JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Postefterretninger. Spanien. Det Spanske Corps under General Blacke er d. 20 Sept. rykket ind i Bilbao. Den Franske Garnison af 1200 Mand havde forhen trukket sig tilbage til Mondragone. Alle constituerede Authoriteter, alle i Bilbao bosatte Franske og Familien Massarede have forladt Staden, førend Oprørernes Ankomst. Man troer, at man her har lagt en Snare. Hver Time ventes Efterretning om de Bevægelser, Marchal Bessieres gjør. Spanierne synes at ville gjøre et Angreb paa hele den Franske Linie, hvilket imidlertid vil bekomme dem ilde. Marchal Ney, der kommer dem i Forkjøbet, er med 33,000 Mand og 80 Canoner marcheret Gener. Castannos i Møde. Marchal Moncey har vendt sig til en anden Side, forat falde ham i Flanken. - Erkebispen af Toledo staaer i Spidsen for Regentskabet; Florida Blanka i Spidsen for de indenlandske Anliggender, Cuesta bestyrer Krigsvæsenet, og Castannos er Overgeneral. Palafor er i Strid med denne og handler uafhængig. Foruden disse ere Cavallox, Jnfantado, Govellanos og Saovedra Hovedanførere for den Spanske Opstand. Til d. 23 Oct. skulle endnu 26,230 Franske, hvoriblandt 900 Artillerister, indtræffe i Bayonne, og indtil November Maaneds Begyndelse skulle endnu 100,000 Mand ankomme paa de Spanske Grændser. - Petersborg. Efter en Befaling fra Søministeren er d. 22de f. M. lagt Beslag paa alle Skibe i Cronstadt. – Hr. Aloræus er det blevet overdraget, at overbringe H. K. Danske Majestæt St. Andreas Ordenen. - Ved en Ukas er det bleven befalet, at der til Armeens og Flaadens sædvanlige Complettering skal i hele Riget udtages af 600 Siele 5 Recruter, hvilket skal tage sin Begyndelse d. I Nov. og være tilendebragt d. I Jan. n. A. Ved denne Recrutering tilveiebringes et Antal af 100,000 Mand. - Søministeren Admiral Tschitschagow er kommen tilbage til Baltisk Port. Han har føiet der saa gode Forsvarsanstalter, at den langt overlegne Engelske og Svenske Flaade holdes i en lang Frastand fra den Russiske og ligger til Ankers ligefor Baltisk Port. Adskillige Forsøg at skade hiin ere mislykkede. – Østerrige. En Coureer fra Constantinopel har bragt den Efterretning, at en Engelsk Flaade er gaaet igjennem Dardanellerne og har lagt sig i Constantinopels Havn; at den ny Storvizir har ladet alle det Tyrkiske Riges Store fra Asien, Syrien a. indkalde, for at raadslaae med dem, om Midler til at afvende de Farer, der true det Tyrkiske Rige. - Stænderne i Ungern have ikke allene bevilget, aarligen at complettere Regimenterne, men ogsaa desuden at stille den første, anden og tredie Reserve, hvilket ialt vil udgjøre 36,000 Mand. De ere tillige villige til at stille 80,000 M. permanente Jnsurrections-Tropper, nemlig 50,000 M. Jnfanterie og 30,000 M. Cavallerie, og strax at organisere samme. – Den i Moldau under Fræten Prosorrowsky staaende Russiske Armee har nylig faaet saa stor Forstærkning, at den nu anslaaes til 80,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Bayern. Endnu vides ikke det mindste angaaende de 3 Bayerske Øvelses-Leires Bestemmelse. Der er givet befaling, at holde 600 Vognheste i Beredskab. - Sverrig. Feldtmarchal Klingsporhar nedlagt Commandoen over Armeen i Finland, og den er bleven overdraget til Gen. Klerker. Fra Baltisch Port berettes under d. 10 Sept., at man hidtil har fundet det umueligt, at angribe den der liggende Russiske Flaade. Paa begge Sider af Havnen er der anlagt meget stærke Batterier. Den Russiske Flaade ligger ganske nær ved Strandkanten og har indtaget sine Seilstænger og Topmaster. Den Svenske og Engelske Flaade kaster ofte Bomber paa Baltisch Port, hvorved et Krudtaarn d. 5 Sept. fløi i Luften. Den Engelske Escadre bestod af 6 Linieskibe og 9 Fregatter og Cuttere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Adm. Saumarez har afsendt en Escadre til Vandene ved Cronstadt. - Engelland. Gen. Baird er d. 15 Sept. afseilet fra Cork med 7000 Mand. Coventgardens Theater er aldeles afbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Udenlandske Efterretninger. I Amsterdam er endnu intet bestemt i Henseende til det med Thee ankomne Americanske Skib. Det er kommet paa Grund og har derfor maattet losse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
