Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-10-27
Barbareskerne. En norsk Skipper, ved Navn Chr. Scheel, har for London berettet, hvorledes han den 21 Septbr. mod Aftenen midt paa Doggerbank fik to Seilere at see, den ene en Brig og den anden en tremastet Skonnert, af en besynderlig Skikkelse. En norsk Brig, som han til samme Tid prajede bestyrkede hans Formodning om, at det maatte være en tyrkisk Korsar. For at undgaae dem - skriver Skipperen, forandrede jeg Kours, da det blev mørkt, men traf alligevel Kl. 10 om Aftenen lige paa dem. Briggen skjød, Musketskud, og jeg løb lige under den og blev paa Engelsk spurgt, hvor jeg kom fra og hvor jeg skulde hen, (dog Engelsk kunde jeg paa Sproget høre han ikke var). Efter at have givet ham Svar, tillod han mig at fortsætte Reisen: Man tvivler aldeles ikke om, at det jo var en tyrkisk Korsar, da der endog fra Christiansund er indløben Efterretning til London om, at en lignende Krydser havde viis sig udenfor Fahrsund. Sammenholder Man nu hermed hiin yttrede Mistanke, i den spanske Ministers Skrivelse (S. 570) om et meere eller mindre almindeligt Forbund blandt Mahomedanerne imod de Europæiske Magters Ro og Velfærd, hvorfor samtlige Regjeringer gives at betænke Følgerne af et sligt Forbund imellem Barbarer, der, som uforsonlige Fjender af alle civiliserede Folk, ere tilvante at betragte Søers verie og Bedrag som lovlige Nærings- og Erhvervskilder, da bliver det udentvivl forklarligt, i hvad Hensigt en russisk Eskadre i dette Øieblik er afseilet til Spanien, og allerede gaaet igjennem Storebelt, hvorom følgende Skrivelse fra Nyborg af 26 Octbr. giver nøiere Underretning: J Forgaars Aftes Kl. 5 1/2 ankrede 7 Keiserlig Russiske Krigskibe, kommende Syd fra, med danske Lodser ombord, her i Beltet Norden for Sprogøe. 5 af dem vare Linieskibe, hver paa 74 Kanoner, og de 2 Fregatter: Kon tre-Admiralen, Hr. Møller, havde Dagen i Forveien detascheret en Fregat igjennem Sundet (som og den 24de ankom paa Kjøbenhavns Rhed). Linieskibenes Navne vides at være. Dresden, Berlin, Hamborg, Lybek og Neptunus. J Gaar Middag Kl. 12 1 lettede Divisionen Anker og var Kl. 5 Aften ude af Sigte i NordEfter Hamborgske Aviser skal det være afgjort, at Rusilland aftræder denne Eskadre til Spanien, og at de Rus i siske Matroser efter deres Ankomst til Cadix vil blive hjemsendte paa spanske Transportskibe. Saa meget er vist, at et Statsbud fra den Engelske Ambassadeur Lord Catchart i Petersborg indtraf den 10 d. til London, hvor der i denne Anledning blev holdt Kabinetsraad den næste Dag. Medens Søerøvernes alvorlige Ydmygelse atter er bragt paa Bane, synes Efterretningen at komme heelbeleiligt om en Revolution i en af deres Hovedreder. Algter. Den af sit under det engelske Bombardement og ved flere Leiligheder udviste Mod bekjendte Dey har omsider havt sine Forgængeres Skjebne, og er blevet et Offer for de oprørske Soldater. Alt længe havde Man mærket en betænkelig Gjæring. Den 3 September kom den til formelig Udbrud, da 600 tyrkiske Soldater rykkede for Deyens Pallads, hvor han var omgivet af sine Ministre, MarineMinisteren allene undtagen. Vel lod han sin Garde træde under Vaaben og gav Ordre til at Tropperne skulde samles; men det var for silde; Oprørerne brøde uden stor Modstand ind i Palladset, og erklærede, at Deyen, Omar Pascha, vilde de ei længer have til Overherre. Han var da nødt til at lade dem komme for sig, og nu styrtede henved 30 af de meest Rasende ind i hans Gemakker, hvor han ventede dem med Rolighed; men da han ikke kunde stille dem tilfreds med Ord og vilde sætte sig til Modværge, slæbte de ham ned i Slotsgaarden, og qvalte ham. Jmedens dette skeete, trak en Mængde Soldater igjennem Gaderne, udraabte Aly Hoya igjen til Dey, og førte ham i Triumph ind i de samme Gemakker, hvorfra hans Formand for faa Øieblikke siden var bortslæbt.