JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Udenlandsk. Frankrig. Efter General Hoches egen officielle Efterretning, fra Hovedqvarteret Quiberon, som den 4de Aug. blev forelæst i Conventen, har Byttet at de engelske Magaziner været saa stor, at 4000 Vogne ikke har været tilstrækkelige til Transporten, og han ansætter det til 1800 Millioner Livres Værdie. Havnen Quiberon skriver han, ligner den Amsterdammer Havn, der er bedækket med Baller, Kister, Fade a. som Emigranterne har efterladt sig. Det forefundne Meel er tilstrækkelig for den hele vestlige Armee paa 6 Maaneder ligesom man med Munderingerne kan i det ringeste eqvipere 30,000 Mand. Andre Levnetsmidler, af Riis, Tobak, Sukker, Cafse, Tvebakker, er der saameget i Forraad af, at vi taber os ganske i Overflødighed. Vi har og frataget Emigranterne 18 Kanoner. Denne Beretning fandt et almindelig biefald. Fra de Antilliske Øer, blev og oplæst meget gunstige Efterretninger, hvorefter Guadeloupe, St. Lucie, St. Vincent, Grenada, St. Enstach, St. Martin, Dominica (Moniteuren siger endog Martiniqve) ere igien tilbage erobrede for Republiken, at de har forbrændt eller taget 120 engelske Skibe, at der paa disse Colonier findes Emigrantgodser for 800 Mill. og stor Forraad af alle Slags Colonievahre, og at man kun oppebiede Skibe og et gunstig Øieblik for at afsende en Transport til Frankrig. Krigskibet Experiment, som med flere bevæbnede Skibe har anrettet saa stor Ødelæggelse i de engelske Establissements paa den africanske Kyst, hvor de overhovedet har taget eller boret i Grund, 74 engelske Skibe, og sadt 17000 Negerslaver i Friehed, som Engelænderne havde kiøbt, og skulle været bragt til Vestindien, er med 5 rige Priser, indløben til Rochefort. Sikkerhedsudskuddet har ladet arrestere Forfatterne til 3 adskillige her udkomne Blade, formedelst den dristige Tone de har brugt deri, fornemmelig imod Conventen. J Departementet af Vancluse opholder sig mange Røverbander, der er af den Beskaffenhed, at hvis Conventen ikke tager de hurtigste og eftertrykkeligste Forholdsregler derimod, kan let det hele sydlige Frankrig komme i Fyr og Flamme. Den med Spanien sluttede Fred afskildres paa det Fordeelagtigste for Frankrig, paa Handelens Vegne. For Krigen, indførte Spanien til Frankrig Vare, for 33 Millioner Livres, Frankrig derimod til Spanien for 44 Millioner Livres. Tallien kommer nu ved Fredsslutningen med Spanien i Besiddelse af hans Kones Formue, der som bekiendt er en Datter, af den rige Grev Cabarrus, Stifter af St. Carls Banqven. J Henseende til Charette og Stoflet iagttages den yderste Taushed i Conventen. Private Efterretninger siger derimod, at Charette truer Staden Tours og at Stoflet har ved Angers tilfægtet sig betydelige Fordeele over Republikanerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
J Egnen ved Rennes, har de Chouans ruineret alle Broerne og i Egnen ved Ancennis skal de være meget talrige, ligesom de og har angreben denne Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Bladet Republicain Francois indeholder mangfoldige Gruesomheder som de udøve i Bretagne, blant andre, har de i Nærheden af Laval, dræbt de 25 af 26 Drenge som vare sendte fra Paris til Søetienesten, i Orient, og sendt een tilbage, for at han kunne sige hvorledes det var gaaet de andre 25ve. De myrder ikke allene, men de piner endog de Ulykkelige gruesomt som falder i deres Hænder. En republikansk Jæger, huggede de først Armee og Fødder af, siden stegte de ham. De angriber ikke uden naar de er 10 Gange stærkere, lurer ellers bag Hækker og Busker med deres Skydegevæhrer, arbeider om Dagen paa Markerne, hvorved de bærer deres Vaaben skiult hos sig, og give nøie Agt paa alt hvad der gaaer for sig paa Landeveien, for des sikkrere ved Nattetid at kunne plyndre Bønderbyerne. Fyrst Staremberg forventes her til med et anseeligt følge, for i Keiserens Navn at handle med Velfærdsudskuddet om Ludvig den 16des Datters Udvexling imod de i østerrigsk Fangenskab sig befindende Conventdeputerede; saa siges