JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Udlandet. To Retninger gjøre sig for Tiden gjældende i den politiske Verden og stræbe efter Overherredømmet; to Princiver kæmpe mod hinanden og søge gjensidigt at tilintetgjøre hinanden. Paa begge Sider føres Kampen med mægtige Vaaben, og om end ingen store Krige for Øieblikket fylde Verden med Vaabenlarm, saa er dog Krigen mellem de to store Partier, hvori Menneskeheden lader sig deele, stegen til et saa farligt Punkt, at Seiren snart maa hælde til en af Siderne og gjøre en Ende paa denne en bevæbnet Skinfreds piinlige Tilstand. Men de to fjendtlige Magter ere paa den ene Side de Herskende, paa den anden Side de Beherskede. En Forening mellem Begge er kun mulig, naar den Mistillid, som adskiller dem, vorder hævet; men dette kan ikke skee uden Offre fra deres Side, som endnu have Noget at offre. Privilegierne, Prærogativerne, Monopolerne, Pengenes Almagt skulle ophøre; det er det, de ved dem plagede Folkefærd forlange overalt. Almeenvellets Princip skal træde i deres Sted. Specialinteresserne skulle afskaffes; Enhver skal erholde sin Ret og sin (Md.) Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
De italienske Anliggender vinde med hver Dag i Jnteresse, og det viser sig stedse tydeligere, at Verdens regjeringen ikke længere gouterer Folkenes gamle Tilstand, men træffer Foranstaltninger til en General reform. Bevægelsen udbreder sig stedse videre over hele Jtalien. J Reapel og Sicilien er Luften qvælende. Jnsurgenterne i det Neapolitanske have, under Andrea Romeos Anførsel, slaaet de kgl. Tropper under General Runziante, og tvunget dem til at retirere ned imod Havet, medens de selv have banet sig Vei gjennem Bjergene ind i Provindsen Catanzaro, og der bemægtiget sig Jernværkerne samt Vaaben- og Munitionsfabrikerne i Mongang. En Artillericommande, som bevogtede disse, gik over til Jnsurgenterne. Syv hele Sogne i Districtet Larino have planteOpstandsfanen, og i Forening med en Afdeling af Jnsurgenthæren aldeles ødelagt Oberst Cetrofianos Rytterregiment. J en anden Beretning hedder det, at General Runziante skal være falden, og at det 8de Linie-Jnf. Regiment, der udgjorde en Deel af hans Division, skal være aldeles tilintetgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Paven er derimod - hedder det – fuldkommen Herre over Bevægelserne i sine Stater. Han har skjænket sine Undersaatter vurdeerlige Goder, uden at bortgive Noget af sin Værdighed. Nylig lod han den nye Municipallov proclamere under alle Klokkernes Ringning, og under en uhyre Folkejubel. Hele Staden var i denne Anledning illumineret. Og næste Dag marscherede Stadens Borgervæbning, 14 Batailloner og 8 Escadroner, ledsaget af 7 Musikcher, til Monte Cavallo, hvor den bragte Paven sin Tak ved utallige Evvivas, hvorefter Hs. Hellighed uddeelte sin Velsignelse. Næste Aften var Staden atter illumineret. J Europa er indtraadt en vigtig Ministerrisis. Landene ligge i Veer, og Ministerierne naturligviis med, saaledes i Portugal, Spanien, Frankrig, Preussen og Baiern. J Preussen bliver næsten ingen Minister paa sin Plads, og i Baiern seer det ud, som om vigtige Ting ere i Gjære. Selv den berømte Styrmand i Wien maa nu lavere til begge Sider, fordi han vil føre det store Statskib mod Vind og Vove; endnu mindre lykkes det ham med de mindre Skibe, han har taget paa Slæbetouget. De italienske Stater, ville partout holde deres egen Cours og selv føre Roret, Paven foran. J selve Østerrige hersker en stor Bevægelse. Allevegne æsker man Offentlighed i Almeen sager. De bøhmiske Stænder