JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-24
Hos Thommesen & Schoubye kan bekommes god Brunsviger Humle. Skrivpapiir, beskaaren og ubeskaaren Postpapiir, godt Saalelæder, Jndigo, grøn Haysanthe, Ølglasser og Tagsteen, faaes til billig Priis hos Davidser. i Horsens. Holst i Horsens. er i forestaaende Marked forsynet med alle Sorter Skol bøger og Almueskrifter, snavelsom og adskillige nye u komne Sager, hvoriblandt: En nye Anviisning til at Slags Farvning. - Recepter for Landmand. - Bags ges nye Regnebog. - Bellona, eller Anckster af Nutids Krige. - Moses og Jesus med samt dens Bedømmelse, af Blicher. - Om Berberissernes Skadelig hed. m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Udenlandske blandede Efterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Et Schweitzerblad bringer sine Læsere tilbage paa den igienaabnede Krigsskueplads med følgende Jndledning : Vort Rædselsbudskab har sandet sig, Forhænget er sønderrevet, Politiken har siiret. Fastlandets Nationer staae væbnede imod hinanden. Her Cæsar, for at hævde tilkiempede Fordeele, hisset en mægtig Coalition at bryde, det nye Verdensystem. Landes sidste Kræfter, deres sidste Financer, Levningerne af deres Velstand og Kul stur, til Folkets Masse selv, dets Lye og al dette Eiendom taae paa det blodige Spil, hvis Rædsler kun en Gud kan beregne eller afvende. Endelig blegne de Krigslystne selv. Tage vi ikke seil, har Jung=Stilling spaaes Aaret 1813 den ødelæggelses svangreste Krig; men der ster de Overlevende, velsignede Tider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
En Skrivelse fra den preusiske Grændse vil vide, at Engellænderne bombardere Kenfahrwasser og Weichsel stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Nogle Engellændere, som opholde sig i Tronville i Maas Departementet, have bygget et Landskib, hvormed de ved en anbragt Mekamisme kunne seile paa LandJorden. Indretningen har Master, Segl og Tousværk, haar Vinden er god, kan man tilbagelægge 4 Lieus i een Time. J Modvind og Vindstille buxeres Vognskibet let sen Hest; skulde denne blive skye for Takkelagen, nedsaster man et Nødanker, som hefter Skibet ved Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
En ung fransk Militair, som efter Seiren ved Dresdenvadserede omkring paa Valpladsen, blev en smuk Hund ver ved et haardt saaret Liig, hvis Been begge var afskudte af en Kanonkugle. Han tog Hunden med sig til Dresden, og solgte den til en Person af høi Stand. Da man undersøgte Halsbaandet, fandt man derpaa en Jndskrivt, som viste, at hunden tilhørte General Mo tau. Halsbaandet blev sendt til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Indenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
J seneste Budstikke findes fra en Digter, i hvem Norge ofte med Stolthed har erkiendt sin Tolk, den ædle 3 tlitz følgende ægte Nordmandsqved, som Udg. giør sig en Glæde og Ære af at aftrykke her, til at lade gienlyde over Dans Sletter, hvad han sang for Noras Fielde: Nora, paa Døvres den syetakte Tinde, Støttende sig til det skinnende Skjold, Tankefuld stod - for gienkaldende Minde Svæved Haarfagers og Adelsteens Old; Kraftfuld Selvfølelse, blandet med Smerte, Mørkned der mandige Øie, som fik Hemmet en Taare; - fra bankende Hierte Stønnende Sukke med slige Ord gik: Nors Æl! som straaled saa længe i Norden, Straaled ved Mod, Kraft og Storhed og Aand, . Søger jeg Arme omsonst dig paa Jorden? Har Syds Qvindagtigheds herende Haand, Rørt ved det Hierte, saa Ridding, som bærer Blodskyld - Drots gientagne