JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
Fortsættelsen af de i forrige indførte Viisdoms Regler. J hvad Omstændighed du dig og kand befinde Formeget og forlidt gjør ikke nogensinde. Beviis Medlidenhed med dem som lide ilde, Fordrag din Næstes Fejl, godt Venskab ej forspilde Betving den Sorrig som dit Sind vil overvælde, Og hvad dig møder ondt, lad andre ei undgjælde. Seer du Uenighed, stræb at du Venskab stifter; Hævn dig ej selv, gjør godt for onde Fiendskabs Drifter, Straf uden Bitterhed, roes uden Hyklerie, lee maadelig, viis du kand taale Spøgerie. Foragt ei nogen Mand i det som han bør vide, Af Hofmod intet du paa løse Hegl maa slide. Bebreide ei din Ven, hvad godt du ham kand gjøre, Mens skjul det selv med Flid, og ønsk det ei at høre. Veed du en Trængendes bie ej til han dig beder, Strax forekom ham med hvad Evnen dig tilstædder. Dæmp Vredens Hastighed saa snart den vil opstige, Om de Fraværende du intet ondt skal sige. Beviis Taknemlighed mod hvem dig godt mon gjøre, Spil ei om Penge, lad dig ej til Synd forføre. Tal lidt, tænk vel, see til du ingen Mand bedrager. Gir man dig noget, viis at det dig vel behager. Er nogen i din Gield, ei Huden af ham rive, See til at han og du kand baade holdne blive Er andre lykkelig, lad dig det ej fortryde, At sige skjulte Ting din Sladder Mund forbyde. Roes dig ei selv, lad dig ej falskelig besvige, Lad sige saa enhver hvad han vil om dig sige. NB. Det faldt mig ind at indsende dette til Indrykkelse i disse Blade, for at gjøre det meere bekjendt, men ej, for at indbilde dig, Læsere! jeg hertil enten er Autor eller Oversætter, thi en anden har for adskillige Aar siden oversadt det af det Franske le portrait d'un honette Homme. Det kunde vel indtreffe, at dette Jndfald faaer en lille Klap af en eller anden i Skumle-Kunsten erfaren Pen; skeer det, antages samme med største Koldsindighed, grundet paa Ligegyldighed. Bredorius.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
J denne Taage sværmede jeg omkring, i den Forhaabning at finde en Undvigelses. Sted, men forgiæves; thi jeg kom i denne Damp for nær Lyset, hvorved jeg mistede et Stykke af min ene Vinge, saa jeg faldte need og besvimede. Efterat jeg komtil mig selv igien, var det mørkt. Jeg slap endelig ogsaa ud, om Morgenen, da man kom og aabnede Vinduet, hvor jeg var kommen ind, formodentlig at denne slemme Stank skulde gaae ud. Det var just et deligt Soelskin, jeg fløi, saa godt jeg kunde, og besluttede aldrig at tage nogen stæds meer ind, førend jeg havde opfundet, min Hyrde-Hytte og min første Boepæl, igjen. Nogle Nætter maatte jeg campere. under aaben Himmel, men fandt omsider mit Føde-Sted. Her vil jeg nu forblive, ihukomme min Moders Formaning, og leve saa fornøjet, som hun gjorde.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
Bekjendtgjørelser. Om nogen havde en Breed=Slæde af vilde sælge, de da vilde give det tilkjende i Bogtrykkeriet. Tugt-Huset behøver en Karl til Vægter, som maatte være stærk, stadig, troe, ædruelig og hurtig. Belønningen for denne Tjeneste bliver meget fordeelagtig, som den Lysthavende nærmere kand underrette sig om hos Ober=Jnspecteuren. H. Kredahl. Paaskrivt. Jligemaade behøves Rap-Olie, og forespørges, hvor samme er at bekomme, samt for hvilken Priis, Krigs-Secretaire Haneborg haver næstleden Vinter imod Foraaret, udlaant en rød Reise=Lue, som ikke er tilbagefaaet, og som han ej egentlig mindes hos hvilken den er, anmoder derfor, om dette skulle antreffe Vedkommende, som haver denne Reise-Lue, behagelig ville lade samme tilbage levere.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
