JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-03
Hovedgaarden Gyldensteen med tilliggende Jorder, Tiender og Hollænderie bliver Løverdagen den 27de Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11, paa Sredskabers Dirke ting i Nordschen ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning i 2 Aar, fra 1ste Sal 1808 til 1ste Mai 1810, efter de Conditioner, som paa Auctions-Steret bliver fremlagt og hos Undertegnede her paa Gyldensteen i Forveien bliver foreviist. Gaarden drives ved 84 Hoverlegiørende Bønder, og Ager jorden er inddeelt i 7 Hovedmerker og 7 mindre Deele som bruges til Hielp ved Hovedmarkerne; den aarlige Udsæd har sædvanlig været 80 a 90 Tønder Rug, 70 a 80 Tønder Byg 110 Tdr. Havre og 5 Tdr. Boghvede. Hoerieringen er almindelig 8 a 900 Læs Høe a 32 Lpd. og foruden 200 LærKiørerboe. Til Gaarden oppebæres Tienden af omtrent 1647 Tønder, tiendendende Hartkorn og Besætningen har hidtil bestaaer af omtrent 150 Kiøer, 12 Tyre, 40 Stkr. Undgang og de Stutteriebeste, men ved Stutteriets Redlæggelse bliver Hollænderiet derved saameget meere forøget. J. Mellerup Forvalter. Gyldensteen pr. Bogense i Fyen den 17de Septbr. 1802.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-03
Da jeg med megen Fornøvelse erfører at de der forhen har kiøbt Anchios af mig atter brærer mig med deres Commissioner paa samme, saa er det jeg herved vil have mig rekommenderet til fleere, og at jeg berefter nedlægger Ancies med fineste Specerler som til Herskaber, og er ansvarlig for samme er gode, da mit Signet bliver paa ethvert Træe paatrykt. Christiania den 30de August 18 T. Paulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-03
Hvor stor og god Holdkaal skykkevlig er at faae for billig Priis anvises fra Adressekontoiret, saavelsom og hvor nogle Pletter, Grønkaal kan faaes, som kan blive staaende Vinteren over¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Det politiske Barometer i Engelland vedbliver at staaer paa ustadigt Veir og en Smule Vind. Regieringen har endnu slet ikke underrettet Publikum om Aarsagen til de og verordentlig føiede Anstalter, men Ministerialbladene vedblive at søge Aarsagen i visse Forestillinger, som det Kal Ministerium skal have ladet giøre i Parts. De paastaae at gamle Engelland igien har paataget sig den Rølle, der passer sig saa vel for samme og uden hvilken det hverken kan haandhæve Europas eller sin egen Uafhængighed. De holde ligeledes for, at det er bedst at modsætte sig de store Kiæmbeskridt, imedens det endnu er giørligt. Hvad de engelske Blade forstaae ved disse Kiæmpeskridt synes de at ville pege hen til i en Beretning, hvori de forsikre, at der til den franske Marines Opkomst i de sidste 15 Maaneder er indført flere Marinefornødenheder og meere Skibstømmer, i de franske Havne fra Østersøen end i alle de sidstforløbne 8 Aar. Jmidlertid de Londoner Blade føre denne krige, riske Tonne, føre de Pariser Blade en desto fredeligere. De fortælle, at Lord Hawkesbury nylig, da man spurgte ham, naar Lord Withworth skulde reise til Paris, skal have svaret : at Alting gik got og at der intet Overordentligt var forefaldet. Man erindrer sig herved et lignende Svar, som den berømte Lord Chatham i Aaret 1755 gar en Uforskammed, der paa en næsviis Maade spurgte ham om der blev Krig eller Fred, hvorpaa han svarede: I Je har endnu ikke læst Aviserne for i Dage. Ved Siden af den vindige Rustningsrolle, som Engelland altsaa har i Sinde at spille, forsikrer man dog, at den engelske Regiering vil føle eftertrykkelige Anstalter til at tugte Deyen, af Algier for sin tagne Beslutning, at lade alle britiske Koffardieskibe borttage som retmæssige Priser. Have alle disse Krigsanstalter ikke anden Nytte, saa have de dog den at de fornøie Windham og Greenville, der formodentlig nu ikke længere blive Minister Addingtons Medstandere i Parlamentet, ligesom de ogsaa skaffe Løndon Pitt igien til Jndvaaner og udvirke Enighed iblant dem, som vare for hverandres Fiender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Helvetisk