JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Spanien, den 9de Januarii. Paa Cadixer Rheden laae nylig 40 Krigskibe, af hvilke den største Deel hvert Øyeblik ventede paa Ordre til at afseyle. Med Tilrustningen bliver bestandig fortfaret, saa at man troer, at Tallet paa seylfærdige Krigskibe skulde snart voxe til 50. - Det heder, at Escadren, som blev udrustet til Ferrol, er afseylet til Havana, efter at et Korps Tropper var indskibet paa samme. Sikker Underretning ventes herom. Udtog af en Privat Skrivelse fra Capde Bonne Esperance, den 18de October 1778. Engelænderne saavel som de Franske lade Tropper gaae til Ostindien; det vil altsaa formodentlig ikke vare længe førende Bomberne springe. De Franske vil saae nok at giøre, førend de fordrive Engelænderne ud af deres Besiddelser. Engelænderne have sat sig i meget god Forfatning; de have henimod 60000 Mand, meest Landets Jndfødde og vel disciplinerede paa Beene; Officiererne ere Engelænderne. Desuden ere deres Fæstninger i den beste Stand. Fortet William i Bengalen er ligesom Bergen op Zoom i Holland. Fortet St. George ved Madrass og Madrass selv ere meget stærkt befæstede. Jngen Magt skal være i Stand til at erobre dem, thi den, som vilde beleyre dem, maatte inden 3 Uger igien drage bort, saasom det heede Clima vilde ellers ufeylbarlig ruinere en Armee, naar den bestod af Europæer.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Af Gazette de France, den 22de Januarii. Contre=Admiral Pallisers beskyldninger mod AdmiraKeppel modsige sig selv. Udi den 2den Post af samme bliver den Engelske Flode forestillet bestandig at have været i Uorden og aldrig samlet; og dog siger Anklageren i den 3die Post, at den Franske Flode er bleven slaget og bragt paa Flugt. Udde Amerikanske Gazetter læser man, at Provincial=Tropperne have gandske slaget de vilde Horder, som holdt det Engelske Hofs Partie, og nødt dem til at aflegge Troskabs=Eed til Congressen. Udi Jrland ere reede Penge saa rare, at Landgods Eierne maae tage imod deres Jndkomsters Betaling i Korn, Uld &c.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Ober=Lausitz, den 23de Januarii. De Østerrigske Tropper forstærke sig meget ved Rumburg : og ere utrætteligen beskiæftigede med at giøre os en Jndmarsi Bøhmen igien besværligere paa denne Side. Man frygte tillige for, at de selv en gang maatte faae i Sinde her at fremrykke. De have paa Chursachsisk Grund oprettet et Blod huus; men Generallieutenant von Belling driver derpaa at de skulle tage det bort igien, saasom det strider imod den sluttede Convention.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Fra Franken, den 26de Januarii. Det heder vel, at Martii Maaned skal have den Lykke, at give Tydskland igien Freds=Olie=Greenen. Desuagtet blive Hvervingerne og Krigsanstalterne i det Østerrigske drevne med en Jver, hvorpaa man i dette Keiserdoms Historie intet Exempel har. Endog ud af det Wienske Stok= og Tugthuus ere de til Rekruter tienlige unge Mennesker tagne. Og end skiønt den nu skeete Recrutering allerede leverer en heel Armee, saa er dog en nye udskrevet til nestkommende Martii. Fra Prag have alle Greenaderer i Hast maattet trække ud mod Mæhren, og 20 af forskiellige Regimenter tagne Batailloner, have ligeledes fra Bøhmen tiltraadt samme Vey.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Franken, den 29de Januarii. Den tilsagte Rekryt=Hævelse i de Østerrigske Provindsefor Martii Maaned skal ikke være mindre end de forrige. Nedre=Østerrige skal allene skaffe 3000 Mand. Borgerskabet i Wien er allerede tilsagt, at forsyne alle derværende Vagter fra 1ste Martii af, ikke en gang den Borgervagt undtagen, hvor de borgerlige Artillerister staae. De af Studenterne som ville antage Militair=Tieneste, skulle med Fornøyelse blive antagne som Cadetter, og blive befordrede. Ligeledes er en Keiserlig Forordning bleven publiceret i adskillige Dicasterier, efter