JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-02-09
(5512) J Følge et imellem nu afg. Ann Kirstine Lund og efterlevende Man Møller Jens Nielsen Fuelgsang den 19de April 19 oprettet og den 6te Mainestefter allernaadigst confirmeret Testamenthager Enkemanden til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission in betalt til Deeling imellem den idødes Arr uger 10 Rdlr., tyr indkaldes herved med lovlig Varsel fornevnte afdøde Anne Kirstine Lunds Arvinger, at malet Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commation, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt og at imodtage hvad de kan gekomme at bemelte andbetalte 10 Rdlr. (for Salget imellem nu afg. Jens Jisten Seet og terlevende Ente Anne Cathrine Ellighold An brun den 3de Mariet 193 oprettet og den 10de Mainenetter, anernaadigede han eneret Testamente, haver Enken til Hof og Send Rettens Stifte=Commission indbetalt til Deling imellem den Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; thian kaldes herved med lovlig Varsel fornevne atgaae Jens J sin Scotts Arvinger, at mode i Kiøbenhavns har og Slads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Arve Ret samt for at imodtage hvad deralttilkolem at bemeldt andbetalt 5 Rdlr. Jto Folk som er læst i Kiøbenhavns Hoft og StadsRet den 25de Januar 1895, og ved Siellands Landsting. den 4de Februarii næstefter, er afg. Snerkermester Peter Lorentiins og forhen afdøde Hustrue Marte Kirmine Rings sæl leds Stervboes Conditorermed 12 Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og begrie deres Fordringer hos Boet allernaadigst beskede Stile Commatter Raadmand Westemose og Kieldermester Hald i Kiøbenhavn, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
(24) Ved Proclama, læst i Hef og Stads=Rettin den 11te Januarii sidstleden og ved Siellands Landsting den 8de næst forden, ere Creditorerne efter afg. BrigsMatte Hierthogtersen afdøde Mand Gen. Møller Johan Got lied Hørn indkalded med 12 Ugers Varer, at møde udi Hof og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, ligesom og Arvingerne efter de Afende med lovlig Varsel, hvilket herved yderligere bekiendtgiøre.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
(612) Ved Proclama, som er læst i Høsten Eier ten den 2den og i Siellands Landsting den 3de Februarii 1795, ere ange, som maatte have noget at fordre udiafg. Johann Agadie, Enke af forhen afdøde Urtekræmmer Peter Petersen, hendes Boe, hvad enten samme maatte bidrøre fra den afdøde Enkes egne ener hendes Mand efter hvem hun, i Følge Kong lig allernaadigst confirmeret Testament har eiet deres fælleds Boe, hans Han linger, in talgade derme at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Stifte Commissioinden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis sidste Beken igiørelses Dato og deres Krav paa lovlig Maade at bevise, ligeledes ere og den afdøde Enkes Arvinger inkaldede at mod inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis for deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
(143) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 4de Februarii 1795, ere allede, som maatte have noget at fordre udi afgangne forrige Controlleur i Vestindien, men tilsidst Pensionist Jesper Guldagers og efterlevende Enke Anne Marie Nielsens fælles Boe ig kaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Et Partie meget gode og vel stallede Stude, er at bekomme til i Kiøbs paa Gunderved ved Slagelse, hvorom Liebhaberne ville behage at henvende sig til Eieren. Paa Solberggaarden ved Slagelse er et Partie fede jydske s. Staldstude tilkiøbs.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Skulde nogen findes, som har Lyst og Leilighed til NB. Satværedansk Skoleholder i Marieboe i Lolland, behager han at melde sig hos Jnspekteurerne. Marieboe, den 3die Februarii 1795. J. Hauning. J. Møller. Da paa Hollænderiet ved Rygaard, som bestaaer af 160 Køer med Tore, ikke underhaanden er gjort antageligt Bud, saa bliver samme opbuden til Auction i Skoemagertroen førstkommende 24de Februarii, om Formiddagen Kl. 10, hvor Liebhaverne ville indfinde sig: det fornødne Meierieredskab medfølger, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Forvalter Gechel paa Roegaard.