JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-02-27
Dom-Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium tillægges Actor for Overretten, Prkt. Nyboe, 5 Rbd. Sølv, der udredes af Arrestanten. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-02-27
Ved Salling Herreders Extraret den 19de Jan. 1836 er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Rosenstand dømt saaledes: "Arrestanten Stephan Jensen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide.
Viborger Samler, 1836-02-27
Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar; saa borthan og udrede samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvorunder Salarium til Actor, Prkt. Øllgaard, 3 Rbd. Sølv og til Defenfor, Prit. Kjerulff, 2 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. hans Næse, fordi han vilde sige Noget paa Schnfortet. Han gjorde voldsomme Gesticulationer og glædede sig over Massen af de Tilstædeværende, endskjøndt man, som han sagde, begløede ham som et Uhyre. "Jeg er en stor Forbryder – sagde han -men har ved mine Oplysninger viist Landet en stor Tjeneste, og for stedse befæstet Kongen paa sin Throne." Pepins og Mortys Henrettelse finder fra flere Sider stor Misbilligelse, da de juridiske Beviser, imod dem ingenlunde ere tilstrækkelige. Le Nationeseer der kun den Hensigt, at straffe det republicanske Porti i det Mindste i tvende af dets Tilhængeres Personer. Pepins Udsagn i de sidste Dage synes at have været uden Betydning; et Aftenblad havde anført Adskilligt om de efter Foregivende lovstridige Procedurer, hvormed Præsidenten havde afpresset ham bine Udsagn; men Journal des Debats erklærede, sig bemyndiget til udtrykkeligen at modsige disse Beskyldninger, og melder, at Regjeringen vil officielt lade bekjendtgjøre alle de Skridt, der ere gjorte mod Pe pin siden hans Domfældelse tilligemed Resultatet af hans Udsagn. Vi tilføie - hedder det videre i Journal des Debats – at Landet ikke vil miskjende de Motiver, der ved denne sørgelige Leilighed have fremkaldt Kronens Beslutninger. Landet maa vide, at Kongedømmet ikke uden stor og piinlig Kamp har givet efter for den Strænghed, som dets Pligter bydende fordrede. Frankrig maa erfare Kongens Ord, da han afslog Benaadningen: "Jeg vilde gjerne den 28de Juli med mit Blod have tilkjøbt mig Ret til at lade disse Ulykkelige vederfares Naade." Jmidlertid har den kongelige Naade fritaget Fieschi for de med Straffen for Fadermordere forbundne Skjærpelser.
Viborger Samler, 1836-02-27
Den sidst meddeelte Efterretning om et nyt Ministeriums Oprettelse har ikke bekræftet sig. Anstodsstenen skal Hr. Persil være. Hr. Thiers ønskede ham ikke indlemmet i sit Cabinet, hvorimod Medlemmerne af det reent ministerielle Parti i Kammeret skal have gjort hans Optagelse og Hr. Humanns Udelukkelse til en ufravigelig betingelse for sin Understøttelse. – Et fra Oran den 16de afseilet Handelskib har overbragt den Efterretning til Marseille, at Araberne have viist sig for Oran, og i Algier gik det Rygte, at Araberne paa een Gang beleirede Oran, Mostaganim og Arzew.
