JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Blandinger. Den 15de f. M. ankom Ludvig den Fjortendes Statue til Lyon efter den 2den f. M. at være afsendt fra Paris. Denne hastige Landførsel characteriserer den Fremgang, som vor Tid har gjort i Konster og Haandteringer. Da Staden Lyon Aar 1700 vilde lade afhente den efter Mansards Tegning forfærdigede Statue fra Desjardins Værksted, hvor der var arbeidet paa den i 12 Aar, holdtes det for umuligt at føre den overland; den blev derfor indskibet i et Fartøi og Førselen medtog et heelt Aar. Denne sidste er forfærdiget af Hr. Gefhaldi, som ogsaa forfærdiger Fodstykket, som den skal staae paa, til hvis Beklædning bruges 83000 Pund Marmor.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Fra Vien skrives, at Byggelysten stedse tager til, at mange store Haver i Forstæderne kjøbes til meget høje Priser for at bebygges.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
En af St. Petersborgs første Pragtbygninger, af hvilke denne Keiserstad tæller mange, er det Michaelovske Palads, som nu er ganske fuldendt, og som Keiseren har foræret sin Broder Storfyrst Mikkel. Alle indre Gemakker ere af Marmor og prunke med de kosteligste Forgyldninger. Den Britiske Regering har udnævnt General Bourke til Vice Governør paa Cap, og til at føre Bestyrelsen der imens Governøren, Lord Charles Sommerset (Søn af Hertugen af Beaufort) reiser til England for at forsvare sig i Anledning af de mod ham indgivne haarde Klagemaal. Dersom Hertugen af Buckingham skulde opnaae sit Ønske og blive Generalgovernør i Jndien istedet for Lord Am herst, kommer hans Fætter Hr. Wynn til at frasige sig sin Post som Præsident i det Jndiske Control-Collegium, hvilken Post da vil tilfalde Hr. Huskisson, nu Marin-Skatmester. Ogsaa Krigs=Secretæren Lord Palmerston har søgt om at blive Statholder i Jndien. Marquess Wellesley skal virkelig giftes med en Amerikanerinde, Mistres Patterson, Enke efter en Broder til den Miss Patterson, som Jeronimus Bonaparte var gift med. Hun er katholsk og Vielsen skal derfor skee ved begge Dublins Erkebisper, den protestantiske og den katholske. Hun eier store Godser i Amerika, har mange Penge tilgode hos den Britiske og den Amerikanske Regering og ejer 186000 Lstrl. i 3 1/2 Procents Stocks. Hun besidder hertil ualmindelig Ynde og Skjønhed. - Manden er 65 Aar gammel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
J London klages gyseligt over Gadernes Macadamisering, det vil sige, at man brækker Stenbroen op, lægger sønderslagne Graasten derpaa istedet, forbinder og sammenstamper denne, og dermed danner en Vei, som et Lo gulv. Man paastaaer, at Støvet heraf har en skadelig Jndflydelse paa Kareters Lakering, paa Fodgængeres Fodtøi &c. &c. - Paa Fastlandet har man etsteds opfundet en Macadamisering in nuce, ved at belægge Veie i November med Graasten og Flint af Menneskehoveders Størrelse, lade samme, udsat for en stræng Frost, ligge Vinteren over, og naar Foraaret kommer, vil Veien være ved Stenenes Sønderfrysning macadamiseret af sig selv. Navnet Macadamisering kommer af, at den første Opfinder af denne Indretning ved Veie, hedder Mac Adam. Man antager i England Saadant for at være hensigtsmæssigt ved Landeveie, dog ikke med store Stene, men ingenlunde i en Stad som London. - Fra sidstnævnte Stad, høres den Paastand af Øjenlægerne, at denne Veforbedring, som Nogle kalde "Vefordærvelse", foranlediger ved Graastensstøvet meget hyppige Øjenbetændelser. Det maa nu staae ved sit Værd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Jmod heftig Tandpine af carisse Tænder, har Hr. Dr. Nopitsch i Nürnberg fundet nogle Draaber reen Salpetersyre indbragt i den cariøse Tand, ved Hielp af en finHaarpensel, virksom i saadanne Tilfælde, hvori alle andre Midler, endog Træsyre, vare forgjæves.