JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Udenlandske Efterretninger. Den 17de Juni blev John Francis, som nylig gjorde det mislykkede Mordforsøg mod Dronningen af England, dømt ved Criminalretten. Han hørte med stor Rolighed paa Oplæsningen af Anklageacten og svarede med fast Stemme paa det sædvanlige Spørgsmaal. Jkke skyldig. Hans Forsvarer søgte fornemmelig at godtgjøre, at Pistolen ikke havde været ladet, og at Skuddet kun havde været et noget upassende Glædesskud, altsaa er Agtelsesbeviis mod Dronningen. Desuagtet blev Francis erklæret skyldig i Høiforræderi og dømt til den derfor fastsatte Straf. - Hele Toldloven, er nu efter vidtløftige Debatter antaget af Underhuset, ligesom den nye Fattiglov allerede med stor Majoritet er antaget til anden Læsning. Loven og Jndkomstskatten er nu ogsaa af Overhuset antaget til tredie og sidste Læsning. Efter Ministeriets eget Forslag blev Udførselstolden paa Steenkul nedsat til det Halve, naar Udførselen skeer i engelske Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Fra Jndien er den Efterretning ankommen, at Frygten for den engelske Besætning i Gisni desværre paa det Skrækkeligste har bekræftet sig. Førend Afmarschen fra dette Sted var den lidt efter lidt formindsket fra 1000 til 200 Mand og 25 Officierer. Da disse af Kulde og Strabadser vare blevne saa udmattede, at de ikke længere kunde holde deres Flinter, bleve de overfaldne af Afganerne og nedhuggede til sidste Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Den engelske Gesandt i Paris forlader nu virkelig sin Post, som bliver besat af Lord Stuart.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Dette Valg lyder just ikke paa noget forsonligt Sindelag fra Englands Side, da Lord Stuart er bekjendt for ikke at være gunstig stemt mod den franske Regjering. Det blev nylig berettet, at Prindsen af Jonville dog havde tiltraadt den længe bestemte Reise til London, for ikke alt for meget at bestyrke Rygterne og Uenigheden mellem England og Frankrig; paa samme Tid hed det fra Paris, at han var reist til Toulon. Nu erfarer man, at ingen af Delene blev Tilfældet, og at han uden Tvivl har søgt at udbrede urigtige Rygter om sin Reise, da han var kommen til Havre og havde bestilt Plads for sig og sit følge paa et Dampskib, som gik til England, men desuagtet ganske rolig gik ombord paa et andet Skib og seilede til Cherbourg. Franske Regjeringsblade erklære i Rygterne om den farlige Opstand, som skulde være udbrudt i Provindsen Constantine, for falske, og forsikkre, at Regjeringen aldeles ingen vigtig Efterretning har erholdt fra Algier. – Den fra Toulon afgaaede Flaade er efter et Øvelsestog paa 14 Dage atter vendt tilbage til sin Station ved de hveriske Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Ved Tallotteriets 1359 Trækning i Wandsbeck udkom: Reisende fra den 15de til den 22de Juni 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Tømmersv. Kronmand. Med Personposten: Hr. Gamst; Fru Lund, Proprietair Jacobsen; Justitsraad Stampe. Med Dagvognen, Madam Schrøder; Adjunct Smidth; Dhrr. Grønnegaard og Høegh. Udenfor Posterne: Fru Kofod Ancker med 3 Børn; Proprietair Clausen med Familie; Frøkenerne Colbiørnsen og Hincheldey, Kjøbmand Kroyer med Familie, Avlsforvalter Jessen; Tandlæge Heins. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Pigen Ane Jensen; Møller Eibye, Kjøbmand Gloystein. Med Personposten: Frøkenerne Jespersen og Mynster, Madam Ludvigsen; Grev Schmettau. Med Dagvognen: Hr. Petersen; Procurator Fick. Udenfor Posterne: Kammerjunker Jessen; Madam Winckel; Pastor Dahlerup med Familie; Forvalter Jessen; Grev Gersdorff Hardenberg; Pastor Ernst; Kammerraad Jespersen med Familie, Proprietair Jespersen; Hr. Nyeland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Med Dampskibet Caroline Amalie, ankom den 18de Juni fra Kjøbenhavn til Gaabense: Justitsraad Stampe med Frue, 3 Børn og en Domestique; Handelsfuldm. Smidth; Snedkermester Philipsen; Mad. Jensen med Barn og Pige; Forpagter Wied med Søn; Modehandler Richard med Kone og Datter; Madam Hylsen; Slagter Hylsen; Handelsfuldm. Schoubo og Wulff, Arrestforvarer Bønsøe; M. Hansen. Samme Dag afgik til Svendborg: Jomfru Lütken; Pastor Søetoft. Til Flensborg: Dhrr. Jacobsen og Mikkelsen; Landmand Winding med Kone og Søster; Mademoiselle Kreutz med Niece; Handskemagersvend Hansen. Den 21de Juni ankom til Gaabense fra Flensborg: Tandlæge Heins. Samme Dag afgik fra Gaabense til Kjøbenhavn: Styrmand Kronmann, Jfr. Jensen; Gaardmand O. Petersen med Datter og Tjenestepige; Jomfruerne A., E. og M. Petersen med Pige; Frøken Gjer ulff, Jomfru Winding; Pastor Kroyer med 2 Døttre; Jfr. Nielsen og en Domestique; Cancelliraad Aggerup, Kjøbmændenne Sidenius og Appel; Jomfru Arnkiel; Væver Thomsen; Soldat Olsen; N. Olsen; R. Eriksen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
(Jndsendt.)¬ J den Berlingske Tidende læstes et Udkast til en Placat, angaaende Skolelærer-Hjelpekassens Jndtægter, og Udgivter, der skal forelægges Provindsialstænderne; sammes Jndhold har Krav paa Skolelærernes hele Opmærksomhed, da det er dem, som hidtil have og fremdeles skulle contribuere til denne Kasse. Afgivten kan, efter § 2, komme til at variere imellem 18 og 22 Mk. aarlig, dersom Huusholdnings kornet regnes med, og imellem 11 og 15 Mk., dersom det ikke regnes med. Naar Middeltallet antages at være 20 Mk. i første Tilfælde og 13 Mk. i sidste, udgjør det for 25 Aar – som vel tør antages for Middeltallet af Skolelærernes Embedsaar - respective 83. Rbd. 2 Mk. og 54 Rbd. 1 Mk. foruden de paaløbne Renter; Summer, der maae ansees for tilstrækkelige til – naar de forstørstedelen anvendes til Fordeel for Enkerne – en Pension af 20 eller 15 Rbd. Hidtil svaredes aarlig 1 Tønde Byg; a 15 Mk. pr. Tønde bliver for 25 Aar - 62 Rbd. 3 Mk.; om Enkerne hidtil have faaet en Pension, som har staaet i et harmonerende Forhold til det aarlige Bidrag, er mig aldeles ubekjendt, ligesom det vist er ubekjendt for de Allerfleste af dem, som have contribueret; om de for Fremtiden ville faae det, vil opklares, naar Regnskabet i Fremtiden bliver offentliggjort. Fundatsen af 1817 bestemmer hverken maximum eller minimum for Enkernes Pension, Udkastet ikke heller. Hvor ønskelig en nøiagtig Bestemmelse i den Retning er, er let at indsee; thi Enkernes Forsørgelse maa være Hovedsagen; men ligesaa ønskeligt er det, at Skolelærerne, som ere de eneste contribuerende, for Fremtiden erholde Ret til selv at bestemme, hvor stort et Bidrag de ville yde, og tillige Frihed til at disponere derover efter bestemte Regler. Hvilken anden Stand er det paalagt at yde et aarligt Bidrag til en saakaldet Hjelpekasse uden Skolelærerstanden, Jeg kjender Jngen. Existerer en saadan Forpligtelse, da grunder den sig vel snarere paa privat Overeenskomst, end paa et emaneret Lovbud. Skolelærerstanden, der vistnok har de færreste Jndtægter, er det paalagt at yde et aarligt Bidrag, ikke alene fordi Enkerne – vistnok ikkun betingelsesviis - skulle kunne faae en forøget Pension, men ogsaa for at Bestyrelsen, som er paalagt at disponere over Hjelpekassen, kunde virke i andre Retninger, saasom f. Ex. at lønne Hjelpelærere. Skolelærerstanden erkjender det nyttige i disse Regjeringens Foranstaltninger; men ved Siden af denne Erkjendelse opstaaer – som allerede er antydet – saa ganske naturlig Lysten til selv at have Ret til at bestemme Bidragets Størrelse og ligesaa stor Ret til at have Deel i Bestyrelsen af en Kasse, hvortil den skal contribuere, ikke nogle enkelte Aar, men hele Embeds tiden, og til at bestemme, i hvilke Retninger Jndtægterne skulle