JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
London d. 11 Nov. (Efter Moniteuren.) Proclamationen til Parlamentets videre Prorogation til d. 7 Jan. er bleven udfærdiget i et d. 8de holdt Cabinetsraad. Det er let at formode, at Parlamentets første Forholdsregel, efterat det har constateret Kongens Sundhedstilstand, vil gaae ud paa at ophæve Jndskrænkningerne i Regentens Fuldmagter. - Sex, som Fløiteskibe bevæbnede Skibe, have faaet befaling, om mueligt endnu i Dag, at afseile til Lissabon, for at tilbagehente vore Syge fra Portugal. - Paa Høiden af Elisabeth er det fortræffelige Coffardieskib Pelikanen, bestemt fra Hava na til Kingston, med 80,000 Pjastre og 3000 Dubloner, bleven tagen af Marengo, efter en haard Modstand. – Efter en Skrivelse fra en engelsk Overofficier ved Wellingtons Armee, dat. Lissabon d. 14 Oct., var paa en liden Fægtning nær, intet forefaldet der. Marmont havde, efter Brevskriverens Forsikkring, visselig i Sinde at angribe d. 27 Sept.,men Wellington tilintetgjorte hans Plan, ved at tage en anden Stilling. D. 25de var Wellington nær bleven fangen af nogle fiendtlige Dragoner, som vare ham i Ryggen, medens han recognoserede. Men Oberst Gordon underrettede ham betimelig derom i fuld Gallop, og han reddede sig ved sin Hests Hurtighed. Efter et Rygte kommer Soult fra Alentejo-Siden af. Brevskriveren mener, at de Franske ikke behøve at forjage Engellænderne fra Halvøen, da Frankriges Øiemed bedre opnaas, naar de med en stor Opoffrelse af Penge og Mennesker fortsætte denne Krig. - Der er ankommen Depecher fra Hr. Førster, som lader sit Huus i Wahington møblere, hvoraf man slutter, at hans Ophold i America vil forlænges, og at hans Ambassade vil have et gunstigt Udfald. Vor Flaade for Vissingen, Texel, Maas, Elbe og Wesermundingerne, bestaaer af 23 Linieskibe, 4 Fregatter, 13 Corvetter, 7 Brigger og 10 Cuttere og Skonnerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Carracas, d. 20de Aug. Generalcongressen i Venezuela, har udstedt en Taksigelsesskrivelse til General Miranda i Anledning af hans Erobring af Ny=Valencia. Denne beretter Kongressen, at han i Arsenalet af Ny Valencia har fundet en stor Mængde Munition, 17 Artilleriestykker af stor Ca lider, Proviant for 2 Maaneder og 17000 Piastre i Skatten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Wien, d. 11 Nov. Breve fra Bucharest af 28 Octbr. sige, at man nu næsten ikke mere bør tvivle om en Fred imellem Rusland og Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Underhandlingerne blive paa begge Sider meget raskt fortsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Fra den Spanske Grændse d. 22. Oct. Det franske Armeecorps, som Omsorgen for det nordlige Catalonien er overdraget, havde sidst sit Havedqvarteer i Girona, hvorhen det er forlagt siden Gjenerobringen af Fortet Figueras, hvor Gener. Baraguay dHilliers, som med det første vil gaae til Tarragona, endnu opholder sig. J de fjerne Bjerge paa hiin Side af Tar-Floden skulle vel enkelte Jnsurgenter endnu findes; men de tage af med hver Dag, da deres Høvdinger ere uden Myndighed og Catalonierne endelig begynde at indsee deres sande Jnteresse. Siden Marchal Suchets Armee er brudt op fra det sydlige Catalonien, vare adskillige Corps af den Mardonaldske Armee fra Fluvia af rykkede ind der; Tropperne havde i Kystegnene taget flere concentrerede Stillinger end forhen, og derfor indskrænket sig til at besætte den østlige Kyst af Lobregat, for at sikkre Samfærslen med den i Kongeriget Valencia indtrængte Armee, og vedligeholde Forbindelsen med de erobrede Fæstninger. Paa Jstandsættelsen af de tildeels ødelagte Fæstningsværker ved Tarragona arbeides med Jver. - Levningerne af Campo Verdes Armee skulle ved Oliana og Solsona søge igjen at samle sig; men disse Sammenrottelser ere ikke af Vigtighed, og kunne, om de end vare stærkere, angribes i