der og, at Fyrst Carl von Lichtenstein, og Grev von Kaunitz, ere af Keiseren beordrede til at modtage hende paa Grændserne, for at føre hende til det Keiserlige Hof. Man forsikkrer og, at der skal være ankommen en preusisk Coureer til Velfærds udskuddet, ved hvilke Kongen ansøger om en Vaaben. stilstand for Rigskredsene. Derforuden skal Hr. Barthelem have faaet en Coureer fra Keiseren, som Rigsoverhoved, med Fredsforslag. Kort det lader som alt forener sig til, med snarest at Ende Krigen, paa det faste Land, hvilken nu har kostet de europæiske Magter i tusendeviis Millioner i Penge og een Million af Mennesker. Ved disse Fredsrygters Fornyelse, tillægges, at Østerrig skal faae en Eqvivalent for Belgiens Aftrædelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Holland. Efter Beretning fra Philladelphia, har Ratificationen af den mellem Engeland og Nordamerica sluttede Handels- Venskabs- og Søefartstractat foraarsaget en almindelig Glæde der. Efter denne Tractat nyder alle Americanske Skibe, i Henseende til Ind- og Udførsel i alle Brittiske Havne og Facto rier i Ostindien, samme Rettigheder som de Engelske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Fra Jrland udvandrer endnu bestandig mange Mennesker til Nordamerica. Paa et eneste Skib Herv, ankom 479 Personer fra Jrland til Nyejork. De i Holland værende Franskmænd regnes nu knap til 16 a 17000 Mand, saa at der mangler nu i det fulde Tal Subsidie=Tropper 8 a 9000 Mand. Den 10de August fik de første Gang Hollandsk Lønning i klingende Myndt, saa ingen behøver nu mere at modtage de Franske Assignater til 9 Stuber hver Livre. Alle Kyster i Provindsen Holland bliver sadt i Forsvarsstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Tydskland. Fra Basel. Den Preussiske Statsminister von Hardenberg, har siden hans Ankomst her, havt adskillige Conferencer med Gesandten Barthelem, og den Keiserlige Minister von Bartenstein, bliver forventet hertil med det første. Man paastaaer endog at Punctationen til den almindelige Rigsfred, bliver og faae Dage af de sig her befindende Agenter sluttet, hvorpaa der da snart vil følge en almindelig Fred til Lands. Emigranternes Nederlag paa Qviberon, skal have foraarsaget den største Nedslaaenhed ved den Condeiske Armee. Denne Armee bliver nu forstærket med de forhen i Hollandsk Sold staaende Regimenter Hohenlohe og Emigrantkorpset med den hvide Cocarde som hidtil har staaet i Westphalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Fra Frankfurt om Mayn. Man holder nu Festningen Maynz fra Weisenau Siden for ganske sikker, saa at naar Franskmændene skulle tage den, maatte de i det ringeste gaae over Rhinen med 100,000 Mand, og ville endog i dette Fald finde stærk Modstand af det saa mesterlig befæstede Castell. J nogle Maaneder, har der daglig arbeidet et Par 1000 Mennesker derpaa. Nu har man holdt op med at Arbeidet, hvilket man og anseer som et Forbud paa Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Fra Wesel. Franskmændenes Anstalter til Overgang over Rhinen bliver i Egnen ved Coln med hver Dag alvorligere; i Særdeleshed har de anlagt et frygteligt Batterie lige over for Dysseldorf, for at dække den, og alle Pontons med andre Fornødenheder haves i Beredskab. Avantgarden af den til Overgang bestemt Armee commanderes af General Lefevre og er 14000 Mand stærk. Der treffer vel de beste Forholdsregler til at giøre dem Overgangen det besværligste mueligt, men den hele Egn er dog i Frygt og Skræk, og mange Jndvaanere flygter alt fra Disseldorf med deres beste Effecter. Ved Coblenz skal og de Franskes Forberedelser til Overgang ligeledes med hver Dag blive alvorligere. J Aachen skal den franske Garnisons Jnsubordination have været Aarsag til meget uroelige Optrin. Men Folkerepræsentanten Mennard tilveiebragte dog Roligheden igien, og lod derpaa et heel Grenadeer-Compagnie afvæbne, hvoraf 18 bleve indstillede for Krigsretten. Efter den Weseler Avis skal en Coureer, være gaaet igiennem Erefeldt den 8de August, som var bestemt til Haag, og