JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Adskilligt fra Norge. Efter en statistisk Oversigt over Norge forAaret 1827 uddrage vi om Jern- og Kobberværkerne nogle Efterretninger med tilføiede faa Notitser. Af Kobberværker havde Riget sex, af hvilke tre, nemlig Foldalens eller Frederiksgaves i Østerdalen, Omdals i øvre Tellemarken, og Kaa fjordens i Vestinmarken have Tiendefrihed, hvorfor deres Production ikke var opgiven. De tre øvrige ere Røraas, Løkkens eller Meldals, og Sælboes alle i søndre Tronhjems Amt. Af disse er allene Røraas af Betydenhed. Ved samme var i Aaret 1827 tilvirket 1970 Skpd. 97 Pd. Gahrkobber. De to andres Produkt var i Aaret 1826 i alt 247 Skpd. 219 Pd. Gahrkobber omtrent ligemeget for hvert. Saaledes den hele Production for disse tre Værker 2217 Skpd. 316 Pd. Gahrkobber. Jernværkernes Antal er 14 søndenfields og et, nemlig Mostadmarkens, i søndre Tronhjems Amt. Dette sidste har Frihed for Productions Afgivt, og dets Production er derfor ikke angivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Det vigtigste og største af Norges Jernværker er Laurvigs eller Fritzø's, for hvilket ogsaa Opgivelse af Productionen mangler. De øvrige tretten Jernværker have tilsammen i Aaret 1827 produceret 21770 Skpd. 78 Pd. Ruejern, 9593 Skpd. 228 Pd. Støbegods, 17872 Skpd. 305 Pd. Stangjern, og 60 Skpd. Finsmidjern. Disse 13 Jernværker ere: Aggershuus Amt, Bærums og Hakkedals. Smaalehnenes Amt. Moss. J Hedemarkens Amt, Oudalens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
J Buskeruds Amt, Hassels og Kongsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
J Jarlsbergs Amt, Eidsfos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
J Bradsbergs Amt: Bolvigs, Fossums og Holdens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
J Nedenæs og Raabygdelaugs Amt Ege lands, Næs og Frolands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Ved at gjøre Sammenligning med den Thaarupske Statistik findes, at adskillige Jernværker maae være nedlagte eller indstillede, saasom Eidsvolds, Hassels, (som endnu 1818 blev drevet; see Kraft, 2 D. 1 H. 371) Lessøes, og flere. Glasværkernes Antal opgaves at være otte; men af disse havde ikkun de fire i Aaret 182, været i Drift, Produktet af Glasværkerne i Aaret 1826 var anslaaet til en Værdie af 70000 Specier. De fire Værker, som 182, bleve drevne, vare: 1. Hurdalens Glasværk i Øvre Rommeriges Fogderie, Aggershuus Amt. 2. Birt Glasværk i Valders Fogderie, Christians Amt, anlagt 1761 (Kraft, 2den D. 1 3. Gjøvigs Glasværk, i Vardals Præstegield, samme Amt, anlagt 1807. (Kraft, 2den D. 1 H. A.) 4. Aasnæs i Nordre Tronhjems Amt. Jevne Glasværk i Faaberg Præstegield, Guldbrandsdalens Fogderie, anlagt 1792, (nævnt hos Kraft, 2 D. 1 H. 26) og Jse Glasværk i Skiberg Præstegield, havde i længere Tid ikke været drevne; Skatmester Schimmelmanns Værk i Hurum Præstegield, Buskeruds Amt og Fogderie, (Kraft 2den D. 1 H. 378,) og Hadelands Værk, anlagt mellem 1763 og 1771 havde ikke været drevne i Aaret 180. Modums Blaafarveværk i Buskeruds Amt havde i Aaret 182, produceret omtrent 2700 Centner Blaafarve og Zaffer. Om samme hos Kraft 2 D. 1 H. 374 o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Valløe Saltværk havde i samme Aar produceret 18 til 20000 Td. raffineret Salt, af Værdie 20 til 28000 Spd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Til samtlige norske Toldsteder, de i Nordlandene og Finmarken undtagne, have Ind- og Udførsler til og fra fremmede Steder været i Aaret 1827 følgende af nogle af de betydeligste Artikler: Jndførsler, a. Kornvarer, 312 Td. Boghvede, 324786 Td. Byg, 10826 Td. Byggryn, 760 Skp. 144 Pd. Bygmeel, 9308 Td. Erter, 187713 Td. Havre, 295 Td. Havregryn, 4 Skp. 16 Pd. Havremeel, 50672 Td. Hvede, 4766 Skp. 80 Pd. Hvedemeel, 60693 Td. Bygmalt, 302670 Td. Rug, 337 Skp. 112 Pd. Rugmeel. Indførslerne af Kornvarer i det Hele har altsaa oversteget det Middeltal, man under Norges Forening med Danmark for den aarlige