Blodskyld - og Enke Nærer et Haab, som Dig evig vanærer: At han Fostbroder kan finde i Dig? At Fædres Minde du saa kunde glemme, Saaledes frygte - end Hungerens - Sværd, at til en Skiendighed du gav din Stemme Nedrig samtykkende nedrige Færd Nei, for skal Døvre - den erige Klippe, Troskabs Emblem, synke under min Fod; Før din den aarsæle Troskab skal glippe, Nors Æt! din Aand, og din Kraft, og dit Mod. " Kunde du glemme - den Skam, om du kunde 2 Kunde du glemme, hvad Frederik har Gjort for at mætte de hungrende Munde: Billet kjøbt Brød dig af blodig Barbar. El kan du glemme, at dig de vil sælge, Dig, stole, frie og herlige Æt! Sælge til Trældom; - kun Et kan du vælge: Staal, til med Blødskrift at tolke din Ret. Hadet mod tænkefulde Fiende at lænde Lynende Glavind du blotte, og dig Slutte om Fredeiks betroede Frænde, Sværgende Niddingen varende Krig. Hør, fra iisværnede Norskap nedlyder Dybt til havvaskede Lindesnæde Fod, = dadets retfærdige Hevnraab - det byder Haanen bortskyllet i Haanerens Blod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
En Christian Dannebod har i Skilderiet talt nogle vakre Ord om den evige Sandhed: at Undersaatters Kierlighed er en fastere Vognborg om Regentens Trone, end den blinde Lydighed, og ikke lader sig opnaae uden Tale= og Tænkefrihed, hvorfor han foreslaaer et Tidsskrivt, under Titel af den Aabenhiertige, som skulde meddele Resultaterne af de gode Vink og Raad som Selskabets Medlemmer hørte i alle Sammenkomster. - Man gietter let, hvortil dette sigter. Det berømmelige Schouboeske Jnstitut, som i en Række af omtrent 20 Aar har dannet saamange duelige, fiinke og tildeels udmærkede Borgere for Universitetet og Staten, have Tidsomstændighederne nu nødsaget Stifteren og Bestyreren til at ophæve fra næstkommende 1ste October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Een af Hovedstadens største Klubber har i en Generalforsamling ved Stemmefleerhed besluttet, ikke at give Koncerter i forestaaende Vinter. Efter et Over slog skulde det have kostet 40,000 Rdlr, hvortil den saa overdreven stegne Priis paa Voxlys især er Aarsag, Formodentligen ville flere Klubber følge hiins Exempel. Skiøndt hver en ædel og menneskekierlig Handling i sig selv indeholder sin skiønneste Løn, og hverken trænger eller beder til offentlig Roes, fortiener den dog stedse at bekiendtgiøres, ikke blot til gavnligt Exempel og Mønster, men og for den rene Glæde det skienker hvert ædelt og følende Hierte at erfare deslige Daad, især naar de, som her, krones med det fortiente Udfald: J Kiøbenhavn faldt i Løverdags den 18de dennes et Fruentimmer i Vandet ved den saakaldte Marmorbro over Frederiksholms Kanal; ingen af de Tilstædeværende kunde svømme og derved komme hende til Hielp. J det samme kom Hr. Lieutenant v. Krogh af det kongelige ridende Artillerie til. Da Adgangen til Kanalen giennem Slæbe, stedet var spærret, givede Hr. Lieutenanten fra BulværCet et dristigt Spring i en Høide af omtrent 56 Alen. ned paa en Flydibro, og styrtede sig derfra i Vandet hvor han var saa lykkelig at redde omtalte Fruentimmer, der alt havde været under Vandet fom Minuter. Marikor Aviser har begyndt en Fortsættelse af Sammenligning imellem 1713 og 1813, hvorpaa følgende kan tiene til en Mundsmag: 1713 ansaae men det for en himmelegabende Synd at bedrage sin Næste 2 dansk Skilling fra; 1813 giør man sig derimod ingen Samvittighed af at tage Enker og Faderløse ved Næsen for en halv Snees Tusind Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Skilderiet meddeler