Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-07
Fra sit 80de Aar af holdt han sig næsten bestandigt hjemme, men i Besiddelse af alle sine Sandser og Sjeleævner, gjennemlæste og underskrev han dog lige indtil sidstafvigte Vinter de Papirer, der sendtes ham fra Sundhedscollegiet. Jøvrigt afgav han sig nu kun sjeldent med egentlige Studier. Han søgte Tidsfordriv og Moro i at læse Tidender og offentlige Blade. Midt i Kredsen af dem, der vare hans Hjerte dyrebare, opgav han sin store Aand, den 5 Februari d. A. Hans Hedengang lignede den dalende Sol, der ikke forlader Jorden førend den har udspredt Held og Tilfredshed rundt omkring sig Hygen sørger ved hans Grav og Danmark velsigner hans Minde. (Jv. Heinrich Callisens Bi- ographie af Prof. J. D. Herholdt i Lahdes Portrætsamling, 2det H., og Nyerups Liter. Lexicon.) Nogle Bemærkninger, foranledigede ved Hr. Kammerraad Drewsens Anskuelser af de saakaldte frie Forpagtninger. (Fortsættelse; see forr. No.) Jeg vil nu fremsætte, hvorledes jeg, som en fornuftig og veltænkende Proprietair, omtrent vilde bære mig ad. Jeg vilde sørge for at Bønderne bleve underviste i de Forbedringer i Agerdyrkningen, som kunde være dem nyttige, hvilke omtrent kunde være følgende: 1) At faae Jorden reen for Steen, 2) Mærgle, hvor det er mueligt. 3) Godt Sædfølge. 4) Reen Sæd. 5) Brakfrugter. 6) Saameget mueligt at faae Markerne indhegnede og Grøfterne beplantede. 7) Sørge for, at nødvendigt Vand var i Marken og Byerne. 8) See til at faae indført Staldfodring, hvor det lod sig gjøre. 9) Paasee, at Møddingevandet samledes og benyttedes til Gjødning. 10) Faae udbredt Hør= og Hampe avl, samt Haandindustrie. 11) Forædle Besætningen og flere saadanne nyttige Ting. Jeg vilde see til at faae duelige Fæstere til Gaardene. For at opnaae dette vilde jeg opmuntre de flittigste og meest formuende Bøndersønner til at reise i andre Provindser, for ved Sammenligning at lære bedre Agerdyrkning. Paa Godset vilde jeg sørge for, at der i alle Byerne bleve indrettede Aften Jndustrieskoler, hvor Drenge, Karle, ja selv fornuftige Mænd kunde blive underviste i at forfærdige Alt, hvad der hører til en Gaards Forbrug af Skovler, Grebe, Kurve, Grimer, Seller o. s. v., hvor de tillige kunde faae Kundskab om, hvorfor ethvert Stykke er saadant og ikke anderledes; jeg vilde sørge for, at hos mig paa Godset var en god udsøgt Bogsamling, som kunde bestaae af følgende Fag; 1) Agerdyrkning. 2) Technologie. 3) Naturhistorie. 4) Naturlære. 5) Chemie. 6) Fædrenelandshistorie; og 7) Alle Landboen vedkommende Kongelige Forordninger, med hvad dertil hører o. s. v.; fremdeles, at disse Bøger, i fornøden Orden og under Opsyn, udlaantes til dem, der maatte ønske at benytte disse. Var der tillige en Modelsamling af de bedre Agerdyrkningsredskaber, en Samling af Jordarter, Sæd og Græsarter, var det og godt paa sit Sted, og var der en liden physisk Jnstrumensamling og Laboratorium, var det og godt. Jeg vilde sørge for, at Smede og Hjulmænd, som vilde nedsætte sig paa Godset, forstode at gjøre gode Agerdyrkningsredskaber, eller lade dem reise til Steder, hvor de kunde lære dette tilgavns; jeg vilde paasee, at Fæsterne til Gaarden havde de Qvaliteter, man fordrer af en god Bondejeg vilde derfor selv lære at kjende ethvert Jndivid paa Godset; være bestandigt omkring imellem dem, gaae dem tilhaande med Raad og Daad, søge at vinde deres Tillid, og paa denne Maade med mine Kundskaber, og undertiden med Forskud, søge at fremme nyttige Ting; ikke udpine Bønderne ved Jndfæste, men heller sørge for, at den Capital, jeg paa denne Maade lod dem beholde, blev anvendt til Nytte, baade for dem og mig i Tiden; thi paa denne Maade var det billigt, at jeg ved mine anvendte Kundskaber og Midler kunde faae en større Jndtægt af et saadant forbedret Gods, end det kunde afgive, da jeg kjøbte det; dog at Bonden ogsaa burde have en større Fordeel, til Belønning for hans udviste Flid, mere Arbeide og større Duelighed. At der ere Proprietairer, der tænke og tildeels handle saaledes, har jeg med inderlig Fornøielse erfaret, og kan ikke nægte mig den Fornøielse at nævne Hr. Kammerherre Grev Holstein til Holsteenborg, som en mig bekjendt af dette Slags. Gid Alle tænkte og handlede saaledes, da kunde det være ligegyldigt, om der var Fæste eller Forpagtning *). Jeg vil nu betragte Hr. Kammerraad Drewsens Skudsmaal for de danske Fæstebønder, som er følgende: "slette Agerdyrkere – bruge ingen Brak – slet Sædfølge – saae ingen Kløver eller saae den for silde – bortrydde ingen Steen - afgrave ikke Vandet – indhegne ikke Jorderne - avle ikke tilstrækkeligt Foder forqvakle og forsulte Qvæget – stride for Ævret og trodse Lovgiverens Villie." Dernæst siges: At vore Bønder næsten ingen Kundskab have om et forbedret Agerbrug." Men heri ligger jo Grunden og Aarsagen til alle de andre Synder, om de ogsaa virkeligen fandt Sted (hvilket dog benægtes). Den, som mangler J den Mellemtid, Manuskriptet til nærværende bemærkninger blev leveret til Trykken, og medens de trykkes, har jeg med Fornøielse læst denne Menneskevens Betragtninger over Landmandens og især Gods eiernes nærværende Stilling, og Ønsker, foranledigede ved samme, hvoraf jeg seer, at han ogsaa er af den Mening, at Jordens Dyrkning bør overdrages paa Livstid. Jeg tiltræder tillige mange af de af Hr. Greven fremsatte billige Ønsker, især dette, at Proprietairerne fritoges for at indestaae for Skatterne af det Bøndergods, hvor Bønderne have Arveskjøde paa deres Gaarde; det vilde ellers blive en sand Straf for de Proprietairer, der have gjort denne gode Handling, og vilde forhindre dens videre Udbredelse. Kundskab om en Ting, hvorledes kan han anvende alle de Midler, som ere hensigtsmæssige, for at fremme den; ja, hvorledes endog kunne indsee, hvortil alt dette vilde nytte? Var vor Bondeungdom virkelig saa vankundig, som her paastaaes om Bønderne, skeete sandeligen vort Skolevæsen en saare slet Compliment. Hvorvidt iøvrigt vort nyere Skolevæsen giver nogen Underviisning i Agerdyrkningen, veed jeg ikke; men i min Barndom gik det saaledes til i min Egn.