JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Frankerig. Monitøren beskriver udførligt, hvilket overordentligt Skuespil det har været, i Madrid at see 30000 Huusfædre paa engang trænge sig hen til Hovedpladserne i Stadens 64 Qvarterer, for at undertegne det Register, hvori de bede Kejseren at gjøre en Ende paa al deres Elendighed og give dem sin ophøiede Broder Joseph til Konge. Det hellige Sakrament var derhos udstilt i alle Kirker, Præsterne forsamlede ved Alterne &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Samme Blad gjør nu og Publikum bekjendt med de bittre Udfald, som i Oppositionsbladene gjøres mod de Engelske Ministre, for den Seendrægtighed og Uvirksomhed de have viist i at understøtte den Spanske Jnsurrektion. Nationen, siges her, var eenstemmig og bered til de største Opofrelser. Fienden havde lidt uventede Uheld, og ikke 40000 Mk. i Spanien; de Tropper som skulde komme dem til Hielp, stode ved Elben, Oder og Weser. Ø sterrig allarmerede Bonaparte med sine Krigsrustninger; hans fortroeligste Ven, den Russiske Keiser, raadede ham til at underhandle &c. Kort! Jndbildningskraften kunde ikke have udtænkt heldigere Omstændigheder. Og hvad gjorde da Ministrene, Vi veed bedre hvad J ikke gjorde. Forend J sendte een Mand til Spanien, havde Bonaparte Tid til at føre en Armee fra det Baltiske Hav til Pyrenæernes Top. Og nu, da den Franske Armee er bleven forstærket med 100,000 Md. og sansynlig er i Madrid, sender J. 30,000 Md. Jnfanterie i 2 Divisioner til et Land, hvor det fattes paa Magasiner, hvor de neppe kunne forene sig men maae holde det for en Lykke blot at kunne, naae deres Transportskibe igjen. - Hvad sikrer os for at ikke ogsaa Jrland inden et Aar vil høre til Bonapartes Erobringer, Flotillen i Boulogne siger intet imod de Fordele, som Spaniens Nordkyst tilbyder ham a. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Monitøren bemærker herved, hvor høist ubetydelig en Engelsk Understøttelse af 30000 Moder, og at Frankerig intet ivrigere Ønske har, end at de Engelske Ministre aldrig maatte ane, at disse Engelske Armeer, der synes saa talrige, naar de under mægtige Flaaders Beskyttelse svømme over Havet, kuns ere at ansee som enkelte Divisioner, naar de naae til Lands. J Anledning af at Bladet Orakel udgiver de Spanske Armeer allene til 300000 Md., foruden at regne de 40000 Engellændere, bemærkes: at Britterne skabe Spanske Armeer ligesaalet som Banknoter, da hine 800000 Mk. ere sammensmeltede til 30000 Md. Ministrene ville iøvrigt, som Monitøren mener, ikke have tungt ved at svare paa hine Beskyldninger. En Befolkning af 60 Millioner, ville de sige, kunne i en Landkrig saatens beholde Overhaand imod 9 Millioner. De ville anføre de sidste 15 Aars Begivenheder og de 4 Koalitioner, hvori Europa forgiæves anstrængte alle dets Kræfter. Og i Sandhed, vedbliver Monitøren, hvilket fornuftigt Menneske har kunnet raade Engelland, at opstille sine Tropper paa Fastlandet, og i Forening med de Spanske Jnsurgentere, Siciliens Fyrste og Sverrig at indlade sig i Kamp imod Frankerig og Rusland. Slige Raadgivere maae have drukket af Letheflodens Vande. De kjende maaskee baade den ældre og nyere Tids Historie; men de have vist glemt alle de sidstafvigte 15 Aars Begivenheder. En klog Minister vilde have afviist Lidenskabernes Raad med den eneste Phrase: En Kamp paa Fastlandet imod Frankerig er en stor Daarlighed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Ligeledes besvarer Argus den i det