JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Ved Høiesterets høitidelige Aabning i Torsdag. vare de tilstedeværende Assessorer følgende: Høire Side fra Thronen: Hs. Excell. Hr. Geheime-Stats- og Justitsminister v. Stemann R. af C., Stk. af D. og D. M., Præsident i det kgl. danske Cancellie, &c. Hs. Excell. Hr. Geheimekonferentsraad og Generalpost directeur v. Hauch, Stk. af D. og D. M. Hs. Excell. Hr. Gehkr. og Overpræsident v. Moltke, Stk. og DeM. Hr. Kammerherre og Deputeret Greve af Moltke, Stk. og D. M. Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Lowzow, C. af D. og D. M. Hr. Kammerherre, og Deputeret v. Oldenburg, C. af D. Hr. Conferentsraad Dr. og Prof. juris Schlegel, C. af D. Hr. Conferentsraad og Cabinetssecretair Jessen, R. af D. og D. M. Hr. Conferentsraad Carstens, R. af D., Justitiarius i den kgl. Lands=Overret samt Hof= og Statsret. Hr. Cancellie-Deputeret Lange, R. af D. Hr. Etatsraad og Cancellie Deputeret Hansen. Hr. Dr. og Prof. juris Kolderup-Rosenvinge. Venstre Side fra Chronen: Hs. Excell. Hr. Geheimeconferentsraad Justitiarius v. Bornemann, Stk. af D. og D. M. Hr. Conferentsraad Müller, C. af D. Hr. Conferentsraad og Generalauditeur ved Søe-Etaten Møller, R. af D. og D. M. Hr. Conferentsraad Dr. juris Ørsted, R. af D. og D. M., General=Procureur og Deputeret i det kgl. danske Cancellie. Hr. Etatsraad Dr. juris Lassen, R. af D. Hr. Høiesterets=Assessor Schjønning, R. af D. Hr. General=Auditeur Aagesen, R. af D. og D. M., Deputeret i det kgl. G. C. Collegium. H. Politichef Kierulff. R. af D. og D. M., Deputeret i det kgl. danske Cancellie. Hr. Høiesteretsasses. sorer Koefod, Stellagen, Nielsen, Kammerherre og Greve af Ahlefeldt Laurvig, Rothe og Greve af Moltke. Justitssecretairen Hr. Etatsraad Deegen forelæste Sagens Documenter. Hr. Secretairer Buchwaldt og Nellemann førte Protocollerne. - Af Nationalbankens sidste offentligt aflagte Regnskab erfares, at dens nuværende Capital i Sølv var den 31 Julii 1828 circa 3 Millioner og 54,00 Rbd., og i Sedler noget over 1 Million og 596,000 Rbd. Det af Hs. Maj. Kongen til Banken overdragne Guldtaffel staaer i samme anført til 150,500 Rbd. Sølv. - Som man erfarer, vil Dampskibsfarten paa Østersøen til næste Sommer blive forøget med endnu 2, ja maaskee 3 store Dampskibe, som skulle krydse hinanden paa deres Fart imellem Lübeck og St. Petersborg. Til Beviis paa, hvor beqvemt og hurtigt, naar forresten ingen tilfældt: Uheld tilstøde, denne herlige Opfindelse, befordrer Kommunikationen imellem fjerne Lande, anføres her den Kjendsgierning, at en Petersborger Kjøbmand i afvigte Sommer gjorde Reisen fra Paris over Holland og derfra med Damppaketten til Hamborg, og over Lübeck med Georg IV til Petersborg, i 10 Dage. Saaledes vil det kunne lade sig gjøre, at en Petersborger og Mandagen kan sende sin Ven i Lübeck en Jnvitation til Middagsselskab hos sig næste Søndag, og at Jndbydelsen rigtig kan efterkommes. Ved Hovedstadens sidste Folketælling befandtes. her 53,766 Mandfolk, og 56,728 Fruentimmer, i Alt 110,49 1/2 Personer, hvoriblandt 2,489 af den mosaiske Religion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Efter Prof. Bangs Beretning om de paa Frederiks Hospitals medicinske Afdeling i Aaret 1828 behandlede Syge sees, at 352 have liidt af Koldfeber, 529 af hidsige Febre (Typhus=Galde- og Forraadnelsesseber), 76 af Skarlagensfeber, 113 af Meslinger, 50 af Barselfeber, 240 af Gigtfeber, 113 af Drankergalenskab, 190 af Betændelse 379 af forsk. chroniske Sygdomme, hvoriblandt 40 af Vattersot, 