J Publicisten siges, at den Svenske Regjering opbyder sine sidste Kræfter, for at gjenerobre Finland, og anvender Bestikkelser, for at stifte Oprør i Ryggen af den Russiske Armee i Finland, og derved at tvinge Rusland til at forlade det nordlige Finland. Vel har der været Gjæringer i Tavasthuus, men de ankommende friske Russiske Tropper have snart dæmpet dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Spanien (fortsat, s. No. 99 og 104 forrige Aarg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Jndvaanernes vigtigste Næringsveie i Spanien ere: 1) Agerdyrkning, som, uagtet Jordbundens Frugtbarhed, er forsømt. Agerdyrkningsredskaberne ere plumpe og uskikkede, og Jordens Behandling i Almindelighed slet. Jkke heller frembringer Spanien det Korn som forbruges i Landet, men lader sig det Manglende tilføre fra Sicilien, de africanske Kyster og de canariske Øer. Fra Nordamerica indføres en stor Mængde Meel, og fra Havnene i Østersøen Rug og Byg. Overhovedet regner man at den aarlige Tilførsel af Kornvarer beløber sig til henved 6 Millioner Rigsdaler. Tørke og sandig Jordbund ere vel og vigtige Hindringer for Agerdyrkningen, i det mindste frembringe de Provindser, som ere bedre forsynede med Vand en større Mængde Korn end de andre. Høsten falder i Slutningen af Juni, og man lader det afmeiede Korn tørres paa Skaaret, uden at binde det i Neger. J de sydlige Provindser udtærsker man det ved Muul eller, i de nordlige ved Pleilen. Riisavlen udgjør ingen ubetydelig Green af det spanske Landbrug. Catalonien og Valenzia have de største Riismarker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Den saaes her i Begyndelsen af Marts paa Agre, som ere satte under Vand. Ved St. Hansdags Tider plantes den om og i October indhøstes den. Riisen er dog hverken saa hvid, eller saa god som den østerlandske, og hvad der frembringes deraf, er kun en ringe Deel mod det, som forbruges. 2 Fædrift og Faareavl. Hornqvæg lægge Spanierne sig ikke meget efter, især i de sydlige Provindser og inde i Landet. J Stedet for Kommelt bruges Geedemelk og i Stedet for Smør Bomolie. Brugen af Ost er heller ikke almindelig, skjøndt visse Districter levere fortrinlig god Ost, der finde Afsætning endog i fremmede Lande. For at kunde proviantere deres Krigs- og Handelskibe maae derfor Spanierne henvende sig til Hollænderne og Nord americanerne, der tilføre dem en stor Mængde Smør, Ost og saltet Kjød. Mere lægger man sig efter Geeder for Melkens Skyld, og i Egnene om Byerne, især om Madrid holdes de største Geedehjorde. Svineavlen er ogsaa almindelig udbredt, især holde Jndbyggerne i Alpujarosbjergene en stor Mængde Sviin. De fleeste af disse Sviin ere forte, vilde, gaae hele Aaret igjennem i Skovene og have bløde krøllede Børster. De spanske Heste ere bekiendte for deres fiine og smukke Skabning. De foretrækkes endog i denne Henseende for de africanske. De skjønneste Heste falde i Andalusien, og det er under Livsstraf forbudet at udføre nogen andalusisk Hengst. Jkkedestomindre gaae dog en Mængde udaf Landet ved Snighandel. Det hele spanske Rytterie bestaaer af Intter Hengster, ligesom Spanierne overhovedet ikke gjør meget af Hopperne, dem de kun bruge til Bedækning og til at udtærske Sæden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