Ryggen af de i Arragonien staaende Tropper, medens de trænges frem af den Cataloniske Armee fra Lobregat af. Nogle Høvdinger, der fordum spillede en vigtig Rolle i Tarragona, medens samme var Hovedsædet for de Cataloniske Jnsurgenter, og siden flygtede fra Montferrat til Cataloniens inderste Bjerge, have hidtil vidst at forhindre den fuldkomne Undertvingelse af disse en forhen talrig Armees Levninger. De skulle opholde sig i Solsona og endnu have nogle Forbindelser med den Valencianske Junta. Men den fransk cataloniske Armee er tilstrækkelig til at tilintetgjøre disse Urolighedsstifteres Planer. Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Merk.) Greven af Gottorp lever i Basel meget indgetogen, gaaer sjelden ud, og sysselsætter sig med Læsning. Neue Zeit.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Et Keis. fransk Decret indeholder nu i 193 Artikler Loven for Universitetet. Efter samme skal der være 100 Lyceer i Riget, hvoraf i det mindste 80 skulle være i Gang i Aaret 1812 og de øvrige 20 i Aaret 1813. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
J Cadix gik det Rygte, at den nedsatte Cortes Commite, der skulde undersøge om det var rigtigst, at afskaffe Jnquisition eller at gjenoprette den, er af den Mening, at lade den vedblive paa den gamle Fod. Denne Efterretning har opvakt stor Allarm, især blandt Journalisterne og de Lærde, der med Pennen søge at forhindre dette Skridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
(Efter Monit. og Journ. d. Emp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Engelske Blade anmærker, at Rygtet om en ny Landgangsplan, som de Franske have for, ikke bør behandles med den Foragt, som yttredes mod denne Trudsel, da Talen kun var om Expeditionen fra Boulogne. Hansestædernes Jndlemmelse i Frankrige, Danmarks Politik, Schelde- og Texelslaadens tiltagende Stykke, ere lutter Omstændigheder, der gjøre Fastlandets Tilstand, og især de Kyster, der ligge lige overfor de nordøstlige Grændser af Engelland, meget forskjellig fra Forfatningen i 1805. Visheden om, ikke at have noget at befrygte af Østerrige, forøger desuden Frankriges disponible Magt. (S. 3.) Geheimer, Laroze, der ikke har bidraget lidet til, at Jnderne i Wien kunne bygge en Synagog og oprette et Undervisningsinstitut, har nu ogsaa blandt den derværende Jødemenighed bragt en Collect istand til at bestride Omkostningerne herved. Strax den første Dag subskriberedes for 10,000 Gylden i Jndløsningsbeviser. Det Hele vil koste omtrent en halv Million Gylden. - Selskabet for adelige Damer til det Godes og Nyttiges Befordring tæller allerede nu 11, Filial-Selskaber i Nedre Østerrige og over 8000 Medlemmer. Det vedbliver utrætteligen, at understøtte de offentlige Opdragelses og Velgjørenheds Anstalter og fortrinligen ogsaa at interessere sig for de arme Hitte børn. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Pave Pius VI. har nu faaet et Monumeni Domkirken i Valence, hvor han døde 1799.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-30
Monumentet, som er aldeles af Marmor, bestaaer af en Piedestal, paa hvilken Religionen og Haabet ere afbildede; den øvre Deel af samme forestiller ligeledes en Basrelief Pave Pius i Pontesicalibus. Sarcophagen er af Maximilian og Busterne af Canova. Dette Gravmæle blev under stort Tilløshøitidelig indviet d. 25 Oct. (S. Bl.) Natten til den 3die October. Hvor skumler saa grufuldt Midlenat, Hver Stjerne har sorten Himmel forladt; De Storme sukke saa huult Dog raver saa mat du Guddommens Colk. Der skinnede skjønt for Guds eget Folk, Med Hjertet saa marterfuldt. Du hialp saa mangen en Broder, som gled Og trøstede gjerne Enhver, som leed, Med Tro til Forsynets Haand. Dog raadvild du stander ved Havets Bred Og sukkende stønner ved hvert et Fjed: O Fader, Annam min Aand! Ei Lærdom, ei Dyd, ei Christendom selv Formaae at husvale din