JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-02-20
Den samme Nat gaves der et glimrende Bal hos en riig Udlænding, paa hvilket alle Dandsere og Dandserinder bare et utvetydigt Kiendetegn; Henrich, Farver bleve opstillede, og Toasis udbragte til hans Ære.
Viborger Samler, 1832-02-20
Ved det Første vil en stor Troppeberægelse finde Sted; Paris's Garnison skal tildeels forandres. Flere Jnfanterie= og Cavallerie=Regimenter marschere mod Norden, hvor der paa ny skal dannes en Leir ved Foraarets Begyndelse, og disse skulle igjen erstattes af en Deel af de i Rhonedepartementet værende Tropper. I Paris fortæller man, at de i Gaden des Prouvares forsamlede og grebne Republicanere havde bekrandset Robespierres Büste. J Vende seer det sørgeligt ud; henved 80 Embedsmænd have maattet flygte fra Landet til Stæderne.
Viborger Samler, 1832-02-20
Hertuginden af Leuchtenberg er fra Paris afreist til München.
Viborger Samler, 1832-02-20
Deien af Algier er igjen vendt tilbage til Paris. Regjeringen i Turin har anseet de nylig meldte, i Chambery forefaldne, urolige Scener, der foranledigedes af Abbe Gunots Missionsforsøg, for alvorligere, end de forekom Stadens Gouverneur, der desaarsag rimeligviis vil miste sin Post. Siden disse utretydige Kiendetegn paa en urolig Stemning hos Folket, der i flere Maaneder meget ivrigt er bleven næret fra Lyon Grenoble og selv fra Paris, ere betydelige Troppeafdelinger rykkede ind i Chambery og paa alle vigtige Puncter af Landet. Foruden de 3000 Mand, der nylig ankom til Chambery, er endnu et lige Antal med 18 Kanoner bestemt til denne Stad og Omegn. Alene den lille Stad Annecy skal besættes af 1400 Mand. Man behøver ikke at forklare disse Troppebevægelser af en forestaaende Krig med Frankrig, da det maa være Regjeringen af yderste Vigtighed, at vedligeholde Roligheden i det af Frankrigs og Jtaliens Propangander paa mange Maader ophidsede og bearbeidede Land.
Viborger Samler, 1832-02-20
En ny Candidatinde til Jndlemmelse i den engelske Kongesamilie er Mad. Fitzherbert. Hun kalde sig nu Enke efter Georg 11, og giver Baller i Brighton, til hvilke kun saadanne Personer, som ere forestillede ved Hoffet, erholde Adgang. Den afd. Konge skal i Calais have ægtet hende efter den catholske Ritus.
Viborger Samler, 1832-02-20
Der engelske Blad, The Standard, meddeler en Skrivelse af 26de Jan. fra den flygtede belgiske General van der Smissen til Hertugen af Wellington; heri anfører han til sin Retfærdiggjørelse de Aarsager, hvorfor han har forladt sit Fædreland. Generalen paastaaer nemlig, at han medens han var Gouverneur i Antwerpen, blev af Lord Ponsonby opfordret til saavidt muligt, at begunstige Huset Oraniens Restauration i Belgien, til hvilken Opfordring Lorden havde sit Hofs Jnstructioner.
Viborger Samler, 1832-02-20
Da Alt var færdigt til Udførelsen af denne Plan, havde Lord Ponsonby opsat den fra Tid til anden, og endeligen under Forevending af en ny Combination, overalt ladet udbrede, at Prinds Leopold var den nye Candidat. Da han kun gav Frankrig Alternativet mellem en Restauration eller Valget af Prinds Leopold, som han begge havde i sin Lomme, saa erklærede dette sig for den Sidstnævnte, og han Generalen) var, tilligemed Restaurationens ovrige skuffede Tilhængere, tvungen til at søge sin Frelse i Flugten.
