Viborger Samler, 1789-08-10
Hertuginden af Orleans, Kongens Broders Gemahlinde, en høimodig Dame, fortrød saameget paa Spogerens Kongens Hengivenhed og dybe Nedladenhed til Madame Pampadour, at det Prindsen af Soubise, som anførte den Franske Armee mod Kong Friderich af Preussen, opfyldte Paris med det svulstige Løfte, han inden faa Dage vilde sende denne store Konge fangen til Paris, sagde Hertuginden haanlig med Hensigt til hendes Svoger Kongen af Frankerig, vel, det er mig hiertelig kiert, ved den Leilighed faaer jeg engang i mit Liv en retskaffen Konge at see; men den store Kong Friderich, der aldrig var vandt at lade sig fange, spillede saa tapper med Prindsen af Soubise og hans Armee i Battallien ved Rosbak, at denne Prinz maatte skrive om igien til Kong Ludvig disse Ord i den ynkeligste Tone: Sire. Jeg melder Deres Majestæt i den største Fortvivlelse at Deres Armee er ganske slagen. Over dette Forliis blev Pøbelen i Paris saa opbragt, at den hængte et dødt Æsel ved Døren paa Prindsens Pallais med en Seddel i Munden, hvorpaa stod skrevet: Dørvogtere luk op, seer du mig ikke, jeg er din Herre, Denne Prinds var siden den Tid, uagtet hans høie Herkomst og nær Forvandtskab med det Kongel. Huus, meget lidet agtet af Nationen, og kunde ikke sætte sig Ligning med hiin berømmelige Franske Marschal Lesdigieres, om hvilken Dronning Elisabeth i Engelland sagde: dersom Kongen af Engeland eiede saadanne 2de store Generaler, vilde jeg udbede mig den ene af hannem. Hans Kongelig Majestæt har under 31 f. M. allernaadigst behaget at rescribere mig saaledes: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn Dytmersken og Oldenborg. Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Da der undertiden skal mode adskillige Misligheder ved den paabudne 1/4 Procentum Skats Oppebørsel af de Debitorer, som hver Termin betale noget, ofte endog i smaa Dele, til Afdrag paa det, som de imod Prioriteter i deres Huse og Gaarde ere skyldige, saa ville vi, for at hæve Vanskeligheden i det derfor afliggende Regenskab, hvorved i Overeensstemmelse med det, som for Vores Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn ved Rescript af 16de December 1773 i lige Begivenhed allerede er anordnet, allernaadigst have bevilget, at de Creditorer, som imedens bemeldte 1/4 pro Centum Skat vedvarer, anmelde deres Pante Obligationer til Afskrivning af de Summer, som derpaa betales i Afdrag, maae være befriede for at betale noget for saadan Afskrivning, naar Summen, som afskrives, er 100 Rdlr. eller derunder, hvorimod de Creditorer, som forsømme at lade de afdragne Summer ved Pante Bogen afskrive, skal vedblive at betale af den fulde i Pante Bogen ovenstaaende Sum til den Termin, da Afskrivningen i Pante Bogen er skeet; Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og i øvrigt at bekiendtgiøre denne Vores allernaadigste Befaling, saavel for Amtmændene, som alle Jurisdictioner baade i Kiøbstæderne og paa Landet, udi det Dig anbetroede Stift. befalende Dig Gud, Skrevet paa Vort Slot Frederichsberg den 31 Julii 1789. Under vor Kongelig Haand og Signet. Christian R. L. S. Bernstorff. Brandt. Aagaard. Schow. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt. Hvilket herved til alles Efterretning bekiendtgiøres. Viborg Stifts Contoir den 7de August 1789. Niels Sehestedt.