Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-21
Udenlandsk. Holland. H. M. Kongen har under 7de Septbr. udstædt en Proclamation, hvoraf det Vigtigste er følgende: "Vi Wilhelm, af Guds Naade Konge til Nederlandene, Prinds af Oranien, Nassau, Storhertug af Luxemburg, &c. Alle dem der see og læse dette, vor Hilsen "Det guddommelige Forsyn, som skjænkede dette "Kongerige i 15 Aar, Fred, indre Orden og til tagende Lykke, har for ikke lang Tid siden hjemsøgt to Landes Egne med tallose Uheld, medens de forskellige tilstødende Provindsers Rolighed, " er bleven forstyrret eller truet. Ved den først"Jndberetning om disse Onder, have Vi strax be"falet en overordentlig Sammenkaldelse af "Generalstaterne, som efter Grundlovens "Bydende repræsenterer det hele nederlandske Folk, og det for ved gjensidig Beraadslaaelse at fastsætte de Measures, som Nationens Tilstand, " og de nærværende Omstændigheder udfordre. "Paa samme Tid have vi bemyndiget vores elskede Sønner Prindsen af Oranien og Prinds Frederich af Nederlandene til at begive sig til hine Egne, saavel for ved de til deres Disposition stillede Midler at beskjerme Personer og Eiendomme, som for at overbevise sig om Tingenes sande Stilling, og at foreslaae de Midler, der ere mest passende til at stille Gemytterne tilfreds. "Vi gjore herved Regning paa Generalstaternes "Beraadslaaning. Vi ville opfordre dem til at overveie, om at Skylden til det Uheld, hvorunder Fædrelandet sukker, kan ligge i Feil i National-Jndberetningerne, og om dette skulle være Aarsagen dertil, da at forandre disse; og fremforalt ogsaa om de, ved Tractater eller ved Grundloven oprettede Forbindelser mellem Kongerigets begge store Afdelinger, bør til det almindelige Vels"Befordring, forandres i Form eller Art. Vi forlange at denne vigtige Qvæstion bliver med fulde "kommen Frihed og med Omhyggelighed overveiet. "og intet Offer vil falde vort Hjerte for tungt, for at opfylde et Folks Ønske, og sikkre dets Lykke, hvis Vel har været en "Gienstand for vores ømmeste og bestandige Omsorg. Men saameget som vi ere findede for med "Mildhed og Aabenhiertighed, ved omfattende og afgjørende Forholdsregler, at befordre Fædrelan"dets Held, saaledes er det ogsaa vores faste Beslutning, uden Forskiel at haandhæve alle de lovligerhvervede Rettigheder, der tilkomme alle "Dele af Kongeriget, og ikke at skride til hine Forholdsregler uden paa en regelmæssig Maade, over" eensstemmende med den Eed, som er bleven aflagt til og af Os. Nederlændere, Beboere af dette "Lands forskellige skjønne Landstrøg, som mere end een Gang ved den guddommelige Naade og Jndvaanernes Enighed, have undgaaet de Uheld, "hvis Bytte det skulde blevet, venter nu med Rolighed og Tiltroe paa Opløsningen af disse vigtige Qvæstioner, som Omstændighederne have frem bragt &c." - Efterretningerne fra Brussel og fra hele Belgien lyde ellers ikke saa beroligende, som man kunne ønske: J Brussel vedbliver man at forskandse Staden, og enhver Gade bliver fortificeret efter Krigskunstens Regler; 2000 Mand af Borgergaden i Lüttich var kommen Brussel til Hielp; Prinds Frederik staaer med 18,000 Mand, i Nærheden af Brussel; men de Belgier, der ere blandt Tropperne, forlade i hobetal deres Faner og vende tilbage til deres Hjem, fordi - sige dede ikke ville fægte mod deres Landsmænd, fra Je mappe, Charlerol, Courtrai, Tournay, Verviers, Lüttich og flere Stæder, ere Deputationer indtrufne til Brussel for at tilbyde Understyttelse, og fra de fleste Stæder ere Adresser indsendte til Kongen for at bede om Belgiens Adskillelse fra Holland med Hensyn til Statsbestyrelsen. Den Efterretning var indtruffen fra Haag til Brussel at det diplomatiske Corps der, havde erklæret, at der med Hensyn til Londonner-Tractaten, var inter i Veien for begge Staters Adskillelse, naar Begge forblive under det Oraniske Huses Zepter.