En skikkelig Person, der skriver godt og udi Regnskabs= og Embeds=Sager er verseret, søger Condition til førstkommende, Paaske, nærmere Efterretning gives heri Bogtrykkeriet. Hermed bekjendtgjøres.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
at den nyelig her til Christiania ankomne: Tyroller, agter strax efter Juule=Dagene, at reise herfra; de som maatte finde Behag, at have af de bedste Canarie=Fugle, som baade om Dagen, saavel som ved Lys om Aften, synge, vilde behage at indfinde sig hos Eieren, som logerer hos Mr. Ole Leuthen; om Aften mellem 7 og 8 slet, kand man faae dem baade at see og høre, Jndbydes til Prænumeranter for Oversættelsen af Prof. Barbeyracs Tale over Videnskabernes Nytte i Henseende til Sta aften eller det almindelige Beste, Prisen er 12 sk. De Herrer Prænumeranter ville levere Deres Navne hos Mr. Crondahl, hos Hr. Collet. Pengene betales mod Exemplarenes Annammelse.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
Til Kjøbs. Hos Kjøbmand Lars Klouman, er at bekomme: Guld og Sølv-Galoner, af differente Mønster og Breede, med Knapper og Hatte-Baand til. Ligesaa Feldt-Tegner, til differente Priser. Sølv=Baletter og Lidser. Af bedste Sort Fransk Rapee, Saint Omer og Saint Vincent, kand bekommes udi Krukker fra 1 til 50 Pund, og saa lidet, som behages. Spansk Coutillion kand faaes, som enhver fornødiges. Jtem Slagvands=Flasker, Krak=Mandler, Lugtende Vande af adskillige Sorter. Ægte Guld og Sølv udi Bøger; der alt kand overlades de Kjøbende til billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Pris. Bogtrykkeriet er til Forhandling.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
Første og andet Hæfte af Professor Oeders Flora Danica, med Kobberstykker, nylig udkommen, for 8 Rdlr., begge uindbundne, saa og tilligemed Subscription til de følgende. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Nord Norge, Nor Nette No. 31. Onsdagen den 21. December 1763. LAVERT. Les sages & les vertueur, Sont seuls les vrai heureux. Le bien de la fortune est caduc & volage Dont Peclat fort souvent apporte des malheurs: Semblable & Parcen ciel qui par mille couleurs Nous annonce un orage. La vertu est todjours a Fabri de dangers. Et sans faire naufrage, Navige en firets an milien de rochers. Elle est senle audessu des injures du tems Elle se moque des menaces des tiransSemprone. Replique à Mons. MEL. Monsicur i Four repondre at votre Prose rime, je nai qu citer ces vers de Phedrus: Si quelquiun seduit par son soupcon, sattribueroit co qui convient à tout le monde, 1 trahira seulement sa conscience d'une maniere indiseret. Brok at Ab. 5 s. 45. Hentendement. EFIGRAMMA. Hvad er Kjærlighed? En Guist, som tændt, opbluser, brænder, Fortærer, tærer, tager av, Som hastig alt og hidsig tænder, En Jld, som graver hver Mands GravEt bittert sødt, Naturens Styrke! En Kraft, som uden Lige er, En Trøst, en Lyst til den at dyrke, Som man helst frygter og har kjær. og Svar af Spatium. Vidste jeg det ikke man vilde rose mig, dog tænkte jeg ikke at det skulde skee af tvende Personer paa eengang, som jeg til min Fornøielse har seet af No. 29 i Jntelligenz. Sedelen. Den første skrev til min 2 rømmelse, i hans korte Riim, disse Ord: Vel gravet: det er sandt: Han i sit Hoved kom halvparten ind og fandt O hvilken Bedrøvelse! her tabte den høje Autor sin Samling. Jeg vil imidlertid. bevise