JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-06-30
Maler Nicolai Ottesen har noget over et Aar opholdt sig Nedre Tellemarken, Bradsberg Amt og tilsidst paa Gaarden, Øvre Ryen i Hitterdahls Præstegield, hvor han og ved Døden er afgangen; hans ringe Efterladenskab blev strax taget under Registering, men har ikke været tilstrækkelig til Begravelses Omkostningerne; ikke desto mindre bekiendtgiøres Dødsfaldet herved for den Afdødes Creditorer og Arvinger, hvilke sidste meenes at opholde sig Øster paa Norge og i Kiøbenhavn, om disse skulde finde for godt at melde sig, eller vide noget videre, der burde komme under Skifte, ligesom og den Afdødes Debitorer, om nogen ere anmodes at betale hvad de skylde. Biørndahlen pr. Brevig, den 5te Mai 1780. Hans Thomas Lange, Sorenskriver i Nedre Tellemarken og Tind Præstegield i Bradsberg Amt. En Søn efter afg. Jægte Skipper Hans Hansen Ramsvigen, af Lofodens Fogderie og Nordlands=Amt, ved Navn Nicoat Didrich Hansen er i afvigte Vinter ved Døden afgangen; denne skal have en Halvbroder ved Navn Christen Hansen Bang, der for endeel Aar siden skal have reyst fra Kiøbenhavn paa de lange Farvande, hvorhen vides ikke, da nu samme, om han er Live, er en Arving efter bemelte Nicolai Didrich Hansen, hvis ringe Stervboe ikke taaler ordentlige Proclamationer; saa bekiendtgiøres dette Dødsfald 3de Postdage efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og bemelte Christen Hansen, Bang indkaldes til Skifte=Retten, for hvilken han møder eller møde lader inden den i Loven fastsatte Tid. Klach, den 24de April 1780. Hans Steenbach Aretander, Sorenskriver over Lyseden og Westeraalen i Nordlandene, En Person navnlig Magnus Frederichsen Kelstrøm, Sven af Fødsel og af Profession Klokkestøber=Svend, har omtrent for over et Aar siden ladet sig troelove til mig underskrevne, og nogen derefter, under Paaskud at søge sin Lykke, ville reyse til Bergen Norge, hvor han endnu formodentlig opholder sig; men efter mange kierlige Erindringer ey har villet indfinde sig; altsaanddes jeg til, som hans Trolovede, at lade bemelte Magnus Friderichsen Kelstrøm i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange indkalde, at indfinde sig her i Kiøbenhavn, et halvt Aar fra Dato, for ved lovlig Vielse at fuldbyrde vores begyndte Ægteskabs Forening, eller ividrig Fald forvente hvad Lov og Ret medfører. Kiøbenhavn, den 15de Junii 1780. Maria Anders Datter, sal. Lars Larsens Enke.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
London, den 23de Junii. J Forgaars Morgen ankom hertil General Riedesels Adjutant fra Nye=Pork med den Efterretning: at der havde reys sig merkelige Uroeligheder i de oprørske Provindser; at Jndvaanerne endelig ere blevne kiede af deres Beskiermerers Tyrannie, og yttrede sig offentlig med stor Misfornøyelse og Forbittrelse imod deres Allierte, Franzoserne; at denne Misforstaaelse var i Philladelphia gaaet saa vidt, at den Franske Minister le Luzerne havde funden for got, hemmelig at forføye sig ud af Staden og begive sig paa Landet; at General Washington har detacheret 2000 Mand af sin Leyr til at beskiærme Kongressen, hvis Lemmer ellers ere i Fare for, at blive udsatte for Folkets Raserie. Man seer og en Skrivelse fra Philadelphia, hvori meldes Følgende: Den Tidende, at General Clinton har indtaget Charlestown, har her opvakt stor Forvirring iblant Folk af alle Stænder. Kongressen selv en derover meget nedslagen, og tænker paa Midler til at stille det uroelige Folk tilfreds, og at forekomme Oprør. Samme har derfore bekiendtgjort, at man hvert Øyeblik venter Escadrens Ankomst under Hr. von Ternay, som har 6000 Mand Hielpetropper om Bord, og at det ey er at tvile paa, at jo disse, naar de vare forenede med deres egen Magt, endnu førend dette Aars Feldttogs Ende skulle mage det saa, at Overvægten af Fordeelene skulle hælde til Amerikanernes Side. Denne Bekiendtgiørelse har vel beroliget Folket noget; men det er at frygte, at hvis dette Løfte ey hastig opfyldes, saa vil derpaa følge en almindelig Forandring i Tænkemaaderne, og det til Engellands Fordeel.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
