Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-03
No. 1. 54 Aargang. 3: Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 3 Januar 1825. Jndhold. Tilbageblik paa Aaret 1824. - Spanien (Rædselssystemets tilsyneladende Aftagelse. Frankerig. Frugten kommer for Blomsten ei, (Waldemar den Store og hans Mænd af Jngemann. Og Høsten ikke før Vaaren. Aaret 1824. hensvandt fredeligt for Europa. Kun paa Udkanterne af denne Verdensdeel svingede Bellona endnu sin blodige Søbe over Menneskeheden. - Og dog er dette Aar ikke mindre rigt paa Erfaringer end mange forløbne. - Ved forrige Aars Slutning var det sydvestlige Europas Revolutioner, som ved et Vindpust, tilintetgjorte, og Europa, omslynget af et politisk Baand, som Fortiden ei kan opvise Mage til, synes allene ved Fredens Opretholdelse, ved human og oplyst Anvendelse af sine ældre Statsformer, at kunne læge de dybe Saar, som Revolutionsperioden bibragte det. Der gives vel endnu een Knude i Østen at løse; men Sandsynligviis vil den neppe blive sønderhugget, men sikkrere og til større Held for det kjæmpende Folk, vil den løse sig selv; ligesom og Gjæringen paa den pyrenæiske Halvøe vel snart maae frembringe andre og heldigere Resultater, end dem Vi hidtil have seet. - En nye Krisis i Verdensbegivenhederne viser sig derimod i vor Tidsalder i Amerikas stigende Kultur, Engellands indre Kraft og Styrke og Ruslands politiske Storhed. Disse tvende Stater synes og at være Foreningspunkterne mellem den gamle og den nye Verden, i det fra hiin Stat de liberalere Grundsætninger tilligemed Kulturen udgaaer til Amerika; ligesom denne ei blot neddæmper den indre Gjæring i vor Verdensdeel, men og danner Overgangsveien for Europas Kultur til Asien. - Paa vor Verdensdeel maa dette have den meest afgjørende Jndflydelse. Europa maa aftage i indre Velstand, Kraft og Styrke i samme Forhold, som hine Verdensdele hæve sig; ja - hvis ikke dets oplyste Regentere betraadte en liberalere Vei, hvilket sidste Haab en ny Fyrstes Tronbestigelse i Vesten synes at oplive, da vilde vel endog Kulturens Morgenrøde svinde bort for Europæernes omtaagede Blik, for lysere og herligere at opklare Amerikas Horizont. Dog! - disse mørke Anelser ville Vi ikke troe skulle gaae i Opfyldelse. Ruslands Herredømme i tvende Verdensdele ville Vi kun ansee som et Middel til Asiens Kultur, dets Magt, kun som et Redskab i Forsynets Haand til at indføre der en ordentlig, paa Fornuft grundet Statsforfatning, og Amerikas Stigen i Kultur, som et Middel mere, til at fremme Menneskeslægtens almindelige Udvikling, til at standse Europas Higen efter fremmed Eiendom og vende dets Beboeres Blik hen til Stræben efter høiere aandelig Fuldkommenhed! Efter dette almindelige Overblik, kunne Vi i Udsigten over hver enkelt Stats Historie i det svundne Aar være saameget kortere, som et fuldstændigt Sagregister alt er gangen forud, og Vi bemærke blot følgende: Spanien vedblev hele dette Aar at tildrage sig ligemeget Europas Opmærksomhed som varme Deeltagelse i dets ublide Skjebne. Kampen mellem den oplyste Deel af Nationen og den af Munke forblindede Almue, eller, om Man hellere vil, mellem de Konstitutionelle og Roialisterne er fortsat under Henrettelser, Snigmord og rædsomme Grusomheder, uden at enten Forandringer i Ministeriet eller fremmede Hoffers Noter har kunnet formilde denne Fremgangsmaade. Frygten for Jnqvisitionens Jndførelse, Pengemangel og Kraftløshed give kun mørke Udsigter for dette af Naturen saa rigt begavede, men ved Uvidenhed og Anarkie saa ulykkelige Land. Maatte dog en blidere Skjebne grundfæste Fred og Enighed mellem Regent og Folk, og Kulturen, understøttet af Nationens bekjendte Kraft og Energie, hæve den til den Anseelse blandt Europas Stater, den synes værdig til at indtage!" Ogsaa Portugal leed i dette Aar af indvortes Uroligheder. En farlig Sammensværgelse mod Kongen, i hvis Spidse Infanten, Prinds Miguel, stod, blev dog lykkelig dæmpet og Prindsen maatte gjøre en Udenlandsreise, medens Dronningen forblev under Opsigt i Landet. Rigets gamle Cortes bleve imidlertid indkaldte og ny Uroligheder kun tilintetgjorte ved Kongens Standhaftighed og Klogskab. Derimod synes Regjeringen at have opgivet Haabet om at undertvinge Brasilien, og de i denne Hensigt begyndte Rustninger ere igjen ophævede. J Frankerig vandt det roialistiske Princip mere Overhaand og fik en afgjørende Jndflydelse paa Valgentil Kamrenes Aabning, ligesom den katholske Geistlighed hist og her talede et myndigere Sprog. Den nye Rentelov, der gjorde saamegen Opsigt, gik vel igjennem i de Deputeredes Kammer, men forkastedes af Pairerne og havde v. Chateaubriands Udelukkelse af Ministeriet til Følge. Derimod blev Lovudkastet til Kammerets Syvaarighed antaget. Den 16 Septbr. døde Ludvig d. X VIII, som ved kraftig Viisdom og klog Maadehold styrede Statsroret, og i det han vidste at holde de forskjelligt stræbende Partier i Ligevægt, fast grundfæstede Bourbonnernes Trone i Frankerig. Ham fulgte Broderen Carld. X., hvis maadeholdne Grundsætninger og liberale Fremgangsmaade synes fuldkommen at ville befæste indvortes Rolighed og Lykke.