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Af Arvingerne efter afg. Anne Sophie Larsdatter, Gaardmand Latte Johansens Hustrue i Elim, her under Grevskabet, har følgende den Afdødes afg. Halvbroder, forrige Smed JenJdsen i Ordrup, hans Børn, nemlig Rasmus Jensen, gevorden Soldat ved et Regiment i Kiøbenhavn; Christopher Jensen har faret til Søes og skal opholde sig i Kiøbenhavn, og Hans Jensen, Vognmandskarl ididem, ikke endnu meldt sig under Skiftets ter indkaldes disse tilligemed oprige der i Egnen væren de Arvinger efter ovenmeldte Afdøde, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer, enhver med behørig Legitimation at møde ved Skiftet om foretages, og om mulig sluttes der paa Skriverstuen, den 17de Martii næstkommende, Formiddag Kl. 9. Ledreburg, den 5te Febr. 1795. F. Nørgaard. Foruden udstædt og inden vedkommende Retter læste behørigt Proclama, bekiendtgiøres end videre herved, at dersom nogen haver noget at fordre efter forrige Tømmermester Christian Ohr, som døde i Nyegaards Mølle her i Ods Herred den 2den December sidstafvigte, og hvis Stervboe af mig, som Executor Testamentii, i Følge det af ham oprettede og af Hs. Kongel. Majest. allernaadigst confirmerede Testamente, er taget under lovlig Skiftebehandling; saa ville de behagelig anmelde dem hos mig, inden 6 Uger fra dette Proclamas Bekiendtgiørelse med saadanne Beviser, som Lokken fordrer efter død Mand. Anneberggaard, den 1ste Februarii 1795. Frans Wilhelm Trøiel, Jnspector og Forvalter over Kongens Gods i Ods Herred. Omstændighederne har fordret, at min Stiffen, afskediget Lieutenant Thomas Jver Outerlod, efter det Høykongelig danske Cancellies Resolution, af Øvrigheden er bleven gjort umyndig, under mit Værgemaal efter Loven, som herved tilendver Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Nestved den 31te Januarii 1795. Jacob Lynge.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 26de Januarii 1795, ere Arvingerne efter de under det sydre Grønlandske Jnspectorats Skifte=Jurisdiction afdøde Colonister, Jacob Jensen og Gabriel Hansen, ved Colonien NyeSukkertoppen indkaldede i Følge Plakatern af 3die Junii 1791 og 10de Februarii 1792, at de inden den i Loven foreskrevne Tid ville anmelde sig hos Skifteforvalteren, Jnspecteur Andreas Molbeck Lund paa Colomen Gothaab, for at beviisliggiøre deres Arve Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; Ligeledes ere saavel Debi som Creditorer efter forbemeldte Afdøde med lovlig Varsel indkaldede. Vedkommendes skrivtlige Anmeldelser modtages paa det Kongelige Grønlandsk Handels=Contoir i Kiøbenhavn, og besørges derfra til Stiftestedet oversendt.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og StadsRet den 26de Januarii 1795, ere Arvingerne efter følgende under det Nordre Grønlandske Jnspectorats Skifte. Jurisdiction afdøde, saasom: Under Assistent Søebecks Hustrue afg. Anna Helene Søefeldt ved Colonien Rittendenk, afg. Tømmermand Thomas Holm ved Godhavns Anlæg: afg. Matros Jens Larsen, ved Colonien Christianshaab afg. Matros Andreas Jmersen ved Arveprindsens Elland, indkaldede i Følge Placaterne af 3die Junii 179t og tød Februarii 1792, at de ingen den i Loven for reskrevne Tid ville anmelde sig hos Skifteforvalteren Jnspecteur Borge Johan Schulz paa Logen Godhavn, for at beviisliggiøre deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet: ligeledes ere saavel Dedt som Creditorer efter forbemeldte Afdøde med lovlig Varsel indkaldede. Vedkommendes Krivtlige Anmeldelser modtages paa det Kongelige Grønlandske Handels Contoir i Kiøbenhavn, og besørges derfra til Skiftestedet oversendt.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