J Cordova og ved Foden af Sierra Morena har Regjeringen store Stutterier. Jmidlertid har Hesteavlen aftaget i Spanien, og man lægger sig nu mere efter Muulesler. De bedste Muulesler gives i Provindsen Mancha. De avles af andalusiske Hopper, som bedækkes af den herværende Race store Esler. Men da dette Brug af andalusiske Hopper er forbudet, saa ere disse Muulesler i høi Priis, og bruges fornemmelig kun af de Rige og Fornemme. Ogsaa Udførselen af Muulesler er forbudet, og saa meget Spanierne end lægge sig efter dette nyttige Dyr, have de dog endnu ikke været i Stand til at frembringe saa mange, som Landet behøver, saa at der aarlig og især i Krigstider indføres flere hundrede Stykker fra de til Spanien nærmest grændsende franske Provindser. Vigtigst for Landet er Faareavlen, der unægtelig udgjør en af Spaniens Rigdoms kilder. Den spanske Uld ansees med Rette for den fiineste, blødeste og hvideste i hele Europa. Man har fornemmelig to Slags Faar. Det en Slags drives om Sommeren fra Sletterne op imellem Bjergene og om Vinteren tilbage til Sletterne igjen. Disse Faar, hvis Uld er den fiineste og blødeste, kalde Spanierne Oveias merings. Af dette Slags gives omtrent 5 Millioner (6, 130,000 i Aaret 1801). Det andet Slags Faar er af en slettere Race, og blive stedse i samme Egn. Af disse var her 3, 100,000 Stykker i Aaret 1801. Desuden gives her endnu et tredie Slags, som man kalder feede Faar. Man pleier gjerne at inddeele Faarene, især de vandrende, i Drivter, hver Drivt til 10,000 Stykker. Drivten inddeles i 50 Hjorder. Hver Hjord har en Hyrde og en Hund, og over hver Drivt staaer en Overopsynsmand, som maae forstaae Faareavlen fra Grunden og selv eie i det mindste 500 Faar i Drivten. Overhovedet regner man at hvert Faar giver 2 1/4 Pund reen vasket Uld, og i Aaret 1790 gav de fiinuldede Faar allene 11,250,000 Pund vasket Uld. De bedste Faar og den fineste Uld falder i Gammel-Castilien. Rtgjeringen selv har betydelige Skæferier, og blandt de spanske Konger have især Alsons IV. og Pedro IV, biedraget til den spanske Faareavls Forbedring og Udvidelse. Udførselen af spanske Vædre er forbudet under Livsstraf. Caniner og altslags Fjeder(Fortsættes.) kræe holdes i Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Forklaringen over Logogryphen i forrige No. er Aarstallet 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Ros RasmaaSjette Aargang. No. 3. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 18 October, 1808. Kjøbenhavn i det attende Aarhundrede, (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Privattheatre. To Ting gives der, som de fleste Mennesker i deres Barndom og Ungdom søge at efterligne: det er Krigskonsten og Skuespilkonsten. Drenge hvis hele Krop er knap en Alen lang, ere aldrig gladere end naar de kunne lege Soldat eller anføre en Flok andre Drenge som General en Chef og neppe have de kastet Trægeværet eller Trækaarden, førend de begynde at sville eller lege Como die. Den os medfødte Efterlignelseslyst yttrer sig her fra den meest paafaldende Side Plychologen være det overladt, at undersøge den sande Grund dertil; men det synes imidlertid at vidne om, at Herskesyge og Attraaen efter at synes hvad man virkelig ikke er, det er med andre Ord, Forstillelsessyge, er een af Mennesker tidligste Drivter. Den sande Kiender vil blandt Drenge, der legge Krig, maaskee ligesaa let kunne opdage den tilkommende Hærfører, som blandt skuesvillende Ynglinge den tilkommende fortrinlige Skuespiller. Preussens store Friedrich forudsaae allerede i sin legende Sønnesøn den tilkommende standhaftige Regent J. Havde Holberg levet i vore Dage, saa vilde Kjøbenhavns Privattheatre neppe undgaaet hans reysende Satire. Vi havde da faaet et Lystspil over dette Æmne, som baade havde moret og gavnet. Man kan næsten ikke tænke sig noget mere comisk end et Kjøbenhavnsk Privattheaters Stiftelse og Organisation. Nogle unge Mennesker faae det Jndfald at oprette et saakaldt dramatisk *) Da den nuregjerende Konge engang som Barn spillede Bold i Friedrich den Andens