qvalfuld Siel. Et Feiltrin, Nu ikke meer! Og Dydens Venner beklage dit Savn. Du virker en længer til Brødres Gavn. En længer smiler Du her. Dog endt er din Qval, Ef længere nu Du sukker saa saare af Sind og Hr. Hist lønnes din sjeldne Værd. Men Dydens Venner begræde den Død Der saaledes endte den bittre Nød Ak. S..... er ikke meer Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Indenlandske Efterretninger. Ved den Kongel. Priseret i Aarhuus er den tredie Deel af den til Fladstrand med Fortet Degets Recogneseer=Baad af Lieutenant Ryedahl opbragte Skib St. Nicolai og indehavende Ladning tilkjendte Recapteuren, hvorimod de to øvrige Trediedele tilbagegives Eierne, naar de godtgjøre deres Eiendomsret, da i modsat Fald det hele tilfalder Opbringeren. Den ved Hou indstrandede, af Skipper Anders Andersen førte Baad, Forsøget, tillige med sammes indehavende Ladning, er tilkjendt Hs. Majestæts Casse. Derimod er det ved Bunken under Hjøring Amt indstrandede Skib, Maria kaldet, Skipper H. S. Henningsen, tilligemed dets Ladning frigivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
J Hamburger Correspondent anmeldes W. C. Grims Alt Danische Heldenlieder, Balladen uMährchen paa følgende Maade: "Ligesom Nordens hele gamle Historie og Sagnverden, saaledes er ogsaa sammes Poeste stræng, fuld af Liv og Bevægelse, af en mørk, men kraftig Farvetone, og underfuld nærmer sig den den Græske deri, at i den som i denne alting er holdt aldeles plastisk, uden i mindste Maade at hælde til det Sentimentale. Ogsaa berøre de gamle nordiske Sange i deres Jndhold mangfoldigen vor tydske Ridderpoeste og vore Folkesange, hvilket hentyder paa en fælles Kilde. J mangfoldige Henseender er derfor nærværende Bog mærkværdig og velkommen; thi ikke allene indeholde de Ballader og Sange, som Hr. Grim har oversat med kierlig Troskab, meget Talende, som kun faa i Omfanget af vor nyere Poeste, men de ere ogsaa mærkværdige Bidrag til de nyeste Undersøgelser over hans Digtes Oprindelse og Fædreneland, der overalt ledsage Menneskeslægtens Gang i sin første Udvikling. Ogsaa mange af vore Folkesagn fremtræde her igjen, men kjekkere, frygteligere og rædselfuldere. Her er sand Naturposte, hvori ingen Begrændsning af Tid er synlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Odense, d. 29 Nov. En Tildragelse paa Store Beltet. Torsdagen den 5 Sept. d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
afgik Færge-Skipper Jens Bune fra Korsøer til Nyborg, og overførte mellem flere Passagerere ogsaa en ung Mand med sin Kone, som var i frugtsommelige Omstændigheder. Det blev næsten vindstille ud paa Aftenen, og Kl. omteent 10, da de befandt sig nær Sprogøe, indfandt Fødsels-Veerne sig hos Konen, der bad Skipperen at føre sig i Land paa bemeldte Sprogøe. Skipperen betydede hende at paa denne Øe var hverken Huus eller Lye, som kunde være hende til Nytte under deslige Omstændigheder, med hvad han ellers havde at sige, og lovede at han saavelsom sit Mandskab, der alle vare givte Folk, vilde yde hende al muelig Hjelp. Kahytten blev nu gjort ryddelig og alt hvad som var ombord til Konens Beqvemmelighed frembragt. Kl. i samme Nat forløstes hun lykkelig og vel med en rask og sund Dreng. En agtværdig Kjøbmandskone, der ogsaa befandt sig ombord, gik hende tilhaande i det vanskeligste Øieblik. Kl. 3 Morgen landede Smakken ved Nyborg Broe, hvorfra Barselqvinden med samt sit spæde Barn blev varsomt opbaaren i Byen. Mandagen derpaa blev Drengen døbt i Nyborg Kirke af Pastor Nyholm, og omtrent 12 Dage derefter reiste denne Familie til sin videre Bestemmelse, efterladende sig den hjerteligste Tak til Sune og hans Mandskab for den af dem ved denne vanskelige Leilighed ydede Hielp og Godmodighed. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Mariboe, d. 28 Nov. J Dag droge herfra under militair Bevogtning 4 engelske Matroser og en Midshipman. - En Handskemager fra Rudkjøbing, der havde været her til Marked den 26de dennes, bød for en Bondevogn til Taars, der ligger 6 Mile herfra, 20 Rd., skriver og siger Tyve Rigsdaler; men desuagtet vilde dog Bonden slet ikke med Hensyn til Veienes Beskaffenhed paa denne Aarsens Tid indlade sig i denne Entreprise. Saa besværlig er nu Fragtkjørselen!!! – J den sidste skrækkelige Storm, der rasede imellem den 15de og 16de dennes om Natten, tilsatte en Olding Livet paa Jens Munks Marker i Bursøe. Hans Legime blev fundet 2de Dage efter Stormen. – Hs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
H. Hr. Biskop og Ridder Boisen har i Aar vistteret Lollands N. Herred og Falsters S. Herred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
J afvigte Uge have vore Capere indbragt adskillige Skibe i sikkre Havne. Jblandt andre en Kuf ladet med Dæksplanker. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Pestefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
(Af Hamb. Corresp.) London, d. 16 Nov. (Moniteuren.) Efterretningerne om Kongens Sindstilstand ere endnu bestandig meget sørgelige; derhos er hans Legems sandhed stærk, og af den kan man vente, at hans bedrøvelige Tilværelse endnu vil vare længe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Cadix skal man aldeles ikke være for at indføre Jnqvisitionen igjen. - De vestindiske Vande vedblive at vrimle af franske Capere. Alt hvad der er af Værdie tage de sædvanligen bort fra Skibene, og derpaa enten brænde de dem eller overlade dem til Besætningen. Caper Rehderne ere i Forstaaelse med Americanerne, der ofte kjøbe Prisernes Ladning paa Søen; ofte sende ogsaa Caperne de tagne Ladninger paa Reserveskibene til de americanske Havne. Americanerne forsyne Caperne med Munition. Mandsk det skal for største Delen bestaae af Americanere. Man formoder endog, at nogle Americanere have Andeel i Caperne. De fleste Priser tages af Coperne le Due de Danzick og Marengo. - Efter Breve fra Buenos=Ayres af 10 Septbr. synes Tvistighederne mellem samme og Monte Vides at nærme sig deres Ende. General Etio har gjort adskillige Forslag til Udsønning, og man har omsider begyndt en Underhandling. Blandt de af Elio forslagne og af Modpartiet antagne Puncter, skal, som man paastaaer, være følgende: Provindsens Eenhed med Moderlandet; en almindelig Amnestie i Henseende til Opførslen og politiske Meninger. J Fald de portugisiske Tropper ikke strax efter Fredsslutningen rømme de spanske Besiddelser, ville Buenos=Ayres's og Monte Videns Armee forene sig og virke fælles med til Fiendens Fordrivelse; Elio bliver i Besiddelse af hele den vestlige Kyst, for der at udøve sin Myndighed, denne Myndigheds Grændser indskrænket til Vore Blade indeholde nu en Depeche fra General Mikanda angaaende Valencias Overgivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Paris, d. 20de Novbr. J Gaar holdt Hs. Maj. et Handels- og Manufac urraad. – J Rigets Stæder og Communer er man allerede sysselsat med Forberedelser til at høitideligholde Keiserens Kronningsdag og Austerlitz Seierens=Aarsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Fra Jtalien, d. 10 Nov. D. 29 Oct. indstyrtede, under en heftig Storm og Regn, ved Belluno Broen over Plave, paa hvilken netop 30 til 40 Mennesker befandt sig, af hvilke imidlertid de fleste bleve reddede. Efter de sidste i Mailand indløbne Efterretninger angaaende denne ulykkelige Begivenhed, savnedes kun endnu 6 Personer. - J Følge Efterretninger fra Neapel af 2den d. M. har Kongen Dagen i Forveien atter besøgt Skibsverfterne i Castelamare og i Nravel, og givet gjentagne Befalinger at fremskynde Arbeiderne paa de Skibe, der staae paa Stabelen. Fra Calabrien og andre Provindser i Kongeriget Neapel ankom meget Skibstømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Cassel, den 28de Novbr. J Gaar Kl. 1 om Morgenen udbrød en