Republik. De franske Troppers Jndmarschering i Schwelt; hvormed der saalænge har været truer, er nu paa adskillige Steder virkelig gaaet i Opfyldelse. Den til Lausanne firgiede Regiering har foreløbig ganske triumpheret. Den 18 Octbr. afreiste den fra Lausanne und 11 Kanonskuds Løsning, efter tilforn at have udvidet de forhen udstædte Amneste, endog til den bekiendte Jndgenhef Rammend. Ved dens Ankomst til Bernderpaa Rapps befaling, hilset med 21 Kanonskud. Regringschefen Dolder celebrerede denne Tilbagekomst ved stort Taffel. De Berner røde og sorte Kokarder tordet, ke meere lade sig see. Borgerne i Bern vilde fra første med Magt have sat sig imod den helvetiske Auriliair=Brigades Jndmarschering, men bleve formanede til Relighed af Magistraten, da de franske Tropper ellers vare tykkede ind med. Under alt dette samler Landdagen i Schwutz af le de Tropper, der endnu ikke ere opløste omkring sig og synes at have besluttet, ikke at giør efter for Magten, uden i yderste Nødstilfælde. Den 24 Octbr. rykkede 1050 Md. franske Tropper pludselig ind i Basel og ligge nu Qvarteer hos Borgerne, ligesaavel som de heelvetiske Tror per. Bestyrtelsen er derved yderstestor saavel i Basel, som Zürch, St. Gallen og mange fl. Steder. Man seer mangfoldige sure Ansigter og mange Misfornøiede, isærBernere, ere flygtede til Neuschattel, hvor man taler om at der skal holdes en Kongres af franske, østerrigste og russiske Gesandtere angaaende de helvetiske Anliggender. Den italienske Republiks Tropper, der ogsaa skulle kusoner, Helvetierne, ere allerede marscherede ind i det italienske Helvetien. Man anstaaer de Tropper, som skulle belætte dette ulykkelige Land, til 40 Batailloner og 12 Kavalle, rieregimenter. Den franske Regiering har givet de omkringgrændsende Magter Underretning desangaaende, ved hvilken Anledning Minister Talleyrand har skreven til den baverske Gesandt i Paris, at Jnsurgenterne i Schweitrimeliqviis vilde søge at udsprede, at den helveriske Republik af Aberatterie maaskee kunde bringe det dertil at komme i samme Forbindelse med den første Konsul som den i talienske Republik, men hvorhos han forfierer, at en saa dan Tanke er langt fra den første Konsul, hvis Hensigt blot er at sikre Helvetiens fulde Uafhængighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Tydskland. Man taler nu i Vien om et egenhændigt Brev, som den første Konsul har skreven til Keiseren, for at formaae ham til at bitræde den nye General=Gotgiørelsesplan. Svaret derpaa skal allerede været givet og være af den Beskafsenhed, at det i al Fald kan forelægges hele Europa! J den mærkværdige Deputationssession af 21 f. M., da det kom til Hovedkonklusum, havde Kurbøhmen erklæret, at det keiserlige Hof tilbød sig, at bitræde den nye Plan, naar kun Storhertugen af Toskanas Gotgiørelse blev bragt til en aarlig Jndkomst af 1 Million 300000 Gylden, ved at afstaae et til Passan grændsende Stykke Land eller ved at afstaae Noget i Schwaben. Da Fyrstøiskoppen af Fulda bestandig har nægtet at tage det Fuldiske i Besiddelse paa en franskorindselig Kommissairs Vægne, saa rykkede den 22 f. M. 300 Rd. preussiske Tropper ind i Fulda og en med dem ankommen Kommissair fra Fyrsten af Oranien, har taget samme i Besiddelse. Ved Rigsdeputationen har Kurbrandenburg anholdt om, at det maatte blive Rigstæderne Lübeck, Bremen, Hamborg og Augsburg paalagt at betale et aarligt Bidrag af 200000 Gylden til Susten. tation for Ærkekantsleren, fordi de, efter deres Ønske og den forandrede Erstatningsplan, vare befriede fra alle fremtidige, saavel sædvanlige som usædvanlige, Krigsbidrag. Kongen af Sverrig har ladet Rigsdeputationen og vergive nok en Note, hvori han tænker alt for ædelmodigt til at ønske sit Gebeet i Tydskland mere udvidet og vilde derfor ikke heller tage nogen Deel i Tydsklands Gotgiøre sessag, dersom han ikke havde erfaret, at fremmede Magter blandede sig i nærværende vigtige Forhandlinger. Han anseer det dernæst for en Pligt, paa ny at erindre Rigs deputationen om, at der er givet et farligt og lovstridige Erempel paa med væbnet Magt at tage saadanne Lande Besiddelse, der endnu ikke vare Nogen vedbørlig tilkiendte. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. Det Pariser Politie har paa en kort Tid ladet 30 Spillehuse spærre. Derimod kan man ikke sværre for Børnekopperne, som i denne Tid holde slemt Huus over heele Paris. Man har derved gjort den bemærkning, at Køekopperne vel kunne formilde de naturlig ge Koppers Udbrud, men ikke forhindre dem, naar Smitten allerede forud er i Legemet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Man paaanker i Paris med megen Føje de 50,000 Hunde, der ganske unyttig delse omkring paa Gaderne fra Morgen til Aften, hvoriblandt mange have ingen Herre, faae jammerlig Næring, blive gale bide Folk, den elendig maae omkomme efter de galne Bid. Deanden ere de Pariser Slagtere saa fælske, at de anstille Hundesægtninger, hvorved de arme Dyr æde hinanden, og det for at forlyste duriske Mennesker, der kunne finde Fornøielse i at see saadanne Afskyeligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Politiet i Paris advarer imod en Opkogning af Bedragerie, nemlig at nogle Gavlove, der udgive sig for Age postens Pakkebærere, lade sig betale Porto for Pakker, som, naar man aabner dem, ere fyldte med Steene og andre slige Ting.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Den gamle Erkebisp i Paris har givet den Præst en Snyde, der ikke vilde lade den sidstomtalte Skuespiller. inde komme i Kristenford. Præsten er suspenderet paa 3 Maaneder, for at faae Tid til at overveie, at Kristuebefalede endog at bede for sine Fiender og at man ikke lan gere bør vanære Religionen ved de Narrestræger, der avledes i Uvidenhedstiden eller og ere bleven til ved Folk, der have været hidsige for Panden og ved en eller anden Leilighed have søgt at hævne sig eller og berige sig under Paaskud af Religionens Udøvelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Ved sidste Posts Afgang fra Paris talede man stærke om Bonapartes Uldreise. Hans Gemalinde lesager og hans Mammelukkorpseskorterer ham. Man mener han tager først til Ronen og andre Havne, derfra til Brussel og Antwerpen og derpaa lang med den hele Rhingrændse til Maynz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Efter Pariser Privatbreve bestemmer man Ludvig Bonavarte til Generalkommandant for Livgarden og Gouverneur for Palaierne, ifald Duroe kommer til Berlin som Gesandt. Suganne og Bernaadette meener man at være falden i en Slags Ungade. Masseng og Augeren, have nylig været paa St. Clond hvor Bonaparte talde meget med Masseng afsides og med en tilsyneladende Bevægelse. Siden den Tid hedder det, at Massens bliver ansat igien, men Angerenu ikke, fordi han ikke vil bede om, men kræver en Overkommand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Efter engelske Blade skal der være Pichegru tilbuden Tieneste ved en stor nordisk Magt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
J Neapel har man forvandlet Franziskanerklosteret til et Tugthuus, som man der havde Mangel paa Tydskland. Den russiske Storfyrste Constantin er ankommen til Vien, hvor han har havt en lang Samtale med Keiseren og Keiserinden. Den sidste Andients, Keiseren gav varede i 8 Timer, saa man maae undres over hvor Manden kunde holde det ud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Den 26de October døde den som Historiograph saa bekiendte Gebhardi i Hannover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Jndenlandske Efterretninger. De Høikongelige Herskaber agte efter Sigende at forlade deres Sommer=Residents Frideriksberg den 13de i d. M. for at begive sig tilbage til Hovedstaden. Lilget af Grosserer Andersen, der paa en sørgelig Maade omkom ved at en Færge kantrede imellem Langeland og Fyen, er nu bleven fundet og sendt til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Den 1ste Novbr. havde den sædvanlige Høitidelighed Sted ved Universitetet i Anledning af Reformationen, Professor