JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Af Beneficeer har det Kgl. Theater i denne Saison allerede til Dato havt 7, nemlig: For Figuranterne, Prof. Øhlenschlæger som Forfatter af Røverborgen, de Fattige, Capellets Enkecasse, Jnstructeur Schwartz, Balletmester Galeotti og Skuspillerinden Mad. Clausen, især mærkværdige blandt visse var Schwarz's og Galeottis. At see disse gort Theaters tvende hæderværdige Veteraner, omgivne af dem, de have dannet og ledet frem paa Kunstens Bane og som ved Anstrængelse af Flid og Kunst paa disse deres Mesteres Hædersaftener, stræbte at gjøre sig dem værdige, var et for Kunst deren særdeles glædeligt Syn. – J December Maaned er bestemt at opføres til Benefice for Mad. Dahlen. Naturens Røst ved Falsen, med vor Kuntzens fortryllende Musik og Holbergs Kildereise med Jntermedium og nye Dandse og for Knudsen, det yndede Cendrillon, hvori Hr. C. Bruun efter Sigende, vil vise Hr. Knudsen det Venskab at udføre sin gamle Rolle, Vaabendrageren Dandini. - Ved at melde dig dette, er det mig særdeles tungt at maatte tilføie, at den første med Rette saa særdeles yndede Kunstner, endnu lider paa sit haarde Sygeleie og vil, efter Fleres Forsikkring, om han endog skulde komme sig igjen dog for nogen Tid, om ikke ganske, være tabt for Theatret. Den sidste Gang han spillede før sin Sygdom var i den politiske Kandestøber, hvor han erholdt et talende Beviis paa Publicums Yndest, i det han ved sin Jndtrædelse paa Scenen blev modtaget med og forlod den under gjentagne Bifalds mab. Hvicheatret har havt adskillige Nyheder. Den første Aften gaves et nyt Stykke: "den fartige Poet af Kotzebue. Det findes i hans Almanach dramatischer Spiele, og er egentlig kun en af de Gienkendelses Scener, Kotzebue er saaskugtbar paa. J dette interesserede især Hr. Haacks rørende Spil Slutningen af Stykket. En ny Acteur, Hr. Winslow, spillede Datterens Bruddom, Julius. Hans Figur og Udtale var ikke ufordeelagtig, ikke heller var han frygtsom, kun lod han næsten ganske til at mangle Folelse. hold var han ved sin Fortælling til Digteren og fold forblev han, selv da denne, rørt ved hans Lale, afmægtig segner hen paa Stolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
En anden, end mærkeligere Nyhed er Debutanten Hr. Jansen. Det første Stykke, han debuterede i, var Skjændegjæsten. Paafaldende var det overordentlige Bifald, han nød som Dr. Gricard, at han i denne Rølle nogenlunde supplerede C. Bruun ved at copiere hans Miner, Gebærder, Udtale, kort saar saavidt mueligt, hans hele Spil, og at han, som Begynder betragtet, fortjente Bifald, kan ikke nægtes; – men der bør være Maade med Alting! Saa vist som det er, at en ung Begynder, naar han viser mindste Spor af Talent for den Bane, han agter at betræde, fortjener Opmuntring, saa vist er det ogsaa, at intet kan være mere nedslaaende for ham, end naar det varme Bifald, man i Begyndelsen ødslede med, lidt efter lidt kjølnes og til Slutningen reent falder bort, saa at den, man i Førstningen tildeelte mere eller i det mindste en ikke ringere Grad af Bifald, end mangen fortjent Kunstner, efter mange Aars Flid, og Anstrængelse, paa sin Benefice Aften, siden efter af sine fordums Beundrere og Velyndere, kaldes flau og monoton. - Om end ikke dette sidste endnu har været Tilfældet med Hr. Jansen, har dog det Bifald, han blev modtaget med, allerede saa temmelig kjølnet sig, saavelsom ogsaa hans Spil, istedet for at vinde i den Livlighed og comiske Styrke, det saa høilig trænger til, for at behage, tvertimod taber sig, hvorom man tilfulde overbevistes ved hans Udførelse af Hans Dalby i Slægtskabet eller de 3 Brødre. Om hans Værd, som Sanger fik man just ikke store Tanker ved at høre ham synge i de 3 Feil, desuagtet erholdt han til fleres Forundring, der ei vare underrettede derom, 3 Gange gjentaget Klap for sin første Sang i Fruentimmerhaderen, der, endskjøndt bedre end man havde ventet, dog just ikke var noget Mester sin. Jeg er langtfra at miskjende Hr. Jansens Værd, som Skuespiller betragtet. (Sanger af Betydenhed troer jeg ikke han bliver, da han