atter nogle priselige Forslag til at afværge, at Jngen maatte hengiemme Fødevarer og andre Livets Fornødenheder, enten efter dyrere Tide eller til de fordærves, hvilket sidste med Smør især oft skal være Tilfældet; thi hvad bryder Vedkommende sig om, at f. Ex af 100 Tdr. Smør de 50 gaa til Spilde naar han saaer den anden Halvvart ti Gange saa høi betalt, som ellers vilde blevet Tilfældet: - Men skal slige Forholdsregler bringe den tilsigtede Nytte, maa de være almindelige og overholdes med Kraft, En i samme Blad foreslaaet Regulerings-Kommission til at bestemme Priserne for Kræmmere og Haandværksfolk lader sig neppe tænke saalænge Man savner faste Priser paa de første Livsforns denheder. Man maatte enten antage, (som vel ikke er Tilfældet at vi havde faaet i den sidste Maaned flere Banksedler Omløb end forhen, siger Viborger Samler, eller og at en vis Galenskab har bemestret sig Landets egne Jndbyggere, der hver Postdag forhøier saa drøit alle de forste Nødvendighedsvare, at man ikke engang forstaaer Aarsagen. Var Landet udhungret i Forveien, vare de fulde Lader og Korngulve ei et talende Beviis paa Forsynets Algodhed, havde Qvægsygen bortrevet Qvæge, og havde en grum Fiende uoplyndret Landet og ran Qvæget og Levnetsmidlerne, saa kunde man dog forstaa noget deraf, men da dette, Gud skee Tak, ikke er Tilfældet, saa lide vi alt dette, fordi man i Hamborg og Altona o. fl. St. hvorfra vore Handlende saa noget lidet (thi vor Uld, Smør, Qvæg a. maa dog og give nogen Ballance til Statens Fordeel) notere vores Kours saa ledes, at en Bankoseddel er 1 s. Men hvad er det da vi saa haardelig behøve fra Udlandet, Viin og fremmed Brændeviin drikkes jo næsten ikke - Kaffe hamon Surrogater for - The lave en stor Deel nu at Rugbrød Skorpen. Klæde giøres af Landets Uld: Specerter ere meget aflagte. Flitterstads og udenlands Dameklæder og Pynt burde være landsforviist. - og hvad trænge vi da saa høit til, Hvorfor er nu Tælle, stiget i Fyen til 200 Rdlr. Lpd. og her i Jylland til 150 Rdlr. Smørret i Kbhvn til 7 Rdlr. Pundet Ulden til 24 Rdlr. Det kan jo et føres ud? olisemaa der jo være Overflødighed. Hvad er Aarsagen af et Pund Oxekiød, der i Kbhvn efter Kongl. Tax sælges for 18 a 20 Rbs. er steget i Jylland til 32 a 4 s. Rbd. Pundet, er det ikke at føre Krig med sig selv og ere de Papiirspange, for hvilke man dog kan ga Spise og Drikke, da ikke værd at holde meere paa Jkke allene i Jylland, men endog i Lolland, ere Bønderne særdeles kygtige i at bestemme vor gode gamSkillemynts Værdie. Den 16de Septbr. blev en Lamme ste ding solgt i Bandholm af en Bonde for 5 Toskilling og 1 Enest skilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Spekulationsaanden har nu i Provindserne ogsaa kastet sig paa Fodtøiet, hvoraf her iblandt andet skal i denne Tid være bestilt saa stor en Mængde, formodentlig til Udførsel. at Mange i Landet vel herefter komme til at gaae med bare Been, da Træskoene nod ogsaa snart emigrere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Det Kongl. priviligerede Odenseer Skuespillerselskab er den 10de d. M. ankommen til Nyekiøbing paa Falster, hvor det under Hr. Francks Bestyrelse agter i nogen Tid at opføre Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Helsingøer den 12te Septbr. Den 8de afreiste den svenske Konsul Gloerfelt herfra til Helsingborg. Manges Ønsker om en hastig Tilbagekomst til sin efterladte Familie og Venner fulgte ham. - Den 9de var den svenske Fregat, og tildeels ogsaa Linieskibet, i meget Rørelse. Den 10de gjorde de begge en Tour, men kom benad Aften tilbage igien; men i Gaar seilede Linieskibet Syd efter, og er ikke kommet tilbage endnu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Nogle svenske Galeier krydse daglig opad og omkring Hveen - Den 8de kom en Landsbydegn til Torvs med 2 Tønder Rug og forlangte for Tønden ikke meere end 41 Rbdlr. 