JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Rom, den 8de October. Alle Cardinaler, undtagende, som ere syge eller fraværende, ere nu i Conclave, og det første Serutinium er og alleredholdt, ved hvilket Cardinal Boschi skal have haft 17 Stemmer. Men saadant bestemmer aldeles intet, og det er sædvanligt nok, at den, som i Dag seer sig beæret med mange Stemmer, har i Morgen igien mistet dem. J Almindelig hed vil intet i Valget blive afgjort, førend de Cardinaler paa hiin Side Havet og Biergene, saasom fra Portugal, Spanien, Frankrig, Tydskland a. ere ankomne. Alle disse Magters Ministre have udtrykkelig erklæret det hellige Collegio; at deres Hoffer protesterede imod ethvert Valg, som førend bemeldte Cardinalers Ankomst blev foretaget. Jmidlertid skal de fleste af de tilstædeværende Cardinaler være got Jesuitisk findede, saa at det maaskee torde blive de Bourbonske Hoffen vanskeligt at udvirke, at en Pave bliver udvalgt, som trædet i Clemens den 14des Fodspor. Hr. Malvezzi, Prodatarius og Erkebiskop af Bononien, skulle blive saadan en Pave. De Cardinaler, som formedelst Sygdom ikke befinde sig i Conclalve, ere de Herrer Stoppani Vaterani, Santobuona og Coblonna.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Den 10de Oct. Af de nu i hele Verden værende 55 Cardinaler, have hidindtil ikkun 29 ladet sig indelukke i Conclave. Mange flere torde vel og ikke komme derind. J det forrige Conclave vare 56 Cardinaler nærværende. Naar de fremmede Gesandtere nu vil have Audience hos det hellige Collegium, maae de tage samme paa det Sted, hvor Maden ved 12 Maskiner tilbringes Cardinalerne, og ved disse Audiencer, smaae de 3 gange bøye Knæ, ligesom en Pave var der ; thi de res Eminentzer sige: Inter nosest, det er: Han er iblant los. Dette er dog ikke ganske sandt, omendskiønt de hidtil have haft det til en Regel, ikkun at vælge en tilstædeværende Jtaliensk Cardinal. Man vil faae at see, om de fremmede Hoffer ikke denne gang vil i den Post give dem en anden Regel. Efter følgende Spaadom skal enten Cardinal Boschi, eller Cardinal Rohan blive Pave: at CarDinahls Boschl, at Rohan, kontises Rodlæ. Men skulle nogen ikke være fornøyet med Cardinal Boschi, saa kan han i hans Sted frit sætte Broschi, eller og CardinalConti. Saadant hindrer intet i Bogstaverne, altsaa ey heller i Spaadommen.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Fra Jtalien, den 10de October. Conclave er virkelig opfyldt af Cardinaler. Kort forhen havde snart skeet en stor Ulykke. Da Cardinal Veterani lod sin Loge No. 12 ved Indgangen af St. Peders store Sahl mure med Teglsteene, vilde Hans Eminence, for at faae meere Luft, lade sig giøre et større Vinde. Jmedens Arbeydsolkene vare i Arbeyde dermed, faldt Muren, som havde staaet siden Paul den 5tes Tid, pludselig ned. Til Lykke vare ingen Vogne der, som ellers pleye at staae derunder.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Paris, den 17de October. Den Kongelige Kronning i Rheims er nu fastsat til den 16de Junii 1775. Denne Kronning skal grunde sig paa den første Christne Konge i Frankrig, Clodovæi Daab, som skeede i Rheims. Salvingen, som en Hoved Ceremonie af den Franske Kronning, skeer i Frue Kirke, og beroer paa den gyldne Ampulle eller Flaskes Hellighed med den hellige Olie, som aldrig skal fortørres, og allerede ved forommeldte ClodovæDaab skal være bragt ned fra Himmelen af en sneehvid Due i dens Næb, og det af den Aarsag, fordi man formedelst Folkets Trængsel ingen anden Olie havde kundet faae. Af denne Olie tager Erkebispen ikkun saa meget som en Ært stor med en Guld Naal ud af Flasken. Han rører det med Fingeren paa en Guld=Tallerken blant anden indviet Olie, og salver med denne Salve Kongen paa 7 Stæder, men i sær paa Panden, og Brystet. Ved Ludwig den 14des Salving skal man have taget 3 gange saa meget Olie, som sædvanligt, ud af Flasken, og deraf strax gjort en besynderlig Spaadom.