Viborger Samler, 1836-02-27
Spanien. Breve fra Madrid af 13de d. M. melde, at Hr. Jsturiz definitivt har vægret sig ved at træde ind i Cabinettet, og at Hr. Mendizabals Decret angaaende Finantserne først om nogle Dage vilde udkomme. – J London har man erholdt omstændelige Efterretninger og Cordovas Hærs nyeste Bevægelser, der lyde høist ugunstigt for denne Feldtherre. De britiske Officierer ere af den Mening, at han ikke har forfulgt sine Fordele, medens det havde været ham let at lade Espartero og Evans tage Onnate og saaledes give Opstanden et haardt Saar. De ville ogsaa bemærke stor Modbydelighed imod ham hos de britiske Hjælpetropper. Endnu mistænkeligere var den Omstændighed, at en carlistisk Oberst eller saakaldt Parlamentair fra Tid til anden indfandt sig hos Cordova. Den britiske Legion bestod den 3die af noget over 5000 Mand og havde nylig erholdt 47,000 C. fra England. Særdeles mærkværdig var en Træfning i Nærheden af Landsbyen Mendizar, hvori General Evans med omtrent 16 Stabsofficierer angreb en heel fiendtlig Bataillon, der i Begyndelsen studede over hans Dristighed. Han blev endnu i rette Tid frelst af en britisk Bataillon. – Jfølge, Breve fra Madrid af 8de var den forrige LivgardistMunnoz, Dronning-Regentindens Kammerherre, død. Hendes Majestæt skulde være meget bedrøvet over Tabet af sin tro Tiener. Man fortæller, at han i længere Tid skal have viist Spor af Afsindighed, hvilket man tilskrev en Forgiftelse, eller rettere Følgen af de mod denne anvendte Midler. (Breve fra Madrid af 13de i Times melde, at Munnoz er betænkelig syg, men dog endnu ikke død.) Fra Barcelona skriver man under 12te d. M. at en engelsk Escadre, bestaaende af et Linieskib, 2 Fregatter og 8 mindre Krigsfartøier, var ankommen dertil. – J Bayonne hed det, at den spanske General Jriarte var med 5000 Mand draget gjennem det franske Gebeet, for at falde Navareserne i Ryggen, medens Cordova skulde angribe dem forfra. Det hed i Berlin, at en stor tydsk Magt (Østerrig?) skal have tilstillet, den nuværende spanske Regjering en energisk Note, med Hensyn til den oprørende Strænghed, hvormed Ordensgeistligheden i Madrid bliver behandlet.
Viborger Samler, 1836-02-27
Sverrig. Jkke blot paa Gothenborgs Børs, men ogsaa i de offentlige Blade opholder man sig med Føie over den Maade, hvorpaa Raadhuusretten der behandler den lidbackske Fallit, og man frygter ikke uden Grund for, at den Slaphed i Lovenes Overholdelse, som der afpræger sig, vil virke ufordeelagtigt paa Opinionen i den handlende Verden om Gothenborg. – J Retsmødet den 13de Februar fremkom adskillige mistænkelige Omstændigheder imod Fru Lid back; hendes Tjenestetiende forklarede og hun selv tilstod, at Kreaturer, Sædevarer m. m. samt 3 pakkede Kister vare henbragte fra hendes Gaard til – Sønnen for at blive dennes private Eiendom; saavel Curatorernes Sagfører som den offentlige Anklager fornyede deres Paastand om, at Fru Lidback skulde fængsles; ikke destomindre udsatte Retten, tilde Tilstedeværendes store Forundring og ikke uden disses bittre Anmærkninger, dette Spørgsmaals Afgjørelse atter til den 20de Februar, som det synes af den intetsigende Grund, at Sagen da fuldkomnere kunde oplyses. – Ogsaa giver det Anledning til Omtale, at den Person, som ved Lidbacks Undvigelse an betroedes de tilbageværende Midler, søger, paa de andre Creditorers Bekostning, at træffe underhaanden Accord med enkelte af disse - at Adgangen til den arresterede Lidback er temmelig fri og Besøget talrigt -at Ruder ere blevne indslaaede hos en af Boets Curatorer og hos en af dets største Creditorer o. s. v.
Viborger Samler, 1836-02-27
Blandet. Formedelst nogle i Fristaten Krakau forefaldne Uroligheder er denne Stad og dens Gebeet besat af et comdineret Corps af de tre Skytsmagter Tropper under Anførsel af den østerrigske Generalfeldtvagtmester Kanmarn v. Trauensteinburg. J en udstedt Bekjendtgjørelse paalægges det Medlemmerne af den forrige polske Hær og Deeltagerne i Revolutionen af 29de November at forlade Statens Gebeet inden 6 Dage, forsaavidt de ikke have Borgerret i den.