hvilken de unge Practici og Expectanter, der vilde lad sig bruge i Krigs=Sager, skulde faae deres Gage anseelig formeeret, og ikke allene ey miste deres Plads i deres forrige Betiening og Successions-Orden til høyere Embede, men meget meere bekomme Løfte om at være i naadigst Erindring. Da en saa forskrækkelig og bestandig meer og meer tiltagende Krigsmagt, som den nærværende Keiserlige, har uendelig mange Fornødenheder, saa bliver hertil oprettet et Departement som skal staae under Hof=Krigsraadet, og allene være beskiæftiget med disse Gienstande, hvorved hine unge Practici skulde placeres. - Porten skal være saa artig imod Østerrig i disse nærværende Omstændigheder, at den ikke allene leverer samme et stort Antal Remont=Heste for den ringe Priis 24 Gylden for hver, men og har tilladt sine Græske Undersaatter, at tage Tieneste ved de Keiserlige Armeer.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Regensborg, den 22de Januarii. Man taler nu her meget om Fred; men dersom den ikke bliver snart sluttet, frygter man for et høyst blodigt Feldttog.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Dresden, den 29de Januarii. For nærværende Tiid yttre sig de stærkeste Formodninger om Krigens Fortsættelse. Det er ikke allene vist, at der i Spremberg bliver anlagt et Russisk Magazin, men der skulde endog paa adskillige andre Stæder giøres Oplag af saadan Forraad Nogle Preussiske og Sachsiske Regimenter holde sig marchfærdige og vente paa Ordre til at brække op. De krigførende Magters Underhandlinger skal være ophævede, eller dog være nærved at blive afbrudte. J Egnene omkring Zittan er den endnu bestandig uroeligt. De der staaende Tropper kunde næsten ingen Nat med Sikkerhed lægge Monduren af sig, og maae bestandig være parate. De Keiserlige trække sig stærkt tilsammen mod Gabel og Zittan. - Man troer, at de ville gjøre et Forsøg paa at trænge ind i Ober=Lausitz. Ved og paa Høyene omkring Zittau blive anlagte Skandser og Batterier.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Dresden, den 4de Februarii. Nu just udbreder sig den Efterretning, at General Mølendorf og Prindsen af Bernburg igien have trænget ind Bøhmen og allerede bemægtiget sig Toplitz. Hensigten af denne Bevægelse skal være, at nøde den Keiserlige Armee derved til at detachere et Corps af samme til de Sachsiske Grændser. - Hs. Majestet Keiseren skal have overdraget GeneralLandon Over=Commandoen i Schlesien.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Af en Skrivelse fra Warschau, den 27de Jan. Efter al Anseende har man endnu Aarsag til at haabe, at Krigen i Tydskland ved det Petersborgske og Franske Hoffes Megling skal blive bielagt. Efterretninger, som den her værende Russisk Keiserlige Ambassadeur, Græv von Stackel berg, har faaet fra Fyrst Repnin i Breslau, gave bekræfte dette gode Haab. - Coureren, med hvilken disse Efterretninger indløb havde Depecher hos sig til det Keiserl. Hof, med hvilke han tog Veyen til Petersborg. Man siger, eller hellere, man formoder, at Freds=Underhandlingerne finde endnu adskillige Forhindringer, og det er rimeligt, at det snart maae give sig, om Anstøds=Steenen, som ligger i Veyen, for Fredens Tilveiebringelse, lader sig hæve eller ikke. J sidste Tilfælde er intet vissere, end at de Krigsfolk, som ere bestemte til Preussernes Understøttelse, snart skulde begive sig paa Marchen. Hvorhen, veed man vel endnu ikke, men, at de skulle begive sig til Schlesien, forekommer mange, alle derom løbende Rygter uagtet, utroeligt. Der formodes hellere af Personer, som troe at vide meer end andre at Stats=Hemmeligheder, at et Korps Preusser kommer til Russerne, og at denne forenede Armee hernæst som en Preussisk skulde operere først mod det Østerrigske Pohlen, og, dersom dette skulde være occuperet, imod Ungarn. Tiden vil lære, om denne Formodning er grundet. Jmidlertid er man, i Fald Freden endnu skulde blive længe borte, ikke uden Frygt, at Pohlen endelig og skulde blive med indviklet.