Indførsel efter Bahrmann og andre havde antaget, men den Omstændighed maae derhos bemærkes, at Indførslen af fremmed Brændevin da var betydeligere og sammes Production i Norge mindre. For Aaret 182, beregnes Rigets Brændeviins-Brænderier at have forbrugt 170533 Td. Korn. b. Fedevarer, 800 Skpd. 88 Pd. røget og saltet Flesk, 1092 Skpd. 280 Pd. røget og saltet Kjød, 1243 Skpd. 123 Pd. Smør. Udførslerne vare, 242812 1/2 Læster Tømmer- og Trælast; 2204 Skpd. 79 Pd. Gahrkobber, 17420 Skpd. 267 Pd. Jern i Stænger og Støbegods, 96 Kasser 988000 Stkr. 3716 Pd. 26 Foustager Søm og Spiger; 61 Skpd. 300 Pd. Ruejern; 84678 1/2 Skpd. tør og røget Fisk, 36441 Skpd. Klipfisk, 267450 Td. saltet Fisk i Tdr. eller Sild, 19245 Tdr. Rogn, 34864 Tdr. Tran; 1, 129,703 Stk. Hummer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
samme Aar ere til Norge fra udenrigske Stæder indkomne 5413 Fartøier af 173604 Com Læsters Drægtighed, af hvilke 3229 Fartøier af 120734 C. Læst. vare norske. J samme Tid ere fra Norge til udenrigske Stæder afgaaede 5519 Fartøier af 176362 C. Læst. Drægtighed, af hvilke 3337 Fartøier af 112733 C. Læsters Dr. vare norske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Ved Udgangen af Aaret 18 vare i Norge hjemmehørende 1842 Handelsfartøier af i alt 55056 1/2 C. Læsters Drægtighed, nemlig 679 under 8 C. L., 401 fra 8 til 20; 355 fra 20 til 50; 295 fra 50 til 100, og 112 fra 100 og derover C. Læster drægtige. (N. R. T. 59.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Blandede Efterretninger. Om det store mærkelige Foretagende af Veien under Themsen ved Hr. Brunel hørte man forhen kun de største Lovprisninger. Nu tales af Mange i en anden Tone. Actiehaverne i dette ulykkelige Foretagende have i Begyndelsen af May havt et talrigt Møde, hvori Spørgsmaalet forekom, hvad der var at gjøre efter den udtømte Finantstilstand, Hvis Themsveien ikke fuldførtes, ville Actiehaverne aldrig kunne vente at faae nogen Erstatning for de allerede anvendte store Summer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Da England for nogen Tid siden lod afslutte en Tractat med Mexico ved Dhrr. Hervey og Ward, bleve disse ledsagede af Hr. G. A. Thompson som Secretair, og da denne Mission var tilendebragt, sendtes han af sin Regjering til Guatimala for at afgive en Beretning om denne Republiks Tilstand. Hans Beretning er udkommet i London dette Aar. Han var til denne Mission særdeles vel skikket ved sine Kundskaber om Amerika, som han har lagt for Dagen ved sin Oversættelse af Alcedos Lexicon over den amerikanske Geographi. J denne Bog finder man derfor de nyeste og paalideligste Beretninger om Guatimala. - Forfatteren afreiste den 21 April fra Mexico ledsaget af nogle Reisefæller, Tjenere og en Vagt af 10 Soldater til Acapulco, hvor han indskibede sig paa Fregatten Tartar og seilede paa den til Sonsonate, en Havn i Guatimala.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Pave Jnnocens 8de, til hvis Levnet følgende Vers giver nogen Kundskab: Octo Nocens pueros gennit, totidemque puellas, Hunc merito poterit dicere Roma Patrem, er Ophavsmand til Hexeprocesserne i Tydskland, og langt fra ikke Protestanterne, som nogle Katholiker nu og da have søgt at udbrede. Hans Bulle imod Kjetterne, paa hvilke den nærmest havde Hensyn, findes i Haubers bibliotheca magsaa tilligemed Efterretninger om den berygtede Bog malleus malesicarum. ibid 143.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
