JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
J Anledning af Forestilling af Hs. Excell. Chefen for Kjøbenhavns Politie, har det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen, under 26de Febr.,at befale, at der skal organiseres et eget Kystpolitie paa Siellands nordlige og østlige Kyst, som skal strække sig i Længden fra Kiøge til Jndløbet af Jfsefjorden, og ind i Landet i Almindelighed, langs med Strandveien, denne indbegreben, samt iøvrigt saavidt, som Politie-Chefen i Kjøbenhavn, efter Overlæg med vedkommende Amtmænd, finder nødvendigt, m. v. Efter Colleg. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Kjøbenhavns Børs d. 7 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 570, a vista, 580. Amsterdam 2 M. 526, a vista - . London 2 M. 25 3/4 Rbdlr. Spec. 585. - Specier solgtes til 86 1/5 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 79 1/2. Norske Sedler 23 a 24. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Blandede Efterretninger. Den Norske Regjerings femte Departement for Finants-, Handels- og Told=Faget er bemyndiget til, for dem, som ikke kunne skaffe ædle Metaller til at bestride det dem paalignede Jndskud til den tvungne Bank, at paatage sig deres Forpligtelser i saa Henseende, imod at erholde Rigsbanksedler a 25 Rbdlr. pr. Species, eller Kobber 7 Pd. pr. Species. For at blive istand til at opfylde disse Forpligtelser skal Departementet uopholdelig og paa saa billige Vilkaar, som mueligt, negociere et Laan, til hvis Optagelse Hans Majestæt er authoriseret ved Storthingets Beslutning af 28de Juni 1816. De Rigsbanksedler, som paa denne Maade indkomme, skulle strax fra Departementet indleveres til Rigsbanken til Opbrændelse, hvorimod Kobberet anvendes til Omsætning mod ædle Metaller, som derefter ufortøvet afleveres til Directionen for den tvungne Bank(Efter Norsk Rigstidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Dødsfald, anmeldte i den Norske Rigstidende af 26de Febr. Lieutenant L. A. Arøe, 78 Aar. gammel, den 3die Januar paa Toten. - J Lindahl, 88 Aar, 25de Jan. i Jarksbergs Grevskab. Chr. Jul. Ely, Enke, 53 Aar, 29de Jan. i Tønsberg. - Wallems Enke, E. D. Blydt, 70 Aar, 4de Febr. i Bergen. - Capitain J. F. Cap pe, 75 Aar, 21de Jan. i Nærheden af Bergen. J. H. Zarehdt, 16 Aar, 26de Jan, i Bergen. J. A. Koss, 41 Aar, 27de Jan. i Bergen. L. Heiberg, født Bull, 13de Febr. i Laurvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Frue C. S. Dyhring, 77 Aar, 13de Febr. 3 Christiania.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Den Norske Rigstidende No. 17 meddeler følgende Skrivelse fra Stockholm, af 17de Februar. Under 14de Januar sidstleden har Hs. Kongelige Majestæt i Naade ophøiet til adelig Stand og Værdighed General=Adjutant i Armeens Generalstab,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Oberst i Armeen, Adjutant hos Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, Ridder af den Kongelige Sværd orden og af den Keiserlig Russiske St. Annæ Ordens anden Classe, Johan Habner v. Holst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Som et Bidrag til den nyligen afdøde forrige Storhertug af Frankfurts Familie-Caracteritik fortjener følgende at anføres: ""Er ingen Dalberg her, maatte fordum ved enhver tydsk Keiserkronning, den keiserlige Herold spørge, og den tilstedeværende Dalberg bøiede sit Knæe for Keiseren og modtog Ridderslaget som første Rigs ridder. Saa store vare de gamle Dalbergers Fortjenester. Da den