Engelske Blad the Times gjorte Paastand, at en Forbindelse med det mægtigere Frankerig aldrig var eller vil blive til Fordeel for Spanien, som for samme mistede sin Handel med Engelland og kuns tjente den Stærkere, medens Portugal blomstrede ved sin Alliance med Engelland og siger da, at hiin Forbindelse under Ludvig Kl. var fordeelagtigere for Spanien end Frankerig, som endog ofte søgde at vække den Spanske Jndustrie og uden Misundelse saae Silke=Manufakturer oprettes i adskillige Spanske Provindser til Skade for dets egne. Historien viser, at smaae Stater levede rolig under Beskyttelse eller Nærheden af en stor Magt. Herpaa kan Holland, Jtalien, Schweitz, ja selv Spanien tjene til Vidnesbyrd Preussen. Kongen og Dronningen ankom paa deres Reise den 30 Decbr. om Aftenen til Riga, hvor de modtoges med al muelig Pomp., Overalt paa Reisen blive Veyene øste og der henkjøres Snee paa de bare Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Det Rygte, at Kongen af Sverrig ogsaa vil gjøre en Reise til Petersborg, finder endnu ingen synderlig Troe En Berliner Tidende melder og om en i Stokholm udbrudt Spidemie, som daglig skulde bortrive 50 Memesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Rusland. Verdensomseileren Krusen stærner nu igjen i aktiv Tjeneste og har faaet en Kommando ved Marinen i Petersborg. Der trykkes altpaa hans Reisebeskrivelse i det Russiske Sprog og Kobberne dertil ere størstedelen færdige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Hamborg den 13 Januar 1809. Penge-Cours: 100 Rd. Hog Bco. Rd. dsk. Bco. Vexel paa Kbhvn 2 Md. 100 Rd. 190.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Indenlandske Efterretninger. Madam Bagger i Corsøer - hvis Navn er saa almindelig bekjendt af Reisende i Danmark - har nu solgt sin Gjestgivergaard og øvrige Eiendom for 27,000 Rd. til en Mand i Helsingøer, navnlig Carlheim, som tiltræder. samme 1ste Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
J Farre Bye, Sporup Sogn i Jndland opkom afvigte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Nytaarsdag en ulykkelig Jldebrand, som lagde 3 Gaard og 5 Huse i Aske og fortærede Beboernes tærsket og utærsket Korn og Vinter Proviant, og tillige den ene Gaard mands Bohave og Klæder. - Sognepræsten Hr. C. Cramer i Røgen Præstegaard ved Frysenborg, modtager de Gaver, hvormed Menneskevennere ville ihukomme disse Nødlidende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Under 1 Jan. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at resolvere som følger: Oberst C. W. Baron v. Guldencrone, afgaaer i Naade fra Kommandantskabet i Nyborg med 900 Rdlr. aarlige Vartpenge, og udnævnes herved til GeneralMajor gratis med Anciennetet af 30 Juni 1808, 2) Kommandanten i Frederiksort, Oberst=Lieutenant N. H. v. Mechlenburg, forsættes derfra til Nyborg som Kommandant over denne Fæstning, samt over de ved Nyborg Fjord liggende Skandser og Batterier, med 1200 Rdlr. aarlig Gage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Under 3 Januar Brigade-Kommandeur ved Artillerie=Korpset, Oberst=Lieutenant J. P. Udv. Hirsch, afgaaer fra Korpset og udnævnes herved til Oberst med den ham reserverede Anciennetet, samt til Kommandant over Frederiks sorts Fæstning med 12000 Rdlr. aarlig Gage og de til denne Post hørende Emolumenter. Under 5 Januar. Second-Ritmester ved Vor Livgarde til Hest, Prinds Friderik Vilhelm Paul Leopold til Holsteen Beck afgaaer fra bemeldte Garde, og udnævne Vi Hans Durchlauchtighed herved naadigst til Overqvarteermester ved General=Qvarteermester staben med den dertil reglementerede Gage og Emolument.