JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Architecten Thurner har aftegnet samme. det ene ere Skrifttræk, af hvilke man lover sig Oplysninger i Henseende til det etruriske Sprog. Et tredie meget vel vedligeholdt Monument, med lignende Ornamenter, er, efter Opmuntring fra den Hannoverske Gesandt ved det romerske Hof, Kostner, og Friherre af Stackelberg, blevet aabnet. Rædsomt Mord. Den 26 Oct. f. A. styrtede pludseligen et ungt Menneske i Strædet du Cheral Rouge i Paris løs paa en forbigaaende Pige og saarede hende med sex skrækkelige Knivstik, saa at hun, efter tre Gange at have givet Skrig fra sig, segnede bevidstløs tilJorden. Da paa dette Skrig alle Strædets Udgange bleve spærrede, saarede det unge Menneske sig selv med Stik. Han er 27 Aar gammel og Skrædder af Haandværk. J fire Maaneder havde han elsket Pigen, men hendes Fader nægtede ham sit Samtykke til Givtermaal. Han angrede ikke at have begaaet Gierningen, hvortil Fortvivlelsen havde drevet ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Et mærkværdigt Echo. En Villa, ikke langt fra Mailand, udmærket sig ved et Echo, som har sat Napoleon selv i Forundring. Et Pistolskud fra et Vindue i Palladset gjenlyder 40 til 60 Gange, og dog indseer man ikke, hvorledes dette er muligt, da Bygningen staaer ganske frit. Napoleon troede imidlertid at have fundet Grunden dertil i Bygnings maaden. Det mindste Kjøretøi. Den berømte Uhrmager Boverick i Engelland udmærkede sig ved mekaniske Mesterværkers Forfærdigelse. Blandt andre gjorde han en Chaise af Elfenbeen med fire Hjul og alt Tilbehør, hvori en Herre sad. Den var saa lille, at en Flue mageligen kunde trække den, og Chaisen med Fluen veiede kun et Gran. Hang til Tyverie. Den 17 Nov. f.A. blev een af de meest anseete Læger i Dublin, Will. Tracy Esq for begaaet Tyverie dømt til syv Aars Deportation. Allerede adskillige Gange havde man ham mistænkt for, at han frastialsine Patienter, naar han besøgte dem, Ting af Værdi. Endeligen blev han hos en rig Kjøbmand paagreben, i det han vilde medtage under sin Kappe 3 Alen skotsk Batist. Man gjorde strax Eftersøgelse i hans Bolig, og fandt der Silkevarer, Baand, Smykker, Sølvtøi, som han havde tilvendt sig. Hans Kunder gjenkjendte de Ting, han havde frastiaalet den Ogsaa fandt man hos ham en Kaabe af Cam lot, hvori indvendig adskillige Lommer vare anbragte. Naar han havde taget noget putted han det hurtigen i den ene Lomme, hvor man ikke søgte det. Paa denne Maade havde han allerede længe drevet dette skjændige Haand værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Dampskibe i de forenede Stater, 400 Dampskibe beseile nu de derværende Floder, og dog ere først 20 Aar forløbne siden det først af Foulton bygte Dampskib, som i America løb af Stabelen med 12 Passagerer (den 10 Sep 1807) seilede fra Newyork til Albany. (Allermeddeelte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 Februari 1828. Hamburg 2 M.a vista 220 Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 166 1/2 157. Rbd. Sed. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 50 180 3/4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 84 3/4 85 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. 113 3/4 113 1/2 Sedler. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 2 Rbdlr. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 106 1/2 i Banco ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier 58 1/158 3/8. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 14. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Prevposterne. Løverdagen den 16 Februari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Cheologiske Blandingsstykker. 4. Meget sigende menintetbetydende Titler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
