JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Over og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Landvæsenscommissair Anders Therkildsen og ligeledes afgangne Hustrue, Øllegaard Charlotte Therkildsen, her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringere, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 24de September, 22de October og 19de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 14de August 1844. S. A. Koefod. S. Poulien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt bliver læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Fæstegaardmand under Holbechgaards Gods Søren Jensen Friis og Hustrue Bodil Christensdatter af VeilbyBy og Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i dette Bo afholdes paa min Bopæl her i Byen Mandagen den 14de October og 9de December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 9. Randers, d. 10de August 1844. C. W. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt bliver læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Søren Jørgensen, Granns Enke, Charlotte Laursdatter af Jngerslev By under Holbechgaards Gods, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i dette Bo afholdes paa min Bopæl her i Byen Mandagen den 14de October og 9de December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Randers, d. 100de August 1844. C. W. Jacobsen. Dampskibet "Loven afgaaer for sidste Gang i dette Aar fra Aarhuus til Snoghøi Onsdagen den 11te Septbr., Kl. 12 Middag; men fra 18de September og indtil videre hver Onsdag Morgen Kl. 6 fra Snoghøi til Kiel. Jagten "Hvalsisken", Skpr. J. Sørensen, afgaaer sidst i denne Uge herfra til Kiel, medtagende Passagerer og Stykgods. Aarhuus, 26 Aug. 1844. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Materialist S. Michaelsen anbefaler sit nye Establissement, Vestergade No 47, hvori Alt henhørende til denne Handel samt Maler- og Farvevarer, af bedste Qvalitet, faaes billigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Kjøbenhavn, den 28de Aug. 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Udsalg. til betydelig nedsat Priis. Undertegnede agter i Løbet af Septbr. og October Maaneder at udsælge et lidet Parti Bokskind Patentcord, Klæder og Bomulds Beenklædetøier, til betydelignedsat Priis og imod contant Betaling, hvortil ærbødigst indbydes. Fredericia, den 28de August 1844. L. W. Riemenschneider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Vanille- og Kryderi-Chocolade, samt bedste Brunsviger=Humle, faaes billig hos Undertegnede. Fredericia, den 29de August 1844. D. C. Jacobien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Muursteen, vel formede og godt brændte, større end de der sædvanlig indføres hertil Byen, sælges i Partier meget billig ved Aarhuus Teglværk. C. Langballe. Mærk: En Pige paa 20 Aar af god Familie, som er vant til huuslige Sysler, ønsker en Plads paa Landet til 1ste Novbr. for at deeltage i Huusholdning, og i Tilfælde de har Meieri da og i dette; hun forlanger ingen Løn, og gjør derfor ingen Fordringer i nogen Henseende, i Linned og Skræddersyening er hun øvet. De herpaa Reflecterende ville henlægge en Billet mkt. R. paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Paa een af Byens reelleste Gader anvises fra Adressecontoiret en meget god Beboelsesleilighed paa 3 a 4 Værelser, med alle fornødne Beqvemmeligheder; om ønskes, kan og Staldrum a. erholdes med samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Sidstafvigte Mandag er min Tjenestepige Else Andreasdatter bortgaaet af sin Tieneste. Enhver som kunne give mig Oplysning om hendes Opholdsted, bedes herom at underrette mig. Det bemærkes, at hun er fød i Lyngaae Sogn. – Schaarupgaard, den 21de August D. Madsen. Oehlenschlager, Correggio og Bugo v. Reinberg 6 s. Erik og Abel, den lille Hyrdedreng og Longbarderne, 6, Levnet, 2 Dele, 6 s. Væringerne i Miklagard og Baldur hiin Gode, 5. Norgesreise, 4 A. Ørvarodds Saga, 4. De italienske Røvere, 3 , Olaf den Hellige, 3 , Karl den Store, 3. Dina, 3 Hrolf Krake, 3 F. Hroars Saga, 28 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-30