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Frankfurt am Mayn, den 21de Oct. Fyrstinden af Øsenburg, fød Fyrstinde til Anhalt, er den 7de hujus lykkelig nedkommen med en Prints, som i Daaben. har saaet de Navne Wolfgang Ernst.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Bologna, den 8de October. J Henseende til de paa Engelsburg i Arrest siddende Jesuiters Skjæbne havde her udbredt sig adskillige meest ugrundede Rygter. Efter de Pavelige Forordninger, og i sær Clemmens den 12tes, maae de forblive i den Tilstand, hvorudi de ved Pavens Død befandt sig. Det er tillige forbudet at tale om deres Proces, og sammes vigtige Afgiørelse bliver forbeholden den tilkommende Pave.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Frade Jtalienske Grændser, den 13de Octbr. Logerne i Conclave ere denne gang ikke i de sædvanlige 8 Kamre, hvilke lugtede ilde, saasom der hidindtil have lagt alle Slags Frugter, men de ere blevne opslagne deels paa Galleriet. deels i den Sahl Vorgia. Disse vaticanske Loger ere ellers bygte tæt ved hinanden, og derpaa, som sædvanlig, uddeelte efter Lod. Paa denne Maade have Cardinaler af ganske stridig Sindelav ofte maattet opholde sig ved hinanden. Udvendig er enhver Loge beslaget med grønt Sarge, undtagen hos den afdøde Paves Favoriter, til hvis Loger tages violet farvet Klæde. Over Døren til enhver Loge hænger den Cardinals Vaaben, som boer derudi. Enhver Cardinal tager ind med sig en saa kaldet Conclavist, som er en Abbed eller anden Geistlig, og tiener ham som Secretair, samt 2 Tienere, men naar han er af Fyrstelig Extraction, eller i anden Maade har et besynderligt Fortrin, bliver ham tilladt at have 3 Tienere. Disse Betiente have deres egne Loger. Deres Embede er temmelig besværligt, saasom de maae hente Mad og Drikke fra et Sted, som er fælles for alle dem, som leve i Conclave, og maae leve lige saa indsperrede, som deres Herrer. Jndgangen til Conclave bliver, naar alle Cardinaler ere der samlede, tilmuret. - Om den egentlige Sygdom eller Aarsag til den sidste Paves Død gaae endnu stedse forskiellige Rygter. At den Chocolade, som Hans Hellighed har drukket paa Skiærtorsdag, har været aqua Tofana, er maaskee ikkun en blot Mistanke. Dette Vand har sit Navn af en gammel Romersk Qvinde, som blandede Gift, og heed Tofana, og som var meget færdig i sin Kunst. - Vist er det, at det pavelige Liig strax er gaaet i saadan en Forraadnelse, at alle dets Deele opløste sig, og Ansigtets Skikkelse var falden ganske bort, da Legemet blev bragt i Stats Baaren fra Qvirinal til Vatican. Saasom nu Cardinal Dechant stærk paastod, at Liget skulle bæres ubedækt, saa maatte Ansigtet, for at forekomme det slette Udseende, skiules med en Vox Maske. Dette Dechan tens Jndfald, af en Paves ærværdige Liig at giøre et masqv ret billede, har ikke synderlig behaget mange. Cardinal Marefochi, som dernæst skulle forrette den Ceremonie, at kaste Sløret over Ansigtet, bad sig frie derfor, og lod det forrette ved Major Domus. - Rygtet gaaer her overalt, at Cardinal Malvezi er hastig død i sin Loge udi Conclavet.