J Aaret 1564 titulerede Sultan Soliman II. sig selv i et Manifest, om samme for Resten er ægte, saaledes: Gud paa Jorden, Storkeiser over hele Jorden, Fader og øverste Forstander for hele Christenheden. Disse underlige Benævnelser passede sig lige saa godt for han, som naar Paven i Rom endnu den Dagi Dag kalder sig en Fader for hele Christenheden, ret som om de Millioner Protestanter og Græker, der intet ville vide af ham at sige, vare Hedninger tilhobe. Og dog have Spytslikkere, endnu for ganske nylig, i Anledning af Leden tolvtes Udvælgelse, uden Sky gientaget denne Usselhed. Efter Bl. f. t. Unt. Dec. 1877. No. 219. 6. Mystikernes eller de Orthodores gentlige Tendents skal, ifølge en af deres Talsmænd, være denne: med den strængeste Konseqvents at tilklippe Jndividernes Tro efter Loven, det er, efter den augsburgske Konfession, naar de blot havde den behørige Magt dertil. Feighed og Egoismus er Grunden til, at man ikke giver dem denne Magt i Hænderne. Skade altsaa, at Mystikerne ikke ere mere begunstigede, (Cfr. sammesteds No. 281.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
6. Raad til de protestantiske Katholiker i Tyskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Prof. Krug i Leipzig raader i et Skrift, betitlet: "Hvad skulle de protestantiske Katholiker i Tyskland nu gjøre?" benævnte gode Folk til at ophøre, at være tvetydige Katholiker og vorde erklærede Protestanter. overbevisende Kraft. gelse. ibid. No. 285.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
7. Forfatteren af Christi EfterfølOm ham har en ny Strid reist sig, idet G. de Gregorn atter vindicerer Verket for Gerson, imod hvem M. Gence i sine Præliminarier til den latinske Udgave sætter Thomas a Kempis, som det synes, med mere (ibid. No. 296.) 8. Falsk Protestantisme og sand Katholicisme. Det er pudseerligt, naar man, som Forfatteren af Bogen: "Zacharias Werner, ingen Katholik, paastaaer, at den falske Protestantisme findes i Rationalismen, og den sande Katholicisme i et efter Luthers Form og Lærebegreb, modelleret System, og priser det sidste som almeengyldig Christendom. (ibid. No. 298.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
9. Efterretninger om Danmark i en ny tysk Kirketidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
J Decemberhæftet af den, fra Juli Maaned f. A. i Berlin udkommende Evangeliske Kirketidende," No. 51 og 52, findes en historisk Opsats med følgende Overskrift: Christendommen og Rationalisterne i Danmarkfra Udgangen af forrige Aarhundrede." Det er intet mindre end vanskeligt, at gætte sig til Forfatteren deraf, især naar man veed at Dr. Rudelbach er offentlig nævnet som Medarbeider af bemældte Kirketidende. Ligesom der i alt, hvad denne Forf. skriver, hersker en besynderlig Blanding, af sande og falske, af træffende og skjæve Bemærkninger, saaledes ogsaa her. De fortalte Kjendsgierninger ere vel sande, det indrømmes gjerne; men Forf. Anskuelser af disse Kiendsgierninger fattes ofte baade Sandhed og Klarhed. - Anførte tvende Nummere, indeholde: 1.) Et Forord, hvori Forf. blandt andet fortæller, at de eneste paalidelige Efterretninger, man hidtil i Tyskland har haft angaaende den religiøse Gæring i Danmark, findes foran i Præsten Egges Oversættelse af det samsse grundtvigske Flyveskrift: Kirkens Gjenmæle. Tro ham, hvo der vil, jeg ikke Dersom han havde sagt: eensidige og forkeerte Opfatninger af visse bekiendte Fakta er det, som Egge trakterer Tyskland med; da skulde derimod intet have været at indvende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Blandt sine Kilder nævner Forf. ogsaa Grundtvigs Verdenskrønike af 1812, og det oven i Kjøbet med "taknemlig Skjønsomhed." Ogsaa heraf kan man slutte sig til den Eensidighed, der aander ud af hele den følgende Fremstilling. 