62 af Svindsot, &c. Mortalitetsforholdet i det Hele var 1 af 12. De russiske Bade have været afbenyttede af 74, hvoraf 36 bleve helbredte, 22 benyttede dem endnu ved Aarets Slutning. J disse Dage er paa Almindelig Hospital indbragt en Tjenestekarl, som var hjemkommen fra Harejagt. Ved uforsigtig Behandling af Geværet, i det han vilde hænge det paa Væggen, gik det af; Skuddet spaltede hans ene Knæe, og beskadigede Beenet og Laaret saa betydeligt, at det en halv Time efter hans Jndbringelse maatte afsættes meget høit oppe, nær Lysken. Karlen var, fra Strandmølle-Egnen. (Mp., Fra Middelfart meldes, at en Dreng, som fra Skrilling Strand vilde gaae over Jsen til Færøe, slap igjennem og druknede. Tvende Fiskere fra Middelfart, som stangede Aal under Landet, ilede vel til, for at redde ham, men maatte opgive Forsøget, da Jsen var bleven alt for tynd. Jmellem Middelfart og Snoghøi har man allerede længe trukket bepakkede Vogne og Heste, af hvilke et Par Stykker rigtignok ere slupne i, men lykkelig trukne op igjen, over Jsen. Endnu mærkeligere er det, at 4 Haandværksvende, i temmelig beruset Tilstand, en Aften i taaget Veir og Sneefog vovede at gaae over uden Veiviser, da dog Søefolk, som nylig havde passeret samme Vei, forsikrede at Jsen ved Land var saa svag, at man kunde stikke igjennem den med en Baadshage. De gik imidlertid og slap heldig over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Danmarks Fiskerivæsen er paa flere Steder endnu i ufuldkommen Drivt, endskjøndt Landet beskylles af fiske rige Vande. Saaledes saae man ved Aarhuus under sidste Krigsperiode endeel Søegutter fra Vesterhavskysterne, der som Matroser vare sendte til Aarhuus for at føres til Kjøbenhavn, at vorde opholdte der, formedelst Jsen; og, da det vante Vand-Element lokkede dem, forfærdigede de sig i Hast Angleredskaber og fremdroge fra Havbunden endeel østersøiske Torsk, som Aarhusianerne før fik tilført fra Frederiks og som deres faa og uvante Fiskere ikke forstode at fange. J de sidste 2 Aar ere i Grenaaebugten fangede eller egentlig (fordi de søge i Mængde dertil for at lege) med Prygle i hjelslag, ne en stor Mængde af samme Torskeart, der, naar det fryser, omkjøres, endog til Viborg, og finde god Afsætning; men ere de noget forgjemte, seer man Hovederne rødt indflammeret, og i Aarhuus spises de da ikke med Behag. - Rigiske Butter c: Rigske Bøtter paa dansk, eller Kierteminde Raadmænd, der især fanges om Foraaret i Mængde fra Riga til Elben, ere i dette Aars Februar førte til Salg til Aarhuus (der er noget der usædvanligt; man har der ellers de saakaldte Jsinger, der ere magrere og mindre velsmagende.) Rigske Bøtter (Pleronectes flesus) ere almindelig smaae, have Udmærkelse ved Øinenes Stilling og Mundens Skjævhed og ere saa fede, at man f. Ex. i Hamborg kaager Suppe paa dem. Kaagt med suur Sauce smage de ellers bedst: thi stegte slippe de ikke Panden. J denne overmaade haarde, næsten i 2 Maaneder uafbrudte, Vinter med Frost og Snee, har Liimfjordsfiskeriet næsten aldeles standset. Enkelte Sildestimle have 2 a 3 Gange viist sig i Fjorden ved Sal. lingsund; men ved Kysterne paa denne Fjord ere i sidste afvigte Maaned stanget en stor Mængde Aal, der ere omkjørte langveis bort, paa Viborg Torv have de været faldbudne for 6 Mk. Lispundet; men da de ikke vare meget friske og deriblandt fandtes mange som Lillefingre, kjøbtes de sparsomt. Paa Viborg Søe har man i Vinter ikke stanget saamange Aal som før, og Aarsagen maa være: at Mennesket altid søger at ødelægge Erhvervskilderne for