i Kjøbenhavns Børs d. 31 Juli 1829. Hamburg 2 M. - a vista 205 Species 287. Specier solgtes til 12 Rbmk. 68. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 149 149 1/2 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 91 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) Rbd. r. S. Dito Dito. ....... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 ½ r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 105, 105 3 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 977 ) 98 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 61 1/2 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 67 1/2, 67 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Nyeste Skilderie benhavn. Han Sexogtyvende Aargang. No. 62. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Den 12te August 1829. paaangaaVelsignet den være den Kierligheds Aand, "Som svæver om Folk og om Land og om Throne! Velsignet den Kraft, som med evige Baand Bandt Dannemarks Hierter til Skjoldungen, Krone, Ingemann. paagang. See, Himlen smiler til Danmarks Land, Dets Lykke stiger, som Sol paa Bue Velsignet vorde vort Fædreland: Saa tyder Kierligheds milde Lue Hvad Vaaren grønned skal Høsten knytte, Og Himlen selv med sin Haand beskytte, Til Danmarks Held, Skjøn Rosen blomstrer nu trindt vor Kyst, Mens milde Varme vort Bryst oplive; Og alle Danske til Fryd og Lyst, Selv Duggen Kraft vil fra oven give: Og Eegen skjærme vor Roses Krone, Og Fuglesange saa glade tone Trindt Danevang. Syng høit hver Fugl, som vor Gud gav Røst! Du fattig Fugl og Din Stemme give: Tirsdagen den 4 August 1829. Selv svage Toner fra spæde Bryst Vil Lundens Drot ved sin Sang oplive; Thi Fugletone om Dannerthrone, Fra Arilds Tid monne herlig tone Det Ædles Lov, Ja, Skialden griber i Harpens Guld Og sødt begeistret de Toner stige: Hvor Borgerlykke og Fyrstehuld, Forenede udi Bønner stige: Til Ham for oven, som smykker Skoven, Og skjærmer Dannebrog hist paa Voven Med Korsets Tegn. Hans Haand vi skue i Danevang, Velsignelsen alt for Vinden bølger, Han mætter Folket – og danske Sang Skal ei i Takken sin Stemme dølge: Thi priset være den Herres Naade, Som styrer alt til de Godes Baade, Saa mildelig! Men dobbelt Fryd er i Danmarks Lund Naar Fader-Stammen i Glæde knyttes: Og derfor signe vi denne Stund, Som sikkert vil af vor Gud beskyttes; Og meer udbrede, den stærke Kjede, Som huldt omslynger de Danskes Glæde J Fredens Skjød. Thi lyde Sang over Dal og Skov, Og over Bølge til fjærne Lande Den sande Kjærligheds store Lov, Som knytter Hjerter og skjærmer Lande, Hvis skjønne Minder, sin Glæde finder, Saa vide Blodet fra Hjertet rinder. J danske Bryst! Du gamle Eeg, som i Secler stod, Staae fast paa Dannemarks Grund med Ære Udbred saa vide Din stærke Rod Rodfast i Dannemarks Hjerter være. De tvende Skud, som nu fast sig knytte, Den milde Himmel saa huld beskytte J Kjærlighed! C. Müllertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Bidrag til den danske Runsthistorie. (Fortsat fra Nr. 60. XXI. Amoureur, P, Abraham Cæsar, Billedhugger, fød i Lyon 1664. Han lærte hos sin Fader og hos Nicol. Custoux. J Lyon skal adskilligt af hans Arbeide være at see i Kirkerne. Han blev i Kong Christian 5tes Tid kaldet til Kjøbenhavn, formodentlig enten ved Hannibal Sehesteds eller Gyldenløves Mellemhandling, hvor han da modellerede og støbte samme Konges Statue til Hest af Bly, bronceret, hvilket Arbejde han udførte i Aarene 1681788, altsaa, hvis hans Fødselsaar er rigtig opgivet, fra hans 17 til 24de Aar. Han vendte tilbage til Frankrig, og druknede i Savne Floden i sine bedste Aar. Statuen, paa Kongens Nytorv, fik 1751 og 1778 Hovedreparationer. August Hennings dømte Arbeidet at være under Maadeligt, men han saae den i en maadelig sammensunken Tilstand, førend den sidste stand sættelse. De to smagfulde Kunstnere Wiedewelt og Harsdorff yttrede, at Statuen i alle Maader er af lige saa godt og saubert Arbeide som alle de i Jtalien og Frankrig paa samme Tid gjorte Statuer, men at fire omkring Postamentets Hjørner anbragte Bly-Figurer vare meget slet gjorte, og i ingen Maade passede til det gode Arbeide, som LAmoureux havde viist i Statuen og den under Hestens Fødder liggende Figur, der forestiller Misundelsen; hvilke Figurer de derfor vilde have borttagne da de ikkun ere til Vanziir for Statuen. Disse Figurer bleve dog vedligeholdte. De forestille Visdommen, ved Minerva, Styrke og Tapperhed ved Herkules; Ædelmodighed ved Alexander med den gordiske Knude, og Æren ved en Figur, som bærer en Pyramide. (See