JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Maaskee endnu Tanken om Theologens tilkommende Bestemmelse, hans hellige Kald, der kræver Selvfornægtelse, hos nogle Sandseligheds Slaver, der have valgt den theologiske Vei, kan have den forkeerte følge, at de overgive sig til Udsvævelser af al Magt. Der vil komme en Tid, saa frygte de, da vi ikke kunne ofte til vore Guder, da vi maae forsage vore kjereste Begjeringer og give Slip paa vore første Ønsker, Lader os derfor nu, mens Øieblikket tillader, holde os skadesløse for det kommende Affavn, lader os flittig besøge de Templer, vor Stand engang vil spærre, lettere kunne vi da siden fornægte os selv. Om hine Dyrmennesker saaledes raisonnere, vide vi ikke; men vi see, de handle, som tænkte de saa. Og i Grunden slaaer Beregningen ikke feil, thi al Nydelse ophæver omsider sig selv, og medfører den Svækkelse og Væmmelse, som gjør Nødvendigheden, af Maadehold til en Dyd. Men med Sandserne, som dødedes og dræbtes, dræbtes ogsaa de herlige Evner, Naturen nedlagde i dem. De tørre Knokler, have ingen Følelse for noget Godt eller Ædelt: det komme, kolde Hjerte er lukt for al Deeltagelse, hærdet mod hvert blidere Jndtryk. Følende kun sin egen nagende Tilværelse, er denne udmarvede Vellystling et unyttigt Lem af Selskabet, utilfreds med sig selv og barsk imod andre. Af disse Grunde alene synes det ikke urimeligt, at Antallet af raae og usædelige Studerende er større end i de øvrige studerende Klasser, ligesom og at der vel kan findes en Deel mindre duelige Geistlige, endskjøndt Erfaring noksom stadfæster, at der ogsaa, som forhen sagt, hersker Raahed og Usædelighed nok i de andre Klasser af de Studerende, hvad enten de ere Jurister eller Medici, eller de behage at lade sig kalde Litterati. Tidsalderens Aand og forsømt eller feilfuld Opdragelse forøger dette Onde, der aldrig ganske kan udryddes. Fornemmelig burde man dog see at udrydde det af den Stand, gjennem hvilken Cultur og Sædelighed skulde udbrede sig over de øvrige: man burde, om muligt, sætte Grændser for slette theologiske Studerendes Formerelse. Flere opvakte Hoveder, som nu træde tilbage for Mængden af Slette og Middelmaadige, vilde da hellige denne hellige, ophøiede Videnskab deres Kræfter. Gjennem værdigere Organer vilde da Religionen tale til Folket: flere vilde høre og agte dens Stemme. Et Forslag til vore Caperbestyrere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
(Jndsendt.)¬ Man hører i denne Tid ikke sjelden Jnteressentere i Capere og Kjøbere af Priseparter klage lydelig over, at det Udbytte, de faae, aldeles ikke svarer til deres meest grundede Forventninger, og at de til Prisernes Realisation medgaaende Udgivter ere alt for overdrevne. Dette giver naturligviis Anledning til mange ublide Domme, og adskillige ere endog ofte saa dristige, offentligen at paastaae, at det er Caperbestyrerne, der tage Kiærnen, og overlade Jnteressenterne Skallen. Skulde det end være, at enkelte Caperbestyrere, ved svigaatig Behandling og Underslæb, i høi Grad have beriget sig paa Jnteressenternes Bekostning, saa maa man dog ogsaa tilstaae, at der gives mange saadanne Bestyrere, der i lige saa høi Grad udmærke sig ved Redelighed og Uegennyttighed. For disse sidste vilde det imidlertid i hvert Tilfælde være meget ubehageligt, at gaae i Rang med en ære og samvittighedsløs Person, der, misbrugende sine Medborgeres Tiltro, og stolende paa, at ingen saa let vil kunne