ham min Erkjændtlighed i følgende Ord: Som du berømte mig, Min Ven! jeg ynker dig. Den anden under Navn af Tertullian; han klager i Begyndelsen, af Oprigtighed, at han ikke kunde finde Sammenhæng i min nye Modens og højtravende Poesie. Ja, han beder paa sine og Publici Vegne nærmere at forklare dem min afbrudte, Meening. Til Slutningen taler han om min ædle Tænke=Kraft, og denne Aar sags skyld kand jeg ej nægte at give ham følgende Underviisning, at meddeele sin Publicum: At to jo giør et Par = = = Kand aldrig nogen nægte, Men det en Skade var, At de ei af de Ægte. Den Første skrev lit sin Den Anden blev til Latter, Dog var de ej saa gal. Nu kaldes de: - - - Forfatter.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Pro Memoria. Jeg saae et Stykke i Jntelligentz-Sedlen No. 27 og dets Continuation i No. 28. Dets Autor ville nok bære Navn af Spatium, men mig forekom det besynderlig artigt, at Spatium, stod oven over Materien. Jeg har ellers seet paa de øvrige Jntelligentz-Sedler, at Navnet, eller det, som skulle betegnes ved Navnet, har staaet, under Materien. Jeg veed ikke om den gode Forfatter har meent at ville indføre en nye Stil, eller: at ved det Stykke skulle sættes et Spatium, og saa skrives noget udførligere derom. Hvordan det er, maa jeg dog gjøre nogle Anmærkninger derved. Min Herre siger: Længe har jeg grublet, hvad jeg skulde slaae paa: Det maa være en heel sælsom Ting eller en Ting af Betydenhed man skal saa længe gruble paa, eller ogsaa maa den have liden Forstand, som paa en liden Ting behøver at gruble længe. Nu nægter jeg ikke at jo Min Herre havde noget at gruble paa, naar De ville skrive noget under Titul; Samling af Alt; men naar De var saa klog at skrive et saadant Skrivt, burde De i det ringeste forstaaet Ortographien eller Skrive=Rigtigheden, nu maaskee De kunde kaste Skyld paa Bogtrykkeren, at det er hans Fejl, Sandt: Min Herre, det kunde være mueligt han kunde have Aarsagen, men maaskee ogsaa De, som Forfatter. Jeg vil i Besynderlighed visse Dem det Ord: strigle. Hvad har De meent med dette, Fornuften bragte mig paa adskillige Infald, ved at læse dette Ord allene. Jeg syntes det var heel malicieur sagt, om det skulle være meent Mennesker, og Hæste kand vel Min Herre ikke have meent at strigle, thi Hæste har ikke den Videnskab at læse, og langt mindre at kunde kjemme Dem igjennem for SpatiumNu vil jeg forbigaae Deres Afhandling og træde til det første Stykke, hvor De siger i Jntelligentz-Sedlen: Læs det: Giør Rigdom Ære a. Her standser. jeg. Jeg veed næsten ei hvad jeg skal sige, Jeg synes det er latterlig gjort. Var det Rim, kunde jeg tænke: Han har gjort det i den Henseende at spærre Forstanden ind det meste mueligt, men efterdi det er ikke Rim, saa synes mig: Det maa enten være gjort i den Henseende saa philosophisk, at ingen skulle forstaae det, eller ogsaa De maa ikke have Skjønsomhed at gjøre noget i Korthed, hvilket sidste meest troes. Jeg kand forsikre Dem, er det Prøven eller de første Stykker, da har jeg ikke Lyst at see de efterfølgende; thi jeg er alt bleven kjæd af at læse dem, maaske og andre med; bliver Deres Stykker ikke bedre, saa vil jeg raade Dem til at holde inde med Deres Arbeide. Adieu P. S. De maa ikke tænke at jeg der, ved det Navn vil sige: Spatium! Adieu god Nat, Nei, Min Herre, jeg vil desforuden nok kjemme Dem, hvor haart De strigler mig.