Robinson i England, 18, Kanariefuglen, 1 a 83, Væringerne i Miklagard, 18, S. Warberg. ere at faae hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
No 160. Loverdagen den 31te August. Den til Forsendelse med Brevposterne. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Blandinger. Skibet denne Frederick har bragt to meget fornemme Mænd til Rouen, Prindsen De-Bo-He Kongen af Tassuls ældste Søn, og hans sorte Majestæts Fætter og Premierminister J Ta-Tow. Landet Tassu ligger ved Floden Gabon, i Bugten ved Guinea, lige under Vendekredsene. Vi meddele her Prindsens Biographie samt Aarsagen til hans Reise til Frankrig. Kongen af Tassu vilde have Børnebørn, og kastede i dette Øiemed sit Blik paa en ung Person inden sit Riges Grændser. Hun hedder Ti=O Fa, d. c., Maaneglands, og er for Tiden 7 Aar gammel, thi under Troperne begynder Hjertet meget tidligt at føle. Men eftersom Kongeriget TassulFinantser ere meget derangerede – hvilket iøvrigt og saa kan være Tilfældet i andre Stater – saae der unge Fyrste sig ikke istand til, at udbetale sin Brud Fader mere, end Halvdelen af den betingede Priis nemlig ti Flasker Rom, otte Maal Guldstøv og et bestemt Antal Tigertænder. Maaneglandsens Fader var vel ikke uvillig til at give sin tilkommende Svigersøn Credit, men i sin Neger-Listighed gjorde har den Betingelse, at Prindsen blot skal være hans Datters Brudgom, indtil fuldstændig Udbetaling finder Sted. Prindsen drog nu paa Jagt, Dag for Dag, for at skaffe Tigertænder; men dermed havde det lange Udsigter. Da sendte Capitain Gautier, førende Skibet denne Frederie, et Gesandtskab til Konger af Tassu og forærede ham et Speil, en Kniv, og en lille Klokke af Bronze. Kongen fik derved saa stor en Jdee om de Franskes Høimodighed, at han betroede Capitainen sin Søn, under sin Premierministers Varetægt, for at han, paa en stor Reise, kund sammenbringe, hvad han behøver, for at tilfredsstille sin begjærlige Svigerfader, og saaledes kom den præsumtive Tronarving af Tassu, med sin Mentor J Ta Tow, fra Elephanttændernes Land til Frankrig. De to Vilde have saa stærk en Legemsbygning, som man ikke finder i vort Clima, ere tatoverede over hele Legemet og udstyrede med saugformede, blændende hvide Tænder, som synes at have Appetit til Carbonade af Menneskekjød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
En Fiskern (Falco Haliactus) er nys fanget i Søen ved Oderberg paa en mærkværdig Maade. Efter at den nemlig piilsnart var skudt ned paa sit udkaarede Bytte, forblev den svævende over Vandet, og formaaede, trods alle sine Anstrengelser, ikke at slippe løs. En Fisker, som var Vidne til dette Skuespil, tilte hid, og bemærkede strax, at Dyret havde slaaet sine Kløer i en stor Fisk, som det hverken kunde løfte eller slippe. Efter et fortvivlet Modværge, at den tappre Fribytter lykkedes det dog tilsidst Fiskeren at tage den tilfange. Dens Vingespænd udgjør 5 1/2 Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Begge Dronningerne af Spanien, Moder og Datter, som nu befinde sig i Barcellona, hvorfra de lettere kunne kaste et Blik over til Frankrig, end fra Madrid, besøge undertiden de derværende Caserner, hvor de tage Alt i Øiesyn og smaae paa Soldaternes Kost. Kokken rækker da de høie Damer en Skeefuld Suppe, Gemuse o. s. v. Moderen finder Alting delikat, Datteren derimod spytter Alting ud, idet hun raaber: "det er afskyeligt, forgiftigt," Hvorledes Maden smager Soldaterne, er der naturligviis Jngen der spørger om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