forlange en mildere Censur, Stænderne i Steyermark Offentlighed i Criminalretspleien, Stænderne i Nedre-Østerrig Offentlighed i Finantsvæsenet, osv. Nys feirede Fyrsten af Cobenstein, Heinrich 72, sit Regjeringsjubilæum, der af Folket forherligedes paa alle mulige Maader. Fyrsten har nu udstædt følgende Kundgjørelse til sine Undersaatter: "Jeg veed næppe, hvor eller hvorledes jeg skal sige Eder, hvad jeg har følt ved Eders frie, folkelige Celebration af mit Jubilæum; jeg siger Eder Tak for saamegen Kjærlighed, for saamange Beviser paa Eders Anerkjendelse af min, det tør jeg vel sige, troe Stræben og gode Villie, forde rørende Tilkjendegivelser af Eders Deeltagelse i det forgangne Aars Lidelser. Men jeg formaaer i Grunden ikke at takke Eder. Min Tro, jeg har ikke fortjent alt Dette. Derfor kun disse Ord: Mindet om hine Dage skal i al Evighed leve i mit Hjerte. Besiddelsen af Eders Kjærlighed er min høieste, min eneste Lykke og Stolthed. J denne Henseende bytter jeg ikke med nogen Dødelig. Mit sidste Aandedræt for Eder! Men, vil Gud, endnu ikke saa snart; thi jeg kan nu lade Eder vide, at jeg igjen føler mig karst og daadkraftig. Folkets Kjærlighed er Fyrstens Løn, Folkets Stemme er Fyrstens Raad, Folkets Vel er Fyrstens Lyst."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Den 12te Sept. steeg Luftskipperen Ledet tilveirs fra St. Petersborg og er siden sporløst forsvunden. Ballonen og Gondolen har man fundet i Ladogasøen, men Faldskjærmen og Luftskipperen selv havde man indtil den 5te Oct. forgiæves eftersporet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Jenny Lind er atter kommen til Berlin og foraarsager igjen et saadant Raseri blandt Kunst-Enthusiasterne, at de om Morgenen Kl. 4 stille sig hen udenfor Theatret, eller bevæge Andre dertil, for at være visse paa at erholde billetter til de Forestillinger, hvori hun optræder; billetten betales med 1 til 2 Frederiksdorer, Udhungrede, af langvarig Nød og Elendighed nedtrykte Mennesker, kunne ikke med større Begjærlighed overfalde et Brødudsalg, end man her overfalder Billetudsalget. (J Norwich havde hun logeret hos Biskoppen, og holdt sit Jndtog under Klokkernes Ringning.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Fædrelandet. Blandt dem, som havde Audients hos Kongen under Hs. M. Ophold i Sorø, var ogsaa en Deputation fra den nye baptistiske Sekt, som kalder sig de hellige Brødres Menighed og som er stiftet her i Landet af nogle Erik-Jansenister fra Sverrig, som for et Par Aar siden droge om her og prædikede. De hellige Brødre besvære sig især over, at deres Børn skulle søge de offentlige Skoler, hvor der, efter deres Mening, kun høres falsk og vildfarende Lærdom. De have derfor ansøgt om, at deres Børn maae være fritagne for den almindelige Skolegang; men der er i disse Dage herpaa resolveret, at det Ansøgte ikke kan bevilges. Sekten, der tildeels bestaaer af Personer, som have adskilt sig fra den baptistiske Menighed og ladet sig døbe endnu engang, er ikke meget udbredt, men vinder dog, fra Tid til anden, nye Tilhængere, og der tales om en Daab, som nys skal have fundet Sted i Kyringe-So. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Da Hs. Majestæt i forrige Maaned var i Fredericia, havde Allerhøistsamme, i Anledning af de hyppige Klager over Soldaternes slette Qvarterer, allern. behaget ikke alene at tage de ældre slette, men ogsaa de nye forbedrede Qvarterer i høisteget Øiesyn, og forsikkret, at Hs. M. ikke vilde undlade at vaage over Soldaternes legemlige Vel. Med Jndsigt og Klogskab eftersaae Majestæten ikke blot hine Qvarterer, men endog Marketenderier og det militaire Sygehuus, og gjorde, betræffende det sidste, Vedkommende opmærksom paa flere trængende Forbedringer. Der gives uden Tvivl næppe nogen mere hæderlig Notabilitet i den danske Adelstand, end Grev Moltke til Bregentved. Ethvert Træk, offentligt eller privat, som høres om denne Mand, bærer i lige høi Grad Præg af den inderligste Hjertensgodhed og nobleste Characteer. Et af de mangfoldige Beviser herpaa ville vi meddele vore Læsere, ikke fordi det fortjener at fremhæves for mangfoldige andre, men blot fordi det maaskee kunde have en større Nyhedens Jnteresse, som passeret i den sidste Tid. Greven havde indtil Slutningen af denne Sommer en theologisk Candidat i sit Huus som Lærer for sine Børn. Da Tiden kom, hvori disses Underviisning kunde ansees som fuldendt, kaldte Greven en Dag Jnformatoren for sig, tilkjendegav ham sin Tilfredshed, takkede ham for den Flid og Møie, han havde anvendt, og tilbød ham et godt Præstekald paa sit Gods. Jeg veed, tilføiede han: "at De i længere Tid har været forlovet med Frøken P., mine Døttres Gouvernante, og haaber nu, idet jeg tilbyder Dem dette Kald, at have biraget til for en Deel at sikkre Deres Fremtids Lykke, ligesom De har gjort Deres for mine Sønners." Candidaten holdt altsaa Bryllup og tog op til Greven, for at hilse paa ham, førend han drog ud til sin nye Bolig. Greven ønskede ham til Lykke, og sagde ved Afskeden: "Jeg haaber, at De besøger mig, saa ofte Deres Tid tillader det, og for at der skal være saa meget mindre til Hinder herfor, saa staaer der et Kjøretøi nede i Gaarden, som jeg beder Dem at modtage. I dette Kjøretøi, som bestod af en elegant Wienervogn og to unge fyrige Heste, kjørte Præsten ud til sin Gaard, og her skulde hans Overraskelse endnu tiltage, da han fandt Alt her, fra Meubler til Sølvtøi, iforveien anskaffet af Greven og hans Familie, som en Præsent til det (Flyvep.) unge Par. Laurids Skau, der for Tiden opholder sig i Kjøbenhavn som befuldmægtiget for den Flensborg Husum Tønningste Jernbanedirection, har under 10de de, udstædt en offentlig Jndbydelse til Kjøbenhavns fædrelandssindede Jndvaanere til at tegne Actier. Hidtil havde man i Sielland fornemmelig henvendt sig til Godseiere, af hvilke Flere, hvoriblandt Moltke til Bregentved, Stemann, Knuth, Scavenius, Neergaard, Rønnenkamp, Zeuthen, Raben, Holstein &c. Alle de Nævnte have tegnet et betydeligt Antal Actier. Grev Knuth har alene tegnet sig for 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Den græske Hofkunstner" (Taskenspiller), Ridder af flere Fortjenestemedailler a., Wilialba Frikel, har, forinden sin Afreise fra Kjøbenhavn, produceret et Kunststykke af en egen Art. Da han nemlig enten ikke kunde eller ikke ønskede at betale sin Regning i Hotel d'Angleterre, hvor han under sit Ophold logerede, og som var løben op til c. 300 Rbd., formaaede han en bekjendt Aagerkarl til at gaae i Caution for sig, og denne har ogsaa nu ganske rigtigt maattet betale Gjælden. Om Hr. Frikel agter at lade denne grande tour de force blive et staaende Kunststykke, ogsaa paa andre Steder, eller om han blot har villet lyksaliggjøre Kjøbenhavn med Foreviisningen deraf, skulle (Aftenbl.) vi ikke kunne sige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Endnu er det ikke blevet oplyst, hvorledes Jldebranden paa Herregaarden Eskildstrup er opkommen. Den udbrød i Stakhaven, og Nogle mene, at den har været paasat, Andre, at det er en Skæferhund, som har foranlediget denne store Ulykke. Gaardens samtlige Bygninger bleve lagt i