Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-09-30
(Fortsat.) Vi ille nu med Slutningen af vor Jndberetning for denne Gang om disse mærkværdige og vigtige Begivenheder og det staaer endnu blot tilbage at omtale Tilstanden i Mexico. Vi ville bedst blive i Stand til at giøre os et Begreb om denne Colonies Tilstand og Skjebne ved at tage den omtalte og saavel underrettede engelske Journal Correspondenten til vor Veileder. Det hedder deri, at Opstanden i Mexico var frygtelig ved Landets Udstrækning, og ved Mængden af de Mennesker, som deeltoge i den. Men da Hovedstaden ikke deeltoi disse Planer, som bleve lagte i Nærheden af Biergværks Districtet ved Gavarme, Guadalaxara og St. Louis Potost, saa fii Jnsurrectionen, ingen rigtig Organisation. Endskiøndt bestandigen tilbagedrevne fra Hovedstaden, saa trængte dog stærke bevæbnede Bander under tappre, men ukyndige Anførere ideligen frem fra de nordlige og til de sydlige Provinser; indtog Zulapa og Hueblode los Angeles, og spærrede derved den eneste Communication, som finder Sted imellem Mexico og Europa den over Veracrux. Man blev nu nødt til at samle i Mexico og Perota saalænge paa de Sletter, Biergrækkerne frembragde, indtil en talrig Armee kunde conveiere dem, og der kunde ikke afsendes noget Brev uden med en stærk Escorte. Men der herskede ikke nogen Forbindelse imellem Jnsurgenterne, uagtet hele Vestkysten fra Opaco- og til Acapulto var i deres Magt, og uagtet deres General Morales efter den store Seier ved Tipila, hvorved den roialistiske General Fuentes mistede alt sit Artillerie, Bagage og selv Geværerne, som hans Soldater kastede fra sig paa Flugten, drog ind i Guatimola. Dog vedbleve Jnsurgenterne i denne blodige Krig at erkiende Ferdinands Auctoritet; de synes selv ikke som de øvrige Colonier at have forlangt den frie Handel paa Europa, formodentlig fordi de hidindtil havde staaet i en saa liden Forbindelse med vor Verdensdeel. For at sætte en Grændse for den skrækkelige Blodsudgydelse, giorde et Medlem af Juntaen Doctor Joseph Moria Cos Vicekongen det Forslag, i Fremtiden blot at lade de Jnsurgentere henrette, som bleve trufne under Vaaben; men ikke andre Fanger, Saarede, Syge, Qvinder og Børn. Men Vicekongen afslog dette, og, som hans Venner sige til hans Undskyldning, fordi Jnsurgenterne havde dræbt nogle af hans Parlamentairer. Jnsurgenterne troede at Regentskabet i Spanien og Vicekongen vilde forraade dem til Bonaparte, derfore var næsten heele Geistligheden paa deres Side, og mange Munke stode i Spidsen for dem. De spanske Cortes handlede efter Pøbelens Villie i Cadix, som saae meere paa sit Handelsmonopol end paa Millioner af dens Medborgeres Liv, og udelukkede enhver i hvis Aarer randt en Draabe africansk Blod fra den Folks Souverainitet og den Friehed, som de dog havde decreteret. De spanske Tropper lede meget af Climatet, af Mangel og ved morderiske Fægtninger, som bleve leverede, og de slet disciplinerede Jnsurgentere lagde sig efter at plyndre, Saaledes bortrev Nød, Sygdomme og Borgerkrigene allerede i de første 3 Aar 1/2 Deel af hele Folkemængden, eller en Million Mennesker. Siden Kong Ferdinands Jgienindsættelse i Spanien og den moderate Tone i hans første Proclamationer, gik de fornemste og bedste Jndvaanere igien over til det Kongelige Partie, endskiøndt talrige Gueriller, endnu vedbleve at streife omkring at plyndre og at myrde; Communicationen blev igien nogenlunde bragte tilveie; man begyndte paa nye at dyrke Jorden, og at arbeide i de saameget forsømte Bierg værker. Af den nye Vicekonge Apodacas Mildhed og Tapperhed forventer man nu at Kongeriget Mexico skal snart blive fuldkomment bragt i Roelighed. – Det er vist nok at Spanierne ikke have saa godt Haab om at faae nogen anden Colonie til Lydighed som om Mexico, endskiøndt Revolutionen tegnede i den fra Begyndelse af til at blive meest farlig. Allerede den forrige Vicekonge Callezas havde inden han nedlagde sin Bestyrelse slaget Nicolas Bravo, Manuel Corana, Ragas og andre Jnsurgentchefer. J Decbr. f. A. indtog Roialisterne det for Jnsurgenternes Søendrustninger vigtige Boqvilla de Pindra. Vicekongens Beretninger indtil den 14de December f. A. løde overhovedet meget fordeelagtige. Det hedte f. E. heri, at Generalcommandanten i nye Gallizien havde den 25de November erobret den lille Øe Vercola i Søen Chopola- og derved frataget Jnsurgenterne 17 Artillerie=Stykker. At Oberstlieutenant Clorente havde med sit Korps giennemstreifet en Landstrækning paa 25 Mille og dervedødelagt mange Forter og Tilflugtsteder for Jnsurgenterne og derved gjort Bytte; de nordamerikanske Blade meldte paa samme Tid, at Krigen blev ført paa den meest ødelæggende Maade, at mange Forter, Landsbyer og Steder vare i de sidste Aar blevne 10 ja 20 Gange erobrede, tabte og igien erobrede. – Saasnart Admiral Johan Ruig Apodaca havde tiltraadt sin Post som Vicekonge, saa udstædte han den 5te Februar d. A. en Proclamation, hvori han formanede Folket til Roelighed og Lydighed mod Regieringen, opmuntrede de spanske Tropper til Vedholdenhed og erindrede dem om at de i 3 Maaneder havde erobret 12 befæstede Bunkter, at de havde seiret i 180 Fægtninger, og at betydelige Distrikter vare vendte tilbage til Lydighed mod Kongen; han indbød Jnsurgenterne til ikke at lade sig henrive af falske Philosophers Jndskydelser; men at underkaste sig den retmæssige Regiering, da han i modsat Tilfælde truede dem med Retfærdighedens Sværd, - Denne Proclamation og Vicekongens Virksomhed skal ikke heller have været frugtesløs, flere Jnsurgentchefer skulle være gaaede over til de Kongelige. Osarv underkastede sig i Februar, hvorved Landeveien til Veracrux blev sikker. J Juli gik en anden Chef, Gen. Ferand over med 7000 Mand. Vicekongens Beretninger indtil 6te Marts omtale en stor Mængde Jnsurgent-Anførere, som efterhaanden ere blevne slagne; een af dem, ved Navn Calzade, som kaldte sig General-Lieutenant for de nordlige Distritter, blev fanget med sit hele Korps. Da Communicationen imellem Mexico og Veracrux blev frie, og da mange Hobe af Jnsurgentere underkastede sig; saa sluttede man sig til i Veracrux at Jnsurrectionen maatte være snart forbie; d. 8 Marts sang man Te Deum i Mexico over betydelige tilfægtede Fordeele, og man nærede det Haab, at til næste Aar skulde hele Kongeriget Mexico være underkastet; det blev fortalt at Jnsurgenternes Sag var gaaet saaledes tilbage; at Regieringens Sæde var forlagt til Staden Galvesion som ligger paa det nordamerikanske District tæt ved Staden Nye-Orleans (hvilket dog forekommer usandsynligt); men, at General Bygn holder sig i Provinsen Valladolid. (Slutningen følger i næste Avis.)