Viborger Samler, 1834-10-12
Kjøbenhavn den 3die October. J det igaar udkomne No. 133 af "Dansk Ugeskrift, har Hr. Secretair Algreen-Ussing indført en Artikkel under Overskrift, "Kunne de i Kjøbstædernes og de mindre Landeiendommes Valgdistrikter hidtil "foretagne Valg af Deputerede til Provindsialstænderne ansees for gyldige?" hvilken upaatvivleligen har stort Krav paa almindelig Opmærksomhed. Forf. besvarer nemlig det fremsatte Spørgsmaal benægtende og erklærer de nævnte Valg, idet mindste forstørstedelen, at være foretagne paa en anordningsstridig Maade. Sagen er af megen Almeenvigtighed, og vi troe at skylde vore Læsere, saavidt Rummet tillader os det, her at meddele en ud forlig Resume af Artiklens Jndhold. Forf. aabner den med følgende bemærkninger: "Forordn. af 15de Mai d. A. angaaende Provindsialstændernes Jndretning i Danmark, forsaavidt Siellands, Fyens og Lolland-Falsters Stifter, samt Island og Færøe, angaaer, har, som bekjendt, med Hensyn til denne Deel af Riget, indført 4 forskjellige Valgclasser, idet den nemlig har bestemt, at Staden Kjøbenhavn skal udgjøre en særskilt Valgelasse, samtlige øvrige Kjøbstæder den anden Klasse, Sædegaardene den tredie, og de mindre Landeiendomme den fjerde Klasse." Kjøbstæderne" siger han, udgjøre da tilsammen en Valgklasse, og ere igjen inddeelte i 11 Valg. distrikter, idet nemlig Helsingør og Odense hver vælge I Deputeret og de øvrige Kjøbstæder de andre 9 Deputerede. Her maa derfor skjelnes mellem Valgret og Valgbarhed. For at kunne vælge maa Man i selve Valadistriktet eie en fast Eiendom af den foreskrevne Størrelse; for at kunne vælges udkræves, derimod kun, at Man i en af samtlige Kjøbstæder eier en, dertil valificerende, Eiendom. Valgretten knytter sig til Valgdistriktet; Valgbarheden, derimod til hele Valgklassen." Paa lige Maade erholder det sig med de mindre Landeiendomaccastodserosserme. Disse udgjøre tilsammen for alle tre Stifter en egen Valgklasse, der udnævner 20 Deputerede igjennem 20 forskjellige Valgdistrikter. For i denne Klasse at kunne vælge maa Man være Grundbesidder i det enkelte Valgdistrikt, hvorimod der, for at vælges, kun udfordres, at Man i hvilketsomhelst af disse 20 Valgdistrikter eier en saadan Eiendom, som til Valgbarhed i denne Klasse er foreskrevet. En lignende Jnddeeling finder Sted for Nørrejylland, undtagen at Valgtlassen for Kjøbenhavn naturligviis der bortfalder. Det samme gjælder med Hensyn til Hertugdømmene Slesvig og Holsteen." – "For at sætte de Valgberettigede i de forskjellige Valgklasser istand til at kunne vælge Deputerede ikke blot fra det enkelte Valgdistrikt, men, fra hele den vedkommende Deel af Riget, er det i Anordningen om Provindsialstænderne ihenseende til Kjøbstæderne og de mindre Landeiendomme, foreskrevet, at naar Listerne over de i ethvert Valgdistrikt valgbare Personer ere berigtigede og trykte, bør enhver Valgdirekteur meddele nogle Exemplarer af Samme til Valgdirekteurerne i de andre Distrikter, i hvilke Betingelserne for Valgbarhed ere de samme, og altsaa indbyrdes Valg kan finde Sted." "Som en Følge heraf bør trykte Lister over de Valgbare i enhver enkelt Kjøbstad være omsendte til alle de øvrige Kjøbstæder, og ligeledes Lister over de Valgbare i ethvert af de mindre Land eiendommes Valgdistrikter være omsendte til alle de øvrige Landdistrikter, forinden noget Valg i nogen Kjøbstad eller noget Landdistrikt foregaaer, for at Vælgerne kunne erholde den fornødne Kundskab om det hele Antal af Mænd, paa hvem de kunne lade deres Valg falde, og naar dette ikke er skeet, kan det trufne Valg formeentlig ikke ansees gyldigt, thi de Regler ere da ikke