Viborger Samler, 1836-02-27
Kjøbenhavn, den 25de Februar. Som bekjendt var Stænderforsamlingen i Roeskilde, ifølge kongl. Rescript, bestemt at sluttes den 20de DeSom man erfarer ere dens Forhandlinger imidlertid, efter en den kongl. Commissarius dertil meddeelt allerhøieste Fuldmagt, blevne prolongerede indtil den 27de De, inol., til hvilken Tid Forsamlingen haaber at kunne faae samtlige endnu ved samme under Forhandling værende Sager tilendebragte. – J Mandags og igaar udkom 2de Dobbeltnummere af Stændertidenden, indeholdende Slutning af Sagen angaaende Communalloven for Kjøbstæderne, Sagen og J. Sidenius's Forslag til en Revision af den gjeldende Jagtlovgivning, og Beretning om Forhandlingerne ved Forsamlingens Møder den 12te, 13de, 15de og 16de D. (2de Møder dagligen). Ved de nævnte Møder foretoges Følgende: 1) Til endelig Behandling Sagerne: a) angaaende Provst Birchs Andragende om den nye Matrikuls Jndførelse; b) Udkastet til en Placat om det stemplede Papiir til Slutfedler, e) Kammerraad Drewsens Forslag, Veivæsenet, betræffende, d) Jørgen Mathiesens Andragende om Afskaffelsen af Bommene paa Hovedlandeveiene; e) Mekanikus Gamst Andragende om Ophævelsen af Plac. 23de October f. A. angaaende Haandværksvendenes Vandringer og f) Kammerraad Drewsens Forslag om Hoveriets Afløsning; hvilke Sager bleve tilendebragte og afgjorte. Ligeledes foretoges til endelig Behandling Sagen angaaende den nye Toldterif, som dog endnu ikke var afgjort den 16de De. 2) Til foreløbig Behandling Sagerne: a) angaaende Andragenderne om Brændeviinsbrænderierne (hvilken Sag udsattes indtil Sagen om det kongl. Lovndkast angaaende Consumtionstariffen var foretagen): b) Andragenderne fra forskjellige Kjøbstæder og Toldstedret og e) angaaende Offentligheden af Stændernes Forhandlinger; 3) Udkast til Forsamlingens Petitioner og Oprettelsen af nogle nye Fyr, samt om den nye Matrikuls Jndførelse (det første affattet af Etatsraad Treschow, det andet af Grev Holstein, og Udkast til Forsamlingens Betænkning over Udkastet til en Placat angaaende det stemplede Papiir til Slutsedler (affattet af Statsraad Hvidt, forelagdes og bifaldtes af Forsamlingen; 4) Præsidenten tilkjendegav, at der blandt de Andragender, der vare indkomne, men ifølge Forsamlingens Beslutning den 2den Februar ikke kunde foretages, var den Dag af ham blevet forglemt at anmelde tre ham igjennem Procurator Nye tilstillede Andragender, det ene fra Vordingborg Kjøbstads eligerede Borgere om Lettelse i de denne By paa hvilende Jndqvarteringsbyrder, og de to andre fra Consul og Kjøbmand Hatting i Nestved om Nedsættelse i Medieinaltaxten, og om Provindsialkjøbmændenes bedre Oplærelse i deres Fag m. m. (Kbh.)¬
Viborger Samler, 1836-02-27
J Dag Middag Kl. 12 stededes de jordiske Levninger af den forevigede Johan Daniel Herholdt til den sidste Hvile. Det var trøstende at see, hvorledes Gamle og Unge kappedes om at vise den ophøiede Hedenfarne den sidste Ære, ikke alene de af Stadens ældre Læger og Saarlæger, som ikke Sygdom holdt tilbage, ledsagede Toget, men ogsaa en stor Deel af de ved begge lægevidenskabelige Anstalter Studerende. Toget gik fra den Afdødes Bolig til Fruekirke, hvor Liget blev modtaget med Orgeltoner. Nu fremtraadte Hs. H. Hr. Stiftsprovst Clausen og holdt en kort, men kraftfuld Tale, hvori han med Jnderlighed og Veemod skildrede den Afdødes Fortjenester som Videnskabsmand og offentlig Statstjener, som den unge Studerendes Veileder og den Fattiges Ven. Efter Talen aflang de læge videnskabelige Studerende et af Hr. Prof., Ridder Ochlenschlager forfattet Mindedigt. Efter den nu paafulgte Jordpaakastelse bare de Studerende atter Liget til Liigvognen, der førte det til Assistentskirkegaarden, hvorhen kun de nærmeste Beslægtede og nogle enkelte Venner ledsagede det. Her nedsattes Liget ved Siden af den Forevigedes, allerede for mange Aar siden afdøde Hustru. (Berit.)
Viborger Samler, 1836-02-27
Lollands-Falsters Stiftstidende beretter om Baronesse Bertauch-Lehns og Datters Død, at de ved Jndkjørselen til Gaarden Lungholm væltede ned i en dyb Grøvt, begge brækkede Halsen. Flere Passagerer vare i den lukkede Vogn; men toge ingen betydelig Skade, hvorimod Kudsken skal være slemt forslaaet og befinde sig i en sindsforvirret Tilstand. – Aarsagen til Ulykken skal være, at Kudsken formenes at have været beruset.
