JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
Efter høie befaling bekiendtgiøres herved, at det Qvinde=Menneske af Strænge-Huset, som havde styrtet sig i Hankelands Vandet og saaledes omkommet sig selv, blev den 7de i denne Maaned af Natmanden optagen og paa Galge Bakken begraven. Hr. Hans Jochim Jordan, som for dette Aar paa de 16ten Mænds vegne skal være en Assessor i Politie-Retten, tog der den 8de hujus i saadan Qualite den første Gang sit Sæde. Directeuren for Enigheds Kaabber-Ved bekiendtgiør, at i forrige Uge er derfra ankommen 194 Pund Gahr-Kaabber, som den første Product af dette Verks Smeltning, hvormed fulgte Hytte-Mæster Morgenstiernes Eedlige Attest til Told-Boden. Man kand og, med Sikkerhed, om 8 a 10 Uger, efter Hytte-Mæsterens Beretning være forventende et klækkeligt Qvantum af samme Sort Gahr Kaabber, der for Jnteressentskabet vil blive ligesaa fordeelagtigt, som avindsyge og usanddrue Gemytter vil blive til Skamme, naar de virkeligen maa fornemme, at baade denne Prøve og hvad som videre af samme Sorte fra Verket produceres, ikke er et Laan eller Chimere, som Avind har behaget at bebitere, men en virkelig Guds Velsignelse, hvorudi alle velsindede Patrioter vil tage Deel. Hr. Søe-Capitain Job Dischingthun lader Fredagen den 17de hujus Klokken 12 slet i Herberget Altona til Auction bartsælge eendeel efter Dom udexeqveret Gods, bestaaende af Tin, Kaaber, Sænge-Klæder, Speile, Borde, Stoele, Kastedrager med videre Boeskab.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
Giftermaale. Hr. Gerhard Wilhelm Geelmuyden, Second-Lieutenant ved det andet Bergenhusiske Regiment med Madame Anna Beata Geelmuyden, Enke af afgangne Over-Told-Betient Hans af Mønichen. Cop. den 10de hujus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
Jndkomne Skippere. Den 9de Januarii Anders Torkildsen af og fra Hitterøe med Salt og endeel Frugt; Henrik Grandorf Meier af Bergen fra Ostende med Sand- og Steen-Bag-Last, samt endeel Æbler; Jørgen Gertsen Schwichtenberg af Kiøbenhavn fra Kallundborg med 1000 Tønder Byg. Den 10de Hans Friel af Bergen fra Havre de Graae, med Steen-Bag-Last, Æbler og Meel.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
Udgangne Skippere. Jngen. Det Huus, med Pak=Bøder, Grund og videre tilhørende, beliggende ved Nøstet, hvilket før har været cied af Sal. Zander Kaa, men tilsidst beboet af Sr. Christopher Bünemann er enten tilkiøbs eller til Leie og anvises herfra den, med hvilken herom kand accorderes. J forrige Uge Viede.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
J Domkirke-Sognet 1 Par, i Korskirke Sognet 1 Par, i alt 2 Par. Døbte. Domkirke-Sognet Drenge 3, Pige 1, i Korskirke-Sognet Drenge 1, Pige 1, i Nyekirke-Sognet Drenge 1, Pige 1, i alt 8.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
J Domkirke-Sogn Mandfolk 3, Qvindfolk 3, i Korskirke-Sogn Mandfolk 1, gammel 60 Aar Qvindfolk 4, i Nykirke-Sogn Mand. folk 1 Qvindfolk 3, i alt 15.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
Paadømte Sager. Den 9de Januarii for Raadstue-Retten 12 Procurator Sønderborg mod Procurator Cramer, hvorved Bytings Dom er bekræfted og HovedApellanten dømt at betale derforuden Omkostninger for Raadstue-Retten. 2) Actor Brose paa den latinske Skoles vegne mod Mogns Andersen og 3) Abraham von Erpecom mod Madame Christensen angaaende Jndførselen i de Stevntes Huse, som ere bekræftede. 4) Jochim Henrich Kønche mod Gert Busch, hvorved Parternes 2de mellem værende Sager ere separerede, Buches Sag henvist til nye og Lov ligere Behandling, og Kønche for beholden hans Ret til hans Sag lovlige Paatale.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
En meget hæslig mahomedansk Kone spurgte sin Mand: Hvem af dine Paarørende maa jeg lade see mig, Manden svarede: Min Kone, du maa lade dig see af hvem du vil, jeg har intet derimod, naar jeg alene kand slippe for at see dig.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