Viborger Samler, 1832-02-20
Der schwabische Mercur meddeler Følgende i en Skrivelse fra den østerrigske Grændse: "Jngen vidste hidtil, hvor den forrige polske Generalissimus Skrzineck i var kommen hen efter Warschaus Catastrophe. Man erfarer nu, at han lever i Østerrig i Lin; som Privatmand under et andet Navn, Han roser den humane, gjæstmilde Behandlingsmaade, han har nydt saavel af Regjeringen som af Private. Den tappre Partiegjænger, GeneralDernick, befinder sig i Lemberg. Foruden den store Mængde Soldater befinde sig i Gallizien alene 1100 polske Officierer, der alle blive behandlede med den Skaansel, der skyldes deres ulykkelige Skjebne. Enhver Gemeen erholder dagligen det nodvendige Bidrag til sin Subsistents, og Officiererne den dobbelte Sum. Det er ikke umueligt, at samtlige polske Tropper blive i Østerrig, da de franske Gesandtskaber nægte at udfærdige Passe til Frankrig, og Polakkerne heller ikke have modtaget Keiseren af Ruslands Amnestie, især fordi der fordres, at enhver Officier, der modtager denne Naade, skal udstæde et Revers der indelhoder Tilstaaelsen af, at de have været Rebeller. Hessens Tiltrædelse til det preussiske Toldforbund, har, som bekjendt, vakt mange Klager. Nu melder Hanauer Zeitung under 8de Febr. Følgende fra Windecken (ved Hanaud: "En Bagermester fra Grosskarden, der sidste Mandag Aften vendte tilbage fra Frankfurt, medbragte 1/2 Pd. Caffe og 1/4 Pd. Sukker. Jkke langt fra Grosskarden stødte han paa en Brigadeer af Toldvagten, der bød ham at staae stille. Enten han nu ikke har forstaaet Tilraabet, eller ikke troet. at behøve at standse formedelst de medbragte Ubetydeligheder, saa fortsatte han sin Vei, hvorpaa Brigaderen, skjød ham med Hagl i Benene. Manden faldt, men reiste sig strax og vilde lobe bort, da et nyt Skud fældede ham død til Jorden. Herover opstod stor Larm i Sognene Grosikarben, Kleinkarden og Ofarben; Bonderne samlede sig med Prygle, for at tugte Gierningsmanden, der imidlertid havde trukket sig tilbage til den saakaldte Klopheimer Hof." Tre Toldgardister, som man tilfældigviis traf paa, gjorde Mine til at forsvare sig, og skyde paa Mængden; men, da kun Fængkrudtet gik af, overfaldt Bønderne dem, og tilredte dem saa jammerligt, at man tvivler paa deres Helbredelse. De øvrige 7 Toldgardister gjennem prygledes om Tirsdagen saaledes, at de ere i Livsfare. Denne Dag hæftedes Brigaderen, og trods de roesværdigste Bestræbelser af Retten i Grosskaben, at beskytte den Paagrebne for Mishandling, kunde dette dog under den almindelige Forbittrelse ikke fuldkomment opnaaes, da han ved Indtrædelsen i Fængselet fik et farligt Steenkast i Nakken. Den skudte Bager efterlader Kone og 4 umyndige Børn.
Viborger Samler, 1832-02-20
Man finder nu oplyst, at den Prinds Frederik, som opholder sig i Portugal, er en yngre Broder til Storhertugen af Hessen-Darmstadt, 41 Aar gammel, har gjort Napoleons Tog til Rusland med, og næsten sit hele Liv igjennem fristet mangehaande, selvvalgte, Eventyr, Periers berømte Bal, Natten mellem den 23de og 24de f. M., ved hvilket man saae Don Pedro, Hertugen af Orleans, Hertugen af Nemours, Ministre, Ambassadeurer og Alt hvad Glimrende, Rang og Mode i Paris havde at opbyde, leed en ubehagelig Forstyrrelse ved en Jldløs, som udbrød i en af Træ opført Bygning i Hotellets Forgaard. Sprøiter a. maatte fores igjennem Værelserne, og henved 300 Kapper, Kaaber, Pelse, Shavler o. a. deslige Artikler gik i Løbet, Samme Bal omtaltes i Paris som en historisk Begivenhed - som et Forsøg paa Forsoning imellem Partierne (?) - I dette Bal deeltage henved 20000 Mennesker; sex Sale, et Gallerie, og et uhyre, fra Raadhuset til Hotellet transporteret Telt vare glimrende oplyste. Man saae kunfaa Adelige, og endnu færre Oppositionsmænd; men Kjøbmandskabet i Masse. Maadeligheds-Foreningen i Sverrig har opgivet sin første Beslutning, aldeles ikke at drikke Brændeviin, og tillader sig nu at drikke det med Maade. Man kalder den nu derfor. "den maadelige Maadeligheds=Forening." J Spidsen for samme staaer Skribenten og Digteren Biskop Wallin. Det strængere Partie, som under ingen Omstændighed vil tilstæde Nydelsen af Brændeviin, kalder sig Ædrueligheds-Foreningen, og som Formand for samme nævnes Fabrikanten Omen.