General Clinton har i et siden Charlestown Erobring skrevet og hertil ankommen særdeles Brev anmærket: Jeg venten ved min Ankomst til de Provindser, som ere inde i Landet Caroling, en gunstig Modtagelse. Mange bemidlede og fornemme Personer komme fra det flade Land, under Ledsagelse af en Mængde af deres Undergivne, til mig, for at legge deres inderlige Glæde over mit lykkelige Foretagende for Dagen, og videre at ønske mig til Lykke. Det gemeene Folk hilser mig overalt med det Raab: Kong Georg og Gammel-Engelland. J Slutningen af denne Skrivelse bevidner General Clinton, at den Fordeel han har erholdt kan næsten kaldes en Triumph, efterdi han tillige derved har triumphert over et stort Antal brave Jndvaaneres Hierter og Tilbøyelighed. - Endnu fornemmer man intet om Lord Gordons Forhør i Tower. Jmidlertid forvares han saa nøye, at man har nægtet ham Pen og Papiir, saa og, at læse de offentlige Blade. Naar han faaer Breve, saa undersøges Jndholden af samme. En af hans Opvarteere sover hos ham i hans Kammer, og hans Broder, Lord William Gordon, maa i det høyeste kun opholde sig hver Gang 1 Time hos ham, endskiønt Samtalen skeer altid i Vidners Overværelse. Denne, saavelsom Lord Aberdeen, visiteres altid nøye, førend de indlades til ham. - Fra vores store Flode under Admiral Geari er der endnu intet Nyt indløben.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Fra Nye=Nork har man her en Efterretning af 19de April, hvori meldes, at der 10 Dage tilforn hafde været et Oprør i Philladelphia formedelst Rebellernes forfaldne Credit og den meget ringe Priis Kongressens Papiir=Penge er i. Folket skal i dette Oprør have saa ilde behandlet adskillige af Congressens Medlemmer, at General Kalp, en Udlænder, har til Kongressens Sikkerhed maattet rykke frem med 10000 Mand. - Der meldes og fra samme Sted at der er opstaaet en militair Association i Philladelphia, som har givet deres Anfører den Fuldmagt, at uddrive det Amerikanske Folkes Repræsen, tanter af deres Parlements=Huse, og derimod antage det lykkelige Engelske Folks sande Regierings=Form.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
J Følge Nye=Porks Gazetten har Capitainen paa den Kongelige Fregatte, Græven af Albemarle, opfordret den Franske Gouverneur paa den liden Øe St. Martin, hvilken efter en kort Betænkning har capitulert, og Capitainen paa vores Fregatte taget Øen i Besiddelse; men denne Efterretning er datert Basseterre den 18de Martii. - Vissere er den Tidende, som er indsendt fra Admiral Geary til Admiralitetet, at denne Admiral paa sin Reyse har taget og sendt til Falmouth adskillige Hollandske Skibe, som gik med Skibs=Materialer til Spanske Havne. - Nu sees her en Skrivelse, som er datere Goree den 21de April 1780, af følgende Jndhold: At sidste i October Maaned have 3 Franske Skibe, Hero paa 74 Kanoner, 1 paa 40 og 1 Fregatte med Tropper fra Sennegal, ladet sig see i Bayen af Goree; at den Franske Commandeur over disse Skibe, Brigadeer de Roi de la Granze, har den 13de November sendt vores Commandant en truende Opfordrings=Skrivelse, hvorpaa den sidste har svart, at han havde besluttet at værge sig til det yderste; at de Franske Skibe der, paa i 3 Timer heftig havde beskudt Fortet; men vore Tropper, omendskiønt de kuns kunde bruge 3 Kanoner, have saa hældig besvart dem, at de i Confusion have maattet retirere sig bort Til de ovenanførte Efterretninger fra Philladelphia kan endnu føyes