Efterslægten, naar det kuns selv kan mættes og leve af sit Øiebliks=Arbeide. Man har nemlig opfundet et Slags Algerer (Stangeredskaber til Aal, med et saugformigt Jern i Midten af de sædvanlige 2 Grene paa Siderne af det) der bag til ere saa snevre, at endog den mindste Aal ikke undslipper. Men Følgen deraf er: at naar man til ingen Nytte har fanget de meget smaae, vil Aalefiskeriet saavel i Søerne som i Liimfjorden, i flere Aar aldeles ikke lønne Umagen at drive. Da Aalen ligger i Klumper i Mudderet paa Bunden omVinteren og føder levende Unger og Vaaren, vil Slægten ganske forstyrres i Parretiden og Ungerne vorde øde(V. S.) lagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Den konstituerede Biskop, Hr. Stiftsprovst Stochholm i Aalborg, har anseet det som blev skrevet om Anvendelsen af de milde Gaver for Huusarme i Vinterens strængeste Kulde, at man nemlig havde gjort bedre, kjøb af Jlding og Victualier, for en ugrundet Daddel paa hvad som skeete efter bedste Overlæg. Og i Anledning af det dramatiske Selskabs Forestilling i samme ædle Hensigt, giver Hs. H. følgende Formaning i Avisen: Fædre og Mødre, Holder Eders Døttre tilbage fra Actricens Partes. Saadan offentlig Fremtræden gjør et nødvendigt Brud paa den Undseelse og Blyfærdighed, som er saa ofte Dydens Vogter, og Pigens skjønneste Prydelse. Og - ærbare Huusmødre, føler dog, at Brædderne ikke er den Plads, som er Eder værdig, Herpaa svartes i næste Avis: "Naar man har tillagt Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholms Foranstalt, ninger med Hensyn til at lindre Trang, Prædicat af ædel Bestræbelse, saa vil vistnok heraf kunne skjønnes, at man ikke paa samme Tid har villet paabyrde samme Handlinger ugrundet Daddel. Men skal nu en Menings=Attring om en Foranstaltning, hvorledes den kunde have været anderledes eller bedre, alligevel kaldes Daddel, saa behøver man vel ikke at være af den absolute Formening, at saadan Daddel er ugrundet fordi Hs. Høiærværdighed synes saa. Det er ikke overdrevent at erholde 3 a 4 Gange saa meget for Pengene ved Jndkjøb af det Større, da 2000 Tørv kunne hentes paa Landet for 2 Rbd. som ikke udgjør 2 s. for Snesen, medens Høkerne have taget 6 og 7 Skilling; hvortil endnu kunde komme det ikke umulige Tilfælde, at der, som forhen sagt, kunde gjøres bedre Kjøb for den gode Hensigts Skyld, &c. &c.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
J Viborg Samler No. 29 læses følgende Raad til Thalig fra Peer Degn. Thalial hyl Dig ind i Sørgeflor, Giv Afskedsepilog til Dine mange Kunder! Du mærker vel en vaagen Vægter staaer Paa Muren om vor Frue her i Nord -Der med sit Løvebrol Dig Liv ei under. Af slig en Dommedags Trompet, Hvormed den Hyrde Hjorden til sig blæser (For ei at finde Deres Krop og Næser: J Syndsens Dynd og Helvedes Privet, Kandst Du, der ei er Kirkens Faar og LamMed frelst Samvittighed jo blæse; Ja til Din Moerskab og paa Prent den læse Og korse Dig for Præk og Hyrdesvøbens Ram.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
J Løgstøer har næstsidste Fredag været en Jldebrand hvorved en Deel Huse bleve lagde i Aske, eftersom den haarde Frost gjorde enhver Slukning umulig og kuns Nedrivning og stille Veir standsede Ulykken. Flere Familier mistede næsten alt hvad de eiede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Samme Dag saaes fra Frederikshavn et Fartøi komme fra Østen i svær Jisdrivt og drive klods paa mod Vesten, og da Seillene vare beslaaede, formodede man at det drev uden levende Menneskers Medfølge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Weile, den 