overbevise ham om hans Skurkestreger, bestieler paa den ene Side Mennesker, der have vovet deres Liv, og paa den anden Folk, der have sat deres ofte saare surterhværvede Penge paa Spil, for at fortjene noget. For at undgaae dette og de ligesaa ublide Domme som haarde Beskyldninger, Caperbestyrere i denne Tid for enkelte Menneskers Skyld saa lettelig ere udsatte for, vilde det derfor være at ønske, at Bestyrerne for Caperne hver Gang vilde lade deres opgjorte Regnskab for enhver solgt Prise offentlig trykke og bekjendtgjøre. Ved denne Offentlighed vilde de deels kunne stoppe Munden paa den hemmelige Bagvaskelse, som er langt værre end den offentlige, deels tvinge adskillige til at være lidt billigere i deres Fordringer. Et saadant Regnskabs Trykning vilde ikke være synderlig bekostelig, og enhver Jnteressent vilde med Glæde betale sit Bidrag dertil, naar han derved kunde faae Vished om, at han er bleven redelig behandlet, og befries for den ubehagelige Følelse, at nære ugrundet Mistanke mod en iøvrigt agtværdig Medborger. Jngen retsindig Caperbestyrer vilde finde denne Fordring ubillig, da dette dog er noget, som han med Rette fordrer af det mindste Enke-, Begravelses eller Understøttelsesselskab, han er Medlem af, og hvor man langt fra ikke, som han, er betroet hele Tønder Guld, og kan sidde inde med store Capitaler i Aar og Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Ligesom jeg stedse har befundet, at det ærede Publikum med Orden deeltager i de offentlige Forlystelser, saaledes paatvivler jeg aldeles ikke, at jo enhver, under disse Høitideligheder, med Velvillie lagt tager ovenmeldte Forholdsregler, hvis Overholdelse af Politiet udlagtigen vil blive paaseet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Kjøbenhavns Politiekammer d. 24 Maji 1811. Bagger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Høitideligheden, der her i Kjøbenhavn findet Sted i Anledning af Kongen af Roms Fødsel, aabnes i Aften med et stort Bal paa det store Kongl. danske Theater, siden er Aftentaffel paa det Kal militaire Gjethuus. Uden for det sidste er opreist et Tempel, hvori de Keiserl. Franske og Keiserl. Østerrigske og Kongel. Danske Vaabner skulle brænde i Transparent. Templet bliver oplyst af brændende Beegkrandse og paa begge Sider af samme bliver illumineret med brændende Lamper. Ogsaa Facaden af Comoediehuset ud til Kongens Nytorv illumineres fra øverst til nederst med brændende Lamper. - J Morgen Aften afbrændes et stort Fyrværkerie paa Nørrefælled. Dets Forside vender mod Staden. Det opreises et Par Hundred Alen fra Blegdamsveien, lige for Hr. Juncker & Comp. Klædefabrik. Paa begge Sider af Fyhrværkeriet, tvers over Fælleden, lige fra Vibens til Østeralle, sættes et Pæleværk, indenfor hvilket Tilskuernes Plads bliver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Blandede Efterretninger. Statistisk politisk Skildring af det nuværende Sverrig. - J Tidsskriftet Ber manden læses en interessant Afhandling om Tydsklands Jnteresse ved Tronforandringen, i Sverrig, som og om dette Riges nuværende Tilstand og dets Udsigter under sammes tilkommende Regent, Prindsen af Ponte Corvo. Sverrig, hedder det heri, blev førend Finlands Forliis, af svenske og andre Jordbeskrivere, i Henseende til Fladeindhold, anslaaet paa forskjellige Maader, nemlig af Lager brink til 14,808 geographiske Qvadratmile, af Erik Tuneld til 14,315, af Tempelmann til 14,294, af Busching til 13,500, af