medbragte den befaling, at Arvestatholderens Godser og Effecter skulle respec. teres. I de 2de Cantons Geldern og Kessel, har den franske Krigscommissair Huber for kort Tid siden forlangt 10,000 Centner Høe, som skal leveres i Venlo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Fra Nederelven. Efter Pariser Privatbreve, skal den nedsadte Militair=Commission ved den vestlige Armee alt den 28de Julii have begyndt Processen imod de fangne Emigrantere, og paa samme Dag dømt til Døden, Biskoppen af Dol, den uge Sombreuil, 2den Søn af den under Robespierre, guillotinerede Jnvalide=Gouverneur, tillige med 16 andre Emigrantere, der og strax skal være skudte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Tyrkiet. Den sidst ommeldte ulykkelige Jldebrand i Constantinopel, har været den største man der kan erindre sig. Den udbrød om Aftenen Kl. 8 i et Magasin ved Canalen. En heftig Vind udbredte Flammerne i den første Time saavidt at af Hielp var umuelig. Ved Midnatstid blev de store og betydelige Smør=, Olie= og Talgmagaziner antændte. Alle disse Materier flød snart omkring i Gaderne som en Lava og udbredte Ødelæggelsen end videre, ligesom de og var en uovervindelig hindring for de som ville redde. Og da disse vandrende Flammer naaede Brænde og Kulmagazinerne, steeg Ulykken paa det høieste. Den fortærende Heede i Luften, antændte endog langt borte alt brændbart. Jlden varede i 36 Timer, og holdt først op da den paa sit Strøg ikke forefandt mere som kunde brænde. Man regner at 5 til 6000 Huse ere afbrændte foruden de offentlige Bygninger og Kiøbmændsboderne, hvoriblant især var 50 Ambra=Værkstæder. Skaden vurderes til 5 Millioner Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Sverrig. Den Danske Cadetfregat, Friderchsværn, Capitain Bille, ankom den 7de August til Stockholm, hvor Cadetterne har beseet alle der værende Mærkværdigheder. Fra Dunkirchen er hertil ankommen et Skib med Haubitzer og Metal=Kanoner, som for Svensk Regning er støbt i Day, efter det fortreffelige Franske Artilleries Mynster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Adskilligt. Af den nye Constitution i Frankrig, er følgende i Henseende til udenlandsk Forhold, decreteret: Den Franske Republik griber ikke til Vaaben, uden til deres Gebeets og Frieheds Vedligeholdelse og deres Allieredes Forsvar. Krig kan alene besluttes ved det lovgivende Corpses Decret, efter at det fuldbyrdende Directorium i Forveien har gjort Forslag derom. Skulle den Franske Republik trues med Fiendtlighed, da maae det fuldbydende Directorium treffe de nødvendige Forsvarsmidler og ufortøvet give Conventen Efterretning derom. Samme Directorium vedligeholder alene de udenlandske politiske Affaires, leder Negotiationerne, og fordeeler Land= og Søemagten som den selv synes for got. Den kan indgaae foreløbige Stipulationer, som Vaabenstilstand og Neutralitæts=Erklæringer; den kan og slutte hemmelige Conventioner. Den fuldbyrdende Magt undertegner og lader med fremmede Magter undertegne alle Fredsslutninger, Alliancer, Handelstractactater a. som de holder nødvendig for Statens Vel. Men Tractaterne ere ikke gyldige førend de ere blevne undersøgte og ratificerede af det lovgivende Corps. De hemmelige Artikler bliver derimod strax udførte i det samme Øieblik de er besluttede af det fuldbyrdende Directorium. Alle Fremmede, enten de ere etablerede i Frankrig, eller ei, succederer deres fremmede eller franske Slægninge. De kan kiøbe sig Godser i Frankrig og disponere over samme ligesom enhver anden Fransk Borger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Pichegrus Hovedqvarteer er nu i Jllkirk, 2 Mile, fra Strasburg, og man beregner den Franske Armee, fra Hüningen til Coln paa 180,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
