Norske Intelligenssedler, 1770-08-29
Nordske Jntelligenz-Se Nor No. 35. Onsdagen den 29. Augusti 1770. Fortsættelsen af: En Engelsk Betlers forunderlige Tildragelser. Den Dag, paa hvilken Executionen skulde gaae for sig, regnede det meget, hvorudover Rettens Betientere befalede Skarpretteren, at han skulde haste, paa det at de destosnarere kunde komme i Tørre. Han fulgte ogsaa deres befaling, og forrettede sit Embede med større Hastighed end Forsigtighed, saa at Guinett ikke fandt den ringeste Smerte, men det kom ham alleneste for, som der svævede et Lys for hans Øyne, indtil al hans Samling forgik ham. Det var knap en halv Time derefter, før han blev skaaren ned, og i Følge Dommen ophængt i Kiæder ved hans Svogers Huus, 3 Miil fra Deal. Disse Kiæder vare gjorte til en anden Straten Røver, som var tyk og fyldig, og just dem havde Skarpretteren af Uforsigtighed taget med, saa at de ikke fast og nøye kunde indslutte Guinetts Hals og Liv, hvilket alt han siden fik at vide af sin Svoger. Jmidlertid blev Gwinett ved denne voldsomme Behandling uden al Følelse, og det var en Lykke for ham, at Følelserne ikke indfandt sig hos ham, førend alle Ting vare forbie, og Skarpretteren tillige med al hans Følge var aldeles borte. Nu blev det klarere i Veyret, og en behagelig Luft bevægede sig under Klædet, som hængte over Guinetts Ansigt, derved blev han saa vederqvæget, at han efterhaanden kom til sig selv, og begyndte at drage Aanden. Hans Svogers Karl var imidlertid gaaen ud efter Køerne, og gik derpaa lige hen under Galgen for at vilde betragte dette sørgelige Billede af hans Madmoders Broder: Han mærkede, saa til Luften blæste Klædet fra Ansigtet, en Bevægelse paa den Hængtes Læber, og et svagt Aandedrag, han løb derfor hastig hiem, og meldede det for hans Huusbonde. Jngen vilde troe det: imidlertid begav dog Hr. Sawyer, sig tillige med sin Kone og 3 Karle til Galgen. Gwinett var da alt kommen saa vidt til sig selv, at han kiendte disse Tilskuere, og ved en besværlig Stønnen og Sukken overbeviiste dem om, at han endnu var i Live, Natten derpaa var gunstig for hans Venners Bestræbninger; thi Galgen blev afsavet, Kiæderne overfilede, og den befriede Grent 3 Dage skiult i hans Svogers Huus, indtil en Skibs Capitain, som løb ud ved Kaperie, hemmeligen tog ham om Bord, og bragte ham i Sikkerhed. Overdommeren i Deal stævnede vel Hr. Sawyer for den omsavede Galges Skyld, men Eftersøgningen blev ikke fortsat med stor Jver, eftersom man troede at den Hængte var begraven, hvormed dette ærerørende Syn ophørte, og enhver undte og gierne Hr. Sawyer og Familien den Lindring i deres Sorg. Skibet, som Gwinetsvar paa, blev optaget af Spanierne, og han kom som en Krigsfange til Havana. Her frygtede han sig allermest for, at blive udleveret til Engeland, og anden Gang at blive hængt, og for at undgaae denne Fare, paatog han sig der en Fangefogeds Bestilling. Efter 3 Aars Forløb blev under hans Forvaring given 9 Fanger, og iblant disse kom en ham meget bekiendt for. Efter megen Møye kiendte han Hr. Richard, som havde givet Anledning til al hans Ulykke. Denne fortalte ham, at han om Morgenen var opvaagnet meget mat, eftersom Aaren var sprungen op, og meget Blod var løbet i Sengen: han havde derpaa kastet Sloprokken, hvorudi PengePungen endnu var, om sig, og var gaaen til Barberen, som havde aareladt ham; Da han endnu stod for hans tillukte Dør, var han af nogle hemmelig bevæbnede Karle, da de fleeste Folk endnu sov, borttaget, og bragt paa et Kaper Skib, hvilket efter et langt og forgieves Krydstog blev optaget af Spanierne, og der henbragt. Efterat Hr. Richard havde hørt de forskrækkelige Følger af hans Ulykke, som havde truffet den uskyldige Guinett, trængte han paa, at han strax med ham skulde vende til Engeland, for at redde sin Uskyldighed og sin Families Ære. Det var ogsaa kommen saa vidt, at de begge vilde gaae med et Skib til Cadix, men Guinett biede for længe, og kom endog af Uforsigtighed paa et Røver-Skib. Her maatte han i 45 Maaneder giøre Tieneste, fik de store Skatter at see, som disse Søe-Røvere, havde skiult paa en ubeboed Øe, Hirondelle af dem kaldet, og bekom ved den afdøde Kaper-Capitains Testament, hvis Yndest han havde forhvervet sig, meere end 20000 Pund Sterling. Han raadte sine Kammerater at slaae sig fra deres forbandede Røverie, og at begive sig med ham og deres store Rigdomme til en Engelsk Colonie. Eftersom disse gierrige Folk havde for stærk beladt Skibet, saa maatte formedelst en hastig opkommen Storm paa 3die Dag efter deres Bortreise fra Øen, alt Godset kastes i Havet. De afsindige Søe-Røvere holdte Guinett for Begynderen til deres Tab, og kastede ham uden al Barmhiertighed tillige i Søen; men han reddede sig med Svømmen, og blev endeligen optaget af et Spansk Skib, og bragt til Port-Royal. Her blev han ved en Hendelse bekiendt, at han havde faret med Søe-Røverne; man skikkede ham altsaa som en Fange til Cadix. Her blev han, uagtet al hans Modsigelse, fordømt til Galeerne. Efter nogen Tid faldt han med sin Galee i Algierernes Hænder, efterat han i Slaget mod dem havde mistet sit ene Been. Her forblev han i det Tyrkiske Slaverie indtil i Aaret 1730, da han af den Engelske Consul blev udløst og sendt til Engeland. Alle hans Slægtninge vare døde, og han maatte siden leve i den usleste Armod, og var der bekiendt under det Navn af den haltende Betler.