Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-03-19
Ligesom Tiggerierne i Adresseavisen have deres eiendommelige Tone, saaledes udtaler ogsaa Taknemmeligheden sig stundom paa en barok Maade i samme Blad. Saaledes læses i No. 49 fra en Hr. og Madame Møller et Takkevers hvori det bl. A. hedder: Du saae, o Fader, til Armodens Bo, Og blandt de for Ædelt omtfølende Hjerter Hr. Etatsraad Malling's og Frues saa god Slaaer varmt for at lindre de Trængendes Smerter; Velsign du, o Fader, den elskede Slægt: Hr. Lindenhardt og Frøken Gjersing, dem Alle! Falster. Den 10de d. M. er Orla Lehmann indtruffen i Nykjøbing paa Falster, og har Dagen derpaa tilstillet Byfogden sammesteds, Justitsraad Møller, en i Loll. F. Stiftstidende meddeelt Skrivelse, hvori han anmodede denne om at lade ham møde for Justitsprotokollen, samt hvis Forhøret i hans Sag allerede var sluttet, da at reassumere dette; han har derhos fremsat en lignende Begjæring til den anden Forhørdommer i Sagen, Byfoged Buntzen. Justitsraad Møller har samme Dag, i en ligeledes i Stifts tidenden meddeelt Skrivelse, svaret, at da det ved Actionsordren var overladt til Generalfiskalen hvorvidt denne anseer det fornødent, at Sagen yderligere oplyses ved Forhør, og de af Generalfiskalen begjærede Forhør allerede vare optagne og indsendte, samt da der ei var meddeelt Dommeren nogen almindelig Ordre til at undersøge Sagen i det Hele, saa ansaae han sig ikke bemyndiget til at opfylde Lehmanns Begjæring om Forhørets Reassumtion. Derefter tilskrev Lehmann Stiftamtet og at foranledige Justitsraad Møller til at admittere ham for Justitsprotokollen, hvortil han efter Lovgivningen ansaae sig berettiget, hvorpaa imidlertid Stiftamtet svarede, at det ikke ansaae sig competent til at afgive nogen Bestemmelse i en Sag, der var udenfor dets umiddelbare Virkekreds, og beordret anlagt af Cancelliet, men at det havde tilstillet Cancelliet Lehmanns Andragende til Afgjørelse. Aven. J Allesøe er Typhuus udbrudt. Paa tvende Gaarde og tvende Huse er det advarende Bræt opslaaet og Skolegangen er ophævet. J Grindløse ere Beboerne i en Gaard uddøde af samme Sygdom, ligesom denne ogsaa skal have viist sig i Lumbye. – "Corsaren", indeholder følgende Skrivelse fra Odense: Naar man i Sommer spurgte vore gode Vælgere, hvem de meente vilde blive deres Deputerede, saa rystede de altid paa Hovedet og sagde: "Jo, desværre, Abrahamsen sætter nok sit Valg igjennem, og - saa stemmede de ved Nytaarstid selv paa ham. Bebreidede man dem saa, at dette var inconseqvent handlet, saa svarede de: "Ja, hvem skulde man faae at vælge? Her er jo ingen Anden. Men ingen afOdenses valgberettigede Borgere, hverken de constitutionelle eller de conservative eller de, som ingenting vare, vidste (og vide det vel ikke endnu), om Abrahamsen var constitutioneltsindet eller ei. Man vidste, at han engang i sin glimrende Periode havde været høiconservativ, men at Skjæbnen senere var gaaet ham imod (navnlig at han i Sommer kun blev Oberst og ikke Kammerherre), og derfor troede maaskee Nogle, at han var bleven liberal, men uvis var man dog i ethvert Tilfælde. Men just herved var han den bedste Deputerede, Odense kunde erholde; thi Odense er selv uvis i sine Statsideer. Da vore gode Borgere læste Schouws og Tuteins Taler i Sommer, kom de saavidt, at de forbansede sagde: "En Constitution var dog ikke saa gal en Ting, og ved denne sindrige Tanke ere de foreløbig blevne staaende.