For Greven af Paris er der i Thuillerierne bleven etableret et lille Bogtrykkeri, og han over sig flittigt i denne Kunst. Vil man maaskee derved berede ham en Tilflugt, hvis der skulde komme onde Dage, liig dem Bedstefaderen har oplevet? Den største Halvdeel af Frankrigs Befolkning troer, som et Evangelium, at Louis Philippe er den sidste Kong i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Den Lacosteske Proces er endt; begge de Anklagede ere frifundne. Nysgjerrigheden er ikke bleven tilfredsstillet. Og dette Drama lovede dog Saameget! En ung, smuk Kone forgiver sin gamle, skinsyge, gjerrige Mand, sikkert maa en romantisk Kjærlighed have drevet hende dertil. Rygtet om Forgiftelsen udbreder sig, medens Enken gjør en munter Brug af de arvede Rigdomme, selv andrager hun paa, at Liget skal opgraves og undersøges. Men da man virkeligen finder Gift i den døde Mands Mave, og hun skal arresteres, unddrager hun sig, paa en uforklarlig Maade, Politiets Efterforstninger, men lover, at stille sig godvilligt for Assiserne, og holder Ord. Hvilke Oplysninger lader sig ikke vente her, hvilke Kjærlighedseventyr maatte her ikke komme for Dagen, Man er bleven skuffet. Fru Lacoste har stedse opfyldt sine Pligter som Hustru tro og redeligt; hun har i flere Sygdomme pleiet sin modbydelige Mand med en beundringsværdig Opoffrelse; hun har barberet ham, kæmmet ham, vasket hans Fødder, skaaret hans Liigtorne, og meget Andet, som her ikke kan nævnes thi Lacoste leed af hemmelige Onder, som han ikke vilde være bekjendt; han afviste derfor al Lægehielp og søgte at curere sig selv med farlige, Arsenik indeholdende Midler, som han havde faaet Recept paa af en Dyrlæge, og hvormed han aabenbart har forgivet sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
J St. Folquin har en Tobakselsker bragt sin Vrede et temmelig dyrt Offer. Han smøgede, idet han spændte sin Hest for. Plaget af Fluerne, rystede denne stærkt med Hovedet, og kom derved til at slaae Mandens Pibe itu. Derover blev han saa forbittret, at han trak sin Kniv og stak Hesten ihiel paa Stedet. Hesten havde kostet 450 Fres, Piben 5 Centimes!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
En Mand i Frankrig blev for ikke længe siden myrdet af sin Lærredreng. For hans fattige Enke blev der aabnet en Subskription. Blandt de indkomne Bidrag er en Sum af 20 Fres., som en Galeislave i Brest har sammensparet og indsendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Man vil endnu mere beundre dette ædle Træk af den Ulykkelige, naar man kjender Fangernes gruelige Tilstand i de franske Slavehuse, og naar man erfarer, at den samme Galeislave i Løbet af nogle Aar har skjænket 300 Fres, til velgjørende Øiemed, uden at haabe nogen Løn og uden at modtage de ham tilbudne Formildelser i hans Skjæbne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
En berømt Læge i London beregner i Almindelighed sit Honorar efter sine Patienters Formuesomstændigheder og Sygdommens Farlighed. Da en ikke meget velhavende Mand forleden gav ham 8 Louisd. for Behandlingen af en Lungesygdom, sagde han: "Meget vel! Saa har De en hidsig Nervefeber tilgode hos mig, og kan, i paakommende Tilfælde, gratis henvende Dem til mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Fra Lüttich sendtes for kort siden 38 Duer til St. Sebastian i Spanien, hvor man slap dem ud Neppe vare tre Dage forløbne, for nogle af dem allerede vare komne tilbage til Lüttich. Disse vingede Reisende havde altsaa i den korte Tid, tilbagelagt et Rum af 300 fr. Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