Jld i Stormarchallens Værelser. Hs. Maj. halv bedøvet af Rogen, havde neppe Tid til at komme ud af sit Værelse, og begive sig til H. M. Dronningen. Jlden greb snart med en Hurtighed om sig, som er vanskelig at beskrive. Det var umueligt at redde den Fløi af Slottet, hvorfra man har Udsigt til Fuld. mindre end 2 Timer var Stormarchallens, Kongens store og smaae Gemakker og Statsraads alen er saa Rov for Luerne. Den største Deel Meubler, Tæyper, Vaser, Candelaber er forvandlede til Aske. Endeel af Hs. Majestæts Effecter ere imidlertid redded. Deres Majestæter ere indflyttede i Bellevue bygningen hos Storstaldmesteren. Kl. 8 om Morgenen var man saa heldig at faae Bugt med Jlden. Det Halve af Slottet er ødelagt. Jldens Heftighed gjorde al Hielp forgjeves. Neppork, d. 18 Oct. De americanske Tropper, der skulle angribe Jndianerne, skulle d. 14de forsamle sig ved den blaa Flod; 500 Mand af dem ere af Oberst Boyds Regimen, foruden nogle andre regulaire Tropper og frivillige fra Hoye og det indianske Gebet. Denne hele Magt vil sandsynligviis udgjøre 2000 Mand. Maaskee trække Jndianerne tilbage eller løbe fra hverandre; men de ville derved kun blive forbittrede, og man befrygter, de ville siden fremkomme i smaae Partier, angribe de enlige Boliger og behandle dem med deres sædvanlige Grusomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
London, d. 16 Nov. (Journ. de Emp.) Følge de seneste Efterretninger fra Sicilien havde Dronningen et Anstød af Slag, men var imidlertid dog i Bedring. - Prinds-Regenten er upasselig af en Betændelse i Foden. – Et Rygte siger, at Marg. Wellesley kommer til at gaae tilbage til Jndien som Generalgouverneur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Wien, den 20 Nov. Her bliver Mangelen paa Papirpenge dagligen mærkeligere. Vor Handelstand seer sig derfor nødsaget til at aabne Cassen og sætte rede Penge i Omløb. Sandsynligviis ville de smaa Sedler blive længer i Omløb end Terminen bestemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Det forrige Rigsabbedie Werdens Bygning er nu bleven indrettet til et Tugthuus for Storhertugdømmet Berg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Til Plymouth er sendt en Commission, til at tage de Manufacturvarer i Øiesyn, som ere pligtige at svare Told. En Ølbrygger har allerede maattet betale en Erstatning af 30,000 Pd. St. og en anden af 19,000 Pd. Man forsikkrer at over 80,000 Pd. Sterl. paa denne Maade ville trækkes fra Plymouth. Naar Commissionen er færdig med Ølbryggerne vil den tage sat paa Destillateurerne, Sæbesyder=Fabricanterne gik v. En lignende Undersøgelse har allerede fundet Sted i Jpswich og indbragt fiskus 100,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
J London ere Tyverierne nu saa hyppige, at nyligen paa en Dag ikke mindre end 4 Huse i een Gade bleve besøgte af Tyve
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
J adskillige Egne af Engelland - hedder det i Moniteuren fra London reise nu Americanske Agenter omkring, som søge at formaae engelske Fahvicantere til Udvandring, og at udføre engelske Fabrikmaskiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Fra Newyork hedder det, at America har i Sinde at oprette en betydelig Sømagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Wien d. 16 Nov. Adskillige ungerske Store vise deres patriotiske Jver. Saaledes gav Grev Zichy paa Keiserens Navnedag en prægtig Diner; man beundrede derved det herlige Sølvservice, men da man reiste sig, sendte Greven samme til Mynten. Dette har ogsaa Grev Szecheny gjort med 14 Centner Sølvtøi, og Grev Georg Festetits vil indløse og tilintetgjøre 1 Million i Banksedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