2.) Første Tidsafdeling: Fra 1797 til 1808. Her ræsonnerer Forf. først en heel Hob om Begivenhederne før 1797, altsaa er Overskriften ikke passende. - Det vilde føre Anm for vidt, om han foretog sig at paavise alt det urigtige i Forf. Betragtninger; han vil derfor indskrænke sig til nogle faa Punkter. Det er latterligt naar Forf. i en Note taler om "en (d. c. en vis) Mag. Nyerup, hvis Fortjenester som nordisk Oldgrandsker og Literærhistoriker han i øvrigt indrømmer. Om Joh. Nordahl Brun kan kaldes den danske Kirkes Chrysostomus i Ordets fuldeste Betydning, er et stort Spørgsmaal, i det mindste besad han næppe den græske Kirkefaders the logiske Lærdom. Hvad Forf. siger om den ærværdige Bastholms Færd og Skrifter, røber tilfulde, at han ganske miskjender den ædle Mand, som han fordrister sig til at dømme Forf. vil dog vel, ikke frakiende Bastholm Christennavnet? - Hans Snak om Fallesens Magasin er i alt Fald lige saa vandi som de Katechisationer og Prækener, han be rer med dette Prædikat. Hvor stor Priis Forf sætter paa Grundtvigs Meninger, viser ogsaa dette, at han troer, at gjøre Tyskerne en Tjeneste med at forære dem hin religiøse Demagog Dom om det Fallesenske Maanedsskrift. Det meste af hvad han siger om Balle, kan man give ham Ret i; men, gid han selv besjælledes blot af halvt saa megen Tolerantse, som den, han roser den forevigede Biskop for. - At han regner Malthe Møller til Rationalisterne, kunde endda, skjønt knapt nok, lade sig høre; men at Horrebow med Vold og Magt skal være en Rationalist, er virkelig alt for galt; Horrebow var en Deist, ingen Rationalist. Forf. kunde her indvende, at han ingensteds udtrykkelig kalder Horrebow en Rationalist; men i saa Fald glemmer han enten Overskriften af sin Opsats, der beretter, at samme skal handle om Christendommen og Rationalisterne i Danmark, eller ogsaa veed han ikke selv, hvad han vil. Om Moldenhaver ei havde læst Campes Ledetraad, er noget, som ikke let kan vides; thi selv har han næppe for alt dette. Forf. burde derfor have udtrykt sig desangaaende med mindre Bestemthed. Men sæt, at det virkelig forholder sig saa (Anm. veed slet intet derom); beskæmmer da denne Omstændighed de danske Rationalister, Ogsaa Mænd, som endnu leve og virke med Velsignelse blandt os, behandles her, mildest sagt, meget ulæmpeligt - dog, hvor kan man vente andet af en Forf., hvis Vane det er, ingen at skaane, men ligesom et glubende Dyr at anfalde Anderledestænkende baade med Tænder og Kløer, Forf. ender denne Tidsafdeling med en Fremstilling af den liturgiske Feide i Aaret 1805 s. Heri findes meget sandt og skjønt; de høiærværdige Mænd Mynster og Hornsyld omtales med fortjent Ros; men ikke heller dette Afsnit er frit for haarde og eensidige Ytringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Saasnart Fortsættelsen af dette mærkelige Forsøg paa at fremstille for Sydboerne de sidste Decenniers religiøse Bevægelser her til Lands, opfattede efter et vist Parties særegne Anskuelser, kommer Anmælderen til Hænde, skal han ile med ogsaa at fortsætte disse fordringsfrie bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Samfundet til den danske Literaturs Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
. Tirsdagen den 5 Febr. sidstl. blev en Generalforsamling holdt. Samfundets Formand H. Ex. Hr. Overhofmarskal v. Hauch, Ridd. af Elefanten, Storkors af Dr. Dom. &c. &c. aabnede Mødet og indledede Forhandlingerne ved nogle Ord, hvis Jndhold var: at da Samfundet var bleven grundlagt paa vor allernaadigste Konges Fødselsdag, for paa denne Landets almindelige Festdag at udøve et til den svarende patriotisk Foretagende til Videnskabernes Fremme, og det ved Samfundets Love var bleven bestemt, paa samme Dag eller den efter Omstændighederne nærmest beleilige Dag at holde en Generalforsamling, saa var saadant dette Mødes Øiemed. J det første Aar af Samfundets Tilværelse havde det nydt Medborgeres bifald og Bidrag, og der vare de beste Udsigter til at den opelskede Plante skulde trives, fremvoxe, og i Tiden blive frugtrig. H. Exc. overdrog derefter til Sekretæren, Etatsraad Thaarup, at oplæse den Udsigt over Samfundets Fremskridt, som ifølge Lovene paa denne Dag skal gives, og Resultaterne af det aflagte Regnskab. Denne Udsigt bringes herved til offentlig Kundskab. "Det der, efterat Samfundet var stiftet, først maatte drages Omsorg for, var at see et Lovudkast udarbeidet og overveiet, og Love derpaa antagne. Da dette var fuldført, og Lovene i Generalforsamlingen d. 18 Mai 1827. vare antagne, og Repræsentantere valgte, sammentraadte disse, og indbyrdes valgte Medlemmer af Bestyrelsen og af Skriftkommissionen, ifølge Lovenes 7 §. Lovene bleve derefter trykte; Det var bestemt, at der paa fem og af samme, nemlig §§. 