4 Mk., men solgtes langt under den Priis. For nyt Byg forlanges 16 Rbdlr. 4 Mk. - Hvo som reiser nu om i Sielland maa glæde sig ved den rige Høs hvormed Landmanden i Aar er bleven velsignet. Talrige Hæse, kneisende høit over Bøndergaarden, møde og forlyste Øiet næsten overalt. Hvor man for neppe saaen, sees nu 3, og hvor man saae 3, stes nu 8 a og Hæse. Stor Aarsag til at love og prise den Algode. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
En Baad kom fra Jylland til Havnen med Salt, som blev solgt for 12 Rdlr. 3 Mk. Rbpenge Skieppen. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Jgaar bragte en af vore Kapere en liden Prise, en svensk Nordbaad, ind i Havnen. Man tog den ved Domstenen, den er lastet med noget Potaske og 4 Kavne langt Brænde. Dens 2 Mand bleve bragte til Kronborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
J Søndags blev den første svenske Prise indbragt til Udbythøi af Kaperfører Hansen fra Aalborg. Det er en stor svensk Baad, ladet med Jernstænger, Spiger, Bruunrørt &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
En Flaade af 700 Koffardieskibe, konvoieret af en Slop of Wer og 5 Brigger, er i disse Dage passerer Skagen ud af Kattegat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
J Omegnen af Haderslev er i disse Dage langet 2de almindelige Sværdfiske, den en circa paa 8 og den anden paa 12 Lpd., inklusive Sværdet 10 Fod lang. Sværdet var ongesær 3 Fod og af den største, som blev bragt til Haderslev og udgjort til Penge, havde Fiskeren en Jndtægt, deels for Kløbet og deels af det offentlige Publikum, paa 20 Rdlr. Hamborger Kouraut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Udtog af mærkværdige Høiesteretsdomme: Johan Daniel Bøytter, sigtet for begaaet Tyverie, Bedragerie og attenderet Mord paa sin Fader, bør hensættes til Arbeide i Trondhiems Tugthuus i 1 Aar, og letter udstaaet Straf ved Politiet føres ud af Landet. Lars Svartvand, tiltalt for Medviderie, Halerie og Deelagtighed med Førstnævnte i det af ham attenderede Moed, bør hensættes til Arbeide i nærmeste Fæstning for Livstid. Arrestanten Christian Hansen, af Justitien tiltalt deels for at have havt Samqvem med Landets Fiender, og deels for at have bemægtiget sig God saavel fra Hs. Majestæts Krigskibe som fra hans Naboer paa Øen Lyngøer, bør hensættes til Arbeide i nærmeste Fæstning i 4 Aar. Marte Andersdatter af Voflinge i Fyen, tiltalt for begaaet Blodskam, bør have sit Liv forbrudt. Arrestantinden Cathrine Jørgensdatter, tiltalt for Barnefødsel i Dølgsmaal, bør at miste sin Hals, og hendes Hoved sættes paa en Stage, m. v. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Døbte. Den 18de Septbr. lod Thomas Thovgaard døbe en Søn Jakob Christian; Fadderne vare: Mad. Thomsen og Jfr. Kassel, dher. Kiøbmændene Basballe, Welejus og Handelsbetient Schytte. Den 24de: Toldbetient Johann Peter Schreber en Søn Johann Peter Michael; Fadd. Mad. Galthen og Frøken Meldahl, Justitsraad Strup, Proprietair Giertsen, Kiøbmand Holbech og Fuldmægtig Poulsen. Den 26de: Dagleiet Søren Laursen en Søn Laurs; Fadd.: Mette Marie Johansdatter og Jngerborg Jversdatter, S. Michelsen, Niels Laursen og L. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Copulerede. Den 24de Septbr. Matros Frederich Mentzel og Ane Sørensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Begravne. Den 22de Septbr.: Adjutant J. J. Soetmanns Søn Frederik Julius Christian, 14 Maaneder gammel. Den 24de: Bataillons-Chirurgus Kas sels Søn Henrich Konrad, 3 Uger gl. S. D.: Handske magersvend Hans Rasmussen, 26 Aar al. S. D.: Jens Jensen Møller, 72 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Den 23de Septbr. kopuleredes hos Hr. Kiøbmand D. Reimer i Randers, første Lærer ved Randers tydske Skole Hr. H. N. Bache og Jfr. Magdalena Magrethe Gran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
(Jndsendt.) Spørgsmaal. har nogen her i Landet havt Exempel paa, at den Rug der har groet ved Siden af Berberisserne er bleven ubedærvet: Jndsenderen af Stykkerne i dette Blads Nr. 97 og 110 lader mig formode det; men da han ved hans myndige Tine synes at ville undertrykke enhver anden end hans egen Mening, drister jeg mig ikke til at henvende mit Spørgsmaal til ham. Derimod anmodet jes herved de brave Medborgere der have havt Erfaring og erkiende, at det er Veien til Sandheds Opnarelse, at en Ting betragtes fra flere Sider, at disse ville i dette Slad meddele, Publikum Besvarelsen, og skulde denne falde Hr. T....... til Besvær, eller og forøge den Skraal der er saa utaalelig for Hr. Forpagter Christensen beder jeg begge undskylde mig, som den der foranlediget, at Berberissagen ei endnu bliver lagt til Hvise. Morg, den 26de Septbr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Landmanden. En Trøstetanke til min Ven Lieut. v. Goetmann, ved hans Søns Gravhøi. Naar man allergladest synger, Og naar Jntet Hiertet tynger, Lurer Sergen ved vor Dør. Naar vi kierlig, glade, ømme, Glædens fulde Bæger tømme, Da er Malurt paa dets Bund, Salig er din Søn hensovet, Herrens Navn vær evig lovet! Herren gav og Herren tog Thi min elskte kiære Jørgen. Stands din saare tunge Sorgen, Venskab føler det er Trøst. Tem som Mand den bittre Skaal, Haab saa paa et Glædes Maal! Kiærlig er din Ægtemage. Aarhuus, den 22de Septbr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Bekiendtgiørelser. Rolig og lille hensod igaar Morges, efter 9 Dages Sygeleie, min inderlig elskede Mand, Cancellieraad og Forvalter ved Frysenborg, Niels Hansen Saabye, i hans Alders 71 Aar og 9 Maaneder J 32 Aar var han min kierlige Ægtefælle og vore Børns ommeste Fader. Hans Dødsfald kundgiøres herved vor Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i vort smertenge Tab vi ere overbeviiste, endog uden skrivtlig Bevidnelse. Snorum, den 15de Septbr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Paa egne og vore Børns Vegne J. Kierstine Colding, sal. Saabye. Mæt af Dage, bortdøde i Dag min kjære gode Mand B. Birk, forhen Skovrider ved Wosnesgaard, efter at have levet paa denne Tomleklode 85 Aar, og i kiærligt Ægteskab med mig i 55 Aar, efterladende sig en Datter og mig. Hvil født. Du Forevigede, Dit Minde er os belligt. Fred over Din Aske. Aarhuus, den 14de September 1813. A. Elisabeth, sal. Birk. M. Cathrine, sal. Schalstrup. fød Birk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Arvingerne efter ved Døden afg. Ungkarl Mad Pedersen Høeberg, Gartner ved Dronningens Hauge. der ved Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varse at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvaltere i Boet. Med samme Varsel indkaldes ogsaa alle de som i navnlige Maader maatte have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, for os at anmelde og beviisliggiøre saadant, saaledes som Loven efter død Mand befalet. Randers, den 26de August 1813. Magistraten og Byfogder