(599) J Følge et imellem nu afg. Handskemager Christian, Rilder og efterlevende Enke Maria Margrethe Ridder den 2den Januarii 179 oprettet og den 11te November 1785 allernaadigst confirmeret Testamente, haver Ensen til Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling imellem den Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Hanskemager Christian Riibers Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt for at imodtage hvad de kan tilkommet af bemelte indbetalte 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
(1851) J Følge et imellem nu afg. Stivelse=Fabriqven Johan Martin Rossing og efterlevende Enke Jnger Rossing den 20de Mai 1779. oprettet og den 27de December Kyg allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken til Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling mellem den Afdødes Arvinger 1 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Stivelse Fabriqveur Johan Martin Rossings Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt for at modtage hvad de kan tilkomme af bemelte indbetalte 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
(5818) J Følge et imellem nu afg. Skibs=Capitain Jens Jensen Holm og efterlevende Enke Caroline Lovise Holm den 18de October 1792 oprettet og den 28de November 1794 allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken til Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission indbetalt til Deling imellem den Afdødes Arvinger 10 Rdlr. Thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Skibs Capitain Jens Jensen Holms Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt for at imodtage hvad de kan tilkomme af bemelte indbetalte 10 Rdlr. (1512) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Constabel af 4de Div. 2det Artillerie Compagnie. Nr. 43. Ole Petersens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, Tarv under Skiftet. for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Et ungt Fruentimmer af sædelig Opdragelse, ønsker Kundskab om en Landlig Husholding. Vilde en duelig Husmoder her i Sielland tillade hende at tage Deel i sine Hus Forretninger, kunde hun ikke allene have Nytte og Selskab af hende, men endog maanedlig 3 a 4 Rdlr. for Kost og Kammer. Man melder sig desangaaende i et Brev med Udskrift til Maf - som indleveres paa Adresse=Contoiret.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Fortsættelse af den amsterdamske Extra-Courant, den 20de Januarii. "Herpaa løb denne Aften rolig af, omendskiønt der var en utallig Mængde Folk paa de offentlige Pladser. Man har ingen videre Ulykke fornummen til, end at 4 Borgere bleve saarede af nogle egenraadige Ryttere. - Revolutions=Commissionen var imidlertid forsamlet hele Natten derpaa, for at give Borgerskabet en nye Repræsentation. J Følge deraf begav benævnte Commission sig i Dag Morges til Raadhuset. Der blev holdt til det forsamlede Raad en Tale, hvori Medlemmerne af Raadet bleve betydede, at forlade deres Embeder og Raadssalen. Dette gjorde disse ogsaa strax. Herpaa blev det for Raadhuset forsamlede Borgerskab forelæst en Proposition af Revolutionscommissionen, om det, indtil Regieringsformens videre Indretning, vilde for det første antage følgende 21 Repræsentantere? Folket antog med Fryderaab dette forslag. Jblant disse Repræsentantere befinde sig Nicol. von Staphorst Kiøbmand; J. Pietersse, Kiøbmand; Andrian P. van Leyden, Kiøbmand; Titsingh, Kiøbmand; Jsaac von Ens; Willem von der Wuurst; Jacog Trysset jun for Kiøbmand; van Dam, Advocat; Sal. Ves: S. H. de Wilde, Kiøbmand; H. Kate, Kiøbmand; ved Amour; H. v. Castrup. Advocat; R. J. Schimmel retning; N. Breulkelaar; G. von der Zoo; D. von Aken, Kiøbmand; J. L. Hendrichs, Kiøbmand; M. von Mar tik; J. Goldberg Assurandeur; J. von Lang, Kiøbmand. Ovenmeldte Repræsentantere bleve derpaa i Borgerskabets Navn indsatte i deres Embeder paa Raadhuset. Revolutionscommissionen, som nu ansaae sine Forretninger som tilendebragte, indrømmede derpaa strax Raadsalen de benævnte Repræsentantere, hvilke begyndte deres forretninger. -
Berlingske Tidende, 1795-02-13
