JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Fædrelandet. Rhvn, den 24de Januar. Spørgsmaalet om Stænderforhandlingernes Offentlighed, der, som bekjendt, var et af de første, som kom under Drøftelse i Jtzehoe, torde nu, fra de holsteenske Stænders Side, være endelig afgjort, saaledes som man havde al Grund til at vente det. Som bekjendter det i Roeskilde, hvor det langt sildigere bragtes paa Bane, endnu under Behandling af den dertil nedsatte Committee. Det vil da ogsaa snart der komme under Discussion. Resultatet kan neppe være tvivlsomt, skjøndt man, efter enkelte af de Deputeredes bekiendte Anskuelser af denne Sag at dømme, paa den anden Side heller ikke kan drage i Tvivl, at en fuldstændig Offentlighed ogsaa hos os vil have sine Modstandere, og at der i denne Sag, som vistnok mindst tilsteder nogen juste milien, ogsaa torde blive stemt for halve Forholdsregler. Om Holsteens Subordination under det tydske Forbund skulde have nogen Jndflydelse paa Regjeringens Beslutning for de holsteenske Stænders Vedkommende, kan naturligviis ikke vides, - vist er det imidlertid, at de danske Stænder, Himmelen være lovet, ikke kunne have noget saadant Hensyn at frygte for(Khousp.)–, den 26de Januar. J Anledning af den nylig foretagne Revision af alle heri Hovedstaden værende offentlige Kasser – en Foranstaltning, som man vistnok kunde have ønsket tagen forlængesiden, og som vi haabe, oftere vil blive gjentagen, og da uden altfor langt Varsel, og udstrakt udenfor Kjøbenhavn maae vi endnu bemærke, at en Kasse har været undtagen fra dette Eftersyn, og det en saa stor Kasse, at Undtagelsen umuligt kan hidrøre fra en Forglemmelse. Vi beklage dette - ikke fordi vi nære mindste Tvivl om hiin Kasses Orden og Rigtighed, men fordi en saadan Undtagelse let kunde kaste et odiøst Skin paa den hele Undersøgelse. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Paa Torsdag bliver og Aftenen Kl. 7 Cour og Apartement ved Hoffet for Damer og Cavalierer af de 3de første Classer i Rangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
J Nat Kl. 2 udbrød der en heftig Jld i Gaarden No. 127 paa Hjørnet af Ny=Kongens Gade og Philosophgangen. Jlden opkom hos en Snedker, der boede øverst i Huset, og udbredte sig saa hurtigt, at flere Personer vare i største Fare for at indebrændes; ulykkeligviis kom tre Voxne og et Barn saaledes til Skade, at de maatte bringes paa Hospitalet. Den tililende Hjelp uagtet lagdes Gaarden i Aske, og denne Morgen Kl. 7 brændte det endnu i Grunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Hs. Kgl. H. Prinds Christian Fredederiks Bibliothekar, Hr. C. Heger, er, efter en kort- og ubetydelig Upasselighed, død meget pludselig, 65 Aar gammel. Han var ei allene Rahbeks og Øhlenschlægers Svoger, men ogsaa især den Førstes inder lige Ungdomsven, og omtales derfor jevnlig i hans Erindringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Man er meget spændt paa at erfare, hvor der vil vorde kaldet som Sognepræst til Høietaastrup, der ansees for et af Sjællands behageligste og meest indbringende Præstekald. Det søges af Mænd i betydelige Embedstillinger. (Jøvrigt er Høietaastrup ogsaa bleven stærkt beklippet i den for Præstekaldene saa skjebnesvangre Amtsprovstperiode, og endnu maa det afgive Tienden af 100 Tdr. Hartkorn til Amtsprovsternes Lønningsfond, skjøndt der hverken paa Khvns Amt, eller i hele Sjælland, findes nogen Amtsprovst mere.