Nærværelse, opfangedes Bolden just af den gamle Konge, som sad i sin Lænestoel og morede sig over sin tilkommende Tronarvings barnlige Virksomhed. Den kronede Olding vilde for Spøg ikke give Prindsen, den igjen. Giv mig min Bold, siger jeg, Deres Majestæt!" raabte den unge Prinds i sin Uskyldighed med alvorlig Bestemthed og stampende med Foden. Naa da svarede Friedrich smilende: Du vil sikkert ikke lade Dig fratage mit Schlesten, og flyede ham Bolden igjen. Selskab, men en Garderobe og Machineriet koste meget, og Penge til at bestride Omkostningerne mangler man. Hvad har man altsaa at gjøre? Man vælger Smalhans til Garderobeforvalter og Machinmester. En ciderant Kielder eller et ci-devant Loft leies og indrettes til et Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Nogle Gaasestier, som kaldes Loger, bygges for Damerne, og adskillige Rammer, som kaldes Conlisser, beklines med Papir og bemales af et af Selskabets Medlemmer, (som, for at lægge sin selskabelige Jver for Dagen, paatager sig dette Arbeide gratis) med Fjelde som Myretuer, Huse, hvis Tag naaer Skuespillerne til Skuldrene, Grantræer, der snarere ligne Feiekoste end Træer, og Sole og Maaner, der see ud som Pandekager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Da Demetrins Poliorcetes beleirede Rhodus, og vilde afbrænde een af Forstæderne, fra hvilken Staden ene kunde indtages, lod han sit Forsæt fare, da han fik at høre, at den berømte Protegenes's Malerie, Helten Jalysus, fandtes i denne Forstad. "Jeg vilde hellere," sagde han opbrænde min Faders Billede, end beskadige dette Stykke." Saaledes tænkde en hedensk Hærfører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Da Catheart i Aaret 1807 ved Troløshed havde sneget sig ind paa Sjællands Bund, og derpaa beleiret Kjøbenhavn, truede han ikke allene med at plage Staden paa alle oprænkelige Maader, og opfyldte sin Trusel ved at lægge Kirket, Skoler, Fattighuse, Hospitaler i Aske, men hans mordiske Jldsvælge vare ogsaa rettede paa det Konstkammer, hvor saa mangen en nyere Protegenes's Arbeider findes. – Saaledes tænkde en christelig HærførerEn mørk Tale. Ved Hedegard, Justitsraad. Jeg er en Ting, du ikke træffe kan J hver Mands Huus, ei heller i hvert Land; Men hvis du først hen til mig kommet er, Du mange over Skuldren seer, Det stundom vel kan sømme sig, At Manden, der besøger mig, Kan sukke, græde, tordne, klage, (Til sligt er Aarsag nok i vore Dage.)Men aldrig hørte man ham bande, skoggerlee, Med mindre han som gal sig vilde tee; Han vinker Taushed, og enhver Strax tier qvær. Og ingen drister sig ham at afbryde Om Vaas og Sovedrik han end mon byde. Naar hele Landet sørger, græmmer sig, Jeg og en Sørgedragt ifører mig. Enhver mig ikke bruge tør, Og før Du kan med mig Bekjendtskab gjøre, Din Hjerne taale maa saamangen Prøve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Indenlandske Efterretninger. Ogsaa fra Hertugdommene indkomme betydelige frivillige Bidrag til de kjække Norske Krigeres Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
J Christiansand sælges den 30 September ved Auction den med Skibet de jonge Corneles, Skipper H. F. Zeilstra, indbragte og siden confiskeret Ladning af 182 Fade Sukker, 15 Casser Viin, 16 Oxhoveder dito, 98 Fustager og 126 Sække Caffe. - Sammesteds lader d. 24 Octbr. Hr. Reinhardt, som befuldmægtiget for Handelshuset Mylius & Aldebert i Frankfurt am Mayn, bortsælge en med Skibet Tive Gebroders indbragte Ladning Engelske Manufacturvarer, bestaaende af Velverets, Velvetins, Cords, Thickets, Demi ties, Tvillings, Cembris, Callicoes, grovt Klæde, Tvist &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Udtog af et Brev fra Vinger Sogn, pr. Kongsvinger, d. 6te Sept. 1808. Den 12 August kom Hs. Høiførstel. Durchl., den commanderende General Søndenfields, Prinds Christian af Schlesvig=Holsteen hertil. Ved Prindsens Ankomst