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Odense Bye=Nyt. Fra den 11te til 16de Jan. Døbte: Marte Cathrine Larsdatters Datter Anne Olina, Fadd. Jacobine Larsdatter og Maren Møllers, Farversvend O. Bang, Gørtlersvend M. Bolter, Skomagersvend H. Vinterlig, Saddelmagersvend L. Møller og Væversvend N. Jensen. Dagleier G. Hansens Søn Hans, Fadd. Gjertrud Jørgensdatter af Killerup, Riborre Nielsdatter af lille Tombierre, Pottemager R. Knudsen, Handskemagersvend H. Neumann og Ungkarl J. Jørgensen af Killerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Kopulerede: Fuldmægtig Fedder Carstens og Jfr. Hanna Catharina Jensen. Begravede: Skoemagerm. P. Breinebergs Søn Peder Marthin, 5 Aar og 2 Maaneder. Avlsmand R. Nielsen, Aar. Peder Friis og Christopher Johansen, tvende af Kulde forkomne og syge Matroser. Madan From, 64 1/2 Aar. Arrestforvarer Zimmermans Søn Johan Lorentz, 17 Uger. Snedtermester Blochs Kone, 55 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Jndsendt. Vaskens Behandling. Man nedlægger Klæderne som sædvanligt i et Byge=Kar, hvorpaa man slaaer koldt Vand og lader samme staae i een eller to Dage, som man selv finder for godt, saa tapper man det kolde Vand fra og lægger Asken paa Klædet som sædvanligt; derpaa begyndes at bygge med lunket Vand, der bestandig maae være varmt og tilsidst kogende, som stedse bliver af tappet og paaslaget ligesom ved den sædvanlige Bygemaade; naar man nu har byget saalænge man finder for godt aftager man Tøiet og efterseer det, samt vasker det i varmt Vand, hvor der da findes noget Ureent, gnides det og afvaskes med lidt Sæbe; derefter sættes Tøiet i varmt eller koldt Vand, som man selv synes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Lagener og Bordduge kan man banke for at spare Sæbe og Umagen med at gnide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Avertissements. Et Fransk Sølv Lommeuhr med No. 92 og 96 i Kassen, og Stilken knækket, er tabt paa Gaden. Finderen deraf ville levere samme paa Adressekomtoiret, hvorfor loves en passende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
En frie Karl, som tillige forstaaer hvad der hører til Avling, ønsker sig til 1ste Mai Kondition som Kudsk. Nærmere Underretning gives, naar man melder sig paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Paa Adressekomtoiret faaes: Nye Billed= og Læsebog for Børn, af C. C. Boeck, 2det forbedrede Oplag, med sorte Kobbere 1 Rd. 2 Mk. 8 s. og med illuminerede 2 Rd. 3 Mk. indb. Beregnings=Tabelle over Værdien af Species, Kroner, grov Courant m.v. i Danske Bancosedler eller Smaamynt efter Cours fra 155 til 200 inclusive, af S. Bruun, 1 Mk. 4 s. og opklistret paa Pap 2 Mk. 4 s. Tabelle for transportable Statsfonds til 4 og 3 pro Cento, samt for Rentens Stigning i Forhold til Coursen mellem Species og danske Courantsedler, af S. Bruun, 10 sk. og opklistret paa Pap 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Ved sædvanlig Tid om Aftenen holdes General-Forsamling i den ældste Klub Torsdagen d. 26 Januar, istedet for Fredagen d. 22 s. M. Gud den allerviseste, hvis høistgode Hensigter ere os bort synede Mennesker skjulte, har behaget i Gaar til sig fra Søden Yngste ikke endnu er 4 Aar, at tage Henriette ster og 5, allerede i halvandet Aar faderløse Døtke, af hvilkeglemmelig. Om dette, ville Slægt, Svogerskab, Venner mann til Sneumgaard, som Søster og Moder os lige ufor Emilie Zøega, Enke efter Kammerraad Hak Kamp og Bekjendte behagelig lade sig herved underrette frad en Saliges ved overvættes Sorg dybt nedbøiede. Søster. Ulrica Augusta Høega. Margreta Hedevig, ældste Døttre, Jngeborg Christiane Kampmann. den 20 December 1808.