tydske Keiserværdighed ophørte, bod Napoleon, at der for Fremtiden ved de franske Keiseres Kronning skulde gjøres for nævnte Spørgsmaal. Af denne Familie havde den tydske Litteratur og Konst mange Mæcener. Johan von Dalberg, Kæmmerer i Worms, født 1445 død 1603, stiftede Societas literaria Rhinana, som havde sit Sæde i Heidelberg. Adolph. Friherre af Dalberg, stiftede 1734 det katholske Universitet i Fulda. Wolfgang Heribert Rigsfriherre af Dalberg, døde 1806 i sit 85de Aar. Saalænge det tydske Selskab i Manheim blomstrede, var han dets første Præsident, og Theatret i denne Stad, Planteskolen for Tydsklands første Skuespillere, skylder ham sin Stiftelse, og Vedligeholdelse. Han er ogsaa bekiendt som Skribent, og har forfattet Cora, et Drama med Sange, og Munken af Carmel. Johan Frederik Hugo, Broder til den forrige og til Carl Dalberg (forhen Storhertug af Frankfurt) født 1760 og død 1813, var et høist genialt Menneske og forfattede vigtige Værker over Musikens Æsthetik og Archæologie." - Det er mærkværdigt, at man i nyere Tider næsten kun udelukkende blandt tydske Regenter fandt udmærkede Skribenter og Videnskabsyndere, saasom Stanislaus den Første, fra hvem man har Oeuvres de philosophe bienfaisant, 4 Voll., Friedrich den Anden af Preussen, som har leveret 20 Voll.; Prindsen af Holstein Beck, som har skrevet meget over Landvæsenet, og endeligen Dalbergerne, i hvis Slægt Kierligheden til Videnskaberne er gaaet i Arv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Fru Stael har solgt Mindeværdighederne over sin Fader (Memoires sur Mr. Necker), til et Selskab franske, tydske og engelske Boghandlere, for 100,000 Franker (150,000 Rbdlr.). Den engelske Habeas Corpus=Act, hvis Ophævelse nyligen er blevet besluttet i Over og Underhuset, er en Act eller Lov, der kaldes saaledes, fordi den begynder med hine Ord. Den er fra 1697 og efter samme er enhver Britte, der arresteres, berettiget til at fordre, at han strax underrettes om Aarsagen til sin Arrest, og inden 24 Timer tages under et formeligt Forhør, og naar det ikke er nogen Hovedforbrydelse, løslades, imod at stille Borgen for, at han vil afgjøre sin Sag paa lovlig Maade. Men under et Oprør, eller naar Staten paa andre Maader er i Fare, bemyndiges Kongen af Parlamentet til paa en vis Tid at ophæve denne Act, for at arrestere og fastholde mistænkelige Personer, uden Hensyn til denne en Brittes Forret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Under Navn af Separister gives nu i Würtemberg en religiøs Sect, der ikke holder af de sædvanlige Kirkeskikke, og i store Hobe vandrer til Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Paa Markerne ved Verona har Sæden allerede skudt Ax og Fuglene udruget der deres Ungen J det italienske Tyrol blomstre Mandel- og Ferskentræerne, og Viinstokkene begynde at springe ud. Man venter et frugtbart Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Boghandler F. A. Brockenhaus i Altenburg, har udsat en Belønning af 20 Friedrichsd'or for det bedste Digt i følgende Digtearter 1) i den poetiske Fortælling, hvorved Stof, Art og Jnd klædning overlades til Digternes eget Skjøn; 2) i Jyllen, den være nu reen ideal eller meer eller mindre laant af Virkeligheden; 3) i den poetiske Epistel fra Livets eller Konstens Enemærker, med Udelukkelse af Herolden, hvorved dog en didactisk Tendents (Læreformaal) er velkommen. For det næst bedste loves 4 Friedrichsdorer for Arket. Jndtil jeg atter kan beklæde et kongeligt Embede - hvortil jeg har det visseste Haab - ønsker jeg at anvende mine ledige Timer til at virke for mine Medborgere med Raad og Daad, og derved tillige at forøge mine Jndtægter til mine og min Families Nødvendigheder. Jeg tilbyder derfor mine Medborgere, i hiin Mellemtid, for passende Betaling, den Erfaring, de Jndsigter og de Kundskaber jeg har haft Leilighed til at erhverve mig. Min Boepæl er i store Violstræde No. 181, første Sal paa høire Haand. Winkel-Horn, Hof= og Stads=Rets=Assessor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. de 200. - Fjortende Aargang. No. 20. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Marti 1817. Frederiksberg. (Fortsættelse; see No. 18.) Det norske Huus. Norske Hytte, som sig skjuler Under danske Eges Tag, Der, hvor ingen Nordvind kuler Mod en Sarpfos's vilde Brag: Der, hvor ingen MarmorfjeldStræbe mod den høie Sky Og ei skjulte Kilder vælde Under norske Granes LyDer, hvor ingen Malstrøm knuser Skibet i sin snelle Flugt; Jngen Elve skumfuldt bruser J den snevre Klippebugt; Der, hvor ingen Bjergmænd søge Malm i Jordens mørke Skjød, Men, hvor Rosen iblandt Bøge. Prunker med sin Purpurglød; Her i Sjællands grønne Dale. Stander Du, o Hytte blid. Du min Siel skal foremale Fordums lykkelige Tid; Vise den de skjønne Dage, J Erindrings klare Speil, Der hengled saa saare faae, Under Seklers fulde Seil; Medens Snækken paa sin Bane Stødte an mod Nornens Grund, Dukked under som en Svane, Sank, og blev paa Havets Bund. Lave, barkbeklædte Hytte. Svage Glimt af gamle Nor! Aldrig jeg dig vil bortbytte Mod en Borg, heel hold og stor. Stande skal du som et Minde At hver Norges Søn kan finde End i Dannelund en Hytte, Reist i Fredens trygge Ly Tæt ved Danas Kongeby, Som en værdig Hæderstøtte For hver ædel Mand i Nord: Ligegyldigt om han boer Hist paa Norges Klippehald, Her i Sjællands grønne Dal! Norske Hytte, end de taget Danske Broder i dit Favn; J dit Ly, han fri og faaer, Glemmer hvert et andet Savn; Derfor du og finde skal, Midt blandt Norges høie Fielde, Søsterhytter, som giengielde Gjæstmildhed i lave Dal(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Efter mit Skjønnende kan man ikke med Grund ansee mange Lærebøger for nødvendige eller endogsaa ønskelige i Skolerne, uden forsaavidt som de kunne høre til Skolernes Bogsamlinger, og ansees som et Hjelpemiddel til Lærernes egen Dannelse, denne er atter en anden Synspunct, ligesom herved maa tænkes paa Lærebøger af en anden Beskaffenhed end de hidtil omtalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
J det Würtenbergske lod Regjeringen ganske nyligen udgaae en Forordning, hvori det hedder, at Udvandringen paa ny synes at tiltage i den Grad, at den ikke allene kan blive fordærvelig for Staten, men ogsaa styrte et stort Antal af Statsborgere med deres Familier i en grændseløs Elendighed. "Man vil ikke, hedder det videre, lægge dem, der, ved at forandre deres Bopæle i lovlig Orden, finde Leilighed til at forbedre deres Stilling, Hindringer i Veien; men det er dog Pligt, at advare de Lettroende og Ubesindige o. s. v. Ligesaa udvandre hele Hobe fra Schweiz til America, og et rigt Huus i dette Land har kjøbt store Jorder i hiin Verdensdeel, for at befolke dem med sine Landsmænd. Paa samme Tid, som man saaledes i den ene Kant af Tydskland, ved offentlige Advarsler og Formaninger, søger at standse Folkeformindskelsen, hører man paa en anden Kant i samme Land en Forfatter *) opfordre Regenterne til at standse Folkeformerelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