iagttagne, der i Anordningen ere foreskrevne som betingelse for Valghandlingens Gyldighed, og Vælgerne ere da ikke satte istand til at gjøre Valg imellem alle de dertil kvalificerede Personer. Jstedetfor, som, Forordn. hjemler, at kunne vælge imellem flere tusinde Valgbare, indskrænkes, ved hiin Undladelse, Valgrettigheden til et forholdsmæssigt ringe Antal, og Valghandlingen taber hel dens nationale Charakteer og skrumper ind til et blot Kommunalanliggende." Ved den første Valg. handling, der foregaaer, er det dobbelt vigtigt at vaage over, at der ikke indsnige sig saa betydelige Forandringer i Valgrettens Udøvelse, hvilket kunde drage, endnu større Tilsidesættelser - hvis større ellers lode sig tænke efter sig i Fremtiden. Det er iøvrigt vistnok rimeligt, at Vælgerne i de fleste Tilfælde ville vælge Deputerede fra deres eget Valgdistrikt, hvilket for Tiden vel endog er det, som Man helst maa ønske, men det indeholder ingen Grund til at tilsidesætte en saa væsentlig Forskrift som hiin ovennævnte. Heller ikke maa Man troe, at det vilde blive uden Exempel, at Nogen blev valgt til Deputeret af et andet Valgdistrikt, end det, hvori den ham tilhørende faste Eiendom er beliggende. For det Første falder dette Sted ikke altid sammen med det, hvorhan har sit stadige Ophold og altsaa kan antages at være bedst kjendt. En Mand kan eie en fast Eiendom i Odense og være bosat i Nyborg. Saafremt nu Listen over de i Odense valgbare Personer ikke kommer til de Valgberettigedes Kundskab i Nyborg, forblive disse jo aldeles uvidende om, at hiin Mand af dem kan vælges, skjøndt de maaskee netop fortrinligen vilde have valgt ham. Men det er ikke hertil alene, at Vi sigte. Der er en anden og langt vigtigere Betragtning, som ikke maa oversees. Man siger ikke uden Føie, at en Prophet gjælder ingensteds mindre end i sit Fædreneland. Dette viser sig ved alle Leiligheder. Den, der udtaler sig stærkt og kraftigt om Feil og Mangler i det Bestaaende, vil altid saare Manges Jnteresser. Han vil ikke blive yndet af Magthaverne, og selv mangen Privatmands Misnøie kan han ikke undgaae at paadrage sig. En saadan Mand har heller ikke altid den Smidighed og Eftergivenhed i Charakteren, der udkræves for at skaffe sig sin nærmeste Omgivelses Velvillie, og mangengang forsmaaer han vel endog med Flid – af en maaskee utidig Stolthed – at gjøre selv det uskyldigste Skridt for at blive folkeyndet, frygtende for, at det skal blive udlagt som Jagen efter Popularitet. Saaledes lader det sig let tænke, at en slig Mand ikke vil blive valgt til Deputeret i det Valgdistrikt, hvori han hører hjemme, skjøndt hans Dygtighed dertil almindeligt erkiendes. Den Offentlighed, hvormed Valgene skulle foregaae, og som i andre Henseender fortjener saa megen Paaskjønnelse, turde netop kunne virke hertil. Der hersker endnu alt formegen Smaalighedsaand i vore Kjøbstæder, til at Man ikke skulde antage, at Frygten for at støde Amtmanden eller Lysten til at gjøre Borgmesteren Noget til Behag ogsaa her skulde kunne vise sig virksom. Dette falder derimod bort, naar den Paagjældende vælges i et andet Distrikt. Der komme disse smaalige personlige Hensyn ikke i Betragtning, og den Vedkommende vælges her ikke efter deslige uvedkommende Betragtninger, men blot efter sin offentlige Virksomhed, hvorpaa det i dette Tilfælde alene kommer an. Endeligen er der vel ikke Nøyet, hvorved Jnteressen for Provindsialstænderne meere kan vækkes, og den Almeenaand, som Man ved Samme har søgt at fremkalde, mere udbredes, end netop ved at give Valgbarheden den størst mulige Udstrækning; thi den frifindede Deputerede vil da idet mindste der finde nogen