JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Biskop Münter har udgivet i det tydske Sprog: "Die Religion des Nordens von die Zeiten des Odins, hvori Forfatteren, viser, at han er ligesaa nøje bekjendt med Nordens Oldtid, som han tidligen godtgjorde at være fortrolig med Ægyptens, Persiens, Latiens og Hellas's gamle Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Prof. Joh. Boye har udgivet: Bibelen og Homer, eller Mythologiens Værd i Literaturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Ved Hr. Professor Mouriers Fratrædelse fra sit Kald, som første Præst ved den fransk reformeerte Menighed i Kjøbenhavn, bliver nu et vigtigt Embede ledigt, der, mærkeligt nok, netop nu i en Tid af 100 Aar har været beklædt af tre Mænd af samme Navn og Familie, da Johan Ferdinand de Rolle, Farbroders Farbroder til den nu afgaaende Professor, kom her til Kjøbenhavn i Aaret 1721. Afdøde Major samt Silke= og Klædekræmmer Hinrich Kalls Huus paa Hjørnet af store Kjøbmager- og Kronprindsensgaden, tilsloges ved 5te Auction, den 11te October, Hr. Justitsraad Rottbøll for 18,000 Rbdlr. Sølv. Denne anseelige Bygning var een af de første afdøde Brandmajor Boye-Junge for nogle og tredive Aar siden lod opføre i Kronprindsensgaden. Den er fem Etager høi, foruden Qvist til begge Gader, aldeles Grundmuur, og indbefatter en Længde af 8 Fag til Kronprindsensgaden og 6 Fag til store Kjøbmagergaden, foruden et Smigfag. Huset er i Brandcassen forsikkret for 27,700 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
J Holsteen, saavelsom i andre danske Egne og Østersø-Øer, findes de saakaldte Hünengraber. eller hedenske Begravelsespladser, men ingensteds i saa stort Antal som paa Slætten ved de til Godset Enckendorf hørende to Landsbyer Volks stadt, ved den yndige Bred af Søen og imellem de Lunde, der omkrandse Dalen. Ogsaa ved Höhebeck er en saadan Begravelsesplads af over 40 Gravhøie, hvoraf nogle tilligemed deres Urnehuler af Kampestene ere aldeles aabnede. Ved disse staae adskillige Druidealtare. Ved Bordesholm findes ligeledes en Række af saadanne Gravhøie langs med Søen og paa de pløiede Marker. J Holsteen gives adskillige Oldgrandskere og Yndere af Oldsager, saasom Landbygningsmester Meisner, Conducteur Haumann i Eutin, Sognefoged Metzner i Burg, Godseier Wedel. En af de ivrigste Samlere, Facius, døde som Offer for sin Samlelyst. Han fandt paa Slætten ved Rendsborg i en Hünengravs Gjemme et Leerkar fuldt af en guul sidtagtig Masse. J sin Glæde over sin Opdagelse smagte han paa denne Flydenhed. En stor Ækelhed, ledsaget af Besvimmelse, var den første Virkning deraf. Fra den Tid af skrantede han, og efter et Aars Forløb døde han af Tæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
St. Thomas, d. 20 Aug. For nogle Dage siden havde vi her et rædsomt Jordskjælv, som og skal være følt paa St. Croix. Det var om Morgenen mellem Kl. 1 og 2. Samme Dags Aften, Kl. 10, bemærkedes nok et Stød, men det var langt fra at være saa voldsomt. Strax efter saae man en stor Jldkugle i Luften, som pludselig gav saa stærkt et Skin, at Folk paa Gaderne foer sammen af Skræk. Gnister faaes at falde fra den, men den gav intet Knald. - Paa Portorico har man nylig opdaget en Complot mellem Plantagenegerne, som gik ud paa intet mindre, end at ombringe alle de blanke Jndbyggere. Alle Bombaerne eller Driverne paa de forskjellige Plantager stode i