stode Tropperne under Gevær, og fik da Prindsen den ham tilkommende Honeur. Derpaa blev en Qvarre formeret, i hvis Midte Prindsen stod, og først holdt en kort Tale, derefter traadde han hen til et Bord, som var bragt ind i Qvarreen, og hvorpaa de Ordens og Hæderstegn laae, som skulde uddeles. Prindsen tog da et Ordenetegn i Haanden, og sagde: "Hr. Oberstlieutenant von Ræder som derpaa traadte frem. - For Deres udviste Tapperhed og Conduite i adskillige Affairer udnævner jeg Dem herved i Kongens Navn, til Ridder af Dannebrog Ordenens fjerde Classe." Derpaa heftede Prindsen Ordenen paa det venstre Bryst. Nu fremkaldtes af samme Brigade=Major v. Stabel af Jæger=Corpset, og blev udnævnt til Ridder paa samme Maade. Prindsen uddeelte derpaa Hæderstegnet til 3 Underofficierer, 13 Soldater, eller Grenaderer, og en kjæk Lænsmand. Medens Ordenerne og Hæderstegnene bleve uddeelte, stode Tropperne under Gevær. Derefter holdt Prindsen atter en kort Tale, i Anledning af Dagens Høitidelighed, og til Slutning raabte Prindsen 3 Gange: Kong Frederik den Sjette leve!", som hver Gang blev igjentaget af Tropperne og alle Tilstedeværende. Den hele Scene var meget høitidelig. Prindsen gik derpaa op i Hr. Generalmajor von Staffeldts Qvarteer, hvorhen de ny Riddere og Hædersmænd fulgte ham. Efter en Times Ophold afreiste Prindsen, men Ridderne og en Deel andre Officierer forbleve hos Generalmajoren til Middag. - Af tilføiede sandfærdige Fortegnelse erfares Priserne her. En Tønde Rug koster 12 Rdlr., Byg 10 1/2 Rdlr., Malt 13 a 14 Rdlr., 1 Pund Smør 3 Mk., 1 Æg 4 s., 1 Pot suur Melk 4 s., nymalket Melk 6 s. Kjød er ikke tilkjøbs, uden levende Faar, som betales med 3 a 4 Rdlr. Stykket, og saltet Kjød fra Magazinerne. Viin, fransk og dansk Brændeviin, tilført fra Christiania, betales med 3 Mk. Potten. Raffinade-Sukker betales med 9 Mk. pr. Pd., Caffe 1 Rdlr., Kongo the 9 Mk., Rosiner og Corender 1 Rdlr., Risengryn og Hvedemeel 24 s. Pundet. Fersk Fisk er meget sielden, og betales med 8 s. Pundet. Den Fisk her faaes er Brasen, Aborrer og Gjedder, men som meldt, kun lidet. Mere tillader Tiden. mig ei at skrive, da vi ofte foruroliges af Fienden, som søger at trænge ind over vore Grændser, men hidindtil har igjen maattet vendt tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
J Norge er ogsaa Mangelen paa Søfolk til Caperfart temmelig følelig. Endnu d. 23 Sept. havdes endnu ikke Folk nok til Caperen den Norske Gut, uagtet den næsten var seilfærdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Tobakken er nu i Norge stegen til saa uhyre en Priis, at de Bergenske Prangere lade sig betale af de arme Nordlændere 2592 Pund tør Fisk for 36 Pund Bladetobak. – Ubegribeligt er det at endnu ingen i Sjælland har tænkt paa at anlægge Tobaksplantager. Ved en fornuftig Fremgangsmaade maatte de ligesaa godt kunne lykkes der som i Fredericia, hvor Tobaksavlen drives med Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Endnu d. 22 Sept. havde man i Christianis ingen Efterretning om Classelotteriets 4de Trækning for i Aar, og ligesaa lidet havde man der Sedler til 5te Classe. De, som vilde lade deres Sedler fornye, maatte lade tegne paa Sedlen til 4de Classe: "at Fornyelsen til 5te Classe var betalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