See Deutscher Beobachter No. 496 s. d. A. i Stykket: "Ueber den Adel." Paa Overfyldingen af Folk, siger han, som stedse truer at overstige Summen af Levnetsmidlerne, tænke de kun lidet, der indbilde sig, af reen democratisk Grundstof, at kunne sammenføie et stort Rige, saaledes at det er af Varighed og holder sig ved sin egen Bygning. De gamle Lovgivere have betragtet den overdrevne Folkeformerelse som et saa stort Onde, at de meente Barne mord var tilladeligt, naar den kunde standse den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
J Grækenland og Rom tillod Loven at udsætte Børn, naar Faderen ikke troede at kunne føde dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Vi see heraf den tydske Forfatters Hovedtanker, der, i det Væsentligste, synes laante af Malthus. - Han har skrevet med nærmest Hensyn til Tydskland, og vi kunne altsaa ikke dømme om, hvorvidt han i saa Henseende har Ret eller ei. Men uagtet Danmark, især ved Kokoppernes almindelige Jndførelse, har tiltaget i Befolkning, saa er det dog vist, at man saa meget mindre har at frygte for denne stigende Folkeformerelse, som deels Jordens Dyrkelse hos os endnu ikke har naaet den Fuldkommenhedsgrad, den er istand til at naae; deels, som en Følge af Tidernes dagligen voxende Besværlighed, Ægteskaberne af sig selv ville og maa blive sjeldnere, eller i det mindste indgaaes sildigere end tilforn. Om det qvindelige velgjørende Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Hs. Majest. Dronningen behagede den 8de Jan. d. A., allernaadigst at modtage en Deputation fra Selskabet, bestaaende af Kammer frøken v. d. Maase, Grevinde Danneskjold Samsøe og Frue Agentinde Duntzfeldt; hvilken allerunderdanigst overrakte Hs. Majest. følgende Oversigt over Selskabets Forhandlinger fra 28de Oct. 1816 til 31de Dec. 1816. Efterat Deres Majestæt, allernaadigste Dronning, allernaadigst havde behaget at modtage Navn af og være Selskabets Beskytterinde, udfærdigedes paa Allerhøistsammes Fødselsdag den 28 October 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
den i de fleste offentlige Blade kundgjorte Jndbydelse, hvilken af Selskabets Secretair i Breve omsendtes til alle Hovedstadens meest Formuende, hvorefter de Bidrag bleve tegnede som i vedhæftede Fortegnelse, under No. 1, over Selskabets Medlemmer ved ethvert især er anført. Hr. Etatsraad, Regjeringsraad Smidt, Ridder af Dannebroge og Assessor P. Collett, havde, efter en Dem af Hr. Etatsraad Monrad, oversendt Jndbydelse, havt den Godhed at udstæde i Vestindien en ligesaa skjønt skreven som kraftig Jndbydelse paa Dansk og Engelsk, efter hvilken følgende betydelige Bidrag ere tegnede, som Bilaget No. 2 udviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Fredagen den 26 Januar 1816 holdt Selskabet sit første Møde i Kiede-Selskabets Værelser, til hvilket alle De der til den Tid havde tegnet sig, vare indbudne. Hs. Ex. Overhofmarschallen aabnede Mødet med en Tale, hvori Velgjørenheds skjønne Dyd i Almindelighed anpristes, og hvori vistes, at Velgjørenhed i Særdeleshed vinder dobbelt Ynde igjennem Qvindens Haand. - Dernæst skredes til Valg af Selskabets tolv Bestyrerinder og Overbestyrerinden. Endvidere anmodedes Selskabets Secretair, Overkrigscommissair Schønberg, om tillige fortiden at overtage Casserer Forretningerne og Etatsraad Monrad om at være Controlleur, hvilke begge modtoge Valget, og nedsattes tillige en Cassecommission bestaaende