4de Marts. Hestemarkedet idag, den første Onsdag i Fasten, var mindre søgt af Sælgere end af Kjøbere. Jmidlertid solgtes dog nogle 10 Qv. Heste til omtrent 45 Rd. Courant Stykket, for 10 Qv. og 2 Tommer gaves omtrent 40 Species. Foruden af Remontekommissionen, kjøbtes endeel af en Hestehandler fra Hamborg, sandsynligviis i Commission for de sardiniske Officerer, der for Øieblikket opholde sig i Hannover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Aarhuus. Søen er nu aaben her og Jndløbet aldeles frit for Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Forlangt Jndrykkelse. Da Landeveien imellem Solberg Kroe og Lettenborg er saa frygtelig, at det næsten er umuligt at passere den, eftersom den paa flere Steder slet ikke er kastet, saa bedes høie Vedkommende snarest muligt at lade den syne, for at spare Reisendes Liv og Lemmer. F. W.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Bekjendtgjørelser. Fredag den 13de Marts, 6te Abonnementsforestilling: Roses Udstyr. Lystspil i 3 Atter, og Kalkbrænderen. Vaudeville i 1 Act.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Mandag den 16de Marts, 7de Abonnementsforestilling: Hulda, das Donauweibchen. Komisk Trylle=Opera i 3 Acter, efter et Sagn fra Fortiden, af Hensler. Musiken af Kauer. Carl Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Søndagen den 15de Marts førstk. bliver det 5te Bal i Selskabet Polyhymnia afholdt, hvori at deeltage indbydes dettes Medlemmer; saavel som dertil efter Lovene, berettigede Fremmede. Entreen for Chapeaux med Dame er 1 Rbd. Seddel og for hver Dame, der mere end een medtages, 2 Mk. Tegn. Ballet begynder præcise Kl. 7, og Billetter afhentes hos een af Undertegnede. Aarhuus, den 11te Marts 1829. Schaarup. C. A. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Skoleskatten for Halvaaret fra 1ste Novbr. f. A. til 1ste Mai d. A. ville Vedkommende behageligst indbetale inden denne Maaneds Udgang til Aarhuus, den 10de Marts 1829. J. A. Welejus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg, bliver den Birgithe Jensdatter, afd. Jens Møllers Enke paa Flensted Mark, tilhørende Gaard med Eiendomme sammesteds, staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 7 Skpr. og Skovskyld 1 1/2 Alb., med indkjøbte Konge-Korn- og Qvægtiende, stillet til 3de Auctioner, nemlig: Mandagen den 16de Marts, dito den 23de dito, og Onsdagen den 1ste April næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction, holdes paa mit Contoir her i Byen, men tredie Auction, hvorved tillige bortsælges det udlagte, I Løsøre, i selve Gaarden paa bemeldte Flensted Mark. Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 4de Marts 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Jfølge Reqvisition, grundet paa Rets=Forlig, bliver den Hans Andersen i Staxrode forhen tilhørende Parcel paa Wrigsted Skovtanger af Hartkorn, 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. opbudet til Salg ved offentlig Auction, nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 30te Marts næstk., 2den dito, dito den 13de April 3die dito, Onsdagen den 29de dito, Formiddag Kl. 10. 1ste og 2den Auction afholdes paa Bjerre Hatting Herreders Tingsted, hver Gang om Middagen Kl. 12. 3die Auction paa Parcellen paa Wrigsted Skovtanger. Conditionerne ere til Eftersyn hos Forvalter Schmidt paa Barretschou, som og ved Auctionen. Bjerre Hatting Herreders Contoir paa Borchsminde, den 4de Marts 1829. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Efter vedkommende Udlægshavers og Eiers Begjæring, bliver ved een eneste Auction bortsolgt det J og han Frederich Leben i Albøge Bye og Sogn hidtil tilhørende Boelsted, som skylder af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/4 Alb., Skovskyld, 2 Alb. Auctionen afholdes paa Stedet selv i Albøge, Tirsdagen den 24de Marts førstk. Kl. 11 Formiddagen. Lysthavende indbydes. Edeltoft, den 18de Febr. 2829. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Den til den førstk. 8de April averterede Auction, over endeel Dødsboet efter Capitain Müller til Møllerup tilhørende, af Beboerne i Svostrup og Lemming Sogne udstædte, 1ste Prioritets Obligationer, ialt til Beløb 3,968 Rbd. 2 Mk. Sølv, bliver herved forandret til, istedet for ovennævnte Dag, at afholdes paa denne Jurisdirections Tingsted Onsdagen den førstkommende 1ste April om Formiddagen Kl. 10. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 4de Marts 1829. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Tilkjøbs kan erholdes: Selveiergaarden Rorgaard, beliggende i hvil sted Sogn, Hads Herred, Aarhuus Amt. Jorderne, hvorpaa der findes Mærgel i Overflod, ere fortrinlig gode og skikket til al Slags Sæd. Bygningerne ere fordet meste nye og indrettede til Boepæl for en Familie uden for Bondestanden. Eiendommen ligger i en meget smuk og behagelig Egn tæt ved den mindre Landevei, som gaaer fra Aarhuus til Horsens, til hvilke Kjøbstæder der fra Gaarden kun er 2 1 og 3 Miil og til Skan Land geometrisk Maal, der kun er skyldsat for 6 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn. Den aarlige Udsæd har været 10 a 11 Tdr. Rug, 26 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre, 3 Tdr. Ærter, 3 Tdr. Vikker, 50 Tdr. Kar, tefler. Der kan avles 100 a 110 Læsser Enghøe, og Besætningen har været om Vinteren 40 og om Sommeren 50 fuldvoxne Hoveder foruden de fornødne Heste. Gaarden ligger for sig selv, dens Jorder ere indhegnede og til Gaarden haves Tørveskjer og Riishugst i Overflødighed. Eiendommen kan tiltrædes strax eller naar forlanges, den kan faaes med og uden Besætning ligesom det bedst maatte convenere og Penge Vilkaarene ere ogsaa meget favorable. Man henvender sig iøvrigt til Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus eller Eieren Jens Lauritzen, der boer paa Gaarden, en ten mundtlig eller i portofrie Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Creditorerne i Boet efter den her i Byen afdøde Glarmester Christopher Lynge indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Grenaae, den 7de Marts 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Heste- og Qvæghandler Peder Mohrum af Kondrup, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter. J dette Boe afholdes Skiftesamlinger her paa Contoiret Onsdagen den 15de April og Fredagen den 29de Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 4de Marts 1829. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Skipper R. Andersen agter at afseile fra Rig benhavn til Aarhuus med allerførste aabne Vande, og medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet er beliggende ved Slotspladsen i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Fem Arbeidskarle og en Rygter kan faae Tjeneste paa en Herregaard til 1ste Mai, to Mærgelgravere kan ogsaa faa Arbeide, naar man melder sig hos Fastemanden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
En stor og tør Kjælder med Vinduer og Lemme til Gaden, kan faaes tilleie fra førstkommende Flyttetid paa Vestergade No. 75, hos Siegumfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-12
