Københavns Adresseavis, 1766-08-05
Naar det betænkes den store Naade vores nu hos Gud Sallige Konge har beviist imod Jsland, har dem ikke fattedes Leylighed nok til Opmuntring. Min Hr. Philopator har anmærket over Pag. 40 Dannemark og Jsland som Moder og Datter, jeg siger Ja! Men jeg tænker at en Moder kan opholde mange Børn med mindre Udgifter, end liige mange Børn en Moder med større Bekostninger. Men at Jsland er det Sted, hvor mange Fabriqver kunde opbygges i Hensende til Levemaaden naar alle Forhindringer dermed var af Veyen. Derimod finder min Hr. Philopator i mit Skrift ey anført heede Viine eller Sarisk Porcelain o. s. v. som er at see Pag. 40, at det anførte til Yppigheds Kram ikke kan hentegnes. Min Meening er, at Jglænderne kunde være et bemidlet Folk, og den Jslandske Negoties Flor burde ingen overgaae; Thi hvad Penge Jo lænderne bekom blev nok ved Vahre forandret, hvilket af Demselv besvares. Hvad Pag. 49 er anmærket, kunde anføres adskilligt om Silde=Kongen ligesaa efterretteligt som Snoge Kongen. Men best vandet, at Jslænderne afstod fra det at dem selv kaldte, Kiere Gamle, som sidder fast, og overlod sig Herrens Velsignelse som Grund til alt det af mig anførte. Det er Fiskeriernes Forbedring mit Øyemærke, uden hvilket ald anden Landhuusholdning og Occonomie arbeyder imod en haard Strøm. Skippernes og Styrmandens Hyre er indbefattet i Fragten, Huuse=Leye og Magazins Bekostninger er ey specialiter anført, da det den gang var mit Forset, saavel som nu, at udfinde deres Nytte som havde Handelen i Hænde, hvis Pak Huuse dertil ere indrettede, Fiskens Beredelse er indbefattet i Folke=Lønnen; Baadenes Bygning vil have sin Rigtighed naar det kommer dertil at de skal bygges. Endskiøndt Beregningen er ikke efter den Jslandske Project af Aar 1752, hvorudi en beqvem Hukkert Bygning var anført for 100 Rdlr. som kostede over 4000 Rdlr. før den gik ud af Toldboden; jeg ønsker intet meere end alle de Jndvendinger vilde indfinde sig, som mit Oeconomisk Skrift kunde synes at være underkastet, hvilket jeg med Lyst skal besvare. Om de af mig anførte Fabriqver i Jsland, blev meget i disse Efterretninger i Aaret 1762 No. 90 anført af en Fabriqveur, men da jeg No. 92, samme Aar besvarede det, blev det derved. Det anførte Pag. 65 er et Ønske og ingen Klagemaal, særdeles da det gaaer til høyere Betænkning. Tilsidst har jeg den Ære at forsikkre Dem, at være alle Patrioter til Tieneste, naar jeg ikkun er overbeviist hvad jeg i denne Materie har udrettet siden 1754. Da vil de Forsøg være lættere at igiennemgaae som i nogle Aar til Jslands Opkomst ere blevne anstilte, og Anmærkningerne om Forsøg til Forbedring af en anden Force, for det første er intet til Jslands Opkomst uden det private. Det Ord FriHandel udelukkes indtil noget vigtigere bevises; Naar dette faaer sin Rigtighed, saa er Præsten i Stand til at betale Told og Consumption, om det og skal være større Folke=Løn, naar hans Jndkomster bliver derefter. Om den private Huusholdning i Jsland, har jeg tilforn anført, i Haab at faae naget at see derom dette Aar. Men derved blev det i Aar som de forrige. Aarsagen en anført. (See disse Efterretninger No. 72, 2det Brev 4, 5 lin.) Jeg forbliver Deres tienstærbødige Forfatter af Oeconomiske Tanker over Jsland Til høyerere Betænkning.