Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-08-13
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Hr. Ugeblad. Slagelse. den uden og inden. - landske Historie. for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg.) Tirsdagen, den 13. August 1822. No . fød Norg. Tirsdagen, den 13. August 1822. Nr. 65.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Den Græske Jld. Man beundrer med Rette den Tapperhed, som Grækerne udvise i vore Tider i deres Søefægtninger og hvorledes et Folk, som kun hidtil har omgaaedes med Koffardieskibe, hvis Krigsflaade kun bestaaer i, at disse ere blevne forsynede med Kanoner, og som mangler al marinarisk Dannelse og Øvelse kan udføre saa store Gierninger paa Havet; men det er en characteristisk Egenskab ved det Græske Folk at det er i høi Grad oplagt til Søevæsenet. Det vil derfore naar det bliver et eget Folk komme til at spille en stor Rolle fra denne Side, og blive af megen Vigtighed, hvad enten det bliver et selvstændigt Folk, eller det kommer til at tilhøre et andet Rige. Det er derfore begribeligt, at den Nation, som for nærværende Tid fører Herredømmet over Havet, ikke kan andet end skiænke Grækenlands Gienfødelse sin fortrinligste Opmærksomhed. Grækernes Kiærlighed til Søen og Tyrkernes Ligegyldighed og Foragt for Søetienesten har frembragt den nærværende Græske Revolution eller i det mindste bevirket, at den kan lykkes; thi den har forskaffet Grækerne deres Riigdom og Cultur og den Evne til overalt at kunne angribe og at kunne unddrage sig fra Angreb, hvorved de blive istand til at modstaae deres Tyranner, som hidindtil blot søgte at berige sig, ved at udpresse af dem de Riigdomme, som disse ved deres Flid og Virksomhed fortiente sig. Denne Kiærlighed og Duelighed til i Søevæsenet viser sig i Grækernes hele Historie, hvad Hydra, Jpsara og Spetzia nu ere, vare Athen, Corint og Corcyrai gamle Dage, som Grækerne nu befare alle Middelhavets Kyster, saaledes giorde de ogsaa i Oldtiden og anlagte Colonier rundt omkring sig Men selv i det Græske Keiserdømmes langvarige Periode, da Folket sank bestandig dybere under en slet Regieringsform og ved en udartet Religion, var dog Søevæsenet og Handelen de Sider hvorfra det Græske Folk bestandig udmærkede sig Derved blev Constantinopels Velstand saalænge holdet oprett, og derved blev Riget uagtet dets indvortes Forfald istand til i tusinde Aar at giøre de farlige Fiender Modstand, som fra alle Sider omringede det. Vel stod ikke dets Søevæsen, paa den høie Punkt hvorpaa det stod i den velovonnesiske Krigs Dage og i Prolomæernes Regieringstid; men dog kunde den Græske Keiser Nicophorus sige til den Tydske Keiser Ottos Gesandtere; Min Styrke beroer paa mine Søefolk. Jeg kan angribe Eders Keiser med mine Flaader. opbrænde hans Søestæder og ødelægge de Egne, som ligge ved Floderne i hans Rige. (Man læse Muratori Scriptores rerum Jtalicarum tom II. Pag. 441), Til et Tog, som Een af de Bygantinske Keisere foretog sig for at erobre Creta bleve 187 Græske Skibe udrustede, som havde 47,000 Mand ombord. Men i Middelalderen erholdt det Græske Søe væsen en nye Overlegenhed over de øvrige Nationer ved en Opdagelse af en saare mærkværdig Natur, og hvorved de beundringsværdigste Foretagender bleve udførte, nemlig ved Opdagelsen af den saa berømte Græske Jld. Opfindelsen af den Græske Jld, siger Gibbon (den Vienske Oversættelse 11 Bind Pag. 61) bevirkede en aldeles Omdannelse i Krigskonsten. Konstantins Stad og Rige skyldte sin Frelse til denne flydende brændbare Materie. Man betiente sig af den i Beleiringer og i Søetræfninger med en skrækkelig Virkning. Denne Jlds Farlighed prøvede især Saracenerne ved de Beleiringer, som de foretoge sig i det 7de Aarhundrede paa Constantinopel. J Aaret 618 lod Calisen Monminah Constantinopel angribe med en frygtelig Flaade, hvilke Angreb han aarlig fortsatte indtil Aaret 675, men disse Beleiringer vare forgiæves, de kostede dem 30000 Mand og deres Flaader bleve bestandig opbrændte af den Græske Jld. J Aarene 716 og 18 foretog Califen Soleimann et nyt Angreb paa Constantinopel med uhyre Tilberedelser, 120000 Arabere, satte over til Europa, men Grækernes Brandere løbe ud imod dem, og Arabernes Vaaben, og Skibe bleve et Rov for Luerne. Et nyt Forsøg, som Califen Omar foretog sig havde ikke et bedre Udfald, af 400 Skibe, som vare udløbne, fra Alexandrien kom kun 5 Galeier igien tilbage.