Thuras Havn. hod. S. 90; Ramdohr S. 91, og Weinwich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Kjøbenhavn d. 9 May 1777. Wiedewelt. Harsdorff. XXII. Regensus, Franz Michael, Kobberstikker. Han var fød i Nürnberg 1718. Blev kaldet til Kjøbenhavn omtrent 1756, og fik Titel af kongl. Hof=Kobberstikker. Hans Beskjæftigelse i Danmark var med Udgaven af det pragtfulde Værk over Conchylier, som paa kongelig Bekostning skulde udgives, men hvoraf kun første Deel udkom 1758, dog blev han førend sin Død færdig med anden Deel. Han døde 1780 i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Bemeldte Værk har følgende Titel: Auserlesene Schnecken, Muscheln, und andere Schaalthiere, auf allerhochst. Befehr Sr. kon. Maj. in Danemark nach den Originalien gemacht, in Kups. gestochen, und mit naturl. Farben erleuchtet. 1 Th. 1758 stor Folio. Texten til Kobberpladerne er paa tydsk og paa fransk, og forfattet af Kratzenstein, Ascanius og Spengler. Jndledningen dertil af Cramer, c. Brünnichs Bibl. Hist. Nat. p. 1773. Acta erud. 1759 S. 28992. Lorks Nachrichten, II. 283314. L. Eft. 1759 Nr. 31. Hamburg, neues gemeinnuz. Magaz. 1760 S. 14, et sequ., og derfra i Kjøbenhavns Adr. Contoirs Efter. 1760 Nr. 57. - Om den ikke udkomne anden Deel see Berlin. Saml. VI. 6679. Brunnichs Jndledning til Naturv. Fremgang S. 22. See og M. Winthers Lit, scieut. rer, natural.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Efter Regenfus's Død blev udfærdiget et kongel. Commissorium under 27 Sept. 1780 til Justitsraad Wiedewelt, Assessor Sporon, og Zahl kasserer Linde, om i Stervboet at iagttage den kongelige Interesse, at afsondre hvad der maatte ansees at tilhøre Kongen, og at foreslaae hvad der videre kunde gjøres til Værkets Fremme. Det blev befundet, at Kobberne til anden Deel, bestaaende af 12 Plader, ligesom første Deel, vare færdige, at der kun til Udgivelsen manglede Jllumination (nogle faa Exemplarer laae færdige illuminerede) og Text. Denne anden Deel havde allerede kostet 4328 Rdl. 12 tz. Jllumineringen af et Oplag af 200 Exemplarer a 1 Rdl. vilde medtage 2400 Rdl.; altsaa 7088 Rdl. 12 s. foruden Honorar for Texten at skrive, og for dens Trykning; der antoges at ville medgaae to Aar til Jllumineringen, naar 8 Jlluminister antoges, efterdi en Jlluminist kunde gjøre 3 Tavler færdige om Ugen. Jblandt disse kunde saavel Regenfus's Enke, som Johan Mauriz Ley antages, den første, der ansaaes qualificeret til Pension, vilde blive nødvendig, da hun besad Indsigt og øvet Kundskab i Jllumineringen, og Farvernes Præparering, og hun fra Værkets Begyndelse bestandigen havde arbeidet derved. Ley havde viist sig at kunne antages som en god Jlluminist, skjønt han ikke kunde forestaae Værket. Om de af Hs. Majestæt Kongen givne betydelige Summer kunde ansees anderledes end som Understøttelser og Gaver til Værkets Fremme, eller hvorvidt det, der var færdigt kunde ansees som kongelig Eiendom, manglede Commissionen Oplysninger til at kunne have nogen Formening om. Til Værkets Udgivelse, som Enken formedelst aftagne Sinds og Legems Kræfter ikke kunde besørge, vilde en af de to Planer være anvendelige, enten at det skeete under en Direction for kongelig Regning, eller at det overlodes nogen Forlægger, imod at der for den kongelige Kasses Regning kjøbtes 50 Exempl. til Uddeling ligesom skeet var med første Deel, da ingen Forlægger paa anden Maade kunde ventes, til at udstyre anden Deel, saaledes at den kunde svare til den Første. Dette var det væsentlige Indhold af Commissionens Betænkning, efter den Concept, man dertil har.