hverken har meget naturligt Anlæg dertil eller skal besidde Musikkundskab; det sidste kunde maaskee lade sig lære; men det første skienker sikkert ingen ham,) da han, naar hans Talent bliver mere uddannet og han ikke lader sig nøie med at copiere, men viser mere Originalitet og Vivacitet i sit Spil, kan blive bedre, end mangen anden af den dram. Skoles Subjecter og jeg troer ikke heller, at Hr. Jansen har kunne lade sig forlede af den Viraksdamp, der er bleven udbredt for ham, til at fatte altfor store Tanker om sit eget Genie, hvilket vilde være den daarligste Yderlighed et Menneske i hans Stilling kunde falde til. Men det maa nu være nok om denne Nyhed, jeg har allerede maaskee altfor længe skandset derved. - Af Beneficer bliver, efter Forlydende, i Vinter 3 paa Hoftheatret, nemlig: for Hr. Lund, Jfr. Hedeberg og Jfr. Sannes. Om det nye Stykke Jlluminationen og hvad videre mærkeligt der maatte være at melde dig, næste Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Tegneøvelses-Anstalt. fornemmelig om Søndagene, for Haandværkere og andre Konstelskere, som allerede maatte have nogen Kundskab om Maalestok og Haandtegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
J denne Anstalt gives Veiledning til Kundskab om Gjenstandenes formelige Væsen (Skikkelse, Hensyn, og den dermed følgende rigtige Skatte ring. Læren om regelmæssige Slagskygger bliver særdeles foredraget, og begynder første Søndag i December. De, som ville benytte sig deraf, ville behagelig erfare nærmere Oplysning om samme i Gothersgaden No. 338, 2den Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Med det allerførste agter Undertegnede at begynde Forelæsninger over Fædrelandets Historie, fra den ældste Tid af til nu, fornemmelig ned Hensyn deels paa de for begge Kjøn almeninteressanteste og kjendeværdigste Begivenheder, deels paa hver Tidsalders Sæder, Skikke og Huusliv. De Damer og Herrer, som vil beære mig med Deres Nærværelse, bedes at lade afhente Adgangskort i Kronprindsensgaden Nr. 34, 4de Sal. Jeg tænker at læse om Søndagen fra Kl. 12 til 1. Prisen er 10 Rbdlr. J. Kragt Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Hvad kan være Aarsagen til, at vore saa blomstrende Klædefabriker nu gaae i Staae, Allerede have endeel nedlagt, og, hvad desværre endnu erfares, agte flere at standse, hvoriblandt end- ogsaa een af de første, der nylig havde 24 Stole i Gang, nu neppe driver 6, og disse skulde ligeledes nedlægges. - Det var ønskeligt, om høie Vedkommende i denne Henseende forlangte disses Erklæring; thi det vilde upaatvivlelig være betydelig Skade for Landet om en Jndustriegreen, der, foruden at den har kostet Regjeringen betydelige Summer, ogsaa er meget gavnlig og nyttig, kulde gaae til Grunde. Hvor mange fattige Familier vilde ikke herved atter blive brødløse, og saaledes falde det Offentlige til Byrde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Jndenlandske Efterretninger. Under den 24de Aug. d. A. er udfærdiget en almindelig Skoleforordning for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Den er deelt i tre Afdelinger, der bestaae af 77 Paragrapher. Længe har ikke en saa kostbar, udvalgt og vel conditioneret Samling af Bøger og Kobberstykker, været til Auction end nu i disse Dage, efter den afdøde Grosserer Peschier. Her vare Værker, som bleve betalte med 2 til 300 Rbdlr., og Kobberstykker i Glas og Ramme, som gik i 100 Rbd. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
En af vore første Digtere arbeider i denne Tid paa et Sørgespil, Hafbur og Signe, a Æmne, om hvilket man har en delig Ballade i Kjæmpeviserne, en smuk Fortælling af Suhm, et slet Sørgespil af Presser, og en nydelig Episode af Pram i hans Emilias Kilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Fra den 19de Novbr. Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 26de Novbr. Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 115 Skibe klarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 7 til indenrigske Steder, 5 til St. Croix. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Aarhuus, den 28de Modember. Den 24de Novbr. blev opbrændt Resten af de i Aarhuus Stift indløste Courantsedler og Skatkammerbeviser, til Belob d. C. Rdlr. 1,724, 725. - Det hele Beløb af indløste og tilintetgjorte Courantsedler og Skatkammerbeviser i Aarhuus Stift, ere d. C. Rdlr. 14,088,082. (Aarhuus Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Mariboe, den 28de November. J afvunKirkeaar, fra 1ste Advent 1813 til 1ste Advent 1814, ere i Mariboe Menighed ægteviede 22. Fødte af Mandkjøn 12, af Qvindekjøn 10 - 22 af begge Kjøn, deriblandt 2 uden for Ægteskab. Døde af begge Kjøn 14, altsaa 8te flere Fødte end Døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Sygdomme: Alderdom og Feber 1. Feber 1. Brystsvaghed 2. Brystvandsot I. Vandsot I. Jndvortes Slag 1. Tæring 2. Jndvortes Sygdom I. Krampeslag I. Kighoste 1. - En oplevede en Alder af 80 Aar og een af 75 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Mariboe Avis.) Kjøbenhavn, den 2den December. Den 16de November bleve Ratificationerne af Freden mellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Maj. Keiseren af Rusland udvexlede i Wien ved begge Souverainers dertil befuldmægtigede Statsministre. Hr. v. Rosenkrantz og Greven af Nesselode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Den 29de November kom Fregatten Perlen her paa Rehden fra Sundet, og i Dag den 2den December gik den igjen under til til Sundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
(Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Kjøbenhavns Børs den 2den December. Cours. Hamb. 2 M. 621 1/2, a vista 650. London 2 M. 205 Rbdlr., a vista 20 s. Spec. 650. Specier solgtes til 33 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 3/4 pr. 100; Oblig. 242.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Blandede Efterretninger. Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)J Wien vilde nylig en souverain Fyrste, der boer i en Privatgaard, kjøre ud; hans Vogn stod lige for Jndkjørselsporten. Men pludselig kom en Vogn, hvori Vertens to Sønner sadde, og som vilde sig af her. De forlangte at Fyrstens Vogn skulde rykke tilbage, og gjøre Plads for dem. Dette nægtede Kunsken. Det ene Ord tog det andet, og de unge Mennesker tillode sig utilbørlige Udtrykke. Sagen blev paatag, og man betydede den meget rige Værts Sønner, at vælge imellem en høitidelig Afbigt, eller Casserne. De troede endnu at kunne trodse; men da man gjorde Alvor af Tingen, og Politiet om Natten afhentede dem fra deres Værelse, krøb de til Korset og tilbøde sig at gjøre Afbigt. Men det hedder, at Keiseren af Østerrige ikke er fornøjet hermed, og vil, at disse unge Personer, der, stolende paa deres Rigdom tillade sig Alt, fremdeles skulle straffes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Hofjuveleren har faaet det Hverv, saasnart som mueligt at forfærdige en Guld Vies (Skind) Orden, der i det mindste vil koste 800,000 Gylden. Man veed endnu ikke for hvem den er bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Den elskværdige Keiser Alexander er bestandig Gjenstanden for de offentlige Samtaler. Damerne tale med Henrykkelse om hans mandig skjønne Skabning. En russisk General, der hører til Keiserens Følge, har nylig formælet sig meget raskt. Generalen saae sin Skjønne paa et Ba forelskede sig, besluttede at ægte hende, og bad om Keiserens Samtykke. –De maa dog vise mig Deres Elskede – svarede Monarken smilende, for at overtyde mig om Ypperligheden af Deres Valg. Dette skeete. "For Brudesmykket behøver De ikke at være bekymret, sagde Keiseren, da han havde seet Grevinden – det skal jeg nok sørge for. Tre Dage derefter var Formælingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Keiser Alexander var Brudefører og Hertuginden af Oldenborg, Brudemoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Blandt de fremmede Damer i Wien udmærkes især Fyrstinden af Bagration og Fyrstinden af Sagan, født Hertuginde af Culland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Ludvig XVIII har foræret Fyrsten af Schwarzenberg 34 Faar af den reneste spanske Race. De ere allerede