JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Ligesom vi i den Overbeviisning, at Deres Majestæt med samme Kjærlighed omfatter alle Deres troe Undersaatter, finde fuld Fortrøstning for, at Deres Majestæts Stræben efter at tilveiebringe en Lighed i Statsbyrder og Fordele for Statens forskjellige Dele ikke vil være forgjeves, saaledes haabe vi ogsaa, at det vil lykkes Deres Majestæts Viisdom at afværge en Adsplittelse af de forskjellige Statsdele, som Tanken paa Fremtiden muligen kunde lade befrygte. Vi prise os lykkelige, at Betryggelsen af vort Fædrelands Fremtid ligger i en Fyrstes Haand, til hvis ophøiede Personlighed det trohengivne Folk med Tillid har henvendt sit Blik Den algode Gud tage Deres Majestæt under sin naadige Varetægt, og give Dem en lang og lykkelig Regjering, rig paa Glæde for Dem, og paa Velsignelse for det elskede Danmark Stænderforsamlingen i Viborg. J det tredie Møde forelagde Kommissarius Sagen om Jndførelse af stænderske Komitteer. Efter et interessant Foredrag af Brock, hvori han søgde at bevise, at Holsteens Forening med Danmark er folkelig og fast juridisk begrundet, samt at Thronfølgen i alle Rigets Deele ligger i Loven for Arvefølgen i Danmark - udnævntes følgende 7 Medlemmer til at tage Sagen om Stænderkomitteerne i Overveielse: With, Fleischer, Jngerslev, Jespersen, Schytte, Kirk og Lüttichou. – Derefter forelagde Kommissarius de kgl. Lov-Udkast, blandt hvilke vi ville nævne et Udkast om Lettelse i Handelen; et Ditto om den asiatiske Handel, et Ditto om Ladningsdokumenter for Skippere, en Ditto om Erhvervelse af Fattigforsørgelsesret; en Ditto om Frikjørseler, en Ditto om Flytningsfrihed og Værnepligt et Ditto om nyt Ligningsforhold af de Kjøbstæderne paa hvilende Byrder. J syvende Møde forelagde Justitsraad Fleischer et Andragende fra Trykkefrihedsselskabet om Forandringer i Trykkelovgivningen. (Komittee, Fleischer, Prof. Larsen, Nyholm, Køster og Jespersen. Kammerherre Benzen foredrog et Andragende fra Kammerherre Grev Reventlow til Christianssæde om at Landalmuen, især af Huusmands- og Jnderst=Klassen sogne og pastoratvis meddeltes Privilegium til at drive Hokerhandel paa Landet. Spørgsmaalet om en Kommittees Nedsættelse i denne Anledning blev besvaret benegtende med 26 St. mod 20. J ottende Møde anmældte Præsidenten tvende private Andragender ved Biskop Tage Müller: 1) Fra flere Geistlige i Ribe Stift ang. Ophævelse af Mulktering for Udeblivelse af Skolen under visse Betingelser, samt angaaende nærmere Bestemmelser for Udskrivning af Skolen, og 2)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Andragende fra flere Geistlige i Ribe Stift, betræffende, at Valget og Valgbarhed til Provindsialstænderne indrømmes geistlige Embedsmænd som Beneficiarier. Begge Andragender bleve efter Producentens Ønske overgivne til Petitionskomitteen, da han ikke fandt Anledning til at understøtte dem i deres Heelhed. – Kancelliraad Funder foredrog et Andragende angaaende Finantsvæsenet, tilsigtende deels en Overveielse af det publicerede Normalreglement og Budgetterne for 1841 og 1842, for derpaa at begrunde Forslag til Modificationer i samme med Hensyn til Budgettet for 1843 og 4, deels en Fornyelse af Begjeringen om et tvaarigt Budgets Forelæggelse for Stænderne m.m. (Komittee, Funder, Aagaard, Hvass, Nyholm, Jngerslev, Kester, v. Støcken, Krieger, Schytte. Blandt de i det niende Møde ommældte Andragender var et fra Schytte om at Delegerede fra de 4 Stænderforsamlinger maatte træde sammen for at ordne de statsretlige Forhold mellem Statens forskjellige Dele, samt at gjøre Forslag til Hs. Majestæt om en friere Forfatning. En Ditto af Kammerraad Wolff om Ophævelse af Grændse tolden mellem Jylland og Slesvig, samt at midlertidigen Brændeviin mod lovbefalet Følgeseddel i Grændsetolddistriktet ubehindret maa