En Cadis forhørede, i en Sultans Overværelse, en Mahomedan, som udgav sig for en Prophet, og befalede ham at bevise gu guddommelige Sendelse ved et Mirakel. Den føregivne Prophet sagde, at der var klart nok, at han var en Prophet, siden han opvækkede Døde. Cadit svarede ham at man maatte see det, og at det ei var nok med at sige det. Han sagde igien til Cadis. Troer i mig ikke, saa lad mig faae en Sabel, at jeg dermed kand hugge eders Hoved af, og jeg forbinder mig til at opvække eder igien. Sultanen spurgte Cadis, hvad han sagde dertil, Denne svarede: Der behøves intet Mirakel, han skal slippe derfor, og jeg troer, at han er Prophete.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
En Munk, som var meget hungrig, sagde til en Læge, at han var syg, og rakte Armen frem, paa det at Lægen skulde føle hans Puls. Lægen, som mærkede at Munken ei havde anden Sygdom end Sult, bringer ham hiem med sig, og lod sætte for ham et stor Fad med Mad. Da Munken havde spiset sig mæt, siger han til Lægeren.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-13
Hr. Doctor, J vort Kloster ere der tyve andre Munker, hvilke have den samme Sygdom som jeg Da Belul kom for at giøre sin Opvartninhos Calisen, sagde store Vistren til ham: Beluljeg bringer dig en god Tidende. Calisen giør dig til Forstander for Aberne og Svinene i hans Lande. Belul svarede Visiren. Saa maa J lave Eder til at giøre hvad jeg befaler, thi da er J een af mine Underhavende. En Efterkommer af Alt havde Tvistighed med en anden Mahomedan, og siger til ham; Hvorfor er du min Fiende, Religionen forbinder dig jo til at sige i dine Bønner. Min Gud, velsigne Mahomed og dem, som ere af hans Slægt. Den anden svarede. Bønnen sigter kun til dem af hans Slægt, som ere gode og rene, men du er ikke i deres Tal. Man spurgte den vise Loemann af hvem han havde lære Dyden, Jeg har, svarede han, læret den af dem, som ei have dem. Jeg har vogte mig fra alt det Lastværdige, jeg har seet i deres Gierninger. Faarene, trætte af bestandige Forfølgelser, besluttede, at sende et Gesandtskab til Ulvene. Samme skulde udforske Aarsagen til det ævige Had, og, om mueligt, skifte et taaleligt Forlig En ærbar Vædder og et frugtsommeligt Faar giorde, som Gesanter, Forslaget; De beraavede sig, paa deres lige Skabnings Ret, paa deres Uskyldighed og derpaa, at de levede i Fred og Enighed med alle andre Dyr. At fordre mig til Regenskab, sagde Skov-Tyrannem, er den største af Eders Forbrydelser; J misbruge, seer jeg vel, min Taalmodighed og Ædelmodighed; Eders Død (i det samme greb han fat paa dem, være Eders Formastelses Straf. N: Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brok
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Aar. 1766. Anden Aar Gang. No. 3. Af Efterretninger. og og FradertegNo Adresolitioner en Verden. en i Bergen i Norge, og og Mandagen, den 20de Januarii. Man haaber, at det vilde blive baade til Fornøielse og Nytte i disse Efterretninger at see noget om Handels-Videnskaben. J saadant Haab giøres her Begyndelse med at indføre i Oversættelse stykkeviis et Tydsk Skrivt, hvis fordanskede Titel er denne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Forsøg til en almindelig Jndledning i Handels-Videnskaben, theoretisk og praktisk af handled af Johan Carl May. enge Første Afdeling om Handelens Oprindelen se, Bestemmelse af det Ord Handel.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