Fagott til 12,967, og af Dyusberg til 13, 140. Den sidste Opgivelse er imidlertid, efter de Opmaalinger, Landmaalingscontoiret i Stockholm har ladet gjøre, og efter de nyeste astronomiske Sted Bestemmelser og Taxeringer (da, som bekjendt, Nordland, Lapland a. ikke bleve opmaalede) den sandsynlig rigtigste. Drager man herfra Svensk Finland med 4,500 Mile, saa beholder Riget endnu 2,599 eller i rundt Tal 8600 geogr. Qvadratmile. Sverrig, tilforn det andet Rige i Europa, i Henseende til Fladeindhold, er derved blevet omtrent det 77de eller 8de i Størrelse, og er nu næsten endnu saa stort som Tydskland eller de preussiske og østerrigske tydske Provindser. Dernæst tæller det endnu omtrent 2 1/2 Millioner Jndbyggere, da det 1800 havde 3,620,647 Mennesker. Af dets fordums 106 Stæder har det nu omtrent 86 tilbøge, af hvilke Stockholm tæller over 80,000 og Gothenborg over 20,000 Sjele, men de øvrige Stæder, mere eller mindre, nogle 1000 Mennesker; da i alle Svenske Stæder 1805 levede 285, 164 Personer og nu maaskee 185,000. Heraf skjønnes let, hvorfor i hele Sverrig (Finland iberegnet) i Aaret 1801 fandtes 2,605 Fabricanter, 708 Konstnere, fremdeles 1,275 Grosserere, 17,235 Detailhandlere, 87,434 Professionister; thi der levede omtrent 1/4 af hele Jndbygger-Tallet i Stæderne, istedet for at i Tydskland i Gjennemsnit leve 1/2, og i Mark Brandenborg boer endog 3 af hele Folketallet i Stæderne. Altsaa mangler Sverrig, i Forhold Kjøbstæder og Kjøbstædshaandteringer. For at forøge begge Deele maatte Folketallet overhoved tiltage i Forveien, og dette vil ogsaa skee med og ved Haandteringernes Tiltagelse. Mueligheden heraf har Erfaringen allerede bevist i Sverrig, da Folketallet fra 1752 til 1805 er stegen fra 2,230,000 Siele til 3,620,647, altsaa i 63 Aar 1,390,647, og det uden al Colonisation, der ogsaa vanskeligen lader sig bevirke i dette Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
J de sidste Aar er Folketallet rimeligviis ikke steget, da Krigen i Finland ligesom og i Sverrig har kostet mange tusinde Mennesker. Overhoved miste de Sverrig ved Tabet af Finland 90,000 Mennesker *), der boede paa et Rum af 4,500 Mile i 20 Stæder, ligesom og adspredte i mange Flekker, Landsbyer og paa enkelte Gaarde. Hertil kom endnu det, at en Deel af Finland udsendte Korn til Sverrig, hvilken Artikel den nordlige Deel af dette Rige trænger saa meget til. Jmidlertid kan Forliset af Finland ved en bedre Jorddyrkning i Sverrig selv, maaskee, tildeels igjen blive erstattet; uagtet mere end Halvdelen af dette store Rige formedelst den stenede og klippefulde Jordbund ikke egner sig til synderlig Dyrkning. Men hvor meget end de forrige Regjeringer i Sverrig have gjort for Rigets Agerdyrkning, er dog hidtil ikke meget over Halvdelen af den Jordbund, der lader sig dyrke, virkelig bleven dyrket. Ogsaa ere Bøndergaardens i Sverrig i det Hele betragtede meget for store og kunne, bedre fordeelte, langt fordeelagtigere benyttes, thi den sydlige Deel af dette Rige er frugtbar nok. Saaledes kan Bjergværksdrivten, hvorgodt den end siden mange Aarhundrede har været indrettet, ligeledes endnu forbedres, og fortjener det saa meget mere, som den allerede nu sysselsætter 70,000 Mennesker, og sammes Producter tillige ere en Hovednæringsgreen for Riget. J de sidste Aar blev der taget saa meget mindre Hensyn hertil, da den afbrudte Søhandel under Krigen hindrer den fornødne Omsætning paa virkelig tilveiebragte