føres indtil 3 Timer efter Solens Nedgang. Wolff oplæste derefter sit Andragende om Kornauctioners Ophævelse. (Kommittee: Wolff, Estrup, Fleischer, Brock, Secher og Jngerslev. Fielstrup oplæste sit Andragende om at Skolelærerne maatte sikkres et nogenlunde anstændigt Offer og at de vakante Skolelærerembeder med deres Jndkomster maatte offentliggjøres i et dertil bestemt Blad; Spørgsmaalet om en Kommittee skulle nedsættes besvaredes benægtende med 36 St. mod 12. J Anledning af et Andragende fra flere Beboere i Randers Amt om at Stutteribesigtigelserne maatte vedblive og Antallet af Hingstpræmierne forhøies og Præmier for Tyre og Køer uddeles blev ingen Komittee nedsat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Handelsefterretninger. Flensborg d. 27. Oct. Hvede 4 Rd. 32 s. a 5 Rd. - s.; Rug 3 Rd. 32 s. a 4 Rd. - s.; Byg 2 Rd. 8 s. a 2 Rd. 12 s.; Boghvede 2 Rd. 16 s. a 2 Rd. 32 s.; Havre 1 Rd. 16 ls. a 1 Rd. 24 s.; Raps 5 Rd. 32 s. a 6 Rd.; Flæsk pr. Lpd. 1 Rd. 8 s. a 1 Rd. 121., grøn Ditto 32 s.a - ls.; Smør pr. Pd. 6 a 7 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Bekjendtgjørelser. Søndagen d. 6. November afholdes Assemblee i Selskabet paa Korsbrødregaard. Udenbyes boende kunne deeltage, naar de indføres af et Medlem, mod en Betaling af 16 s. pro persona. Forde udenbyes Familier, der ønske at optages i Selskabet som Medlemmer, er det aarlige Contingent 3 Spec., og for en enkelt Herre 2 Spec. Repræsentantskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Fine ordinaire Spillekort, samt Kjøbenhavnsk Sæbe af Jacob Holmblads Fabrik, er at bekomme hos Knud Christensen i Varde. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Formedelst indtrufne Omstændigheder bliver det til Søndagen d. 6 de, bestemte Bal hos Gjæstgiver Aastrup i Varde udsat til Søndagen d. 13. ds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Gode Kogrærter ere at bekomme hos Niels Warming.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
En tre Etage Vindovn ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser. Hvidkaal kunne faaes hos Tiendecommissair Wandborg i Janderup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Undertegnede agter at oprette en Fragtkjørsel imellem Ribe og Tønder 2 Gange ugentlig, næmlig hver Mandag og Torsdag Morgen Kl. 6 fra Ribe og samme Dage til Tønder, og fra Tønder hver Onsdag og Løverdag Morgen Kl. 6 til Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Mit Logie er hos Søren Weise i Ribe og hos Nicolai Carstensen i Tønder. Niels Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Boelsmand Lauritz Peder Sørensen af Eegholdtlund paa Eegholdt Mark, Leierskov Sogn, Ribe Amt, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 26de October 1842. Oxenbøll. Wenn Andreas Johannsen Paulsen, ein eyelicher Sohn des Kathuers Peter Paulsen und seiner ChefrauJohanna Maria im nenen Ruttebüllerkoog, welcher den 5ten April Ein tausend steben hundert zwei und siebenzig geboren ist, mithin das stebenzigste Lebensahr uberschritten har, seit den Jahre 1790 abwesend gewesen, one das die mindeste Nachricht von ihm eingegangen, oder auch nu eine Spuuder sein Leben, oder uder seine Angehørigen har ermittelt werden konnen, und ein Halbbruder von tym auf die Auskehrung eines unter Verwaltung der Høyer Birtvogtei stehenden Vermogens nach vorgangiger Beobachtung der geseslichen Maasregeln angetragen, als wird gesetlichen Vorschriften zu følge, gedachter Andreas Johannsen Paulsen event. seine Angehørigen und Erbeen, hiemit von Gerichtswegen aufgefordert und befebligt, binnen 12 Wochen von der lesten Bekanntmachung dieses Proclams angerechuet, uder ihr Da sein und Leben Kunde zu ertheilen und sich deshald mit ihrenAnspruchen und Gerechtsammen im Birks Actuariat bei dem Herrn Gerichtschreiber Wieding in Tøndern, unter Beibringung ihrer Legitimations-Documente und Bestellung der erforderlichen Actenprocuratur, bei Verlust aller Anspruche zu melden, mit der Verwarnung, das, menn keine Angaben er følgen, gedachter Andreas Johannsen Paulsen werde für todt erklart und sein hiesiges unter Verwaltung stehendes Vermögen, an seine hieseldst befindlichen gesetslichen Erben, werde ausgekert werden. Hoyer Birkvogte zu Tondern d. 24. Octbr. 