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Bekjendtgjørelser. Den som haver til Leje en Stue med Seng-Kammer, som er meubleret, tillige et Værelse til en Tjener, og Staldrum til en Hæst; kand han melde det i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Jndbydes til Prænumeranter for Or sættelsen af Prof. Barbeyraes Tale over Videnskabernes Nytte i Henseende til Staten eller det almindelige Beste, Prisen er 12 sk. De Herrer Prænumeranter ville levere Deres Navne hos Mr. Crondahl, hos Hr. Collet. Pengene betales mod Exemplarenes Annammelse.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Hvo som maatte finde Lyst, enten at kjøbe eller leje en Gaard her i Staden der er beqvem for Negotierende, behage at addressere sig i Bogtrykkeriet, hvor den fornødne Underretning kand faaes.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
En liden Dreng paa 15 Aar, som kand godt læse og skrive, desuden besidder gode Egenskaber, er af skikkelige Forældre fra Gulbrandsdalen, søger at komme i et Contoir, Kramboe eller for det første hos et Herskab som Tjener; hvo samme maatte have behov, kand melde sig hos Mr. Johan Gottlob Hederich her i Christiania, hvor han nu opholder sig. Hermed bekjendtgjøres, at den nyelig her til Christiania ankomne Tyroller, agter strax efter Juule=Dagene at reise herfra; de som maatte finde Behag, at have af de bedste Canarie=Fugle, som baade om Dagen, saavel som ved Lys om Aften, synge, vilde behage at indfinde sig hos Eieren, som logerer hos Mr. Ole Leuthen; om Aften mellem 7 og 8 slet, kand man faae dem baade at see og høre.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Gaar blev Concerten holdt for sidste Gang i dette Aar, og begynder igjen Tirsdagen den 10de Januarii.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Til Kjøbs. Hos Kjøbmand Lars Klouman, er at bekomme: Guld og Sølv Galoner, af disserente Mønster og Breede, med Knapper og Hatte=Baand til. Ligesaa Feldt-Tegner, til differente Priser. Sølv=Baletter og Lidser. Af bedste Sort Fransk Rapee, Saine Omer og Saint Vineent, kand bekommes udi Krukker fra 1 til 50 Pund, og saa lidet, som behages. Spansk Coutillion kand faaes, som enhver fornødiges. Jtem Slagvands=Flasker, Krak=Mand, ler, Lugtende Vande af adskillige Sorter, Ægte Guld og Sølv udi Bøger, der al kand overlades de Kjøbende til billigste Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Adskilligt. J Byens almindelige Fattig=Huus i Fierdingen, døde den 11 hujus en Kone, navnlig: Anna Syvers-Datter, i hendes Alders 105 Aar; hun har født 2 Sønner til Verden, hvoraf den Ældste er 66 og den Yngste 60 Aar, begge i Ægtestand. Den første har i sit Ægteskab haft 100 Børn, hvoraf dog kun 4 i Live. Den Anden 5 Børn, men hvoraf er kun 2 i Live, Af disse 2de er en Datter gift, som haver i Live 4 Børn, saa denne Afdøde har seet sine Børne-Børns=Børn. Det merkeligste er, at hun altid har havt en god Helbred, og ikke holdet ved Sengen, meere end 4re Dage førend hun døde, altid have sin fuldkommen Jhukommelse til den sidste Minut.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
Hos Joseph Michael og Diederich vander Linde boende i Christiania paa Hiørnet. af Tolbord og Nordre-Gaden, i den nye Franske Snus=Tobaks=Fabrike, ere følgende Sorter af Snus=Tobak at bekomme: Tabac de Paris, a 1 Lod 2 sk. Pundeviis a 1 Mark 16 Sk. i 25 Pund a 1 Mk. 8 s. Saint Omer, 2 et halvt Lod a 4 s. Punde viis a 1 Mk. 12 Sk. 25 Pund a 1 Mk. 4 s. Saint Vincent, 3 Lod 4 s. Pundeviis. a 1 Mk. 8 s. 25 Pund a 1 Mk. Nordsk Tobak, 2 Lod 2 sk. Pundeviis, 1 Mk. 4 sk. 25 Pund a 1 Mk. Tabac des Dames, for samme Priis, som den Nordske. Hollandsk Tobak 2 Lod 2 sk. Pundeviis. 1 Mk. 25 Pund a 20 sk. Tabar de Marseille, 5 Lod 4 s. Pundeviis 20 sk. 25 Pund 16 sk. Jslandsk Tobak, sælges for samme Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-21