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Til den theologiske Embedsexamens mundtlige Prøve i Januar Qvartal indstillede sig 15 Studios. Theol., hvoraf 7 erholdt Caracteren Laudabilis, Haud illandabilis, og 3 Non contemnendus. J Onsdags disputerede Hr. Cand. Theol. Fr. Nielsen for den theologiske Licentiatgrad. Agenten for det engelske Jnteressentskab de vil anlægge en Jernbane i Holsteen (fra Hamborg til Neustadt) herværende Grosserer Omen, er i disse Dage afreist herfra for at tage Lokaliteterne i Øiesyn, og derfra begive sig til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Paa Kammerraad Drewsens Vegne, i Dennes Sygdomsforfald foredrog Secretair Algreen-Ussing et Forslag om Ophævelsen af eller Nedsættelsen i Diætpengene til de Deputerede ved Stænderforsamlingen Dette Forslag gik ud paa: "at der, til Besparelse for Landet af den betydelige Sum, der medgaaer til Diæter, for Fremtiden, eller, om dette ikke lod sig forene med de nærværende Valg, da, naar nye Valg finde Sted, aldeles ingen Diæter skulde gives de Deputerede, hvormed var forenet det subsidiære Forslag: "at Halvdelen af de Deputeredes Diæte maatte afdrages for de forestaaende Sessioner." os. v. Om dette Andragende yttredes forskjellige Meninger. For samme anførtes: at det vilde befordre Jnstitutionens moralske Betydning og forædle dens Form; at man i det Offer, enhver Deputeret saaledes gjorde, vilde erholde en større Sikkerhed forat Forsamlingen bestod af Mænd, der følte varmt for Jnstitutionen, ligesom og Jngen var nærmere end netop Forsamlingen til at give Borgerne et Exempel paa den Opofrelse af Arbeide, Tid og Penge for det Offentlige, der er en nød vendig Betingelse for en friere og selvstændigere Communalbestyrelse a. Jmod Forslaget yttredes: at den derved tilsigtede Forandring vilde forrykke Grundprinciperne i Valg loven, idet at der foruden Eiendom, da ogsaa maatte tages Hensyn til Formuen; at den saaledes endmere vilde indskrænke den allerede meget indskrænkede Kreds for Valgbarheden; at Forslaget desuden var ubetimeligt, o. s. v. Ved den foretagne Afstemning befandtes der at være 34 St. for og ligesaamange imod en Committees Nedsættelse, og Sagen blev saaledes, i Henhold til Stænderanordningens Bestemmelser, betragtet som afviist. (St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Aarhuus. Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag blev i Gaar feiret her, som sædvanligt baade offentligt og i snevrere Kredse, med de hjerteligste Glædesfølelser. Alt ved Morgengry blev den for alle Danske saa kjære og høitidelige Dag hilset med Borgernes Musik i Stadens Gader, og kort derefter drog en Skare af festligklædte Søefolk med vaiende Flag under Musik og Jubelraab, igjennem Byen, hvorefter de ved Middagstid sluttede sig til Militairparaden, Garnison og Borgervæbning, der samtligen, i frydelig Forening med en talrig Folkemængde, istemte et mangefoldigt Hurraraab og "Længe leve!" for vor høitelskede Konge. Om Aftenen havde en særdeles talrig Mængde af Herrer og Damer samlet sig i Selskabet Polyhymnias smuk dekorerede Lokale, for her i Forening at feire Dagen Fest, der aabnedes med en af hele Forsamlingen afsjunget Sang (forfattet af Hr. Fr. S. Birch, og som skal blive meddeelt i næste Avis) ledsaget af høie Fryderaab. Derefter begyndte Ballet. Ved Soupeen blev der efter passende Sange udbragt Skaaler for Hs. Majestæt Kongen, Hs. M. Dronningen, og vort kjære Danmark, alle ledsagede med en Jubel som kun kan finde Sted naar den kommer fra Hjertets Jndre. Ogsaa i flere mindre Kredse havde saavel Borgere som Militaire festligholdt Dagen, hvilken Alle ønske endnu i mange Aar at kunne feire som en Glædesfest. Det fælleds Løsen var allevegne: "Gud bevare og lade os endnu længe beholde vor eiegode Landsfader Frederik den Sjette."