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Til det kongel. Maler, Billedhugger og Bygnings=Akademie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Professor Abildgaard tilskrev Wiedewelt, Directeur for Kunstakademiet, den 1 Mai 1786. Dersom det er Hr. Justitsraad beleiligt i Eftermiddag Kl. 3 1/2, saa vilde Hr. Kunstkammerforvalter Spengler komme, for at modtage de Ting Regenfus's Værk vedkommende, som ere i Hr. Justitsraads Forvaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Den 1ste Aug. 1829 tælles blandt Landets minderige Høitidsdage, da et høitelsket Kongehuses Glæder ved den høje Formæling imellem deres Kongelige Høiheder Kronprindsesse Caroline og Prinds Frederik Ferdinand føltes og de ledes af et oprigtigt hengivent, trofast og erkjendt ligt Folk. Andre vore Blade have tildeels givet, eller have begyndt at give Beskrivelser over Festlighederne, og hvad der vedkommer Dagens Historie; derfor indskrænket man sig i dette Tidsskrift til blot at antegne denne festlige Dag i Bladets Rubrik om fædrenelandske Anliggender, og i nogle følgende Nr. at bemærke de Stiftelser, der befæste Høitidsdagens Minde for de kommende Slægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Jfølge Hans Majestæt Kongens allerhøieste Befaling gaves Eleverne i de under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet værende Underviisningsanstalter for Underofficierer og Spillemænd, samt inde militaire Caserneskoler, et godt Middagsmaaltid, i Anledning af D. D. K. K. H. H. Kronprindssesse Carolines og Prinds Frederik Ferdinands Formæling. 464 Personer deeltoge i denne Høitid. Den uskrømtede Glæde, som er hver dansk Mands Følelse ved denne Nationalhøitid, forøgedes for alle disse Deeltagende, ved den gjentagne Kongelige Naadesbeviisning, og Alle viste deres Taknemlighed, ved at ønske Held og Velsignelse over den ejegode Konge det forenede Fyrstepar og hele Kongehuset. Det samme gjorde samtlige Sø-Etatens Børn, i alt 1035, som undervises i Skolerne i Nyboder. Der var paa Søqvæsthuset anrettet et Middagsmaaltid for 325 af de større Drenge, og i Klerkegadens Pigeskole for 230 af de mindre, og for 480 Piger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
J nogle Aar havde en skadelig Fugl, Søravnen, anrettet Ødelæggelser paa et Distrikt i det Holsteenske, nemlig paa Godset Neudorf ved Lütgenburg og Omegnen. Den havde der i en Skov ved en Indsø sine Reder, og havde forjaget derfra Raagen, som hidtil havde været der. J Aaret 1816 havde den formeret sig til flere tusinde, og uagtet den kun i bemeldte Skov havde Reder, fløy den dog derfra i en 4 til 5 Miles vid Omkreds paa Fiskefangst, og gjorde i Damme og Søer megen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
J Provinzialberichte for 1816, 2det Hefte, omtaltes dens Ødelæggelser. Overretten i Glückstadt, enten derved, eller maaskee ved indkommen Beretning om den næsten til Landeplage stigende Formerelse af denne ellers ikke i Hertugdommene kjendte Vandrovfugl, overdrog under 2 April f.A. Provsten for Preetzer=Kloster, tilligemed de Deputerede for Kieler og Oldenburger adelige Distrikt, at sammentræde snarest mueligt, for at udfinde et Middel til ikke blot at sætte et Maal for Søravnes yderligere Formerelse, men og om mueligt at bevirke dens aldeles Ødelæggelse. Denne Kommission afgav d. 26 Aug. sin Beretning til Overretten, hvis Jndhold var: at Søravnene ikkun havde bygget sine Reder, men i uhyre Mængde, i høje Bøge i den til Godset Neudorf hørende umiddelbar til Østersøen stødende saakaldte Bøgeskov. De der boende Fiskere opgave Tallet af de derværende Fugle af denne Slags til 20000, hvilket Tal, hvor højt det end var, dog forekom Kommissionen ikke at være overdrevet. Da Reder ikkun gaves i denne eneste Skov, saa holdt man deres fuldkomne Forstyrrelse for at være det hensigtsmæssige Middel til dette Dyrs Udryddelse; det har ogsaa viist sig som saadant; thi derved, at ikke en eneste Rede blev uforstyrret, bleve Søravnene skye, viiste sig siden i Aaret 1816 kun sparsomt, og ere siden ganske forsvundne i denne Egn, ligesom man ikke har erfaret, at de andetsteds i Landet, i det mindste ej i betydelig Mængde, have viist sig. Enkelte skulle være seete ved Godset Loitmark ved Slien. (Staats burg. Magaz. VI B. 1826. S. 44344.