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Ferrara, den 10de October. Man erfarer fra Rom, at Cardinal Pro Datarius og Erkebiskop af Bologna, Hr. Malvezzi, er meget uformodentlig ved Døden afgaaen i Rom.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Petersborg, den 11te October. Ved en fra Feldtmarechal Græv Peter von Panin fra Sinbirsk ankommen Courier er indløbet den Efterretning, at den Bedrager Pugatschew er omsider af 30 sine egne Tilhængere i Jaizkoi Gorodin bleven overleveret til Fyrsten af Gallitzin. Fra Franken, den 19de October.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Følgende nye Beviis paa Keiserens Menneske Kierlighed fortiener at anføres: J den Tid Campementet blev holdt ved Pest, faldt en Bonde og brækkede sit Been. Keiseren var strax tilstæde. Han trøstede denne ulykkelige Mand, lod ham ved sin egen Vundlæge forbinde, forærede ham 100 Ducater til Cuur, og lod ham bringe til sit Hiem Helsingøer, den 4de November.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Den 31te Octbr. ankom fra Østersøen 45 meest Hollandske Skibe, som strax igien afseilede, og den 1ste Novbr. 33 meest Holland, ske og Engelske Skibe fra Riga og Memel, hvorfra de ikkun havde været 4 Dage underveis, deriblant 5 Svenske og nogle Danzigske og Kønigsbergske, hvilke strax igjen gik til Seyls med O. N. O. Vind. Den 2den Novbr. ankom 18 Skibe, hvoriblant 3 Svenske, Resten meest Engelske og Hollandske, som samme Dag gik igien til Seyls med O S. O. Vind. Den 3die huj. indkom fra Østersøen 41 Skibe, meest Hollandske og Engelske, som strax igien gik til Seyls. Den 2den Novbr. ankom her Besætningen af Skip Henrich Eichmanns Fløytskib, i stærk Storm forliist paa Bornholm, kommende fra Riga til Rotterdam, der hiemmehørende, ladet med Byg og Hamp. Af Ladningen er intet bierget, men alle Folkene, og meget lidet af Takkelagen. Bemeldte Skibsfolk berette, at foruden deres Skib var kort forhen paa Bornholm forulykket 1 Brigantin af og til Stokholm fra St. Udes med Salt, 1 Skib af og fra Wisby til Lübeck, og 1 Dansk Galease fra Reval med Hør til Port au Port. Folkene vare alle biergede, men hvad af Ladningerne var bierget, viste de ikke. Af Havnen udgik i Gaar SkipRossenow og Jessen, begge af og hiem til Cappel, saa at saavel Sundet som Havnen blev ganske ledig for noget Fartøy med Proviant, og paa Torvet kommer ingen Slags Kornvahre eller Brænde. Her ventes med første gode Vind Skp. Niels Olsen af Hornbeck fra Randers med Rug og Fedevahre, samt adskillige Fartøyer, fra Jsefiorden, meest med Byg og Rug. Brænde er her særdeles begierligt. I Gaar indkom i Havnen 1 K. Dansk Fartøy fra Kiøbenhavn med Kanoner og Lavetter til Cronborg, Skip. Jacob Mad. sen og Paqvetten her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods. VidTorekou, 8 Mile herfra, under Svenske Wallen, er formedelst stærk Storm og contrair Vind indkommet Capit. Lodberg af og til Kiøbenhavn fra St. Croix med Sukker, og forliist Anker og Touge men faaet fra Kiøbenhavn nye Ankere til sig, og er der endnu liggende. Efter indløben Efterretning er Capitain Knudsen af og til Kiøbenhavn fra St. Thomas ved Dykkeriets Hielp bleven indbragt ved Gothenborg, efter at samme i Storm havde stødt an paa Tindalen i Cattegattet, og der faaet stor Skade.