H. H. J de første Tider vare alle Mennesker lige. De behøvede lidet, og rimeligen var den Konst, at sætte Priis paa deres Eiendomme, ubekiendt. De tuskede altsaa for vexelviis at hjælpe hinanden. Ligesom Tallet af Jordens Beboere voxede, saa formeredes og deres Skrøbeligheder, deres Jndfald og deres Smag. Og lige om hine tiltage, og disse, ligesom Moderne, forandrede sig, saa forøgedes og deres Nødvendigheder. De behøvede derfor mere til at afhjælpe deres Mangel, end Tilskudet af det som een eiede. End videre kunde den enes Gien-Værd være den anden utienlig, og følgelig kunde den antagne Tusk ikke finde Sted. Fandt nu hin ingen, som behøvede hans Eiendom, saa var den ham unyttig og han maatte lide Mangel. C. H. Hoveder, rige paa Opfindelser, søgte at bortrydde disse Mangeler. Ved Kunst og Flid gjordes de beqvemme til dette Forehavende. Og saa deelede Menneskene sig uformærkt i de adskillige Stænder, som vi endnu kiende. Der opkomme Manufakturer, Fabriker, Haandverker, Kunster o. s. v. hvilke alle tienede til enten at forekomme Mangel paa det Nødvendige og Nyttige, eller at befordre det Behagelige og Vilkaarlige. Enhver lagde sig efter en særdeles Haandtering, og tilskynded ved Ære, ved Belønning eller ved det af Arbeidet ventede Nyttige, stræbede man stedse at komme Fuldkommenheden nærmere, eller egentligere talt, stedse at drive Kunsten, høiere og høiere. Og saaledes blev den første Mangel afhiulpen. J. 8. Men derved var den sidste endnu ikke bort skaffed. Man var derfor betænkt paa at indføre et almindeligt Nyttigt, hvilket enhver kand bruge til alle Tider, han maa have meget eller lidet, eie noget Nyttigt eller Behageligt. For at iværksætte dette, udvalgte man Metallerne, som Guld, Sølv, og Kaabber og tillagde dem et indbildt Værd, hvilket, almindeligen antagen, kunde være enhver nyttig til derfor at faae alt Nødvendigt. Disse Metaller bleve prægede med visse Tegn, og efter Staternes Adskillighed, til en vis Gehalt, og bleve kaldte Penge. Penge, blev altsaa et Tegn paa Eiendomme, og maatte derpaa sætte Priis efter Omstændighedernes Beskaffenhed.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
J. H. Ved Penges Opfindelse og ved Bestemmelsen af deres Forhold i et Land mod et andet Lands, blev altsaa indført et General-Equivalent, eller et almindeligt Gienværd. Et almindeligt Gienværd maa til alle Tider og ved alle Omstændigheder være lige nyttig. Det maa ved Aldern, ved Tidernes Forandring intet tabe i sit indvortes Væsen. Enhver maa ikke have lige stor Overflød deraf, eller ikke have lige lidet deraf, og endelig maa det kunde tiene til enhvers Brug. Saadan er Penge. De have dertil alle de fornødne Egenskaber, som en almindelig Overeensstemmelse har tillagt dem. H. 10. Penge sætte altsaa enhver Ting sit Værd, endskiønt de, i og for sig selv, vare uden væsentlig Nytte, dersom man ei, for Mageligheds Skyld, havde dertil bestemmet dem. Herved blev altsaa enhver tilbuden Middel til, mod dette almindeligen gyldige Værd, at udlevere det, som ei er ham usundværligen nødvendigt. Heraf flød den ubetingede Fordeel, at den, som skillede sig af med fine overflødige Eiendomme, som kun tienede ham til eet Brug, derfor fik et almindeligen nyttigt Værd, hvilket kunde være ham tienligt til at afhjælpe mange Mangeler eller Nødvendigheder. Fortsættelsen følger. Hos Frue Cancellie-Raadinde Danchersen. er tilkiøbs en ung Hest, 4re Aar gammel, hvorhen Liebhaberne behager at addressere sig. Fra Samme er bortkommen en liden Hund med Mopse Hoved og af Kobbe-Couleur, hvis finder loves en Douceur.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Sr. Berent Reinertsen, Tilsyns Mand i afgangne Madame Bolts Stervbod, lader Tirsdagen den 21de i denne Maaned ved 12 Slæt, i Stervbod-Huset ved Auction bortsælge hendes efterladte Løsøre, og samme Dags Aften ved 5 Slæt i Herberget Altona ved Auction opraabe og om antageligt Bud skeer bortsælge Stervbodets Huus med Grund og videre Tilhørende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Næstleden første Søndag efter hellige tre Kongers Dag imellem Froe Prædiken og Høimesse er af Capitelet i Domkirken bortstiaalen et Par Messing-Bord-Stager af engelsk Model. Paa følgende 13de hujus, som var Taksigelses Fest, er ligeledes af Capitelet i Korskirken bortstiaalen, et Par Messing-Bord-Stager af Bergensk Mo deel og Arbeide. Thi bedes, de, hvilke noget af dette af mistænkelige Personer maatte falbydes eller paa anden Maade forekomme, samme at anholde og paa Politie-Kammeret henbringe. Ligesom og Opdageren loves en passelig Belønning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