Viborger Samler, 1832-02-20
Indenlandske Efterretninger. Hr. Oberst v. Tscherning har i No. 30 af Kjøbenhavnsposten" drøftet det Spørgsmaal: "en det tjenligt at dele Danmarks raadende Provindsialstænder, Hr. Oberstens Bemærkninger ere nærmest fremkaldte ved Prof. Sibberns i hans nylig udgivne Afhandling, udtalte Formening om Gavnligheden af Deling, for at faae eiendommelige jydske Anskuelser og eiendommelige jydske Jnteresser til at træde frem i Livet og forelægges Kongen. Denne Mening føler Hr. Obersten sig kaldet til at bestride, fordi han anseer almindelige og ikke specielle Bestemmelser, hele Landets og ei Commune=Interesser, som Gienstand for Stændernes Raadslagninger: thi naar Communevæsenet har sin behørige Jndretning og Afrunding, saa mener han, at derved er tilstrækkeligt sørget for enhver Provindses, ethvert Districts enhver Stads Eiendommeligheder, uden at Man behøver at bryde Eenheden og Heelheden i Lovgivningen for det hele Land. Forfatteren, der i de senere Aar har bereist næsten hele Jylland og havt Omgang med Folk af alle Klasser, har ikke heller hort Ønsket om deelte Stænder, men vel Ønsket om Stænder, almindelig udtalt i Jylland. Derimod, siger han kan jeg godt indsee Grunden til, at det ivrigt ønskes af enkelt Mand, som haaber at spille en mere fremstikkende Rolle i Provindserne, end i Kjøbenhavn. Men sæt nu at Jylland i nogle Aar havde havt sine særskilte Provindsialstænder og derved vænnet sig til at ansee sig for en særskilDeel af det hele Danmark, med særskilte jydske Jnteresser (blandt disse nævnes til Exempel: Toldvæsen, fri Brændeviinsbrænden paa Landet og Pengevæsen, i hvilken sidste Casus den største Deel af Jylland allerede er forskjellig fra det øvrige Danmark, men finder hindringer i disse Jnteressers Opnaaelse: Hvad kunde da skee, Man siger vel, at Jydsk kan aldrig blive Tydsk, For en Etymolog var det en let Forvandling, og Jnteresser ere langt mægtigere, end Etymologer. Anfører Academiet i Kiel ikke allerede danske Studenter blandt Fremmede, medens det tæller Slesviger, eller Sønderjyder, blandt sine Egne, Lader os ikke faae Benævnelsen "Danske " og "Jyder!" Den næste Skræddersal for Rigers Tilskæring vilde da finde 2 Stykker allerede tilberedte, hvoraf det ene beqvemt kunde syes til Sønden, og det andet til Norden, naar der skulde udøves politisk Retfærdighed, til Gjengjæld for beviiste Tjenester mod de overmægtige Tilskuere. Denne Tanke er mere, end Phantasie=Spil!