Nyerup holdt en Tale, der handlede om den Danske Litteraturs Tilstand under Kong Kristian den Anden. Forhenværende Kansulattekretair Petersen i Marokkeer, som man forsikrer, bleven udnævnt til Generalkonsul i Nordamerika, hvorfra Minister Residenten, Geheime Legations Raad Blivher Olsen ventes tilbage med det første. Den forhen til Nordamerika bestemte Konsulatsekretair, Vogt, skal være udnævnt i samme Egenskab til MarykkoDe danske Bankosedlers Kours er siden nogle Dage i nogen Bedring. I Hovedstadens Havn og paa dens Rhed ligge for nærværende Tid en stor Mængde Skibe, som formedelst Modvind hindres fra at afseile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Et ganske nyt Svensk Brigskib, der den 14de October om Formiddagen Kl. 10, var udløbet fra Carlscrona, strandede samme Dags Aften Kl. 8 ved St. Ols og Allinge Sogners Kyst paa Bornholm. Af 10 Mand blev kuns Capitainen med 2 Matroser reddede, 2de hang den følgende Morgen døde i Vanterne, den ene en Kiøbmands Søn paa 18 Aar, den anden en Kongelig svensk Søe=Capitains Søn paa 10 Aar. Præsten til fornævnte Sogner Hr. J. Landt forsøgte alle muelige Midler for igien at faae dem i Live, men al hans Bestræbelse var forgieves Bryggerlauget i Kiøbenhavn har faaet Tilladelse til indtil April Maaneds Udgang, at lade sig 14 Marks Øller betale med 21 Mk. og 8 Marks Øller med 10 Mk., imod at Prisen paa 6 Marks. Øllet bliver uforandret. Til theologisk Embeds=Erammen have i afvigte October Maaned fremstillet sig 20 Kandidater, af hvilke 8 bleve kiendte Laudabiles, 8 Hand illaudabiles 3 Nom coutem., 1 Immaturus og en udholdt ikke Exammen Til latinsk juridisk Embedserammen have i samme Tid indstillet sig 10 Kandidater, hvoriblandt 2 Laudabiles, Haud illaudabiles og 3 Nom contemmende. Til dansk juridisk Examen 7 Kandidater, af hvilke 6 fik Charakte, ren Beqvem og 1 Einbeqvem. Cours af danske Bankosedl. imod Spre. d. 1 Novbr. 42 pr. Cto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Ved Talloteriets 850 Trætning i Kiøbenhavn udkom: No. 61, 21, 82, 78, 53. de
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Schweitzen. bliver herved, med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle dem som formene sig at have nogen Ret til de i forbemelte Bevilling anførte gamle Panteforskrivninger og Documenter, at møde for os inden Fyenboe Landstings Ret, som vorder berammet at holdes i Januarii Maaned udi Aaret 1804, med hvad de til saadan deres Rets Legitimation maatte have og fremføre, men i Mangel heraf, eller om ingen skulde melde sig, bliver paa meerbemelte Pante=Obligationer og Doenmenter afsagt Mortifications=Dom, saa at de derefter at Pantehøgerne ved Landstinget kan annulleres og udslettes De Jndstævnte kan i Følge Forordningen af 3die Junii 1796, ikke vente nogen Forelæggelse eller Lavdag. Til Betræftelse under Landstingets Seal og Landstingshørerens Underskrift. Odense den 26de October 1802. R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Placat. Efter Dom og Jndførsel bliver 1ste Gang Fredagen den 12te Novbr. førstkommende, 2den Gang den 19de og 3die Gang den 26de f. M., hver Gang om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi Skipper Peder Dreyers iblant de saa kaldte Skibhuuse uden Odense Nørre Port under Ravneberg Herred beliggende Eiendoms Huus, med Gaards= og Hauge=Plads, foretaget offentlig Auction over bemelte Huus med Tillæg; Alt paa de Conditioner, som ved Auctions=Stedet vorde kundtai 1te: og bliver strax efter 3die Auctions Holdelse, samme Dag den 26de hius, Debitor ved Execution udlagte Jndboe af Borde, Stole og Sengeklæder m. v., ved Auction bortsolgt. Thi ville de Lysthavende behage ved forommelte Auctioner dem at indfinde. J. J. Molius, Odense den 4de Novbr. 1802. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Fredagen den 19de Novbr. førstkommende Formiddag Kl. g, bliver udi afg. Handskehandler Johan Mathias Lahns Stervboes Gaard i Neder Gade ved offentlig Auction bortsolgt en stort Partie af alle Slags Mands og Fruentimmer Han skeer, samt et stort Qvantum Russiske Tællelys, hvorover trykte Fortegnelser 8 a 10 Dage forinden Auctionen kan bekommes hos mig. Odense den 5te Novbr. 