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Blandede Efterretninger. De sidste til Paris ankomne Breve fra Det. Pariset ere af 15 May og daterede fra Beyrout ved Tripolis i Syrien. Hr. Pariset erfarede ved sin Ankomst til Cairo, at denne Stads Sundhedstilstand var meget tilfredsstillende; men da han ikke vilde vende tilbage til Europa, uden at have anstillet Forsøg i det Store over Virkningen af Chlore og Chlorures d'Oride imod Pesten, saa besluttede han sig til at reise til Syrien, hvor hin Sygdom herskede. Han indskibede sig derfor didhen i Damiette, efterat at have gjort alle Tilberedelser, for at være lykkelig i Udførelsen af sit store Experiment. Fra Syrien tænker han, over Damaskus, St. Jean d'Akre, og Jerusalem, at vende tilbage til Caro. Der vil han fuldende det Arbejde, han har paataget sig i Henseende til Egyptens Sundheds Tilstand, og ej førend fuldstændig Opløsning af den Opgave, ham af Regjeringen blev givet, vende tilbage til Frankrig. A. Z. 196.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Det stakkels Spanien er blevet hjemsøgt af en ny Ulykke: Staden Cazorla og alle omliggende Landsbyer blev den 15de Juni overfalden af et saa frygteligt Uveir, at Historien ikke i Aarhundreder siges at kunne fremvise Mage dertil. Det begyndte med Hagel, hvis mindste Korn vare saa store som Nødder, de største 4 Pund og derover, hvorved alle Tagene søndersloges og Gaderne fyldtes med Tømmer og Steene; adskillige Huse ge aldeles i Ruiner, idet den skrækkelige Orkan, som ledsagede Meteoret, styrtede dem omkuld og førte Tømmeret deraf indtil et Bøsseskud fra Staden. Alle de smukke Alleer heromkring ere saa ødelagte, at Træernes Rødder ligge iveiret. Landboerne ere fortvivlede, thi al deres skjønne Sæd er pludseligt forsvunden. Mennesker bleve af Hvirvelvind løftede fra Jorden og førte gjennem Luften, hvorved Mange ere omkomne og lemlæstede. Ligeledes en utallig Mængde Kreaturer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Det hele store og frugtbare District har nu hverken Føde for sig eller de faa Kreaturer, som ere blevne tilbage. Fra Almoradi meldes, at Jordskjælvene varede endnu bestandig ved der i Egnen, og at der næsten aldrig gaaer nogen Dag forbi uden at Jorden ryster flere Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Forleden opkom der i Dower (i Hampshire) en formelig Revolution i et Bomuldspinderie, Samtlige Arbeidere, 780 i Tallet, Alle Piger fra 13 til 20 Aar, forlode Fabriken, og droge med Trommer, Piber og Faner gjennem Byen. Først da Fabrikherren havde gienkaldt det Forbud, som havde bevirket Revolutionen, nemlig, at det ikke maatte være tilladt at sladdre sammen under Arbeidet, vendte de tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
J Staten Alabama, ved den mexikanske Havbugt, østlig fra New-Orleans, er der en saadan Mangel paa anstændige, unge Fruentimmere, at man regner hundrede Mænd, der ere istand til at gifte sig, paa eet Fruentimmer. - Den 27de August f. A. skal der være kommen en Fader med fem Døttre fra Connecticut til Mobilere, for at nedsætte sig der, og i mindre end 8 Dage vare de alle fem gifte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 August 1818. Hamburg 2 M. - a vista 205 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 149 14 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . ...... i Banco. Nationalbank-Obligationer. - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . ...... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 1/2 - r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, Uds, i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 972 98 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 98 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 67 1/4 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. en Sexogtyvende Aargang. No. 63. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 August 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-08
Landhuusholdningen i Danmark. ogsaa J disse Dage har det kongl. Landhuusholdnings Selskab ved sin Secretair meddeelt et nyt Hefte (de Binds 2det Hæfte) af sine Tidender.)