25-29, som angaae Sikkerhed for Lovenes Overholdelse, og for Samfundets Formues Anvendelse efter dets Formaal, og deres Overgivelse til stedsevarende offentligt Brug, i det muelige Tilfælde af Samfundets Ophævelse, skulde ansøges kongelig allernaadigst Konfirmation. Efterat Bestyrelsen havde igjennem det kongelige danske Cancellie indgivet allerunderdanigst Ansøgning herom, er kongelig Konfirmation, under 21 Dec. 1827 udfærdiget aldeles gratis. Den er trykt for at følge med Lovene. Det var ved Lovenes 248 bestemt: at der om Regnskabets Revision og Decision, Qvittering til Kassereren m.m. skulde i et Repræsentant møde udfærdiges et Regulativ. Et saadant er udarbeidet, og ligeledes trykt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Den Leilighed der for Skriftkommissionens Virksomhed har viist sig, har bestaaet i, at et Par Afhandlinger have været sendte Samfundet til Udgivelse, og at Overveielser have været foretagne angaaende Prisopgaver. Hvad de indsendte Afhandlinger angaaer, da har Kommissionens Betænkninger gaaet ud paa, at Afhandlingerne ikke kunde antages at være passende for Samfundets Øiemed. J Repræsentantmøder har man tiltraadt de af Kommissionen meddeelte Betænkninger, og Bestyrelsen har derefter svaret Jndsenderne. Da Samfundet ved sine Loves 1ste § har vedtaget, som en af de hensigtssvarende Maader, paa hvilke det vil virke til dets ved Navnet antydede Formaal, at udsætte Præmier for nye danske Skrifters Udarbeidelse, saa blev Antagelsen af et eller flere Prisspørsmaale, og Bestemmelsen af Præmiens eller Præmiernes Størrelse, Gienstande for Overveielser. Af flere Forslage valgtes i en Repræsentantforsamling det der ved Bestyrelsens Bekjendtgjørelse af 20 Nov. 1827 blev udsat, nemlig: "Hvorledes har af det fælles Modersprog, det Islandske, Skriftsproget uddannet sig i de tre nordiske Riger, og i Særdeleshed i Danmark." Prisopgaven blev indført i Dagen f. A. No. 279, i Literaturtidenden No. 49 forr. A., og tre Gange i Statstidenden, nemlig d. 3die, 7de og 14de Dec. 1827. Efterat hint Regulativ for Samfundets Regnskabs= og Kassevæsen var antaget, bleve til Revisorer valgte Dhrr. Overkrigskommissair Husum og Bankassistent Flagstad, og til Decisor Hr. Cancellieraad Schram.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
De efter det aflagte reviderede, deciderede og qvitterede Regnskab for Aaret 1827 havte Indtægter og Udgifter, ere følgende: Jndtægter. 2. Af to overord. Medlemmer r. S. S. og T. Rbd. I. Af det Classenske Fideikom. givet 100. 3. Af et Medlem, Hr. Konferentsr. R. af Dr. Petersen, betalt 4. Af Selskabets ordentlige Med 5. Af 29 Medlemmer, som indkom i Aarets 2det Qvartal blev tillige første Qvartals Kontingent
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Udgivten har været: Rbd. forud for fem Aar. . . . . . . . . . 20. lemmer det bestemte Kontingent 4. 454. betalt med ....... 29. J alt 154. 560. I. Anskaffelse af Protocoller, Rbd. s. Rbd. 6. Papir &c. . . . . . . . . . . . . . 122, 64 2. Porto . . . . . . . . . . . . . . 8. 8.3. Bekjendtgjørelser i Statstidenden og Adresseavisen. . 13 72 4. Budet for Opvartning og Jnkassation. . . . . . . . . . . . 61 12 Ham udbetales 30 Rbdlr. Sedl. aarlig i Løn, og 4 s. af hver Rbd. som indkasseres. 5. Jnventarium: En Portofenille 9 Rbdlr. 64 s. Et Segl 4 Rbd. 48 s. S. o. T. og 4 Rbdlr. Sølv . . . . 6. For Trykning af Udkast til Love, af Lovene, af Medlemslister a. a. . . . . . . . . . 95 48 7. Smaa Udgifter til Lys &c. ved Repræsentantmøder. . . . . . 8. Restancer, der kunne an Balance 154. sees som visse . . . . . . . . . . . 40 Beholdning . . . . . . 