1802. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Jagten Marie Lovise kaldet, som er baget af Fra paa Gravel, da et Fartøi, efter Maaledrevet 3 Læster drægtig, med fuld Takkelage og Anker samt got Inventarium, alt i brugbar Stand, beliggende ved Stige, er underhaanden at faae tilkiøbs paa billige Vilkaar, naar Liebhaverne inden denne Ud ges Udgang indfinde sig hos Skipperen Hendrich Carlstædt, som anvises af H. Tanggaard i Skibhuusene, og har Fuldmagt til at atkordere og slutte Kiøber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Gode tørre Kirsebær kan bekommes for billig Priis hos Kiøbmand Clemensen i Svendborg. A. S. Kammerjunker F. C. Bruun Neergaards Reise mellem Alperne med Borger Dolomien, paa Dansk udgivet ved Peter Hans Mønster, Cand. Theol. Skrivp. heft. tet 4 Mk. 4 s. - Ligeledes ogsaa Konfordat mellem den franskee, glering og Pave Pius til tilligemed Ander Taler og Anordninger der have den og paa Jndretningerne af Gudsbyrkelserne i Frankerig, paa Kansk udgivet af Assessor J. Kaab Høst, heftet 3 Mkas Begge trykte og forlagte af Bogtrykkerundreas Seldelin i Store Kanikestræde No. 45 i Kiøbenhavn, kan bekommes i Overgade No. 9 i Odense de in Efter Anmeldelse fra vedkommende serste Leiereraf. dense Amts 20de Lænd, Nørre Lyndelse Sogn, nye Nr. 190 Reserten Hans Christian Andersen, fød i Aasuni, 11 Aar gl. bortgaaet af Lænder uden at tiltiendegive sit Opholdsted, hvoraf det formodes at han er bortrømt, thi bliver fornævnte Reserne Hans Christian Andersen herved offentlig efterlyst med Anmodning til de hannem forekommende, at han maae vorde anholdt og enten hertil indbragt eller en hans Opholdsted mig til meldet, da hans Afhentelse i saa Fald herfra skal blive foranstaltet, ligesom og de paa hans Anholdelse anvendte Bekostninger skal blive Vedkommende erstattede. Gersdorff. Fyens Stifts og Odense Amtskontoir den 4 Novbr. 1802. Det ny 2 Etages Huus, ved Indgangen til Kongens Have, hvor Madame Gryner har boet, bliver at faae til Leie førstkommende Paaske, med eller uden Have. L. N. Faber. Tid, ønskedes til Laans til 11 Juni næste Aar mod 400 got Pant i Jordegods. Denn, som maatte have disse Penge at udlaane, vilde behage at melde sig paa Adressekomtoiret. Følgende Kobberesaaes paa Adressekontoiret, Kapitain H. H. Koefoed, Chef for Blokskibet Charlotte Aamalig i Slager den 2 April. 2 Mk. 8 sk. og slumineret 4 Mk. Lars Baade, Færgemand i Helsingøer, som i den frygtelige Storm den 3 Novbr. 1801 reddede - Menneskeer af et paa Kiøbenhavnstod strandet Stid. 2 Mk., illum. 3 Mk. 800 Rdlr. ønskes til Laans i næste Decbr. mod tilstrækkelse. Pant i Jordegods. Adressecomtoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadige Bevilling, af 15de Octb. d. A., som er læst ved Odense Byering den 18de og ved Fyende Landsting den 27de Octor indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Handskehandler Johan Mathias Lahn, til med saadant deres havende Krav at fremkomme og beviisliggiøre inden bemelte Tids Forløb for os som Executores Testammentii. Odense den 30te Octbr. 1802. Bendz. Jversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Forpagtning. Torsdagen den 9de December førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet bliver paa Thorsbeck ved Veile i Jylland, foretaget offentlig Auction over Portforpagtningen af bemelte Thorsbes Gaards bekiendte gode Hollænderie, efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet skal blive bekiendtgjort og som forinden kan faaes til Eftersyn hos Forvalteren, ved Thorsbeck, som ogsaa foreviser de Værelser og Indretninger m.v. som vorder Forpagteren af benævnte Hollænderie, overladt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-05