Viborger Samler, 1832-02-20
I Kjøbenhavns Adresseavis læses følgende Avertissement: En dansk Mand, der i 30 a 40 Aar har opholdt sig i Nordamerica ønsker at erfare om hans Søster, Christiane Sophie Munck, lever, og om hun er gift og har Børn. Vedkommende ville behage at opgive deres Bopæl i en Billet paa AdresseComptoiret, mrkt. H. P. T. No. 819. Linddergiana synes nu at blive en staaende Artikei Cancellieraad Hempels Avis. J No. 27 meddeles saaledes en grundig Droftelse af Magisterens til den kongelige Landsoverret indgivne første Jndlæg i Sagen mod Hr. Pastor Visby, der af Forfatteren er udgivet trykt under Titel: Beviis for, at Præsten Carl Holger Visby, Capellan ved vor Frelsers Kirke, er en falsk Lærer og Fiende af Christendommen i den danske Statskirke." Vi have engang før hørt, at en Holstener ved Navn Schultz har bygget en ny Stad, Hamburg, ved Savannahfloden i Syd=Carolina. Pastor Petersen i Lehnsahn har siden nærmere erkyndiget sig om bemeldte Schultz, og meddeelt Publicum en udførlig, authentisk Beretning om denne hans mærkværdige Landsmand hvis Levnetsbegivenheder have et høist romantisk Anstrøg. Hans rette Navn er Claus Hinrich Klahn; han var en Beboer af Amtet Cismar, og født af fattige Forældre i en ussel Bondeby. Som gandske ungt Menneske kom han til Lybek, og vandt nogen Erfaring, i Handelsforretninger. Siden nedsatte han sig i Wismar, hvor han drev en lille Speditionshandel, med sin Fødeegn. Krigsconjuncturerne, der, ved de Franskes Jndmarsch, gjorde Mecklenborg til Offer, ødelagde Kahn gandske. Han overlod Levningerne af sin Eiendom i sine Creditorers Hænder, flygtede til Hamborg, og lod sig, under et andet Navn, hverve til dansk Mariner. Som saadan kom han til Kjøbenhavn; men deserterede inden 8te Dages Forløb, blev optaget i et americansk Skib, kom til America, og maatte, da han ei kunde udrede Fragten, tjene Capitainen i to Aar som Livegen. Capitainen solgte ham som Slave til en Plantage; han fandt her Leilighed til at erhverve og sammenspare sig nogle Penge kom fri, og byggede nu et lille Huus i Staden Augusta ved Savannahfloden; dette solgte han med Fordeel, byggede flere og solgte dem, vandt derved en betydelig Formue, anlagde en Bro over Floden, hævede af Bropassagen en Told, der indbragte ham 30,000 Daler og Aaret, og byggede endelig, paa den anden Side af Floden, den nye Stad Hamburg, der i 1825 talte 4 a 500 Jndbyggere. Her oprettede han en Bank og en Mynt, hvor han lod præge Ducater, og indlod sig siden paa flere større Foretagender, f. Ex. et Havneanlæg i Augusta. J 1818 betalte han sine europæiske Creditorer, sendte sine Slægtninge betydelige Summer, og gialdt i America for Millionair ; J 1826. var han Bankør og En af de første Mænd i Caro ling. Siden skal han, ved altfor dristige Speculationer, igjen have mistet endeel af sin store Formue.
Viborger Samler, 1832-02-20
Paa det Spørgsmaal som en Jndsender havde opkastet i Apr. Wochenbl.: "hvad er moderne Ufornuft?" svares: "det er, med Fornuftgrunde at ville bevise Fornuften, at den er ufornuftig."J Altona døde sidstl. 5te Febr. af et apoplectisk Tilfælde Dr. med. og chirurgiæ Nissen, Stadsphysicus og Professor, Lærer ved Fødselstiftelsen, og Forstander for den schl. holsteenske Vaccinations anstalt.
Viborger Samler, 1832-02-20
Fattigcommissionen i Veile bekjendtgiør, at den, paa Grund af de foregaaende Aars Dyrtid, har seet sig nødsaget til at forhøie det paalignede Bidrag til Fattigvæsenet for indeværende Aar, ligesom den og, til Jndtægtens Forøgelse, har fundet det nødvendigt at ansætte Contoirbetjente, Haandværksvende og Tjenestekarle til et lidet maanedligt Bidrag, hvilket vedkommende Husbonder og Mestere anmodes om at indeholde af deres Løn.