Spidsen. En Frinegerinde, som engang har været arresteret her, men fandt Leilighed til at rømme med Kapmanden, var med i Complotten. Hun tilligemed nogle Andre vil blive henrettede; endeel ere allerede halshuggede. Signal til Planens Udførelse var aftalt at skulle gives ved at sætte Jld paa alle Plantager, og paa Kortrights Plantage skulde Begyndelsen været gjort. - Paa St. Croix har man havt nogen Regn, men det forslaaer ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Mariboe, d. 12 Octbr. Jgaar stormede det saa stærkt, at en Pram ved Bandholm kantrede med Bredder, dog uden at Nogen forulykkedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Over Nykjøbings Marked klagede Sælgerne neppe uden Føie. Hvad der meest havde betaget Kjøberne Couragen, var, at Kjøbmændene om Tirsdagen bøde 5 Rbd. for 1 Tønde Hvede og om Torsdagen vilde blot give 24 a 25 Mk. Trækar, Rødder og Løg, syntes at indbefatte den vigtigste Handel. Løg kostede 32 a 40 tz. en gammel Skjeppe, og Gulerødder 16 tz. - J Løverdags solgtes ved Auction paa Giedser nogle Ostfrieslandske Oste, indstrandet med Skibet die drey Gebrüder fra Embden, for 7 a 8 s. Tegn pr. Pund. Ladningen, tilhørende Kjøbmand Camminge i Embden, bestaaende af flamske Sild, solgtes ikke. Odense. Udtog af en Skrivelse fra Alsøe i Octbr. 1821. "Rugen er her paa Alsøe næsten overalt saa givtig, at den giver 1418 Fold. Byggen, som jeg ved min egen lille Agerdyrkning for dette Aar har erfaret, godt 16 Fold, ligeledes Havren; men ingen Kornart giver saa meget som Boghveden, der (ikke for Enkelte allene, men Mange her) giver 20 til 30 Fold. Ved en af de sidste Lotteriegevinster paa 10,000 Rbdlr. skal følgende moersomme Tildragelse have fundet Sted: Aftenen iforveien, før Gevinsten blev bekjendt, havde Ejerne af Lodsedlen i Spøg bestilt deres Vinduer indslagne, nemlig en Rude for hvert Tusinde. Personen, som skulde udføre dette, var lovet 100 Rbd. derfor, naar Gevinsten var saa stor, som den just blev. Han holdt virkelig Ord, blev oppe om Natten til Postens Ankomst, og endelig opfyldte Enhvers Ønske til deres store Glæde, efterat han dog først havde vækket Vedkommende, og spurgt, om Akkordten skulde holdes, Jndstændig bade de ham kun at vedblive at tælle Tusinder. En af de Lykkelige bad endog tilsidst, at Træet i Vinduerne maatte gaae samme Vei som Glasset. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Aalborg. Paa det i Torsdags (den 11te October) holdte Bjørnsholms Marked, vare Priserne følgende: Rug 16 Mk. a 3 Rbd. Tønden; Smør fra 14 til 16 s. Pundet; Ost 1 Rbd. Lispundet; Uld fra 2 Mk. 6 s. til 2 Mk. 8 s. Pundet, hvilket var de høieste Priser; Talgen fra 22 til 21 Mk. Lispundet; Gjæs 4 Mk. Stk. Af Fækreaturer var der en stor Mængde, men dertil ingen Kjøbere. - Paa det samme Dag ved Nørre-Sundbye holdte Marked, vare Priserne følgende: Køer 22 a 25 Rbd. Stykket; Qvier 10 a 11 Rbd. Stykket; Giæs 5 a 6 Mk. Stykker. Viborg. Ved Vorupøer i Thisted Amt er nylig strandet en engelsk Paketbaad fra Gothenborg til London. Postsækken er med Thisted Age post bragt her til Viborg. - J September ere 2 Skibe strandede under Thye, hvoraf det ene havde Zinkplader inde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Blandede Efterretninger. Tidskriftet Vra liberal meddeler følgende om Napoleons Levnet paa St. Helena. Det var temmeig regelmæssigt. Han sov meget lidt, arbeidede ofte om Natten, stod