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Capitainerne Søderstrøm og Bruse fra Carlebye i Finland til Middelhavet destineret, som laae til Ankers i Sundet, vilde om Aftenen gaae om Bord med en Chalouppe. J samme vare foruden den Capit. Bruses Patrons Fuldmægtig og 3 Matroser af Søden strøms Besætning. Da de vare kommet et got Stykke ud paa Rheden, reiste sig en Hvirvelvind, og Chaloupen kantrede. Capitain Bruse og 2 Matroser bleve biergede af en Engelsk Capitain. Fuldmægtigen, som havde knyttet sine Hænder og Bruses Legeme, og holdt sig paa hans Ryg, blev og bierget, men død. Der blev strax forsøgt om Bord paa det Engelske Skib, at bringe ham til Live igienmen forgiæves Capitain Søderstrøm og den eene Matros er endnu ey funden. Styrmanden paa Skidet blev igien sat som Capitain, og fortsatte Reysen.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Kiøbenhavn, den 4de November. Den 3die Aug. a. c. er Studios. Niels Joachim Bierregaard allernaadigst beskikket at være residerende Capellan til Norderhougs Præstegield i Aggershuus Stift. Den 17de Dito er Studios. Andreas Christie allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Sunds Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Den 7de Sept. er Capellan Hr. Søren Lintrup ligesaa confirmeret at være Capellan pro Persona til Svallerup Meenighed i Sielland. Den 9de Dito er Christian Brønsdorph forundt Bevilling at være Procurator i Christiansands Stift. Den 21de Dito er Magister Josaa Tornøe allern, beskikket at være Subrector ved den Latinske Skole i Nyeborg, og omsider som Rector at succedere. Kammer=Raad og Assessor i Ober=Berg Amtet Herman Lange ligesaa at være Justitz=Raad. Den 28de Dito er Studios. Christen Gamst ligesaa confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Hyllested, Wensløw og Holsteinborg Meenigheder i Sielland. Studiost Christen Wolf og Christen Sveistrup ligesaa at være Præst paa et af de til China destinerede Skibe. Capellan Hr. Mathias, Holm ligesaa beskikket at være Sognepræst for Wroue og Resen Meenigheder i Wiborg Stift. Capellan Hr. Lauriz Haa ning ligesaa til Wangs Præstegield i Aggershuus Stift. Skibspræst Hr. Ludvig Pontoppidan ligesaa til Haram og Reals Meenigheder i Bergens Stift. Den 29de Dito har Hs. Kongel. Majestæt allern. bestilt Hans Rosing til at være Controlleur ved Frederichsstads Toldsted udi Norge. Den 5te Oct. er Sognepræst Hr. Erich Werdel confirmeret at være Præst ved St. Hans Hospital og Claudi Rossets Stiftelse. Præst Hr. Peder Strange ligesaa beskikket at være Sognepræst for Tingsted Meenighed paa Falster. Magister Christian Nissen ligesaa at være residerende Capellan ved Domkirken i Wiborg. Studios. Andreas Christian Krog ligesaa ved Nørre Sogns Meenighed i Wiborg og underliggende Annexer. Capellan Hr. Ephraim Jæger ligesaa at være Sognepræst for Mo lands Præstegield i Christiansands Stift. Den 13de Octbr.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
er Byefoged Hans Christopher Ferslew beskikket at være tilligemed Byeskriver i Schagen. Den 17de Dito er Willum Willumsen ligeledes allernaadigst bestilt til at være Consumptionsskriver ved Amager Port for Kiøbenhavn. Den 27de Dito er Capitain Claus Bang allern. beskikket at være Postmester i Weyle. Erich Must Angel ligesaa at være Borgemester i Tronhiem.