ankomne paa hans Gods i Mähren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Nylig - hedder det fra Paris, var Kongen, Monsieur, Hert. af Angouleme, hans Gemalinde, og Hertugen af Berry i Skuespilhuset. Man gav Sørgespillet Brittannicus og Arvingerne. Tilløbet var saa stort at allerede Kl. 5 ikke flere Billetter vare at faae *). Ved Herskabets Jndtrædelse i Logen gjenlød det lydeligste Bifald. Adskillige Steder i Sørgespillet, der syntes at have Hensyn paa Bourbonnernes Skjebne, bleve med Henrykkelse beklappede, og efter Almeenhedens Forlangende, gjentagne. Kongen var rørt, J J Kjøbenhavn er der sædvanlig allerede om Formiddagen ingen Billet at faae til det ubetydeligste Stykke af Kotzebues Almanach uden hos Sjouerne. og udtrykte ved Gebærder sin Folelse. Monarken og hans Familie ledsagedes under uafbrudt Skrig, Kongen leve, Bourbonnerne leve, til Thuillerierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
To Banquirer i London, Whithead & Comp og Mainwarig & Comp. have holdt inde med at betale. Et Overslag over den Skade, Staden Hamborg og dets Gebet har lidt, er bleven overleveret den franske General-Commissair Monnay. Skaden beløber sig til 36,300,000 Fr. Endnu har Hamborg ikke faaet nogen Erstatning for det Sølv, der er blevet tagen ud af Banken. Men man har Løfte om at faae den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Den unge Fyrste Baratinsky og en Søn af den bekjendte rige Hofbanquier Rall i Petersborg, have nylig havt i Hamborg en Tvekamp med Pistoler. Tvistens Helena var Theater=Sangerinden Jomfru Aschenbrenner. Fyrsten døde af sit Saar, og Hr. Rall er løber til Engelland. Begge have tilforn været de bedste Venner og boet sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Blandt de mange Forslag til at forevige Tydsklands Befrielse, er nu ogsaa det: at forandre de franske Spillekort til tydske. De 4 Konger skulle hedde: Franz, Alexander, Friedrich Wilhelm, Georg. Jstedet for 4 Bønder skulde der være 4 Riddere: Schwarzenberg, Blücher, Kutusow, York. De 4 Esser skulle opkaldes efter de vigtigste Slag: Leipzig, Hanau, Paris, Culm, med Aarstal og Datum. Damerne skulde kaldes efter dem, der meest have udmærket sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
General Dupont er bleven beskyldt for, at have sluttet en Contract for den franske Armees Eqvipering, hvori han har ansat 1 1/2 Fr. mere for Alen end man hidtil har betalt, og derved puttet 3 Mill. Fr. i sin egen Lomme. Denne Sag har opvakt almindelig Utilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
I Paris har nylig tildraget sig en Begivenhed, der kan have de vigtigste Følger - i Modens Rige. Tre smukke Damer straalede fra en Opera Loge. Parterret blev, efter Sædvane, høist opmærksomt. Snart ere alle Tilskuernes Blikke henvendte paa de tre Gratier. Noget, som lignede en Sværm Colibris, en Strøm af Guld, sammensmeltet med Purpur, Saphir og Carfunkel, flød ned fra Skuldrene over Barmen. De pirrelig Pariserinder vare af Forundring, Nysgierrighed, Misundelse og Længsel ganske ude af sig selv. Først og fremmest ønskede man at vide, hvoraf Trylleriet bestod Briller og andre Øienkrykker hialp ikke. Der udsendtes letfodede Speidere. De samle sig bag Logen, og kige igjennem Logevinduet. De opdage, at det Ubegribelige var et Slags Peltsværk. Men hvilket Slags, det blev afgjort. Efter lang Grandsken fandtes Een, der opløste Problemet. Det formeentlige Peltsværk var et Slags Duun af en indiansk Fugl, som kun Engellænderne ere istand til at anskaffe sig, da de ere Havets Herrer. Der er ufortøvet afgaaet Breve og Bude til Engelland, for at finde saadanne Duun, da man i Moden som i sit hele Liv saa gjerne vil smykke sig med fremmede Fjere. De tre straalende Gratier i Logen vare Hertuginden af Wellington og to andre brittiske Damer af fornem Stand. Lucian Bonaparte, eller som han nu hedder, Fyrsten af Canino, skal see bleg og mager ud. Han er omtrent 50 Aar gammel. Romerne holde meget af ham. Han er en Mand af Aand og Jndsigter, og en stor Kiender af Malerier. Ligesaa megen Umage man tilførn gjorde sig for i