Viborger Samler, 1832-02-20
Guldsmed-Feiden fortsættes endnu i Thisted Avis; dog forsikkrer Hr. Helt i sit sidst indrykkede Stykke, at han nu ikke i Avisen vil indlade sig videre med sin Modstander i denne Sag. "Skriver Dul, siger han "Hvad der er min Ære for nær, da veed ingen Guldsmed i Thisted bedre Veien til Raadhuset, end Du." Derefter læses i næste No. fra Brinch, Hvo vilde her i dette fredelige Thye Fornærme Din aldeles ubekjendte Ære. Kryb Du med den, til Viborg kjønt i Lye - Og lad vort Publikum i Roe dog være. Man fredelig og ærlig lever her, og døer, Utrængt til Flakkefolk fra Viborg og Løgstøer.
Viborger Samler, 1832-02-20
Døde. Kjøbenhavn; Commandeur H. Schulz, 84 Aar; Christine Linde; Enken Chr. A. Jensen, f. Petersen 58 Aar; Enken S. M. Blad; Jfr. S. Schrøder; Krigsr. og Contoirchef ved Holmen B. Antvorschov, 73 Aar; M. Roer, f. Funch 51 Aar. - Frederiksberg: Gartnersvend J. C. Jensen 22 Aar. - Helsingøer: Kom. J. Goed, 77 Aar. - Odense.
Viborger Samler, 1832-02-20
Sognepr. for Handrup og Søllerød Mhdr. H. S. Schreiber, 56 Aar; N. Nielsen, 25 Aar. - Fredericia, Fru Generalinde Castonier. - Aarhuus: Pensioneret Oberst A. B. D. v. Scholten. - Urup: Propr. T. T. Strange, 52 Aar. - Støvringgaard-Kloster: Conventualinde Frøken C. M. Kruckov, 55 Aar. - Slesvig, Kammerh. Oberstl. Grev D. F. Rantzau, af Huset Ahrensborg, 72 Aar. Starretterstatterrestraterierstra -
Viborger Samler, 1832-02-20
Bekjendtgjørelse. Hans Billeschou Jansen, Herredsfoged og Skriver i Rinds=Gislum Herreder, Gjør vitterligt: at i Følge Begjæring af Enkefrue Elisabeth Nicoline Fabricius født Schestedt af Skanderborg, og i Medfør af en hende under 25de Novbr. forrige Aar meddeelt allernaadigst Bevilling, saalydende: Vi Frederit den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: "At eftersom Os Elskelig Frue Elisabeth Nicoline Fabricius født Schestedt af Vor Kjøbstad, Standerborg i Vort Land Nørre-Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af Jens Andersen Møller af Tolstrup Bye, Rinds Herred, under Viborg Amt udi vort Land NørreJylland, under 28de Juni 1803 til hende som daværende Enke efter afd. Kammerjunker Lewetzau udstædt Obligation, stor 700 Rbdlr., med Pant i en Debitor tilhørende Gaard i Tolstrup, af Hart torn 5 Tdr., er bortkommen, saa ville Vi i Anledning af hendes derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter handen skal indrykkes i den danske Statstidende Aarhuus Stiftsavis og den Altonaiske Mercur med Aars og Dags Varsel maa indkalde den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation i Hænde til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa meerbemeldte Obligation erhverves Mortificationsdom. Forbydende Alle og Enhver imod det som foreskrevet staaer Hinder at gjøre. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de November 1831. Under Vort Kongelige Stigl. L. S.)
Viborger Samler, 1832-02-20
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen.