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Stockholm, den 1ste Februarii. Den 24de Jan. behagede Hs. Majest. at holde Ordens Capitel, og udnævne til Riddere af Sværd=Ordenen 171. Herrer Officierer, saavel ved Cavallerie, som Jnfanterie Regimenterne. - Til Riddere af Nordstierns-Ordenen har Hs. Majest. udnævnt de hos Sig opvartende Kammerherrer, Friherre Fredrich Ulrich von Essen og Grave Johan GabrielOrenstierne, samt Landshovdingen Friherre Carl Bunge og Revisions=Secretairen, Græve Carl Axel Wachtmeister.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Breslau, den 30te Januarii. Kongen opholder sig endnu her; men alting er dog allerede sat i Beredskab til at brække op til Ober=Schlesien. - Den Keiserlige General Pallavicini synes med 25000 Mand, at have stillet sin March mod Glatz. - Generalmajor, Prinds af Hessen Philippothal, er død i sit Fangenskab af de Blessyrer, som han fik i Habelschwerdt.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Fra det Østerrigske, den 28de Januarii. Fra Wien meldes følgende: Vi have endnu alt Haab til Fred; og det heder, at man var næsten allerede enig, dersom Preussen ikke vilde have Krigs=Omkostningerne erstattede. Dog denne Post torde maaskee blive bragt i Rigtighed ved Ruslands og Frankerigs Mellemhandling.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Neder=Elven, den 9de Febr. Udi Grævskabet Glatz skal 6000 Mand Østerrigske Tropper være blevne indsluttede, og den Preussiske Armee i Ober Schlesien skal være brækket op til Mæhren. - Kongen af Preussen er den 4de huj. med nogle Batailloner brækket op fra Breslau til Schweidnitz.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Corsøer, den 11te Februarii. Udgaaet den 8de huj. Kongel. agende Post med 3 Læs, Sr. Rasmussen til Assens, Kiøbmand Math. Wilh. Lefers af og til Bourdeaux og Wagenfeldt af og til Danzig, begge fra Kiøbenhavn. Jndkomne den 6te huj. Jslandske Skippere Mange og Michelsen, Kammerherre Rabe fra Fyen; den 7de huj. Hr. vor Ahlefeldt fra Holsteen; den 3de huj. Kongel. agende Post med 2 Læs, den 9de huj. Borgemester Seidelin fra Odense, Kiøbmand Ritter fra Altona, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Helsingøer, den 12te Februarii. Den 9de hujus ankom i Sundet et af de største Skibe fra Danzig, paa 400 Læster, fort af Skipper Johan Tverbe af og fra Danzig i 19 Dages Seylads med Tømmer og Planker til Ferrol som beretter, at ved hans Afseyling derfra var aldeles ingen Jis og at adskillige Danzigske Skibe laae seylfærdige at afgaae til Holland og Engeland, med ham afgik og 1 Skib til Ferrol. Den 10de hujus indkom fra Nordsøen Skipper Daniel Drechen af Stetin fra London med Ballast, bestemt hiem, men indkom formedelst Storm og contrair Vind i Norge, hvor samme i Laurvig bekom Fragt med en Ladning Jern til Kiøbenhavn. Samme Dag ankom 6 Skibe fra Kiøbenhavn, og 1 Brigantin ført af Capitain Holdt af og fra Kiøbenhavn til St. Croix. Strax uden for Cronborg kom til Ankers Skipper Schade af Sønderborg fra Jsland, til Kiøbenhavn, sidst fra Norge, hvor samme har overvintret.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Kiøbenhavn, den 12te Februarii. Under Dato Christiansborg den 1ste Febr. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat angaaende Fyrerne i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, ligesaa bliver Jnteressenterne udi Liv=Rente=Societeterne de Av. 1747 og 175. herved endog for dette Aar erindrede: at de, i Følge Forordningerne, med anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald, er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretninindsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Qvitteringer skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de udenfor Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv=Renter paa Post=Kontorerne i