Der vil komme en Giengieldelse. Den mægtige Undertrykker skal undertrykkes, saa sikker han end troer sig paa sit høie Sæde. Saa styrer den Alvise Verdens Begivenhedernes Gang, at roplystne Folk arbeide sig ligesom trette for at samle Næring til den Jld, der skal fortære dem selv. Alle vilde Erobrere, som Babylons Konge, finde i en anden Erobrer deres Undertvinger **). Og nu lærer den verdslige som den hellige Historie, at hvad som med Synden kommer, som oftest med Sorgen forgaaer, og det saavel i 1) Jntroduction til de fornemmeste Europæiske Rigers Historie S. 20. 5) Veiledning til en andægtig og forstandig Lysning af det Gamle Testamente S. 484485. det Større, som i det Mindre; og paa dette sidste vil jeg nu anføre et Exempel.