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Under 21de Oct. næstafvigte haver Hs. Kongel. Majestæt, end videre beskikket Cancellie Raad og Amtsforvalter SteerChristopher Buschman til at være tilligemed virkelig JustitsRaad. Cancellist Holger Christian Reyersen at være Cancellie Secreterer. Samme Dag haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst bestilt Capit. Gottfried Christian von Rauch, og Ritmesterne Ole von Maar, Hinrich Bille von Krabbe, Christian Frederich von Juel, Georg Wilhelm von Drechsel, og Hans Wilhelm von Linstow til Majorer af Cavalleriet. Ligesaa Capitain Johan Henrich Albertus von Hohendorff til Se tend=Major ved det Falsterske Regiment, og Capitainerne Hans von Selkier, Detlew Johan von Lützow, Hermann von Bay, Johan Christopher von Schilling, Abraham Anton von Brackel, Johannes von Bagger, Paul Ludevig v. Rørvstorff, Detlev von Rohne og Nicolai von Reichers til Majorer af Jnfanteriet. Saa er og Regiments=Qvarteermester Frederich Kruckow benaadet med virkelig Krigs=Raads Caracteer, og Lieutenant Christian Frederich von Lepel med Ritmesters Caracter af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Hs. Majestæt Kongen har behaget den 21de Octbr. at stifte en nye Orden, som dog allene er bestemt for det Høykongelige Huus, og sammes høye Paarørende. Ordenen bæres i et blaat Silke Baand, som har en rød og hvid Kant, af de høye 1ste Damer paa Brystet, og af Cavalierne i Knaphullet af Vesten. Bemeldte Orden er en rund Medaille med en Kongelige Krone paa, besat med Brillanter, neden under hænger en emailleret Elephant, rundt omkring sees Solens Straaler, ligeledes besatte med Brillanter, og i Midten af Ordenen staae i et rødt Skjold de Ord: Christianus 7mus, og rundt omkring Kongens Symbolum: Gloria er amore Patria.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Sidste Tiirsdag er vor dyrebare Arveprinds Frederichs Formæhling med en offentlig Lykønsknings Tale høytidelig bleven celebreret ved Kiøbenhavns Universitet, da Deres Kongel. Høyheder Kron= og Arveprintsen havde den Naade for Universitetet at blære det med Deres høye Nærværelse. Adskillige Stands=Personer vare tilforn indbudne af Rector og Universitetet til at bivaane denne Høytidelighed; og som Universitetet havde besluttet, for at giøre denne Fest des anseeligere, at der tillige skulle holdes Doctor=Promotion i de 3 øverste Faculteter, saa bleve de Jndbudne ogsaa anmodet om at ville, efter gammel Skik, geleide Doctorandos fra Rectoris Huus til Academiet. Klokken 10 blev Høytiden tilkiendegivet ved Ringning med vor Frue Kirkes store Klokke, som vedvarede indtil Deres Kongel. Høyheders Ankomst. Jmellem 10 og 11 forsamledes de Jnviterede tilligemed Doctorandi og Professorerne hos Conference Raad Kofod Ancher, som nu værende Rector ved Universitetet. Kl. 11 kjørte de derfra i Procession til Academiet, hvor de i Consistorio oppebiede Deres Kongel. Høyheders Kronprintsens og Arveprintsen Ankomst. Ved Høystsammes Ankomst begav Forsamlingen sig ned i Academiets Port for at modtage Deres Kongel. Hønheder, og derfra paa det øverste Auditorium, hvor først Hr. ConferenceRaad Kofoed Anker holdt en Tale i Anledning af Hs. K. H. Arveprintsens høye Formæhling. Derpaa gik Doctor=Pro motionen for sig. Først creerede Hr. Biskop, Doctor og Professor Theologi Hagerup med de sædvanlige Ceremonier til Doctores Theologi 1) en Fraværende, nemlig Hr. Fin nur Johnsen, Biskop over Skalholts Stift i Island, som uden hans Vidende efter Høykongel. befaling blev promoveret og 5 nærværende, hvilke i forrige No. findes anførte. Derefter creerede Hr. Conference Raad Anker, som Decanus i det Juridiske Facultet, Hr. Professor Colbiørnsen til Doctor Juris, og Hr. Doct. og Professor Kratzenstein, som Decanns i det Medicinske Facultet, Hr. Guibrand, til