Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-16
Polakkernes Frihedskamp. Russerne have den 1ste August overfaldet den polske Armee, som havde taget Stilling imellem Kolo og Lowitz, og trængt den tilbage med betydeligt Tab. Den russiske Armee havde nu, som Følge deraf, sit Hovedqvarteer i bemeldte Lowicz, og Polakkerne havde koncentreret sig imellem Sochassen- og Warschau, i hvilken Egn man nu, især ved Byen Blonie, som kun ligger 3 Mile fra Hovedstaden, hvert Øieblik ventede et afgjørende Slag; tabes dette, have Polakkerne dennesides Weichselen kun Warschau tilbage, og da, siger den preussiske Statstidende, kan Jntet afholde Russerne fra at rykke frem mod denne Stad, især da nu ogsaa General Rüdiger har med sit til 32,000 Md. forstærkede Korps lykkelig passeret over Weichselen ved Joselow, tæt ved den galliziske Grændse, for at angribe Warschau fra Sydsiden af. Ogsaa General Gen stenschweig var med 20,000 Md. og 60 Kanoner rykket frem nord paa over Pultusk og havde forenet sig med Hovedarmeen. Et polsk Troppekorps under General Turno havde forgiæves søgt at forhindre det, thi Veiene vare oversvømmede af den vedholdende Regn og næsten ufremkommelige. Endelig var ogsaa den russiske General Golomkin rykket frem østen for Warschau indtil Siedle, saa denne Stad nu snart er omgivet at Russer paa alle Kanter. Den 30 Juli sværmede Kosakkerne allerede Sochaczem paa en halv Miil nær. Pas kemitsch dækker alle sine Bevægelser ved store Kavallerie masser, som han skyder frem foran de andre Tropper. Kalisch var der en grændseløs Bestyrtelse, thi man ventede hvert Øieblik at Russerne rykkede derind. To Tydskere, en Conditor og en Fabrikant, vilde gjøre deres Lykke derved, skaffede sig et Anhang af andre tydske Fabrikantere, nedrev den polske Ørn og plantede den russiske istedetfor, men i det samme rykkede Landstormen indi Staden, bragte Roligheden igjen tilveie, og hang baade Conditoren og Fabrikanten. - Skal Polen frelses udenfra, er det altsaa paa den høie Tid, at redde sig ved egen Kraft, synes nu at være næsten heel umuligt. Det hed der, at Østerrigerne have opslaaet en stor Krigslein ved Podgorze, og gjøre Anstalter til at slaae en Weichse broe ved Grændsen af Schlesien og Krakau. Frankrige og Engelland. Fra London meldes under 5te August, at Statspapirerne vare paa denne Dag faldne til 80 1/2 ved Efterretningen om et Budskab til Parlamentet om Forøgelsen af den active Sømagt, for at Engelland kan antage en deciderende Stilling ved Europas nærværende urolige Tilstand. Man forventer nu, tilføies der, en Ordre til, at saavel Armeen som Flaaden bliver sat paa Krigsfod. Avisen Times melder tillige som et Børsrygte: at den østerrigske og preussiske Regjering skulle i et meget kort og energisk Sprog have svaret paa Frankriges Jntervention til Polens Fordeel: at de ville lade sig lede af deres egne Anskuelser om de i dette Anliggende ville forholde sig neutrale eller ikke. Endvidere: at den engelske Ambassadeur Lord Cowley havde forladt Wien den 30te Juli - Den franske Admiral Roussin havde faaet Ordre fra sin Regjering, at skynde sig hjem fra Tajofloden, for at han det snareste muligt kan løbe ud igjen med hele den i Toulon forsamlede Eskadre til den længe forberedte fransk engelske Expedition. J London begynder Folket nu at blive utilfreds med at det varer saalænge inden Reformbillen vorder antaget, og i Paris har Pøbelen atter raabt udenfor Palais royal: "Død Russerne, Leve Polakkerne! Bort med Ministrene!" saa man har maattet besætte Gaarden og Haven med 2 Linieregimenter. "J Aften - skrives der fra Paris den 4de August - venter man en meget levende Yttring paa krigersk Viis til Polakkernes Fordeel." Portugal. D. Pedro er afreist til Engelland, og har ved Afskeden sagt til sine Venner: "Vi sees igjen i Lissabon!" Man veed nu, at der fra Terceira skal afgaae en Flaade med 6000 Mand for at styrte D. Miguel. D. Maria skal udraabes til Dronning, men for at svække det antikonstitutionelle Partie og Geistlighedens Modstand, skal ingen Konstitution indføres. Derimod vil man give visse Garantier og bemyndige den unge Dronning til at gifte sig med en Udlænding, som ellers ikke er tilladt efter de portugisiske Grundlove. Nu veed man ogsaa, hvorfor der ikke blev noget Oprør i Lissabon, som den franske Admiral havde ventet, og hvorved han havde faaet Anledning til at styrte Usurpatøren. Alle de Personer som vare istand til at lede et saadant, vare deels blevne kastede i Fængsel, deels hemmeligen dræbte. Deres Antal angives for mellem 1500 til 2000 Personer. Ogsaa forklares nu, hvi Krigskibene ikke skjød paa de Franske, men allene Kastellerne: de fleste af Officererne vare blevne arresterede fordi de havde erklæret det for en unyttig Blodsudgydelse, og mange af Kanonererne havde paa Grund deraf vægret sig ved at fyre. Palladset Queluz bliver nu forsynet med Batterier, og D. Miguel har ladet alle Skatte og Kostbarheder bringe til Ajuda og Alcantara. En stor Mængde Personer som frygte for D. Mi quels Hævn naar Flaaden er borte, vare flygtede ombord paa de franske Krigskibe.