En Tiener, som kand accommodere Haar og ellers forstaaer hvad en Tiener tilkommer, kand herfra faae Anviisning paa en Tieneste.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
For at redressere en udi seneste Addresse Efterretning No. 2 indsnegen Skriver eller TrykFeil, bliver videre tilkiendegjort: At Bekiendtgiørelsen om den gode Tilstand ved Enigheds Kaaber-Verk og den derfra erholdte Product, af Gahr-Kaabber skeer ikke fra Een, men fra os undertegnede samtlige protempore Directeurer forbemeldte Verk, paa det saavel de sikre som tvilende kand i fornødne Tilfælde behage at addressere, sig til de egentlige Personer, som vil blive ansvarlige for det Avertisement, som udi dette Contoirs Efterretninger, i Følge af vores Foranstaltning, er indrykked. Bergen den 20de Januarii 1766. D. Lau. 8 von der Ohe. H. Hespe. A. Schram. J. ReefLøverdagen den 25de i denne Maaned om Aftenen ved 5 Slæt lader Hr. William Farquhar i Herberget Altona ved offentlig Auction opbyde og om antageligt Bud skeer, bortsælge det ham tilhørende og forhen af hans Sal. Sviger Moder, afgangne Madame Lind, eiede og beboede Huus paa Vetterlevs=Almindingen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Under 14de i denne Maaned har Stadens høierespective Magistrat ladet udgaae en Placat, lydende saaledes: President, Borgemæstere og Raad udi Bergen giøre vidterligt: at Magistraten ved Skrivelse under 2den hujus fra Hans Excellence Hr. Geheimer-Raad og Stifts befalingsMand von Cicignon er tilmelded, paa Grund, af det høilovlige Rente-Kammer-Collegii til høibemeldte Hans Exellence forhen ergangne Skrivelse, at efterdi de Holsteenske Ti-Skillinger ere befundne af samme Valeur os Bonite, som de Kongelige Danske Ti-Skillinger; Saa skal bemeldte Holsteenske Ti-Skillinger herefter udgives og modtages uden nogen Modsigelse ligesom de Danske Ti-Skillinger. Thi vorder samme herved til alles og enhvers behørige Efterretning offentlig bekiendtgjort og publicered. Bergen den 14de Januarii 1768.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Under Raadstue=Rettens Seigl. (L. S.) O. B. Holm. Adj. Raadstueskriver,
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Den 16de i denne Maaned er Hr. Jacob Frik installered som Vice-Raadmand i Bergens Raadstue.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Hvo der har funden et Regne-Klæde, tabt næstleden Taksigelses Fest paa Gaden fra Hollænder Gaden til Dreggen, vilde melde sig her paa Contoiret, hvorfore giøres Anviisning paa Eier sken, som lover en skikkelig Finde-Løn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Endskiønt ved den under 31te Decembris, 1764 udgivne Jnvitations Plan blev bekiendtgjort den Taxe for hvad som indføres i disse Efterretninger, hvilken Hans Excellence Høivelbaarne Hr. Geheimer-Raad og Stifts befalingsMand von Cicianon under benævnte 31te Decembris 1764 har bekræftet, saa bliver dog samme til nærmere Kundskab, herved atter bekiendtgiørt saaledes: (1.) For det, samt i Efterretningerne begieres indført for hver Gang. 1 til 2 Linier, 3 til 6 288. 7 til 10 a 12 sk. 11 til 16, 20 sk. 17 til 24. = 28 sk. 25 til 30 = = = = 34 s. 31 til 40. = 40 sk. 41 til 50. = = 48. 51 til 60 56 sk. Og for hvad der er over i Proportion af Foranført(2.) For hvert Avertissement til Anviisning 8 sk. (3) For hver Underretning, som begieres fra Addresse-Contoiret, efter Vigtigheden af det, hvorom begieres Efterretning fra 6 s. til 24.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Efter den høie Directions Ordre vil Semina rii Forstander Hr. Jon Mariager sælge afg. Otto Weinvichs øde Grundrøverst ved Fortunen mod Engen, efter Grunde-Maaling, som hos Sælgeren vises.