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
J Overeensstemmelse med Plakaten af 12te Octbr. 1792 indfaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboen efter her i Byen afdøde hendelsmand Jens Nicolay Møller og hans efterladte Enke Mette Marie Møller, for undertegnede Skifteforvaltere af anmelde og beviisliggiøre saadant, saaledes som Love efter død Mand befaler. Randers Raadstue den 10de Septbr. 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Da Mousqvetter Peder Pedersen Præsbølle af det 1ste jydske Jnfantrere Regiments Depot den 18de dennes har absenteret sig, saa ombedes enhver, der maatte antreffe bemeldte Deserteur, at anholde ham, og enten indbringe ham hertil, eller skrivtlig tilmelde mig Anholdelsen; han er høi af Vext, stærk af Skuldre, har blaae Øine og skummelt Udseende. Ved Bortgangen var han iført en mørk blaae Trøie, lange stribede Vadmel Buxer, rund dat og Kommisskoe. De ved hans Anholdelse havte Udgivter betalet strax af Hammershain, Commandeur for ovenmeldte Depot. Aarhuus den 20de September 1813. Førstkommende Mandag den 27de d. M., om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Aarhuus Raadstue, paa høiere Approbation, foretaget offentlig Licitation over Reparationer paa Amtets paa Rosensgade beliggede Sygehuus, efter Overslag, som forinden kan eftersees paa Byefogdens Kontoir. Aarhuus, den 25de Septbr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-25
Ved Auction den 4de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bortsælger Hr. J L. Faurschou paa Julianeholm circa 30 Stkr. Fyrre Træer, af Længde 8, 9. 10 og 11 Alen, nogle gamle Materialier, er Arbeidsvogn og et Par gode Arbeidsbester Det Huus som Joseph Levin har beboet paa Grave anvises strax til Leie af Mod Michelsen sammesteds Kasketter og Straahatte syes og faaes i Klosteret hos Madam Melbye. Sammesteds ere endnu nogle Kartofler at faae. B. C. Blank Bergens Tran, bruun dito dito Salt, Steenkridt, Hør, Hamp, Talg, Kaffee, kan bekommes hos H. Bc. Gode Talg Lys, 6, 8, 10 og 12 paa Punde, ere at faae for billig Priis hos Michel Sørensen, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
J Mangel af nye Krigs-Efterretninger fra den franske Hær i Tydskland, ommelde Aviserne dennegang for størstedelen ikkun ældre og bekiendte Begivenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Det mærkeligste indeholdes i en Hos. M. Keiserinde Regentinden tilstillet Beretning af 6te Septbr., hvori der blandt andet hedder: General Vandamme er ikke dræbt min sangen. Generalen af Genievæsenet, Haro, er ligeledes taget til Fange. J denne Fagtning er Udhøiget af den russiske Garde bleven dræbt. - Hertugen af Tarents Uheld i Schlesien i Slutningen af f. M. omstales endvidere deri saaledes: Hertugen benyttede den 3de og 29de til at sammentrække sine ved Oversvømmelse adskildte Kolønner. Det lykkedes ham at vinde Bunzlau, hvor den eneste Broe var, som Boberen ikke havde boetreven. Menen Brigade af Divisionen Purhos kunde ikke komme derhen. Jstiden for at den skulde have søgt at kaste sig til Siden af Bierget, vilde Gene kalen igien tilbage til Løwenberg. Her fandt han sig omringet af Fiinder og havde Floden i Ryggen: efter at have forsvaret sig saalænge han kunde, maatte han vige Overmagten. Hvad der kunde svømme, reddede sig: disse anslaaer man til 7 til 800. De øvrige ere lagne. J disse Fegtninger angives