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Nordpol-Expeditionens Skib Fury, hvis Forlis gjorde at Capt. Parry atter maatte opgive sit forehavende i et Øjeblik, hvor de gunstigste Udsigter til Sammes lykkelige Udfald smilte ham imøde, var, skjønt meget beskadiget ved at være kommet i Klemme imellem Jsen, og forladt af Mandskabet, desuagtet dog ingenlunde blevet opgivet. Tværtimod var det, som man nu erfarer, med overordentlig Anstrængelse, virkelig lykkedes at bringe det ud af Klemmen, og ved utrættelig Flid havde man næsten igjen faaet det i seilfærdig Stand, hvortil man saa meget mere glædede sig, som en tillands udsendt Expedition var vendt tilbage med den behagelige Efterretning, at den havde forefundet aaben Søe, som Expeditionen i 2 eller 3 Dage vilde kunne naae. Men den 23de August reiste sig en frygtelig Storm, som med eet tilintetgjorde de kjække Sømænds nylig fattede Forhaabning. Hecla blev nødsaget til at forlade Fury og geraadede selv i saa betænkelig Tilstand, at det ufeilbarlig var gaaet tilgrunde, ifald Stormen havde vedblevet to Timer endnu. Da Hecla den 25de vendte tilbage til det Sted, hvor det havde forladt Fury, befandtes Samme kastet om paa Siden og løbet fuld af Vand, saa at der ingen Redning mere var for det.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
J et triester Blad fortælles, at den russiske Brig, Madona, Capt. Riduchi, ladet med Svamp, hvis Eier E. Vlasto, en engelsk Skibsdeelagtig, selv var om Bord, er den 27de August paa Reisen mellem Cypern og Smyrna bleven plyndret af en hydriotisk Polaker, ført af Capt. Gjacca, som bemægtigede sig ei allene Ladningen, der var af 34000 Dalers Værdi (uden engang at ville see Skibspapirerne) men ogsaa, og det med personlig Mishandling, Captainens og Mandskabets Privateiendom, og uden paa alle fornuftige Modforestillinger at svare andet end: Gaa Fanden i Vold" forbunden med den Trusel at kaste baade Captain og Reder i Havet. -J Vien er det gamle politiske Spørgsmaal, om Skibet. dækker Ladningen, atter opkastet, og bliver vel neppe afgjort til Gunst for Grækerne, der netop paastaae det Modsatte, og maaske drive deres Eftersøgning vel vidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Antallet af Jøderne antages endnu at være omtrent det samme, som i deres mest blomstrende Epoke under David og Salomon, eller imellem 3 og 4 Millioner. Deraf leve i de Østerrigske Stater 453545, i Rusland 426980, i Nederlandene 80000, i det Europæiske Tyrki 321000, i Asien 338000, i Afrika 404000, i Amerika derimod kun Den 21de og 22de October steg Rhone og flere Floder til en betydelig Høide, hvorved 4 Buer af den skjønne Mo rand Bro ved Lyon sprængtes. Rhinen er ligeledes i 48 Timer steget 9 Fod og stod 3 Fod over Middelhøiden. Og saa Neckar er stegen ualmindelig højt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
En Maria Noworny i Vien er meddelt to Aars udelukkende Privilegium paa, ved mekaniske Jndretninger at bage alle Slags Kager med de sædvanlige Jngredientser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
I Kirken St. Denis i Paris ere nylig 2 Damer, Moder og Datter, fra Helgoland, med stor Høitidelighed gangne over fra den protestantiske til den katholske Kirke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Kongen af Spaniens Gaarde klagede nylig over det Brød den fik. General Espagne lod strax Leverandøren komme, og vilde tvinge ham til at spise to af hans leverede Brød, men da Denne ikke vilde, lod han give ham 50 Stokkeprygl. Dette har Finantsministeren og General=Leverandøren taget saare ilde op, og Sidstnævnte vil ikke levere mere, førend man betaler ham hans Tilgodehavende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
J Sognekirken Francavilla i Provindsen Terra di Otranto i Neapel slog Lynilden ned den 23de Septbr. gjennem Taarnet og dræbte en gammel Præst, der med flere knælede for Alteret og forrettede sin Bøn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Den gamle Grev de Lacepede, som nylig døde af Smaakopper, vilde ingen Lægemidler bruge, da han holdt det for unyttigt. Hans Studeringer sysselsatte ham lige til sidste Øjeblik og han skrev sin sidste Villie med samme Fatning som ethvert andet Dagværk. Da han saae i Speilet, hvorledes Kopperne havde vansiret ham, sagde han: "Hvorden Natur, hvis lidenskabelige Beundrer jeg stedse har været, dog er utaknemmelig, og kan mishandle mig saaledes!