op Kl. 9, og spadserede, naar Veiret tillod det, spiste Frokost Kl. 11 og arbeidede paa Historien om hans Feldt toge eller noget Andet med nogle af hans Følge. Han spadserede igjen Kl. 4, naar Veiret tillod det, og spillede Skak førend han spiste til Middag, som han gjorde Kl. 8. Grev Las Casas og hans Søn, Greven og Grevinden Montholon og Baron Gourgand spiste med ham; Greve og Grevinde Berthrand spiste ikke hver Dag med ham, da de formedelst deres Familie ofte vare nødsagede at blive hjemme. Efter Bordet spillede han stundom Whist eller Reversis, men ofte lod han en Bog hente. Sædvanligen var det et Sørgespil eller Lystspil. Nu læste han selv. Undertiden indlod han sig i en fortrolig Samtale angaaende hans Barndom og de forskjellige Epocher i hans Liv med samme Jevnsind, som om han havde talet om den gamle Historie. Disse Øjeblikke vare ham de behageligste; derpaa trak han sig henved Kl. 10 1/2 eller 11 tilbage. Naar han kunde naae Midnat, sagde han at have vundet Seier over Tiden. Hans Characteers Styrke og Jevnsind, hans Siels Munterhed havde ved Fangenskabet paa St. Helena intet lidt. Af alle de Franske, som befandt sig der, var han den, som havde meest vedligeholdt sin Munterhed, og indgjød de andre Mod. Han sysselsatte sig mere med sit følges Personer end med sin egen Skjebne; han adspurgte dem ofte, hvorledes de havde tilbragt Dagen, og hvilken Leilighed til Adspredelse, de havde havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Den Maade, hvorpaa i Ægypten Børn gjøres til Gildinger, er ligesaa rædsom som umenneskelig. Børnene nedgraves efter Operationen, Sand, lige til Halsen, men ikke alle overleve de skrækkelige Smerter, som ere forbundne dermed De fabriceres, efter den nyeste Reisende i dette Land, Heny Lights Beretning, af christelige Munke, i en Landsby ikke langt fra Caro. De bringes tilligemed Slaver, offentligen til Torv. Light saae to Baade med sorte gildede Drenge der vare lægte i en Tid af en Maaned, bringes til Cairo. Af 160 Opererede vare 10 døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Det er mærkeligt, at uagtet de i Jerusalem levende latinske, græske, coptiske og armeniske Christenmenigheder tilfælles undertrykkes af Tyrkerne, saa finder dog den største Uenighed Sted iblandt dem. Armenierne ere de rigeste, og have atter ladet istandsætte den for adskillige Aar siden afbrændte hellige Gravs Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Den berømte Dyrekreds fra Tentyre, der veier 40,000 Pd., er nyligen ankommen til Marseille. Den engelske Consul gjorde Paastand, derpaa, fordi den stod paa det Distri, hvor han havde havt Ret til at grave; men Paschaen bestemte sig til Fordeel for de Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
J denne Tid opholder der sig i Rom en Pige paa 14 Aar, Donna Vittoria fra Albano der med Rette fortiente at kaldes Skjønhedens Vittoria, da hendes Deilighed gjør en saa ualmindelig Opsigt i denne Middelpunkt for al plastisk Skjønhed, at ikke allene den berømte Overbeck maler hende i Legemsstørrelse for Kronprindsen af Bayern, men at ogsaa Thorvaldsen modellerer hendes Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Kronprindsen af Bayern lader, under Overbygningsraad Klenzes Bestyrelse opføre et Glyptothek, hvori de kostbare Konstværker, han i fem Aar har samlet, skulle opstilles i tre Sahle, hvorden Betragtende vil kunne gjennemvandre