Metaller. Ogsaa gave de fortræffelige Kobberbergværker i Sverrig i nyere Tider langt mindre Udbytte end forhen. Den forrige store Udførsel af fortræffeligt svensk Jern og Staal, ligesom og Udførslen af mange støbte Canoner, Bomber, Kugler, Ankere 2. har ligeledes aftaget meget, fordi Rusland solgte sit, skjønt slettere Jern for alt for godt Kjøb, til at Sverrig skulde kunnet holde Priis med det, især da Brænde i dette Rige aftager meget paa mange Steder. Udførslen af Brænde og Trælast var hidtil for stor ) Efter authentiske Svenske Efterretninger beløb dette Tab sig til 120,000 Mennesker. Sverrig, mistede altsaa i denne Krig ved Gustavs ukloge Politik over Entredivtedeel af sin Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Udgiv. og Skovene bleve derved medtagne. Jsær medtog de mange Skibsværfter, hvoraf Sverrig (Finland iberegnet) tæller 20 større og 14 mindre, ualmindelig meget, da der byggedes paa samme aarligen mange mindre og smaa Coffardieskibe og solgtes fuldkommen færdige til fremmede Nationer. Derhos talte den svenske Coffardieslaade (1799) selv 799 Skibe, af hvilke Stockholm eiede 228 og Gothenborg 167. – Jmidlertid kan det ikke nægtes, at Søhandelen var Sverrig en ualmindelig fordeelagtig Activ Handel og at det derhos drev en fordeelagtig Oeconomiehandel i de europæiske Vande, især paa Middelhavet. J Aaret 1799. ankom allene i Mallaga, 303 svenske Coffardieskibe, ikke blot for at bringe Varer did, men ogsaa forat fortjene ved Fragthandelen store Summer. Desuden forbrugtes til den svenske Marine ligeledes meget Træ og Jern, da den, foruden Skjærflaaden, bestod af 68 Krigsfartøier, hvoriblandt 20 Linieskibe og 16 Fregatter fandtes; de øvrige vare smaa Fartøier. Hertil kommer endnu 200 Skiær baade, som Skiærgaardsflaaden bestaar af. Alle disse Krigsfartøier førte tilsammen 2,760 Canoner. Om Sverrig end kan stille 15,000 dygtige Matroser for sin Flaade, saa manglede der hidtil dog ofte de fornødne Midler, for i rette Tid at lade den udruste og udløbe. Det samme var undertiden Tilfældet med Landarmeen, endskjønt i Fredstider intet Militair underholdes lettere for Statscassen end det svenske. Man inddeler nemlig Armeen i de saakaldte nationale (inddeelte) og hvervede Tropper. Af de første maa Adelen stille og underholde en stor Deel paa sine Godser, med Mand, Hest og smaa Mondering; derimod stilles det øvrige inddeelte Cavallerie og hele Nationalinfanteriet i Fredstider af Bønderne, og regnes da hver Gang 2 Bøndergaarde paa en Jnfanterist. Kronen giver disse Nationaltropper, der udgjøre 9,500 Mand Cavallerie og over 25,000 Mand Jnfanterie, i Fredstider Klæde til Mondering, samt Gevær og Ammunition. Den udnævner og lønner ogsaa Over= og Underofficiererne. Men i Krigstider blive alle Tropperne i Feldten lønnede og under holdte af Kronen. Desuden underholder en sidste endnu 10,000 Mand saakaldte (i Landet) hvervede Tropper, der udgjøre Garnisonen i Stæderne og Fæstningerne. Sverrig havde altsaa hidtil 45,000 Mand Landtropper paa Benene, hvilke endog, ved en god underholdt Reserve af 34,000 Mand, strax kunne bringes til 80,000 Mand. Med en saaden Armee af 80,822 tappre Svenske erobrede Carl XII. Polen, Sachsen og en Deel af Rusland. - Sverrig stillede i Aaret 1808 virkelig over 100,000 Mand Landtropper i Marken, men derved bleve ogsaa Financern, og Haandteringerne medtagne, endskjønt alle Stats=Udgivter i dette Rige ere ualmindelig meget ringere, og