En sørgelig Begivenhed har nys tildraget sig i Jernbanestationen ved Mecheln. Hr. Wanters, Eier af Hotel de la pair i Brüssel, er, i det Øieblik, et Banetog med Reisende kjørte ind i Stationen, falden om paa Skinnerne. Hans Død var skrækkelig. Som det synes, har den Ulykkelige været hyppige Bedøvelser underkastet. Han stod det fra Brüssel ankommende Tog ganske nær, og man saae ham pludselig styrte hen mod en af Vognene, som om han vilde klamre sig fast til den. Ved den endnu ikke standsede Bevægelse tabte han Ligevægten og Halvdelen af Toget gik over hans Legeme. Tydskland og Frankrig føre i denne Tid en underlig Strid. Spørgsmaalet gjælder hverken Mere eller Mindre end hvilket af disse Lande der er i Besiddelse af Christi Kjortel. Tydskerne paastaae, at denne opbevares i Trier, hvor den i denne Tid er offentligen udstillet som en af de vigtigste Reliquier. Franskmændene derimod paastaae, at den ægte Christi Kjortel, som er usyet, vævet fra øverst heelt igjennem, gjemmes i Argenteuil, en Landsby ved Paris. Univers forsikkrer, at denne kostbare Reliquie, i Aaret 800, af Keiserinde Jrene er bleven foræret Carl den Store, som med stor Pomp lod den nedlægge i Klostret Argenteuil, hvor den har gjort og endnu gjør de største Jertegn. Köln. Zeit." forsikkrer, at de Skildringer, troværdige Øienvidner gjøre af de Straffe, som de russiske Overløbere, naar de paagribes, maae lide, overstige al Forestilling. For kort siden bleve som saadanne Ulykkelige straffede Hver med 1500 Slag. Jngen af dem levede meere, da man var kommen til 1000. Deres Kjød hang i blodige Laser. Men uagtet de ikke levede meere, undlode dog Bødlerne ikke, pligtmæssigt at fortsætte Slagene indtil 1500. De Ulykkeliges Paarørende bleve tvungne til, at bivaane Executionen fra Først til Sidst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
I den brabantske Landsby Wespelaer viedes Vicomte Vilaine i f. M. til Frøken Marneffe. Den unge Brud er den rigeste Arving i hele Belgien. Hendes Fader har over en Million Fr. aarlig Rente, og denne uhyre Formue har han arvet efter en fjern Paarørende, en Ølbrygger i Lowen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
J Eslingen har man fængslet en Giftblanderske, en anden Lafarge. Allg. Zig. omtaler hende saaledes: Man tænke sig en smuk, forig, yderst sandselig Qvinde, velopdragen, begavet med skjønne Naturanlæg, fra Ungdommen af sysselsat med allehaande Jntriguer og Kabaler, indviklet i mangfoldige Kjærlighedshandeler, forlystelsessyg og forfængelig, omsider, for at komme i Ægtestanden, gift med en solid og redelig Guldsmed, med hvem hun i nogle Aar synes at leve meget lykkelig. Han bliver syg, hun pleier ham paa det Ømmeste, sender Bud efter flere Læger, giver ham selv Medicinen – efterat have blandet Arsenik deri. Den Ulykkeliges Livsaander gjøre en langvarig Modstand, nu giver hun ham dobbelte, tredobbelte Portioner, siddende Dag og Nat grædende ved hans Seng, spørger paa det Ømmeste til hans Befindende, føler hans Puls, seer ham kjærligt ind i Øinene, trykker sine Læber paa hans Og alt dette gjør hun uden mindste Samvittighedsnag, med den koldeste Rolighed. Hun giver sin Mand Gift, fordi han kjeder hende. Menageri-Eieren var Aken bekjendtgjør i wienske Aviser, at hans Samling af vilde Dyr, ved tilfældigt Sammentræf med hans Kone, har modtaget en ikke ubetydelig Forøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
J en af Berlins Kirker stod nys et Brudepar for Altret. Pastoren talte om de ægteskabelige Pligter. Pludseligt, just som det indholdstunge "Ja skulde udtales, løb Brudgom og Forlovere bort i største Hast. Hvo beskriver Brudens Fortvivlelse! Sagen opklaredes imidlertid snart. Brudgommen og Forløverne vare nemlig Natvægtere, og de havde hørt Brandklokken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
J Hannover forevises som Curiosum en Dreng, som først er 5 1/2 Aar gl., men allerede er 4 Fod 9 T. høi, fuldkommen udvoxet, har skjæg, Basstemme og alle Mandbarhedens Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