de vigtigste Epocher i Konsten, saaledes som de fandtes i de forskjellige Tider og Lande, med lige Belæring, og Glæde. Den forreste Deel af denne Bygning, der bliver af salzburgsk Marmor, prydes med en Porticus af tolv Søiler i dobbelte Rækker, over hvilken, ligesom paa gamle Templer, Statuer ere anbragte, der forestille den hele Cyclus af den dannende Konst. Sex Nicher paa begge Sider af Porticus bedække de colossale Statuer af Hephæstus og Prometheus, Dædalus og Phidias, Perikles og Hadrian, Konstens Skabere og Befordrere. Den største Deel af dette ædle Værk er færdig, og Cornelius er i denne Tid sysselsat med at forsyne de tre Adgangssahle med Malerier, forestillende Gjenstande af Mythologien og Hervernes Historie, malede paa Kalk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
En ungersk Advocat, Franz Farkas v. Farkasfalva, har opfundet en Maskine, hvormed man kan dukke under i hver Flod, Sø eller Hav, næsten i hver Dybde, gaae omkring paa Bunden, arbeide med Haand og Fod, uden fremmed Hjelp, efter Behag, igjen opstige til Vandets Overflade, eller midt i samme tage hvilkensomhelst Stilling, og paa denne Maade tilbringe hele Dage under Vandet, uden Standsning og Anstrængelse, Opfinderen kalder denne Maskine Delphinen, og forsikkrer, at den har væsentlige Fortrin for alle Dykkerklokker. En Prøve dermed blev anstille d. I Oct. 1820, ved Opfinderens Tiener, der gik 24 Fod dybt, og kom, efter en Times Ophold under Vandet, op igien. For at vise, at man i fornødent Tilfælde ogsaa kunde forsyne sig med Lys, sænkede man en Lygte ned til ham, som han bragte brændende tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Jmponerende er den store, stedse til Gaden, aabne, Westminsterhall, der nærmest støder til det Locale, hvor Underhuset forsamler sig, og der gielder for den største Forsamlingsfahl i hele Europa. Loftshvælvingen er 90 Fod høi, og bæres ikke af en eneste Søile. Sahlen er 270 Fod lang og 79 Fod bred. Loftet er af Nøddetræ, og i de zirligste gothiske Former.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
J London er Søndagen i egentlig Forstand, en Helligdag. Løverdagen præcise Kl. 12 maa Tæppet i Skuespilhuset falde, og først Mandag Aften gaaer det op igien. Kjøbmandsboderne ere hele Dagen lukkede, og da alle Vinduesvægge ere bedækkede med colørte Skudder, saa faaer Staden, et ganske andet Udseende. Man har ingen store Gjæstebude, Spillepartier og Concerter i Husene, og afholder sig fra alt Haandarbeide. Jmidlertid vilde man tage meget Feil, om man troede, ethvert Menneske i Engelland er en flittig Kirke gjænger. Alle Kirkers og Capellers Tal kan være 466, men disse kunde ikke rumme Halvdelen af Jndbyggerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
J det interessante Værk: History of the Indian Archipelago &c., by J. Crawfurd, Edinb. 1820, leveres følgende om Hollændernes Fremfærd i Archipelagus. De satte sig ikke allene fast paa Java, men fortrængte ogsaa efterhaanden Portugiserne fra deres Besiddelser, og bortviste Engellænderne og de Danske, og bemægtigede sig tillige adskillige Dele af Sumatra og Celebes. Om den Fremgangsmaade, de tillode sig, vidner Chinesernes Nedsabling 1640, efter Regjeringens Befaling. De talrige Jndbyggere paa Batavia havde ved deres Drivtighed tildraget sig Hollændernes Misundelse; d. 7 Oct. 1640 udbrød Jld i det chinesiske Qvarteer; Hollænderne skrege Forræderie, og Regjeringen befalede at nedhugge Chineserne. Hele Hobe Matroser bleve i dette Øiemed satte i Land, hvilke reve Chineserne udaf deres Huse, og myrdede dem, uden at finde ringeste Modstand. 