Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-05
(Forlangt Jndrykkelse.) Om Skolevæsenet. (da capo.) Mr. Henriksen har i Thisted Avis No. 57 d. A. gjort nogle Jndvendinger mod mit Anførte om Skolelærernes Kaar, men vel ikke fortjent Tak af Alle. Om han efter i andre Fag at have vandret i Orken – just er sluppen i Canaans Land, siden han blev Skolelærer, kan man ikke saa lige vide, dog synes ikke Alt hos ham at være Melk og Honning, siden han taler om Kobberklonter. Hvis han har været saa lykkelig, Jntet at have lidt under nogensomhelst Vilkaarlighed, saa kan han derfor ikke vide, hvad Skjæbne Andre kan have havt; thi vel kan Enhver ikke gjøre mod Skolelæreren hvad han lyster, da han, som enhver anden Borger i Staten, maa staae under Lovenes Beskyttelse; dog kan det vel ofte træffe, at en Skolelærer maa tøre sig med Taalmodighed, fordi hans Pung er for let, og Familien fordrer Brød og Klæder. - Ja - vil man sige – det er nu ikke at tale om - Tiderne ere haarde og trykkende. Ja vel have de sidste Par Aar været haarde nok - Herrens Haand er over os – gid vi maatte agte derpaa agte Stemmen! *) ogsaa iaar er skeet Skade; men det sidste Decenium forved var ikke saa trykkende. Man behøver blot at lægge Mærke til, hvorledes al fast Eiendom steg i disse Aaringer, for at overbevises om, at Tiderne vare nogenlunde favorable. - Jeg kjendte idetmindste nogle fattige Mænd, der i den Tid svang sig op til Velhavende. - Men – det er ligemeget - Tiderne bleve aldrig saa blomstrende, at de kunde forandre deres Sind, som gjerne ønskede, at Skol æreren maatte leve, som den Usleste i Sognet. - For ikke at nævne, hvad man i daglig Tale hører, behøver man blot at lægge Mærke til, at der fra adskillige Stæder indløb Petitioner til den jydske Stænderforsamling om Skolelærernes Løns Nedsættelse, og dette er jo et tydeligt, lovformeligt Beviis for hvorledes man samme Steder under den, der har een af de vigtigste, men tillige een af de vanskeligste Forretninger i Staten. - Man samrer ynkeligen over, at Skolevæsenet ruinerer Landet. Nu, lad os da see hvad et Sted paa een Tønde Hartkorn svarer aarlig til Skolen, og Læreren. - Der hvor en Lærer omtrent har fuld, anordningsmæssig Løn, svarer een Td. Hartkorn. 1 Skp. Byg i Degnekorn, (som altid er ydt til Kirkebetjenten) og nu Tillægget: 1 Skp. og 4 a 5 Potter Byg, 3 a 4 Potter Rug, et Par Lispund Fourage, 3 a 4 Snese Torv næsten uden Værdi og 1 Rbmk. i Penge. - Hvor Skolelæreren har lidt over halv Løn, svares af omtrent 1 Td. Hartkorn: 1/2 eller 1 Skp. Byg i Degnekorn, 4 3/4 *) Jer. 3, 1214. Potter Rug, 1 Potte Byg i Skolekorn, Fourage og Tørv omtrent som ovenanført og 2 Rbmk. i Penge.") Har en saadan Mand Børn, kunne de for denne Afgift nyde fri Underviisning, fri Brug af Læsebøger, Regnetavler og andre Apparater; og nu spørger jeg enhver Fordomsfri Hvorledes skulde han faae sine Børn underviste paa lettere Maade, Ved privat Jnformation ingenlunde, og ved gamle Koners Hjælp vil der vist gaae mere i Smug Og nu spørger jeg igien: Mon vel saadan Afgivt egentlig er at jamre over Det er formodentlig denne Skraal og Skrig, der har foranlediget, at de sidst approberede Planer ere blevne anslaaede saa lavt under Anordningens Bestemmelse; men Sporgsmaalet bliver dog Om Fædrenelandet kan være tjent med ret mange Skolelærere, der maae leve kummerligen, fordi Udgifterne bestandig overstige Jndtægterne, og see sig tilsidesatte og foragtede, fordi de ere fattige, og man ofte vurderer Manden efter Kjolen? De, som heri maatte finde noget Overdrevent, vil jeg have henviist til Tidsskriftet for Almueskolelærere, hvor Skildringerne angaaende Skolelærernes Kaar og Stilling, endnu ere mere paafaldende. For deres Skyld, som ikke troe, at det Princip nogensinde er bleven fulgt, at det Allerringeste var godt nok for Skolen", vil jeg ligefrem fortælle, hvad jeg meget godt erindrer fra min Drengetid i min Fodeegn. Da hedte det: øder, paa en gruset Banke, hvor der næsten ingen Svær er, skal graves nogle Torv til Skolen. - Drengen som hverken har Kræfter eller Ovelse til at fore Spade – skal grave dem, og disse kunne være gode nok. - Mon noget Lignende ikke undertiden skulde finde Sted endnu, Paa min Sommerreise igjennem nogle Egne af Landet hørte jeg dog tale om, at nogle Steder de til Skolen forte Tørv blive liggende paa Møddingen, fordi de ansaaes ubrugelige, og ikke værd at bringe i Huus; ligesom jeg og til samme Tid hørte nye Forsikkringer om, at Kornet undertiden bydes Skolelæreren baade snavset, ussel og ringe. De som have traadt deres Børnesko, ville vist kunne erindre, hvilke usle Huse, der forhen have været brugte (undertiden af særdeles Omsorg skiænket) - til Skoler; Huse som knap kunde udholde Sammenligning med de ringeste i Byen og, hvorledes var da det øvrige Inventarium, Medens man taler og Skoletvangens Ophævelse, finder jeg mig stærk opfordret til at spørge i Fædrelandets og Menneskelighedens Navn: Hvad skal der gjøres forat vore Almisselemmers Børn ikke skulle blive complette 1) Nye Bygningers Opførelse og Jords Anskaffelse gjøre her Undtagelser. NB. Det første Sted er Districts=Hartkornet mere eller større end det Andet. Hedninger, Naar Børnene, Drenge og Piger holdes hjemme - aldrig i Skole –, hvad er da deres Forretninger andet end Ørkesløshed, Dagdriveri og Lapse stræger, Der sørges – maaskee ikke altid tilstrækkelig for den legemlige Trang medens Aanden hungrer, og paa denne Maade opfyldes Fædrenelandet med Mængde af Tugthuus og Slaveri Candidater. - De Fattige stole paa, at man ikke nænner at frapante dem deres Klæder eller andet Huusgeraad, da Fattigvæsenet igjen maa anskaffe Sligt. Den Frihed de saaledes tiltrodse sig, har særdeles skadelig Jndflydelse paa Skolegangen i det Hele; thi man hører ofte Gaardmændene sige: De Fattiges Børn, som vi give Almisse til, gaae ikke Skole, saa maae vi vel ogsaa beholde vore, naar vi have Noget for dem at bestille, Creaturer at passe &c." og denne Paastand er vel ikke saa ugrundet.