Hs. Majestæts Riger, og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester, paa det Post=Kontor, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang, levere, da ethvert Steds Post mester er beordret, disse Attester samlede og paa en Gang til General Post-Amtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, i sær maa de uden for Kiøbenhavn boende Jnteresse sentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udganmed deres Leve=Attester paa det Post-Kontor, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte, men maa her udi General Post=Amtet ved Commissionairs affordre dem, eftersom slige Liv=Renter allene en Gang om Aaret, og ikke oftere, paa Post Kontorerne til Betaling blive anviste. General Post=Amtet den 6te Febr. 1779.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Ved Tal=Lotteriets 181 Trækning i Altona udkom: No. 48, 17, 80, 20, 84.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Ved Tal=Lotteriets 221 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 42, 19, 79, 11, 81.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Udi afvigte Uge, fra den 30te Jan. til den 6te Febr., ere i denne Kongel. Residencestad viede 19 Par. Fødte Drenge 35. Piger 25. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 10. Qvinder 14. Drenge 16. Piger 10, af følgende Sygdom, me: Alderdom 4. Brystsyge 9. Dødfød 2. Feber 2. Forraadnelses=Feber 2. Gicht 1. Hoste 1. Kopper 8. Slag 13, Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 3. Vattersot 2 Tilsammen 50, Ere saa 10 fleere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Copulerede. Udi Aalborg Stift paa Attrup den 29de Jan. Kiøb og Handelsmand af Aalborg, Hr. Andreas Detlevsen Hegelund og Jomfrue Anna Elisabeth Hauch. J Odense den 30te Jan. Hr. Søren Wædele, Sognepræst til Herringe Meenighed og Fiellebro Kapel, og Jomfrue Ottine Marie Birgitte Schack. J Kiøbenhavn den 3die hujus Sr. Friderich, Christian Macholt, og Jomfrue Margaretha Rebecca Berth, den 5te huj. Sr. Jacob Schlacter, Gartner, og Jomfrue Karen Sandager.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Døde. J Bergen Frue Bispinde Friis, 86 Aar. J Randers den 26de Jan. Mad. Anne, Hr. Niels Randrups Enke, 76 Aar. Den 27de ejusd. Sr. Philip Bekker, Skovriden, ved Bruusgaards Skov, 86 Aar. J Kiøbenhavn den 5te hujus Candidatus Juris Sr. Peter Møller, 24 Aar. Den 6te hujus Sr. Ebbe Svendsen, Commissionair, 70 Aar. Den 7de hujus Hr. Niels Jensen Mohrum, Vestindisk Capitain, 40 Aar. J Helsingøer den 5te hujus Sr. Jørgen Jørgensen, Handskemager, 46 Aar. Jomfrue Cathrine Boyesen, 58 Aar. Den 6te hujus Sr. Andreas Petersen, Bager, 64 Aar. Den 7de hujus Hr. Jacob Buch, residerende Capellan til St. Marie tydske Meenighed, 45 Aar. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 50 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 19 1/2 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 19 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 25 pro Cto 2 Maaneder Dato a 24 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Det almindelige danske Bibliothek, et Maanedsskrift, for Januarii 1779, har forladt Pressen, og kan afhentes af Sudscribenterne hos Forlæggeren Chr. Gottl. Proft paa Børsen i No 11, 12 og 13. Jndholden er: 1) Brev og Frietænkerie; 2) Fortsættelse af Coots Reyse til Sydsøen; 3) Paa Kongens Geburtsdag af P. D. B.; 4) Slutning af Fortællingen om Guulant, Ormetunge og Rave Skald; 5) Fire Epigrammer af Na 6) Om det engelske Parlement; 7) Den unge Digter; 8) Brev fra en gammel Skuespiller til hans Søn, 24 til 26; 9) Til Aaret 1778; 10) Udtog af Robertsons Historie om America; 11.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Meteorologiske Observationer fra November og December 1778.