dette: At Folket sammesteds skal have nødt Congressen til at nedlegge sin Magt og Anseelse, gjort de Lemmerafsamme, som der opholdt sig, til Fanger, fyret paa Congres=Huset, og midt i Staden hidset det Engelske Flag; og at General Washington saasnart han erholdte Efterretning om disse Tildragelser, har ladet sin Armee gaae fra hinanden, og selv begivet sig bort, for at sætte sin egen Person i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Florenz, den 13de Junii. J Følge Beretninger fra Neapolis, skal Hoffet samme steds have afslaaet det Stor Britanniske Hofs Forlangende, at der maatte anvises de Engelske Skibe 2 Havne, hvor de kunde bringe deres Priser ind, med den Erklæring: at den strænge Neutralitet, som man havde i Sinde at iagttage, ey tillod saadant. - Fra Tunis har man over Livorno den Efterretning, at det Oprør, som er opvakt imod Bayen af Tripoli hans Fetter, truer med flere bedrøvelige Følger. Den forefalde fra Tid til anden blodige Skiærmydsler imellem begge Partier, og i Hovedstaden er man i den største Angest. Nogle rige Jøder havde der indskibet sig med deres Familier og Skatte, for at begive sig til et andet Sted i Barbariet; men dette Skib er falden i Malthesernes Hænder, som have bragt det til Maltha og gjort Mandskabet til Fanger.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Fra Kirkestatten, den 3die Junii. Den Portugiesiske Minister i Rom har faaet et trykt Manifest fra sit Hof, hvori de Store i Riget og de Portugisiske Jesuiter, som for 20 Aar siden bleve et Offer for Marquis de Pombals Raserie, deres Uskyldighed er bleven beviist. Bagefter Manifestet staaer en kort Efterretning om den Proces, som nyelig er bleven formert Marquisen af Pombal. J Begyndelsen nægtede han Alting, men siden har han tilstaaer det, angivet sine Medskyldige og bekiendt, at umaadelige Summer vare blevne anvendte hertil. Han skal og have bekiendt, at han har leyet en vis Munk til at skrive imod de Spanske Hof, for at udgive dette Strift for Jesuiternes Arbeyde. Gesandten har overlevert Paven Manifestet.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Paris, den 19de Junii. Man venter daglig med største Utaalmodighed paa Efterretninger fra Græven af Guichen fra Westindien, og vi smigre os med at vi med samme ville faae den Tidende at høre, at han har erobret Øen St. Christopher, og maaskee Antigoa med. Disse Øer ere meget kostbare for vore Fiender; den første formedelst Handelen, og den anden formedelst det der sammesteds værende Arsenal.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Amsterdam, den 24de Junii. Af Breve fra Paris under 19de hujus, synes det, som man der frygter for, at den Engelske Admiral Geary tord maaskee forhindre den Spanske Flode, fra at foreene sig med den Franske fra Brest.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Cleve, den 21de Junii. Det i Dag udgivne Stykke af Courier du Bas=Rhin melder følgende: Man har faaet Efterretning om, at det Wienske Hofs Udkast til at lade Erkehertug Maximilan udvælge til Coadjutorskabet i Cøln, finder overmaade stor Modstand, af de interesserende Partier, hvilket er noget, som man vel kunde vente. Denne Anstalt kan virkelig ey ansees med noget ligegyldigt Øye enten af det Tydske Stats=Legeme, i hvilket Huset Østerrige derved vilde erholde en Overvægt, som ved paakommende Omstændigheder kunde blive farlig for sammes Rolighed, eller i det ringeste for dets Frieheder, eller af Holland, som paa denne Maade næsten paa alle Sider maatte see sig indsluttet af de Østerrigske Lande; følgelig ey heller af Frankrige og andre Magter, som det angaaer at vedligeholde Ligevægten i de Europæiske Lande. Man haaber dog, at denne Sag ikke skal have ubehagelige Følger.