Frankrig at forgude Napoleon, saa ivrigen søger man nu at sværte ham og hans Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Efterfølgende Beretning om Napoleon, første Aar leveres her saaledes, som den læses i franske Blade. Meget er uden Tvivl overdrevent deri, men som et Bidrag til denne mærkværdige Mands Levnet og Tidens Aand, vil den altid være interessant for den Tænkende, der forstaaer at skille Klinten fra Hveden. "Da Marquis de Vaux be mægtede sig Corsica, tænkde han vel neppe at hans Erobringer vilde koste 6 Mill. Europæere Livet, og at en paa denne Øe boende Borgers Barn, efterat være opdraget i sin Souvepains Militair skole af Kongel. Naade, vilde vorde kronet til Keiser og afsætte Konger. Napoleons Fader, Carl Bonaparte, var en godlidende Mand; hans Kone Lætitia derimod herskesyg, men smuk. Han var ligegyldig ved sin Kones Galanterier, som han havde at takke for Embeder og Æresposter. Hendes Galon, Paali, ansaae for Napoleons Fader. J den Tid hendes Svagheder varede, fødte hun sin Mand 8 Børn, som vi siden have seet fremtræde som Konger, Prindser og Prindsesser. Faderen blev omsider Affessor i Tribunalet i Ajaccio. Længe derefter paastod Napoleon, at en af hans Forfædre, der i Velsernes og Gibelinernes Krig, forlode Florenz, vare flygtede til Corsica. Da Napoleon blev Overgeneral over den italienske Armee tillagde han sit Stamhuus en Alder af 600 Aar; som Consul vilde han nedstamme fra Keiserne i Constantinopel. Efterat han var bleven Souverain ubledte han sin Herkomst fra Skandinaviens ældste Konger. J Journal de Empire læste man engang, den lille Konge af Sverrig vilde undre sig, naar han fik at vide, at Napoleons Ahner have førend Gustav IVdes Ahner siddet paa den Trone, hvorfra dennes Undersaatter have fordrevet ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Buonaparte erfarede snart, at man spottede over denne Genealogie; han lod den i samme Journal tilbagekalde og sige, hans Adel tog sin Begyndelse fra den 18de Brumaire, det var i den Tidspunct, Consulatet indførtes. Jmidlertid skjænkede han Logneren, som han for et Syns Skyld lod modsige, 50,000 Frank. og en Post, der indbragte aarligen 24,000 Fr. Bonaparte er født i Ajaccio den 5 Febr. 1768. Corsica blev først i Juni Maaned 1769 forenet med Frankrig. Da han blev Consul gjorde han den 15 August næste Aar til sin Fødselsdag; ved denne Forfalskning blev han en født Franskmand (?) Greve Marboeufs skaffede ham 1777 ansat i Krigsskolen i Brienne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Da Kongen sammenkaldte Notablerne var Bonaparte først 20 Aar, allerede den Gang yttrede han Lyst til Statsompæltninger. En Dag roste han i Overværelse af Officierer af samme Grad som han Revolutionens første Yderligheder. Disse vilde kaste ham i en Grøft paa Marspladsen. Snart derefter syntes hans Meninger at have forandret sig; han begierte 1790 af Hr. D.** Oberstlieutenant ved Regimentet la vere, 15 Louisdorer til Laans, og vilde udvandre. Da denne Officier nægtede ham Pengene forblev han i Frankrig. Bonaparte, der var fattig og af en Adel, som man gjorde ham stridig, befordrede nu ved de Grundsætninger, han udspredte i Klubberne, Revolutionens Fremskridt. Officiererne vilde have ham bort fra Regimenter som en farlig Demagog; men han fandt Tilhængere, der toge ham i Forsvar. Efter Palis Tilskyndelse vendte han un tilbage til Ajaccio; men den gamle General mærkede snart, at det ikke var mere den samme Frihed, han forsvarede 1769. Han blev indkaldt for Nationalconventens Skranker, men mødte ikke. Derpaa blev han erklæret i Dan tilligemed Hr. Pozzodi Borg, Departements Procurator, som man nylig har seet i Paris som Keiseren af Ruslands Adjutant og Gesandt. - Bonaparte blandede sig imellem Jacobinerne, som han smigrede, og forblev i Ajaccio. Han havde ladet sig udnævne til Oberstlieutenant for Nationalgarden, og afseilede paa den Escadre, der var bestemt at angribe Cagliari.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