General Daendels er i Nat, og Generalerne Moreau og Salm i Middags ankomne hertil. J Dag Morges ere nogefrenske Husarer rykte ind i Staden, og i Aften skal nogle Poster blive besatte med Nationalgader. - J Morges er her paa Dømningen Friheds Træet blevet plantet under et utroeligt Tilløb af Folk og almindelig Glæde. Denne Stads Borgerskab har ved denne Revolution erhvervet sig en udødelig Berømmelse. Mod, Broderskab &c. var deres Løsen, og Historien kan ikke fremvise noget Exempel paa saadan en Revolution, som denne. - Den 20de udstædte de franske Folke repræsentantere Gillet, Bellegarde, Lacreste, Joubert og Portier en Proclamation til det bataviske Folk, hvori forekomme meget heftige Udtryk mod Arvestatholderen, og derpaa følgende bliver meldt: "Vi komme ikke at bringe Edetunder Aaget; den franske Nation vil respectere Eders Uafhængenhed. De franske Tropper skal holde den strengeste Krigstugt. Sikkerhed for Personer og Eiendomme skal blive haandhævet. Gudstienesten skal blive uforstyrret. Lane, Sædvane og Skikke skulle blive beskyttede herefter ligesom tilforn. Det bataviske Folk skal allene kunne forandre og forbedre sin Regierings Jndretning." - J Leyden har Borgerskabet bevæbnet sig, og der ere 2 Deputerte sendte til den franske Leir, for at meddele Efterretning om Sagernes nye Tilstand i Livden. Ogsaa i Haarlem og andre Steder følger man dette Exempel. - Her i Amsterdam ere ogsaa de hidtilværende Chefer for det borgerlige Krigsraad afsatte.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Genua, den 10de Januarii. De Franske ere i Toulon beskjæftigede med noget store Foretagende, som efter al Sandsynlighed er stilet mod Corsica. De have der sammenbragt en Flaade, som omtrent er ligesaa stor, som den engelske under Viceadmiral Hotham Fornemmelig have de i mange Maaneder samlet en stor Mængde Transportskibe, for at indskibe en heel Armee Landtropper paa samme. - Mange franske Kiøbmænd og Kunstnere, som befandt sig her, have, da de erfarede, at de ikke vare indbefattede i Decretet mod de Udvandrede, begivet sig tilbage til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Livorno, den 16de Januarii. Af de Commanderende paa nogle her indløbne engelske Fregatter har man faaet at vide, at det endnu bestandig ikke er lykket den i Vandene ved Toulon krydsende Admiral Hotham, at opsange en under 3 franske Fregatters Bedækning fra Tunis kommende Handelsflaade; men at denne tvertimod er lykkelig indløben til Toulon. Dog er der bleven taget fra de Franske er hollandsk Skib, som de havde gjort til Bytte. -
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Efter Beretninger fra Marocco har den nu værende Keiser i dette Rige antaget de mod Frankrig allierte Magters Grundsætninger. Det samme skal ogsaa være skeet af Regieringen i Algier; saa at de Franske altsaa nu kun have nogen Vægt og Venner i Tunis og Tripolis. - Man har nu faaet at vide, at den hele engelske Flaade, som i nogen Tid havde krydset paa Høiden af Toulon, er vendt tilbage til Corfica. Den har taget nogle af de mange Skibe, som de Franske havde gjort til Bytte, fra dem tilbage. To ere sendte hertil, nemlig et spanskt og et andet, som vilde gaae fra Alicante med Korn og Krudt til Barcellona, men underveis var bleven opkapret af den franske Fregat Minerva.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Livorno, den 17de Januarii. Efter Beretninger fra Spanien er Mangelen paa Korn sammestæds meget stor, og Prisen paa samme er allerede steget til det dobbelte. Paa Holland og mange tydske Stæder, var slet ingen Cours meer, men blot endnu paa Engeland, dog var den allerede falden 25 Procent. Da de Franske endnu paa det ivrigste fortsætte deres Krigsoperationer, saa var man ikke lidet bekymret for Catalonien.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Jtalien, den 18de Januarii. J Niza ere igien ankomne 21 friske Batailloner franske Tropper. - Man siger, at den østerrigske General Devins skal igien komme til Jtalien og commandere en østerrigsk Armee af 28000 Mand ved Feltrogets Aabnelse. J Sadinien er man meget bekymret for et Udbrud af nye Uroeligheder.