Doctor Medicinæ. Endelig blev denne Actus sluttet med en Taksigelses=Tale, som Hr. Doct og Professor Balle havde paataget sig at holde i de nye Doctorum Navn. Alle disse Taler udmærkede sig saavel ved deres Ziirlighed, som og ved patriotisk Hengivenhed til vor dyrebare Arveprints og en inderlig Glæde over Høystsammes lykkelige Formahling. Jmellem Talerne blev musiceret, og saavel for som efter samme ved Hr. Schiørring opført en smuk Cantate, hvortil Posten er af Hr. Peter To Wandal. Det til denne Solennitet forfærdigede Programma (som af Forseelse melder kuns om Doctor=Promotionen, indeholder, foruden de nye Doctorum Levnetsløb, en Undersøgelse af adskillige Lærdes Meninger om det Jødiske Aars Begyndelse. J Torsdags Middag blev paa Academiet holdt den aarlige Tale for Reformationen af Hr. Doctor og Profes for Jansen, som afhandlede det Gode, som Kirken i vor Til kan haabe af Sandheds Bestridelse.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Ved det K. Tal Lotteries 22de Trækning i Wandsbeck den 27de Octbr. udkom følgende Nummere: Ved Døden ere afgangne J Hadersleb den 16de October Hr. Oberstlieutenant de Lützow, Premier=Major ved det Kl. Danske Liv Regiment Ryttere, 50 Aar gl. Raadmand og Viinhandler Hr. Kai Muusman, 54 Aar. J Wiborg den 21de Oct. Mad. Anna Barbara Pagh, 78 Aar. Mad. Bolette Sophie Amalie Holmer, afg. Stiftsprovst Hasset Enke, 70 Aar. Den 24de Oct. Hr. Mag. Hans Jørger Milling, Sognepræst til Hornum og Provst i Herredet, 6. Aar. J Odense den 24de Oct. afg. Mads Pedersen Stal lund Skræders Enke Ellen Mogens Dotter, 78 Aar. Lyngbye Jfr. Johanne Schow. Her i Staden den 28de Oc Mad. Johanne Marie Thaisen Viinhandler Thaisens Kiøreste, 44 Aar. Den 29de Frøken Sophia Sveder. Den 1ste Nov. Sr. Johan Frederich Martens, Fransk Brødde, ger, 51 Aar. Den 4de Nov. Mad. Anna Hedevig Rahr fød Hempel, 38 Aar.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 22 a 23 s. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 17 1/4 pC. 2 Maaneder Dato a 26 3/4 C. Hamborg 14 Dages Sigt a 24 s. 6.2 Maaneder Dato a 23 1/2 m. C.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
AVERTISSEMENT. Fra Pressen er udkommen Forsøg til Fortælgning om mærkværdige Danske og Norske Sager, udførte i Høyeste Ret 1ste Deel 2det Hæfte, Exemplaret for 2 Mk. 8 Sk., og faaes paa JusticeRaad Wivets Contoir i Vognmagergaden No. 125., saa vel som hos Hr. Buch, Fuldmægtig hos Hr. Directeur Hopfner, i det Kongel. Bogtrykkerie udi Skindergaden; og da Forfatteren haved erholdet Tilladelse, at maa lade Høyeste Rets allernaadigste Doms me indføre, saa bliver allerhøystsamme udi den efterkommende 2den Deels 1ste Hæfte ikke alleneste for saa vidt de 2de første Hæfte, angaae, foran bekiendtgjorte, men endog for Eftertiden, saa læge Forfatteren med dette Skrift vedbliver, ved enhvers Sags Slu ning Høyeste Rets allernaadigste Dom anført.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
Fra Bratschous Gods udi Aalborghuus Amt, Kliim Sogn og Bye, er om Natten imellem den 14de og 15de Octobr. sidst ulovlig undvigt tvende samme Gods tilhørende reserva Mandskab, den ene ved Navn Søren Nielsen, 23 Aar gammel, høy og føer at Væxt, og har i nogle Aar tient som Reernt for Godset, den anden navnlig Christen Andersen, 21 Aar gammel, 62 Tomme høy og seer got ud af Ansigt, havde ved sin Bortgang den ene Haand indbunden formedelst et Saar af en Hakkelse Kniv; thi bliver saadant hermed bekiendtgjort, med Begiering til dem, som bemelte Undvigte kunde forekomme, at den 40de og 41de Art. af Forordningen dat. 14de Septbr. næstafvigte, paa det nøyeste maatte erindres og at de som disse Undvigte antræffer og anholder, ville behage at mælde det med Posten pr. Aalborg til mig underskrevne, som strax besørger Karlenes Afhentelse, og betaler alle derpaa gaaende Omkostninger, tilligemed en billig Erkiendtlighed for den med havende Uleylighed. Bratschou, den 20de Octobr. 1774. Owe Møller, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