J Spidsen for et lidet Troppecorps bemægtigede han sig Stephansskandsen, og var nær bleven fangen af Bjergbeboerne, der hængte alle de Franske, de fik fat paa, i Skovene. - Jmidlertid opsatte hele Øen Corsica sig mod Conventen. Bonaparte, der var kommen tilbage paa Øen, blev landsforvist ved et af Paoli selv forlangt Decret; man vovede ikke at fuldbyrde Decretet saalænge han besad Folkets Yndest, som han imidlertid snart tabte ved en afskyelig Forbrydelse. Anden Paaskedag lod han i Spidsen af Slagterkarle skyde paa Oldinger, Børn og Qvinder, der kom ud af en Kirke, under den Forevending, at de vare fanatiske Fiender af Friheden. Hans Moder, Brødre og Søstre, der, ligesom han, blev landsforviste, seilede til Marseille. Der levede de af den Understøttelse, som Conventen gav de Flygtede. Grev Collin gav dem af sine egne Rationer, for at tilfredsstille deres Fornødenhed; Mad. Lætitia biede altid til det var Nat, for at sende sin lille Carletta, siden Prindsesse Caroline, efter en Praas, som ofte ikke engang blev betalt. Den ældste Datter, siden Fyrstinde af Lucca, var ikke smuk, men den yngste var det. Man beskylder hendes Moder, at have drevet Speculationer med hendes Skjønhed. Rygtet herom udbredte sig til Paris, da Bonaparte allerede havde et Hof. Da Mad. Lætitia engang var i en Loge i Marseille med to af hendes Døttre, blev hun bortvist af en Politiecommissair, der paamindede hende om, at hun allerede tilforn for sin slette Opførsel havde faaet befaling at pakke sig ud af Byen. Bonaparte forfulgte den Gang sin seierrige Bane i Mailand. Hans Moder lod igjennem Directoriet den uforskammede Politiecommissair afsætte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Wien, d. 19 Nov. Keiserinde Marie Louise tager endnu ingen Deel i de herværende Høitideligheder. Jøvrigt kjører hun næsten hver Dag fra Schønbruun til Wien, for at aflægge Gjenbesøg. Det forrige Keiserlige franske Vaaben findes ikke mere paa hendes Vogn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Wien, den 20 Nov. Det første hidtil paa Wienercongressen endte Anliggende er Genuas Jndlemmelse i Piemont. Det begynder den tilkommende Fortegnelse i de befuldmægtigede Gesandters Protocol, der have undertegnet Tractaten til Paris. Kongen af Sardiniens Minister er ikke indbuden til disse Forhandlinger. Man vil nu snart beskjeftige sig med Bestemmelsen af de østerrigske Grændser i Jtalien. Bayern vil, som det synes, ikke underordnes et almindeligt Rigsforbund, men bestaae som europæisk, ikke som tydsk Magt, Det søger ivrigen at faae udvirket at Fæstningen Maynz kommer i dets Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Wien, d. 21 Nov. Under 6te dennes har Hs. Keis. Majestæt udnævnt Deres Kongl. Høiheder Prindsregenten af Engelland og Hertugen, af York, efter Høisammes eget Ønske, til Feldt mar challer i den Keiserlige Kongel. Armee. - TilGalligien er der fra østerrigsk Side sendt en betydelig Troppeforstærkning, der foreløbig bestaar af 10 Regimenter. - Der er nu ogsaa nedsat en egen Committee til at ordne de italienske Anliggender. Den bestaar af Østerrigs, Engellands, Ruslands, Frankrig og Spaniens Ministre. Et af de første og vigtigste Spørgsmaal, som skulle forhandles ved denne Committee, er Tilbagegivelsen af de til Kirkestaten hørende, men hidtil endnu at østerrigske Tropper provisorisk besatte tre Legationer: Bolonna, Ferara og Ravenna. Om Kongen af Neapels Erkjendelse synes alle Stemmerne endnu ikke at være enige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Hannover, d. 28 Nov. Hs. Kgl. Høihed Hertugen af Cambringe skal, som man forsikkrer, i Hs. Kgl. Høihed Prindsregentens Navn modtage Kongeriget Hannovers Hylding; men naar det skal skee er endnu ubestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Amsterdam, den 22 Nov. Deien i Algier har ladet sine udløbne Krigskibe kalde tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
London, d. 22de November. Det hedder i Efterretninger fra America, at Sacketts Havn og den americanske Commodore Chaunceys hele Flot tille ere blevne tagne. Vist er det at Sir James Yro var gaaet ud fra Kingston med den engelske Flotille, for at gjøre et Angreb paa Sackerts Havn.