Berlingske Tidende, 1775-11-06
Det er formodentlig ikkun et blot Rygte, at det PortuCartheuser Kloster. gisiske Hof, som skal frygte for en ubehagelig Besøgelse af Spanien, har ladet ved vort Hof giøre Anmodning om Bistand, og at saadant er blevet afslaget. Ligesaa lidet tilforladelige synes de Efterretninger at være om den Tractat, som skal være sluttet imellem Hofferne i Petersborg, Berlin, Kiøbenhavn, Stokholm og London. Den Efterretning, at Hollænderne skal have tilbudet sig, at staae os bie mod Americanerne, er aldeles ugrundet. De befinde sig meget vel ved, at staae i god Forstaaelse saavel med Engeland, som med Americanerne, og at forsyne begge Partier med hvad de behøve. Man vil have faaet den tilforladelige Efterretning fra America, at imellem General Kongressen og Jorde Godsernes Eiere hersker saa stor en Uenighed, at man der venter blodige Optrin, uden at de Kongelige Tropper behøve at tage Deel derudi. Jndvaanerne i Nye=Schotland ere nu høystmisfornøyede med Ministerii Forhold mod Colonierne, og alle fra 16 til 50 Aar øve sig i Vaaben, da de have fast besluttet at forsvare til det yderste deres Rettigheder og Friheder. - En fra America ankommen Reysende har berettet at han i Egnen af Virginien har seet Major Rogers i Spidsen af et anseeligt Corps Jndianer med flyvende Fahne i fuld March til Americanernes Fordeel. Bemeldte Major, som af Provincial-Congressen er udnævnt til Jndianernes Ober Anfører, og til hvem Jndvaanerne i Philladelphia have sammenskudt 1000 Pd. St. har tilbudet forommeldte Reysen de en Officeers Plads. Majorens Uniform er grøn og rød, omkring Halskraven paa Kiolen er en Sølv Tresse, og derpaa er broderet i Sølv de Ord: den Americanske Frihed. Bemeldte Reysende melder tillige, at de tvende Jndianske Nationer, Creecks og Choctacos vare stødte til bemeldte Majors Corps. - Ordet gaaer, at General Putnam og Washington have havt en heftig Tvistighed med hinanden, og at den første har truet den sidste, at gaae til Engeland og oplyse nogle Sager, som skulle være af yderste Vigtighed for Regieringen. - Ved den vedvarende store Beskjæftigelse, da der baade i Kiøbstæder og paa Landet her i Kongeriget blive anhvervede Underskrivere til flere Addresser, deels for og deels imod de Messyrer, som Ministeriet hidindtil har taget i Hensigt til Colonierne, saa ligge til den Ende Addresserne næstendeels for alles Øyne i Vertshusene. Ofte skriver en sit Navn for et Glas Øll, som skal af mange være skeet ved den første Addresse fra Manchester. Disse Underskrivere besad dog saa megen Ærgierrighed, at de derefter i en Allarm opbrændte alle de offentlige Blade, hvori Addresserne og Underskrifterne stode, efterdi man havde lovet dem, at deres Navne ikke skulde blive bekiendte. De offentlige Blade forsvare begge Partiers Sag, alt eftersom de holde med det ene eller det andet Partie. J adskillige af disse Blade er en vidtløftig Fortegnelse bleven bekiendtgjort paa alle Geistlige og Verdslige Lords, som ere baade for og imod Hoffets Messyrer, i det nu værende Parlement. Man seer af den samme at 56 Lords beklæder Hofbetieninger, men de andre, særdeles de Geistlige, nyde alle Pensioner, hvoraf det ganske Beløb er beregnet, næsten til 200000 Pd. Sterl. Men den imod have de Kongel. Jndkomster hidindtil været særdeles store, og man seer deraf følgende Fortegnelse, som indeholder Jndkomsterne, som for 5 Aar skal være hævede: Civil=Liste. 