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Potte-Mager Sr. Jsaak Bahs, som nu herfra til Stavanger er hiemtelst; Lader herved bekiendtgiøre, at hos ham kand bekommes, naar der forud behageligst bestilles, foruden andet Potte-Mager-Arbeide hvad Slags det maatte være af grovt Steen-Tøi, saavel de af ham forfærdigede Bilægger=Ovne, store og smaae Stykker til 6, 8, 10 til 12 Rdlr. naar de opsættes paa de Kiøbendes egen Bekostning, hvilken bliver gandske liden, som ligeledes Vind-Ovne, de mindre til 12 og 16 Rdlr. Stykket, de større til 25 og 30 Rdlr. og de af tre Etager til 50 og 60 Rdlr. Stykket, ligeledes, naar de opsættes paa de Kiøbendes egen Bekostning, Det maatte derfor behage dem, som ham derom ville tilskrive, deres Breve at lade levere her paa Addresse-Contoiret, hvorfra de til Sr. Bahs hastig og sikkert skal befordres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Giftermaale.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Skipper Jørgen Hielm med Enken Maren Køning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Viede. J Nykirke-Sogn 1 Parti de øvrige ingen. Døbte J Domkirke-Sogn Drengs-2, Piger 5, Korskirke-Sogn Drenge 1, Piger 2, i Nykirke Dreng 1, i alt 12.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
J Domkirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 2, i Korskirke-Sogn Mand olk 1, Qvindfolk 2, i Nykirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 3, i alt 112.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-01-20
Paadømte Sager. For Raadstue-Retten 1) Procurator Era men mod Procurator Sønderborg, hvorved den første blev dømt til Omkostninger, og begge at Nr. bøde. er Lemellem tvende Borgere i een Stad opkom der fordum Tvist angaaende hvilken af dem den burde agtes fornemmest. Den ene var fattig, men klog og lærd. Den anden var rig, men en ulærde Nar. Dog vilde den sidste have Fortrinet forden første. Han paastod, at hver viis Mand burde ære ham hvilket var det samme som at ære Gods uden Fortienester. Min Ven! sagde han til til den lerde: J holder eder for en anseelig Mand. Men sig mig engang hvad Grund har til denne Meening, Holder i aabent Taffel? Maa J ikke boe i det tredie Stok-Verks Maa i ikke bæresamme Klæde=Dragt i Junii Maaned som i December Maaned, Holder J vel anden Tiener end eders egen Skygge, Er vel det Almindelige tient med Folk, der leve sparsom, Er ikke det meere fornøden de, som i Overdaadighed giøre anseelige Udgivter Gud veed vi bruge vore Penge. Vore Forlystelser sætter i Arbeide og under Fortieneste til Kunstneren og Kræmmeren, de som giør Skør tet og den, som bærer det. Hvad Nytte er der vel eders idelige Læsen, Hvad hjælper det vel, at J faaer gode Penge afrige og fornemme Folk, hvilke i tilskrive eders slette Bøger, Den lærde kunde herimod have svaret meget. Men han sagde intet. Han fik inden kort Tid større Hevn end den han kunde have tilveiebragt sig ved den billigste Satire. Krigen ødelagte Staden, hvori disse tvende Borgere boede, og drev dem begge fra de res Bopæl. Den ulærde Nar vidste ei, hvorhen han skulde tage sin Tilflugt. Han blev foragted overalt. Den fattige Lærde blev derimod allevegne agted, allesteds vel imodtagen. Lad Daarer tale hvad de vil. Lærdom beholder og sit Værd. at NB. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Bros, og
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Aar. 1766. Anden Aar Gang, No. de Af Efterretninger Fra No NordtoiToer i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Mandagen, den 3die Februarii. To