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Den mexikanske Regering har opdaget et Komplot af Munke, som vilde udraabe Don Carlos af Spanien til Keiser af Mexiko.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Hesteveddeløbet i Doncaster den 21de September var et af de meest glimrende man har seet i England. 28 Heste løbe om Kaps for den udsatte Priis af 2200 Sovereigns; den blev vundet af den saakaldte Hest St. Leger fra Memnon, og som Lord Darlington kjøbte efter Veddeløbet for 4000 Guineer. Veddemaalene stege til det Uhyre, en Person vandt allene 30000 Sovereigns. En utallig Mængde Mennesker vare komne sammen for at see paa denne Konsstøvelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Rhinen er, saavelsom Rhonefloden i Frankrig, stegen betydelig over deres Bredder, og har paa mange Steder anrettet stor Skade, paa Huse, Broer, Haver o. s. v.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Provindsen Finland har ifjor udført for 1050000 Rubler mere, end den har indført, men Jndførslen af Luxusvarer er der ogsaa ubetydelig, f. Ex. i hele Aaret 246 Flasker Champagner, 20 Stykker Silkebaand o. s. v. Den af Statsraad v. Langsdorf fundne Cain ca-Rod er især anvendelig mod Vattersot, og i hysteriske Tilfælde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Kjøbenhavn. Til den fuldstændige juridiske Exammen havde i sidstafvigte September meldt sig 8 Studerende, af hvilke dog 2 ikke udholdt den skriftlige Prøve og 2 udebleve fra den mundtlige. Af de øvrige 4 erholdt 3 Charakteren Landabilem og 1 Haudillaudabilem. Til den danske juridiske Examen havde 17 Candidater meldt sig, hvilke alle underkastede sig den mundtlige Prøve, saaledes, at 10 erholdt Characteren Beqvem, 6 Ei Ubeqvem, og 1 blev afviist.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Overpræsident Embedet i Kjøbenhavn. Aar 1660 fik Kjøbenhavns Magistrat en Formand, under det Navn Præsident, og den første, som hertil beskikkedes, var Hans Nansen, der hidtil havde været Borgermester, men til Belønning for hans Nidkjerhed i at befordre Enevoldsregjeringens Jndførelse, fik saadan Udnævnelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Fra Aaret 1747 var Titelen. Overpræsident, og den første, som førte dette Navn, var Jacob Bendsen, der 1757 hertil beskikkedes, men 1750 fratraadte, da han udnævntes til Vicestatholder i Norge. En Liste over hvor der fra 1660 har været Præsidenter, og fra 1747 Over præsidenter, findes i Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse, 1 Deel, S. 11517. - Den sidste Overpræsident, som af Jonge er nævnt, var Hr. Gothart Albert Braem, Geheimeraad, Ridder (Storkors) af Dannebrogen. Den 1ste October 1772 blev han udnævnt til Overpræsident. Tog Sæde i Raadstuen med den forrige Magistrat den 5te October 1772. Døde 1788. - Hr. Adolph Siegfrid Greve von der Osten, beskikket til Overpræstdent den 25de Marts 1788. Han havde forhen været Minister ved det russiske Hof, siden i Neapel. 1770 Minister for de udenrigske Anliggender; efter Struensees Afgang Medlem af Statsraadet. Afsked 1773. 1782 Justitiarius i Høiesteret, og derfra 1788, som anført, Overpræsident. Døde 1794. Han havde gjort St. Hans Hospital til sin Universalarving. En Fundats for hans Legater oprettet 11 Juni 1798, med Kongel. Confirm. af 13de Juli s. A. Beløbet var i alt 23333 Rdlr. 78 s. SeePenia. 1821. S. 86. - Hr. Christian Urne. Beskikket 17de October 1794; tiltraadte 17de Novbr. Entlediget 3die Marts 1809 efter Ansøgning, og aflagt med Geheimeconferentsraads Rang. Var Storkors af Dannebrog. Om ham see Hertels Beskrivelse over Aarhuus Domkirke, 1ste Afdelings 3die Hefte, S. 128-130. - Baron Adeler. Beskikket 3die Marts 1809; var da Stiftbefalingsmand over Fyens Stift, Kammerherre, Storkors af Dannebrog. Døde i Marts 1816. - Hs. Ex. Hr. Geheime-Conferenceraad W. J. A. Moltke, Storkors af Dannebrogen og D. M., beskikket 22de Maj 1816. Var da Stiftsbefalingsmand over Sjællands Stift.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
J Statstidenden bekjendtgjøres: Fra Pressen er udkommen: Frimodige, paa beviiste Kjendsgierninger grundede Oplysninger om en af Hr. Justitsraad, Prof. Manthey, R. af D., og Borgmesteren i Slagelse, Hr. Cancellieraad Birch, - angaaende et famøst Avlsbrug, - til det Kongl. Danske Landhuusholdnings=Selskab indgiven vidunderlig Jndberetning. - Et mærkeligt Bidrag til Menneskekundskab. - Ved General=Krigscommissær,
