Københavns Adresseavis, 1764-01-02
Det Kongelige Kanst=Hammer i Kiøbenhavn. (Sce No. 78, forrige Aar. H. Afhandling om Fugle og hvad dertil henhøver. 6. Sebbet af en Brasiliansk Skade 9 Tommer lang - og halvsterde Tomme breed, hvilken Fulgs hele Kropikke er saa stor som Nebbet. Brasilianerne kalder den Tanken. 7. Nebbet af en Jbis, som tilforn haver været her at see udstoppet, men nu ligesom andre udstoppede Fugle af Møl er fortæret. Den haver af Længde og Brede været saastor, som en Stork og ellers ingen Forskiel, undtagen at Nebbet er krumt. Det er en Ægyptisk Fugl, som de Gamle holdte for at være hellig, fordi den æder Slanger. 8. Nebbet af en Rinoceros Fugl. Dette er meget let, huult, og omtrænt 9 Tommer langt. Paa Overdelen af Nebbet stikker noget frem ligesom et Horn, hvoraf den kaldes Rinoceros. Fuglen er større end en Ravn, haver et tykt Hoved og Hals, store Øyne og et middelmaadig krumt Neb, som en Rov=Fugl. Udi Jndien kaldes den Topau9. Fire mindre Neb af samme Slags. 10. Nebbet af en Skee=Gaas, saaledes kaldet, fordi Nebbet er dannet som en Skee. Udi det brede af Nebbet, som inden til er glat, ere af Naturen 14 smaae Huller. Denne Fugl falder ved det Caspiske Hav og paa Færøe. 11. En Brasiliansk Fugl ved Navn Guara. Denne Fugl lever saavel paa Landet som i Vandet og har en høy rød Couleur. Christopher Lindenou har bragt den med sig fra Brasilien. Den haver et langt og lyseguult Neb, som er krumt mod Enden og ligner meest en Lee, derhos sorte Øyne og en meget kort Rumpe, som ikke naaer længere end til Enden af Vingerne, hvis yderste Spidseer sort. Laarene ere meget lange og den øverste halve Deel begroet med Fieder; den nederste derimod ligesom Fødderne gandske blot og lysegraae af Couleur. Denne Fugl er af Begyndelsen fortagtig, siden askegraae, dernæst hvid og saa bliver den efterhaanden rød indtil den bliver 2 Aar gam No. mel. Dekfter forandres Farven til guulgrøn og rød og jo ældere den bliver, jo rødere. 12. En Skade fra Bantam, saa stor som en Hane. Den har skiønne røde Fiedre saa bløde som Fløyel, af hvilke Kongerne i America lader sig giøre Kioler og Kapper. og 13. En Paradis Fugl. Dette Slags Fugle findes i Overflødighed paa de Malukkiske Øer, hvor den bliver kaldet Manucodiata eller den Guddommelige Fugl, eller ogsaa Burung Arn af Øen, paa hvilken de meest opholder sig. Den findes og paa den Søndre Kandt af Jndien, men de største og smukkeste falder paa Øen Arn, og de mindre, som ere guule og hvide i nye Guinea. Det er ikkuns smaae Fugle, der ey ere større end en Due, og derhos i de første 9 Maaneder uden Fiedre, i hvilken Tid de ikke flyver ud. Derimod lader de sig see i Flokkeviis i September og October Maaneder, da de bliver skudte, opskaarne og røgede til at sælges. De som falder ved Guinea, har i det tynde af Bugen ikke saa skiønne lange Fiedre, som de andre. 14. En liden Fugl af Dannelse som en Paradis Fugl. Den har røde Fiedre, men paa Halsen er den grøn og guul, er saa stor, som en Spurre og paa Enden af Rumpen sidder 3 Haar ligesom Heste Haar, der ere krumme ved Enden. Jndbyggerne paa de Malukiske Øer pleyer at bære Fiedre af dem hos sig, fordi de indbilder sig, at de med dem kand giøre sig haard i Strid. 15. Ti smaae Brasilianske Fugle Guinumhi eller Guinambi kaldede. Disse ere de allermindste Fugle som gives, hvis Længde fra Nebbet indtil det yderste af Rumpen neppe er halvtredie Tomme lang og Kroppen tilligemed Fiedrene er ikke større end en stor Oliven. Nebbet er halvanden Tomme langt, derhos spids og lige, dog bøyer det sig lidet i den yderste Ende, og hos nogle er det lidet krumt. Farven af Fiedrene er overalt guulgrøn og guul. 16 Tvende hvide Spurre, som ere fangede udi Sædland. Paa visse Stæder i Norge ere alle Spurrene hvide om Vinteren.