10,000 Chinesere af Mandkjønnet bleve myrdede paa Batavia; først d. 22 October blev kundgjort en Vaaben, eller rettere, Mordstilstand. Mangeaarig indvortes Krige vare Følgerne af denne Rædselsdaad. Paa Molukkerne var Hollændernes Regjering endnu mere tyrannisk, de fyrstelige Familiers og andre anseete Mænds Udryddelse blev systematisk udført; ingen Forbunde eller Løvter bleve holdte hellige. Statholderen Blaming f. Ex. lod d. 28 Aug. 1650 paa Amboina 20 Fornemme henrette, deels radbrække, deels ihielslaae med Knipler; en mahomedansk Præst sprang ned af Volden og brak et Been. Vlaming lod ham slæbe derop igjen, og endnu en gang springe ned, hvorved han tilsatte Livet, Strax derefter lod Vaming holde en ny Execution over saadanne, der havde givet sig paa Naade og Unaade, hvoriblandt 15 Høvdinger. Den fangne, heeltemodige Fyrst Sandi, der, udmattet af Saar, faldt i Afmagt, stødte han et Spyd i Munden, tilraabende ham: han skulde dog opmuntre sig lidt af sin Slummer; hvorpaa Hollænderne huggede den Ulykkelige i Stykker. Kongen af Gilolo lod Vaming med 25 Mand af hans Familie om Natten privatim drukne, paa det intet Oprør skulde reise sig. Aarsagen til disse Gierninger var, at Øens Beboere solgte Kryder nelliker til Andre end Hollænderne. Visse Procedurer i Colonierne bare samme Præg af den meest forfiinede Grusomhed, f. Ex. Dommen over Pater Erberfeld, der beskyldtes for en Sammensværgelse, og som med 15 af hans Kammerater paa Pinebænken blev bragt til Bekiendelse. Man korsfæstede dem, afhuggede dem den høire Haand, kned dem derpaa med gloende Tænger, opskar dem tilsidst Maven nedenfra, udrev dem Hjertet af Livet, og kastede dem det i Ansigtet; tilsidst bleve de halshuggede, og deres Legeme kastet hen for Fuglene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
J Aar ere adskillige, i en yngre Tidspunkt af den tydske Literatur, berømte Forfattere døde. Blandt andre den under det antagne Navn Anton Wall yndede fortællende Digter Ch. L. Heyne, 70 Aar gammel, og Joh. T. Hermes, Forfatter til Sophies Reise &c., 83 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
En Tydsk, J. B. Logier, har i Engelland, opfundet et nyt System for Musiklæren og den musicalske Undervisning, hvorved han underviser 20 Personer og derover paa eengang i Pianoforte spil og den rene Sætnings Theorie, paa et passende Antal Jnstrumenter. De Fremskridt, hans Elever have gjort, og de Arbeider, de have leveret, beskrives som overordentlige. En H. Stiepel er i Begreb med at indføre en lignende Underviisning i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Den hellige Ursulas Kirke i Cölln udmærker sig ved de der opstillede Been af de 11,000 Jomfruer, blandt hvilke mange ere af en Størrelse, som den største Bryggerhest ikke behøver at skamme sig ved, og i Capellet danne disse i Cirkler, Qvadrater og andre Figurer sammenføiede Beenen sand Kirkemosaik. - J Cöln lever endnu den 90aarige Vicar Hard, der pousserer de yndigste og alvorligste Gjenstande i Vox. De af ham formede Qvindehoveder gik tilforn hyppigen til Orienten, og naaede endog lige til Seraillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