1842. Drose.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Det er bleven min sørgelige Skjæbne at melde fraværende Slægt og Venner, at Døden den 22de dennes berøvede mig min høitelskede og uforglemmelige Mand, Brændeviinsbrænder J. B. Albinus, i hans kraftigste Manddoms Alder efter 5 a 6 Ugers Sygeleie. Han efterlader sig mig og 4 umyndige Smaae, hvoraf den Yngste ikkuns er 6 Uger gammel. Varde, d. 28de October 1842. K. Albinus, fød Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffNo 128 Fredagen den 4 November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det om udenrigske Anliggender ofte meget vel underrettede engelske Blad "Morning Herald meddeler følgende mysterisse Artikel: "Vi ere fra en agtværdig Kilde underrettede om, at de Franskes Konge har raadført sig med fortrolige Personer om Hensigtsmæssigheden af en Tronfrasigelse til Fordeel for Hertugen af Nemours. Fordelen ved et saadant Skridt er aabenbart og mange Personer i den franske Hovedstad ere af den Mening, at dette er den eneste Vei til at befæste det orleanske Dynasti. Jmidlertid, føie de til, elsker Ludvig Philip Magten saa høit, at han ikke frivillig giver den fra sig; Rygtet er meere udbredt i den Hensigt at udforske den offentlige Mening, end for at udføre en saadan Beslutning. Hertugen af Nemours er ikke almindeligen elsket, end skjøndt han er intet mindre end absolut upopulær, og det er mere end tvivlsomt, hvorvidt det vil lykkes ham i Tilfælde af Faderens pludselige Død, at styre en Nation, der er saa vanskelig at regere som den franske. Men bliver det første Aar af hans Regering ført under Ludvig Philips Ledelse, da ville de følgende ogsaa blive lykkeligt tilendebragte Vanen udover ligesaamegen Jndflydelse paa Franskmændene som paa ethvert andet Folk, og det vilde uden Tvivl underkaste sig en Autoritet, under hvilken det en Tidlang har levet. Uden at yttre os om dette Rygtes Paalidelighed, meddele vi det for at forberede Publikum paa en Begivenhed, der rimelig vis vil finde Sted i Løbet af de franske Kamres forestaaende Session." – En Forsamling af Delegerede af forskjellige Jndustrigrene har besluttet at udarbeide en Adresse til Konseilspræsidenten mod den projecterede Toldunion mellem Belgien og Frankrig – En officiel Depesche fra Algier af 13 Octbr. mælder, at General Bugeaud har slaaet og adspredt en af Ben-Salem kommanderet Skare af 6 Kabylestammer. D. 20. var Bugeaud kommen tilbage til Algier, efter at have opnaaet Expeditionens Hovedhensigt, Ben-Salems Ødelæggelse. – Senere Efterretninger om General Changarniers Træfning med Kabylerne anslaae de Franskes Tab langt høiere end den officielle Beretning, der kun angiver de Dræbte og Saarede til 100 Md., medens hine paastaae, at Svaverne alene have tabt 250 Md. Generalen selv var i stor Fare for at blive fangen, men blev frelst af en Trompeter, der huggede tvende af Angriberne ned. Man fortæller, at Generalen i sin Taknemmelighed mod sin Redningsmand gjorde Jndgreb i Statsmagten, idet han tog sit eget Æreslegions-Kors og heftede det paa den tappre Trompeters Bryst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Blandinger. J Bøhmen er funden en Kiste med Dokumenter, der ere af megen historisk politisk Værd, og som angaaer Wallensteins Person og hans Periodes endnu ikke nok opklarede Historie. Det er deels Feltherrens egenhændige Breve, deels Aktstykker, der vedkomme hans mægtige Jndgriben i den Tids verdenshistoriske Periode. Dette Fund er sendt til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Den almindelige bekjendte og som videnskabelig Theolog agtede Professor Dr. Gesenius er afgaaet ved Døden i Halle i sit 57. Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Efterat O'Connel i lang Tid ikke har ladet høre fra sig, har han senest offentliggjort et Brev, hvori han forsvarer sig mod den katholske Lord Shrewsburys Beskyldninger, hvilke gaae ud paa at sætte en Plet paa hans Karakters Uegennyttighed, fordi han hvert Aar i de irske Kirker indsamler en saakaldet "Rente, som Skadesløsholdelse for de Tjenester, han har viist det irske Folk. O'Connel retfærdiggjør denne Forholdsregel dermed, at han i over tyve Aar for Emancipationen ene maatte bære hele Byrden af den irske Sag, at han maatte anordne Forsamlingerne, udkaste Planerne, skrive Brevene osv., Alt uden Vederlag. "Jeg veed – siger han – at jeg har mange varme og troe Venner, og dog staaer jeg som den meest forhaanede af alle Mennesker, og nu kommer Lord Shrewsbury for at sætte Kronen paa Bagvadskelsen, ikke med Talbots Sværd (Lorden, nedstammer fra denne berømte Familie), men med en Brix ved Siden og ryster en Peels og sine egne Abekattestreger ned i min bittre Kalk. Alt det har jeg gjort og taalt for Jrland, Og lad nu Jrland være taknemmeligt eller utaknemmeligt, den, der forhaaner mig, fordi jeg staaer i Jrlands Tjeneste han fattes Kundskab til de allersimpleste Elementer, i Sædelæren, som siger, at Arbeideren er sin Løn værd, han fattes de høiere Sjælens Følelser, som sætte os istand til at erkjende, at der gives Tjenester, der ikke kunne opveies med Penge. Ja, jeg er - og med Stolthed siger jeg det – jeg er Jrlands leiede Tjener og jeg er glad derover!"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Den franske Marschal Ondinot, Hertug af Regio, er udnævnt til Gouvernør over Jnvalidernes Hotel, hvilken Æresplads, som bekjendt, ved Monceys Død var bleven ledig. J Ondinots Sted er igjen Marschal Gerard udnævnt til Æreslegionens Storkantsler og Generallieutenant Jacqueminot atter i GerardsSted til Kommandant for Parises og Seinedepartementets Nationalgarder, med hvilken sidste Udnævnelse Oppositionen er yderst utilfreds, da Jacqueminot altid har været meget upopulair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Indenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har paa den jydske Stænder, forsamlings Adresse givet følgende Svar: "Vi have med Allerhøieste Velbehag fra Vore troe jydske Provindsialstænder modtaget en Adresse, der saa ganske udtaler de samme Følelser af Hjertelighed, af undersaatlig Tillid og Hengivenhed som de, med hvilke Vort kjære og troe jydske Folk glædede Vort Faderhjerte, da vi i afvigte Sommer besøgte det for Selv at overbevise Os og hvad der kunde tjene til fremdeles at befordre dets Tarv, for Selv paa hvert Sted at kunne prøve og veie de Ønsker, som maatte blive Os for rebragte. Denne Tillid og Kjærlighed, som saaledes af Vort troe Folk selv, som af dets Repræsentanter vises Os, er Os en behagelig Tilfredsstillelse og kjær Løn under Vore Bestræbelser for at fremme og befordre Vore kjære Undersaatters Vel og at berede og sikkre dem en lykkelig Nutid og Fremtid. Og naar saaledes Folket og dets Organer med fuld Tillid slutte sig til Os og virke i Samstemning med Os, saa tør vi og saa haabe, at see hiin Vort høieste Ønske opfyldt og saa maa og vil Fremgangen i Alt, hvad der kan tjene til at forøge og befæste Folkets Velfærd, vorde sikkrere og stadigere, – hvortil Gud give sin Velsignelse Vi tilsige Vore troe jydske Provindsialstænder Vor Kongelige Hyldest og Naade og ønske Dem Held som Vi vide Dem besjælede af en redelig Villie til at virke til Gavn for Deres Medborgere og det elskede Fædreland."