Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-05
Fra Constantinopel høres intet nyt uden at Pesten grasserer der i høi Grad selv i Fostæderne Pe fra og Galata, og at selv nogle af de Tyrkiske Ministre, ere syge af Pesten, at man rask hugger Hovederne af Folk eller forviser dem, at man søger at indjage Skræk og dog tillige selv er i Frygt. Den 19de Juli have de de offentlige Udraabere faaet befaling at bekiendtgiøre paa Gaderne at ingen maatte gaae ud efter Solens Nedgang. Man siger at 3000 exercerede coyptiske Tropper have faaet Ordre at komme til Constantinopel. Til Paschaen af Ægypten ligge 1 Orlogsskib paa 60 Kanoner og 1 Corvette paa 20 færdige i Marseille. - Hertugen af Orleans har ladet tilstille den Græske Committee i Paris 6000 Franker, som skulle bruges til at anskaffe Chirurgiske Jnstrumenter og Medikamenter for de Græske Hospitaler (den bekiendte Englænder Emerson paastaaer at der hersker et Fransk Partie i Napoli di Romania; 5 Spidsen for hvilket den bekiente Laroche staaer, hvis Formaal gaaer ud paa at faae Grækerne til at udnævne Hertugen af Orleans 2den Søn til Konge; men hvilket Partie den Engelske Jndflydelse giorde uafladelig Modstand.) General Laroch har nu forladt Grækenland; i hvilken Anledning de Rummeliotiske og Suliotiske Høvdinger have tilsendt ham en Taksigelsesskrivelse. Grækerne skulle paa nye have gjort Opstand ved Cassandra i Macedonien og myrdet 500 Tyrker. - Hr. Boyer, som har været afsendt fra det Franske Gesandtskab i Constantinopel til Contreadmiral Rigny for at overbringe han Depescher er kommen tilbage fra Morea og beretter at Napoli di Romania er sat i bedste Forsvarstilstand er provianteret paa 18 Maaneder og er beredet til at forsvare sig til det yderste. Hydra laver sig ligeledes til at gjøre en alvorlig Modstand; Hele Grækernes Søestyrke er forsamlet ved denne Øe. Man forventer der ogsaa et Angreb af Capudan Pascha, som har taget 10,000 Mand Tropper med underveis, dog mene nogle at Cxpeditionen er bestemt imod Samos. Paa Øen Tine er blodige Optrin forefaldne da den Græske Regiering vilde der hæve en Contribution af 40000 Piastre. - Hr. Gordon fra Cairnes i Skotland, og som fornærværende Tid er i Græsk Krigstieneste var den første Udlænding af Anseelse, som tog sig af Grækernes Sag, han er en Mand af stor Formue, besidder et herligt Gods, og tog dog ikke i Betænkning at opoffre sine Penge militaire Talenlenter til deres Fordeel. Hans Plan gik ud paa at ville oprette et regulair, Corps paa 12,000 Mand; men da Pengene dertil mangler saa er det bleven indskrænket til 6000 med hvilket han vil operere i Forbindelse med Oberste Fabriers 2000 Mand regulaire Tropper. Hans Kone opholder sig paa Øen Zante for at vente paa Udfaldet af hans Foretagende. – J Triest har man faaet over Ancona private Breve fra Corfu, som ville bekræfte at Lord Cochrane virkelig er ankommen til Napoli di Romanta imod Enden af Juli, men i Triest selv har man ikke faaet nogen direkte Efterretning hverken fra Corfu eller Napoli. Jbrahim Pascha staaer siden det lidte Nederlag ved Armoro imellem Coron og Modon hvor han har faaet en liden Forstærkning af Tropper, Munition og Levnetsmidler fra Ægypten. Det Rygte er i Omløb at Capudan Pascha har angrebet Øen Samos; men man veed ikke med hvilket Held. Det maae ærgre Lord Cochrane at hans to Dampskibe kunne ikke forlade Themsen. De ere af en besynderlig Figur overordentlig tilspidsede mod begge Ender, og ligge ganske fladt paa Vandet, saa at Fienden ikke kan see dem førend de ere ganske nærved ham. De ere meget smalle og gaae ikke dybt i Søen, saa at de overalt kunne løbe ind i Bugterne og passere over Grundene. De ere 150 Fod lange og 25 Fod brede, hvert forsynet med 2 Dampmaskiner af 50 Hestes Kraft. Ogsaa føre de 3 Master til at seile og have 50 til 60 Md. ombord. De kunne føre 14 til 16, 68 Pundige Karonader, som man lader med Granater af 8 Tommers Giennemsnit og sandsynlig ogsaa 2 eller 3 Mørsere. (Disse Dampskibe ere, som man kan see af Emersons Beretning aldeles nødvendige for at sætte Jld paa den Tyrkiske Flaade, nemlig for at slæbe Branderne i stille Veier hen imod de fiendtlige Skibe da de i Vindstille kunne giøre den største Skade. Man kan see af alls Miaulis Operationer at indtræffende stille Veir har saa ofte forhindret hans Brandere fra at sættes i Bevægelse.