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Rhvns Børscours den 26de Januar 1836. Hamb. 2 M. a vista 203. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Ved den 1428 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 47. 2. 67. 68. 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Copulerede i Aarhuus, den 28de Januar: Hr. Kjøbmand Carl Frederik Leverckhuusen og Enkemadame Anna Catharina Winding fød Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Bekjendtgjørelser. Jfølge vedtagen Bestemmelse foretages en 4de Auction over Gaarden No. 909 paa Rosensgade, tilhørende afgangne Oberstl. v. Klems og ligeledes afgangne Hustrues Dødsboe, Fredagen den 19de Februar førstk. om Formiddagen Kl. 11, i selve Gaarden. Conditionerne og Adkomstdocumenterne ere til Eftersyn herpaa Contoiret, og de første tillige hos Boets Curator Procurator Klein, boende paa Ulfeldtsplads No. 98 i Kjøbenhavn. Aarhuus, den 28de Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Jfølge vedtagen Bestemmelse foretages Auction i Dødsboet efter Toldbetjent Lindhards afgangne Hustrue, Tirsdagen den 2den Februar førstk. Eftermiddag Kl. 2, over endeel Løsøre, bestaaende af: Meubler, Sengeklæder, Linned, forskjelligt Kjøkkentøi, Kobber= og Messing Kar, Glas= og Krystal=Vare, 1 Rulle med Stokke, 1 stor Egekiste, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Til Salg i Grumstrux, er et velvedligeholdt, for faa Aar siden opbygget Sted, hvori 3 Værelser, Kjøkken og Spiiskammer, og hvortil en god Frugthauge paa 3 Skpr. Land. Liebhavere behage desangaaende at henvende dem til Hr. Chr. Vit tusen i Grumstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Oplag af Vogne, omtrent sex a syv Stykker, bestaaende af Reisevogne, Arbeidsvogne og Eenspændervogne, Ligeledes kan, faaes omtrent 50tyve Stykker Agestole til Vogne tilligemed en Snees Stykker Trillebore=Hjul. Alt faaes, Chr. Mas, til meget billige Priser hos Karethmagermester Horsens, den 7de paa Smedegade. Januar 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Nye store spanske Viindruer, friske Citroner, grønne russiske Erter, Confect Rosiner, Mallaga dito, KrakMandler, søde og bittre dito, Catrine=Blommer, franske Svedsker, Mallaga Figen, Bamberger Kirsebær, Corender, Caroliner-Riis, fiin Perle=Sago med flere nye ankomne Vare sælges billig paa Svane-Apotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Stedet No. 222 paa Graven er at faae tilleie til førstk. Paaskeflyttetid, bestaaende a 2 Stuer, Sovekammer, Kjøkken og andre Beqvemmeligheder. J. Marcussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
2 radet Sædebyg kan erholdes paa Lyngbyegaard, naar Bestilling skeer ved Forvalteren inden 15de Februar. Prisen er 4 Rbd. Sedler pr. Tønde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Fortrinlige gode Koge-Erter kan bekommes hos Søren M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
En Avlskarl, en Smed, samt en a to Meieriepiger, kunne faae Tjeneste her til næstk. 1ste Mai. 8 Marselisborg, den 6te Jan. 1836. Møller. Sjolunda. Nytaarsgave for 1836. 2 Mk.; Svan hilde, eller Damernes Prophet. 1 Mk.; ere igjen at J. Jessen. faae hos Dr. Sognepræster som endnu ikke hare ladet afhente de hos mig bestilte Ministerialbøger, bringes saadant herved i behagelig Erindring. A. F. Elmquist. en Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
