Berlingske Tidende, 1792-03-01
den 29de Julii 1791 er Candidatus Theologie, Christian Frid. Jacob Bolgt, allernaadigst beskikket til Compastor ved Kirken i Silderskapel, i Landskabet Stapel, Den 18de November er Candidatus Theologin Johanne detilde beskikket til Diaconus i Ulderup, i Amtet Søn dalere. lader Dato Christiansborg Slot er den 23 Decbr. 1791. attemme en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At ligesom de Majestæt ved den i Placaten af 24 Junii sidst bekiendt satte Indandelse til frievillige Foreninger om Hoveriets Bestemmelse haver have Jorddrotternes og Bøndernes fællede. Besteter Dine, da Hs. Majestæt vil, at Bøndernes Ægten, Arbeide skulle være bestemt, men derhos ønsker, at saadan Bestemmelse maatte skee ved mindelig Overeenskommelse, i det bedste Middel til at vedligeholde Enighed og god Forgaaelse imellem Hørbønde og Bønde, hvorpaa begges Vel i maaet derver, saa har Hs. Majestæt og erfaret, at denne allerhønsammes landsfaderlige Hensigt paa mange Steder er ganger, og at et ikke udrendeligt Antal af Jordegodseiere halveds have truffet Accorder med de hoveriegiørende Bønder; den derimod er Hs. Majestæt ogsaa indberettet, at saadansteretninger paa andre Steder ikke have havt Fremgang, derindes af den Aarsag : at Bønderne paa adskillige Jorgadser giøre sig den ungtige Forestilling, at deres Hoverieskaldt, ved det Placaten omtalte Commissariers Bestemmelse. allerikan blive saare rings og udfindeligt, og i saadan Formange ikke har villet antage de dem af deres Hosbonder, denne forslag til mindelig Forening. Saa er Hr. Majestæt ogsaa foridtaget, at paa de af Allerhøistsamme bortsolgte Godser have Foreningerne om Hoveriet især fundet Vanskelighed ved den af Bønderne yttrede Formening, at deres Hoverie skulde af Hs. Majestæts Commissarier vorde bestemt, efter hvad der blev forrettet i den Tid, Hs. Majestæt Selv var Eier af samme God J Betragtning heraf foranlediges Hs. Majestæt herved allernaadigst at tilkiendegive : at ved Hoveriets Bestemmelse, for saavidt samme i Mangel af Forening vil skee ved Hs. Majestæts Commissarier, skal saavel paa de af Allerhøistsamme bortsolgte, som alle andre Jordegodser i Danmark haves Hensyn til, hvad der indtil Aaret 1790 er forrettet, under de Betingelser, som indeholdes i fornævnte Placat af 24de Junii sidst, hvis Forskrivt i denne Henseende Hs. Majestæt herved allernaadigst vil have igientaget. Og da for Hs. Majestæt ligeledes er andraget : at paa endes Steder skal Bønderne have den Tanke, at Hoveriet for Fremtiden skulde bestemmes efter Hartkornet, hvor det hidindtihar været forrettet efter Jnddeeling af heele, halve og fierdedeel Gaarde, hvilken Inddeeling ogsaa Forordningen af 12te August 1773 har fulgt, finder Hs. Majestæt for godt herom at forklare Sin allernaadigste Villie derhen, at hvor Hoverlethidindtil har været forrettet, ikke efter Hartkorn, men efter hele, halve og fierdedeel Gaarde, skal og, for saavidt det af Hr. Majestæts Commissarier vorder bestemt, samme Jnddeeling legges til Grund. Dog skal det ikke være Jorddrotter og Bønder formeent, ved mindelig Forretning at bestemme enten Hoveriet selv, eller Hoveriepenge efter Hartkorn, endog paa de Godser, hvor hvor det hidindtil har været forrettet efter Inddeeling af hele, halve og fierdedeel Gaarde. Og skal i øvrigt Forordningen af 12te August 1773 ikke være til Hinder, at jo Accorder maar indgaaes om at forrette, som Høverie, hvad Slags Arbeide, Vedkommende kunne, forenes om. Og for, saavidt mueligt, endnu at fremme en saa god Sag, som Hr. Majestat