Tractater eller smaa gudelige Skrivter. Af disse ere for Dem her i Byen, især i vor Frue Sogn, som attraae Morskab og Opbyggelse tillige, 40 Nummere af forskjelligt Jndhold gratis at erholde hos Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
Nyheder fra Udlandet. Tyrkekrigen. Storvezieren Jzzed Mehemed Paska er virkelig falden i Sultanens Ungade, afsat og forviist til Gallipoli. Reschid Mehemed Paska, Seraskieren af Rumelien, er bleven hans Eftermand. Sex Tatarer vare blevne afsendte til ham i Arta meder storherligt Firman, ifølge hvilket han uopholdeligen skal begive sig til Donauen. Ved et andet Firman har Paskaen af Egypten faaet Ordre til saasnart som muligt at lade 40,000 Md. Tropper støde til Sultanens Armee, J samme Ærinde er der bleven afsendt Tatarer til Syrien, Bagdad, og alle øvrige Paskaliker. Nyliankom til Constantinopel 3000 ægyptiske Matroser, som skulle hielpe til at bemande Flaaden, paa hvis Udrustning der arbeides Nat og Dag. Man ventede hver Dag Bekjendtgjørelsen af et meget energisk Firman fra Storherren, hvori han erklærer, at han anseer enhver Magt for sin Fjende, som vil gjøre ham hans Rettighed, stridig til at afgjøre sit eget Lands Anliggender, og hvori han vil kalde hele Verden til Dommer, om de europæiske Magter have Ret til at skalte og valte med hans Lande som de ville. Der var kommet Efterretning fra Schumla om en ny Træfning som efter Rosludschis Overrumpling skal have staaet ved Prawodi. Den siges, at Halil Paska forbereder et alvorligt Angreb paa Varna. Jfølge tyrkiske Efterretninger skulle 900 Russer være faldne og fangne i den sidste Træfning og 7 Kanoner erobrede. Om Affairen ved Kosludschhar man nu ogsaa en russisk Beretning, ifølge hvilken Russerne kun havde mistet 1 Officeer, 1 Underofficee, og 34 Kosakker. J Odessa laae over 5) Skibe paa rate for, saasnart de kunne komme ud af Havnen for Jis, at seile over til Varna med Fornødenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
Hs. M. Keiseren af Rusland har ved en Dagsbefaling af 21de Febr. allernaadigst tilladt, at Generalfeltmarskalk Grev v. Wittgenstein formedelst hans i det sidste Felttog ødelagte Helbred, maa nedlægge sin Kommando over den anden Armee, og i hans Sted udnævnt Chefen for Hs. M. Generalstab, Jnfanteriegene, ral Grev v. Diebitsch til Overgeneral for bemeldte andet Armeekorps. Generaladjutant Kisselew har faaet Kommanden over det 4de Reserve=Kavalleriekorps, og Generalad. Baron Toll I er i hans Sted bleven Cheifor den 2den Armees Generalstab. &c. &c. Som Koure, rer vare ankomne til St. Petersborg: General OrlovDemisow fra Gsatsk, General Rajewski fra Kiew, Fløi adj. Grev Stroganow fra Radziwilow, General Fyrst Dolgorucki fra Jassy, og Consulatsecretair Jwanow fra Tiflis i Persien. Franske Aviser fortælle, at en Hr. M. var afreist med Depescher fra Keiseren af Rusland til Berlin, Weimar og Brussel, efter at have havt adskillige Geheime-Konferentser, med Hs. Majestæt. Enthusiasmen i Rusland skal være saa overordentlig, at over 1000 Personer af Rigets første Familier have ansøgt om at blive ansat i Krigstjenesten, især ved Garden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