Aske. Den hele Besætning, som først samme Nat var bleven indbunden, indebrændte tilligemed hele dette Aars Avl. Eieren, Hr. Jægermester Barner, boer i Nestved; Forpagteren, Hr. Hil(Md.) mer, havde Alting assureret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Om nylig afdøde Stiftsphysicus Etatsraad Guldbrand hedder det i Hempels Avis": "Skjøndt den Afdøde alt i en Række af Aar ikke befattede sig synderligt med Praxis, var han dog bekjendt som En af vore dueligste Læger, hvis Hjælp gjerne forlangtes under farlige Omstændigheder. Han udmærkede sig tidligere ved sit vittige Lune, og bevarede til det Sidste sin Kjærlighed til Musiken."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Da det nu desværre har viist sig skrives fra Odense - at Efteraarskartoflerne ogsaa her i Provindsen paa mange Steder ere angrebne af Sygdommen, kunde maaskee følgende Erfaring være til Nytte: En Mand i Odense lod ifjor paa en Haveplet af omtrent 1/2 Skp. Land sine Sukkerkartofler, der næsten aldeles vare ødelagte af Sygdommen, uopgravede forblive i Jorden. Da i afvigte Foraar Tiden kom til at lægge Kartofler, havde de i Vinterens Løb udviklet nye, rigtignok meget smaae Knolde; af disse vandtes 1/3 Fdkr., der udplantedes, og efter dem er der nu avlet 5 Tdr. særdeles smukke og fuldkommen funde Kartofler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Da Kammerjunker Wedel-Heinen i Middelfart, nylig, efter 4 til 5 Aars Fraværelse, besøgte Varde, havde endeel af Borgerne og Aftenen illumineret, for at give Hr. Kammerjunkeren et Erkjendtlighedsbeviis, for hvad han har været og virket for Byen, dengang han var dens Byfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Det Rygte er udbredt i det nordlige Slesvig, at Biskop Tetens's Efterfølger, foruden Als og Ærø, skal erholde som Bispedømme det hele nordlige Slesvig, saalangt som det danske Kirke- og Skolesprog naaer. Der tilføies, at man mener, at det sydlige Slevvig da vil blive henlagt under den holsteenske Generalsuperintendent. (F. C.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
J Sønderborg har et pludseligt Dødsfald vakt en almindelig Deeltagelse. J Løverdags foretog Kjøbmand H. C. Hansen Gynther=Sohns ældste Søn en Lystreise ud paa Landet i Selskab med sin yngre Broder og en Commis af Handelshuset. Han førte selv Tømmen, røg sin Pibe og var ved godt Lune. Som de ankom til Landsbyen Broe, c. en Miil derfra, heldte han sig over til Siden, som om han vilde see ned efter Hjulene; Tømmen beholdt han i Hænderne, – men da de Andre fandt, at han blev noget længe i denne Stilling, og talte til ham, opdagede de til deres største Forskrækkelse, at han var død. Den strax tilkaldte Lægehjælp formaaede Jntet at udrette. (Apenr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Fra Aalborg skrives i Byens Avis af 9de October: En herfra i disse Dage afgiven Sessions-Befordring, minder om den Luxus, reglementeret eller ikke, hvormed Sessionsreiserne endnu drives. Sessions-Personalet bestod af Krigscommissairen med Tjener, to Sessionsdeputerede med Tjenere, en Overlæge med Tjener, en Regimentsdyrlæge uden Tjener, en Fuldmægtig, en Comptoirist og to Cavallerunderofficierer, Summa Summarum 13 Personer, hvortil reqvireredes 14 Bøndervogne eller 7 Extravogne, hvilket, hvis Bøndervogne vare blevne benyttede, vilde, Bagagen inclusive, have udgjort i Gjennemsnit 1 1/4 Deel, altsaa ikke fuldt en heel Person til hver Vogn eller en Karavane paa 2 Deel Hestes Kraft pr. 1 Menneskes og Bagages Befordring eller nu, da 7 Extravogne toges, udgjorde c. 2 Personer pr. Vogn, hvilken