No. Løverdagen. den 30. Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Vifts-Tidende Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
Blandinger. De Franskes Konge fik Natten imellem den 10de og 11te Januar et meget betænkeligt Anfald af Mavesmerter. Om Natten Kl. 2 var Kongens hele Familie forsamlet ved hans Seng. Hs. Maj. skal nu igjen være uden Fare, og det havte Tilfælde har man holdt saa hemmeligt som muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
J Dronningen af Portugals Lystslot Necessitades opkom der Dagen efter hendes Formæling er stærk Jldløs, som blev dæmpet ved engelske Søfolk der vare sendte iland fra de udenfor liggende Krigsskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
En Vexelmægler Croize's Selvmord har gjort megen Opsigt i Paris. Denne Mand havde i sin Handel nydt en ubetinget Tiltro, og dog havde han udgivet for 200,000 Fr. falske Vexler. Af Frygt for Vanære besluttede han at aflive sig. Han ladte to Pistoler, begav sig derpaa til Kanalens Bredder og skjød sig i Hovedet, men da han kun saarede sig i Underkjæven, saa skjøb han sig den anden Kugle i Livet og styrtede sig i Vandet. Men ingen af Saarene vare dødelige, og da der var Folk i Nærheden blev Hr. Croize endnu levende trukket op af Vandet og bragt til sit Hjem. Her kom han snart til sin Bevidsthed igjen, fik fat paa en Ragekniv, for dermed at over skjære Pulsaarerne, men da dette ikke heller hurtigt nok frembragte den forønskte Virkning, saa stak han med Magt et stort Stykke Æble ned i Halsen, hvorved han i faa Minuter gjorde en Ende paa sit Liv og sine Qvaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
Fyrst Lubezki - hedder det i et Pariserblad, har meer huuslig end diplomatisk Lykke; thi medens efter al Sandsynlighed den russiske Pengefordringssagendnu ikke vil komme for i denne Saison, er hans halvtredsindstyveaarige Gemalinde i velsignede Omstændigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
En af Paris's strængeste Kunstdommere, Jules Janin, der ikke pleier at skaane nogen Udlænding, er bleven saaledes beggeistret af Nordmanden Ole Bulls Violinspil, at han har sagt i sin Kritik over denne unge Vilde, som er kommen fra Nordens Jis Der er saamange Taarer og saamegen Vemod i hans Jnstrument; der er saamegen Kraft og Dristighed, saamegen Ynde under hans Jernbue. Han synger, han græder, han kommer i Lidenskab, snart hæver han Stemmen over Horn og Panker, snart sukker han saa født som en Æolsharpe. Det er en Musiker, der ikke har havt nogen Mester, en Violinspiller som ikke hører til nogen Skole."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
Kopperne grassere meget stærkt i London. Blandt de deraf heftigst Angrebne er ogsaa den bekjendte Hertug St. Albans, der ægtede den hovedrige CoutsEnke, der havde været en især for sin Skjønhed berømt Skuespillerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
Kongen af Engelland har ophøiet Gen. Advocat Camphells Frue til Peersværdighed som Baronesse af Stratheden imedens Manden forbliver Medlem af Menighuset. Endskjøndt denne Forfremmelse synes lidt underlig, er den dog ikke uden Exempel, den store Charams Frue, William Piets Moder, blev Peeres førend hendes Mand blev Peer, og den irske Gen. Advocat Tolers Frue ligesaa, uagtet han aldrig blev hendes "Mage i denne Forstand. (Ogsaa i Danmark ere nogle Enkefruer blevne forundte høiere Rang efter deres Mænds, ja En endog efter hendes egen - Død.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
En keiserlig Beslutning har afgjort en opstaaet Tvivl om, at den russiske Geistligheds Børn burde være fritagne for at lide legemlige Tugtelser ifølge tilkjendt Straf, saaledes: at de vel skulle forskaanes derfor, men i dets Sted være underkastet alle andre i Loven bestemte Straffe, saasom Forviisning til Siberien, Jndrollering i Armeen, Bjergværksarbeide &c. Christi Levnetsbeskrivelse, af Strauss, et nylig i Tydskland udkommet Værk, gjør overordentlig Opsigt blandt alle dannede Klasser. J Berlin gaaer en af Prof. Neander, maaskee paa høiere Opfordring, afgiven Betænkning om dette Værk fra Mund til Mund. Dens væsentlige Jndhold er følgende: Dersom Opfatningsmaaden af Christendommens Oprindelse, saaledes som den er fremstillet i dette Værk, blev almindelig, vilde det upaatvivleligt være forbi med Christendommen under dens nærværende Form. Men Værket selv er skrevet med saa megen videnskabelig Alvor, at et Forbud imod samme fra Statens Side ikke vilde være tilraadeligt; men at det kun kan og bør gjendrives paa videnskabelig Maade."J Kirkesognet Och trup i Regjeringsdistrictet, Münster (Kongeriget Preussen) tildrog sig nylig et Dødsfald, der for sin Mærkeligheds Skyld fortjener at anføres. Den 22de Decbr. f. A. om Morgenen, Kl. 8 døde nemlig Madame Wiethage, og om Aftenen Kl. 7 1/2 hendes Mand, Hiin 89, Denne 97 Aar. gl. Det høitbedagede Par havde været gift i 67 Aar, og efterlader Børn, Børnebørn og Børnebørns Børn. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
J Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende No. 4 d. A. har en Landmand yttret sig paa en grundig Maade angaaende de saakaldte Probententere, men derhos tilføiet faa Ord af den Betydenhed, at det ikke vil skade, her at bringe dem i fornyet Erindring: "Paafaldende er det derimod at see Klage ført over, at 1 "danske Undersaatter af Øvrighedspersoner lægges Hindringer. i Veien for Opkjøb i Partier af Landmandens raae Pro"ducter, til ligesaa stor Skade som Misfornøielse for de Egnes Beboere, der lide under en saadan Fremfærd, og kan vel hertil ligge anden Grund end denne: at Landmanden i Et og Alt skal holdes afhængig af Kjøbstædhandelsmænds Fordele, hvad dog neppe kan være en retfærdig Lovgivnings Hensigt eller Formaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
En Mand, høit udmærket ved sin reelle Handelsmethode Hr. Wulff, opkjøbte nogle Gange i Holstebroe Sommer marked (St. Hans Markedet) saare betydelige Partier danske Uld. Ulden er i denne Egn for Utallige et Hovedhielpemiddel til at tilveiebringe den fornødne Sum til deres Sommer Skat. Hvormangen Bonde og Landmand fik sit Hjerte let let ved Hr. Wulffs reelle og betydelige Handel. Hans Vare bleve strax modtagne, ingen Forurettelse beviist ham, og Beløbet, det være stort eller lidet, blev ham contant betalt. Mangen blev hjulpet derved og kunde derefter med trøstigt Hjerte begive sig paa Amtstuen for at betale Kongen og Staten hvad han var dem skyldig. Hvorledes seer det vel i hiin Landets Egn ud med Hans delen og Afsætningen af Landmandens Producter, "Vi kunne intet Korn kjøbes det er en staaende Talemaade paa Kjøbmandens Læber til den falbydende Landmand, som ikkun omskiftes i sjeldne ganske ualmindelige Aaringer. Og Følgen er, at Egnens Kornavl er forsømt. Hvoraf skal saa Landmanden tage sin Jndtægt og udrede de offentlige Byrder, Hertil har han ikkun Productet af sine Huusdyr tilbage, og lykkelig er Egnen ved, at Qvæge, Heste- og Svine-Handelen er fri. Men Faaret er et høist vigtigt Dyr for denne Egns Bonde og Landmand. En tung Udførselsafgift nedtrykker allerede meget Uldens Priis. Men, naar saa den fattige Bonde møder hos Kjøbmanden med sin Uld, er det da vel hiin Egn sædvanligt, at han kan erholde en nogenlunde paa sende Priis og Contanter, Prisen er vistnok ialmindelighed lav; men det Allertungeste for Bonden, som skal udgive Penge, som han ikke har, er, at modtage dette Svar af Kjøbmanden: "Vi kunne ikke bruge Din Uld, idet mindste maa De modtage Vare for den halve Deel af samme." Derfor glædede mangen Bonde sig ved Hr. Wulffs Nærværelse; thi han gav den høieste Priis, brugte ingen unyttig Prutten, holdt eens Priis for Alle efter Varenes Beskaffenhed, modtog saameget af denne Vare, som man kunde byde ham, og udredede øieblikkelig Varenes Betaling. Denne Handel var stedse snart afsluttet og afgjort, og dette til Sælgerens største Tilfredshed. Man kunde i hiin Mand ikke Andet end ære den bestemte og reelle Handelsmand. Og gid vi havde mange af dem i alle Handelens forskjellige Grene. Som et Sorgs budskab blev derfor den Efterretning modtaget, at denne Handel af Øvrigheden var bleven forstyrret og forbudt. Vi ansee det for sørgeligt, at Danmarks Lov skal skade og fordærve retskaffen og ædel Virksomhed. Hiin Mand burde have været hædret, og hans Virksomhed blev derimod voldsomt standset. Tilvisse sørgelige Omstændigheder, Men just disse vise ogsaa for den Opmærksomme hen paa vore beklagelige Handelsforholdes rette Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
J Handelen skal Frihed herske, ja Handelsvæsenet kræver, for at opnaae sin høist mulige Fuldkommenhed, at Loven kun høist vaersomt berører det. Naar man ialmindelighed sagde"at Handelslyve er Handelens Død," da kan det ikke nægtes at heri laae meget Sandt. Meningen er denne, at Handels love ikke maae gaae ud paa Andet end at straffe den uredelige Handlende. Lad saa forresten handle hvo som vil og kan, uden Opsyn, Jndskrænkning og Control, hvad enten han boer i Kjøbstad eller paa Landet; ja hvad mere er, hvad enten han boer i Landet eller udenfor Landet, Lad Toldafgifterne hvile tungt paa alle de Jndførselsartikler, som ere Luxusvare, Lad vore Udførselsvare være afgivtsfrie, Lad den redelige Handlende beskyttes og den uredelige afstraffes, Vi formene, at det er hertil den ovenanførte ærede Jndsender har seet hen, og haabe, at disse vore Tanker vinde hans bifald. Gid saavel Regjering som Stænder tage sig af Handelens Frihed, ja af al ærlig Handels og Virkens ubetingede Frihed! Da vil baade Borger og Bonde lettere kunne udrede en høere Skat til Staten end nu en lavere. Sang paa Hs. Maj. Kong Frederik den Sjettes Fødselsdag den 28de Januar 1836. (Afsjungen i Selskabet Polyhymnia.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
Atter fra Cimbrers By, festlig mod Nattens Sky stiger vort Kvad; 4 og paa den Stund, som gik, da Du med Faderblik stod her, o Frederik! skue vi glad. – Hil Dig, Du Folkets Ven, Tiden, som rulled hen, Meget borttog; 3 Alting forandrer sig - evig ubristelig Kjærligheds Baand til Dig, knytter og dog. :Ja, og med hvert et Aar fastere Baandet slaaer sig om vort Bryst; thi mangt et herligt Pant med hver en Stund, som svandt, vi paa Din Godhed fandt, Danrigets Lyst, 5. Ja, med erkjendtlig Hu fredsæle Fredrik, Du prises af os, aldrig skal Troskabs Skjold knuses, o Konge hold. men hver en fjendtlig Vold kjækt byde Trods. - Stig da med vældig Klang, festlige Jubelsang! høit mod det Blaae, gjenlyd fra Kyst til Kyst Længe til Danmarks Trøst: Fredrik med kraftigt Bryst end blandt os staae. JFr. S. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