Grækenland Et Korps af 3000 Tyrker, som var opbrudt fra Zeituni, skal være faldet ind i Livadien, og have ombragt en stor Mængde Græker samt bortslæbt mangfoldige Qvinder og Børn som Slaver. - Den Aand som en Tidlang har hersket mellem Albaniens Høvdinger, var af den Beskaffenhed, at den kunde bleven farlig for Grækersagen, dersom ikke Barbariets egen Raahed havde fordærvet Legen ved at overtræde den gamle Regel: "Hvo der vil fange Fugle, maa ikke slaae imellem dem med Knipler." De ved deres Rigdom og Slægtforbindelser vigtigste Høvdinger vare allerede halvvundne, og Seraskieren, den nuværende Storvezier, havde indbudt dem til Salona, for at tage nærmere Aftale, men de vare for snilde til at vove sig Alle ind i Løvehulen: Jsmael Bey tilbød sig at drage allene til Janina, og aldrig saasnart betraadte han Trappen til Seraskierens Pallads, før En af Dennes Officerer dræbte ham vedet Pistolskud. - J Fyrst Ypsilantis Fremskridt mod Thermopylæ vil man skimte franske Bestræbelser for at skaffe Grækenland større Udstrækning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
Spanien. J Madrid var et høist besynderligt Rygte i Omløb. Man sagde nemlig, at der ifølge en Overeenskomst mellem den spanske og den franske Regjering skal, hvis det kommer til Krig, marschere 25 til 300,000 Md. spanske Tropper som Kontingen til Frankrig. Vist er det, at der skal udskrives 50,000 Mand, og at mange Jnfanterie- og Kavallerieregimenter oppe i Landet have faaet Ordre at begive sig paa Marschen til Madrid. Ogsaa var der rundtom i Landet liciteret en stor Mængde Militaireffecter, især til Kavalleriet. Mellem Paris og Madrid er der en levende Koureervexling. Pavevalget. Da halvandet hundrede Millioner Katholiker erkjende Paven for deres andelige Overhoved, og adlyde deres verdslige Regenter kun for saavidt, som han, ved de saakaldte Konkordater, tillader dem det, kan Valget af Kirkens tilkommende Overhyrde heller ikke være de langt færre Protestanter ligegyldigt. Man nævner fremdeles som Candidater til dette vigtige Kald, Kardinalerne Nasalli, 78 Aar gl. Galeffi, 58 Aar, Castigliani, 67 Aar, og Gustiniani. For Fesch tør man, saa vidt Frankrig formaaer, troe sig sikkret; dog anmærker de Pradt, at Protesten vilde i saa Fald vorde fremsat ved Hr. Chatteaubriand, der i Buonapartes Tid var Gesandtskabssecretair i Rom under Fesch. - Jnden Bal meget kan foretages maa det saakaldte Konklave først indrettes i Vatikanslottets store Sale, hvor man for Kardinalerne og deres Konklavister J. Secretærer, og Kammertjenere, opslaaer det fornødne Antal Smaakamre af Bræder, betrukne med grønt eller violet Rask, og kun svagt oplyste, da den underste Halvdeel af Palladsets store Vinduer iforveien bliver tilmuret. Man opfandt denne Skik førstegang i Viterbo, for flere Aarhundreder siden, da man, kjed af Kardinalernes Raadvildhed eller Kabalering, paalagde dem, ligesom de engelske Jurys, ikke at forlade Stedet, inden de vare enige. Maden bliver stukket ind til de hellige Fædre paa Dreiebrætter, ligesom i Daarekister. Uagtet al denne Tvang har endog den ældgamle Clermont Tonnerre begivet sig paa Didreisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
Blandinger. Da Rustningerne i Sardinien, ikke længere kunne skjules, foregives de blot at gielde en væbnet Neutralitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
Nu forsikkres, at Storfyrst Constantin, som havde besluttet at nedlægge sin Post og flytte som Privatmand til Schweitz, er bleven formaaet til at lade dette forsæt fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
En Londonneravis har tilladt sig at sige: at dersom Kongen af Engelland, tvertimod sin Kronnings-Eed, sanctionerer Katholikernes Emancipation, saa er Baandet opløst mellem ham og hans Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-03-13
Den franske General Schneider, som nu er paa Morea, søger Tilladelse om at gaae i russisk Tjeneste.