800000 Pd. Sterl. Pensions Liste fra Jrland = 98000 - Fra Hertugdommet Lancaster 46000 - Fra Hertugdommet Cornmallis 27000 - Americanske reene Renter = 13000 - Den 4 1/2 pro Cento fra Leevards Øerne 53000 - Jndkomsterne fra Hannover 760000 -J alt 1113000 Pd. Sterl. Hertil tør nu snart, som man legger til, komme en aarlig Formerelse af Civil-Listen med 200000 Pd., foruden 1/2 Miil, lion til Gields Betaling paa Civil-Listen, og da forhen alle rede er betalt 1/2 Million, saa beløber saadant i 15 Aar en Million, og for hver Aar 66000 Pd. mere. Overalt sluttet man, har da Hs. Majestæt, (og naar man regner med, hvad den høysal. Konge har efterladt sig); aarlige Jndkomster af 1200000 Pd. Sterl. De til America bestemte Skibe med frisk Provision blive endnu formedelst Modvind opholdte. Den 24de Oct. Paa den Tiid, da den nyelig afdøde General Bligh var Capitain, reyste han engang med sin Frue giennem Yorshire. Strax derefter kom nogle Herrer fra Jagten til den samme Giæstgivergaard, hvor han var staaer af, vilde spise til Middag, og fik af Verten til Svar, at at han ey var forsynet med noget, uden hvad Capitainer havde bestilt for sig og sin Frue. De spurte hvem den Fremmede var, og Værten svarede, at han holdt ham for en Jolandsk Officeer. Dersom han er en Jrlænder, sagde een af Selskabet, saa ere Potatos gode nok for ham, og sendte Capitainen ved en af Huusets Folk et Guld Uhr op, for at spørge ham, hvad Klokken var. Capitainen beholdt Uhre, og lod Herrerne høfligen sige, at han førend sin Afreise skulle selv bringe dem Svar. Efter Maaltidet kom han med et Par Ride=Pistoler under Armeen til dem i deres Kammer for at sige dem hvad Klokken var; men forlangte først at vi de, hvem af dem Uhret tilhørte; men ingen ville svare ham. Han spurte enhver i sær, og fik intet Svar. Mine Herrer, sagde Bligh, jeg seer at jeg er kommen i det urette Kammer For Maaltidet lode nogle Folk her i Huuset ved Opvarteren, giøre mig en uanstændig Compliment, og jeg er kommen, for tilbørlig at besvare samme, som de see, hvorved han paa gede paa Pistolerne. Han har taget Uhret med sig, forvaret det til sin Død og i sit Testamente skiænket det, tilligemed stor Formue til sin Broder den nu værende Dechant i Elphin. - Den Americanske Krig foraarsager Engeland store Bekostninger. De Faar og Sviin, som man har villet sende derhen, ere mestendeels alle creperede, og man har maat et kaste dem i Søen. Ved Boston ere 2 Transportskibe forslykkede med Tropper, vore Fregatter have reddet endeel at dem, de øvrige ere druknede. En Skrivelse fra Midleton i Connecticut melder, at man har troet, at GouverneurCarlton skulle med første ankomme til Hartford. Efter denne Skrivelse har et Partie Kongel. Tropper under en vis Wilams Anførsel paa den Sydlige Side af Boston omhugget det berømte Friheds Træ, hvorved een Mand er bleven ihielslagen af en stor Green. Saasom Provincialerne have fryg let for, at de Kongel. Tropper skulle besætte det ved Mundingen af Pennobschot Bay liggende Fort, Pownat, have de sleiffet samme. J den Americanske Armee ere 8000 Soldaster, som ere saaledes øvede, at de hver Minut kan skyde, Til Philladelphia skal være ankomne 600 Jndianer, som formodentlig vil tage Provincialernes Partie. Ved Nyeyor er imellem Provincialerne og Besætningen paa et Krigskilforefalden en Skiærmydsel til de sidstes Forliis. Endog Qvækerne i Philladelphia og i nogle Provinzer skal have grebet til Vaaben, og blive daglig exercerede. Trende Krigs= og nogle Transportskibe have ikke langt fra Nyeyork borttaget om trent 5000 Stkr. Faar, Sviin &c. - Det heder, at saa hart Parlementet i Overmorgen har begyndt sine Deliberasioner, vil samme give Kongen visse Autoriteter, som Krigs eller Rebellions Tid ere nyttige og fornødne. Den forsikres tillige, at en Minister har i disse Dage erklæret, at et Forliig med Americanerne skulle med første bringes i Forslag, og tillige, som han ikke tvivlede paa, strax finde Sted." Og dette synes virkelig at være høyst fornødent saa heel til Engelands, som Coloniernes Rolighed og Beste. Efler Breve fra Philladelphia af 12te Sepbr. har man der op sundet et Slags Fartøy, for at nedsenke samme i Mundinten af Havnene, og derved at forhindre de store eller KrigsSkibes Jndløb. Man vil i alle Americanske Havne betiene og af disse Fartøyer, for at være sikker for de Kongel. Skibe.