De 3de første Sorter kand ogsaa faaes i Stænger, Pundet a 4 sk. ringere end de fraspede. Diederich van der Linde, Hollandisk Bygmester og Principal Mechanicus, boende paa Hiørnet af Tolbord= og Nordre-Gadene i Christiania, tilbyder sin Tjeneste, til alle som har Lyst at lade sig betjene af ham; Han forfærdiger alle Arter af Møller og Mechaniske Machiner til allehaande Fabriker, hvad Navn de end maatte have, som enten af Vind, Vand eller Hester bliver drevet, alt paa en Mathematisk Maade, og efter den bedste Hollandske Mode. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Bekjendtgjørelser. Hiørne Gaarden Nr. 316, paa Hiørnet af Slots=Gaden og Tolboed-Gaden, som nu beboes af Sr. Mogens Larsen Monsen, og findes beqvem enten til 1 eller 2de honette Familier, kand bekommes til Leie fra Paaske Fahre Dag 1764, hos Gaardens Eiermand General-Auditeur og Vice Borgemester Pipper.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Hvo som maatte finde Lyst, enten at kjøbe eller leje en Gaard her i Staden derer beqvem for Negotierende, behage at addressere sig i Bogtrykkeriet, hvor den fornødne Underretning kand faaes.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
En rød Regne=Hætte er tabt 1ste JuleDag ved Byens Kirke, hvo som har fundet samme, og vil levere den i Bogtrykkeriet, skal der vente en raisonabel Finde-Løn.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Til Efterretning mældes: at Sokker Magazinet for nærværende Tid er vel forsynet med Raffinade, Finsin og CandiSokker, alle Sorter Puder=Sokker og Sirup.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Hos Kjøbmand Anders Dahl i Christiania, ere gode friske Valnødder og Citroner til kjøbs.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Hos Christopher Paulsen er oprigtig Engelsk Øl at bekomme i Bouteille viis til 12 Skilling.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Jndbydes til Prænumeranter for Oversættelsen af Prof. Barbeyrats Tale over Videnskabernes Nytte i Henseende til Staten eller det almindelige Bedste, Prisen er 12 sk. De Herrer Prænumeranter ville levere Deres Navne hos Mr. Crondahl, hos Hr. Collet. Pengene betales mod Exemplarenes Annammelse.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
En liden Dreng paa 15 Aar, som kand godt læse og skrive, desuden besidder, gode Egenskaber, er af skikkelige Forældre fra Gulbrandsdalen, søger at komme : et Contoir, Kramboe eller for det første hos et Herskab som Tjener; hvo samme maatte have behøv, kand melde sig hos Mr. Johan Gottlob Hederich her i Christiania, hvor han nu opholder sig.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Pris.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Hos Joseph Michael og Diederich vander Linde boende i Christiania paa Hiørnet af Tolbord og Nordre-Gaden, i den nye Franske Snus-Tobaks=Fabrike, ere følgende Sorter af Snus=Tobak at bekomme: Tabac de Paris, a 1 Lod 2 sk. Pundeviis a 1 Mark 16 Sk. i 25 Pund a 1 Mk. 8 s. et Omer, 2 et halvt Lod a 4 s. Pundeviis a 1 Mk. 12 Sk. 25 Pund a 1 Mk. 4 s. at Vincent, 3 Lod 4 s. Pundeviis. a 1 Mk. 8 s. 25 Pund a 1 Mk. cordsk Tobak, 2 Lod 2 sk. Pundeviis, 1 Mk. 4 sk. 25 Pund a 1 Mk. Tabar des Dames, for samme Priis, som den Nordske. Hollandsk Tobak 2 Lod 2 s. Pundeviis 1 Mk. 25 Pund a 20 sk. Jslandsk Tobak, sælges for samme Priis. Tabao de Marseille, 5 Lod 4 s. Pundeviis 20 sk. 25 Pund 16 s.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