samlede Befordring fra Aalborg til Hobro kostede 53 Rbd., imedens det samme Antal Reisendes med Bagages Befordring, endog i lukket hyndeblød Deligence, ikke koster meer end 32 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Fædrelandet indeholder en Historie fra Viborg om Stiftamtmand Brettons Køer og en af Politimesteren, Seer. Kofoed, udviist mærkelig Adfærd ved at tvinge en fattig Kone til at udlevere et Par af hendes Mand opbragte Køer - der havde den Egenskab at tilhøre Stiftamtmanden - uden Opbringerpenge, medens Hr. Bretton tidligere havde optaget en samme Mand tilhørende Ko og herfor baade beregnet sig Opbringerpenge og Erstatning for Græsbespiisning, Efter Fædrel."s Beretning, hvortil vi forøvrigt henvise, havde Hr. Kofoed anvendt Trusel af Arrest imod den, som det synes, baade brødefrie og i sin gode Ret værende Kone, for at faae Stiftamtmandens Køer ud uden Erstatning samt tillige, ved en tilstede intervenerende sengeliggende Persons Spørgsmaal om det billige Krav paa Optagelsespenge, revet Dynen af denne og tilføiet Manden flere Slag paa hans nogne Krop med sin Politistok. Begivenheden er, saaledes som den i Fædrelandet berettes, af en saadan Beskaffenhed, at vi ikke betvivle, at Hs. Maj. Kongen, ved at læse denne Beretning, vil fordre en Undersøgelse foretagen, som jo, da Viborg har et uafhængigt retskyndigt Personale i sin Overret, lettere end andetsteds, hvor der er Spørgsmaal og Øvrig hedens Brug af Myndighed, vil kunne lade sig udføre. Hr. Kofoed er den Samme, som for nogen Tid siden undertrykte en til Viborg Stiftstidende bestemt Publication af Capitain Gedde og Kherre Bret ton og modtog Cancelliets Tilkjendegivelse af det Ugrundede i denne Censuranvendelse. Han staaer desuden, som tilkommende Svoger af Hr. Bretton, i saa nært personligt Forhold til denne, og Hr. Bretton er selv, i alt Fald paa Køernes Vegne, saa lidet udenfor Sagen, at den synes at kræve en Undersøgelse udenfor de sædvanlige administrative Autoriteters Ressort. J Viborg har Sagen ogsaa, efter Beretninger derfra, fremkaldt megen Bevægelse, og man skal have besluttet, at understøtte de Vedkommende i at føre deres Sag for Retten. (Aalb. Av.) Fort kort siden afreiste Proprietair Storm med Familie (tidligere Eier af Kjergaard ved Aarhuus) fra Aagaard, som han tiltraadte for omtrent 4 Aar, siden. Strax efter Godsets Kjøb havde han indbudt Fæsterne til at kjøbe deres Gaarde som Selveiendom, og paa een Dag blev det Meste af Godset solgt til Fæsterne selv. Flere fulgte snart efter, og for Tiden er kun Lidet af Godset usolgt tilbage. Prisen og Pengevilkaarene vare meget billige. Ogsaa i andre Forhold til Godset viste Hr. S. et menneskekjærligt Sind. Haab og Mod indfandt sig snart hos de nye Selveiere, og Tiderne have hjulpet til, at her almindelig Armod i de faa Aar er forvandlet til almindelig Velstand. Men Bøndernes Taknemmelighedsfølelse har heller ikke ladet sig uden Vidnesbyrd. J Erkjendelse af deres Lykke og det Middel, Hr. Storm hertil har været, indfandt de sig paa Aagaard i den Stund, han vilde afreise, og forærede ham en Sølv Theepotte, med Jndskrift: "Af taknemmelige Bønder." Stedets Præst stillede sig derpaa mellem Bønderne og tolkede til den bortreisende Familie hans og deres Følelser og kjærlige Ønsker for dens Fremtids Vel. Tyve ridende Bønder fulgte den derpaa til Amtsskjellet, og saaledes sluttedes dette lykkelige Forhold. (A. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Frederikshavns samtlige Lodser, uden Undtagelse, have (formodentlig paa Grund af det tidligere omtalte Forhold med Lodsoldermanden) forlangt deres Afsked. (Hj. A.) J Aalborg Avis opfordres Overlodsen for Nørrejylland til at oplyse, hvorledes det forholder sig med de, den under ham sorterende Lodsoldermand imputerede Handlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Jfølge et Brev fra Aarhuus=Egnen (indført i Fædrelandet") skal der i de 2 sidste Aar i Skivholme Pastorat (som tæller 900 Mennesker) være skeet 36 Jndbrudstyverier, i Sielle 22, i Hasle 28 og i Odder 24, altsaa alene i disse 4 Pastorater 112, foruden hvad der er stiaalet paa Marken og paa Blegepladser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Skibs Efterretninger, Paa Møen, imellem Dronningstol og Widtmonds Nakke, er, uden levende Folks Medfølge, inddreven Vraget af et tomastet Skib, uden Bund, Master og Seil, tilsyneladende en Galease, med Mærket: "Dansk Eiendom. Ved Vraget fandtes forøvrigt aldeles Jntet, som kunde lede til Formodning om Skibets Navn &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Handels Efterretninger. Vel ere Penge fremdeles knappe skrives der fra Kjøbenhavn - og Discontoen turde endnu i lang Tid holde sig høit, men den stedfindende Krisis synes dog nu at have naaet sit Høidepunkt, og det er saaledes at haabe, at Tilliden efterhaanden vil vende tilbage, om det end efter de endnu forhaandenværende Omstændigheder er at vente, at det kun vil skee med langsomme Skridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Dampskibsfarten fra Tønning til London er meget levende, og de Landsproducter, som paa denne Vei føres directe til England, tage bestandig meere og mere til. De tre Dampskibe: Ramona, Mountaineer og Freetrade ville desaarsag forblive i Fart saalænge Aarstiden tillader det. Sidstnævnte Skib afgik nylig til London med 147 Stude og 183 Faar, foruden Partier af Byg Raps, Smør, Ost (25,000 Pd.) og andre Artikler. Naar den Flensborg-Husum-Tønninger Jernbane kommer istand, vil denne fordeelagtige Samfærdsel med England udentvivl betydeligt tiltage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Fallitter, Kjøbmand Carl Wilhelm Lange i Frederikstæd paa St. Croix. - Silke-, Ulden- og Lærreds handler L. C. Lange i Kjøbenhavn. - Kjøbm. Kiskr. i Nakskov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Landeiendoms Salg. Hovedgaarden Palstrup, halvtredie Miil fra Viborg, skal, med Besætning, at Propr. van Deurs i disse Dage være solgt til Jagtjunker Bruun for 80,000 Rbd. For omtrent 7 Aar siden kjøbte Hr. van Deurs denne Eiendom for 45,000 Rbd. (Vb. Av.) Ogsaa Skjernbrogaard ved Ringkjøbing er solgt i disse Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Classelotteriet. Ved den i Mandags foretagne Trækning ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 50,000 Rbd. paa Amben 31345 (hos Md. Schalburg i Odense); 1 Gevinst paa 15,000 Rbd. paa Amben 22147, i Gevinst paa 10,000 Rbd. paa Amben 63,217, 2 Gevinster a 5000 Rbd. paa Amberne: 22 334, 79378. De udkomne Bagtal ere: 126, Aarhuus Kirke=Nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Døbte i Domkirken Farver Holms Søn. Johan Christian. Fr.: Fru Holm fra Haderslev, Jfr. JolaJahnsen, Propr. Reddelien, Fabr. Classen, Commissionair Bloch, Kom. C. Gjern. – Bagermester Bruuns Datter, Karen Marie Kirstine. Fd.: Barnets Moder, Jfr. Halling, Bagerm. Meyer og Schmidt samt Handelsb. Bruun. - Contoirist Schierups Datter: Anne Fædder. Fd. M. Aagaard, Frøkn. Rosenstand, Stiftsfuldm. Nors, samt Kbudenne Prior og Pontoppidan. – Typograph Woldums Søn. Adolph Frederik Christian. Fr.: Md. Sommer, Jfr. Lützow, Amtsbarbeer Woldum, Typographerne