J Schive er Jomfrue Margrethe Marie Mogens Datter den 25de Septbr. 1774, ved Døden afgaaet, hvorfore samtlig hendes Credi= og Debitores, foruden det paa behørige Steder udstædte Proclama, herved i de Kiøbenhavnske Tidender 3de gange efter hinanden vorder indkaldet, at møde eller møde lade, inden de i Loven allernaadigst bestemte Tider, enten i Stervboet her i Schive, eller og hos mig undertegnede ibid., som indsatte Executoris Testamenti efter bemelte afg. Jomfrue Mogens Datter; de første for deres havende Fordringer at angive og bevise, saaledes som efter død Mand udkræves, og de sidste for deres Gield at tilsvare og afbetale, som skee bør, da enhver derefter skal nyde den Ret og Rigtighed dem tilkommer. Schive, den 24de Octobr. 1774. Michael Tvede. S. H. Paakundbek Gods i Aalborghuus Amt, Wester Hand Herred, Vuust Sogn og Bye, er den 26de August, sidstleden, uden Livs=Arvinger, ved Døden afgangen, Huusmanden Gravers Jensen, hvis efterladte Boe, hidtil er begaaet efter Lovens Forskrift: thi indkaldes herved 3de finde, saa vel i de Kiøbenhske Tidender, som de Aalborgske Jydske Efterretn., alle dem som til bemelte Gravers Jensens Stervboe maatte have nogen Fordring, at mælde sig hos mig inden den Tid Loven foreskriver med saadan Beviis, som efter død Mand udkræves; ligeledes de som efter den Afdødes Op tegning, eller i andre Maader er noget skyldig til denne Stervboe, at de i Mindelighed, for at undgaae Sogsmaal, til mig betaler hvad de ere Stervboen skyldig, skulle og flere Arvinger være end de som allerede har bievaanet Skiftet, indkaldes de ligeledes at mælde sig til den Tid Loven foreskriver, med Beviis om deres Arve=Ret. Lundbeck, den 17de Octobr. 1774. Søren Hasle, Fuldmægtig ved Lundbeck og Pandum.
Berlingske Tidende, 1774-11-04
En af Kiøbenhavns Rytter Districts reserva Mandskab navn lig Lars Hansen, omtrent 21 Aar gammel, 62 og en halv Tomme høy, med guulagtig krøllet Haar, er ved sidste Michaeli Tider, undvigt af sin Tieneste fra Bonden Hans Pedersen i Riisbye udi Hersted Wester Sogn, og har ey siden den Tid været at opspørge men som en Rytter ved Navn Morten Mortensen af det i Odense Fyhn indqvarterede Cavallerie Regiment, der sidst i Sommer tiente i berørte Bye, just i samme Dage bortreyste, er formodentlig bemelte Lars Hansen fulgtes med ham, og ventelig vil lade sig engagere enten ved bemelte Cavallerie Regiment eller andensteds i hvilket Fald det er at formode han giver sig et andet Navn; alt saa bliver bemelte Lars Hansen herved 3de gange efterlyst, med Advarsel, at igien indfinde sig ved sin Fødestavn ; ligesom og alle saa vel Geistlige som Militaire og Civile advares, at vogte sig for enten at antage ham i Tieneste, huse eller hæle ham, men de han nem maatte forekomme anmodes allertienstskyldigst at anholde ham, og derom snarest muelig meddeele mig Efterretning, da uopholdelig skal blive føyet Anstalt til hans Afhentelse. Frederichsberg pr. Kiøbenhavn, den 27de Octobr. 1774. J. Nørager.