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Den danske Cadetcorvette, Capt. Paludan, har været i Lissabon, paa samme Tid som Fregatten. Prinds Friedrik og begge Skibscheferne havde været indbudne til det kgl Taffel Alle Officererne vare præsenterede for Dronningen og hendes Gemal Audientsen var meget kort, Dronningen talte kun lidet, Kongen nogle Ord. Jntetsteds (?) seer man Folk saaledes behængte med Ordener som der. Hertugen, af Tercetra havde ikke mindre end syv Stjerner paa sit Bryst. (Aalb. A.) Mundtlig fuldstændig juridisk Embedsexamen. D. 27. Octbr.: J. W. Werlauff land. En forlod Examen D 28 Octbr.: J. G. B. Klemp hand ill. G. Colbiørnsen land. (Og.) Mundtlig heologisk Embedsexamen. D. 27. Octbr.: N. P. Hasselqvist hand ill. C. S. B. Ørslef hand ill. O. 28 Octbr.: P. H. Krogh land. E. C.F. A. Schive hand ill. En forlod Examen. (S. Bl.) Lægeexamen. D 29 Octbr. absolveredes denne Examen af P. A. Schleisner (Student 1835) land H. C. C. Schmiegelow (Student 1834) hand, ill. pr. gr. og N. Schow (Jkke-Student) hand, ill. Sec. gr. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Fædrelandet indeholder en Biographie af den for Videnskaben og hans Venner desværre for tidligt bortdøde Salomon Dreier, hvori med følgende Ord omtales de meere private Sider af hans Personlighed. Han havde tilligemed sin afdøde ældre Broder, Ove Christian (død som praktiserende Læge i Løgstør i Decbr. 1836), arvet Moderens dybe Gemyt; der slumrede, uagtet hans Læber og hans Pen kun sjeldent røbede det, en rig Skat af Poesie i hans Sjæl men, medens Broderens Utilfredsstillelse ved det Studium, som han havde valgt sig, maaskee nærmest overvandt hans naturlige Jndolens og frembragte ikke faa smukke elegisk humoristiske Digte, saa bevirkede uden Tvivl Salomon Dreiers levende Ju teresse for sit Studium og hele den alvorlige Retning, hans Aand tidlig havde taget, at hans poetiske Gemyt kunde nøies med at udtale sig paa en mindre directe Maade, nemlig igjennem Musikken. Han havde allerede i sin Barndom lært at spille noget paa Violin og opnaaede siden ved egen Øvelse en ikke ringe Færdighed; dette Jnstrument var hans Trøster i mørke Timer, og fra dets Strænge lokkede hans overgivne Humor de bizarreske Toneslyngninger. Han studerede ogsaa Generalbas i de senere Aar og øvede sig i at componere; men af de faa Compositioner, han fuldførte, egne kun et Par følelsesfulde Sange sig til Udgivelse. Han har taget meget virksom Deel i Stiftelsen og Bestyrelsen af tvende Selskaber, der allerede ikke have udrettet Lidet til Udbredelsen af musicalsk Sands og Jnteresse, nemlig Studentersangforeningen" og "den musikalske Forening. - Politisk Anskuelse deelte han med de fleste af hans Jevnaldrende og med næsten alle dem, der befinde sig paa samme Standpunct som han, skjøndt hans anstrængte, paa reent videnskabelige Gienstande, rettede Virksomhed, i Forbindelse med hans huuslige Forhold, forbød ham at tage meer activ Deel i den siden Thronskiftet udviklede Kamp for den constitutionelle Sag, saa fulgte han den dog med varm Deel tagelse, og hans Overbeviisning var det modne Resultat af dybsindige Betragtninger, den var sammenvoxet med hans Charakteer; ingen Lykkens Omskiftelse, ingen Tvang eller Frygt vilde nogensinde kunnet bevæge ham til at opgive den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