J Livorno har man den 28de Julii hørt en stærk Kanonade. Man veed just ikke Anledningen dertil, men dette veed man, at den Franske Flode fra Toulon og den Engelske fra Corfica igien er i Søen. Alle Genuesiske Skibe bliver optagne af Kapere under Østerrigst-Sardinisk Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Efter en Skrivelse fra Paris, skal Conventen nu igien være deelt i 2 Partier, nemlig: Thermidorianer som styrtede Robespierre og Brisotiner. Det første Partie har Tallien i Spidsen, og det andet som et det stærkeste, har Louvet og Chenier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Efter de sidste Efterretninger fra Barbariet, har Pesten udbredet sig fra Tunis til Tripolis og raser nu ligge saa stærk paa det sidste som paa det første Sted. Noget om den nu aldeles franske Øe St. Domingo. St. Domingo en af de største Antilliske Øer, er 60 Mile lang og 30 bred, altsaa 1800 Qvadrat=Alle stor. (Dannemarks Størrelse er 850 Qvadrat=Mile, og det som nu Frankrige har erholdt ved Freden med Spanien er 1200, altsaa næsten halvanden Gang Dannemarks Qvadrat-Flade, hvoraf to tredie Deelen tilhørte Spanien og en tredie Deel Frankerig, men denne sidste har nu ganske erholdt Eiendommen over Øen ved sidste Fredsslutning. Jgiennem Øens hele Længde gaaer en Biergstrækning som indeholder ædle Metaller, men hvis Brug af Spanierne blev tilsidesat da de fandt dem rigere paa det faste Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
J 1775, var Folkemængden paa den franske Deel af St. Domingo 32650 frie Hvide, 6035 frie Negre og Mulater, 300000 Slaver. Altfaa 338685 Mennesker. Og Productionen bestod samme Aar i følgende Vare, som med 353 Skibe bleve bragte til Moderlandet: 1 Million 236673 Cent. Sukker, 90 Ct. Kassia Kamel, 459338 Ct. Kaffe, 18086 Ct. Jndigo, 9274. Ct. Farvetræe og 5788 Cacao, 14124 Stkr. Oxehuder, 519 Ct. Rocou (Farve), 26893 Ct. Bomuld, 43 Ct. Kabelgarn og 2600000 Livr. i rede Penge. Disse hiembragte Producter bleve deels af Frankerig i forbrugte og deels udbragte til fremmede Stæder, og deres Værdie udgjorde 94,162,178 Liv. Frankerig consumerede samme Aar af Vestindiske Producter for 52,793,763, altsaa af fremmede kiøbt for 41,368,415 Livres eller omtrent 8273500 Rdr. Det synes altsaa, at en tredie Deel af St. Domingo ikke allene selv var i Stand at forsyne Frankerige med det fornødne af Vestindiske Producter, men endog at overlade til Fremmede for over 8 Mill. Rd., og det paa en Tid da der var lagt Baand paa Øens Dyrkning ved et Compagnies ene Handel paa Grund af exclusiv Privilegium, hvorved Productionen ei var stegen til den ønskelige og ved en frie Handel muelige Høide. De øvrige to tredie Deele, som Spanien eiede, vare ikke mindre frugtbare, endskiønt slet dyrkede, men som grunder sig i Jndbyggernes mindre Virksomhed; den skal endog være af Naturen skiønnere efterdi Mængden af Citron= og Pommerants=Træer, skal være saa stor, at man paa Søen naar Vinden, bærer fra Land skal tydeligen kunne spore Behageligheden af deres Lugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Bekiendtgiørelser. En Veltænkende men ubekiendt har sendt mig nogle Penge til en iblind Pige af Christrup Sogn. Saadan Pige er ikke til Gaven skal blive i sikker Bevaring til Giveren affordrer eller anderledes disponerer derover. Christrup Præstegaard, d. 12te Aug. 1795. Frid. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Møllesteene har Raamand Hübert hiembragt fra Skaane i disse Dage, og kan hos ham faaes af alle Storrelser fra 6 Qvarter til 11 Qvarter, samt Rhinske og Norske Møllesteene. Bedste Marmor Ligsteene og Skoemager Bark=Beeg. Aalborg d. 19 August 1795. Mandagen den 24de August førstkommende, lader Poul Hansen Nørgaard, Bendreier, i hans iboende Gaard paa Rosensgade i Aarhuus, ved offentlig Auction bortsælge den største Deel af hans Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Dragkister, Speile, Linnet, Sengeklæder, Fruentimmergangklæder, Kobber, Tin, Messing, Jern, Steen og Træekar, med meere; samt hans Dreier Værktøi som forhen i disse Tidender No. 62 findes beskrevet: saa bliver og tillige solgt en Deel Kramvahre, bestaaende, af Sirtser, Cattuner og videre. Selveier Gaarden i Skanderborg Ladegaard, udi nye Aarhuus Amt, afgangne Hr. Mathias Wedeles