Berlingske Tidende, 1815-12-04
Nogle Udsætter=Heste vil vorde bortsolgte ved offentlig Auction paa Tøi 9 huset Onsdagen den 13de December næstkommende, om Morgenen Kl. 10, Slet, til hvilken Tid de Lysthavende vilde behage at give Møde. Auctionen over Skee Møllegaards Jorder vorder ikke afholdt den 5te DeAcember; imidlertid ere Conditionerne indtil videre til Eftersyn i Skeer Mølle, beliggende i Hamsted Sogn ved Ringsted. en har lovet Publikum en Sammenligning imellem det af Hr. Commercer ved raad, Kongelig Mekanikus og Dannebrogsmand Marstrand forfærH. bigede Trækkehiul og det for endeel Aar i Wilna indrettede Trædehjul. ste Allerede skulle jeg have opfyldt dette mit Løvte, men da jeg ikke førend nu har kundet erholde nøiere Efterretning om Trækkehiulets Jndretning, A. godsagedes jeg at den Aarsag at opsætte dette. Jeg vil fatte mig saa kort og tydelig som muelig, deels for ikke at falde besværlig med unyttige Ord, og deels, paa det at enhver selv vil kunne tedømme Rytten og Forskiellen af disse Maskiner. Trækkehiulet har følgende Indretning : En Axel gaaer lodret, tilstrækkelig befæstet, igiennem et Hiul, ligesom ved Trædehiulet, med den Forskiel at set denne Axel her staaer lodret, derimod paa Trædegiulet helder til en Vin til stel af 70 Grader imod Horizontalien. punkt uden for Hiulet saaledes : at den ved at trække tilbagefører det un paa Hiulets Overflades Yderkant staaer Hesten og er forspændt ved en ster dens Fødder værende Hjul, da derimod ved Trædehiulet Hestens Tømme, ler befæstet ved et fast Punke udenfor Hiulet, og bevirker den saaledes ved sin Tynde Omdreiningen af det paa Axelen befæstede Trædehiul. det paa den lodrette Axet befæstede Hjul, paa hvis Yderkant Hesten i et tvert Tilfælde gaaer, ligger paa Trædebiulet under en Vinkel af 20 Grader, med Horizonten, derimod ved Trækkemaskinen horizontal. Man seer altsaa at saavel ved Træde, som ved Frækkehiulet: a) Hesten er befæstet ved et fast Punkt udenfor Hiulet, og b) at den i begge Tilfælde dreier Hiulet under sig, uden selv at komme videre fram. Min Formodning at der maatte være noget Overeenstemmende imellem begge Maskiner, var altsaa ikke ugrundet. og hvilken af Jndretningerne der maatte fortiene Fortrinet, vil jeg først For at bedømme paa hvilke af disse To Hil een Hest udover den største Kraft, kiendte Hestemølle, saasom Trækkeviulet har noget mere lignende med Heste sammenligne Trækkehiulets nye Indretning med den længe almindelig be møllen end med Trædehiulet, og disse To Indretninger derfor lettere kunne sammenlignes end Trække= og Trædehiulet. Ved at sammenligne Trækkepiulet med den almindelige Hestemølle vil man finde: at forskiellen imellem disse To Indretninger blot er: at ved Hestemøllen Festen gaaer rundt paa Jorden, derimod ved Træktehiulet Jorden, saa at sige gaaer rundt under Hesten. Ved første Dirkast skulle man troe at en Hest paa Trækkeniutet maatte kunde virke meere end paa Hestemøllen, dommen ikke er tilstrækkelig lang; men ved at betragte Tingen nøiere, vil saasom ved denne den bestandige Kredsgang trætter meget især naar Drag man finde: at det maa være ligesaa anstrængende for en yest naar Gulvet en unaturlig Stitning, og Hesten saaledes ved Føddernes Tilsidegliden maa paa hvilken den gaaer bestandig glider tilbage, da dens Fødder derved faaer ligesaavelsom ved Hestemøllen tabe af sin Muskettraft. Strax falder dette digheder maae Hestens Bugmuskler lide Anstrængelse. Ved Hestemøllen omkebiulet giøres af Hesten den samme Omvandring, og under begge Omstænvel ikke i Øiet, men i begge Tilfælde saavel ved Hestemøllen som ved Træk vandrer Hesten sin Kreds, og ved Trækkegiulet troer den at gaae lige ud men dens Fødder bliver ved dette Hiuls Tilbagegang soledes flyttede, at fra Axelens Middelpunkt er af lige Længde med Hestemøllens DragkomVanen dog alligevel udgjør den samme Kreds, forudsat : at Hestens Afstand Hesten maae herved have en Følelse, som skulle den falde, og maae derfore anstrænge sig for at undgaae dette. Denne Anstrængelse er maaske er det ikke vel mueligt nøie at bestemme dette, Erfaring maatte dømme heri betydeligere end den, som en Hest behøver til den kredsformige Gang, dog og man maatte lade To ligestærke Heste, paa lige lang Tid, og med lige svar Last, trække, den ene for Hestemøllen og den anden paa Trækkebiulet. for at erfare: hvilken der under dette Arbeide først vilde blive stiv, sandsynlig blev det den paa Trækkehiulet, og denne har at klæmpe med det med Lister beslagne Guer, den anden derimod paa en jevn Jordver, spændt imelgaaer langt beqvemmere end ved at være forspændt i Seeletøi og Skavler, lem tvende paa Dragdommen befæstede Stænger, som i Engeland brugelig, vel kunde Trædetisterne saaledes paanagles, at Hestens Hovstedse kommer til at støde lødret paa samme, men Hesten maae dog stedse gaae med afmaalte Trin for ei at glide, og dette er en Anstrængelse, som den ved Hestemøllen ikke bar. Hestemøllen har bestemt det Fortrin for Trækkehiulet: at Gidningen paa Axelens Tappe paa denne første er langt ringere end den som findes ved Trækkehiulets Tappe, tyl for det første har Trækkepiulet formedelst den betydelige Afstand fra Axelens Tap ligeledes betydelig for selv en betydelig Vægt, og dertil kommer endnu besteens Tyngde, hvilken øger vidningen. Og endelig er Trærtehiulet langt mere bekosteligt at indrette end som Hestemøllen, dens Vedligeholdelse ikke ubetydeligt, og det traatning, falder ogsaa bort, saasnart der paa engang maae bruges 3 a 4 Fortrin som Trædehiulet synes at have, for saavide Pladsen kommer i Be Heste, da i saa Fald Trækkeniulet deret med saa mange Heste, ikke ladet tilstrækkelig Plads tilovers til anden Jndretning. Ved at overveie enhver af disse Synspunkter kan jeg ikke andet end bifalde den i saa mange Aar bekiendte Hestemølle, som fortrinlig fremfor det af Hr. Marstrand angivne Trækkehjul. Allerede for endeel Aar er Trædehiul og Hestemølle af kyndige Mekanikere blevne sammenlignede, og man har fundet : at Hestemøllen ikkun i en Tilfælde fortiente Fortrin for Trædebiulet, nemlig: da, naar Maskinen skal drives med Stude. Under alle andre Omstændigheder har Trædehiulet Fortrin. Man har nemlig beregnet: Et Menneskes mekaniske Kraft ved Hestemøllen er a. 50 til 31, Ved Trædehiulet ............................... 84 - 118. Et Eseis ved Hestemøllen ..................... 72 - hoVed Trædehiulet ............................... 134 - 262. Et Muulesels ved Hestemøllen R................... 240 - 420 Ved Trædehiulet a........................ 4ra - 735 En Studs ved Hestemøllen ...................... 200 - 332 Ved Trædehiulet l........................ 233 - 400. en Hestes ved Hestemøllen k..................... og - 1020. Ved Trædehiulet r............................... 78. - 1164. Heraf følger: at en Hest omtrent virker i mere paa Trædehiulet end paa Hestemøllen, Mennesket omtrent det Halve, Muuleslet 1/4 og slet omtrent dobbelt saameget paa Trædehiulet, som paa Hestemøllen. De, som herover ville see den nøiere Beregning maae jeg henvise til C. C. Laugdorfs Landbuch der Maschinentere, Tom. 1. Pag. 143 a., hvor denne Gienstand tyggelig afhandles. Jen holder det for unyttig, at sige mere om denne Gienstand; thi da br. Marstrands nye Trækkehiul er har noget Fortrin fremfor Hestemøllen, og Hestemøllen staaer tilbage for Trædehiulet, saa beholder Trædehuulet Fortrin for Trækkehiulet, og jeg igientager derfor mit gjorte Tilbud til dem som mulig maatte have Lyst til: ved et Trædehiul, at sætte et eller andet Værk i Bevægelse. det perpenticutaire Trækkehjul har jeg slet ikke omtalt, da jeg formoder, at Hr. Marstrand er enig med mig om, at dette er langt under det Horizontale. Cronborg Geværfabrik, den 1ste December 1817. D. C. F. Schulz. Tin trofaste og gode Mand, vore 4 smaae Børns usigelig kiærlige og Vi vise Fader, den redeligste Ven, den notagtigste Embedsmand, den tro Guds Tiener Hr. Edde Jacobsen Paludan, Sognepræst til Sønder Kirkebye og Alslev paa Falster, blev henreven af en, itrun 4 Dage varende, voldsom Sygdom, Søndagen den 26de November sidstafvigte, i hans Alder 40de Aar. Gud, som kiender mine Lidelser, kan alene ende dem. Mine Venners og Veninders Vermodstaare kunne lindre dem. Den skriftlig Bevidnelse taaler mit sønderrevne Hierte ikke. Trine Pandag. for Dørph. under Følelsen af Livets daglige Aftræftning, beredede vores kiære Faden i Jacob Cudriis til Dødens vigtige Øieblik, hvilket han med tilligsfuldt Haab til Gud i Møde gik, i sit 82de Aar, den 11te d. M. Vi betiendtgiøre denne sørgelige Tidende for hans og vore Beslægtede og Venner, frabedende os Condolence. Langesund, den 14de November 1819. Bolette Brig, Jaf Bright. Simon Bright, fød Cudris.