anvendes; denne Lyst er bleven levende, har tiltaget i Styrke, efterhaanden som Standen har hævet sig over sit forrige Standpunkt, og jo mere den erkjender, at den ikke er et aldeles unyttigt Led i den hele store Kjæde, at den forstaaer at bestyre egne Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Skolelærerstanden i Lollands-Falsters Stift har været – som bekjendt betænkt paa, ved egen Kraft og Anstrengelse at oprette et Understøttelses-Selskab for Skolelærerenker, har forpligtet sig til at komme den Gamle og Svage til Hjelp paa de gamle Dage, og har aabnet Udsigter for de trængende Jnteressenter til at erholde Laan paa favorable Vilkaar. Snart vil Selskabet begynde sin Virksomhed; hvormange Jnteressenter det vil komme til at tælle er endnu ubestemt. Selskabet staaer aaben for hele Skolelærerstanden, og med Føie er det vel at formode, at ret Mange ville indtræde deri, naar ikke talende Grunde afholde dem derfra; thi, at den beregnende Egennytte eller andre Standen uværdige intetsigende Hensyn skulde afholde dem derfra, er vel tænkelig, men ikke at ønske, mindre at formode. At dette Selskab vilde vinde meget i Styrke, vilde tælle mange flere Jnteressenter, naar disse erholdt allernaadigst Tilladelse til, foruden det i Fundatsen fastsatte Bidrag, ogsaa aarlig at indbetale Hjelpekasse-Afgivten til Bestyrelsen for Understøttelses-Selskabet, for af den at anvendes og gjøres frugtbringende efter tydelige og bestemte Regler, som til den Ende maatte forfattes og forsynes med Kongelig Confirmation – trænger vist neppe til noget yderligere Beviis, da det er udenfor al Tvivl. Der ere - det synes at være indlysende Grunde nok forhaanden, som tale for det ønskelige i, at Hjelpe kassens Jndtægter maatte overdrages til Skolelærerstandens frie Raadighed, inddrages med under Understøttelses-Selskabets Midler og gjøres frugtbringende paa samme Maade, som for Selskabets Midler er bestemt. Om billigheden taler for et saadant Ønskes Opfyldelse, derpaa vil jeg ikke indlade mig; kun vil jeg bemærke: Skolelærerstanden staaer ikke tilbage i Dygtighed, endnu mindre i Redelighed, og vil i Fremtiden godtgjøre da offentligt Regnskab vil blive at aflægge – at den er værdig til en saadan Naadesbeviisning, som den er, at erholde Ret til at bestyre en Kasse og bestemme dens Anvendelse. Jeg er iblandt dem, som have contribueret de fleste Tønder Byg, og dersom jeg skal naae mine Fædres Alder, kan jeg endnu komme til at contribuere i mange Aar; jeg ydede hidtil mit Bidrag rolig, fordi jeg troede det kunde ikke være anderledes; nu er jeg kommet til den Erkjendelse, at en Forandring er ønskelig og kan meget godt lade sig realisere, saavel med Hensyn til Jndtægterne som til deres Anvendelse og Hjelpekassens hele Bestyrelse. Mange af mine Medbrødre deele forhaabentlig mine Anskuelser og mine Ønsker, og jeg foreslaaer derfor, at vi herredsviis træde sammen, udvælge en Comitee, bemyndige denne til at overveie Sagen, og derefter, i Forening med de andre Herreders Comiteer, at indgive et allerunderdanigst Andragende til Hans Majestæt Kongen forinden Udkastet forelægges Provindsialstænderne. Dette Andragende maatte gaae ud paa at anholde og Ret til at inddrage Hjelpekasseafgivten under Understøttelses-Selskabet, for at anvendes paa en Maade, som svarer til § 4 i Udkastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