J Christiania foreviste Magrini og Golditz d. 21 Sept. for sidste Gang deres eqvilibriske Konster. Ogsaa fra Kjøbenhavn og dets Forstæder, drage dette Slags Trækfugle efterhaanden bort, da der nu ikke er noget at fiske mere for dem. Man kan ikke andet end ønske dem Lykke paa Reisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Prof. Horn i Norge har skrevet et nyt National-Syngestykke, under Titel, Caperfarten, som kan ventes opført i Vinter paa det Kongelige Theater. Ogsaa Øhlenschlægers Palnatoke er antaget og bestemt at opføres i denne Vinter J denne Tid opføres et nyt Stykke, HjerneOrganerne kaldet, af Kotzebue, oversat af Hr. N. T. Bruun, hvilket gjør temmelig Lykke. Det er en vittig Satire over de Taaber, der have saa travelt med at gjøre den Gallske Lære anvendelig i det daglige Liv og sees ikke uden Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Hovedcaracteren, som fortræffelig udføres af Hr. Frydendahl, er virkelig comisk. Forresten har Stykket neppe noget synderlig dramatisk Værd. Man finder ogsaa deri een af de sædvanlige Kotzebueske Tosser, hvis dumme Vittigheder eller vittige Dumheder aldrig kunne behage Folk af Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Den Berlingske Avis, som i mere end et halvt Aarhundrede, har i egentlig Forstand været vor eneste politiske Tidende, og lang Tid har havt udelukkende Privilegium paa at trykke politiske Efterretninger, og endnu i dette Øieblik er den eneste Tidende, der har Lov til at følge med Ride posten, har nu aflagt sin korte gammeldags Kjole og lange Alongeparyk, og udkommer i en splinterny modens Dragt, under Titel af: "den til Forsendelse med de Kongelige Rideposter privilegerede Danske Statstidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Prisen for hver Aargang er bleven forhøiet fra 2 Rdlr. til 3 Rdlr. Man seer ellers af Titelen, at Udtrykker: "ene privilegeret er forandret til slet og ret privilegeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
J Bergen er en Klub, den gode Hensigt kaldet, som fortjener at være et Mønster for alle Klubber. Een af dens afdøde Medlemmer, Skibs tømmermester Rasmus Rolfsen, gav Selskabet den skjønne Jdee, at levere til Stadens Forsvar en Canonjolle. Han paatog sig, uden Vederlag, at samle Subskribententere til dette patriotiske Forslags Udførelse. Canonjollen er færdig og kaldes den gode Hensigt. Den har i det Hele kostet 2542 Rdlr. 6 s. Patrioten Rolffsen har ikke allene bidraget 500 Rdlr. dertil og bygget den uden Betaling, men han har ogsaa, da der i den anførte Sum manglede 664 Rdlr. 66 s., betalt disse, og naar hans Mestersalarium iberegnes, har han saaledes ialt offret 1200 Rdlr. paa Fædrenelandets Altar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Vore Handlende begynde nu at lade komme adskillige Slags Varer, som der i Kjøbenhavn har været stor Mangel paa, over Land fra Holsteen og Tydskland. Der er i denne Tid saaledes ankommen Humle, Sæbe, Rocolie, Ost, Papir &c., og dersom det saaledes vedbliver vil Priserne paa adskillige Artikler, som hidtil næsten ikke have været at faae, falde betydeligen. Tran er nu stegen til saa uhyre en Priis, at der betales over 80 Rdlr. for Tønden, og af Havkalvstran, som egentlig er den, der bruges til Gadelygterne, haves saa godt som intet Forraad. Man har derfor havt i Sinde, kun at belyse Gaderne halvt i næstkommende Vinter, men endnu er intet blevet bestemt i den Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Adressecontoiret har nu betydelig forhøiet sin Taxt for Avertissementernes Trykning. Forhøielsen, gielder især lange Avertissementer. Ti Linier koste f. Ex. 40 s. Jngen, som veed, at dette Jnstitut hidtil ikke har vundet aarlig mere end 10,000, siger ti Tusinde Rigsdaler, vil finde denne Forhøielse ubillig, og kun Dadlesygen tør vove at kalde saadanne Taxter indirecte Privat Skatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
J Morges reiste Hs. Maj. Kongen. Suiteen bestod af 8 Postvogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Den efter Allerhøieste befaling nedsatte Commission, for at bestemme de 8 sidste Classers Rangfølge, har nu sluttet sine Forhandlinger, og man kan med det første vente disses Resultat bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Den Kongl. Forordning af 10 Sept. d. A., om hvorledes der bør forholdes med Heste, som ere angrebne af smitsom Syge, er nu ogsaa udkommet paa Tydsk og Dansk for Hertugdømmerne.