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Placat. Onsdagen den 25 Januar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver udi sal. Kjøbmand Thomas Hansens, Stervboegaard paa Torvegaden her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt: 23 Stkr. Species, og 33 Stkr. enkelte Dukater 5 større og mindre Guldpenge, endeel Guldringe og forarbeidet Guld af circa 8 Lods Vægt, saa og nogle større og mindre Sølv Medailler og endeel gammel Sølvmyndt, item endeel forarbeidet Sølv af 1145 Lods Vægt. Samme Dag bliver ligesaa foretaget 1ste Auction, den paafølgende 1 Febr. 2den Auction og den 8 Febr. næst efter (hver af bemeldte Dage Kl. 2 Slet Eftermiddag 3die Auction over følgende bemeldte Stervboe tilhørende faste Eiendomme, nemlig :a, Stervboegaarden Nr. 22, som meldt beliggende paa Torve Gaden her i Byen, med alt dens tilhørende. Gaarden ligger paa Byens reeleste Gade, Bygningerne ere vel vedligeholdte, og i det Hele vel indrettet og beqvem til Boepæl for en honet Familie, og i Særdeleshed for en Kjøbmand, der, ligesom den Afdøde, ville drive Viin handel, da der under Forhuset ere særdeles gode Kieldere. b. En Leie=Vaaning under No. 212 paa Brødre Gade bestaaende af 4 Fag 2 Etage Huus til Gaden, indrettet til Boepæl for en liden, honet Familie. c. En Underofficeer Baraqve med vedliggende Stald til 6 Heste, beliggende under No. 82 paa de Nordre Grave. og d. 2de Dragon Baraqver med Stald til 5 Heste, og er vedliggende Hauge, begge beliggende under No. 537 paa Slyngborg Gaden. Thi ville Liebhaberne behage at møde i Stervboegaarden, til bestemte Tider, hvor Auctionen fremmes, efter de da bekjendtgjørende Konditioner. Randers den 10 Jan. 1808. Bendixsen, Auctions Direkteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Mandagen den 23 Januari førstkommende og efterfølgende Dage om Formiddagen Kl. 9 bliver udi afg. Mad. Østrups forhen iboende Gaard i Nørregade foretaget offentlig Auction over endeel hendes Stevboe tilhørende Meubler og Effecter, bestaaende af Guld Sølv, Kobber, Messing og Tin Borde, Stole, Sængestæder og Sængeklæder, Dækketøi og Lagner, Porcelain, Glas og Steentøj, samt endeel JernKakkelovne hvoraf nogle ere udsadte paa Leie, m.v. hvorover trykte Kataloger kan bekommes hos undertegnede. Hvilket herved bekjendtgiøres. Odense den 7de Januari 1809 Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
For en ugift Gartner, som med Attester kan bevise sin Duelighed, bliver en Tjeneste ledig til Maidag 1800 Man melder sig i Avisexpeditionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Paa Tranesholm er en Karet at faae til Leie for hver som maatte behøve samme. O. Thrane. bliver ved offentlig Auction, som foretages her paa Tirsdagen den 24 Januar 1809 om Formiddagen Kl. 9 1/2 Byens Raadstue bortsolgt, de af den Kongelige Roeflotille under Hr. Kapitain Schønheders Kommando den 25 Juli d. 1, En Galease paa 27 Kommerce=Læster, A. opbragte, og siden efter priisdømte Svenske She, nemlig: 2, En dito paa 55 dito 3. En dito paa omtrent 30 dito 4, En Brig paa 40 dito, af Fyrbygning ;med alt deres tilhørende af staaende og løbende Redskaber efter Jnventarie=Listerne, alt saaledes som disse Skibe forefindes her ved Byens Skibsbroe. Naar Auctionen over disse Skibe er tilendebragt, bliver samme Dag begyndt med Auction over Skibenes indehavende Ladninger, bestaaende af følgende: 203 St. Tre=Tom. Fyrreplanker paa 16 til 20 Fods Længde. 