Statsfornøden, hederne kunne bestrides lettere end i de fleste øvrige europæiske Stater. Saaledes udgjorde f. Ex. i Aaret 1809 (efter officielle Rigsdagsberetninger. hele Militairetaten kun 2,384 364 fl. thinsk, og Flaadens Underholdning kostede kun 1,067,000 fl. Rigets hele Civiletat var ansat til 1,258,400 sk. Hosetaten steg til 1,400,000 fl. og med de resterende Udgivter fra Aaret 1808 til 1,454, 800 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Det hele Kirke- og Skolevæsen i Sverrig kostede Statscassen i Aaret 1809 kun 25,296 fl., hvor af Universiteterne og Skolerne kostede noget over det Halve eller 13,000 fl. Begge Videnskabernes og Konsternes Academie i Stockholm, kostede desuden, tilsammen kun 12,077 fl.; derimod belølPensionsetaten for Hoffet, Adelen og for Civil embedsmændene sig til 372,000 fl. og med Restancerne til 412,000 fl. Hertil kommer endnu de overordentlige Statsudgivter, som med Rigsdagens Bekostninger og Restancerne tilsammen udgjorde 1,083,000 fl., ligesom de resterende Lønninger og Expectancepenge stege til 669,658 fl. Den hele Statsudgivt beløb sig saaledes i Aaret 1809 til 8,867,296 rhinsk Gylden. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Fra Perpignan skrives under den 6 Maji. Det Rygte udbreder og stadfæster sig, at General Baraquay d'Hilliers har tilfegtet sig en udmærket Seier over et betydeligt Armeecorps, der var landet paa de Cataloniske Kyster og havde den Hensigt, at kaste en Convoy med Levnetsmidler ind i Fortet Figueras, som General Baragnay dHilliers beleirede, og hvori Garnisonen allerede siden adskillige Dage led Hunger. Den fiendtlige Armee er aldeles slaaet, og Convoyen blev næsten ganske tagen, denne Seier er afgjørende. - Ved den diplomatiske Audience, som den Franske Keiser gav den 13de Maji, forestilledes og blandt andre Hr. Erwing, Americansk Gesandt ved det Danske Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
- Jndtægterne af Trollættecanalen var i afvigte J Vest Aar 28,606 Rdlr. 23 tz. Banco. phalen er udkommen en Anordning, at der skal sælges for en Sum af 10 Millioner Domainer, hvilken Sum skal anvendes til at dække det løbende Aars overordentlige Udgivter og det afvigte Aars Regningsrestancer. Denne befaling er foranlediget ved det Misforhold, der har fundet Sted imellem Jndtægterne og Udgivterne for Regningsaaret 1811. - J de sachsiske Stater maa herefter ingen Colonialvarer indføres, undtagen at de ere forsynede med franske Certificater. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Fra de spanske Grændser læses i Altonaer Merkur Efterretninger indtil den 30 April. Syd=Armeen havde sit Hovedqvarteer i Sevilla. Marchal Soult marcherede i Jlmarcher strax efter Badajogs Overgivelse til Andalusien. Paa alle Steder, hvor hans Corps passerede igjennem, blev det af Jndbyggerne modtagen høitideligen. Hele Kongeriger Andalusien har festligholdt Kong Josephs Navnedag. J Estremadura og paa Grændserne af den Portugisiske Provinds Alentejo er den største Deel af Mortiers Corps blevet tilbage. Strax efter Badajoz's Overgivelse overgav ogsaa Fæstningen Campo-Major sig; men endnu haves ingen Efterretning, at Fæstningen Elvas Beleiring er begyndt, sandsynligviis opsættes den indtil Tingenes Stilling har forandret sig i det nordlige Portugal. Levningerne af den ved Geborg slagne Armee under Mendizabal søger igjen at organisere sig ved Villa Viciosa og har til den Ende ogsaa trukket Ballasteros Corps til sig, men han er afskaaren fra Spanien og kan kun forstærke sig med portugisisk Milits, der have megen Utilbøielighed for Spanierne og ikke ville tjene under en spansk Feldtherre. Jøvrigt hedder det, at Ballasteros agter at marchere til Algarbien og derfra at indskibe sig til Cadix. Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 810 k. S. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Udenlandske Efterretninger. Paa Wargøen, en af de Øer, hvoraf Fæstningen Sveaborg bestaaer, er tildraget sig efterstaaende Begivenhed. Nogle Maaneder efter Sveaborg Jndtagelse lod en Arbeider en Bombe falde, som han skulde bære til et andet Sted; Kuglens Fald frembragte en Gist, og Gisten antændte en Krudt masse paa 120,000 Pund. Explosionen var frygtelig, dens Følger skrækkeligere. Søen, som beskyller Værkerne, trængtes tilbage, væltede sig i Bølger, som Bjerge, mod en Granitmuur, og strømmede høit over samme. Skibsværfterne brændte; Jlden faldt paa Canorerne, som stode ladte paa Voldene, og disse udskøde Kugler og Kartætsker; Krudtvognene, Bomberne, Kartætskerne, Kuglerne, Stenene, afsprængte Jern- og Granitstumper, store Bjelker a. peed igjennem Luften trindt omkring, og i Gaderne, paa Voldene, ja i Garnisonens fjerneste Vaaninger faldt Mænd, Koner og Børn, som Dødens jammerlige Offere. Artillerie-General Woronoff befandt sig just paa et Batterie, da Explosionen skede; han kastedes til Jorden, og styrtede, uden at være sig bevidst, fra Volden i en Grav. Kuns de Døde reddede hans Liv. To Liig bedækkede nemlig hans Legeme, og de Bielker, som rullede ned, og de fra alle Sider nedsprængte Stene og Træstumper a. traf de Døde, saa Generalen kom uskadt derfra. Over 100 Mennesker tilsatte Livet, et Skibsværft blev til en Askehob, et heelt Fæstningsværk blev ubrugbart, og uendelig megen Krigsmunition gik i Løbet. Et andet Krudtmagazin brændte allerede; men blev lykkelig reddet. Reparationen kostede 72,000 Rubler og et heelt Aars Arbeide. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Under Rubrikken almeennyttige Efterretninger læses i Hamb. Adr. Cont. Nochr. følgende: Et Forsøg at benytte Lynstraaler veldædig. Nær ved Bøndebyen Philipsthal i Østpreussen befandt sig paa et temmelig fremkneisende Bjerg en saa kaldet Diævelssteen, hvis synlige Overflade over Jorden omtrent havde 14 Fod i Gjennemsnit. For at iværksætte det Forsøg, at sprænge den ved en Lynstraale, blev midt i den hugget et Hul saaledes, at paa en Dag, da Tordenskyer trak om, en 28 Fod høi og til spidset Jernstang blev som Tordenleder reist deri, og gjort fast med Jernstykker. Da nu Lynildet herved var tiltrukket, saae man snart dens knusen de Straale stige ned. Jernstangen styrtede om, og da Tordenen fuldkommen tang, fandt man den store Steen ligedan liggende, men heelt igjennem sprængt i Stykker, dog ikke kastet omkring. Man seer deraf, at det ikke blot staaer i Menneskets Magt at aflede Lynet, men at man og ved tide gjentagne Forsøg er kommet saavidt, at man kunde anvende den nyttig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Mariboe, d. 20 Maji. Det af Rostotillen, ved Nakskov til Nyborg indbragte og priisdømte Skib Christinas Ladning blev den 17de Maji bortsolgt til følgende Priser: I Lispd. Talg fra 10 til 11 Rdlr., 1 Lispd. Svinebørster fra 25 til 26 Rd., 1 Skipd. Hamp fra 180 til 186 Rdlr., 1 Alen slet grovt Lærred af 1/2 Alens Brede fra 2 Mk. 8 s. til 3 Mk. Som i Vordingborg vedes ogsaa der om Aftenen