J en Beretning fra Livorno af 6. Octbr. hedder det, at man allerede deraf kan slutte sig til, hvor rig den thorvaldsenske Konstsamling, som Fregatten Thetis" overfører Danmark, maa være, da bemeldte Stib har indtaget omtrent 100, tildeels meget store, Kister med Konstgjenstande af alle Slags. For Rom maa deres Bortførelse betragtes som et stort Tab. (Dagen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Ved Høiesteret er i forrige Uge en Pige, Karen Kirstine Lon, bleven dømt til 6 Aars Tugthuusarbeide, fordi hun havde begaaet den Forbrydelse at ville stille sin Hunger. J Januar Maaned d. A. steg hun, der var blottet for Alt, flere Gange gjennem et Vindue ind i hendes forrige Husbondes, Toldbetjent Hermansens Stue, tilbragte Natten der, og forlod den igjen om Morgenen, efter at have smurt sig et Par Stykker Smørrebrød i Hermansens Spisekammer. For denne Lovovertrædelse blev hun imidlertid ikke anseet med Straf, men kun advaret om at afholde sig derfra J Marts Maaned gjentog hun det Samme hos Væver Faber, og paagreben en Morgen, sovende i hans Gaard, er hun nu, ved alle 3 Jnstantser, dømt til 6 Aars Tugthuusarbeide, som den, der ved Nattetid ad anden Jndgang end den sædvanlige, er trængt ind i anden Mands Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
(Efter Kbhposten. Her har man et Exempel paa, at den strenge Retfærdighed let kan blive til stor Uretfærdighed, naar Dommerne ikke kunne tage alle de konkrete Forhold i Betragtning, og vi skulde meget tvivle om, at denne Pige, der ikke har gjort andet, end tilfredsstillet den første betingelse for Livet, maaskee paa en noget uforsvarlig Maade, vilde være bleven fældet ved en Jurykjendelse. (Opk)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Cand. Theol. K. F. Wiborg har erholdt allern. Tilladelse til at erhverve Magistergraden for en paa Dansk udarbeidet Afhandling over Nordens Mythologi, saafremt det philosophiske Fakultet antager den, dog saaledes, at selve Disputationen skeer paa Latin, og at der til Afhandlingen føres latinske Theses, som staae i Forbindelse med Afhandlingens Jndhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Fra St. Thomas, i Vestindien, skrives under 23. August: "St. Thomas er en Plads, som har store Capitaler, vi have vor egen Bank, som giør overmaade brillante Forretninger Til Datum har den givet 15 pCt. Jnteresse til Actiehaverne - Her anlægges nu en saakaldet "Marine Railway, et Værft, hvor ethvert Fartøi med sin fulde Ladning ved Damptraft bringes op paa tørt Land, for at underkastes hvilkensomhelst Reparation, og derefter nedlades igjen i Søen uden mindste Skade for Skibet. Det har været interessant at see dette Værk anlægges; især interesserede det mig at see den dertil i Vandet byggede fiirkantede Jnddæmning ved Damp at udpumpes, og derefter Railen" lagt med Muurarbeide, der ved den yderste Ende af Jnddæmningen er 27 Fod under Vandets Overflade. Det hele Anlæg er nu snart færdigt og tages da naturligviis det Jnddæmmedes Jndfatning bort igjen, saaledes at Fartøierne kunne hales ind paa den til deres Paalandbringelse paa Railwayen, anbragte Art Vogn, som da ved Dampmaskinerne trækkes paa Land. Dette Anlæg vil toste omtrent 150,000 Piastre, circa 300,000 Rbd. r. S. Denne Sum, som og Bankens Fond er næsten alene sammenskudt af St. Tho mass Jndvaanere, naturligviis ved Actier. (O. T. A.)"Det glæder os - hedder det i Fædrelandet. – af private Efterretninger at erfare, at Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed, Statholderen og den commanderende General i begge Hertugdømmerne, Prindsen af Augustenborg, i den senere Tid skal have udviklet et ganske eget Talent til at gjøre sig upopolair. Flere herhenhørende Smaatræk ere os meddeelte fra forskjellige Sider – de ligne hinanden alle deri, at de bevise, at Hs Høif. Durchl deri i det Mindste ligner høisalig Kong Frederik den Store, at han jevnlig tiltaler Folt med Er, – men vi finde det ikke hensigtsmæssigt at fortælle disse Aneldoter, da det kunde lede os ind i Vidtløftigheder med Hensyn til onus probandi, en Uleilighed, som vi ikke finde denne Sag værd "
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-04
Jfølge "O. T. Avis" agte Deres Kgl. Høiheder, Kronprindsen, Kronprindsessen og Storhertuginden af Mecklenborg Strelig idag at tiltræde Reisen til Kjøbenhavn.