En af de iaar til Hamborg hjemkomne Grønlandsfarere har medbragt en stor levende Jisbjørn, der er bleven solgt sammesteds for 400 Mk. Cour. Ved sammes Fangst gik det saaledes til: Efter at Personen var bleven hildet i det behørige Toug- og Slyngeværk, bugseredes han baglænds af de to stærkt bemandede Barkasser, der vare udsendte paa denne Expedition, hen til Skibet, hvor man slux heisede ham i Veiret, og, medens han saaledes frit svævede i Luften kneblede man ham Labberne og sænkede ham derpaa ned i en beredt staaende med Blik udforet Kasse, over hvilken der blev lagt et stærkt Laag; men da der endnu manglede det behørige Lukke til samme, satte sig 10 Matroser paa det, for at holde det til saa længe. Mester Hvidbjørn var imidlertid saa utilfreds med sit nye Logis, at han med Magt reiste sig paa Bagbenene og legede saadan Himmelspræt med Laaget og de derpaa siddende 10 Sømænd, at de Alle styrtede om paa Næsen. J dette critiske Øieblik, da den Laadne syntes at have stor Lyst til at begynde en Dands med sine Vogtere, med hvem hans Labber, omendskjøndt sammenbundne, derved vistnok vilde være komne i en meget ublid Berørelse, havde Capitainen Aandsnærværelse nok til at give ham et saa drøit Slag over Snuden med et Haandspir, at han tumlede bevidstløs om og nu uden videre Jndsigelse beqvemmede sig til at gjøre Reisen med til Hamborg. Jmidlertid havde denne noget ublide Behandling saa liden Jndflydelse paa denne Polarhavets Søns gode Appetit, at han kort efter fortærede ikke mindre end 50 Pd. bedærvet Robbekjød og endda saae sig længselsfuld om efter mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Den gamle agtværdige Kjøbmand Milberg i Hamborg, som, for ikke længe siden, blev saa volde ligen mishandlet paa Landeveien af sin Nærpaarørende G. Booth, har, i et Anfald af Sindsforvirring, skaaret Struben over paa sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Hvorledes Tilfældet stundom efter mange Aars Forløb paa en høist forunderlig Maade bringer tabte Sager igjen i sin forrige Eiers Hænder, derom leverer i disse Dage en Bekjendtgjørelse i Hamb. Nachrichten" et mærkeligt Beviis. Der bekjendtgjøres nemlig, at en glat Guldring med Bogstaverne C. M. K. 23 Mai 1841, der formodentlig er tabt i Elben og bleven optaget igjen af de saakaldte "Sandbagger" og ved det norske Skib Ankathors" (Capt. Arnesen) Udlosning i Portrau Prince fundet mellem Ballasten, og sendt til Altona, hvor den nu kan erholdes afsin retmæssige Eier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Blandt de Udvandrede, som have nedsat sig ved Missouri, nævnes Dr. Ruge, en dygtig Læge. Han er en født Holstener, studerede Medicin i Göttingen og Berlin, nedsatte sig derpaa i Fyen som practiserende Læge, og var allerede Fader til 6 Sønner og en Datter, da han fattede en rask Beslutning, og betroede sig til Oceanet med sin Kone, sine syv Børn, og sin betydelige Pengeformue. Ankommen til Orleans troer han at have overstaaet alle Farer, og assurerede ikke sin Eiendom videre. Men paa Missisipp kommer Dampbaaden i Brand. Hans Kone og nogle Venner have allerede bragt de smaae Børn i Land. Med en lille Kuffert, hvori han har sine Penge og Papirer, stiger han op paa Dækket, da Capitainen tilraaber ham: "Der er Krudt ombord; Skibet flyver i Luften om et Øieblik!" Ruge lader Kufferten falde, griber sine to ældste Sønner, som endnu vare paa Dækket, springer i Baaden, redder sig og dem. Neppe er han kommen iland, før han seer sin Formue og sit Haab for den nye Verden flyve i Luften. Dog har Tabet ikke voldet ham een eneste mørk Time; han har det fortræffeligste Lune, og er en lykkelig, af Alle agtet Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Den fra Randers By og Omegn indsendte Tak=Adresse til Stænderne havde 157 Underskrifter, og var ifølge Rd. Av. - saalydende: Hæderlige Herrer Deputerede, Folkets Talsmænd og Fædrelandets nidkjære Venner, Vi undertegnede 157 danske Borgere fra Randers By og Omegn, der med levende Deeltagelse følge Eders Forhandlinger og Fædrelandets hellige Anliggender, have følt Trang til at bevidne Eder vor Tak for den Adresse, som J have tilstillet Kongen og som vi herved erklære Eder at være skreven ganske udaf vore Hjerter. Det er en uimodsigelig Sandhed, at Mismod og Forstemthed have fæstet Bolig saavel i dette Riges Hovedland, som paa Øerne. Allerede længe har Nørrejyden med Bekymring fulgt Begivenhedernes Gang her i Riget. Vel vide