i Fryd og Gammen; men at en eneste Mand skal i Spil have tabt 1300 Rdlr. hører blandt de Fortællinger, som man ei kan fæste Troe til. - Den 16 dennes blev i Nakskov om Morgenen Kl. 6 Hr. Districts-Chirurg Brighels afdøde Kone begraven i al Stilhed i et Par Venners Overværelse. Vilde flere følge et saa priseligt Exempel, blev meget til Nytte besparet. – J Gaar Morges laae den fiendtlige Flaade endnu paa samme Sted ved Romsøe. Den lettede den 17de og 18de, men maatte gaae tilbage igjen for Modvind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Den fiendtlige Convoy er i Formiddags Kl. 10 fra Enehøie øinet langt borte i Nord. – J den senere Tid have vi havt en Varme, som ved Midsommer. Kun faa kan erindre sig en saa varm Maji. Græs og Korn staaer i frodigste Vext. Skovene ere nu næsten udsprungne, og Nattergalen fortryller Øret med sine harmoniske Toner. Ogsaa Frugttræerne love en riig Høst, hvis kun ikke Oldenborrerne, som sværme omkring i stor Mængde, skal tilintetgjøre disse blide Udsigter. - J Mariboe koster nu et Pund Kjød 1 Mk. 12 s. i Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-25
Kjøbenhavns Vexelcours d. 23 Maji 1811. Seneste Cours af Danske Bancosedler mod Spec. 794 1/2 PC., som udgjør for 1 Rdlr. i Sp. 7 Rdlr. 91 s. Dansk Cour. - J Tirsdags solgtes Hamb. Banco til 800 PC. to Maaneder, 807 a vista Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Nyeste tilderie af Kjøbenhavn. 10000 Ras Kaa Ottende Aargang. No. 43. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 28 Maji 1811. Forsøg til nogle forældede som LandgildeSpestes forekommende Ords Forklaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Som i vore gamle Jordebøger det Ord Bolgalt bruges, saa finder man og Benævnelserne BolkoBolfaar. Ærridspenge. Uden Tvivl af Ar, der bemærker al Slags Arbeide, fr. Olavii Glossar, ved Syntagm. de Bapt. under er vidt p. 12. Ærerdspenges juridiske Bemærkelse er nok det samme som Landgildepenge, fr. Arnt Berntsens Danmark og Norges Herlighed i 2 Bogs 2 Part p. 82, oprindelig vel altsaa Penge, som erlagdes for al Slags skyldig Hovarbeide, thi Hoveri er gammelt. Siden synes Ærridspenge især at have bemærket Pløjepenge, eller Afgifter, som erlagdes for Pløinings Befrielse. Ostersen i sit bekændte Glossarium p. 241, Udg. 1652 udleder det af erie, der bemærker at dyrke og rygte Jorden, hvormed stemmer Jhre, som i sit Gloss. Sving. Goth. T. 1 coll. 39 forklarer ær ved labor rusticus J. Bondedont. J K. Valdemars berømte jydske Lovs 3 Bogs 15 Kapit. tales om en fuld Plougs Trid at saameget Arbeide, som med en Plov kan besørges en Jordtaksasion, som endnu er bekændt i det Slesvigske. Pundkorn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Naar i de Fortidens Dokumenter, som have foranlediget denne Ordgrandskning, som Afgifter forekommer kun beregnet til Pund, da paa skælves mellem det ældre og det nyere Maal, ligesom og mellem de forskællige Kornsorter. Thi efter vore gamle Jordebøger var 1 Pd. Rug 20 Skapper, 1 Pd. Byg, lig 24 Skæpper, og 1 Pd. Havre, lig 40 Skæpper. Men heri som i alt Maal og Vægt angaaende foregik under Kong Kristian den 5te en Forandring, da 1 Pd. Rug ansattes til 3 Tønder og 3 Skæpper, 1 Pd. Byg til 4 Tønder og 1 Skappe, og 1 Pd. Havre til 8 Tønder og 3 Skæpper, om hvilken Forandring seMorvilles de gamle danske Jorde- og Landgilde Bøgers Translasion og Beregning i Ny Samling af det kongl. danske Vidensk. Sælsk. Skrift, 5 Del.