Viborger Samler, 1836-02-27
Under 18de Februar har Cand. pharmaciæ L. Meldal, der er bleven Eier af Apotheket i Storeheddinge, faaet Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker sammesteds. Til Rønne Havn indkom den 13de Febr. med Tab af Bougspryd, af flere Seil, og meget belemret med Jis, Sluppen Frederik & Maria" af Aalborg, ført af Skipper P. Dam, kommende fra Libau og bestemt til Kbhavn og Aalborg med en Ladning Hør, Ringkjøbing. J den stærke W Storm og Sneefog sidstafvigte Onsdag Aften den 17de Febr. forliste paa Hjemreisen herfra Byen til Holmsland en Baad, med 5 Personer, nemlig 4 gifte Mænd og 1 gift Kone, som alle efterlade dem fattige og uforsørgede Familier. Ligene ere, uagtet skeet Eftersøgelse endnu ikke fundne.
Viborger Samler, 1836-02-27
J Aalborg Avis læses følgende Avertissement: Til mine Vælgere. Da det er mig aldeles umuligt, at være fraværende fra det mig allernaadigst betroede Embede en Deel af den Tid, som jeg formoder at Nørre-Jyllands nu forestaaende Forsamling vil ved vare, har jeg seet mig nødsaget til at anmelde for den kongelige Commissarius, at jeg i Aar ikke kan benytte det paa mig faldne Valg som anden Deputeret for Kjøbstædernes første Valgdistrict. Jmidlertid er det min Pligt, at bevidne de hæderlige Mænd, som have valgt mig, at det ret meget smerter mig, ikke at kunne offre Fædrenelandet min Tid og mine fra Jndsigter i dette Møde, men saafremt jeg tør udtyde Deres Stemmer for mig tillige som Yttringer af Velvillie føler jeg mig overbeviist om, at De ikke ville miskjende et Skridt, hvortil jeg sandelig ikke blev forledet ved Ulyst til Arbeide, eller Mangel paa varm Følelse for Fædreneland, eller paa inderlig Kjærlighed til den Jnstitution, i hvilken vi see den bedste af vor dyrebare Konges gode Gaa ver, men som Omhu for Ære og Velfærd har gjort mig til Pligt, og hvis Ubehagelighed kun det Haab formilder, at forandrede Omstændigheder ville tillade mig, i et andet Møde at vise min gode Villie til at retfærdiggjøre Deres hædrende Tillid. – Hiørring, den 24de Februar 1836. Brinck-Seidelin."
Viborger Samler, 1836-02-27
Aalborg den 29de Febr. Et Rygte om en opdaget og paagrebet Tyvebande er ved nærmere Erkyndigelse bleven bekræftet. Den er opdaget af Politiet, og en Deel af dens Medlemmer sidde allerede i Arrest. J længere Tid skal den have forøvet Tyverier, endog forbundne med natlige Jndbrud, der i Omegnen, tildeels efter Paaviisning af Personer, som vare bekiendte med Huusleiligheden. En stor Deel Sengeklæder ere komne tilstede. - Maatte nu det Onde blive rykket op med Roden.
Viborger Samler, 1836-02-27
Ledige Embeder. Thunøe Sognekald under Aarhuus Stift, 80 Rd., Stiftslæge-Embedet ved Sygehuset i Eckernførde. Tjenesten tiltrædes den 1ste Juli 1836. Districtschirurgicatet i Viborg.
Viborger Samler, 1836-02-27
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 16de Febr.,er Fuldmægtig ved Sorøe Amtscontoir, H. J. Paludan, beskikket til Byeskriver i Hasle, Herredsskriver i Nordre Herred og Birkeskriver ved Hammershuus Birk paa Bornholm; Forligelsescommissair og hidtil fungerende Forvalter ved Baroniet Gaunøe, J. Lütken, til Birkedommer og Skriver ved Gaunøe Birk; Copiist i Lands-Over samt Hof- og Stads-Rettens Auctionscontoir, C. K. Friis, til Fuldmægtig i samme Contoir, Copiist i Revisionscontoiret for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Midler under det danske Cancellie, C. A. Jansen, til anden Fuldmægtig i samme Contoir, den 19de, er Overkrigscommissair og Chef for Commissariats-Contoiret under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet, C. A. Lassen udnævnt til virkelig Justitsraad.
Viborger Samler, 1836-02-27
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 26de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 203. Species 202. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2 Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1836-02-27
Paa 2den Onsdag i Faste prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte i Domkirken.