vi, at vor Konge ikke blot ved Fødselen er efter Landets Grundlov blevet dets Hersker; men at han ogsaa ved sine ophøiede Egenskaber, ved Viisdom og Dannshed, er kaldet til den Trone, som han under det danske Folks glade Forventninger for faa Aar siden besteeg. Vi ere overbeviste om, at Hs. Maj. af al Kraft stræber at ramme Statens Bedste, og ønsker at blive Folkets Belgjører; men selv de viseste Konger behøve indsigtsfulde og behjertede Raadgivere, og jo fastere, jo inderligere vitroe paa vor Konge, desto mindre kunne vi antage, at han hidtil tilfulde har været oplyst om Folkets sande Stemning. See, derfor henvende vi os til Eder, J Kongens folkekaarne Raadgivere! Vi takke Eder for Eders Adresse til Kongen, og bevidne gjentagen: at J i den have talt Sandhed og Sandhed alene. Vi kunne ikke bringe Eder denne vor Tak=Adresse, uden at udtale for Eder, hvad der ligger os meest paa Hjertet. Vi have med Sorg fulgt den betrængte Presses bedrøvelige Stilling lige indtil de sidste Dage, og have langtfra følt os beroligede ved Kundgjørelsen af det kgl. Udkast til den nye Trykkefrihedslov. Thi saa gjerne vi med Tak ville erkjende Ophævelsen af enkelte for Trykkefriheden besværende Baand i dette, maa vor Glæde dog forstumme ved den Mand, der udtaler sig gjennem hele denne Anordning, der, hvis den bliver til Lov – efter vor Overbeviisning vil give den frie Presse sit sidste Stod. Jdet vi saaledes maae overlade til Eders større Skarpsind og Dygtighed at afgjøre, hvorvidt det maaskee var rigtigst at fraraade dettes Emanation, nære vi i ethvert Tilfælde den tillidsfulde Forviisning om Eder, at J i enhver Jndstilling i denne vigtige Sag ville vise Eder som den lov hjemlede Trykkefriheds varmeste Talsmænd. Men fremfor alt Andet være de slesvigske Anliggender Eder helligen anbefalede; thi vi indsee fuldtvel, at Danmarks Ve og Vel, at dets nationale Ære er paa det Nøieste knyttet til en heldig Udjævnen af disse sørgelige Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Vi have med Glæde fulgt de forskjellige private Forslag, til at betrygge dansk Nationalitet og den danske Stats eenhed, og vi udtale ogsaa her den trøstige Overbeviisning, at J med Kraft ville vide at ende, som J have begyndt, idet I, saavidt det staaer til Eder, arbeide paa, at den danske Nationalitet i Slesvig kan faae den Betryggelse, som den nu aldeles savner, og at det danske Sprog kan komme til sin fulde lovhjemlede Ret i Stændersalen og alle andre offentlige Forhold. Vi hilse Eder, gjæve Dannemænd, og anbefale Eder til Folkenes og Kongernes Herre. Værer stærke i Striden og virker trofast for Fædrelandet, og Eders Navne skulle med uforgængelige Træk være indskrevne i vore Hjerter og i Danmarks Aarbøger."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Reisende. Med Dampskibet "Jris fra Kjøbenhavn: Justitsr. Liebenberg, Major Postm. Smith m. Familie, Overaud. Petersen, Fru Schiøtz m. Familie, Over graver Jensen, Particulier C. Schmidt, HandelscommisSabroe, Propr. Momsen, Md. Gall m. Familie, Lieutn. O. v. Møller, Kbm. Holm, Kbm. Nybroe, Consul Schrøder, Frøkenerne E. og M. Sehestedt, Jfr. Jerichou, Forv. Reis, Propr. Jacobsen, Frøken Starinsky, Handelsbet. Stilling, Boghandler Basse, Jnstrumentmager Müllertz, Skræderm. Stofregen, Jfr. D. Holm, Tømmerm. Christensen m. 8 Tømmersvende, Skom Falslev, Md. Adrian, endeel Soldater og Haandværkssvende. Jalt 90 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Bekjendtgjørelser. De Herrer, Budne og Uindbudne, der saa velvilligt hædrede min afd. Sön ved at bære og fölge: ham til hans sidste Hvilested, modtage herved min og hans efterlevende Søstres hjerteligste Taksigelse. Marie Sjelle, födt Hillefeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-31
Onsdagen den 4de September om Aftenen, Kl. 6 – afholdes i Selskabet "Polyhymnia, en ordinair Generalforsamling, hvortil de ærede Medlemmer herved indbydes. Aarhus, d. 28 Aug. 1844. Directionen.