Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-10-23
Der er nu Universitetet med samt sine lærde Skoler, sine mange Professorer, sine mange Legater og Stipendier, sine store Godser, sine store Bygninger, af hvilke een er et Tempel, der er nærved at stikke vor Frues ud, som endda ikke er saa sært, da hun maatte hentye til Goddædigheden - hvormeget mon denne Skoles Rigdomme kunne beløbe sig til, Det var dog saare interessant at vide. Hvormeget mon Søsteren derude eier, Vi vide, at hun eier Hartkorn i tusindtønderviis; at hun eier Skov i tusindtønderviis; men hvad hun faaer ind af alt dette, og hvad hun giver ud af alt dette hvorfor maa saadant ikke vorde almeen bekjendt, Riegels, der purrede ligesaa forgiæves, som somme Andre, baade ved det og ved det – ham hørte jeg engang fortælle: "at han havde ligget en Nat i Krebshuset; men ikke kunnet sove for de Lærdes Snorken derinde i Byen." Sovesygen er vel nu helbredet; men vi have seet en vis Mand dernede paa ge, mens Andre sov - og hvad saa mere, Vi vide ikke stort mere, end at han blev Vægter et andet Sted, og gjorde atter sine Sager saa godt, at han ikke længere behøvede at vaage. - Der er Hospitalerne. Alene disse milde Stiftelser besidde Dotationer af Millioners Værdi. Vi vide ikke, hvad ethvert enkelt eier, ei heller hvorledes det bestyres, ei heller og det gaaer frem eller tilbage, Forstanderne vide det, Stiftsøvrigheden veed det – forsaavidt Forstandernes Regnskab er rigtigt; men vi have seet baade den Ene og den Anden gaae afveien, fordi Regnskabet ikke kunde blive rigtigt, Hvor urigtigt det var, vide vi ligesaa lidt, som hvor urigtigt nogetsomhelst saadant i Fremtiden kan vorde, At een Bestyrer afsættes, en Anden kommer i Slaveriet og en Tredie hænger sig selv, det er godt nok, men hvad blev der af Tyvekosterne, og hvorledes skulde disse Tyverier forebygges eller dog besværliggjøres herefter, Vi har ikke saa kort tilbage oplevet, at en Spille kasserer har plyndret den gamle Mand, men vi har snart efter oplevet ved samme Kasse noget Lignende, og hvem veed, om man ikke oftere kan faae saadant noget Moersomt at snakke om. - Her er et Frøkenkloster og der er et Jomfrukloster med store og sikkre Eiendomme og Jndkomster. Det kan gjerne være, at baade det Ene og det Andet bestyres godt og redeligt; men man veed det ikke. For det communale Fattig- og Skolevæsens Pengetilstand aflægges Regnskab til vedkommende Overbestyrere, og det er billigt og godt. Men at Overbestyrerne af disse smaae Kasser, der selv have speciel Bestyrelse af ligesaa mange Rigsdaler, som Fattig= og Skolecommissionen har Skillinger: at disse intet offentlig Regnskab aflægge, det ikke blot synes men det er anomalisk, Man forlanger Regnskab af den høieste Finantsbestyrelse og af de mindste, nemlig Communalbestyrelserne, men ikke af de Mange derimellem. En specificeret Fortegnelse paa alle disse Cryptogamer vilde fylde hele Ark, som deres aarlige Jndtægter, hele Kister. - Der er Bestyrelsen af Umyndiges og Forældreløses Penge og Velfærd. Den er vel som oftest god, og det er virkelig at takke Overformynderne for – men vi have endog stundom seet en saadan omskifte den røde Kjole med den graa, og det er rimeligt, at saadant ikke var skeet, hvis aarligt, og vel at mærke offentligt Regnskab aflagdes – jeg gjentager offentligt, thi endog de dygtigste og redeligste Overrevisorer vilde ikke altid være istand til nøie nok at controllere de mangfoldige Regnskaber.