Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-12-05
Storbrittannien. Sir Robert Peels Fraværelse har naturligviis givet de engelske Tidender rigt Stof til Betragtninger over, hvorvidt han vilde indtræde i det nye Ministerium eller ikke. "Koureren meddeler endog en lang Skrivelse fra ham til Wellington, hvori han udtalede sin Anskuelse, men som har viist sig at være uægte. J Paris skal Man den 27 f. M. ved Telegraphdepescher have faaet Underretning om, at Peel modtager den ham tiltænkte Post. Selv ventes han tilbage til London den 4 d., og for den Tid vil noget Afgjørende angaaende Kabinettets fuldstændige Sammensættelse neppe vorde bestemt. Finantsdepartementet bestaaer nu af følgende kongelige Kommissarier: Wellington, Skatkammerets første Lord, Grev Rosslyn, Lord Ellenborough, Lord Maryborough, Sir John Beckett og Hr. Plantamen saavel denne Udnævnelse som Lord Lyndhursts ansees for midlertidig. Wellington vedbliver saaledes endnu selv ene at forestaae de fleste Departementer. Overalt i Landet vedvare de politiske Forsamlinger, hvoraf de fleste fatte heftige Beslutninger og indsende Adresser imod Wellington til Kongen. Kun yderst faa høre til det modsatte Partie. Ved et meget talrigt Gilde for Bagerlauget i Londen udbragtes Kongens Skaal; men der opstod en saadan Piben og Brølen, at den strax maatte tages tilbage, hvilket ligeledes blev Tilfældet med Dronningens, ja ikke engang God save the King kunde spilles, og først Folkesangen, "Rulle Brittania" formaaede at bringe Rolighed i Gemytterne. Lignende Scener meldes fra Landets betydeligste Stæder. Megen Opsigt gjør et udkommet aabent Brev til en af de udtraadte Ministre fra det bekjendte Parlaments lem S. L. Bulwer, hvori han paa en frygtelig Maade medtager det nye Ministerium. Ogsaa han er af den Mening, at vel har Wellington tilfægtet sig mange Seire; men en Seier over det engelske Folk vil ikke lykkes ham. Lord Brougham, der allerede er afreist til Paris, er atter bleven Gjenstand for Bladenes Forfølgelser, fordi han skal have tilbudt, at modtage en Post under det nye Ministerium, rigtignok uden Gage og hvorved Landet vilde spare 7000 Pd. Sterl. aarlig. Lord Lyndhurst skal have svaret ham, at desangaaende kunde Jntet afgjøres for Sir R. Peels Hjemkomst. Derimod roses Lord Melbourne meget, fordi han har vægret sig ved af Kongen at modtage Greveværdigheden og Hosebaandsordenen. 3600 Frankerig. Man gjorde Ministrene Uret, da Man troede, at de vilde unddrage sig fra den Pligt, at underkaste sig nye Valg som Deputerede; de fleste af Valgkollegierne i den Anledning ere allerede indkaldte. Fra den Kant vil Man saaledes ikke kunne komme dem tillivs. Derimod trues de af en ny Fare, idet Dhrr. Dupin, Odillon=Barrot og Mauguin skulle holde Sammenkomster angaaende Amnestien, og have besluttet, at optræde med en Eenhed imod Ministrene, som ufeilbarligen maatte medføre deres Fald. Jstedetfor den titomtalte Amnestie seer Man nu Pairsretten i fuldt Arbeide med den store Proces i Anledning af April Urolighederne i Paris, Lyon, St. Etienne o. s. v. Den 24 Novbr. begyndte Hr. Girod at foredrage sin Beretning, der er umaadelig lang, vidtløftig, forvirret og slet stillet. Man mener, at denne Proces vil vare den hele Vinter, da endnu 309 Personer ere under Tiltale. Anklagen gaaer ud paa en fælleds Plan til at omstyrte Julirevolutionen. En anden Gienstand for Opmærksomhed er Valget paa Medlemmer af Municipalitetet i Paris, som for første Gang foretages efter 40 Aars Forløb, og synes at vidne om større Uafhængighedsfølelse end de sidste Pariser Deputeredevalg.