Belønning for de mange Ubehageligheder, han ikke vil kunne undgaae, naar han sætter sig som Maal, at træde i Kamp med det Bestaaende og med Kraft og Udholdenhed at fægte for det, som han efter sin bedste Overbeviisning anseer for det Rette. – Men om det endogsaa ikke skulde skee, at en saadan Mand fik et saa stort Antal Stemmer, at han vilde blive valgt enten til Deputeret eller Suppleant, har dog den Omstændighed, at der ogsaa bliver gjort Valg paa ham, en væsentlig Jndflydelse paa hele Valghandlingen, idet det nemlig derved kan skee, at en ganske anden Person, nu erholder de fleste Stemmer, end den, der, under den modsatte Forudsætning, vilde have erholdt dem. Stemmerne ville nemlig, naar Endeel af de Valgberettigede antages at stemme paa valgbare Personer udenfor Valgdistriktet, deele sig i et andet Forhold, end naar Stemmerne indskrænkes til de Valgbare i selve Distriktet. Et Exempel vil oplyse dette. J et Valgdistrikt med 300 Vælgere gives der disse blot Leilighed til at stemme paa Valgbare i Distriktet selv. Udfaldet af Stemmegivningen bliver da, at A. faaer 110 Stemmer, B. 90, C. 80, og at de øvrige 20 Stemmer tillægges forskjellige andre Personer. Have Vælgerne derimod Adgang til at stemme imellem valgbare Personer ogsaa udenfor Di strikket, kan det let hænde, at en stor Mængde af de Stemmer, der ellers vilde være blevne givne A. og B., tilfalde Personer udenfor Distriktet, imedens C. derimod beholder alle sine Stemmer, og at Udfaldet af Stemmegivningen altsaa bliver, at C. faaer 80, A. 70 og B. kun 60 Stemmer, eller at C., som før slet ikke kom i Betragtning, nu bliver Deputeret; A., som før blev Deputeret, nu kun bliver Suppliant, og B., som før blev Suppleant, nu slet ikke kommer i Betragtning. Det er saaledes, som Enhver let seer, ikke en blot Formalitet, hvorom her handles, men det er Noget, som har den meest afgiørende Jndflydelse paa hele Stemmegivningen." – Efter hvad Vi saaledes have anført, slutter Forf., kunne Vi ikke tilbageholde vor høieste Forundring ved at see, at Valgene i flere af de mindre Land eiendommes Districter, saavel i Danmark, som i Hertugdømmene, allerede ere fuldbyrdede. At dette nemlig ikke kan være skeet under Jagttagelse af den ovenomhandlede Regel, er udenfor al Tvivl, da Valglisterne for flere Kjøbstæder og Landdistrikter endnu ikke ere endeligt berigtigede. Man har altsaa i hine Distrikter indskrænket de Valgbares Antal til Grundcierne i det enkelte Valgdistrikt eller maaskee tillige i et eller andet nærliggende Distrikt og ikke taget noget Hensyn til den langt større Mængde af Valgbare, som Man vilde have havt, naar Man havde oppebiet Listerne fra de øvrige Valgdistrikter i samme Valgklasse. Med hvad Hjemmel dette er skeet, skulle Vi lade være usagt, men at det er uden al Hjemmel i selve Anordningen, er klart af det Ovenstaaende. Heller ikke kunne Vi antage, at de Valgberettigede i det enkelte Valgdistrikt – om ogsaa deres Mening derom skulde, som Vi dog meget betvivle, være indhentet – kunne med Retsvirkning have renunceret paa Jagttagelsen af en Regel, der baade saa udtrykkeligen er foreskreven og som tillige er saa væsentlig nødvendig til Valghandlingens Gyldighed. Vi maae derfor være af den Formening, at de hidtil foretagne Valg, ved hvilke hiin Regel ikke er iagttaget, ligefrem ere ugyldige, som foretagne paa en, saavidt skjønnes, anordningstridig Maade, og Man tør vel vente, at der ikke for Fremtiden i noget Valgdistrikt foregaaer noget Valg, førend de Valgberettigede, i Overeensstemmelse med Anordningen af 15de Mai d. A., have erholdt den fornødne Kundskab om alle valgbare Personer i den tilsvarende Valgklasse.