1440 dito dito . = = 14 - dito 665 dito dito = == = 5 - 12 dito 3830 dito Tøndestaver 4 dito Mastetræer paa 30 Al. Længde 16 Tomers Tykkelse 61 dito Fyrrebjelker fra 18 til 28 Fods Længde 14 dito Ege Dæks Bielker fra 17 til 24 dito 200 Fyrre=Planker 2 1/2 Tomme tyk paa 15 Fod. 190 dito = =. 12 til 18 Fod. 964 Stkr. Fyrrebord, 3 Tommer tyk paa 15 til 18 dito 248 dito dito 2 dito . 109 dito dito 3 dito = = = 2 - 5 - 6 Favne Bøgebrænde 6 dito Birkebrænde 91 Tønder Beeg, 106 hele og 5 halve Tønder Tjære, Omtrent 1600 Tønder Meel=Kalk, Konditionerne ere til Eftersyn hos Hr. Kapitain Bluhme. er i Byen 8 Dage førend Auctionen. Svendborg den 23 December 1808. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Byfoged Den 5te om Morgenen behagede det Gud ved en blid og roelig Død at bortkalde efter 1/2 Aars Bryst=Sygdom, min inderlig elskede Mand Carsten Friis, Sognepræst til Allested og Veile Menigheder i hans 41 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
uden skriftlig Bevidnelse holder jeg mig forvisset og fraværende Slægtningers og Venners Deeltagelse i min store Sorg. Allested den 10 Januar 1809. J. M. C. sal. Friis, født Dresing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
For omtrent et Aars Tid siden fandt jeg i min Gaard er Sølv=Lommeuhr med 2 Kasser, som jeg har efterlyst her i Egnen men ei fundet nogen Eiermand til. Da jeg nu har Formodning om, at en Hosekræmmer fra Jylland, som kort forud logerede hos mig, har tabt samme, saa efterlyses herved denne Person, hvis Navn er mig ubekiendt, for, efter at have godtgjordt sin lovlige Ret til Uhret og betalt en billig Findeløn samt dette Avertissements Bekostning, at erholde det udleveret af Corinth, ved Brahetrolleborg den 17 Decbr. 1808. Peder Larsen, Kroemand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
En guul stumphalet Hanhund af Jagtarten, er sin Eier frakommen den 15 Decbr. i Veslinge eller paa Veien til Klinte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-17
Hvem som kan give nogen Oplysning om samme, ville behage at melde det til A. Simonsen paa Wondtelykkegaard pr. Ruggaard, som betaler en Douceur for Uleiligheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
Krigs-Efterretninger. Om de belovede Tildragelser i Spanien havde man i Paris den 7 Januar endnu kun uvisse Efterretninger. J Følge nogle havde Slaget med Engellænderne haardnakket vedvaret i 3 Dage, nemlig 27, 28 og 29 af forrige Maaned, og tredie Dag havde Seiren erklæret sig for Fransk mændene. Efter andre var den Engelske Armee saaledes indsluttet, at den ikke kunde undkomme. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
Disse Rygter gjendrives dog alle ved den sildigere ankomne 21de Bulletin, som giver en kort Udsigt over den Engelske Armees Operationer hidtildags i Spanien, og de mellem denne og den Franske Armee forefaldne Affairer, Dens væsentlige Jndhold er: Den 29 Octbr. betraadte Engellænderne Spansk Grund. Hele Novbr. og Decbr. ansaae de roligen Ødelæggelsen af de forskjellige Spanske Armeer (hvilke de dog kraftigen kunde have understøttet) og Madrids Jndtagelse. Siden hørte man, at de paa deres Tilbagemarsch havde gjort Holdt ved Salamanca, og efterat have passeret Duero, viiste de sig den 23 Decbr. for Hertugen