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Dr. Med. J. V. Neergaard, corresponderende Medlem af det Kongelige Storbritaniske Videnskabernes Selskab i Göttingen. Med Motto: "Du skal ikke sige falsk Vidnesbyrd mod din Næste! Det 8de Bud." - Forf. sluttet Forerindringen med det Ønske: "at disse Blade maa bidrage til, for Fremtiden at hemme saadanne grove Misbrug, som der paaankes, og derved tillige afværge, at ingen dumdristig Jgnorant oftere vover, ved usand Atteste og ublu Anbefaling at føre det Kongl. LandhuusholdningsSelskab bag Lyset, og saaledes lægge dettes veldædige Tendents - et forbedret Agerbrug i Fædrelandet - hindringer i Veien!" - Skriftet 7 1/2 Ark. &c.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Forleden udkom: Den christelige Viisdom, en Prædiken, holden af Dr. Mynster paa 20de Søndag efter Trinitatis. Og otte Dage efter: Den christelige Kamp, en Prædiken, holden af Grundtvig paa 21de Søndag efter Trinitatis. Begge disse Prædikener have, især for saavidt man har sammenholdt dem med hinanden, vakt megen Opmærksomhed. Cours den 4de November. Hamb. 2 M. - , a vista 207. Specier 210. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. - Bank-Disconto 5 pC. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 189 1/2 a 190 Rbdlr. Sedler. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 Rbs. Tegn. - 4 pCt. Kongel. Obligationer (uden Renter) 87 1/2 a 88 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 84 1/2 a 85 i Bco. - Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. - Dito Dito 106 1/4 a 106 3/4 i Sedler. - 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6te Januar 99 a 99 1/2 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 99 a 99 1/2 Banco. - Dito Dito Bcomk. 4000 99 a 99 1/2 Banco. - 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 a 104 1/2 i Banco. - 4 pC. Dito nye 95 1/2 a 96 i Banco. - Asiatiske Actier 91 i Sedler. - 3 pC. nye danske Obligationer, - L. Sterling. 1 L. Sterling beregnet til 14 Bmk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Kjøbenhavns Torvepriser, den 4de November: Rug 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbdlr. 8 s.; Hvede 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd.; Byg 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk.; Havre 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk.; Ærter 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbdlr. 4 Mk. Tønden. - Røget Flesk 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbdlr. 5 Mk.; Grønsaltet dito 1 Rbdlr. 1 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Lispundet. - Smør 14 Rbdlr. a 17 Rbd. Fjerdingen. - Æg 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Snesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Ledige Embeder. Under General-Toldkammer= og Commerce-Collegiet: 3de Toldcontroller-Embeder i Vestindien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 18de Marts er Hoflægermester C. C. S. Greve af Danneskjold-Samsø beskikket til Assessor Ausculians i Høiesteret. Den 19de October, Sognepræst for Ørslevkloster, Menighed i Viborg Stift, P. C. Petersen, beskikket til tillige at være Sognepræst for Ørum Sogn; Sognepræst for Taarup og Quols Menigheder i Viborg Stift, J. Overgaard, til at være tillige Sognepræst for Boritz Sogn; Sognepræst for Kobberup og Feldingborg Menigheder i samme Stift, H. J. Børcher, til tillige at være Sognepræst for Gammelstrup Sogn. Den 26de, Vice-Politidirectøren i Kjøbenhavn, Assessor i Kjøbenhavns Politiret, C. J. C. Bræstrup, udnævnt til virkelig Justitsraad. Den 28de, Bogholder P. Nisson beskikket til Strandings-Commissionær paa den vestre Kyst af Nørre-Jylland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Under Rentekammeret: Den 20de September er Procurator M. Hansen, som Landvæsens-Commissær i Viborg, Amt, forundt Kammerraads Rang efter Rangforordningens 7de Klasse No. 2. Den 11te October A. F. L. Martin udnævnt til Assistent ved den færsiske Handel. Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Den 2den August er Auditor og advocatus regius paa St. Croix, S. A. Bille, efter Ansøgning i Naade entlediget fra disse Embeder. Den 17de September er den for afskediget Capitain-Lieutenant af Søe-Etaten, L. J. Rohde, under 20de Novbr. 1821 udfærdigede Bestalling som Havnemester, paa St. Thomas ombyttet med en ny Bestalling for ham, som Havnemester sammesteds. Den 27de, Overkrigscommissair A. C. Freese til Told-Controlleur i Oldesloe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Svendborg den 1ste November. J Løverdags Eftermiddag, lidet før Aften, indtraf den Ulykke, at en Jolle, hvori befandt sig 4 Mand, som vilde fra et Fartøi landsætte paa Langeland, blev af en Søstyrtning fyldt med Vand og sank paa Stedet, omtrent 2 Kabbellængder fra Land. De 3 Personer, hvoraf een var Apothekersvend, een Sømand og een Skomager, hvilken sidste boede paa Langeland, druknede; men den fjerde reddede sig ved Svømning. Skjønt ganske udmattet opsøgte Denne en Jolle, hvormed han igjen roede til Fartøiet, hvorfra 2 andre Mænd gik land, men vare, al Søgen uagtet, ej istand til at finde de Forulykkede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Den her saa navnkundige Damme befinder sig nu i Kjø(H. A.) benhavns Arrest.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Nyborg den 3die November. I Aftes og langt ud paa Natten saaes her en meget stærk Jld i Sjælland. Med Skibe som idag ere ankomne fra Korsøer, har man ikke faaet nogen Vished om Stedet, hvor den rasede, da Sprøiterne der endnu ikke vare komne tilbage; men efter Retningen at skjønne, har det været ad(S. Bl.) Nestved Kanten. Aarhuus den 4de November.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Jgaar havde vi her under en heftig Paalandsstorm et overordentligt Høivande, som gjorde endeel Skade paa Bol værkerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Blandinger. Sognekaldet Ørum, Borris og Gammelstrup i Viborg, Stift og Amt, Fjends Herred, er nu nedlagt og fordeelt imellem tre andre Præstekald, saaledes at Ørum kommer til Ørslev=Klosters Kald, Borris forenes med Taarup og Kvols, og Gammelstrup med Kobberup og Feldingborg. Det opdeelte Kalds tre Sogne havde tilsammen kun 16. Tønder 5 Skepper 2 Album Hartkorn. Den 1ste Novbr. indstrandede i Nærheden af Lemvig, paa Harboeøre Strand et svensk Skib fra Helsingborg, kommende fra Hamborg, bestemt til Stokholm ladet med Kaffe, Sukker, Frugt og Viin. Skibet sloges strax i Stykker og ubetydeligt af Ladningen er bjerget. Captainens Navn er Niels Pederson og Mandskabet er reddet, paa en Matros nær, der druknede. - Den 1ste Novbr. er paa Hansted Strand ved Thisted inddrevet Vraget af en Slup, uden at derved findes noget Kiendetegn hvad Fartøjets Navn har været, eller hvor det hørte hjemme, undtagen at der paa Bielken i Storlugen stod indbrændt Kongens Navnetræk og Dansk Eiendom 35.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Skipper Niels Thekker, førende Galeasen Sophie Maria, bestemt fra Kjøbenhavn til Amsterdam med en Ladning Rug og islandske Vare, er indkommen til Fanøe den 22de f. M. med 5 Fod Vand i Skibet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Jagten Amonica, ført af Skipper Nicolai Jørgensen af Flensborg, er paa Reisen fra Sønderborg til Memel, med en Ladning Æbler, forliist eller kantret imellem Femern og Lolland, hvorved Skipperen druknede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Slagter Hans Thønnesen af Bandholm havde Tirsdagen den 25de f. M. befordret nogle Skippere fra Bandholm til Maribo, og indgaaet Foretning om, samme Dag at kjøre dem tilbage. Da de om Eftermiddagen havde udrettet deres Ærinde, og Thønnesen udeblev, henvendte de sig til Byens Trommeslager, som, paa deres Begjering, strax proclammerede en Bekjendtgjørelse, omtrent at følgende Jndhold: "Slagter Hans Thønnesen, hjemmehørende i Bandholm, men som for Tiden er stationeret i Maribo, ville uopholdelig indfinde sig ved bemeldte Byes Vesterport, for at befordre nogle Skippere til Bandholm. Snart hørte Thønnesen Trommen, og da han blev vidende