Viborger Samler, 1832-02-20
Bevilling for Frue Elisabeth Nicoline Fabricius født Sehestedt af Standerborg til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en bortkommen Obligation. indstævnes herved Jhændehaveren af den ommeldte Pante=Obligation til at møde ved Rinds Gislum Herreders Ret, den første Torsdag i Mai Maaned 1833, Kl. 10 Formiddag, og da at fremkomme med Obligationen, samt sin lovlige Adkomst dertil at bevise, da Citantinden, i manglende Fald vil forvente, at oftnævnte Obligation, overeensstemmende med hendes derom nedlæggende Paastand, ved Dom bliver mortificeret. Forelæggelse og Lavdag gives ikke, i Følge Forordning 3die Juni 1796. Hobroe, den 19de Januar 1832. Jansen. (L. S.)
Viborger Samler, 1832-02-22
Adenlandske EfterretninFrankrig. Angaaende Frankrigs Deeltagelse i Ocupationen, af Legationerne haves i Paris høist modsigende Relationer. Den sidste Beretning desangaaende, der læses i Messager af 11te Febr., lyder saaledes: "Alle Correspondencer fra Toulon bekræfte, at det 66de Reg, skulde gaae under Seil den 6te d. En Skrivelse af 5te melder, at dette Regiment skulde ifølge befalingerne have stillet 3 Batailloner; men dets Effectivstand havde ikke tilladt at danne flere end 2, der i det Hele udgjorde 2000 Mand. Den 5te om Morgenen bleve de mønstrede og bragte ombord paa Linieskibet Sufften og Fregatterne Artemisig og Victoire. J Toulon selv kjendte man ikke deres Bestemmelse; den ministerielle Depesche sagde blot, at Regimentet stilledes til Marinedepartementets Disposition; men hidtil ere alle Troppeforsendelser til Algier skeete under Krigsdepartementets Styrelse. Dhrr. Ditmer og Vatry (der ere afsendte til Ancona) skulle før vore Troppers Ankomsbegive sig til Rom for at træffe de fornødne Foranstaltninger til disses Underholdning. Aarschal de camp; Cubieres, commanderer Expeditionen; han er allerede igaar afreist til Toulon. Det udentigske Departement har ogsaa igaar afsendt Depescher til Wien." - Jfølge andre Efterretninger er Expeditionen til Jtalien aftalt i en Conserence mellem Conseilspræsidenten og de fire store Magters Ambassadeurer. Som man siger, har Paven selv forlangt Afsendelser af Tropper til Civitibecchia. Østerrigs Occupation af Legationerne og dets lydeligen erklærede Hensigt, at tage disse under sin Beskyttelse ligesom Parma og Modena, skulle have givet Anledning til energiske Noter fra den franske Ambassadeur i Rom. Der skal strax have været Tale om et øieblikkeligt Brud med Østerrig; men det franske Cabinet havde anseet det for raadeligere, at benytte en Clausul, der indeholdtes i Gesandtens Svar paa Cardinal Bernettis Circulaire, og i et Conseil, som Kongen bivaanede, kom det paa Tale, om et fransk Corps skulde afsendes til Legationerne, for at neutralisere Østerrigernes Jndflydelse. Efter en levende Discussion afgjordes Sporgsmaalet bejaende, og der gaves befaling til at udruste 2 Linieskibe og 5 Fregatter i Toulon og Transportskibe, i Marseille; ogsaa skulde 2 a 3 Regimenter foruden det 66de være bestemt til Jtalien. - Le Aloniteur af 11te Febr. indeholder den Lov, der bemyndigen Regjeringen til at indkalde 80,000 Mand af Classen, for 1831.
Viborger Samler, 1832-02-22
I Henseende til Stemningen i Paris er Regieringen langt fra ikke rolig endnu. I enhver Caserne staaer bestandigt et Compagnie under Vaaben, for paa første befaling at kunne rykke ud. Man frygter meget nye carlistiske Jntriguer den 13de. Mange Arrestbefalinger ere forblevne frugtesløse, fordi de Paagjældende ere undslupne til Udlandet ved Hjælp af Passer, som de have erholdt, man veed ikke hvorledes. Handelsministeren, Grev d'Argout skal have yttret til flere Pairs, at Undersøgelsen af den natlige Sammensværgelse tog en Vending, der kunde koste flere Personer Hovedet. En Pair og flere fraværende Personer af Rang skulle være compromitterede.