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Frankfurt den 24de Januarii. Fra Basel bliver meldt, at den franske Besandt Barthelemy nu har antaget sin offentlige Caracteer, og at den Kongelige preusiske Gesandtskabs Secretair Harnier var kommen tilbage fra Paris. - Den 21de hujus maatte den preussiske Armee ved Maynz, efter Feldtmarskal von Møllendorfs befaling, staae i Beredskab, fordi man frygtede for, at de Franske skulde paa hiin Side af Rhinen foretage noget paa denne Dag, som var Ludvig Kl. Dødsdag; men Alting blev roligt.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Franecher, den 26de Januarii. De fleste hollandske Steder have allerede fulgt Staden, Amsterdams Exempel; de have bragt deres Revolution i Stand, og modtaget de Franske, som deres Venner. Ja endog Enkhuusen, denne ivrigst statholdes skindede Stad, befinder sig blandt dette Antal. J Haag befrygtede man i Begyndelsen et Blodbad, fordi Holket sammesteds er meget den arvestatholderske Familie hengiven. Jmidlertid er General Pich gru nu ogsaa indrykket i Haag med franske Tropper. De andre Provindser giøre ligesom Urrecht og Holland.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
J Staden Grønningen forsamlede sig vel et Antal unge Mennesker, saa at man frygtede for, det ikke vilde løbe af udenBlodeudgadelse; men man vidste at forebygge Urolighed; den hidtil værende Borgermilitie blev afsat, og den forrige igien indsat. Friesland er den eneste Provinds, som endnu ikke har erklæret sig. Den er acistocratisk, ikke statholderske findet. J Leeuwarden blev den 23de hujus under Trommeslag bekiendtgjort, at man maatte tage sig i Agt, i Fald det opkom Jldebrand, da denne kunde, formedelst den strenge Kulde og det tilfrosne Vand blive meget farlig. Man frygtede for, at der skulde opkomme Allarm; men Borgerne paa trouillerte hele Natten, og det blev roligt. Man frygtede ogsaa for, at Landets Casse turde blive bortført; men om det er skeet, er endnu ikke bekiende. – J Rotterdam have Engelænderne maattet lade et Kornmagasin af 120000 Gyldens Værdie tilbage. J Terel er en engelsk Paketbaad, som skal have mange rede Penge om Bord, tilligemed 3 andre Skibe indfrosne, paa hvilke befinder sig meget til Tydskland bestemt Keiserlig Artillerie. Paa Lick have Engelænderne opbrændt og nedsænket 40 Skibe med alleslags Forraad, og i Arnheim have de Keiserlige gjort det samme med mange Proviantskibe, og kastet et Krudtmagasin i Vandet.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
De hollandske Grændser, den 27de Januarii. General Pichegru er ankommen til Haag, hvorfra Arvestatholderen allerede var afreist til Schevenningen, for at begive sig om Bord paa en Fregat til Engeland. Men man veed endnu bestandig ikke med Vished, om Afreisen, formedelst Jsen, virkelig er gaaet for sig. Ligesaa usikre ere ogsaa endnu Efterretningerne om den egentlige Vei, som Arvestatholderinden har taget, for at komme ud af Holland. De første Efterretninger sige, at hun selv, tilligemed Arveprindsens Gemalinde og dennes unge Prinds var reist fra Schevenningen til Søes til Engeland. Nyere Beretninger melde, at hun var afreist fra Cuckhuusen over Sydersøen til Staveren og derfra til Braunschweig; hvorpaa man dog endnu maa vente Bekræftelse. – J Leer i Ostfriesland befinde sig 3 engelske Statebud, som vente paa en af 4 Kuttere geleidet engelsk Paketbaad til Grethsyhl, i Ostfriesland, ved Nordsøen, 2 Mile fra Emden, ved Mündingen af Ems, for at bringe Brevene til Engeland. - Harderwyck, er allerede, tilligemed mange andre Steder ved Sydersøen, besat af de Franske. - Engelændernes Hovedqvarteer be sandt sig endnu i Dag i Bentheim.