i om Bekjendtgjørelsens uskyldig morende Jndhold, ilede han, i saa stærk Fart, som hans Undersaatter og Omstændighederne tillod, til den ham bestemte Mødeplads, efter at han havde givet sig tilkjende for Trommeslageren, og ret bønligt anmodet denne om at gaae hjem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 7de November. Udel., C. Nielsen til Næstved med saltede Sild. R. Fredrichsen til Norge med Rug, Havre og Gryn. C. Tidemann til Bremen med Rug. Den 8de. Udel., H. Christensen til Kallundborg med saltede Sild. H. H. Kroemann, R. J. Christensen og R. Carl. sen til Bandholm med saltede Sild. J. Jensen til dito med Kornvare, saltet Kjød, Flæsk, Smør og Ost m.m. P. P. Hay til Kønigsberg med saltede Sild. O. Jensen til Østerriisøer med Korvare m.m. J. C. Olsen til Grømstad med Kornvare, saltet Kjød, Flæsk og Smør m. m. Den 9de. Udel., P. Hansen til Flensborg med Uld, saltede Sild og tomme Foustager. S. P. Hansen til Kjøbenhavn med saltede Sild og Smør. S. J. Strøm til Arendahl med Kornvare, salet Kjød og Flæsk m.m. P. Delin til Malmøe med saltede og færske Sild.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Bekiendtgjørelser. Nylig hjemkomne fine Røgtobakker og Cigarer i hele og halve Kasser, og mindre Deele, faaes til billige Priser hos Rybsahm. Guitarer a 8912-16 Rbdlr., faaes hos Rottbøll Sadolin, Værelser til smaae Familier, er strax at faae til Leie. Addresse-Contoiret anviser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-10
Auction. Efter foregaaende Udlæg for Kongelige Skatter, blive Niels Frandsens Gaard i Freistrup, i Lundbye Sogn, Sleth Herred og Aalborg Amt, bestaaende af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., med paastaaende Bygninger, ved 3de paafogende Auctioner opraabt til Bortsælgelse, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 21de November, ) 2den 5te December) 1825, og 3die - - 19de December i hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De 2de første Auction, holdes paa Tinghuset i Løgstøer, men den 3die og sidste, om antageligt Bud skeer, paa Gaarden selv i Freistrup. - Coditionerne kan erfares paa Auctionsstedet. Løgstøer den 3die November 1825. J. Scharling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-12
Brasilien. Under 29de August er ved Sir Charles Stuart, som kongelig Portugisisk Befuldmægtiget, og Herrerne Carvalho Mello, Baron do Santo Amaro og Villela Barbosa, som Kejseren af Brasiliens Befuldmægtigede, i Rio Janeiro afsluttet en Tractat, som allerede har Keiserens Ratification og skulde den 1ste September afsendes med det Britiske Linieskib Spartiate til Lissabon, til Hans Allertroeste Majestæts Ratification. - J 1ste og 2den Artikkel erkjender H. Allertr. Majestæt Keiserdømmet Brasiliens ubetingede Uafhængighed og overdrager Soveræniteten over samme til sin elskede Søn, blot forbeholdende sig Ret til at føre Titlen Keiser af Brasilien, ligesaafuldt som Sønnen selv. J den tredie lover Keiseren at ikke modtage noget Forslag fra andre Portugisiske Colonier til Forening med Brasilien. For det Fjerde og Femte skulle begge Nationer i hinandens gjensidige Stater behandles som de mest begunstigede. Sjette og syvende Artikkel bestemme, at sequestrert og confiskert Eiendom, ogsaa Skibe, og Ladninger, skulle gives tilbage, eller Ejerne faae Skadesholdelse derfor. For det 8de skulle Commissærer i lige Antal fra begge Sider træde sammen for at jævne dette; dog maae Reclamationerne være skeete inden et Aar fra Commissionens Sammentræden; i stridige Puncter tilkommer den soveræne Mellemhandlers (Englands) Repræsentant Ret at afgjøre samme; begge Regeringerne skulle benævne de Fonds, hvoraf de Reclamationer, som først skulle liquideres, blive at betale. Den 9de angaaer ligeledes de giensidige Statsfordringer, i Anledning af hvilke en særegen Overeenskomst bliver at indgaae. For det 10de skulle gjensidigen begge Landes Varer indtil videre svare 15 Procento i Consumtions-Afgift, og Transit-Tolden igjen indføres paa samme Fod, som den var før Skilsmissen. For det 11te skulle Ratificationerne udvexles i Lissabon fem Maaneder efter Tractatens Underskrivning, eller før om muligt.