Stærvboe, tilhørende, bestaaende af Hartkorn Jordskyld 6 Tdr. og Skovskyld 3 Fkr. 2 to trediedeel Alb. samt een Gaarden tilhørende Parcell af den tæt til Gaarden grændsende Hæste hauge, der er Hovedgaards Taxt, bestaaende af Hartkorn Jordskyld 6 Skpr. 1 Fkr. og Skovskyld tre fierdedeel Alb. item 3de Engstykker i saa kaldet Tvereng, ved FoerslevsSpang; bliver ved 3de Auctioner den 11te, 19de, og 21de September næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet opraabt i Stærvboe=Gaarden, og ved sidste Auction bortsolgt, efter de Conditioner som forinden Auctionerne er at faae til Eftersyn: hos S. T. Hr. Postmæster og Appoteqver Klein i Sorøe i Sælland. Hr. Postmæster Holm, i Aarhuus. Hr. Postmæster Schaldemoese i Horsens. Hr. Procurater Holst paa Saraberg ved Skanderborg, der tillige foreviser Liebhaberne Eiendommene. Og hos os undertegnede. Det meldes ellers til Liebhabernes behagelige Efterretning, at Gaarden har en smuk Situation, at dens Jorder ere udskiftede af Fælledskab og indhægnede, at Gaardens Jorder ere meget gode, ligesom og Høe=Au let anseelig, og med Gaardens Kiøb, følger dette Aars saavel Høe, som Korn-Jndavling. Gaardens Bygninger er for faae Aar siden af nye opført, og indrettet til Beboelse for en honet Famillie, ligesom dens Bygninger i Brandcassen, er forsikret for 5420 Rdr. Paa Gaardens Grund ere 3de Huusmænds Famillier som forretter aarlig et betydelig Antal Arbeidesdage til Gaarden. Til Gaarden saavel som Hæste=Hauge Parcellen er anseelig Skov. Naar Auctionen over Eiendommen den 21de September næstkommende er forbie, begynder strax Auctionen over Stærvboens betydelige Jndboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Skatoller, Commoder, Speile, Sængeklæder, Dækketøi og Linnet, der alt er saa got som nyt item Gaardens Besætning, bestaaende af endeel Bæster og endeel meget gode Kiør. Toustrup Mølle og Frysenborg, den 10 August A. Busch. S. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Hos Jesper Dahl i Randers, er Oplaget af det Kongl. Danske eller Kiøbenhavnske Porcelain at bekomme, for Fobriqve=Priiser; samt andre adskillige Sorter Chinesisk Porcelain og Steentøy til billigste Priis. Et Speil i forgyldt Ramme, er bleven glemt i en Kramboed her i Olufs Markedet; Eieren deraf kan bekomme samme hos Ræmisch, imod dette Avertissements Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-22
Da Skiftet efter afdøde Jndsidder Jens Hansen i Liisberg Bye, Risstrup Gods, Aarhuus Amt er taget under lovlig Behandling, og Enken Mette Jensdatter ikke har kundet giøre nogen rede for, om den Afdøde havde Arvinger i Live eller ikke, men formoder han havde Slægt ved Ruders Kandten. Saa endskiøndt intet for nogen kan blive at arve, bliver herved Jens Hansens Arvinger, om nogen maatte være, som noget ved Skiftet havde at erindre, indkaldet at møde paa Ristrup Skriverstue den 4de September førstkommende, da Skiftet mueligt sluttes. Ristrup den 17de August 1795. P. Schandorff. Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 21de August om Morgenen, nedkom Hendes Kongelige Høihed Kronprindsessen lykkelig med en Prindsesse, hvilket strax ved Kanoners Løsning fra Stadens Volde og Tøihuset blev tilkiendegivet, saavelsom og fra begge de Kongelige Palais=Altaner ved Panker og Trompeter, samt Hautboisterne af begge Garderne. Om Eftermiddagen Kl. 5 Slet behagede Hs. K. H. Kronprindsen naadigst at modtage Gratulations-Cour af Damer og Cavalierer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Under 15de August har Hans Majestæt Kongen, efter Oberpræsidenten samt Borgemester og Raads Forestilling, resolveret saaledes: Vi ville allernaadigst eftergive vor Residentsstad Kiøbenhavns brandlidte Jndvaanere den paabudne Extraskat, tilligemed Ansætningen for de Fattige for sidstafvigte Maii og Junii Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