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Man berettede mig, at Signor Bonifaciohavde indtil hen i mod hans 70de Aar levet i alle optænkelige Vellyster, i Uretfærdigheder og Røverier. Da han var kommen til den Alder havde først en Prædike-Monk røret hans Samvittighed, at han i hans 3de sidste Leve-Aar ei lod forbigaae nogen Dag, paa hvilken han er klædede en nøgen, spisede en hungrig, udstyrede en fattig Datter eller gjorde nogen anden god Gierning. Grav-Skrivten var gjort af ham selv, og han havde befalet, at den skulde sættes paa hans GravSteen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Den 31te i forrige Maaned har Stadens høi respective Magistrat ladet kundgiøre en Placat, lydende saaledes. President, Borger-Mæstere og Raad i Bergen giøre vidterligt, at da der denne Dags Morgen er befunden, at paa en paa det almindelige Torv staaende Slagter-Hytte er opslaget et scandaleur Skrivt, som ved Raadstue Tieneren Hans Ravn og ved Politie-Betienten Dam er aftaget og til Magistraten hendragt; Saa, paa det at slig Ugudelighed, til velfortient Straf, efter Guds og Kongens Lov kand blive afstraffed, andre Ligesindede til Efrempel og Advarsel, bliver det herved offentlig bekiendtgjort, at hvem, der beviseligen anordage Giernings Manden for dette ugudelige Skrivt, og hvem samme, derpaa forbemeldte Hytte haver opslaget, skal, uden at hans Navn bliver nævned, men aldeles vorde forteed, nyde i Douceur 50 Rdlr. alt paa det den Skyldig efter Landets Lov kand blive tilbørligen afstraffedBergen den 31 Jan. 1766. Under Stadens (L. S.)
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Herfra gives Anvisning paa den, som haver i Douceur 50 Rdlr. alt paa det den Skyldig efter Landets Lov kand blive tilbørligen afstraffedBergen den 31 Jan. 1766. Under Stadens (L. S.)
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Herfra gives Anviisning paa den, som haver, en stor Vind-Ovn til at sælge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Den 27de i forrige Maaned er paa Gaden, fra Hr. Assessor Brochers til Apoteker Haugen, tabt et blaat og hvidt Sirs-Kamuns-Forklæde, Finderen loves en skikkelig Finde-Løn, naar det Fundne her leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Hos Sr. Christen Beier i Smørs-Gaarden er Over-Værelser til Leie enten strax eller til næstkommende Paaskes Flytte-Tid, enten for en Familie eller for enkle Personer. Hr. Thomas Zibrantsen, een af Forstander, ne ved Nykirkens Danske-Skole, Betlehemkalded, lader den 12te Februarii næstkommende ved 12 Slæt Middag i bemeldte Skole-Huus bortsælge, adskilligt Løsøre. Herfra giøres Anviisning paa den, som har en Rin-Krave til at sælge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Tirsdagen den 4de Februarii om Aftenen ved 5 Slæt lader Sr. Berent Reinertsen, Tilsyns Mand i Sal. Madame Bolts Stervbod, ved offentlig Auction opraabe og, om antageligt Bud skeer, bortsælge berørte Stervbods Huus med Tilhørende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Giftermaale her i Byen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Brændevins Brænder Sr. Jan Henrich de Lange med Jomfrue Marie de Lange, Skipper Matthias Hun med Jomfrue Wenche Snikker; Mæster Guldsmed Sr. Walter Stahle med Madame Janiche Catharina Sal. Abel Ornings.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Udgangne Skippere. Den 28de Jan. Jørgen Gertsen Svikken berg af Kiøbenhavn til Frankrige med Bord, Provisions Vin og Brændeviin. Den 9de Claus Frandsen Wolf af Bergen til Bilbog med Bord og Fiske-Varer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Jndkomne Skippere. Jngen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Dødsfald her i Byen. Madame Christina Sophia Emmerich, Contoirsk Egenhandler Hr. Jacob Vosses Hustrue; Madame Mette Crammer, Koffardie-Capitaine Jørgen Festers Hustrue; Madame Cornelsche, Sal. Bremers, gammel 66 Aar.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
J forrige Uge Viede. Domkirke-Sognet 1 Par, i Korskirke Sognet ingen i Nykirke-Sognet 2 Par, i alt 3 Par.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Døbte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
J Domkirke-Sognet Drenge 3, i Korskirke net Dreng 1, i Nykirke-Sogn Pige, 1 i alt 5.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-03
J Domkirke-Sogn Mandfolk 4, Qvindfolk 2, i Korskirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 1, i Nykirke, Sogn ingen i alt 8.