af Dalmatien ved Saldagna. Neppe erfoer Keiseren denne uventede Beslutning, for han den 22 forlod Madrid, var den 23 i Villa Castio den 25 Tordesillas, og den 27 i Medina del Riosecco. Disse den Franske Armees Bevægelser udvirkede, at gjen den, som stod i Begreb med at overfløie Hertugen af Dalmatien, i en Hast tog Flugten, og lod i Stikken de res Tilhængere hvis Lidenskaber de atter havde opvakt Resten af den Galliziske Armee en Deel af deres Hospitaler og Bagage og en stor Mængde Marodeurs. Armeen selv var i yderste Fare; 12 Timer sildigere havde den været tabt for Engelland. Paa Tilbagemarschen have Engellænderne begaaet adskillige Uordener, hvilke rigtig no kunne ansees som Følger af en tilsom Flugt, men som do have bidraget til at vedligeholde den slette Stemning, Forskjellen i Sprog, Sæder og Religion allerede havde stem bragt. Følgen heraf har været gjensidige Bebreidelser mellem disse to slet harmonerende Nationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
J 14 Dage er der ikke skeet et Flinteskud; kun det lette Kavallerie har uddeelt nogle Sabelhug. General Duros nel har med 400 Ryttere adspredt en Kolonne Engelsk Jnfanterie, efter først at have nedsablet en Deel. General Lefebore Desnouettes, Oberst for Garde-Chasseurerne, som fandt Broen ved Erla afbrudt, og derover troede at Staden Benevente var rømmet, lod sig af den Franskmændene egne Hidsighed forføre til at svømme over Fløden. Følgen heraf var, at hans Korps, 400 Mand stærk, maatte vige for Fjendens 2000 Mand stærke Arrier. garde, og at han selv blev taget til Fange, efterat han først var saaret med et Pistolskud og hans Hest var bortskudt under Livet. Hans Hidsighed som vel kan kaldes en Feil, bliver dog stedse en roesværdig Feil, og Engellænderne kunne af disse smaae Fægtninger lære, hvorledes en almindeligt Slag vilde bekomme dem. De hidtil gjorte Engelske Fanger, for det meste Omirrende og Marodeurs, beløbe sig til 300. Keiserens Hovedqvarteer var den 28 i Valderes. Hertugen af Dalmatiens i Mancilla og Hertugen af Elchingens i Villaser. J øvrigt har det slette Veir meget sinket Franskmændene. Den stærke Frost - hedder det - er afløst af megen Regn. Vi lide; men Engellænderne maae endnu lide langt meret. - Forresten melde Privatbreve: at det Engelske Hovedqvarteer var den 24 i Leon; at Kong Joseph var blevet i Madrid, og beboede et Landhuus noget uden for Byen, at Fiendernes Emissairer efter Franskmændenes Bortmarsch, havde udspredt de latterligste Rygter, f. Ex. at Maurerne vare i Anmarsch med 40000 Mand til Jnsurgenternes Understøttelse; at det havde været Engellændernes Plan, at afskjære Forbindelsen mellem Bayonne og Madrid, og endelig at Stadens Jndvaanere havde yttret den meest levende Utaalmodighed efter at see Kongen inden for Byens Mure, da hans Nærværelse var saa uundværlig for deres Skjæbne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
General St. Cyr har ved en snild Manøvre bragt en Forstærkning til Barcellona. General Dushesme og Lechirykkede ud til dens Understøttelse. En fast Position, som Jnsurgenterne havde besat, blev borttaget, og det hele undsættende Korps drog ind i Byen under Folkets Jubler, Klokkernes Klimten og Kanonernes Torden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