Kjøbenhavns Børs, d. 19 October. Cours. Hamb. 2 M. 258, a vista 261. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 4 Febr. f. A.) 94 1/2 a 95 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 pC. Grækerkampen helliget. Ops græske Helt, rask grib dit Sværd, Hør, Slagets Time lyde; Op, viis dig nu din Friehed værd, Du modig Spidsen byde Hiin stolte Flok fra fjerne Land, Der bød dig Trældomsaaget bære; Frem, Græker, frem, viis du er Mand Du slaaer for Christ, for Liv og Ære. Fat Mod, du før trælbundne Folk, Hæv dig paa Frieheds Vinger! Lad Sværdet være Frieheds Tolk, Der Moslim Døden bringer! Husk paa saa mangen hellig Stund, Da diærve Old forstod at seire; Op, Hellas's Søn af Trældoms Blund, Din Frieheds første Dag du fejre! Skue Banneren med Korset hvid, Osmannen torde haane; Frem, græske Kjæmper, iler hid! Hug ned blodstænkte Maane! Og snart skal Friehedssolen skjøn Nedstraale blid paa Faldnes Grave; Frem, hver en ægte Friehedssøn, Du heller døe end vorde Slave! J. Garbrecht. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 10000 Fan Attende Aargang. No. 85. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 October 1821. Om Pennestridigheder. Det er en afgjort Sandhed, at hele Naturen bestaaer af modstridende Kræfter, at de, i det de stride mod hverandre, opholde hverandre; og at deres gjensidige Kamp frembringer en evig Gjen fødsel. Denne Kræfternes Gniden finder ikke allene Sted i den physiske, men ogsaa i den aandige Verden, og hvad der synes at ville forstyrre det Hele, frembringer nyt Liv og ny Virksomhed. Netop derved, at Jdeerne bekjæmpe hverandre, opklares og forædles de, og Menneskeheden vilde endnu have staaet paa samme Trin, som for Aartusinder, dersom denne Jdeernes gjensidige Kamp ikke efterhaanden havde hævet den fra den raa Dyriskhed. Man har stridt saalænge Verden er til, og hvad ere i Grunden de forskjellige Religionsmeninger andet end Striden mellem aandige Kræfter, Det vilde derfor være ligesaa urimelig at forlange en evig Fred i den menneskelige Forstands Bestræbelser, som evigt Havblik og Vindstille i den physiske Verden; vor Slægt vilde ligesaa meget i dette Tilfælde nedsynke i Sløvhed og Dorskhed, som Vandet vilde raadne og Luften forpestes, naar ikke en velgjørende Storm oprørte det første og rensede den sidste. - J Naturstanden, anvender Mennesket sine physiske Kræfter til Kamp i Samfundet sine aandige. Staten kan formene os at tage os selv Ret med hine, men ikke med disse. Enhver er Herre over sine Meninger, og tør forsvare dem, som han bedst vil og kan, naar han kun holder sig inden for de Grændser, Lovene, for den almindelige Sikkerheds Skyld, have af pælet ham. Jntet Under altsaa, at Enhver betjener sig af sine aandige Vaaben ligesaa kraftigen i Selskabet, som han i Naturstanden vilde bruge de physiske. Dog, ikke allene den menneskelige Forstands Stræben efter at hævde sine Rettigheder, ogsaa Lidenskaberne, der i langt høiere Grad vaagne i Samfundet end i Naturstanden, hvor Fornødenhederne ere ligesaa faa, som i hiint mange, bidrage til at forøge den aandige Kamp. De tusinde Forhold, Menneskene her staae i mod hverandre, gjøre, at den større Mængde benytter sig af den lettere Maade at tage Hevn over en Modstander eller Fornærmer, nemlig ved de tilladte aandige Vaaben. Lovene forbyde os at udfordre en Vederpart paa Kaarde og Pistoler, men de tillade os at kjæmpe med ham med Pennen, saa tidt og saa meget vi ønske. Derfra de mange og idelige Pennefeider. Disse Feider lade sig inddeele i to Classer de egentlige lærde eller literaire, og de uliteraire eller borgerlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-23