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Af dette Maanedsskrift udgaae hver Maaned et Hefte, stor 7 Ar 8vo, sammenheftet, og et Hefte Tillæg af Regensioner til hver Fierding=Aar. Fire Hefter udgjøre et Bind, og samtes med almindelig Titel og Register. Det er henstillet til de Herrer Sulstribentere selv, enten de behage selv at betale hvert Hefte med 24 s. Tryk= og 2 Mk. Skrivpapur, men for hvert Hefte Tillæg ku 1 Mk. paa Tryk= og 1 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, eller de helle vil ved hvert Binderlægge 5 Mk. 8 s. Tryk= og 1 Rdlr. 1 Mk. 8 Skrivpapiir. Dette Hefte som Tillæg af Regensioner er hver Gang 8 Ark stor, men bliver ikke adskildt fra Bibliotheket. De som vil subscribere derpaa for dette Aar, kan endnu melde sig hos Forlæggeren.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til , Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter Søren Lycke, af Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, hans paa Charles Altkens Vegne, af Vort Eyland St. Croix udi America, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Charles Altkin ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maa indkalde alle dem, som hos ham maatte have nogen Fordring, saa vel i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, at indfinde sig hos ham inder"Aar og Dag, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret og 3de gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets "Efterretninger og den Altonaiske Mercur, saa og læst ved " alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix tryke Avis, hvorefter de "Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 5te Februar. 1779. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Charles Aitkin af St. Croix i America, Bevilling, at maa ved Proclama i Aviserne indkalde sine Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som hos forbemelte Charles Alttin paa St. Croix maatte formeene at have nogen Fordring, at de med samme inden den Proclamate fastsatte Tid indfinde sig hos ham paa St. Croix, da enhver skal erholde prompte Betaling. Paa Charles Altkins Vegne. S. Lycke. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret og protocolleret Mandagen den 8de Februar. 1779. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi, efter Os Elskelig Niels Bernt Suhr, Lands=Dommer paa Vort Eyland St. Croix America, som constitueret Skifte=Forvalter efter afg. Capitaine Jsaach Markoe af bemelte St. Croix, og Thomas Armstrong, samt Friderich Heitmann, som Executores Testammente efter bemelte Capitaine Markoe, paa egne og Major Henrichsens Vegne, som Curator for Enken, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst i have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii ma indkalde alle forbemelte afg. Jsaach Markoes Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, at indfinde sig i Skifte=Sessionerne, som holdes i Frederichsstad, paa bemelte St. Croix, og det med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Siellandsfars Landsting, og 3de gange indført i de Berlingske og Hoffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske MercuPrio, saa og læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa "Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, " Kiøbenhavn, den 18de Decbr. 1778. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret og protocolleret Mandagen den 21de Decbr. 1778. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Læst udi Siellands Landsting Onsdagen den 27de Januar. 1779. Braband. Morgenstierne. Neergaard. Protocolleret ved Wederking.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Jndkaldes herved alle fornævnte Jsaach Markoes Creditorer, at indfinde sig inden den i ovenanførte Bevilling fatsatte Tid, udi Stifte=Sessionerne, som holdes i Frederichsstæd paa St. Croix hver Løverdag Formiddag fra Kl. 9 til 12 Slet, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Kiøbenhavn, den 11te Februar. 1779. Paa Skifte=Rettens og Executorernes Vegne M. Heyliger.