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Münster, den 28de Januarii. I Dag vilde man her have den Efterretning, at de østerrigske Tropper ved Siden af Nederrhinen vare trængte tilbage af de Franske, hvilket dog behøver nærmere Stadfæstelse, omendskiønt det er sikkert, at der den 22de hujus blev givet det Keiserl. Reseppeartillerie paa Eltenborg Ordre, at bortføre strax Artilleriet til Dorsten i Grevskabet Rechlinghausen, i Westphalen ved Lippe. Den keiserlige General Alvinzyt Hovedqvarteer er den 23de forflyttet fra Sevenaaer igien til Herenberg, og selvsamme Dag var meget Artillerie i Bevægelse til Dorsteen. - Det keiserlige Regiment Kinsky lette Dragoner er trukket her ind i Münster, saa at den allierte emee retirerer til alle Sider. Man troer, at den keiserlige Armee ved Nederrhinen turde trække sig til Lippe.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Zwost, den 28de Januarii. Efter Forlydende skal den engelske Arriergarde endnu befinde sig ved Hattem, en lille geiversk Stad paa hiin Side Yssel, lige over for Zwoll. Men man troer, at de snart skal forlade hin Egn, da de Franske aflerede skal være i El burg ved Sydersøen. - Som det heder, har ogsaa Staden, Grønningen allerede sendt en Deputation til de franske Folke repræsentantere, for at overgive sig til de Franske. Man troer, at den gandske Provinds Grønningen, tilligemed den endnu øvrige Deel af de forenede Nederlande skal nu ogsaa snart blive fransk. De Franske ere tilforladelig ikke endnu rykke ind i Overyssel; men man troer, at saavel denne Provinds, som ogsaa Grønningen, lige til Udløbet af Einds i Nordsøen, vil inden kort Tid blive besatte af dem. - Den 26de hujus besandt den engelske General en Chef, Baron Dundae, sig endnu i Hattem, men er siden reist derfra.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Fra de pohlske Grændser, den 30te Januarii. Keiserinden af Ruslands Svar paa Kongen af Pohlens Skrivelse: Min Hr. Broder, Pohlens Skjæbne, som Deres Majestæt i Deres Skrivelse til mig af 21de Novbr. beskriver mig, er en følge af Grundsætninger, som ere ødelæggende for enhver Jndretning og selskabelig Forfatning, og ere tagne af et til alle Udsvævelser og Vildfarelser overladt Folks Exempel. Det har ikke staaet til mig, at forekomme deres frygtelige Følger, og at tillukke den Afgrund under den pohlske Nations Fødder, som deres Forførere have gravet, og hvori den endelig selv har styrtet sig. Alle mine derhen sigtende Bestræbelser ere blevne belønnede med Utaknemmelighed, Had og Forræderie. Blandt de onde Ting, som paa nærværende Tid nedtrykker dette Folk, er den forudseete Hungers nød den forskrækkeligste. Jeg skal give Ordre til at forekomme den, saavidt det staaer i Menneskers Magt. Dog lader saavel denne Betragtning, som og Kundskaben om de Farer, som Deres Majestæt har været udsat for blandt det tøierløse Folk i Warskau, mig ønske, at De snarest mueligt forlader den ne strafværdige Stad, for at begive dem til Grodno. Grev Suwarow=Rymnikski har Ordre, at foreslaae Dem det, og tillige til at giøre de nødvendige Anstalter til at bringe Dem ligesaa sikkert som beqvemt derhen. Deres Majestæt maae kiende min Charakteer. Den sætter mig udaf Stand, til at misbruge de Fordeele, som Forsynets Godhed og min Sags Retfærdighed have ladet mig opnaae. Deres Majestet kan derfor oligen oppebie, hvad Statsinteresse saavel som den offentlige Sikkerhed skulle beslutte over Pohlens tilkommende Skjæbne. J denne Tænkemaade forbliver jeg, min Hr. Broder, Deres Majestæts gode Søster. Catharina.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Thorn, den 31te Januarii. Den herværende Tidende indeholder følgende: "Rygtet om et anseeligt Torps russiske Troppers March med de Danske, efter hvilket nok et andet skal følge, i kald Conventen ikke vil beqvemme sig til Fred, bliver ved de nyeste Breve fra Rigueenstemmigen stadfæstet." De nyeste Breve fra Petersborg melde dog intet trom.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Brunsvig, den 3die Februarii. Vort hertugelige Hof har faaet den Efterretning, at den samtlige Arbegorholderske Familie af de foreenede Nederlande lykkelig er ankommen til Engeland, og Admiral v. Kinsbergen har bragt 6 ved Schevenningen liggende hollandske Krigskibe med derhen.