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Triest, den 9de Junii. Det er tilforladeligt, at den Venetianske Procurator Pisanie og Viseuren Contarinie i Venedig ere blevne satte i Arrest, og bragte den første til Castellet i Verona, men den sidste til Cataro. Foruden disse 2 Nobili ere endnu fleere Adelsmænd satte fast. Aarsagen hertil er en dyb Hemmelighed, og det er i Venedig forbuden under haard Straf, at tale derom.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Østerrigske Grændser, den 20de Junii. En til Wien fra Mohilow ankommen Coureer har medbragt den glædelige Efterretning om Hs. Majest. Keiserens Sammenkomst med den Russiske Keiserinde den 3die huj. Keiseren ankom 4 Timer tiligere, og ansaae incognito Keiserindens prægtige Indtog. Hs. Keyserl. Majest, skal have været overmaade fornøyet og antaget den Russiske Keiserindes Jndbydelse, til at besøge Hende i Hendes Residentz. Det heder derhos, at Keiseren bliver 14 Dage i Petersborg.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Helsingøer, den 3die Julii. Den 30te Junii indkom fra Nordsøen 1 Skib af og til Stock holm fra London med Stykgods, 1 af og fra Dantzig til Engelland, og fra Østersøen 3 Hollandske fra Dantzig til Amsterdam, 4 Engelske fra Riga og Petersborg, 2 Danske fra Kiøbenhavn til Norge, 3 Svenske fra Pommern til Gothenborg. Samme Dag afseylede fra Sundet 45 Skibe af adskillige Nationer, hvoriblant de fleste vare Hollandske. Den 1ste Julii ankom fra Østersøen 5 Engelske fra Petersborg og Riga, 12 Hollandske fra Narva, Riga og Kønigsberg, 6 Svenske fra Calmar og Pommern til Gothenborg og Marstrand, 1 Dansk Fregatte ført af Capit. Hammer til Kysten af Guinea, 1 Dito ført af Capit. Rønne til St. Croix og St. Thomas, 2 til Jsland og 2 til Finmarken at lade med Fisk til Middelhavet, alle 6 af og fra Kiøbenhavn, 3 Svenske Orlogs=Skibe fra Carlscrone. Samme Dag afseilede til Nordsøen 80 til 90 Skibe, deriblant 14 Engelske, som convoyerede sig selv. Den 2den huj. ankom fra Østersøen 24 Holland, ske fra Riga, Narva, Libow og Dantzig, 10 Svenske fra Stokholm, 6 Engelske fra Petersborg, Riga og Memel, 1 af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, 1 Dito fra Kiøbenhavn til Bergen, hvilke alle strax afseylede. J Sundet ligge i Kongel. Engels Orlogskib, 2de dito Fregatter, 56 Engelske Koffardieskibe, 1 Svenske Orlogskibe, Capit. H. Heissel af Apenrade fra Mallaga til Kiøbenhavn og Lybeck, og Capit. Bagge af Holmestrand fra Bourdeaux til Kiøbenhavn. Den 1ste Julii indkom i Havnen, Skip. Wiinberg med Paketen fra Kiøbenhavn med Stykgods Skip. Munk fra Faxoe med Kalksteen, og Skip. J. Kofoed fra Kiøbenhavn med Steenkull. Den 3die huj. Skip. M. Nielsen af Rønne paa Bornholm med Erter, Havre og Lax, og udgik Skip Munk til Aalborg.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Kiøbenhavn, den 3die Julii. Forrige Torsdag den 29de Junii blev Opfostringshusets Stiftelses=Dag til Guds Ære, allerunderdanigst og taknem meligst Skiønsomhed for Kongel. Beskyttelse og Forsorg, samt til Opmuntring for Børnene til Gudsfrygt, Flid og gode Sæder, igjen med sædvanlig Høytidelighed erindret. Ved denne Leylighed blev af Educations=Jnspector holdet er Tale, om Maadelighed i Spise og Drikke, dens Nødvendighed for Menneskens Sundhed og Formue. For og efter Talen blev afsiunget en Plalme. Dernæst blev af Directionen uddeelt Præmier af Bøger til 16 Drenge, som i Flid og god Opførsel for dette Aar havde udviist sig. Til Middag og Aften bleve de bespiiste med et udmærkende Maaltid. Endeel anseelige Velyndere, som vare nærværende, glædede sig over denne haabefulde og saa vel udseende Mængde unge Mennesker, og tilbade dem Guds Naade og daglig Tilvext i Guds sande Frygt og alle christelige Dyder.