JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Randers Fruentimmerhandsker have paa dette Aars Frankfurtermesse fundet stærk Afsætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Fædrelandet. Khvn. Her gives for Øieblikket ikke noget egentligt Nyt, der kan kaldes interessant eller idet mindste pikant. Kjøbenhavn staaer endnu fast paa den gamle, Plet, og over Tiderne har man kun inddirecte Grund til at klage. Den tydske Digter har upaatvivlelig Ret naar han siger: Die Menschen sagen immer: die Zeiten werden schlimmer, Dit Leilen bleiden immer, die Menschen werden schlimmer. Politiken er nu om paa et vigtigt Vendepunkt hvorden for nærværende Tid, saa at sige, synes at staae stille. J Spanien er Spillet næsten ude, idet mindste pro primo; i Grækenland herster der Stilhed, som i Almindelighed pleier at gaae foran og efter store Storme, og Hs. Hellighed Paven sidder gandske rolig i Verdens gamle Kongestad. Her i Kjøbenhavn lever man ved det Gamle, Fattige Folk give ingen Penge ud, fordi de ingen have, og de Rige ikke heller, fordi de ville beholde dem de har; Fabrikanterne fabrikere mere end de sælge, og mange Mennesker kjøbe meere end de kunne betale, hvorfor ogsaa Mange betale meget mindre end de have kjøbt; Conditorerne trodse Sommerens Hede med Jiskjældere og Vinterens Kulde med deres ryggende Punsch, ligesom Digterne Tidens Armod med deres Blækhorns Fylde; i Badene vasker man den forløbne Tids Synder af sig, for at begaae nye i den kommende; mange Christne ere ægte Jøder, derfor synes saa mange Jøder nu at ville blive Christne; Vantro og Overtro følges som sædvanligt i broderlig Forening; Pietisterie og Fanatisme ligge i Haarene paa hinanden; Religionen sørger midt imellem de Kæmpende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Den 21de døde her Dr. og Professor D. Moldenhaver, Conferentsraad, Overbibliothekar ved det store Kgl. Bibliothek og R. af D. Han var født den 11te Decbr. 175t i Kønigsberg. Han var bekjendt som en af de største Latinere i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
En Mekanikus Smith giver her i denne TidMationetforestillinger, f. Ex. Moskaus Brand, de Franskes Retirade, Slaget ved Thermopplæ, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Hovedstadens Brandvæsen bestaaer for Tiden af 301 Sprøiter med en Besætning af 3648 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Natten imellem den 16de og 17de Novbr. afbrændte en Gaard i Ballerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Vor berømte Etatsraad Schmidt Phiseldeck, der i denne Tid er bleven udnævnt til Deputeret i GeneralToldkammeret, har udgivet et nyt Skrift i det tydske Sprog, under Titel af Reden uber verschiedene Gegen stande der Zeit. Det læses meget, og af to Afhandlinger har man især udmærket en om Universiteter og en om Grækenland og Grækernes Frihedskamp, hvilke begge i høi Grad vidne om Forfatterens sjeldne Dybsindighed og Skarpsind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
En af vore flittigste og kundskabsrigeste unge Officerer, Lieutnant Rafn, har i disse Dage udgivet et nyt Bind som Fortsættelse af sine Nordiske Kæmpehistorier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Vor yndede Componist Rudolph Bay har udgivet en Samling af Musik for Guitar og Pianoforte tilRomanter af Ohlenschager, Jngemann, &c. under Navn af: "Erindringer fra Afrikas Kyst til mit Hiem. Stiftsøvrigheden i Aalborg har i Consumtionskontoiret ved Østeraae ladet hensætte et Apparat til Druknedes Redning, hvor det i mødende Ulykkestilfælde til enhver Tid er til Afbenyttelse. - Viborg, den 2de Novbr. Krigsraad Bagger. blev igaar begravet. Mange Ubudne, saavel fra Landet som Byen, fulgte hans Liig og bare det til Graven. Der tolkede Provst Zahrtmann i varme Udtryk den Hengangnes Værd som Læge, og den Fattiges Ven. Hvad Manden var og erkjendtes for af sine Samtidige, derom vidnede de mange Taarer som fældets ved hans Grav. I Aalstrup By, Hadsherred, har en Bondekone i denne Tid født 3 levende Børn til Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Ved Rønberg Hage i Liimfjorden agtes til næste Foraar anlagt et Fiskerleie for 12 Familier, som hver erholde Jord til 1 Koe og 2 Faar. De som attraae at bosætte sig her, have at melde sig paa Gaarden Bjørnsholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Ved den 1036 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummer : 9. 25. 3. 60. 15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Dødsfald. Grosserer Schartau, Liv. Seligmann Trier, Pr. Lieutn. i Søe=Etaten. C. Borch, Conferentsraad Moldenhaver, Madame Adler, Jfr. Bergstrøm, Frue Godske, P. Gamst, Overchirurg Meiers Enke, Alle i KhviPastor emeritus Walther i Egeberg; Pastor Chemnitz i Ulderup; J. Pauli. Degn i Gyngstrup; Lieutnant Jens Petersen, 72 Aar gl i Hoe pr. Ribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Khvns. Kours, den 25de Novbr. 250. - Specier 15 Rbmk. Obligationer 82. Norske Sedler 134 Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Ridder Hornsyld; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Hald; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hespitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Bekiendtgiørelser. Dybt nedbøiet af Sorg, opfylder jeg herved den tunge Lod at bekjendtgjøre: at min inderligelske, trofaste og redelige Mand, Werner Theodorus Leynsfriherre af Rosenkrantz, Oberst af Cavalleriet, Stamherre til Stamhuset Rosenholm &c., har, efter en tiltagende Tæring, i Dag, ved en rolig Død, i sit 54de Aar, omskiftet Livet med Evigheden. Christianslund, den 22de Novbr. 1823. A. D. Rosenkrantz, født Commesse af Fædder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Den fromme blide og retskafne Olding Hr. Johan Christopher Wogelius, forhen Sognepræst for Hjortzhøy, Egaae og Elev Menigheder, er nu ikke meere!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
J sit Alders 78de Aar og nogle Maaneder, omskiftede han, efter nogle faae Dages Sygeleie, ved en stille og rolig Død den 22de Novbr. Tiden med Evigheden. For fraværende Slægt og Venner bekiendtgiøres dette af Hjorthøy Præsterd. den 26de Novbr. 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
J. D. KaarsbeEfter 8 Ugers smertefulde Lidelser, behagede det den gode Gud, den 21de d. M., at bortkalde min ældste Datter Elise Storm, næsten 25 Aar gl. Sørgeligt er dette Tab for hendes Fader og hendes Sødskende, men dog meest for hendes efterladte gamle gigtsvage Moder; dog bærer hun ogsaa denne Sorg, med sin sædvanlige Taalmodighed. Dette bekjendtgjøres for Familie og Venner. Feldballe, den 26de Novbr. 1823. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
En gandske nye og stor godt beslagen smukmalet Holsteensk Postvogn med 3 lakeerte og smukt betrukne Age stole som hænger i Fiedere, staaer tilkiøbs her i Byen; Liebhaverne ville om samme henvende dem til Anders Nielsen Stochmann, hos S. T. Hr. Viinhandler Ful lig, der har i Commission at sælge den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Extra gode falsterske graae og gule Kaage Ærter, faaes hos H. Meulengracht X. Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Forskjellige Sorter Skrivpapiir faaes til meget billige Priser tilkjøbs hos Boghandler Warberg i Jordans Gaard imellem begge Torvene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Hos undertegnede er til Salg i 2 Hæfter, Fuldstændig Efterretning om Overfaldet den 10de Mai d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
paa den danske Slup, Frue Mette, ført af Skipper Norbye der tilligemed det øvrige Mandskab blev myrdet, samt Niddings=Mændenes Opdagelse og deres Dom. J. H. Overbye, hos Aarhuus Post, i ny Smedegade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Skipper Andreas Lund afseiler Tirsdagen den 2den Decbr. til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet ligger ved Havnens nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Vadmel og andet Tøy til Stampning ved Bodil Mølle modtages ved Hr. Kjøbmand Galthen paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-28
Paa Palsgaard er indtaget en sort Hest uden Aftegning, og noget sveirygger, af 9 Qv. Høyde, den skjønnes at være noget over 12 Aar gl., som i nogen Tid har gaaet og græsset paa Gaardens Marker, hvis rette Ejer kan erholde samme udleveret imod alle Omkostningers Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Aar 1822. No. 170. Løverdagen. den 29de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Sl. Aynt Horudr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Blandinger. Det synes som at Politiken vil i den forestaaende Vinter faae en mere rolig Karacteer end den havde i den foregaaende. Frihedsværmeriet i det sydlige Europa er bleven overvundet, om end ikke udryddet. Kampen om Sydamerikas Uafhængighed er saa godtsom tilende. bragt, og uvist er det, om den Byld som det østlige Enropa har faaet i sin Fod, er endnu saa moden, at den vil snart komme til Udbrud; ogsaa er det muligt, at Storbrittanien vil med mindre Jnteresse henvende sin Opmærksomhed paa Orienten, siden det med saamegen Fasthed udsender sine Blikke over Oceanet til Jordens vestlige Havkugle, hvor de høie Corderiller aabne deres Sølv- og Guldgruber for brittisk Virksomhed. Desuden kan Diplomatiken længe i Asiens Paris: det unge Teheran, og det altid rige, skjøndt forældede og hendøende Stambul vedligeholde en Bane, hvorpaa Engellands Politik paa fredelige Veie kan soutinere sine Jnteresser. Det er derfor muligt, at Janus Tempel, om just ikke aldeles kan vorde lukket, der næsten synes at være umuligt paa denne Jordklode, dog i det mindste vil i nogen Tid komme til at lade sine Dørre staae paa Klem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Forholdene i Orienten - siger en berømt Journalist - ere saaledes beskafne, at en stor Explosion, kan med den bedste Villie og der største Maadehold ikke undgaaes i hine Egne, men at den vil noget tidligere. eller sildigere paafølge, og forandre aldeles de øvrige politiske Forhold i Europa; Grækenlands Aashængighed kan ikke gaae tilbage; (dersom det ikke ødelægger sig selv ved indbyrdes Uenighed) den kan ikke tolereres i den Form hvori den staaer; der kan fire infineres paa Grækenland uden Veien skal tages igjennem de tyrkiske Lande; Portens Mistænkelighed vil ikke. tillade det; den ottomanniske Stat kan ikke bestaae naar Grækerne skulle staae ved Siden af den som et frit Folk, thi den kan ikke bestaae ved Siden af deres Driftighed og deres Had. Kort sagt, Skjebnen har lagt en Løftestang ind under Begivenhedernes Gang paa Jorden, som vil forvandle deres hidtil havte Orden, paa een eller anden Maade. Naar man kun vil give Tid, saa vil man faae at see, at denne Forudsigelse vil gaae i Opfyldelse; en stor Mark staaer her aaben for den politiske Spekulation; men Klogskab byder at holde den tilbage; saameget kan der bemærkes, at det vilde være mærkværdigt, om, da Grækenlands Erobring af Tyrkerne befordrede Amerikas Opdagelse, nu Amerikas Uafhængighed skulde befordre Grækenlands Befrielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Om Riegos sidste Timer fortæller en Madriter, avis, at han til Slutning søgte Trøst hos Dominikanerne, hos hvilke han fra Barndommen havde lært at bede Rosenkrandsen, og skal for dem have skriftet, hvor høiligen han fortrød sine Gjerninger, samt Natten før Henrettelsen have ved en Notarius ladet opsætte en kristelig og politisk Troesbekiendelse, hvori han bad Kongen og Nationen om Forladelse. Derefter tang han ligetil Henrettelsen, ikke af Forsagthed, men for at dæmpe alle menneskelige Hensyn, og allene gjøre sig den guddom. melige Barmhiertighed værdig. Endvidere fortælles, at han Natten før sin Henrettelse havde sagt til en Geistlig som staaer i stor Anseelse ved Hoffet: "Jeg føler hvor skrækkelig den Tanke er, at døe i Galgen, men erkjender tillige, at jeg har fortjent endnu langt Værre, Han maatte med blottet Hoved og iført en Haarskjorte tiltræde sin sidste Vandring her i Livet. J Hovedstæder, hvor store Menneskemasser ere sammentrængte, yttrer sig Sædefordærvelsen større og meere vedemisk end andenstæds, men sjelden treffe dog gruelige Nisgierninger saalunde tilsammen som Tilfældet er for og nærværende Tid i London og Paris. Den første fortælles saalunde: En Hr. Weare, som boede paa Landet, kom ofte og ind til London, hvor han da især besøgte Spillehusene, i Da han spilte med