Viborger Samler, 1832-02-22
Saasnart Budgettet for de udenrigske Anliggende, er forhandlet, troer man, at Grev Sebastiani vil tage sin Afsked; efter Forlydende er Admiral Rigi bestemt til hans Efterfølger. Le Tems giver er meget interessant Artikel angaaende Ministrenes Stilling indbyrdes og deres Forhold til Kammeret. Majoriteten er vaklende, snart større snart mindre, Pengesager aldeles utilforladelig, Baron Louis er compromitteret ved det kessnerske Deficit; Marscha Soult paa en spændt Fod med Conseilspræsidenten, Seglbevareren, forhen en Ultraliberal, compromitteret ved sin nuværende Stilling, og i Aanden allerede i Besiddelse af den ham forbeholdne Overpræsident post ved Regnskabstribunalet; General Schastiai fragelig, og Fyrst Talleyrands Jndflydelse paa de offentlige Anliggender almægtig, saa ugrundet ogsaa det Rygte torde være, at denne gamle Statsmand selv skulde overtage hiin Porteseuille; Hr. de Montalivet i Begreb med at overtage Bestyrelsen af Civillisten, saasnart Pairskammeret har bevilget denne; altsaa Hr. Perier Alt i Alt den, der i alle Gienstande træder op i Kammeret, beskjæftiget med alle Grene af Forvaltningen, og udsat for alle Angreb. Han kan umuligt endnu længe bære denne Byrde; men hans System er saa ganske personificeret i ham selv at neppe nogen Mand der sætter Priis paa Selvstændighed, vil slutte sig til ham. -
Viborger Samler, 1832-02-22
Ved Debatterne over Budgettet i Kammeret ere flere Besparelser antagne uagtet Ministrenes kraftigste Modstand. - Kessners Deficit udgjor over 8 Mill. Fr. - Flere Blade tale om Oprettelsen af et politisk Politie, hvis Organisation allerede skal være rykket langt frem. Man erfarer nu, at Vidocestaaer i Spidsen derfor. En vis Froment er ansat hos ham som Brigadeer, og en forhenværende Officier, ved Navn Guyon som Secretair. Dette Polities Bureaux befandt sig i Rue Pavre, men ere nu flyttede andetsteds hen, formedelst Klager fra Husets Beboere, der Jntet vilde have med Politiet af bestille. - Mod Pressen fores snart aaben snart hemmelig Feide. Sequestrationer, Anklager, Verbal og Real=Citationer, Mulcter og Fængselstraffe, Alt sammendynges mod Pressen. Lidt efter lidt blive de uafhængige Blade undertrykkede og tilintetgjorte. Saaledes ere Le Patriote og Luenir og de nylig opstandne Le Francais og L'Opinion gangne ind; en lignende Skjebne forestaaer Le Mouvement; L. Trihune holder sig kun ved sine Actionairers Rigdom; Lo Revolution der ikke er istand til at tilveiebringe de idømte Mulcter, har forbundet sig med Le Courier des Electeurs. Derimod har man allerede kjøbt Constitutionel og Figaro, og nu er det lagt an paa Courier francais og National, imidler id er hidtil alle Forsøg strandede paa deres Redacteurers Ubøielighed. Den 7de Febr. bleve Redacteurerne af Garette Revolution og Courier de i Europe ved Assiseretten dømt; hver til 3 Maaneders Fængsel og Mulct af 3000 Fr. Juryens Erklæring lød bejaende paa alle Spørgsmaal, og de offentlige Blade, der forklare dette som en Afhængighed af Ministeriet, have den næste Dag bekjendtgjort alle Medlemmernes Navne. Ved de vilkaarlige Forholdsregler i disse Anliggender ved den hyppige Krænkelse af Statsborgeres personlige Frihed, saavelsom ogsaa ved den ydmygende Svaghed i de udvortes Forhold, taber Premierministeren hver Dag Popularitet, og det er ikke sandsynligt, at han, Kongens Forkjærlighed uagtet, længe vil kunne holde sig. -