Ved lærde Stridigheder, som kun gielde Tingen, ikke Personen, maa der, naar de føres med Forstand, altid vindes meget, og det er næsten umueligt, at en Literatur kan bestaae, uden saadanne Stridigheder. J Danmark have i de sidste 25 Aar mange literaire Stridigheder fundet Sted; hvo erindrer ikke endnu den liturgiske Feide og andre af den Natur, Mængden af disse vare imidlertid i sig selv ubetydelige i deres Aarsag og uvigtige i deres Udvikling, uagtet man paa den Tid, de førtes, tillagde dem en ikke ringe Grad af Vigtighed. En hidsig Strid mellem P. A. Heiberg og M. C. Brun, der nær havde taget en meget alvorlig Vending, reiste sig ved den Paastand, at Mad. Preisler blev tilsidesat, og at der paa et vist Tracteursted gaves en hemmelig Committe; daværende Prof. Olsens Ansættelse til Notarius publicus foranledigede en Strid ligeledes med Heiberg, som Almeenheden tog en varm Deel i, endskjøndt det Hele dreiede sig om den større eller mindre beføielse til at beklæde dette Embede. Vi forbigaae de mindre vigtige Pennefeider, der skyldte enkelte Yttringer i et Skrift deres Oprindelse. Den vigtigste literaire Strid i den første Femtedeel af det nittende Aarhundrede var unægteligen den Baggesenske. Hvo der havde Ret i denne Kamp, er her ikke Stedet at afgjøre, og Lidenskabeligheden, hvormed den førtes, giør, at det bliver rigtigst at overlade det tilkommende Decennium dens endelige Afgjørelse, da Partierne i denne Strid endnu ikke ere ganske afkjølede. Men den Forstandige, til hvilket Partie han end bekiendte sig, maa dog tilstaae, at skulde en saa aldeles literair Strid kunne være at udholde af en større Almeenhed, saa maatte en Mand af Baggesens Vittighed og omfattende Blik og Jndsigter være Hovedanfører i Kampen. For dem, der kun betragtede den, som gieldende to Digteres blotte Personlighed, kunde den rigtig nok ikke have nogen synderlig Jnteresse, men de, som mindre eensidige, ansaae den foren Kamp imellem to forskjellige Meningsherredømmer, under hvilke Smag, Digtekonst og Modersmaalet laae, satte upaatvivleligen langt større Værd derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-23
J en stor Stad blev det engang ved et Pobelopløb Commandanten paalagt, at forsyne Garnisonen med skarpe Patroner, og at lade dem affyre paa den sammenløbne Hob, dersom den ikke, efter foregaaende Opfordring, skulde ville gaae fra hverandre. Næste Dag, da han kom ridende igjennem en Gade ikke langt fra Vagten, vare to Fiskerkjerlinger i et heftigt Skjænderie sammen, og endeel Mennesker havde samlet sig omkring dem, for at more sig ved denne Hanefægtning. J fulde Fiirspring rider han hen til den vagthavende Officier og spørger ham ganske hidsigen: Hr. Lieutenant, hvorledes bærer De Dem ad, Veed Deikke, at naar Folk samles paa Gaden i Pluralis, saa skulle de jages fra hverandre, og naar de ikke ville lystre, fordrives med skarpe Skud, Jeg veed ikke hvad De forstaaer ved Pluralis, Hr. Commandant, tog Lieutenanten til Gjenmæle. Veed De ikke det, svarede denne, saa skal jeg forklare Dem det naar tre Mennesker staae sammen paa Gaden, saa er det Sangularis, men staaer der flere, saa er det Pluralis. Nu haaber jeg De forstaaer Ordren.