Berg og Asck. - Trompeter Elbyes Datter: Anne Rasmine Christiane. Fr., Mr. Jørgensen, Jfr. S. Blanck, Kobbersmed Hjernøe, Tromp. Ræstrup og Erichsen. - Skræderm. Wengs Søn. Peter Frederik Martin. Fr.: Md. Jørgensen, Jfr. Mehl fra Hasle, Kom. Weng fra Skanderborg, Bøssemager Weng fra Kjøbenhavn, Bagersv. S. Weng. - Skræderm. Andersens Datter, Qvidia Andersine Marie. Fd.: Md. Sochting, Jfr. Halling, Skræderm. Møller, Johnsen og Sørensen. - Matros Offenbergs Søn, Waldemar Cæsar Elius. Fd., Md. Frydensberg, Jfr. Sørensen, Skprne Tanggaard, Nyrup og Tilkjær. – Smedemester Bangs Datter, Kirstine. Fd. Md. Jørgensen, Jfr. Birch, Smedem. Fr. Liisberg og C. Petersen samt Skpr. Jeffsen. - Musiklærer Holms Datter: Anna. Fd.: Md. Kogsbøll, Jfr. Strøm, Farver Woetmann, Boghandler Brøchner og Færgeløbscasserer Møller. (Forts.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Copulerede. J Aarhuus den 19de October: Kjøbmand Henrik Schandorff og Jfr. Athalia Bobeline Bannow fra Kbhvn. – J Fyen den 14de October, const. Borgermester i Aarhuus, Exam. juris Høe og Jfr. E. I. Helm. Resende. Med Dampsk. Chr. VIII. fra Kallundborg: Toldassistent Nissen, Procur. Nissen m. Kone, JfrneFeilberg, Farver From, Kbm. Knudsen, Jfr. Wolf, Capt. Schmidt, Aspirant Düring-Rosenkrantz. Med Dampsk. Chr. VIII. til Kallundborg; Grevinde Schulin m. Kammerjomfru, Skibscapitain Schmidt, Hr. Lippertin, Jfrne Wulff og Hartz, Farverne Hacke og Krill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Med Dampskibet "Christian VIII fra Kiel, Aarssund, Snoghøi og Fredericia. Const. Borgermester Hee m. Kone, Frøken Schultze, Consul Schneekloth, Forp. Honig, Jfr. Schack, Hr. Stilling, Forsth. Hansen, Forp. Schrøder, dHrr. Sebelin, Danielsen og Thorsen, Meelhandler Lund, samt endeel Dækspassagerer. Jalt 25 Passagerer. Med Dampsk. "Christian VIII til Kbhvn.: Etatsraad Tauber, Enkefrue Majorinde Storm med Datter, Godseier Bruun m. Frue, Datter og Gouvernante, Kammerj. Fogh, Billedhugger Saabye, Fru Rønne, Pastor Hornemann, Frk. Blicher, Jfr. Lund, Propr. Lange, Kbm. Prior, Jfr. Stilling, Tønning, Rindom og Woetmann, dHrr. Jensen og Ziebe, Koch og Sebelin, Qvæghandler Paul Kjær, og nogle Dækspassagerer. Jalt 36 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Jndsendt. Efter Forlydende gjor Agent Renck i Neumünster sig megen Umage for at formaae Jyderne til ikke at anbefale eller tegne Actier til den Flensborg-Husum-Tønningske Jernbane, under det Paaskud, at denne vilde være til Danmarks Ruin og at kun en Langbane fra Hamborg over Rendsborg til Jylland kan befordre Landets Gavn. Den samme Mand skrev 1840 til Christian Hansen jun. "Efter Principet og mine bekjendte Grundsætninger betragter jeg enhver Jernbane, som udgaaer fra Hamborg, som et Banesaar for vor Handel; den maa gaae fra indenlandske til indenlandske Havne; og videre med Hensyn til den Flensborg-Husum-Tønninger Bang: Deres Stræben at slutte Dem til Danmark, at fremstille Hertugdømmerne ved et materielt Spørgsmaal, i deres Eenhed som adskilte, den næsten synlige Forbindelse med den danske Propaganda, gjør mig det til Samvittigheds Pligt ikke at tage Deres Parti. See Flensb. Zeit. 1817, Nr. 2. Saaledes skrev Agent Renck 1840, og nu, Jyder, Fyenboer, Siellænder og alle J, som kalde Eder Dansk, læser, tænker, handler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Flensborg, den 14de Octbr. 1847. Blaunfeldt. J Nyt Aftenblad Nr. 196, hvori forskjellige Skrifter bedømmes, er Consistorialraad Bjerregaards sidste Skrift, der for kort siden udkom fra Pressen, saaledes omtalt: