JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-07-16
Efterretningerne fra de nordlige Districter i England skulle nu være mindre nedslaaende end i forrige Uge, hvilket man isærdeleshed tilskriver de bedre Udsigter til et gunstigt Udfald af den forestaaende Høst Frankerig. Paris, d. 8de Juli. Allerede iforgaars Aftes taltes der om, at en Republicaners Begravelse havde foranlediget alvorlige Uordener, og dette Rygte stadfæstes nu ved følgende officielle Beretning i Moniteureen: "Jforgaars Aftes fandt i Anledning af den ved sine exalterede republicanske Grundsætninger bekjendte Læge Baunys Begravelse en Uordensseene Sted paa MontParnasses Kirkegaard. Liigfølget, som bestod af et stort Antal Personer i Civilklæder, af et Antal Nationalgardister af den 12te Legion under Gevær, og af flere andre Nationalgardister i Uniform og med Sidegevær, ankom Kl. henved 7 paa Kirkegaarden. Liget nedsænktes, og en Salve af Geværskud gaves over Graven. Der holdtes 4 Taler; den første og tredie vare af politiske Jndhold og bare Præget af en Oppositionsaand, uden dog at overskride visse Skranker; den anden Tale, der holdtes af en ung Mediciner, var passende, reen biographisk og videnskabelig; men den fjerde havde en reen oprørsk Characteer. J det Øieblik, da den sidste Taler opfordrede til Ulydighed og Modstand imod Lovene, og overlod sig til en heftig Declamation imod den infame Eiendom, afbrødes han af Politicommissairen, der erklærede, at han formelt modsatte sig Fortsættelsen af en saadan Tale. Denne Advarsel adlød Taleren ikke. Til samme Tid hørte man i de forskjellige Grupper Trudsler, Piben og Raabet: "Ned med Commissairen!" Rolighedsforstyrrerne vilde til Bedste for de politisle Fanger foranstalte en Collect, og bleve staaende paa deres Pladser. Nu befalede Commissairen en Peloton af Municipalgarden og et Detaschement Stadsergeanter at adsprede Hobene. Rolighedsforstyrrerne kastede under Raabet: "Til Vaaben, med Stene efter Tropperne. Nogle trak Sablen; men denne Demonstration forhindrede ikke Arresteringen af de Jndivider, der havde taget den virksomste Deel i disse Uordener. Snart var Roligheden gjenoprettet. De arresterede Personer ere førte som Arrestanter til Politipræfecturet."
Viborger Samler, 1842-07-16
Saavidt den officielle Beretning, der er aldeles afvigende fra følgende Actstykke: "Til Marschal Gerard, Overbefalingsmand over Nationalgarden i Paris og Omegn (han lieue). Undertegnede Officierer, Underofficierer og Soldater af Pariser Nationalgarden have den Ære at tilmeldMarschal Gerard, at den 6te Juli ved en af dens Kammeraters Liigbegængelse, i det Øieblik da Alt fjernede sig fredeligen, er en Capitain af den 12te Legion bleven gre den ved Haarene, skammelig gjennempryglet, berøvet sine Epauletter og arresteret af Politiagenter, endskjøndt denne Officier kun beskæftigede sig med at formaae Mængden, til at skilles ad. Flere andre Nationalgardister have lidt en lignende uværdig Behandling. De Undertegnede nære ingen Tvivl om, at deres Chef vil vide at skaffe deres Uniform Agtelse, og i deres Navn erholde en glimrende Fyldestgiørelse for den imod dem udviste Raahed, imod hvilken de ansee det for deres Pligt at protestere, og de bede Marschallen om at modtage deres Bevidnelse af deres dybe Ærefrygt." (Derefter følge 103 Underskrifter.)
Viborger Samler, 1842-07-16
Garnisonen i Paris vedbliver at være consigneret i sine Caserner, sandsynligviis af Frygt for, at de nær forestaaende Valg kunde fremkalde Gjæring og Uordener. Og dog synes det, at Jntet er tilstede, der kunde paabyde Nødvendigheden af saadanne Forholdsregler. J Parts circulerer det Rygte, at Porten har tilbagekaldt sine Gesandter ved det franske og engelske Hof. J Ministeriet for det Jndre hersker stor Bevægelse, fordi efter Departementalberetninger Valgene saavel af Jndenrigsministeren (Cunin Gridaine) som Handelsministeren, synes meget tvivlsomme. Thiers er i Aix for at drive paa sit Valg. Den yderste Venstre i Forening med Legitimisterne skulle have isinde at opstille en Medbeiler imod ham.
Viborger Samler, 1842-07-16
Belgien. Brüssel, den 8de Juli. En Forsamling, bestaaende af Lærreds- og Traadhandlere fra Øst og Vestflandern, Brabant og Hennegau, har begivet sig til Jndenrigsministeren, Nothomb, Finantsministeren og Ministeren for de udenlandske Anliggender, og gjort disse Embedsmænd opmærksomme paa den betrængte Stilling, hvori den franske Ordonnance og Forhøielse af Jndførselstolden paa Lærreder og Garn havde bragt den belgiske Lærredsindustrie, og paa Nødvendigheden af strax at tage Repressalier og sammenkalde Kamrene for at raadslaae om dette Anliggende. Nothomb forlangte en Udsættelse af Sagen i 8 Dage, og lovede tillige, at saafremt der inden denne Termins Forløb ikke var indløbet noget tilfredsstillende Svar paa Cabinettets Forestillinger til det franske Ministerium, skulde der tages en passende Toldforholdsregel, der snarest muligt skulde blive Kamrene forelagt. Til denne Erklæring tilføiede Finantsministeren, at saafremt England skulde tage Repressalier imod den franske Ordonnance, hvilke maatte gjøre de belgiske Jnteresser Afbræk, skulde den nu bestaaende Toldtarif underkastes de nødvendige Forandringer. Paa lignende Maade besvarede Udenrigsministeren Forsamlingens Andragende. Derefter begav Forsamlingen sig til Kongen, og Ordføreren udhævede isærdeleshed den store Forlegenhed og Nød, som den franske Ordonance maatte fremkalde iblandt de arbeidende Classer, omtalte Nødvendigheden af en HandelstractatsAfslutning med Frankerig, og henpegede paa Nødvendigheden af en Forbedring i de arbeidende Classers Tilstand i Almindelighed. Kongen svarede, at han vilde gjøre Althvad der stod i hans Magt for at unddrage Belgien fra de skadelige Følger af den franske Ordonance. Jøvrigt skrives fra Brüssel, at man er overbeviist om, at det er Frankerigs fremherskende Hensigt at ødelægge den belgiske Jndustrie, og at tvinge Belgien til at kaste sig i Frankerigs Arme; thi Frankerig vil hellere opgive Alt end dets Drømmerier og den naturlige Rhingrændse, og det franske Ministerium giør Alt for at gjøre sig populairt ved Valgene. Men i Belgien vil man hellere lade det komme til det Yderste, og ikke alene hellere antage Preussens og den tydske Toldforenings Betingelser, men endog hellere forene sig med Holland, end lade sig reducere til en fransk Provinds.
Viborger Samler, 1842-07-16
Ved Postens Afgang fra Brüssel den 8de Juli er bragt i Omløb en glædelig vigtig Efterretning. Man forsikkrer nemlig, at en af de belgiske Commissairer i Paris er ankommen til Brüssel med den Efterretning at en Tractat er affluttet med Frankerig.
Viborger Samler, 1842-07-16
Kongeriget Neapel. Fra Staden Neapel meldes under 26de Juni, at man endnu samme Dag ventede, at Prindsen af Jvinville med Adm. Hugon og den franske Flaade vilde indtræffe paa Neapels Red.
Viborger Samler, 1842-07-16
Spanien. Barcelona, den 29de Junii. Efterretningen og Zurbanos Jndmarsch i Catalonien har udbredt Skræk iblandt de carlistiske Bander, der adsprede sig til alle Sider. Fra Fæstningen Figueras meldes, at den carlistiske Bandechef Felip er tagen tilfange af de kongelige Tropper. Det nye Ministerium vinder i Anseelse; Olozaga og hans Parti har sluttet sig til det.
Viborger Samler, 1842-07-16
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-07-16
Kjøbenhavn. Hs. Majestæt Kongen af Nederlandene har udnævnt Capitain Carl v. Henckel til Ridder af Egekrone-Ordenen, og ved sin herværende Minister under 7de d. M. ladet Capitainen overrække denne Decoration. (Da.) Dersom det er Kongens og hans Regjeringsmænds inderlige Attraa, ved deres Regjeringsforetagender at imødekomme Stændernes og Folkets Ønsker siger "Kjøbenhavnsposten, – da maa Udfærdigelsen af den kongelige Kundgjørelse til Østifternes Stænderforsamling upaatvivlelig have været en tung Gierning, især med Hensyn til den Deel af Samme, der indeholder Svarpaa Stændernes Petitioner. De forrige kgl. Kundgjørelser have visselig ikke været for føielige mod Stænderne og Folket; men sammenligne vi dette Aars Kundgjørelse med de tidligere, da finde vi dog, at den staaer tilbage for de ældre; thi af den forrige roeskildske Stænderforsamlings Petitioner ere ikkun tre endelig blevne opfyldte. Og hvilke ere det? Den ene angaaer Oprettelsen af et Stænderbibliothek, Arrangementet ved Stændertidendes Trykning og Stænderarchivets Opbevaring; den anden er ikke Andet, end et Tilsagn om, at de Love, som emanere igjennem Toldkammeret, ogsaa skulle blive Stænderne forelagte, altsaa ikke Andet, end en simpel Gjentagelse af Hoved=Løftet i Stænderforordningen, og den tredie berørte Petition angaaer en ny Jndretning af Hof og Stadsretten og Politiretten, altsaa et underordnet administrativt Spørgsmaal. Jngen af de øvrige 10 Petitioner ere tagne til Følge, heel og holden.
Viborger Samler, 1842-07-16
J Prof. Schouw's danske Ugeskrift Nr. 13 har Professor Clausen charakteriserer Bankdirecteur Bang's Skrift om de attraaede Forandringer i den danske Statsforfatning med følgende Ord: "Hvor jeg end vender mig hen, finder jeg mig standset ved den haarde Modsætning af Ønsker og Forslag, som, idet mindste deelviis, ophæve hverandre, ved en Kongemagt, som, for at yde en kraftig Regjering, maa have det sidste afgjørende Ord i Alt, hvad der hører til den egentlige Regjering, og som dog atter ønskes begrændset ved en Grundlovs bindende Regler i Udøvelsen af den lovgivende Magt ved en Folkerepræsentation, som ikke uden Selvmodsigelse skal kunne sættes til Herre over de menneskelige Anliggender, og som dog ønskes i Besiddelse af et Herredømme, hvorved den vil kunne hindre Emaneringen af Regjeringens Lovforslag i de vigtigste statsborgerlige Anliggender." – Bang havde i sin Brochure yttret Frygt for, at man skulde begaae den Ubillighed mod ham, at regne ham tilde Conservative. Vi ile med at berolige Professor Bang for denne Frygt, siger Corfaren: "ved at gjøre ham opmærksom paa, at der er den betydelige Forskjel mellem ham og de Conservative, at de Conservative ville staae stille", medens han - "ikke vil gaae."Man har i denne Tid seet, hvad man nok sjeldent og maaskee aldrig har seet i den danske Armee, at en Capitain (v. Redsted i 1ste jydske Jnf. Regiment) er bleven Bataillonscommandeur, og en Secondritmester (v. Hindenburg i fyenske Regiment lette Drag.) Regiments commandeur. Men dog turde der vel neppe for Tiden være nogen Officeer i den danske Armee, der har været heldigere end Generalmajor v. Qvaade, Chefen for Jngenieurcorpset. Endnu i Aaret 1829 stod han som Capitain i Corpset (dog med Majors Anciennetet fra 1827) og nu i Aaret 1842 er han, efter 13 Aars Forløb, uden at have gjort noget Spring, men regelmæssig gjennemgaaet alle Grader, Generalmajor, Chef for Corpset blev han, som bekjendt, allerede i f. A. (Danv.) Det kan i Almindelighed være sørgeligt nok at see Mennesker, forblindede af Brede, begaae alskens Taabeligheder og Urimeligheder; men naar det er lærde pretentieuse Folk der paa en saadan Maade give deres Harme Luft, bliver det altfor latterligt til at man længer kan see hen til det Sørgelige derved. Saaledes med Dhrr. Prof. Heiberg. og Henrik Hertz i det sidste No. af "Jntelligentsblade." Begge ere opbragte; den Første paa Publicum, fordi – det har udbysset Molieres berømte Commedie "Doctorer imod sin Villie, og den Anden paa de forskjellige Blade, fordi de ikke have anmeldt hans sidste lille Theaterproduct, "Perspectivkassen, saaledes som han ønskede det, og troer at kunne fordre, eftersom Publicum har applanderet det.
Viborger Samler, 1842-07-16
Roeskildske Stænder. Ved Debatterne om derskulde indgives en Adresse til Kongen eller ikke, yttrede Provonenten, Etatsr. Hvidt, at han ansaae det for at være at yderste Vigtighed, at Forsamlingen ikke gav Slip paa dette skjønne Forbindelsesmiddel mellem Kongen og Stænderne, og at den ikke renoncerede paa denne Leilighed til at bringe til Kongens Kundskab hvad der rører sig i Folket, og til at yttre de Ønsker og Forhaabninger, som bevæge sig i Forsamlingen. Stenfeldt, Bang, Mynster og Scavenius talte imod Lehmann, Abrahamson. B. Christensen, David, Dunsfelt, Drewsen, Haastrup o. Fl. for Jndgivelsen. Ogsaa den kal Commissarius havde yttret sig imod en Adresses (skjendt ved ikke imod en Takkendresses) Jndgivelse. "Forsaavidt, sagde han "det idag er udtalt, at man i den nu forestaaende Adresse skulde benytte Leiligheden til at yttre sig over de Puncter i den kgl. Bekjendtgjørelse, som ansees utilfredsstillende, eller i det Hele over Regjeringens Marimer og over vore politiske Forhold, maa jeg henholde mig til Hvad der baade af mig ved tidligere Leiligheder og af flere af Forsamlingens Medlemmer er bleven udviklet om det Fordærvelige og mod Jnstitutionens Natur Stridende i, at Gjenstande, som passende kunde behandles i særlige Petitioner, indsmugles i en Adresse, hvor der saaledes kan blive fremført Meninger over vigtige Spørgsmaal, som ikke ere blevne tilstrækkelig prøvede, og som navnlig ikke ere blevne behandlede i de i Forordn. af 15de Mai 1834 for stænderiske Petitioner foreskrevne, velbetænkte Former. - Under Adresse Discussionen indtraf den Episode, at Grev Henrik Moltke, skjøndt forgiæves, opfordrede Præsidenten til at kalde Hr. Orla Lehmann til Orden, fordi han, til en foregaaende Yttring af Kammerh. Castenskjold havde sagt: at den af hun fremførte Jndvending, kom i fra en Side, han ikke troede at man kunde tillægge saadan Vægt, at den vilde erholde en væsentlig Jndflydelse, hvori Hr. Greven vilde see et personligt Angreb, ihvorvel det allevegne er anseet for parlementarisk at yttre om et Medlem, at han med sine Anskuelser repræsenterer en saa liden Fraction af Kammeret, at det af ham Yttrede ikke vil erholde nogen væsentlig Jndflydelse paa Stemmegivningen. - Ved Begyndelsen af det tredie Møde oplæste Præsidenten en Skrivelse fra O. Lehmann, hvori han nærmere forklarede sig over Hensigten med hans ovenfor citerede Yttring, og med denne Forklaring fandt Hr. Kammerh. Castenschjold sig satisficeret.
Viborger Samler, 1842-07-16
paa Falster og Lolland har der dannet sig en Comitetil Statsgjældens Afbetaling, bestaaende af Stiftamtmand og Biskop, samtlige tre Provster, Cancelliraad Fasting, Pastor Cansistorialraad Koch, Rector Rosendahl, Byfoged Ravnkilde, Stiftsrevisor Hviid og Apotheker Grundtvig. (D. Ugeskr.)
Viborger Samler, 1842-07-16
Fra det Lauenborgske berettes under 7de Juli. Den 4de d. M. blev paa Kirkebyen Brunstorfs Overdrev, i Amtet Schwarzenbeck, i Nærheden af Landsbyen og ved Grændsen af flere sammenstødende Jagtrevierer i bemeldte Amt og den grevelige Jurisdiction Gültzow, en Jndvaaner fra Brunstorf fundet liggende skudt bagfra. En endnu ladet, ved Siden af Liget liggende Jagtflint lader formode, at den Ulykkelige, der gik paa utilladelig Jagt, enten ved Forseelse er bleven nedskudt af en Kammerat, eller ogsaa paa Flugten af en Jagtbetjent. Forresten skal for Tiden endnu intet nærmere være bekjendt herom.
Viborger Samler, 1842-07-16
Efter tagen Bestemmelse ville Ribe Communalbestyrelses Møder paa Raadstuen herefter blive afholdte hver 14de Dag og offentligen. Den første offentlige Forsamling vil saaledes finde Sted Løverdagen den 16de Dennes. (Fyenske Av.)¬
Viborger Samler, 1842-07-16
J Erkjendelse af den Pligtopfyldelse og Tjenesteiver, hvormed det i Aarhuus garnisonerende Prinds Ferdinands Dragonregiment stedse hædrede sig selv og sin Chef, havde Hs. kgl. Høihed som Afskedshilsen tilstillet Regimentets endnu daværende Commandeur, Oberstl. v. Warneck, følgende, i Aarh. Av. aftrykte, egenhændige Skrivelse, som blev oplæst for Regimentet: "Ved at fratræde et Regiment, som ved dets Oprettelse blev givet mig, og som har baaret mit Navn, er det en kjær Pligt for mig, at bevidne Enhver dertil hørende, saavel Officierer som Underofficierer og Mandskab, min hjerteligste Tak for den Tid, vi have tjent sammen, for den Jver, Enhver i sin Stilling har viist for Tjenestens Tarv, hvorved Regimentet har vundet Kongens Tilfredshed, samt Hæder i Udlandet og Fædrelandet. Jdet jeg byder Dem Farvel, ønsker jeg Held og Lykke for Enhver, De modtage Forsikkring om min Velvillie for dem Alle og min Beredvillighed at vise Saadant. Aalborg. J Beretningen i Byens Avis om Hans Majestæt Kongens Nærværelse dersteds hedder det: Overalt søgte Hans Majestæt at indhente de nøiagtigste Oplysninger og hver Gjenstand. J Skolerne fandt Examination Sted og i Cathedralskolen modtoges Hans Majestæt med en Tale af Hr. Overlærer Colding. Paa Raadhuset, gjennemgik Hs. Majestæt Communens Regnskaber og indlod sig paa en omhyggelig, om den største Sagkundskab vidnende, Discussion af flere vigtige communale Gjenstande, navnlig Arresternes Ombygning og Skolevæsenets Forbedring, med Hensyn til hvilken sidste allerede iforveien ved en Committee af Repræsentantskabet i en sær stilt Audiens var overrakt Hs. Majestæt en allerunderdanigst Ansøgning om Oprettelsen af en videnskabelig Realskole her i Byen, hvorved Lærerne maatte blive ansatte af Hs. Maj. efter Universitetsdirectionens Jndstilling, og som skulde erholde saadanne, enten øieblikkelige eller bestandige, aarlige Tilskud af Communen, som Hs. Majestæt allernaadigst maatte betinge og som maatte befindes svarende til Communens pecuniaire Kræfter, hvilket vigtige Anliggende Hs. Majestæt tilsagde Hans allerhøieste visse Overveielse og nærmere Resolution. Paa Hs. Majestæts naadige Forespørgsel til Repræsentantskabet, om det iøvrigt havde noget at andrage, tillod man sig at henlede Hs. Majestæts hele Opmærksomhed paa, at flere af Communens vigtigere Anliggender (deriblandt ogsaa den ældre Sag om Arresterne) i lang Tid, nogle i flere Aar, savnede den høiere Resolution, hvorover under 14de November forr. Aar var gjort underdanig Forestilling til det kgl. Cancelli, hvori Repræsentantskabet tillige gjør opmærksom paa, at Magistraten i enkelte Sager indgiver sin, for Repræsentantskabet ubekjendte, Dissents til høiere Collegium uden forud at conferere med Repræsentantskabet og søge at tilveiebringe den ved communale Foranstaltninger vistnok altid ønskelige Samstemning hos den fælleds Communalbestyrelse. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1842-07-16
Blandt de Corporationer, som havde Audients hos Hs. Maj. Kongen under Allerhøistsammes Ophold i Aalborg, var ogsaa en Deputation fra Borgerrepræsentantskabet Hobro, der for Hs. Majestæt frembar et Andragende om at Hs. Maj. allernaadigst vilde foranledige en fra vedkommende Collegium i flere Aar savnet, Resolution angaaende en vigtig communal Sag betræffende Byjordernes Udskiftning: om hvilken Sags hurtigste Expedition Hs. Majestæt gav sit allernaadigste Tilsagn. (Ab. Av.) Randers. Manden i den sammenskudte Brønd paa Margrethenlund, Huusmand Laurs Jensen af Pindstrup, for hvis Redning flere Mennesker satte deres Livi Vove, og som, efter utrolig Anstrængelse omsider frelstes fra at blive levende begravet, er i forrige Uge ved Døden afgaaet, som en Følge af den Læsion, der var tilføiet hans Been. Hvorvidt det var rigtigt, at Lægen ikke aarelod Manden, efterat han være kommen op af Brønden, maa vi henstille til Kyndiges Bedømmelse. (Md. Rd. Av.)
Viborger Samler, 1842-07-16
Fra Hr. Pastor St. St. Blicher læses under 13de Juli følgende Bekjendtgjørelse i Randers Avis: Den 3die August agter Undertegnede, paa Himmelbjerget, med forventet Bistand af Andres Taler og Sange, at give en Dag-Underholdning, af følgende Jndhold: Kl. 8, a. En Tale om den rigtige Landevei. b. Et Digt om Soven og Drømmen. c. Og strax derpaa en ny Himmelbjerglang, sat i Musik af Foersom den Ynare. Kl. 10. a. Et Digt og Væverlauget i en vis bemærkelse. b. De tre forrige Himmelbjergsange. Kl. 12. Conservativ – et prosaisk Foredrag. Kl. 2. Niels la Cour, et Drapa. Kl. 4. Cleonore Ulfeld og Margrethe Ulfeld. Kl. 6. Aftensangstale, og Slutningsversene af de tre Himmelbjergsange. – Alt fremsiges af St. St. Blicher.
Viborger Samler, 1842-07-16
Handels- og Skibs-Efterretninger. London, den 8de Julii. Londoner Gjennemsnitspriser den 3die Juli. Hvede, 66 S. 2 d.; Byg, 27 S. 2 s.; Havre, 22 s. 2 d. Rug, 33 S. 10 d.; Erter, 33 S. 11 d. Den 8de Julz var Handelsmarkedet i London mere levende end i den sidste Tid, de fleste Artikler ere faste i Prisen; Penge i Overflødighed; Disconto 3 pC. Paa Toldhuset hedder det, at de nye Tarifbestemmelser allerede skulle træde i Kraft paa Mandag.
Viborger Samler, 1842-07-16
Kjøbenhavn. Som Følge af vore lave Priser paa ordinair Raffinade, Melis o. s. v., have Speculanter med et i disse Dage herfra til Guernsen afgaaet Skib afsendt 76,132 Pd. raffineret Sukker.
Viborger Samler, 1842-07-16
Fallit, Kjøbmand Jens Ferslew i Aalborg har begjært sit Bo taget under Behandling som Opbudsbo, til hvis Opbudsmænd ere udnævnte dHrr. Pagh og Schjørring. Dampskibet "Jris begynder sin regelmæssige Tour fra Kjøbenhavn til Aarhuus Søndagen den 17de Ds. Morgen Kl. 6. Fra Aarhuus til Kjøbenhavn Mandag den 18de De, Morgen Kl. 6. Fra Kjøbenhavn til Aalborg Tirsdag den 19de D., Aften Kl. 6, og saa fremdeles indtil en anden fast Route bestemmes.
Viborger Samler, 1842-07-16
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 9de Juli, Christen Jacobsen af Ræhr fra Østerriiser til Thisted med Trælast. – Udg. Den 8de: S. Ammedsen af og til Grimstad fra Struer, M. Nielsen, af og til Lillesand fra Lemvig, M. Jacobsen af Ræhr fra Thisted til Mandal med Kornvarer. – Den 10de laae for Udgaaende: S. P. Hansen af Aalborg fra Thisted til England med Havre, C. P. Hausgaard af Klitmøller fra Nykjøbing med Kornvarer. Reisende med Jerndampskibet "Dronning Caroline Amalig" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 13de Juli. Ridtmester v. During, Kammerherreinde Moltke, Capitain Schmidt, Studenterne Lund, Undall, Ree, Leth, Lassen, Fausbull, Tinghuus, Christensen, C. Kragh, Guldberg med Frøken Søster Helm med Søster, Teilmann, Rasmussen, Rosenern, Wittusen, Sehested, Grodmann, C. Tolstrup, Kebke og Seidelin med Søster, Cand. Voigt, Dhrr. C. Dahlsgaard, H. Hassing og H. Hansen, Justitsraad Clementsen, Secretair Jørgensen, Polvt. A. Bache, Provst Plügel, Admiralinde Bardenfleth med Domestique, Dreier Müller, Canceltraad Mauritzen, Kjøbmand Lange, O. Thorsen, Cand. Wesenberg, C. Bechmann, Marschalinde Baudis med Datter, Mortensen, Skræder Fasting, Justitsraad Schiern, Urtekræmmerne Wittus og Crone, Hørkræmmer Crone, Mad. Dalhoff med Datter, A. C. Taastoft, N. Eriksen, Frøken Trap, S. P. Welle, Apotheker Bartold, Mad. Flamaat med Barn, Cand. Bahnson, J Lassen, Carl Liebe. C. Christensen, Cand. Mønsted med Kone, Justitsr. Evers, Kjøbmændene C. Rahr og Philip, Frøken Bech, C. Christensen, Mad. Albeck med 2 Døttre, Slagter Breste, Pastor Bøttger, Mønsterskriver Nissen, Chr. Bendrup. C.P. Floe, Jfrne Holm og Hansen, J. Brohuus, Hr. Bølger, Bønderne Serensen og A. Sørensen, 8 Soldater.
Viborger Samler, 1842-07-16
Med Dampsk. fra Kallundborg til Aarhuus, den 13de Juli.
Viborger Samler, 1842-07-16
Kjøbmændene Curiel og Schenk, Student Sørensen, Garversvend Beck. Til Samss: Jfr. Lorentzen, Mad. Brorson. Med Paquetten Ørsteds fra Kjøbenhavn til Aarhuus: Mad. Cordisen med Søn, Mad. Qvie, Jfr. Møller, Hr. Borring med Søn, Jfrne Agerskow, Nørgaard, M. og J. Schjoldan, Cand. phill. Wissing, Student Holm. Med Samme fra Aarhuus til Kjøbenhavn: Major v. Munck, Avlsforvalter Hollesen, Frøken C. Scholten. Jfrne Fabricius og Amundin. Med Jahnsens Paquet fra Kjøbenhavn til Aarhuus: Studenterne Fone, Beggild og Faurichou. Jerne C. Birch, Thode og Christensen, Mad. Jensen med Søn, Landmand Jørgensen m. Kone, Mad. Clausen, P. Sørensen og Petersen.
Viborger Samler, 1842-07-16
Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 14de Juli. Dhrr. Kruse og Christensen.
Viborger Samler, 1842-07-16
Ved Tallotteriets 1360de Trækning i Wandsbeck, den 12te Juli, udkom: Nr. 54. 35. 49. B. 66.
Viborger Samler, 1842-07-16
Paa 8de Søndag efter Trinitatis prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1842-07-16
AVERTISSEMENTS. Dagvognen mellem Aarhuus og Viborg, gjennem Ans og Søbyevad, afgaaer ifølge Generalpostdirectionens Skrivelse af 25de f. M. 2de Gange ugentlig, nemlig tillige om Onsdagen, saaledes at den bemeldte Dag afgaaer fra Viborg Kl. 10 Formiddag, fra Ans Kl. 1 1/2 Middag, og retournerer fra Aarhuus Torsdag Morgen Kl. 6. Ans Station, den 6te Juli 1842. A. Finderup.
Viborger Samler, 1842-07-16
En røst Dreng kan strax blive antaget i Lære hos Sadelmager Kjeldsen i Skive.
Viborger Samler, 1842-07-16
Paa Engelsborg staaer 2de smaa Arbeidsheste Hoff.
Viborger Samler, 1842-07-16
til Salg.