150. Beholdningen er (paa 19 Rbd. 88 s. Sedl. og Tegn nær, som Kassereren har contant i Kassen) indsat i Sparekassen, efterhaanden som Jndlægten er falden. Samfundet har altsaa her Renter tilgode, som i næste Regnskab beregnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Nogle i det første Aar havte nødvendige Udgivter, som Samfundets første Organisation. har fordret, saasom paa Lovenes Trykning m.m., ville for Fremtiden spares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Da Direktionen for Kjøbenhavns Brandforsikrings=Societet velvilligen har overladt Lokale til Generalforsamlingerne, og Enighedsselskabet paa lige Maade til Repræsentantforsamlinger, saa har Udgifter i denne Henseende været sparede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Den 31 Marts 1827 havde Selskabet, foruden de overordentlige Medlemmer, 76 ordentlige, i andet Qvartal tilkom 49, i tredie Qvartal 6, fjerde Qvartal I. To ordentlige Medlemmer have i Aarets Løb udmeldt sig. Antallet af Medlemmerne vare d. 31 Dec. 1827: a.) Som overordentlige, Dhrr. Direktører for det Classenske Fidekommis, Hr. Kammerherre og Deputeret for Finantserne Ad. W. Moltke, Greve til Bregentved, Kommandor af Dbr., Dom. &c. og Hr. Mart. Wermester i Svendborg, pensioneret geografisk Landmaaler. Da frydedes Samfundet ved ogsaa at tælle blandt sine Velyndere og overordentlige Medlemmer den ædle Joh. v. Bülow til Sanderumgaard. Nu sørger Fædrenelandet, og dette Samfund i Særdeleshed, over Tabet af denne i dets Aarbøger uforglemmelige og udmærkede Videnskabernes og Konsternes Ven, fra hvis Haand mange Understøttelser til deres Fremme ere uddeelte. - Antallet af Selskabets ordentlige Medlemmer, ved Aarets Udgang var 129, som den trykte Liste udviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Efter Samfundets Loves 21 skal en Fjerdedeel af Samfundets fulde aarlige Jndtægter være bestemte til at oplægges til et fast Fond. Beløbet for 1827 er altsaa (efter de ovennævnte Indtægters fulde Sum) 38 Rbd. 48 s. r. Sølv. og 140 Rbd. Sedler, som er indbegreben i den i Sparekassen staaende Sum. Efterat denne Udsigt over Samfundet, og dets Regnskabsvæsen var oplæst, skred man til forhandlinger, Samfundets indre Anliggender udkommende, saasom: Valg af 6 nye Repræsintanter, istedetfor de sex, som ifølge Lovenes 12te § udgaae, efter den foretagne Lodkastning, m. m. Dette Blads Redakteur tillader sig følgende Bemærkninger, dette Samfund vedkommende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Fædrenelandet har mange videnskabelige Samfund, der fremme den danske Litteratur paa forskjellige Maader, meest for enkelte Videnskabs fag, og næsten alle bestaaende af Lærde, der ved videnskabelige Arbeider ville virke med hinanden til de vedtagne Øiemed. Af disse forskjellige Samfund have det kongelige LandhuusholdningsSelskab, Selskabet for Naturlærens Udbredelse, og det nordiske Oldskriftselskab en saadan Organisation, at det gielder om en Forening af Lærde og Veldædige, de Førstnævnte, færrest i Antal, for med Raad og Daad videnskabeligen at virke; de Sidstnævnte, i Antal de Fleste, for især med Pengebidrag og praktisk Virksomhed veldædigen og patriotisk, som Videnskabernes Venner, at virke, samtlige til et stort Maal: Videnskabernes Fremme. Hvad der saaledes gielder om Arbeider til de Videnskabers Tarv, der ligge inden for de nævnte tre Selskabers Virkekredse, gielder om Arbeider for Videnskabernes Fremme i Almindelighed, forsaavidt det nye Samfund angaaer, om hvilke Beretningen ovenfor er optaget. Paa hvilke hensigtssvarende Maader Samfundet vil virke, er i dets Loves 1ste i opgivet, saasom: a) ved at bidrage til Afhandlingers Trykning, som en eller anden Forfatter kan have liggende færdige, men ved Omstændigheder er hindret fra at faae udgivet; b) ved at fremme Værkers Fortsættelse, som hidtil ved Omstændigheder har været standset; c) ved at besørge smukke Udgaver af nogle af vor Nationalliteraturs ældre Frembringelser - eller d) ved at udsætte Præmier for nye danske Skrifters Udarbeidelser osv. Der skal store Midler til at opnaae noget Stort, eller Meget af det Tilsigtede; eller, ere Midlerne smaae, medgaae desto længere Tid, eller det der udrettes kan kun blive lidet; men den Tanke var