stor Forsigtighed, saa gjaldt han ved i de øvrige Spillere for en Mand, som havde studeret Konsten med Held, og altsaa maatte vinde meget. For nogle i Dage siden blev denne skrækkeligen myrdet. Nogle Blodstænk udenfor et Huus som tilhørte en falleret Kræmmer gav Anledningen til Mistanke. Deri fandtes to Personer som grebes, den Ene var en forhenværende Søelieutenant, den Anden havde været Sanger ved forskjellige Theatre. Ved nærmere Undersøgelse fandtes, at her var et hemmeligt Spillehuus, og at Weare var bleven lokket did ved en Billet af Mit Neysy som han gjorde Cour til, og som var forommeldte Kræmmers Svigerinde. Den hele Familie blev derpaa arresteret. Ved Forhørene ere gruelige Ting komne for Dagens Lys. Her var en udbredt Konspiration, som gik ud paa at lokke Folk ind i to ved Themsen liggende Huse, hvor man da ombragte og plyndrede dem, og derpaa kastede deres Liig ud i Fløden. Undersøgelserne vare daglig ved. Nok saa afskyelig er Begivenheden i Paris med Lægen Castaing. To meget formuende Brødre vare hans inderligste Venner. Begge disse skal han efterhaandhave bidragt saa langsomt virkende Gifter, at de svandt den som Skygger og holdtes for stærk svindsottige. Den Ene døde i Octbr. 1822. Nu var den Anden Eier af sin Broders Formue tillige. Under Venskabsmaske for maaede Castning nu Denne til at testamentere sig Alt efter hans Død, og 2 Maaneder efter laae han Graven. Men en anden Læge havde fattet Mistanke ved at seden Døde fuld af blaalige Pletter. Man erfoer, at Castning havde selv personlig været kort forud i et Apothek og faaet 12 Gran Emestique, og i et andet en Drachme ædikesuurt Morphium, samt at han, da hans Ven klagede sig over stærk Kolik, havde selv egenhændte givet ham en Theeskeefuld til Lindring. Castning blev arresteret, og er allerede dømt fra Livet, uagtet har redbliver at paastaae sin Uskyldighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Londons Aviser fortælle et nylig oplevet høist mart værdige Tilfælde med en Skindød, en ung Pige, ved Navn Harriet Smith. Hun havde allerede i nogle Maaneder været svagelig da man en Morgen fandt hende stiv og kold i Sengen, og uden mindste Livstegn, Begravelsen blev berammet, Dagen kom, og allerede var man ifard med at lægge Liget i Kisten, da en af de Tilstædeværende tilfældigviis lægger sin Haand paa hendes Bryst og synes endnu at spore Varme i Nærheden, af Hiertet. Lægen blev strax hentet. Han besluttede at anvende varme Teglsteen og Aareladning; men uagtet han paa begge Arme aabnede en Aare, flød dog intet Blod. Øinene vedblev at være brustne og Læberne farveløse, men da man holdt hende et Speil for Munden, var Aanden dog synlig. Først Kl. 5 om Eftermiddagen begyndte Pulsens og Hiertets Slag at blive tydeligere og hendes Varme lidt efter lidt at vende tilbage, indtil hun omsider slog Øinene op. Nu befinder hun sig meget vel og haaber endnu at leve længe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
J den nordamerikanske Stat Kentucky har et Menneske som kalder sig Christus faaet ifinde at ville grunde en Stad som han benævner: Nye=Jerusalem. Han har været Præst, og vil bevise, at han under sin nærværende Gestalt vil leve evigt. Han har en heel Deel Tilhængere, der alle flytte hen til ham forat opbygge det nye Jerusalem, og da nogle meget rig Folk er deriblandt, saa gaaer det rask frahaanden. Jfølge deres Plan skal den vorde 14 Qvadratmile stor. En Reisende fortæller om Øen Rotta i Sydhavet, at Mandfolkene her gaae nogne og bære kun Beenklæder om Søndagen; Fruentimmerne befæste med en Snor et Klæde om Livet, som de dreie, ligesom man befinder sig for eller bag ved dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Den bekjendte moderne Diogenes Pittschaft har nyligen været i Leipzig, hvor han i en Tønde ønskede at tage sit Ophold i Hotel de Baviere; men Politiet, som ikke holde af denne Cynikers Philosophie, jagede ham ud af Byen. J en nærliggende Bondebne stimlede mange Tilskuere til, for at see og høre ham deklammere Schillers 3 Ord. Efter at han var bragt hen til et noget mere bortliggende Sted vendte han nogle Dage derefter igjen tilbage til Leipzig, men istedetfor at træffe her i en Alexander, der vilde være Diogenes, dersom han ikke var Alexander, stødte han igjen paa et ubarmhiertigt Politie, der trods al hans Modstand, holdt ham fast, til man fik ham bunden paa en Vogn og bragt videre. – (Saaledes have Tiderne forandret sig! Den gamle Diogenes kunde frit vælte sin Tønde omkring i Corinths Gader, sige til Verdensbeherskeren Alexander. at han træder paa hans Stolthed, og blev udødelige den nyere tør ikke engang declamere Schillerske Vers, uden strax at blive forfulgt af Politier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