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Da Stervboet efter afg. Borger og Handelsmand Svend Madsen i Aarhuus, som den 28de Decbr. sidst ved Døden afgik, er taget under Skifte=Rettens Behandling, og foruden de tilstædepærende Arvinger endnu skal være 2de Sønner, navnlig Rasmus Svendsen og Mads Svendsen, som for endeel Aar siden har begivet sig i Fahrten paa China eller andre udenrigs Stæder, uden at det vides, om de endnu ere i Live, saa indvarstes herved 3de gange efter hinanden saavel bemelte 2de Arvinger, som ogsaa de, der formeene at have noget Krav, at melde sig i Stervboet forinden de Tider Loven befaler, da ellers med Stervboets Behandling og Slutning fortfares paa lovlig Maade uden længere Ophold. Skifte=Retten paa Aarhuus Raadstue, den 5te Febr. 1779. F. C. Gleerup. C. Thrane.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Skulde nogen have noget at fordre efter sal. Frue von Bergen, som paa Weistrupgaard ved Døden er afgaaet: behager de at melde sig den 6te Mart. førstkommende paa Weistrupgaard, da Skiftet efter bemelte Frue von Bergen der, af mig igien vox der foretaget. Holsteenshuus, den 25de Januar. 1779. v. Holsteen.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Directionen for det Kongel. Militaire Vahre Magazin udi KiøD benhavn, lader herved bekiendtgjøre, at hvem som vil paatage sig at levere blegede og ublegede Indenlandske Lærreder, enten til Magazinet udi Kiöbenhavn eller directe til Regimenterne i Jylland og Fyhn paa fölgende Stæder, saasom i Aalborg Skive, Thisted, Viborg, Randers, Aarhuus Horsens, Fridericia, Riibe, Kolling og Odense, kunde Kriftlig melde sig derom hos bemelte Direction, og af samme erholde Prover af de behövende Lærreds-Sorter, samt erfare de Conditioner paa hvilkeLærrederne blive at levere.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Gaarden i St. Peder=Strædet Nr. 130, som til Gaden er 22 Alen i Breden og 73 Alen i Dybden, og hvorudi er Stalderum til 20 Heste og derover, og som i Brand=Cassen er forsikret for 32000 Rdlr., og hvoraf Præmien cesserer, hvoraf svares udi aarlig Leye 195 Rdlr., og hvis aarlige Udgifter og Onera omtrent beløbe sig til 18 Rdlr., er under Haanden at faae til Kiøbs paa billige Conditioner; Liebhaberne behage derom at melde sig paa Hr. Etats=Raad og Høyeste Rets Advocat Bruuns Contoir, hvor og afgangne Frøken Dysseldorfs fradøde Gaard i Lyngbye kan faaes til Kiøbs.
Berlingske Tidende, 1779-02-12
Tirsdagen den 16de Februar. og følgende Dage, om H. E. D. Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel Kramvahre, bestaaende af adskillige Sorter couleurte Kattuner, dito Sirtzer og Sirtzkattuner, Pelang, Nanqviner, Gingang, Mands og Fruentimmer Manskietter, Cacasser, Strømpe=Baand, kommetørklæder, stribede Jllustringer, Cassa, Baftas, hvide Kattuner, broderede Mands Manskietter, skildrede Atlasker og andre Sorter Silketøy, broderede Nanqviner, Ostindiske Sirtzer, adskillige Sorter fine Lærreder, Sveitzer Lagen=Lærreder, Dammastes og andet Dreyel, Halsklude, Berlinerblaae, Vifter, Tafter Lyseskiermer, Armosiner, Congo Thee i Daaser og Kasser, stribede Nettelduger, Kammelot, Traad=Strømper, Sukkerduner, Pand Comprido, linnede Baand, forgyldte Knapper, andre Dito, med adskillige andre Sorter Vahre, nogle Favne Bøgebrænde. Saa og en Samling Guld= og Sølv=Medailler og adskillige gamle vare Mynter. Jtom: endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Porcelain, Steentøy, Glas, Speyle, Chatoller, Commoder, Senge med Silke og andre Omhænge, Stole med Dammastes og andre Sorter Betræk, adskillige Sorter Trævahre og Meubler, Skilderier, Kobberstykker, Linnet, Gangklæder, Bornetøy, Sengeklæder, nogle Bøger, en Toesitzig Engelsk Kareth, Hestetøy med videre, til de Høystbydende bortsolgt udi Assistent Sr. Hans Eegholms Gaard paa Store Kiøbmagergade No. 99., og erlægges Betalingen derfor strax, eller naar paafordres, til bemelte Sr. Eegholm, hos hvem Catalogi og ere at bekomme.