af Hs. Ex. Overhofmarschallen og de to nysnævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Den første Gjenstand, som Selskabet besluttede at værdige sin Opmærksomhed, var, at oprette en Skole for at danne duelige og skikkelige Tjenestepiger. Hertil havde en af Selskabets meestagtede Medlemmer, den nu, desværre, alt for tidligen hedenfarne og almindeligen savnede Grevinde af Schimmelmann, givet Anledning, ved at indsende et særdeles vel skrevet Forslag desangaaende. Herefter have Bestyrerinderne fortsat Deres Forsamlinger, i hvilke Følgende er foretaget: At de tegnede Bidrag skulle indkræves og gjøres frugtbringende i Hs. Majestæt Kongens Casse. Den oprettede Skole, skulle for det første tælle 4 Børn, der bestandigen skulle være i Skolen og der nyde fri Kost, Klæder og Underviisning, og 8 Børn skulle dagligen nyde fri Underviisning i Skolen. Denne har saaledes med første Juli taget sin Begyndelse. Selskabets Bestyrerinder have afvexlende paataget sig dagligt Tilsyn med Skolen. Børnene oplæres af den antagne Lærerinde, under hvis Opsyn de bestandigen ere, i Linnedsyning, Strikning, Spinding, Madlaven, Reengjøren og alt andet, hvad man kan fordre af en duelig Tjenestepige, men Brodeerrammen er aldeles bandlyst. Af den antagne Lærer undervises de i Læsning, Skrivning, Regning og Religion. Saaledes talte Skolen indtil 28de October 12 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
J Begyndelsen af October Maaned læste een af Undertegnede, i Avisen, at man anmodede ædle Menneskevenner om at tage et Pigebarn i Huset, hvis Fader var død og hvis Moder laae afsindig paa Hospitalet. Det blev derfor bragt i Forslag, om man ikke paa Deres Majestæt Dronningens Fødselsdag skulle optage dette Barn i Skolen. Denne velgjørende Maade, at fejre Landets dyrebare Moders, Selskabets allerhøieste Beskytterindes Fødselsdag, og tillige Selskabets Stiftelses Dag, vandt udeelt bifald. - Man vedtog endnu at antage eet Barn, og optoges saaledes den 28de October endnu 2de Børn i Skolen til der bestandigen at være og nyde Alt. - Da manfandt det passende, at disse Skolens Børn, ligesaavel som Landets øvrige Undersaatter, glædedes ved vor tilbedte Dronnings Fødselsdag, saa foranstaltedes et bedre, end sædvanligt, Maaltid, for Dem Alle, til hvilket Selskabets Medlem, Frue Jelstrup havde havt den Godhed at hensende en barnlig Sang i Anledning af Dagen. - Denne Skole er i Pilestræde 110, hvor ethvert af Selskabets Medlemmer dagligen kunde tage den i Øiesyn. Af denne Skoles Oprettelse, hvilken man haaber stedse at kunne udvide, og hvortil Selskabets Medlemmer have Ret at foreslaae trængende, men skikkelige, Børn, tør man vel med Føie haabe, at kunne bidrage noget til den, desværre for Øieblikket saa fordærvede Tjenestepige Klasses Forbedring. Desuden har Selskabet for dets første Virke aar tilbudet 1000 Rbdlr. N. V. til den Kongelige Fødsels- og Pleie=Stiftelse, hvilke Directionen efter en Skrivelse af 31 Juli d. A. med Erkjendtlighed vil modtage; og har Den tillige anmodet Selskabet om, mueligen at opspørge duelige og skikkelige Pleiemødre. Desaarsag er paa Gidsel fældt Gods, opspurgt 10 Pleiemødre, med de fordeelagtigste Vidnesbyrd fra Stedets Præster, hvor altsaa Børn udsættes, der saaledes vil staae under mit, Grevinde Danneskjolds specielle Tilsyn. - Ligeledes har Pastor Rønnes Hustrue i Lyngbye ædelmodigen tilbudet at have Tilsyn med de Børn der maatte udsættes i Lyngbye Sogn. og i hvilket Øiemed, de der Boende have tegnet sig for 63 Rbd. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Efterat Grevinde Danneskjold Samføehavde gjort det Tilbud, at ville foruden sit aarlige Bidrag, skjænke To Hundrede Rigsbankdaler til Blinde-Jnstitutet, til Understøttelse for Blinde, som forlade Jnstitutet, besluttede man at forøge denne Gave med 300 Rbd. N. V., for at nye Blinde kunde antages i dette velgjørende Jnstitut, hvorom man har underrettet Directionen, som under 24de Mai d. A. har takket for den tilbudne Sum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Foruden de Bidrag, man have tegnet sig for, skylder Selskabet endnu fin dybtfølte Erkjendtlighed til: I. Hr. Etatsraad, Regjeringsraad og Ridder Smidt, som foruden hans og Hr. Assessor Collets virksomme Anbefaling for Selskabet. paa de danske Øer i Vestindien, har havt den opofrende Godhed at godtgjøre Selskabet de subskriberede 1517 Piastre med 1517 Specier, hvorved er vundet 1/ efter Myntfoden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Ligeledes har Hr. Etatsraaden afholdt alle Tryknings Omkostninger. 2. Hr. Doctor medicinæ Rhalff, der med sin sædvanlige, høist uegennyttige Jver for den gode Sag, har tilbudet, uden Betaling at være Selskabets Læge. 3. Hr. Kjøbmand H. L. Schive, Lieutenant ved Hs. Majestæt Kongens Livkorps, der med megen Opofrelse af Tid har gaaet Selskabets Sekretair tilhaande med Udfærdigelsen af Jndbydelserne, Navnelisten paa Selskabets Medlemmer, samt Qvitteringernes Udstædelse &c. &c.; uden hvis Hielp Selskabet havde været nødt til at betale den i Planen fastsatte Expedient. Kbhvn., d. 31 December 1816. allerunderdanigst F. de Maase. H. Danneskjold Samsøe. R. Lindholm Collbjørnsen. Nyberg. Bardensleth. Duntzfeldt. Molkte fød v. Düring. Jessen, Brorson. Lewetzow. Nathanson. Schønberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Herpaa har det behaget Hs. Majest. Dronningen, som Selskabets allerhøieste Beskytterinde, at lade Bestyrerinderne følgende allernaadigste Skrivelse tilstille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Efterat Vi have modtaget Jndberetning over "det, som i det afvigte Aar er virket ved det qvindelige velgjørende Selskab, tilligemed Oversigten af Selskabets occonomiske Forfatning og Bestyrelse, saavelsom Fortegnelsen over dets Medlemmer, ville Vi allernaadigst have Selskabets Bestyrerinder paalagt, at bevidne Selskabet vor allerhøieste Velbehag med dets Bestræbelser, tilligemed vore inderligste Ønsker for Selskabets Tilvært og de heldigste Følger af dets velgjørende og gavnlige Virksomhed. Kjøbenhavn, den 15 Januar 1817. Marie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Til Bestyrerinderne for det qvindelige velgjørende Selskab i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Foruden nysnævnte allerhøieste Skrivelse har Selskabet, efterat dets Regnskab for forrige Aar er afsluttet, havt den Glæde, at Grev Röepstorp til Einsidelborg i Fyen, har i en allerunderdanigst Skrivelse af 11 Januari 1817 til Hs. Majestæt Dronningen, som et dybfølt Beviis paa sin allerunderdanigste Hyldest for den bedste Dronnings allerhøieste Egenskaber, skjænket til Selskabet 10,000 Rigsbankdaler N. V., hvilke i de første Par Aar forrentes med 5 pCt. fra 11te December 1816 af at regne, og efter den Tid ere opsigelige til Selskabets Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Selskabets allerhøieste Beskytterinde, Hds. Majestæt Dronningen, har behaget at lade Hr. Greven tilstille en allernaadigst Skrivelse, hvori Allerhøistsamme bevidner Hr. Greven sin allerhøieste Tilfredshed med hans betydelige, patriotiske Gave. Ved at sammenholde dette med Balancen vil erfares, at Selskabets Fond saaledes endvidere erblevet forøget med 10,000 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Af Ballancen over Selskabets Jndtægter og Udgivter i Aaret 1816 erfares, at Jndtægten var 13658 Rbdlr. 