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Den 1ste Julii afseylede Brikken St. Croix, som føres at Capitain Schmidt, for det Vestindiske Handels=Selskab, og Skibet Lovise Elisabeth, som føres af Capit. Lund, begge til Vestindien med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Samme Dag passerte 3 Svenske Orlogskibe her forbie fra Østersøen til Sundet.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Den 2den og 3die huj. er en Russisk Keiserlig Fløde kommen hertil fra Cronstad, og gaaen til Ankers udi Renden, samme bestaaer af 18 Skibe og Fregatter, som commanderes af en Admiral og en Contre Admiral.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Ligeledes er i Dag her til Staden ankommen 22 Finne Skuder fra Finland med Tømmer og Trækar.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Ved Tal=Lotteriets 170 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 70, 56, 81, 26, 74.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Selskabets Priismaterier og Premier. Teoretiske Materier. 1. J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier: For den beste Efterretning om Hør= og Hamp-Avlens Tilstand i Fyn, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maa indsendes til Selskabet før 31 Desember dette Aar. 2. Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne Premier udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bønder, gaarde i Danmark saavel i Henseende til Statens som til Eiernes og Brugernes Fordeel, udsettes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jndflydelse Bøndergaardernes Størrelse har paa Folkemængden Kontribusionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvært, Qvægsyge o. d. Der maatte tillige af gode Grunde vises: om det er nyttig, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaardenes Beliggenhed i forskjellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: om det er Selveier= eller Fæste=Gaarde; om de gjøre Hoverie eller ikke; om de ere i Fælledskab eller have sine Jorder udskiftede. paa eet eller flere Steder; om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker; om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige o. s. v. Det overlades Forfatteren at vælge. hvilken Maalestok han finder beqvemmest til at bestemme Gaardernes Størrelse efter visse Ploug Spænd, efter Kreaturers Antal og d.; men der maae tillige vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefte, omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre; men han maae tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaardenes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomme Afhandlinger, som vel ikke havde al den til at vind Hoved=Premien udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger efter Afhandlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes til Selskabet inden 31 October 1781.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Fra den 24de Junii til den 1ste Julii h. a. ere her i Staden, copulerede 17 Par, fødte Drenge 22, Piger 28, tilsammen 50; døde Mænd 13, Qvinder 11, Drenge 7, Pige, 9, tilsammen 40, Ere altsaa 10 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3 Blodgang 1. Brystsyge 6. Druknet 1. Forstoppelse i Guulsoet 1. Hidsig Feber 3. Hoste 2. Jnflamation 3. Sla 10. Svindsoet 4. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 2.