For Musse Herred er en Comitee udvalgt, og den holder et Møde i Saxkjøbing den 25de Juni d. A. om Eftermiddagen Kl. 5, for i Forening med de flere Jnteressenter, som maatte beære Comiteen med deres Nærværelse, at tage Sagen under Overveielse. Skolelærer. P. S. Forestaaende bedes optaget i Stifts-Tidenden, ligesom ogsaa Redacteuren af "Lollands-Posten bedes at optage samme i et af de første No. (Forlangt indrykket.) Det maa formeentlig i høi Grad interessere Publicum, efterat være bleven bekjendt med Actionsindlægget i den Øslevske Overfalds- eller Slagmaalsag for Landsoverretten, nu ogsaa at kunne erholde Defensionsindlægget i samme Sag meddeelt. Det kan nemlig ikke slaae Feil, at der maa være fremhævet Data, der kunne gjøre det noget bedre begribeligt, hvorledes et, saaledes som skeet er, begrundet, og senere, som det maa forekomme, ikke uden Modstræben frafaldet Factums Optagelse i Acterne, som det og J. K.s Deeltagelse i Tiltaltes Aftensmaaltid paa Slagmaalsdagen, har kunnet bestaae med en temmelig lemfældig Behandling af den Jncriminerede og af den, netop ved hiin Optagelse, næst ham Compromitterede. Efter Actors Fremstilling tager denne Fremgangsmaade sig nemlig ud som en complet Tilmuring af den eneste Aabning, hvorigjennem Dagslyset kunde falde ind paa Undersøgelsesarbeidet. Men at en høiere Ret, der skulde bygge paa et saadant Arbeide, skulde have ladet en saadan Fremgangsmaade ved samme være upaatalt, kan ikke vel antages. Altsaa vilde Defensionsindlæggets Meddelelse uden Tvivl kunne bidrage til rigtigere Forestillingers Udbredelse : til falskes Tilintetgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Dødsfald. At min gode Svigermoder Elisabeth i Catharine Raben, föd Ingversen, der siden sin Mands Död har levet i mit Huus i de sidste 4 Aar, i Dag efter nogen Tids Sygeleie er indgaaet til et bedre Liv, i sit 73 Aar. bringes herved til fraværende Paarørendes og Venners Kundskab. Torkildstrup Præstegaard den 23de Juni 1842. Giessing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 a 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod Cand. philos. F. Barfod og Procurator Christensen for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Sag, hvilken ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom af 12te October 1841 saaledes er kjendt for Ret: De Tiltalte Cand. philos. Frederik Barfod og Procurator Balthazar Christensen bør hver for sig bøde 100 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den ved Forordningen 27de September 1799 s 20 anordnede Censur underkastet i 1 Aar. Actionens Omkostninger, derunder indbefattet 15 Rbd. Sølv i Salair til Lottoadvocat Damkier, udrede de Tiltalte in solidum De idømte Mulcter at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven, er Tirsdagen den 14de Juni 1842 i Høiesteret afsagt saadan Dom: Cand. philos. Poul Frederik Barfod og Lands-Over samt Hof- og Stads=Rets Procurator Balthazar Christensen bør hver for sig bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, og bør Førstnævnte derhos være den ved Forordningen af 27 September 1799 820 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof- og StadsRettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Etatsraad Salicath for Høiesteret betale de Tiltalte Een for Begge og Begge for En 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justits=Contoir den 15de Juni 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen. Sjette Hefte. Det faaes hos Thierry i Nakskov, Giegengad i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 36 s. Ligeledes kan 1ste Bind af dette Værk, indbunden i Papbind, faaes for 2 Rbd. - Syvende Hefter er under Pressen. Subskription modtages fremdeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Foruden de i vor Bekjendtgjørelse i Stiftstidenden af 2den d. M. anmeldte Gaver til de Brandlidte i Hamborg have vi senere modtaget under Mærke, fra En Tjener. . . . . . . . . . - Rbd. 48 s. No 2 . . . . . . . . . . . . . - - 16 -der tilligemed de tilforn anmeldte . . 105 - 68 - udgjør i Alt 106 Rbd. 36 s. hvilket vi herved bringe til de veldædige Giveres Kundskab idet vi tilføie, at denne Sum med sidste Pakkepost er afsendt til den i dette Øiemed oprettede Understøttelses=Comitee i Hamborg. Nykjøbing den 25de Juni 1842. C. F. Tidemand. J. Sidenius. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Faxøe Steenkalk, kan faaes fra vort Brænderi førstkommende Onsdag den 29de dennes. Nykjøbing den 25de Juni 1842. R. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Lollands-Falsters Stiftstidende. Juli Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Theatret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Søndagen den 26de Juni opføres af det herværende Skuespillerselskab: Peers Hjertebanken, Vaudeville-Monolog. Derefter: Jean, Lystspil i 3 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Til Slutning: Under Laas og Lukke, Vaudeville i 1 Act. Foruden denne gives kun endnu 2 Forestillinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
De ærede Medlemmer af Mariboe Amts Landoeconomiske Selskab i Lollands Sønder- og Nørreherred, indbydes herved til et Møde, som afholdes paa Gjestgivergaarden "Harmonien, i Nakskov den 15de Juli 2, hvor Forretningscommissionens Forslag til Selskabets Virksomhed i Aaret 1843, tilligemed flere Gjenstande, vil blive fremlagt. Herredscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Skipper A. W. Schrøder afgaaer Jførst i næste Uge til Kiel og Rendsborg, medtagende Fragtgods og Passagerer. Nymalket Melk kan bekommes 3 Gange om Dagen paa Prindseholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Auctioner. J Begyndelsen af Juli Maaned bliver ved offentlig Auction i Maribo for Vedkommendes Regning absolut bortsolgt til den Høistbydende circa 100 Sække, god Brasil=Kaffe, vederhæftige Kjøbere gives 9. Maaneders Credit. Dagen og Stedet vil nærmere blive bekjendtgjort. Binitze d. 20 Juni 1842. G. Aagaard. Først i næste Maaned vil for Vedkommendes Regning ved offentlig Auction her i Byen blive opbuden til absolut Bortsalg circa 200 Sække god Brasil=Kaffe, med 9 Maaneders Credit for bekjendte vederhæftige Kjøbere. - Auctionsdagen vil nærmere blive bekjendtgjort. Nakskov den 19de Juni 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Efter Begjering af vedkommende Udlægshaver bliver det afdøde Muurmester H. C. Langes Enke tilhørende og i Gaden norden Kirken her i Byen under Matr. N 113 beliggende Sted med tilhørende Gaards- og Haugeplads, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her Byen Mandagene den 25de Juli samt 8de og 22de August d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 21de April 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-25
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
lollands Falsters en Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 27 Junii. No 76.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Ligesom vi i No 71 af dette Blad have meddeelt Hr. Kammerraad Friderichsens ved Maribo Amts oeconomiske Selskabs seneste Møde oplæste Afhandling om Halvbrak, saaledes skulle vi idag med den ærede Forfatters Tilladelse meddele den af Hr. Forpagter Fibiger ved samme Leilighed oplæste Afhandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Om de forskjellige Høstemaader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Ved første Overblik vil denne Høstemaade muligen forekomme bekosteligere, da den synes at fordre flere Arbeidere end den under No. 2 anførte. Men dette er i Grunden kun tilsyneladende; thi man læsser tre Vogne ligesaa hurtig i Marken, naar Kornet er bundet i Kjærv af den anførte Størrelse, som man læsser to med smaa Neeg. Paa Laden bliver Forholdet det samme ved Aflæsningen. Altsaa vindes derved, at der med det samme Antal Folk udrettes een Trediedeel mere, hvorved den gjentagne Binding, som her koster 12 s. for eet Hovmaal eller 7 Skpr. Land, rigelig opveies.