J Berlin lode i afvigte Sommer to Chinesere sig offentlig see, og forlystede Tilskuerne med deres nationale Sang, Musik og Dands; viste, hvorledes de forsvare sig mod deres Fjender og forrette deres Offerteremonier, Gøthe, Blumenbach og Oken have skriftagen bevidnet deres Ægthed. De vare blevne sendte med Capt. Laich, Skibet Dossenshire, til det ostindiske Compagnie i Londen. (J Kjøbenhavn saae man for 30 Aar siden endeel et saakaldte Chinesere, der vare komne dertil med et China skib, som havde mistet endeel af sit Mandskab. Men af det var snarere Malaier i chinesisk Dragt end ægte Chi e nesere. Det samme har vel ogsaa været Tilfældet med de til Berlin ankomne. Man har neppe noget Exempel et paa, at (ægte) indfødte Chinesere have forladt deres Fædreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Vor Tids store Tonedigter C. M. v. Weber har komponeret en ny Opera: Euranthe, der endnu langt skal overgaae hans Jægerbrud. Texten er af den berømte Forfatterinde Helming v. Chey. Den blev førstegang opført i Wien den 25de Octbr. Allerede i Overturen af Es Dur bleve Tilskuerne opfyldte med de største Forventninger, der vækkes hos dem deels ved en høist overraskende Indgang, men meere endnu ved dunke Anelser og hvorledes disse rige musikalske Jntentioner, hvis Inder Overturen er, i Operen, vil udvikle sig. Den blev modtaget med et saadant Bifald, at der maatte gjøres en Pause af Orchestret, Komponisten maatte firegange frem for Publikum. Konstens Skatkammer er ved dette Webers ægteklassiske Værk vorden beriget med en Brillant af uendeligt Værd. Tonekonsten begynder med den en ny Epoke. (Jfølge Privatbreve fra Khvn. venter man endnu i Vinter denne saa berømte Opera paa det Kgl. Theater.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
J Kiel har i denne Tid fundet en Semisæcularfest, Sted i Anledning af Hertugdommet Holsteens Forening med Kongeriget Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Jversens sidste Avis fortæller og en sympathetisk Kur, hvis Sandhed ingenlunde kan betvivles, da en berømt Læge selv har bragt den til offentlig Kundskab saalunde: "Der gives Tildragelser, hvis historiske Rigtighed ei kan drages i Tvivl, uden at man vil pryde, sig med pavelig Ufeilbarhed. J Nærheden af Holmens Kirke i Kiøbenhavn hvede en Familie, som alle der kiendte dem, agtede og ansaae for troeværdig. Man den havde været plaget af Steen. Hans Læge havde givet ham Midler derfor, men uden varig Nytte. Endeligen faaer Konen følgende Raad af en Ven, iværksætter det, og fra den Dag af vare alle Steensmerterne heelt forbi. Hun tog, uden at Manden aldeles vidste noget deraf, en tom Hovedvandsflaske, kom deri omtrent et halvt Dousin Kredsvine eller rettere kaldet Krebs stene, fyldte det med noget af Mandens Vand, prop vede det til og nedgravede det paa et Sted i Gaarden, som Manden dagligen maatte gaae over. Han vidste, intet deraf, og fik ikke Hemmeligheden at vide, førende han allerede længe havde været fri for sit Onde. Jeg var i endeel Aar, lige ind til hans Død, hans Læge. Hans Lidelse af Steen havde været bekiendt nok. Men i al den Tid jeg gik til ham, har han aldrig havt mindste Tilfælde deraf. Dette er en Begivenhed, som jeg er fuldkommen vis paa, er sandfærdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Handelsbetient Overbye, Bundtmager Michelsen, Komd. Vang, Cancellist Saurbrey, Amanuensis Jensen, Exam. juc. Mørup, Handelsbr. Schou, Apotheker Arentzen, Cancellier. Lund, Student Dinesen, Forvalter Ohrt, Student Rod, Cancellist Staffeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Charade. Nævn et Ord af tvende mindre Dele, (Al vor Glæde til med det forsvandt) J det Halve finder Du det Hele, Naar det læses til forskjellig Kant. Ja, om begge Led tilbage løde, Samme Ønske lyder stedse dog: Det, kun det, Du overalt vil møde, Det kun gander i Charadens Sprog. Venligt det paa Logogryphens Vinge. Til min Glædes Rosendal sig svinge Ordet, som kan løse Dig min Gaade, Løste Kjæden til, som Stedet bandt, Ei det løser dog de fine Traade, Siælen af sit indre Væsen spandt; Dette Baand, som fængster, i det Fjerne Tankens Flugt til vore Kjæres Spør, Eller - hisset - til en bedre Stjerne, Hvor - o føde Haab - den Elskte boer, Lad og Skjebnen Ordet grum afvriste, Baandet holder, maa end Hjertet briste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Bekiendtgiørelser. At vores Tante, Jomfrue Giertrud Saabye, som i nogle Aar har været i vores Huus, i Gaar Morges ved Døden er afgaaet i hendes Alders 60de Aar, anmeldes herved for Slægt og Venner. Hun var i de senere Aaringer meget svagelig, men den Algode har nu løst op for hendes haarde Lidelser. Greenaae, den 27de Novbr. 1823. Lovise Marcussen, P. Mareussen. født Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
J Anledning af en i denne Stiftstidende No. 167. indrykket Bekiendtgiørelse om Auction hos mig den 17de Decbr. førstk., tiener blot for den opmærksomme Deel af Publikum, at min, i hans Nød fordum tilsyneladende Ven Landinspecteur Sørensen til Lauenhovgaard er Domhaver og Reqvirent af den berørte Auction, at han har faaet Sagen optaget og næste Ret derefter paadømt, og paa hvilken da faldne Dom Ud lægget grunder sig, uden at jeg saaledes har været forundt den efter min Formeening fornødne Tid til at faae ført de da opgivne og fleere Vidner til Sagens Oplysning - thi til i al Fald at tilsværge sig Noget som jeg troede han ikke tilkom, vilde jeg om mulig frelse hans, vel muelig desuden betyngede Samvittighed. At Beskrivelse saavel af Dommen som Udlægs Forretningen er til Paaanke begiert beskreven; at det Hele skal til Overretten vorde paaanket og Udfaldet der. efter offentlig fra mig vorde kundgjort. Jmidlertid overlades det til det ærede Publikum, hvorvidt det vil agte paa den skeete Jndbydelse til den publicerede AucSkanderborg, den 26de Novbr. 1823. tion. F. Tolstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Tirsdagen den 16de Decbr. førstk., er et Møde i Stervboet efter afg. Møllersvend Jens Jensen, af Skov Mølle, bestemt at afholdes her paa Gaarden, Kl. 10 Formiddag, hvilket til vedkommende Arvingers og Creditorers Efterretning herved bekjendtgjøres. De som udeblive antages at samtykke, hvad der af de Mødende vedtages. Gothaab, den 29de Novbr. 1823. Mohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
At jeg, som Skifteforvalter efter den paa Christianslund afdøde Besidder af Stamhuset Rosenholm, Oberst, Baron von Rosenkrantz, har taget hans og efterlevende Enkefrues fælleds Boe under Registering og Forsegling, og at der vil blive holdt en Aab. nings-Forretning i samme, paa Rosenholm, den 23de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10 slet, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 25de Novbr. 1823. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Da den i den danske Statstidende, samt i Aarhuus og Randers Aviser, til den 11te dennes berammede 1ste Auction over Løvenholm med Tilliggende formedelst indtrufne Forhindringer ei blev afholdt, saa blive de til den 25de dennes og til den 10de næste Maaned, berammede Auctioner over denne Eiendom at ansee som 1ste og 2den Auction, der afholdes her paa Contoiret til det bestemte Klokkeslet, og vil en 3die Auction blive afholdt paa Løvenholm Mandagen den 29de Decbr. førstk., om Formiddagen Kl. 11 slet, ved hvilken Eiendommen med Tilliggende og Tilhørende agtes bortsolgt. Hvilket herved, i Forbindelse med den under 10de f. M. udfærdigede Bekjendtgjørelse, kundgjøres saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Underretning : Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herredsfogderie i Randers, den 13de Novbr. 1823. A. L. Reiersen.