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Døde. J Kiøbenhavn den 27de Junii Hr. Morten Trane Rothenborg, forhen Præst til Stadens Arresthuus, 60 Aar Hr. Christian Friderich Lund, Jnspecteur ved Søe=CadeAcademiet, 36 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Subskriptions=Plan til en Dansk Oversættelse af Hr. Ridder Michaelis Mosaisches Recht, Endnu er vel neppe den berømmelige Ridder Michaelis MosaiEsches Recht i saa manges Hænder i Danmark og Norge, at en Oversættelse deraf skulde komme for sildig. Naar man derfor leverer en feilfrie Oversættelse, i det ringeste saadan, at Forfatterens Tanker paa det nøieste blive fulgte, og det Danske Sprog reent og tydeligt, haaber man, at de Danske Lærde, især de Herre, Geistlige, Jurister og enhver Tænkende, der finder Fornøielse i at philosophere over Lovene, ligge saa gierne skal ville eie dette ypperlige Skrivt i Modersmaalet, som i Originalen, paa hvilket desuden Prisen er langt høiere end den, jeg tilbyder at lever Subscribenterne Oversættelsen for. Her at rose Skriftet, behøves ikke, da det vilde være en Fornærmelse mod vore Landmænd, at tiltroe dem saa liden Bogkundskab og Smag, at de ikke allerede skulde kiende og ynde dette Verk, hvis Oversættelse mang af vore Lærde for længe siden have ønsket, blandt hvilke han Høiærværdighed Hr. Dr. Bastholm offentlig i Fortalen til han jødiske Historie. Originalværket, som bestaaer af 6 Dele, ordinair Octav=Format, agter jeg, for desmeere Anseelses og Beqvemmeligheds Skyld, at udgive i 3 Dele i stor Octav=Format, og overlade hver Deel til Subscribenterne for 1 Rdlr., naar Skriftet bliver modtaget med den Begierlighed, jeg haaber. Prisen vil da for det heele Værk kun blive 3 Rdlr. paa Trykpapiir, endskiønt Originalen koster 4 Rdlr. 4 Mk.; og for hver Deel paa Skrivpapiir 2 Mk. meere. Til førstkommende Michaelis bliver den første Deel af den Danske Udgave færdig fra Pressen, og prænumereres da tillige af Subscribenterne med 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. paa Skrivp. paa den anden Deel, som udkommer i det seeneste et halvt Aar derefter. Subscriptions=Tider vedvarer til Augustii Maaneds Udgang, og for dem, som ikke inden den Tid lade deres Navne tegne, bliver Prisen 2 Mk. dyrere for hver Deel. Subscription modtages hos Oversætteren Hr. Jacob Wolf, i Studiistrædet Nr. 93 og hos mig som Forlægger Gyldendal, i Silkegaden No. 66.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
Hos Madame Lindgreen i Sorøe faaes følgende Bøger til Kiøbs, som nyelig ere udkomne: Jagttagelser over Arabien til Oplysning over enkelte Steder og Begivenheder i den hellig Skrift, 8vo., paa Skrivpapiir 3 Mk. 4 s. Trykpapiir 2 Mk. 8 s. faaes og hos de Herrer Boghandlere Gyldendal og Proft i Kiøbenhavn. Jagttagelser over Egypten, som et Tillæg til forhen udkomne Beskrivelse over Egypten og Nubien, 8vo, paa Skriv= 1 Mk. 12 s. Trykpapiir 1 Mk. 4 s., faaes ligeledes hos Hr. Gyldendal og Proft i Kiøbenhavn. Tvende smaa Afhandlinger af N. T. Lund: 1) om Maaden, hvorpaa Nature, retter Udarten; 2dom Skiegierder eller de norske Træegierdestor 80. 1 Mk., faaes tillige hos Boghandler Hr. Gyldendal, Kiøbenhavn den hurtige Kok, en Kaagebog, 10 sk., er at saa i Kiøbenhavn hos Boghandler Hr. Proft. Lakeer=Konstener. te Grundvold, Begyndelse og Brug, 4 s.
Berlingske Tidende, 1780-07-03
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling. saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Frue Sophia Amalia Sehested afg. Overst=Lieutenant Cilignons Efterleverske af Rachbølle i Vort Land Fyhn, hendes, som Skifte=Forvalter efter afg. Gaardmand Peder Nielsen af Peerupe Bye i Wester Aabye Sogn i bemelte Fyhn, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde saa vel alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Peder Nielsen, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid, hos hende paa bemelte Nachebølle, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, som og en fraværende Datter=Søn og Arving, navnlig Rasmus Mortensen, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værne=Ting, og den Ober=Ret, hvorunder samme henhører, forbydendes alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen "Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residdence=Stad Kiøbenhavn, den 30te Junii 1780. Under Vort Signet. (L. S. V.