10 s. N. V., og 1770 Rbdlr. 72 s. rede Sølv, og Udgivten 5052 Rbdlr. 39 s. N. V. Foruden det danske Kongehuus tæller Selskabet 332 bidragende Medlemmer i Danmark, og 78 i Vestindien. De førstes Bidrag udgjøre: 7392 3/5 Rbdlr. N. V. aarligt Bidrag, 901 Rbdlr. N. V. engang for alle, og 4330 Rbdlr. S. V. i Kongel. Obligationer, - og de sidstes: 104 Pattacons aarligt Bidrag, og 1413 Pattacous for eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 6te Martii. Som en Følge af det fugtige Veir begynder Vinterurterne i nogle Hauger allerede at raade. Foraarets Herolder, Auriklerne, Tusindpigerne og Sommergjæggene ere allerede i fuld Flor. - For Tiden koster her i Mariboe et Pund Smør 1 Rbd., et Pund Spedelys 1 Rbd. 2 Mk. og et Pund Formelys 1 Rbd. 3 Mk. - Folkemængden her i Stiftet var i afvigte Kirkeaar 1816. 62,249 Sjæle, altsaa 3,549. flere end i Aaret 1816. - J Huusebye, under Grevskabet Knuhtenborg, findes ogsaa endeel skab bede Heste, hvilken Plage formodentlig hidrører, deels fra den fugtige Vinter, deels af Mangel paa Reenlighed i Staldene. Et Onde, der er saa meget farligere, som Saaetiden nærmer sig med stærke Skridt. - Foruden de 3de Baller i Saxkjøbing afvigte Fastelavns Søndag, blev ogsaa Fastelavns Mandag festligholdt af Skolebørnene sammesteds med et Bal. - Den 5te Marts faldt Barometret saaledes, at Spiritussen gik oven ud af de saakaldte dobbelte Barometre. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Odense, d. 7 Marts. Det Odense Marked, sidstafvigte Tirsdag var et sandt Fastemarked, da det regnede hele Dagen, hvorover de fleste udenbyes Handlende neppe solgte saa meget, at det kunde betale Voguleien. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Aarhuus, d. 7 Marts. Capt. Wippel afgik idag herfra Rheden til Vestindien. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Skrivelse fra Slesvig. - Det saakaldte Dommarked her, der sædvanligen varer i tre Uger, var atter iaar stærkt besøgt, til Pengemangel sporedes her intet synderligt og som Følge deraf, gik Handel og Vandel temmelig rask for sig. Blandt den overordentlige Mængde Boder af alskens Slags, hvoriblandt Kjøbmænd fra Bremen, Frankfurt og endnu langt fiernere Steder, havde de saakaldte Vierstubersboutikker stærkest Søgning, der ogsaa er meget naturligt, thi Alt, (som dog næsten skulde synes urimeligt) fra Meerskumspibehoveder, indtil Snorrepiberier og Børnelegetøi, kan her efter Behag vælges, blot ved derfor at henlægge sine fire Stüber. - Her gaves i denne Tid tre Maskerader, der i Pragt, udmærkede Dragter og Størrelse overgik de kvnske; ægte engelske Konst beridere viste her deres Excercitier paa frie Plads saa Tilskuerne kunde betale efter Behag, hvorved hine syntes vel at finde deres Regning. Skuespil gaves næsten hver Aften. Blandt flere udmærkede Ting som her vare at skue, befandtes nogle særdeles sieldne Spilleværker, der fremviste Scener af den nyere Historie; ogsaa et par Dverge, Mand og Kone, lode deres Konster see. - Kornpriserne vare her de høieste man endnu i Aar har hørt: Rug, Tdn. 19 a 20 Mk. Byg, 13 a 14 Mk. (S. Bl.)