En Puncerings Betjent er bleven myrdet af en Sølvarbeider, fordi han var angivet for at have upunceret Sølv, men han skal have gjort det i Sindsforvirring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Lindau d. 16 Nov. Vor Konge lader her anlægge en Havn, der forener Tryghed med mueligste Beqvemhed. Den Kgl. Geheimer. v. Wiebeking er ankommen her, for at lade Anlægget begynde efter sin Plan. Samme har ogsaa nyligen første Gang bereist den nye Landevei. Ved dette store Foretagende ere Klippevægge blevne sprængte, og 80 Fod høie Støttemure opførte, Broer anlagte over Afgrunde og brusende Bække, og Bierge jevnede. J en Maaned bragtes disse Arbeider saavidt, at endog de sværeste Vogne kunne passere Veien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Cour d'Assises i Paris foretog nylig en mod en Pige anlagt Sag, der sigtedes for Giftblanderie. Jury, som under Sagens Behandling syntes at være for meget indtaget af den Anklagede, blev af Dommeren casseret, men da Sagen foretoges paa ny, blev hun frikiendt. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Fayance=Fabriken i Kiew leverer i denne Tid fortræffeligt Steentøi, som i ingen Henseende giver det engelske noget efter. Disse Fabriker ere allerede til siden 1798, da Keiser Paul I. skjenkede dem 4033 Dessaliner Land og 228 Bønder, hvilket Antal endnu forøgedes med 228. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
J Wolga er Fiskefangsten saa betydelig, at 3 Jndbyggere i Flekken Duboyky have tilligemed deres Folk fanget i afvigte Sommer i 2 Uger 886,900 store Fiske, der vede 216,300 Pud. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
Blandede Efterretninger. (Fortsættelse af den engelske Kjøbmand Jacksons Efterretninger om Keiserdømmet Marocco og Districtet Suse; Udtog af den i Paris udkommende Monthly repertorv of english Litterature, s. No. 95.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-03
For omtrent 60 Aar siden havde man i Engelland til dette Brug egne offentlige Skuepladse, Den ædle Baxekonst opmuntredes af den høie Adel, beskyttedes af de første Mænd i Staten og taaltes af Øvrighederne. Førend Broughtons Amphitheater blev oprettet, fandtes i Tottinham Court en Fjellebod, hvis Eier, Georg Teylor, indbød Barere, til at vise deres Færdighed og Publicum til at overvære dette Skuespil. Kjæmperne fik da deres Deel af Jndtægten, der ofte beløb sig til 100 a 150 Pd. St. Den Vindende fik sædvanlig 2/3 og den Overvundne 1/2 Deel, skjøndt den ofte efter foregaaende Overeenskomst deeltes lige imellem begge Parter. Da Adelen og Folk af Stand beklagede sig hjerteligen over Ubeqvemmelighederne i Teylors Fjellebod formaaedes Mr. Brougthon, den Gang bekjendt som den største Baxer i London, til at bygge en beqvemmere Plads for saadanne Skuespil. Dette skeete, fornemligen ved Subskription, bag Oxford-Raaden. Bygningen kaldtes Broughions nye Amphitheater, og ved Siden af Bare Pladsen, var der anbragt Sæder, der stode i Forbindelse med Logerne, Parterret og Galleriet. Efter en Række af Aar, bleve disse Skuespil efterhaanden mindre beskyttede, og besøgte. Men i de nyere Tider levede de op igien og bleve til een af Engellændernes behageligste Forlystelser. Et Uheld, som indtraf ved een af disse Kampe, bragte dem imidlertid i slet Rygte. En af de Baxende blev dræbt paa Stedet. Prindsen af Walet, som var blandt Tilskuerne, lovede derpaa aldrig at vilde see eller beskytte en saadan Nøve kamp mere. Trykseil. S. 1817. L. 8 nedenfra varies læs: varions. S. 1622. 2. 8. Eilique læs: Cligne¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-07
Assiilderie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-07
Kjøbenhavn. de Raa Kasse Ottende Aargang. No. 98. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 7 December 1811. Om den Fare, der er forbunden med at holde Hunde. Af Hofraad og Prosestor Marger i Marburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-07
Under Vor Kongelige Haand og Segl Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 20de November 1811. Frederik R.¬