De Franske Efterretninger og Engellændernes kritiske Stilling, bekræftes end ydermere ved de i Franske Blade meddeelte Udtog af Engelske Journaler, i hvilke føres bittre Klager over deres Generalers flette Dispositioner, som, hedder det, gjorde meget bedre i, ligesaa godt først som sidst, at marschere tilbage til Tajos Bredder, hellere end at opofre en Armee, som er den eneste de har til at forsvare deres eget Fædreland, hvis Fare nu er saameget større, som det ogsaa trues fra Spaniens og Portugals Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
Tyrkiet. Den Viener Hoftidende leverer nu en udførlig Beskrivelse over Revolutionen i Tyrkiet, som i det Væsentligste stemmer overeens med de hidtil havte Efterretninger. Den største Deel af Natten den 14 Nov. tilbragte Mustapha i fromme Betragtninger hos Muftii, da denne Nat er Muselmændene hellig, fordi Koranen paa den siges at være nedfaldet fra Himmelen. Flere Hobe af bevæbnede Janitscharer lurede paa ham, da han i den mørke Nat gik hjem, men disse adspredte han ved sine Seymens. Følgende Nat satte de Jld paa Byen, for derved at lokke ham ud og dræbe ham; men han mistvivlede og holdt sig inde. Om Morgeren angrebe de hans Palai, hvorfra han trak sig til en nærliggende Steenbygning, hvor han, for et saadant Tilfælde, havde sammenhobet en Mængde Krudt. Efter at have afføret alle sine Geværer, satte han Jld paa Krudtet, og opoffrede tilligemed sig selv, mange 100 indstrømmen. de Janitscharer. Da hans Tilhængere endnu vidste at stemme Sultanen for hans Partie, beleirede de forbittrede Janitscharer Seraillet, men bleve 3 Gange tilbageslagne af den bekjendte Ungarske Renegat Solyman Aga. De nedsablede nu deres Aga, som en Tilhænger af Bairaktar, og valgte sig en nye Aga Kapussi, til hvis Steenbygning de toge deres Tilflugt. Men da Solymann Aga blev slet understøttet af Flaaden, hvis Skyts meere skadede de nærliggende Bygninger, end Janitscharernes Tilflugtsted, og det herover opbragte Folk gjorde fælles Sag med dem, saa vovede de et nyt Udfald, ved hvilket Solyman Agadødelig blev saaret. Nu kunde Jntet standse deres Raserie, Seymens Kaserner bleve indtagne, en efter anden, og opbrændte o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Bayonne er Salget af den Spanske Uld udsat til d. 16de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
Pariser Blade forsikre, at den Engelske Konges saavel moralske, som physiske Constitution skal være i den yderste Forvirring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
Major Segur, som i Affairen ved Somosterra viste en udmærket Tapperhed og sik adskillige svære Blessurer, rejser til Paris for at helbredes. Han medbringer did, som man siger, mange Spanske Faner. Af de i Dalmatien staaende franske Tropper gaae flere smaae Afdelinger til den store Armee i Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-20
Holland. Da adskillige Corporationer og Autoriteter Nytaarsdag lykønskede Hs. Maj. holdt Minister Vice, Præsidenten for Statsraadet en Tale, i hvilken han udtrykte Undersaatternes Taknemlighed for de modtagne Velgierninger og tilkommende Forhaabninger. Han slutter med disse Ord, som vel alle ville istemme. For at fuldføre alle disse ædle og store Værker, mangler intet andet end at gjen skienke Jordkloden Freden, Freden og hvilket den lidende Menneskehed raaber og beder, og som saalænge er unddraget den. Da, Sire, vil man finde Tid til, at bringe store og interessante Planer i Udførelse: Ogsaa Præsidenten for det lovgivende Corps holdt en Tale, hvilken Hs. Maj. blandt andet besvarede med disse Ord: "De kan gjøre alt for min Lykke, ved deres Omhu for en Regjerings Bestyrelse, der er central og ensformig; men tillige liberal og moderat.