De 3de første Sorter kand ogsaa faaes Stænger, Pundet a 4 sk. ringere end de raspede. Diederich van der Linde, Hollandsk Bygmester og Principal Mechanicus, boende paa Hiørnet af Tolbord og Nordre-Gadenne i Christiania, tilbyder sin Tjeneste, til alle som har Lyst at lade sig betjene af ham; Han forfærdiger alle Arter af Møller og Mechaniske Machiner til allehaande Fabriker, hvad Navn de end maatte have, som enten af Vind, Vand eller Hester bliver drevet, alt paa en Mathematisk Maade, og efter den bedste Hollandske Mode.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Til Kjøbs. Hos Kjøbmand Lars Kloumann, er at bekomme: Guld og Sølv-Galoner, af differente Mønster og Breede, med Knapper og Hatte=Baand til. Ligesaa Feldt-Tegner, til differente Priser. Sølv=Baletter og Lidser. Af bedste Sort Fransk Rapee, Saint Omer og Saint Vincent, kand bekommes udi Krukker fra 1 til 50 Pund, og saa lidet, som behages. Spansk Coutillion kand faaes, som enhver fornødiges. Jtem Slagvands=Flasker, Krak=Mandler, Lugtende Vande af adskillige Sorter. Ægte Guld og Sølv udi Bøger; der alt kand overlades de Kjøbende til billigste Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Til Leje forlanges. Hvo som maatte have en Gaard, ikke langt fra Bryggen beligende, at bortleie til Paaske, paa et eller fleere Aar, vilde de behage at melde sig i Bogtrykkeriet; da dem nærmere Efterretning skal blive meddeelt. Den som haver til Leje en Stue med Seng-Kammer, som er meubleret, tillige et Værelse til en Tjener, og Staldrum til en Hæst; kand han melde det i Bogtrykkeriet. J Bogtrykkeriet er til Forhandling.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-28
Første og andet Hæfte af Professor Oeders Flora Danica, med Kobberstykker, nylig udkommen, for 8 Rdlr., begge uindbundne, saa og tilligemed Subscription til de følgende. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-01-04
Ca Norentelligen oder. NoNo. 1. Onsdagen den 4 Januarii 1764. NB: Onsdagen den 4 Jacarii 1764. NB: Vers til Publicum. Du slugte Ævighed da nok et Aar - - Dit Svelg, kand Størrelse ei maale; Din Jund, kand ingen Ende taale; Du ter umættelig alt hvad du faaer, Og tag - - - Du glæder dog for alle Aar og Dage - - Du giør, at Glædede ei meere seer tilbage. Forglemmelse. - - - du lukte Døren op Dage gik derind med alles Sveed og Møje, J: skjulte med jer selv saa mangt et vædet Øje Du ogsaa trøste skal den stundesløse Krop, Døde, Cravel Folk skjælver - Ak-- du Ende daglig truer, Men-- Ævighed-- Haab giør, at Troe dog aldrig gruer. Saalænge Tid og Tal er endnu til; Viisdom selv kand tale: Saa leenge der er Liv, og Saa længe Ønsker kand Misundelse bagtale; Saa viid. Forglemmelse! jeg tale viljeg stræbe daglig skal, og have for mit Øje, At jeg hver Uge skal mit Publicum fornøje. Jeg ønsker først et nyt velsignet Aar, Med Aaret alt hvad godt enhver af Gud begiærer! Som Siæl, som Sind, som Liv, opholder, glæder, nærer, Kort: alt det tjenlige som man attraar, Du Himmel, som har havt fra Ævighed, og haver, Giv du Velsignelser og alle gode Gaver! Jeg ønsker dernæst: at jeg Uge Blad Maa leve, tage til, maa læses udav mange: At sunde Tanker, Vers og smukke Ære=Sange, Maa udeholde alt det gamle Had!
Norske Intelligenssedler, 1764-01-04
Saa lover jeg mig selv, at jeg i mine Dage Skal leve altid vel, og Publico behage!!