Credi= og Debitorerne efter afgangne Smingrist ved det Fyenske Skoletærer=Seminarium Søren Gregersen, ved i Brøndum ved Aalborg; indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig ved Skifte=Samlingen den 11te December d. A. og 22de Januarii næste Aar, de første for at bevise deres Fordringer, og de sidste for at erlægge Betalingen. Brahetrolleborg den 30te Octbr. 1802. Havemann, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-08
Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-08
Endskiønt man forsikrer fra Paris og London at de helretiske Anliggender nu ikke længere ville oppuste Krigstuen. imellem begge Nationer og at Engelland skal være tilfreds med Bonapartes Erklæring, at han nemlig ikke paa nogen Maade vil paatage sig at være Helvetiens øverste Regieringsperson, fortsættes dog endnu de engelske Udrustninger med vedvarende Jilfærdighed. Den engelske Flaade ved Gibraltar, der for kort Tid siden blev saameget beskadiget ved Stormen, er i mueligste Hast bleven revareret og strax derpaa afseilet til Malta, hvortil Admiral Bickerton har forlangt Forstærtning formedelst de Franskes vedvarende Udrustninger i Toulon. Det hedder ogsaa, at alle de Skibe, som nu udrustes ved Plymouth og Portsmouth. ere bestemte til Stationen ved Malta. General Oaker er bleven udnævnt til Kommandeur en Chef for alle egyptiske Tropper i Enypten og paa Malta. Endeel Avisskibe ere paa ny afsendte med forseglede Ordres. I Falmouth maae alle Paketbaade holde sig færdige til at kunne seile om en Tid af 2 Timer. Den 26de maatte 2 Paketbaade gaae under Seil, omendskiønt Vinden var ganske imod. Ligeledes har en Fregat maattet i al Hast afseile til Middel haver med nye Depescher. Der er udstædt befaling til at kompletere Fodgaarden o. s. v. Den franske Minister,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-08
Borger Otto i London, faaer hyppige Expresser fra Paris og man taler nu ikke mere om hans Eftermands Ankomst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-08
Ligeledes taler man ikke mere om den Kommercetraktat, der skulde sluttes imellem Frankerig og Engelland, da det synes at den Dag fra Dag finder større Vanskeligheder. Cobbert staaer nu i Spidsen for de Londoner Skribenters der søge at virke paa den allerede opbragte Nations Gemytter, ved ugentlig at udgive et politisk Blad, der har stærk Afsætning. Endog Peltiers Blad læses nu meget paa ny, under en anden Titel, nemlig : de sidste Sukke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-08
Helvetisk Republik, Den franske Gesandt Vernina er nu kaldet tilbage fra Helvetien og General Ney, den franske Observationsarres Overgeneral, har faaet den udstrakteste militære og diplomatiske Fuldmagt. Den 23 Octbr. kom han til Bern og ervederede strax adskillige Kourerer med Ordres til de ved Grændserne staaende franske Tropper til at marschere ind i Helvetien. Ogsaa fra Belgien ere 2 franske Halvbrigader afmarscherede til Schweiz. Borger Rapihavde først sendt en Koureer til Schwyg for at opfordre, Reding til at forsamle Landdagen og erklære den, at den skulde være og løst. Da denne Koureer først kom om Aftenen Kl. 10 til Schwyt, saa gav Reding blot til Spaat det var for sildig at sammenkalde Landdagen, hvorpaa General Ney strax ved en Koureer blev kaldet til Bern J den Proklamation, som den heelvetiske Regiering har udstædt, kort efter dens Tilbagekomst til Bern, anføres, at den første Konsul vilde lade Tropper indrykke i Schweiz, om endog kun een eneste Kanton vilde giøre sig opsætsig og at det eneste Middel til at undgaae det truende Skibbrud, var at underkaste sig Konsulens Foranstaltninger. Jmidlertid lader det ikke til at de smaae Kantons frivillig ville nedlægge deres Vaaben ; thi i den Tid Jnsurgenterne vare i Bern forfærdigede de hver Dag henimod 38000 Flint patroner. I Zürich og Soluthorn vil man ikke godvillig lade de heelvetiske Tropper marschere ind og da de rykkede ind i Basel bleve de imodtagne med Foragt. Endog da de trak fordi Borgervagten med Fanen traadde slet Ingen i Gevær. Dog er der ingen Tvivl om, at Overmagten jo nok vil bringe dem paa andre Tanker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-08
Frankerig.