at Fienden har taget 3 til 4000 Fanger, begge Reumenternes Ørne samt Brigadens Kanoner. - Efter disse Begivenheder, der noget havde angrebet Armeen, gik den strax derpaa til bage over Bober=Neis- og Quritz=Floderne. Keiseren, fandt den den 4de Septbr. paa Høiderne ved Hochkirschen. Endnu selvsamme Aften lod han igjen Fienden, hagribe, lod ham nedstyrte fra Wohlenbergs Høider, og Forfulgte ham hele den 5te med Sabelen i Ribbenne indtil Görlitz. Fienden gik tilsomst tilbage Gage, til stoQueitz, og den franske Armee still 30 Fierdinger Smør, foran Göllitz hiinsides Nilformed at indskibe derfra. Jomini, Chef for det 3die Armeekorpses Generalstab der i det Øieblik da Vaabenstilstanden blev brudt, deserterede fra Hovedqvarteret i Liegnitz over til Fienden, er ved en Krigsret dømt til Døden. Dre Kongl. Würtembergske Armeekorps var den 3die Septbr. brudt op af Leiren ved Woltersdorff, og havde taget Stilling paa Høiderne mellem Landsbyen Cuper- og Staden Wittenberg paa den høire Elbbredde, saaledes at disse Tropper udgjorde den yderste høire Fløi af den denne Egn opstillide, af det 7de og 12te Armrekorps og den italienske Division bestaaende Armee. Her har de allerede havt adskillige haardnakkende Fegtninger til Fordeel for de Kongelige Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Den italienske Armee under Vicekongen har greben det Offensive paa hele Linien langs Künthen. Den 6te om Aftinen har General Grenier taget de af Østerrigerne ved Festritz omlagte Forskandsninger, bragt Fienden paa alle Sider i Uorden og drevet ham tilbage. (Festrik er en Landsbye ved Drawen, mellem Spital, og Villach i Kienthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
J Spanien fortsætte Engellænderne St. Sebastians og Pampelonas Beleringer med den største Jver. Hertugen af Dalmatien forskandser sig og erholder betydelige Forstærkninger. Under den spanske Armee i Biscaya hersker stor Mangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Den engelske Slov Was, har efter en Jagt af flere end 100 engelske Mile, taget den amerikanske Kaper Porcupine paa 20 Kanoner og 72 Mand Besætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
(af ovennævnte Blade.) Fra det Meklenborgske meldes under 13de August, at i Warnemunde 5000, og i Stralsund 1000 Mand engelske Tropper er kommet i Land. Blandt Fodfolket nie Biergskotter i Nationaldragt med Skiørudelsak isteden for Regi vid Kronprindsen. af Sverrigs Her 300 engelske Fyrværkere mk. viske Raketter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Fra Dres den haves endnu et Ølevidne omstændelige Beretning om Slaget der, især frvirrelsen i Staden, som enhver let selv vil kunne forestille sig. Jnteressant er det at læse, hvordan Keiseren delede med sine Tropper alle Farer; kun i smaa Portier nærmede de sig Staden for at styrkes ved Nængsmidler; hvor man fandt paa Gaderne blev indbuden at bringe Saarede, fra Valpladsen. Mange 100 Fangne, nogle svømmende i Blod, andre vaklende som halvdøde bleve indbragte, alle Vinduer aabnedes for at uddele Almisser til de Ulykkelige; hen mod Aften var deres Antal 11000. alle Kirker vare fyldte med dem o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Den første Transport af de under Dresdens Mur fangne Østerrigere, Russere og Preusere, var den 11te Septbr. omtrent 12000 Mand stærk, indtruffen til Frankfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-28
Lord Aberdeen, engelsk Minister ved det østerrigske Hol, var den 2den dennes ankommen i det Keiserl. Hovedqvarteer i Tøplitz.