Viborger Samler, 1836-02-27
AVERTISSEMENTS. Et ungt Menneske af honet Familie, som ønsker Underviisning i Landvæsenet, kan, for en moderat Betaling, faae Emploi paa en Herregaard hvor der tillige drives Teglbrænderie. Det nærmere erfares i AvisensExredition.
Viborger Samler, 1836-02-27
Hvor 2de Værelser, ligeover for Stænderhuset, i Stændertiden kan faaes tilleie, anviser Bogtrykkeriet. En Stue og Sovekammer er i Stændertiden at faae tilleie hos Enkemadame Bay i Mogensgade. En Stue og et Sovekammer er at faae til Leie i Stændertiden hos Maler Ott i Mogensgade. Hos Undertegnede er et Værelse at faae til Leie i Stænderforsamlings-Tiden. Viborg, 21de Febr. 1836. J. A. Alstrup, boende i Mathisgade.
Viborger Samler, 1836-02-27
Et Meierie ønskes i Forpagtning til førstkommende Maidag. – Man henvender sig i den Anledning til Bogtrykker Dons i Viborg, som anviser den Søgende. Hvor et brugt Sengested er at faae tilkjøbs, anvises fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1836-02-27
J sidste "Aftenunderholdning er tabt et mørkeblaat Bobinetssler. Finderen ville behage at aflevere det paa Aviscontoiret.
Viborger Samler, 1836-02-27
Hauge- og Blomsterfrøe, er nylig hjemkommen og udsælges daglig i min Boepæl i Nærheden af Bogtrykkeriet. Trykte Priis-Couranter vil om kort Tid blive at erholde. Det bemærkes: at en Deel af de almindelige Sorter Haugefrøe, kan erholdes i Pundeviis til nedsatte Priser. Viborg den 1ste Marts 1836. Oppenhagen.
Viborger Samler, 1836-02-27
Skiveskydning. Med Ovrighedens Tilladelse agter Undertegnede at lade bortskyde 1) et stort Merskums=Pibehoved med Sølvbeslag, af Værdie 30 Rbd.; 2) en Hakkelsemaskine, 25 Rbd.; 3) to Guldsigneter, 16 Rbd.; 4) et Stueuhr med Messing-Fouteral og Lodder, 16 Rbd. 5) en Gulduhrnøgle, 8 Rbd. – Skydningen foretages med glatte Bøsser paa 100 Alens Distance i Point; Loddet betales med 1 Rbd. Lysthavende ville behage at give Møde den 7de Marts om Morgenen Kl. 9 paa Hovedgaarden Ulstrup. De nærmere Conditioner erfares paa Stedet. Ulstrup Gartnerbolig, den 22de Februar 1836. 5. Jensen.
Viborger Samler, 1836-02-27
Formedelst skeet Overbud, stilles Stervbostædet efter afdøde Amtsprovst Jgnatius Becher, beliggende paa Store St. Hansgade No. 303, til en 4de Auction, som afholdes paa Stervbostedet Onsdagen den 9de Marts d. A. Klokken 12 Slet Middag, efter de ved de foregaaende Auctioner bekjendtgjorte Conditioner. Viborg den 29de Februar 1836. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1836-03-03
1836. No. 29. 64de Aargang. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. 3die Marts. Torsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-03-03
Udenlandske Efterretninger. England. J Underhusets Møde den 19de d. M. androg Lord Dudley Stuart paa en Adresse til Kronen om Forelæggelsen af den i Constantinopel den 8de Juli 1834 afsluttede Tractat (til Chunkiar Jskelessi), af Tractaten til St. Petersborg af 29de Jan. 1834, af Correspondencen mellem den britiske Regjering paa den ene Side og Tyrkiets og Ruslands Regjeringer paa den anden Side saavelsom af den med den russiske Regjering angaaende Polen forte Correspondense. Taleren documenterede udførlig de Farer, som Ruslands uhyre Overmagt medførte saavel for Fastlandet som for England, navnligen med Hensyn til dettes ostindiske Besiddelser og dets Handel paa Tyrkiet og Persien, hvilke sidste Landes Existents han skildrede som aldeles afhængige af Ruslands Godtbefindende. Han skildrede herpaa Ruslands indre Tilstand som et Væv af Tyrannie, Bestikkelse o. s. v., og viste Ruslands Overtrædelse af Wienertractaten med Hensyn til Polen, og opfordrede atter Regjeringen til, ikke at give Tyrkiet til Priis for Rusland, saaledes som den til sin Skjændsel havde gjort ved Polen. Lord Palmer sion erklærede, at