Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-04-13
J denne korte Anmeldelse omtales vor berømte Landsmand med en saa hjertelig Erkjendelse og en saa smukt motiveret Berømmelse, at det maa glæde hver Dansk at læse denne store Kienders Dom, der med sine træffende Præmisser bliver dobbelt interessant og dobbelt hædrende. Den tydske Anmelder beklager, at Weises større Arbeider, hans Kirke kompositioner og Operaer kun kjendes af faa Tydske, og næsten intetsteds i Tydskland ere givne. Grunden hertil søger han i Weyses Gedigenhed og nalve Kraft, der forsmaaer al nægte Tonebram. Weyse, siger Fink, glemmes ikke af sande Kiendere, men denne Mand, der sidder stille hen i Kjøbenhavn og kun lever for sin Kunst, uden at beile til Modens Gunst, bliver ikke populair i Tydskland, hvor man langt anderledes er om sig og forstaaer at poussere sig. Fink finder de otte Melodier, i alle Henseender dygtige og fortræffelige", fordi de have, hvad der hører til en ægt Arie, og intet Andet; og de roses for den naive Beskedenhed, den forstandige og følelsesfulde Reenhed, hvormed de klynge sig op til de udmærkede Digte, saa at de ligesom glemme sig selv for at lytte til Digterens dybsindige Ord, for at optage disse i sig med from Troskab, og formed Tonerne at forherlige og forstærke Digterens Tale. (Dan.) Paa en Tid, da Alt, hvad der kan vække og befæste den religiøse Sands og Tænkemaade er af saa megen Jndflydelse paa Livet, maa ethvert hensigtsvarende Middel hertil taknemmelig paaskjønnes. Et saadant kjærkomment Bidrag, haaber man ogsaa, at den af Biskop Tage Müller, Dr. Kalkar og Pastor Westengaard paa Subskription bebudede Opbyggelsesbog for Christne", vil blive. Derfor borge Dhrr. Udgiveres Navne og det skal glæde Anmelderen, om Foretagendet maa finde fortjent Fremgang. (Hp. A.) Harro Harring, den bekjendte frihedselskende Digter og Maler, der allerede i 1835 opholdt sig i Brugge i Belgien har paany søgt et Asyl i denne Stad, efterat have bereist Europa og Brasilien, og en Tid lang opholdt sig i Rio Janeiro. Fra det sidste Sted har han medbragt 15 i Olie udførte Studier af hiint Lands mageløse Natur=Skjønheder. (Dan.)Et Kobber, som fulgte med det sidste Nummer af Kor Graveur Münster sidder saren" er lagt under Beslag. arresteret i Kbhvn, i samme Værelse som en Falskmyntner. Hans Sag vil udkomme i Langes Archiv for Criminalsager. (Alt. Merk.) Fra Falster. (Af et Brev til en Ven i Jylland)."Dagen efter Lehmanns Ankomst og endnu mere de følgende Dage strømmede Bønderne, fra enkelte Steder endog sogneviis med Sognefogden i Spidsen, ind til Nykjøbing; Nogle stillede sig beskedent udenfor hans Bolig for blot at see hans Ansigt gjennem Vinduet; Andre bevidnede ham deres Tak for det paa Raadstuen holdte Foredrag og deres Deeltagelse i Forfølgelsen imod ham, eller bragte ham tildeels vigtige Oplysninger om det der her paa Falster er passeret i hans Sag; atter Andre udbad sig hans Raad og Bistand i deres private Anliggender, overbeviste om, at den i hele Landet ikke gives Nogen som har bedre Villie og Evne til at tage sig af Bonden. Man glæder sig især over, at han skal have faaet flere ypperlige Oplysninger om Justitsr. Grandjeans Godsbestyrelse &c. Nogle simple Bønder sagde til Lehmann. "Det har saamænd ingen Nød med Deres Sag, naar den først kommer ind til Høiesteret og Kongen faaer Sammenhænget at vide, men det er vel saa tens kun Nogle af de fornemme Etatsraader der ikke kunne "Der lide, at vi Bønder faae saadan noget at høre. som De skulde blive straffet, saa maatte jo Andre blive mistrøstige, saa de ikke turde sige deres sande, oprigtige "Herregud, er det da Mening og tale Bondens Sag." saa stor Ære at blive forhørt, at De skal have saa mange Bryderier for at faae Lov dertil." Næste Søndag bivaante Lehmann Gudstjenesten i en Landsbykirke, hvar næsten hele Meenigheden vendte Øinene paa ham, da Præsten i det til Dagen hørende Stykke oplæste: "Jeg haver talet frit forVerden – jeg haver Jntet talet i Løndom. - Haver jeg talet ilde, da beviis at det er ondt; men haver jeg talet - Endog Lehmanns yderst vel, hvi slaaer du mig da faa Modstandere synes at gaae ind paa dette Sprog, saaledes har man hørt en lille bitte Agitator efterabe Kaiphalsbekjendte Sætning: "Det er godt at Een døer for Folket, ved meget ivrig at demonstrere, at det er bedre at dette eene Menneske kommer til Christiansøe, end at hele Landet bliver ulykkeligt – (ved at faae en Constitution? (Uddr. af L. F. St. T.)¬