den herskende, ved dette Samfunds Grundlægning: ogsaa det Lidet kan gavne, og under gunstige Omstændigheder fremvoxe. Beretningen lægger for Dagen hvorledes Samfundet har i det første Aar af dets Tilværelse vundet mange Medborgeres bifald og Tiltrædelse. Sikkert vilde flere, nu efterat det er rodfæstet, tiltræde, og vist nok kan man med Samfundets ædle Formand sige, at der ere de beste Udsigter til, at Planten skal trives, fremvoxe og i Tiden blive frugtrig. At forestaaende Beretning maatte tjene til at udbrede Kundskab om et gavnligt Samfund, og til en derpaa grundet Tilvæxt for samme, er et fromt Ønske ved Meddelelsen. Ved denne Leilighed tilføjes, at Samfundets Love, og Liste over dets Medlemmer kunne Medlemmerne behageligen lade afhente hos dets Sekretair, Etatsraad Thaarup, i hans Bopæl, Klædeboderne No. 102, eller paa Dagens Kontoir, Stormgaden No. 204; paa sidstnævnte Sted imellem Kl. 12-2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Ærbødigt Spørgsmaal til en competent Kunstdommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Kan en Tone, som den, den saakaldte Philoklerus Alethinus, i Skilderiet Nr. 9. d. A. bruger, under nogensomhelst betingelse, - ansees for sømmelig eller værdig? - Anmelderen mener, at hvis den kan passe for Nogen, maatte det være enten for en Renomist eller en Johan von Chrenpreis. Da imidlertid Forfatteren taler om sin Bestræbelse for den danske Geistligheds videnskabelige Tarv, og yttrer det Haab, engang selv at vorde Geistlig, – formodentlig paa en høi Plads, - saa har han unægtelig aflagt en Prøve paa, at han forstaaer at vise - Myndighed. Stykket i Ny Freia for 1827, No. 44, om Landemodernes videnskabelige Forhandlinger, har Anmelderen ikke læst. Strøetanker. (Meddeelt af Sp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Det ufordærvede Menneske vil evigt føle Taknemmelighed imod sin første Lærer, om han endogsaa senere langt overgaaer ham i Dyder, Talenter og Kundskaber; den Rige, som i en fattig Hytte har lagt Grunden til sin Rigdom, vil altid med Glæde erindre sig denne lille Hytte, paa hvis Grund han har opført sit stolte Pallads; – saaledes er det med enkelte Mennesker, og saaledes med hele Folkeslag; kun deraf kan man forklare den Vedhængen Nationerne vise mod deres gamle Statsforfatninger, under hvilke deres Fædre have oplevet lykkelige Tider, og skjøndt disse Forfatninger aldeles ikke svare til den nærværende Tids Fordringer. – kunne de dog ikke med Ligegyldighed forlade dem, eller med utaknemmelig Haand støde dem omkuld. Man feiler derfor ikke i at antage, at, hvor en heel Nation vælger sig et andet Statssystem, der vare Manglerne ved det gamle utaalelige og Byrderne uudholdelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Kjøbenhavns Børs, d. 15 Februari 1828. Hamburg 2 M.a vista 220 Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 166 166 1/2 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50 1151 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 85 85 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 77177 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-16
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 113 3/4 113 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9898 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, 106 106 1/2 i Banco. ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 58 1168 3/4 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Nyeste Skilderie af K. benhavn. Femogtyvende Aargang. No. 15. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 19 Februari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Gjenmæle, mod det i Kjøbenhavns Skilderie No. 103 f. A. indrykkede Stykke. Hvorfor standsede Udgivelsen af Landemodernes videnskabelige Forhandlinger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Jndenlandske Efterretninger. Jnstitutet for Metalarbeidere, af hvis Regnskab en Extrakt er trykt, ejer nu en Sum af 11,000 Rbd. Sølv, i kongelige rentebærende Obligationer og 4 Rbd. 59 s. i Sedler og Tegn.