De som tilberede sig Boepæle for tilkommende Vinter i det afbrændte Christiansborg Slots Kieldere, de adskillige Etager og Staldene, beløbe sig allerede nu til 190 Familier, der udgjøre tilsammen 708 Personer, hvoriblant der ere Viinhandlere, Kræmmere, Professionister og Brændeviinsskjænkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Den combinerede danske og svenske Eskadre under den svenske Oberstlieutnant Palmqvist skal i 4 Uger krydse i Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Aarhuus. Den 23de ankom hertil fra Kbhvn. Skipper Ole Clausen med Stykgods og Passagerer. Samme Dato afseglede Smakskipperne: Christen Soede med Kiør for Michel Pedersen. Lars Hansen med Kiør for Dito og Jens Thurøe med Stude for C. Faurschou. Den 24de afseglede Skipper Johannes Clausen til Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer og til Callundborg Jes Jessen med Stude for Anders Hvid. den 25de afseglede til samme Sted Søren Michelsen, med Stude for Niels Hjulmand. Samme Dato kom igjen her tilbage fra Callundborg P. Rasmussen, C. Soede, L. Hansen og den 26de J. Thurøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Om 8 a 10 Dage agter Skipper Ole Clausen igien at afsegle herfra til Kiøbenhavn, hvortil han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Prædikanterne paa 13de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirke. Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Udenlandsk. Frankrig. Terroristerne begynder nu igien at hæve Hovederne, de vilde og den 8de August med Magt have bemægtiget sig 2 Loger i Conventsahlen, men det blev tilintetgjort. De anvender alle Midler, og alle Drikkehuse ere opfyldte af deres og Agioteurernes Hververe, da Ordens, Roligheds og Fredens Lyksalighed, er et Tordenslag for dem. Man taler om at Sikkerhedendskuddet, vil i Paris lade anstille lige saadanne Huus undersøgelser som i Lyon, for at rense Staden for Terroristerne og Aagerkarlene. Den under Revolutionen overhaandtagende Jmmoralitet, viser sig daglig her baade ved Mord paa andre og Selvmord. Om Fredens Nærmelse med det tydske Rige, taler alle, og man venter daglig paa at Conventen skal bekiendtgiøre den, dog siger vore Blade, at man ikke kan giøre Regning paa Fred med Østerrig. Conventen beskieftiger sig nu med den saakaldede Renselses=Beretning, og da samme egentlig er henvendt paa Medlemmerne af det forrige Biergpartie, saa slutter man sig til, at den tilsyneladende Uenighed imellem de saa kaldte Thermidorianer, og Brissotiner nu er ophørt. Endeel af Biergpartiet ere al arresterede, hvoriblant Dupin, som paa en Dag i Junii. 1794, lod henrette 32 Generalforpagtere, og som beskyldes for, ved feile Beretninger at have bragt disse 32 Mænd til Retterstædet, samt at han skal have røvet og stiaalet af deres Formue betydelig. Salicetti derimod, som for hans Opførsel i Toulon skulle arresteres, er flygtet til Genua, og derfra til hans Fædreneland Corfica. Man forsikrer, at med allerførste bliver flere arresterede, og maaskee den hele øvrige Rest af det forhenværende Biergpartie, for hvem alt Haab nu er forsvunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-26
Den i Toulon arresterede Deputerte Carbonnier tilligemed 100 andre Fanger ere bragte til Marseille for der at rettes, og Medlemmerne af den forrige Militair Commission i Lyon er bragt i Lænker til Grenoble. Disse Foranstaltninger bringer alle Tilhængere af forrige Skrækkesystem til Fortvivlelse. J Egnen ved Arles har disse forenet sig i en Røverbande af 6000 Mand, som om Dagen forstikker sig i Huler, Sumper og andre Steder, men om Natten røver og plyndrer paa Land veiene og i Landhusene, hvor de myrder alle som ere bekiendt for Venner af det nuværende System. J Departementet Vaucluse existerer en saadan Bande, under Navn af Solens Compagnie. Jngen tør mere der opholde sig paa deres Landgodser, men alle flygter og søger Sikkerhed i Stæderne. Seinen ligger nu fuld af Brændeskibe, men Dagleierne forlanger 200 Livres i Dagløn. For at Skibsfarten ikke ved denne overdrevne Fordring skal blive hemmet, har Conventen decreteret at 25 Borgere af hver Section, skal daglig beordres til at udlosse Brænde, indtil Prisen paa en Dagleiers Løn kan blive bestemt.