Norske Intelligenssedler, 1764-01-04
Tanker paa 1ste Januarii 1764. Nu løber nok et Aar paa Tidens Bølger udTil Lykke! jeg gaaer med - - - . Gud! Hvorhen, naar skal jeg kaste Anker, : - . Her grysser mine bange Tanker. Mit søde Haab. - - - ja, ja - - - du hykler alt for til Du lover stort, men holder lidt. Ak, kunde man sig trygt paa dig forlade, Hvor skulle jeg og andre seile glade! Se! - - - der kuldseilte een - - - der fik en anden Læk - - .Der rives Roer og Master væk - - -Der --- se! - hør, --- hvilken Ynk--- hvad Storm de fleste følger, Som glade haabede Mags-Vær paa Tidens Bølger. Nei, dette Fare Vand er ei at narres med. J hver en Bugt, paa hver en Sted, Er Vinde, Klipper, Skiær og Banker; Hvor farligt da at seile, kaste Anker, 3 - : Nu, Himlen raade selv for alle mine Seil, Forsynet styrer ikke Feil. Den lodder Skiæbnen. Jeg nok havner Hvor det er best; og naar min Styrmand seer det gavner. No. Sot Aar er atter lagt tilbage. Hvor langsom Tiden gaaer, For den, som tæller Frydens Dage, Blant heele Jammers Aar. et Aar er atter lagt tilbage. Hvor langsom Tiden gaaer, For den, som tæller Frydens Da Blant heele Jammers Aar. Hvor langt er Livet der, Hvor Sorg med Dagen selv begynder, Hvor Natten ingen Roe forkynder, Undtagen til Beklagelser, Hvor Ønsker leder til Ulykke Hvor Haabet naar det lover best, Kun lover for at undertrykke, Og til en Hyle-Dag forvandler Latters Fest, Afsindig Geist, hvor vil du hen? Jndseer du Tingenes bestemte Kjæde, Var du i Almagts Raad den Gang tilstæde, Da Han skrev Lov for Skabningen? Velan, saa knæl for Almagts Throne, Og træd din graadig Hovmod need: Troe: at Hanslaaer kun for at krone Din Tillid med Lyksalighed. See, denne er den Dag, Hvis milde Blik al Sorg ophæver: Alt Fiendskab qvalt i Venskabs Favnetag; Den tynde Luft af Lykke=Ønsker bæver. Medborgere, hvad skal for Jer mit Ønske være At J maae skiønne hvad J har og hvad J ere
Norske Intelligenssedler, 1764-01-04
Bekjendtgjørelser. Velyndere: Man haver endnu den Ære at opvarte med Jntelligenz-Sedler. De ynder dem, De henter dem, og dette opmuntrer, Skade at de ikke alle Tider have været til Fornøyelse, Snaus og Ondskab have ikke sielden indtaget de Rum, der allerne efter den første Plan vare bestemte for Nytte og Vittighed. Saadant vil man nu fra dette Aars Begyndelse af saa meget mueligt forebygge Jngen Evne skal meere beskieftiges undtagen for at behage. Alt gammelt bliver dødt, og det nye vil man stræbe at gjøre saa levende som mueligt. Derved haaber man at udvirke Forglemmelse, at tjene Forladelse, og nyde hvad man hidtil ikke værdig nok tilkom, en almindelig Bevaagenhed. Til at opfylde dette Løfte udbedes forbindtligst, at enhver oprigtig Landsmand Stand, Vilkaar o. s. v. uanseet, ville understøtte med hvad de til andre Medborger Behag eller Fordeel kunde udtænke. Alting er vigtigt for det Almindelige, og enhver Opdagelse er virkelig et godt Skrit til en fælles Lyksalighed. Deres Tanker ville i under Forsegling indsende til Bogtrykkeriet med Opskrift: Angaaende Jntelligen, Sedlerne. Ere de forhen vel udarbeidede, da skal ikke en Tødel blive forandre Ere de maadelige skal de forbedres, eller det beste udtrækkes. Ere de aldeles utienlige skal de paa Forlangende blive igjen tilstillede.
Norske Intelligenssedler, 1764-01-04
Jntelligenz-Væsenet. Udi forbigangne Aar 1763 ere i vor Frelseres Menighed, fødde: Ægte Børn - 57 Drenge, 57 Piger, Tilsammen 123. Uægte Børn - - 6 - = = = 3 = = Blandt dem har en Kone fød 3 Børn som paa en Dag vare til Daaben. Døde og begravne udi vor Frelseres Kirke-Gaard: 24 Mands-Personer, 16 Qvindes-Personer, er 400.