anseet frivillige Foreninger om Hoveriet at være, vil Hs. Majestæt at Allerhøistsammes Amtmand skulle ved deres Mellemhandling, hver i sit Amt. saae at mægte disse Foreninger paa de Godser, hver samme atte allerede ere trufne. Til den Ende befalet Hr. M. dem herved allernaadigs, at det paa belellige Tider for sig kalde ethvert vedkommende Jorde gode Eier, eller dennes Fuldmægtig, tilligemed de Hoveriegiørende Bønder, da Jorddratien haver at opgiør ud go slag til Hoveriets Bestemmelse, efter tilbenævnte Placatsmanden æsk og modtages, og paatallet Hs. Majestæt tire, Forskrivt, hvorpaa Søndernes Svar og Ertiering af Amaat i enhver af Allerhøistsammes Befalingsmænd vil giøre no en Ære og Glade af ved som ustige og passende Forenillinger til Parterne, at befordre deres Forretning. Dersom denne da opnaaes, skal den vedtagne Actord, som skriftlig maae forsattes, paa Stedet underskrives af Parterne, og ved videre Formalitet, skal være gyldig og paa begge Sider fordinAmtmandenes Paaskrivt stadfæstes, hvorefter den, uden dende. Af Foreningen skal forfattes tvende ligeløbende Oriaalet, hvoraf den ene forbliver i Jorddrottens, men den anden i Bøndernes Vare. En af Amtmanden betræftet Alskrive skal indsendes i Hs. Majestæts Rentekammer og der forbude. til Efterretning, og en anden henlegges i Amts=Archibet. Dersom Parterne i nogle Paster blive enige, men tandre te, saa og, om nogle af Bønderne, men ikke alle vedtage Foreningen, skal den dog gielde, for saavidt den er me gaaet, og skal, i det sidst berørte Tilfælde, Amtmanden ved vedtaget Foreningen, og deres, som dertil have været un Forretningen antegne, baade de Bønders Navn, der have lige. Hvor aldeles ingen Forening er kommen i Stand, skal en Amtmanden derom indgive Beretning til Hs. MajestatsRentekammer, og derhos indsendt saavel Jorddrottens Forslag til Forening, som Bøndernes derpaa afgivne Svar, paa det Hs. Majen at derat kunne skiønne hvad enten udantaFordringer fra Jordrottens Side, eller Uvillighed des Søn. denne, har været Aarsag til, at Fortening ikke er truffen, da vil Hs. Majestæt at den eller de, hos hvem Skylden sin den, skulle betale de Omkostninger, der ville medgaae til Hofveriecommissionernes Afholdelse. Derimod skal de Godser, hvor Forretninger om Hoverier, enten allerede ere trufne, eller hereftet, inden Commis nerne paa ethvert Sted boldes, komme i Stand, vartaleles frie for saadan Udgiør, ligesom og paa de Godser, be endeel af Bønderne, men ikke alle, have indgaaet Fortemmeskal saa mange, som ere blevneremgen dersen være denne Hvad Forstaaeller Tilland, Parterne giøre hinanden og at komme til Forening om Hoverie, skal, saaes at opnaaes, paa ingen Maade forbinde dem, men dag Tilfalde vare enhver forbeholdet, naar Commismand. veriets Bestemmelse nedsettes, da at giøre Paastande. hvad han formener nalte Rette at tilkomme. gastere paa Strørgods der ere arbeldspligtige, saa som af de Selveiere, det forrette Hoverie, skal Amtmander, ligeledes for saakaldes og ved at efterser de første Fastet. og dandstes Skinder eller Huusbandsholdebrøve omgaden vidt deres Hoverie eller Arbeide er bestemt. J Mangalenskal Amtmanden saa at foreene dem med Jorddrotten, a. Herlighedstieren paa lige Maade, som i Henseende til 32 sterne paa de samlede Godser her er foreskrevet, og om Udsdet atere Jndberetning til Hr. Majestæts Rentekammer. Den 6te Januarii 1792 er Sognepraa Hr. Mad. allernaadigst atter at være Sognepræsten Jndsig paastegield i Detage Stift; Herredsfoged Hans Jsaadan, forundt Bevilling at være Over= og Underrets=ProcuraDanmark.