Opfordring til Danmarks Geistlighed. Medens Landet har gjenlydt af Glædesyttringer over den Agtelse og Tillid, Hs. Maj. Kongen har viist Folket ved at indrømme det en raadgivende Stemme i de vigtigste fædrelandske Anliggender, er der dog een Stand i Danmark, der ikke, saaledes som den önskede, kan deeltage i hine Yttringer, fordi det maa forekomme den, som om den, medens Landets øvrige Börn ere saa rundeligt betænkte, næsten spiller et Stedbarns Rolle. Det er den geistlige Stand. Vi bør vel, uden at fornærme de øvrige agtværdige Stænder, paastaae, at de Interesser, hvis Varetagelse er betroet Geistligheden, i Vigtighed kunne maale sig med hvilke andre, man vil nævne, samt at den geistlige Stand aldrig har holdt sig tilbage, hvor det gjaldt, at give Prøver paa sand Hengivenhed for Konge- og Fædreland. Vi nægte derfor ikke, at vi, da den nye Institution bebudedes, begyndte at nære noget Haab om vor trykkende Vilkaars Forbedring. Dette Haab have vi desværre ikke seet opfyldt. Bonden, endogsaa Fæstebonden, er valberettiget, Arvefæstebonden er valgbar, medens Præsten hverken er valgbar eller valgberettiget. Det har været en stor Tdmyggelse for vor Stand, at see sig saa gandske, og saa offentligt, udelukket fra al Deeltagelse i den betydningsfulde Valghandling. En umiddelbar Fölge deraf har været, at medens Bonde, Borger og Jorddrot see sig repræsenterede i Stænderforsamlinger ved Mænd af deres eget Valg, staaer hele den talrige geistlige Stand uden Stedfortræder. Vel har det allernaadigst behaget Hs. M. Kongen, ogsaa at udnævne tvende Geistlige til, i hver Stænderforsamling at tage Sæde; men de sidde ikke der som Geistlighedens Committerede, og have altsaa, med Hensyn paa den, intet egentligt Ansvar. Alligevel saae vi med Haab og Tillid op til de Ordensbrødre, Kongen beærede med sit Valg, og forventningsfulde ledsagede vi, Skridt for Skridt, Forhandlingerne Roeskilde. I fire Maaneder have nu allerede disse Forhandlinger varet. De meest blandede Æmner ere blevne bragte paa Bane, de meest forskjellige Interesser drøftede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-30
Den juridiske Embedsmand, Kjöbmanden, Bonden, Skolelæreren og Skoledisciplen have fundet deres varme, nidkjære Talsmænd, men for Præsterne har Ingen opløftet, sin Stemme. Vi havde ventet os Saameget af Biskop Mynster. Han har al den Indsigt og Erfaring, vi kunde önsket vor Stands Repræsentant, om den var værdige Nogen. Han har gjennemgaaet de fleste Stadier af Præstelivet, indtil han nu staaer der som den danske Geistligheds Primas. Vi vare forvissede om, at han, i denne sin ophøiede, sorgfrie Stilling, ikke vilde have glemt hvorledes han, som fattig Landsbypræst i Spjellerup, har været tilmode. Men vi have ikke hørt ham opløfte sin Stemme een eneste Gang for den danske Geistlighed, Hvilke Erfaringer har han ikke havt Leilighed til at gjöre Hvilken bevæget Tid har han ikke gjennemlevet, Hvilket betydeligt Pund af Veltalenhed har ikke den gavmilde Natur betroet ham, Men for sine Stakkels Ordensbrødre, som ved alle Omgivelser erindres om, at de leve i ecclesiapressa, har han ikke talet et Ord, ikke eet eneste. Birch har dog talt Skolelærernes Sag, og det har glædet og hjerteligt, thi deres Sag har længe været vores. Calligen har dog i Itzehoe grebet et Emne, som for Sjelesörgeren er af uberegnelig Vigtighed. Men Mynster tier,