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Dersom nu det her Afhandlede findes værdigt til at overveies og bedømmes af Flere, haaber jeg at kunne gjøre Regning paa den Skaansel, som den gode Villie til at gavne er sikker paa at møde i en Kreds som denne. *) Til et almindeligt Herregaards=Læs bruges omtrent 1 1/2 Kjærv Langhalm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Jndenlandske Efterretninger. Dagen beretter, at Grosserer Beyer, der var valgt til Formand for Brøndshøi og Rødovre, Sogneforstanderskab, er ved Amtsraadets Kiendelse bleven erklæret for ikke valgbar, og derfor udtraadt af Sogneforstanderskabet. Grosserer Beyer havde i hiin Function udviklet en sjelden Jver og Jnteresse for Sognets Anliggender og ved sin ufortrødne. og utrættelige Virksomhed bragt flere for Sognet gavnlige Foranstaltninger i Gang. Det var derfor kun efter Fortjeneste, at et af Sogneforstander skabets Medlemmer paa en den 16de d. M. afholdt Forsamling, paa hvilken Grosserer Beyer nedlagde sine hidtige Functioner, tog Ordet paa de øvrige Forstanderes Vegne, og idet han erkjendte hvad Sognene skyldte Grossereren, beklagede, at de udvortes Forhold berøvede Forstanderskabet et saa fortjent og virksomt Medlem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Ved Avisens Slutning Kl. 5 var Brevposten, fra Kjøbenhavn endnu ikke ankommen hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Ledigt Embede. Comsumtionskasserer-Embedet i Hillerød. Gage 1,000 Rbd. Caution 2,800 Rbd. i anordningsmæssige Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Udenlandske Efterretninger. Efter mange frugtesløse Forsøg er det endelig lykkedes den spanske Regent Espartero at sammensætte et nyt Ministerium med General Rodil i Spidsen. Skjøndt dette Ministerium tæller flere dygtige og agtværdige Medlemmer, er dog ingen af den i Besiddelse af saa overveiende Aandsgaver, som kunde behøves for at bringe Orden og Ro tilveie i Landets mange forvirrede Forhold, og Regjeringens, navnlig Esparteros, Stilling er vistnok høist vanskelig, da han overalt i alle Samfundets Classer har Fjender mellem de Partier, som i de senere Aar have forstyrret Spaniens Fred, indtil det lykkedes ham at betvinge dem alle. Carlister, Christiner og Republikanerne true ham saaledes fra alle Kanter og ophidses bestandig af den lavere Geistlighed, som han med megen Strenghed har underkuet. J forskjellige Provindser udbryde Uroligheder, som vel hidtil ere blevne dæmpede, men dog synes at være uheldvarslende Forløbere for en fornyet Borgerkrig. Den 16de de samlede sig saaledes i Barcellona en talrig Pøbelskare og udraabte Forfatningen fra 1812, men blev adspredt af et Corps Cavalleri, en anden Hob gjorde i Figueros i Catalonien samme Forsøg, men blev ligeledes adspredt ved Militairmagt. Omkring Hovedstaden lader Regenten talrige Troppemasser samle sig, og man frygter at ogsaa denne Sommer vil komme til at hengaae med Borgerkrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Nykjøbing Skibsliste fra 18de til 25de Junii. Jndklarerede: Skipper R. J. Christensen af Marstal, fra Holtenau, ballastet; S. Tamboe af Nyham, fra Helsingborg med Trælast; S. Andersen af Nyham, fra Halmstad med Trælast; Chr. Hansen af Marstal, fra Kjøbenhavn med Trælast; I. O. Andersen af og fra Kjøbenhavn, ledig; A W. Schrøder af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; H. C. Thærøe af og fra Ærøeskjøbing med Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
udklarerede: Skipper L. J. Kramer af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Bark og Læder; R. J. Christensen af Marstal, til Bandholm med Korn; S. Andersen af Nyham, til Sverrig med Korn; J. Tambo af Nyham til Sverrig, med Korn; H. Hansen af Marstal, til Holis, ledig; J. O. Andersen af og til Kjøbenhavn med Brænde; H. C. Thærøe af og til Ærøeskjøbing med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-27
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen. Sjette Hefte.