skjøndt han i Henseende til en Deel af det Anforte var enig med Taleren, saa hverken ønskede eller ventede han Udbruddet af en Krig med Rusland. Han erklærede sig beredt til at forelægge Tractaten til Chunkiar-Jskelessi, men fandt Produce ringen af de øvrige Papirer uhensigtsmæssigt, hvorhos han tilføiede, at den engelske Regjering havde erklæret det russiske Cabinet, at den betragtede Polens nye Organisation som stridende mod de paa Wienercongressen fattede Beslutninger. Hvis den britiske Regjering agtede at begynde en Krig, da vilde han finde det hensigtsmæssigt, at forelægge alle denne Gjenstand vedkommende Actstykker; men da det var dens Hensigt at opretholde Freden, saa kunde en saadan Fremlæggelse kun føre til en større Forvikling af Anliggenderne og en giensidig Forbittrelse. Overeensstemmende med Ministerens Ønske antoges den Deel af Andragendet, der angik Forelæggelsen af Tractaten til Chunkiar Jskelesst; men det Øvrige forkastedes. The Morning Herold meddeler et Rygte om en Handelstractat, der skulde være nær ved at afsluttes mellem Hr. Mendizabal og Lord Palmersion.
Viborger Samler, 1836-03-03
Engelske Skibe med Ladninger og Producter fra Sydamerica skulde have Tilladelse til at løbe ind i Spaniens Havne, uden at betale høiere Told end de spanske Skibe, istedetfor at der nu er paalagt dem en saa høi Told, at den har samme Virkning som et Forbud. Men da et saadant Fortrin for den britiske Handel maatte mishage Frankrig, saa vilde, hvis Tractaten antoges, dens Begunstigelser ved en særegen Clausul udvides til alle de Magter, der have undertegnet Quadrupelalliancen.
Viborger Samler, 1836-03-03
The Hampshire Independent melder: Sø folkenes Formerelse med 6500 Mand flere end i forrige Aar vil sætte Regjeringen i Stand til, i det Mindste at bemande 6 Linieskibe og 3 a 4 Fregatter.
Viborger Samler, 1836-03-03
Man troer i Almindelighed, at 8 Linieskibe med det Første ville samle sig i Spithead og bringe Liv i Krigsskibenes Ankerplads. Blandt de større Krigskibe, der udrustes i Portsmouth, befinde sig, foruden Skibe paa 74 Kanoner, ogsaa et paa 84 og et paa 120 Kanoner. Det Sidste er Britania, der, som man troer, er bestemt til at afløse Caledonia i Middelhavet. Endskjøndt der ogsaa arbeides meget i de andre engelske Krigshavne, troer man dog, at befalingen til, at udruste og bemande et stort Antal svære Skibe, først, vil gives efter Antagelsen af Marine Budgettet. Det hedder, at en Observationsescadre af 16 a 20 britiske og franske Linieskibe vil løbe ud henimod Begyndelsen af Sommeren. Antallet af de tjenstgjørende britiske Linieskibe er for Øieblikket kun 9, medens de russiske udgjøre 20.
Viborger Samler, 1836-03-03
Det franske Blad Le Constitutionel siger: England vil snart have den frygteligste Flaade i det middellandske Hav, som det har havt der siden det napolionske Keiserriges Tid. Dets Skibe gaae efterhaanden og i al Stilhed af med forseglede Ordrer. De skulle samle sig i Farvandet ved Malta. Blandt det diplomatiske Corps gaaer det Rygte, at man under hine Forberedelser skjuler nogle af hine pludseligen fremtrædende Projecter, som England ligesaa pludseligen udfører, og hvorom man paa en vis Maade først erholder Underretning efter Udførelsen. Man gjør sig derfor tusinder Formodninger; man taler om, at den engelske Flaade vil til Foraaret, lade sig see i Dardanellerne og det sorte Hav, ja endog om en Landing paa den asiatiske Side af Dardanellerne, for der at forsvare en militairisk Stilling, mod Rusland, ligesom Frankrig har taget en i Ancona mod Østerriges Planer paa Jtalien. Af alle disse Formodninger er, efter en Diplomats Udsagn, for nogle Dage siden, det vist, at Ruslands Stilling med Hensyn til Porten og Persien er utaalelig for England, og at Alt dette maa ende med et pludseligt Udbrud.