Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
2. Circulairskrivelse fra det Kgl. Danske Cancellie af 9 f. M., angaaende at Lægdsmændenes Reiser til Amtstuen for at afhente Marschpenge, efter Frd. 26 Juni 1844 ikke kunne betragtes som Amtsreiser, men at Fribefordringer i denne Anledning maa afholdes som Sognereiser, naar der ikke kan træffes anden Foranstaltning til Beløbets Afhentelse uden slig Byrde for Sognet. 3. Circulairskrivelse fra det Kgl. Rentekammer af 9 s.M., hvorved det i Anledning af en indkommen Forespørgsel tilkjendegives, at der til Stiftamtmænd, Amtmænd og Biskopper paa deres Embedsreiser kan anvises 2 bespændte Vogne eller 2 Par Forspandsheste, men til Stiftsphysici ikkun 1 Vogn eller 1 Par Forspandsheste; samt at der for den Befordring, der afgives af det upriviligerede Haatkorns Brugere i Landdistricterne, ikkun gives den i Forordn. 26 Juni 1844 8 9 hjemlede Betaling efter Vognmandstaxt, men ikke de reglementerede Drikkepenge og Tilsigelsespenge. 4. Skrivelse fra Etatsraad, Herredsfoged Knudsen af 2 Decbr. f. A., hvori han anmelder ikke at have afbenyttet Amtsraadets Anviisning af 31 Aug. f. A. af et Forskud til Opførelse af en Jordemoderbolig ved Tommerup. Dernæst bleve følgende Sager foretagne til Behandling: A. Veivæsenet vedkommende: 1. Continuation af Sagen om Veiviseres Anbringelse (see Mødet 22 Mai f. A.) Ved Skrivelse af 16 Januar. d. A. havde det Kgl. Rentekammer tilkjendegivet, at Omkostningerne ved Anskaffelsen af Veivisere bør afholdes af den Kasse, hvorunder den Vei henhører, der ved Veiviseren skal paavises. Da nu Hovedlandeveiene i Almindelighed ere anlagte saaledes, at de ikke kunne forvexles med andre Veie. saa ville de Veivisere, der anbringes, hvor mindre Landeveie skjære Hovedlandeveien, i Regelen blive at bekoste af Amtsrepartitionsfondet, undtagen naar Hovedlandeveien ikke er anlagt paa nysanførte Maade, hvilket navnligen er Tilfældet, med Hovedlandeveien mellem Vissenberg og Assens, der ganske er anlagt som mindre Landeveie. Det vedtoges at gjøre en Begyndelse med at lade nogle Veivisere anbringe paa de hensigtsmæssigste Steder paa Districtets mindre Landeveie, og bestemte dertil 4 af Jern efter den fremlagte Tegning, dog med den Forandring, at Viserpladen maatte forfærdiges af hamret, istedenfor af støbt Jern. Herom tilskreves Capt. Recke med Anmodning om, at tage de Bekostninger, som dertil maatte udkræves, med i Beregningen over Omkostningerne til Districtets Veiarbeider for Aaret 1849. 2. Continuation af Sagen angaaende Omkostningerne med Sasserud Bro, (see Mødet 23 Nov. f. A.). Den fra Sass Stiftstidende. serud Bymænd indhentede Erklæring gik ud paa, at den gamle Broes Reparation formeentligen kunde være skeet for 10 Rbd., da de selv havde Tømmeret og selv kunde have udført Arbeidet. Veslinge Sogneforstanderskab formeente derimod, at den gamle, ikkun 4 Alen brede Bro, ikke ved en simpel Reparation vilde kunne været sat i en forsvarlig, til den overløbende, nu 12 Alen brede Vei svarende Stand, og at alene Opførselsen af en Træbro efter Tidens Fordringer vilde have kostet henved 200 Rbd. - Amtsraadet tilskrev Sogneforstanderskabet: at medens det paa den ene Side maatte antages, at Sasserud Bymænd vilde have været forpligtede til, forinden Broens fremtidige Vedligeholdelse gik over paa Sognet, at give Broen en forsvarlig Jstandsættelse og tillige en saadan Brede, at Passagen derover ikke var forbunden med Fare eller Hindring, saaledes maatte det paa den anden Side erkjendes, at den kostbarere Bygningsmaade, som af Sogneforstanderskabet var valgt, var til Gavn for hele Sognet med Hensyn til den Forpligtelse, der ifølge Frd. 29 Septbr. 18418 28 nu paahviler det til i Fremtiden at vedligeholde Broen. Denne forøgede Udgift burde altsaa ikke falde Sasserud Bymænd alene til Last. Vistnok blev det nu vanskeligt at erholde et passende Overslag over hvad Broens Jstandsættelse vilde have kostet efter den Maade, hvorpaa Sasserud Byemænd vilde have bygget, men det maatte antages, at naar hele Sognet og Sasserud By hver bar Halvdelen af den Udgift, der var udenfor Amtsrepartitions=Fondets Bidrag, vilde et passende Forhold være iagttaget. J alt Fald vilde hver af dem vistnok faae meget mindre at udrede, end Tilfældet vilde have været, om ogsaa det rette Forhold var blevet udfundet med yderste Nøiagtighed, men intet Tilskud var blevet tilstaaet af Amtsrepartitionsfondet. Amtsraadet skjønnede derfor ikke, at der var nogen gyldig Grund til at movere videre om denne Sag. 3. Continuation af Sagen om Veien fra Odense St. Jørgens Port til Aasum. Siden Sagens sidste Foretagelse i Mødet 22 Mai f. A. var det ved Brevvexling med vedkommende Land- og Kjøbstadautoriteter blevet oplyst, at den omhandlede Vei for Størstedelen løber over Odense Kjøbstads Grund, i det Forstanderskabet for Frue Sogns Land district kun erkjender, at neppe 1/2 Deel af Veien berører dette District, og har derhos paa det kraftigste protesteret imod, at Districtet paalægges nogen Deeltagelse i Arbeide paa bemeldte Vei, der ikke har den allermindste Juteresse for dets Beboere, og formenes at være bleven til en simpel Markvei og aldeles overflødig for Communicationen mellem Odense og Hindsholm. Sogneforstanderskabet for Seden og Aasum Sogne havde ogsaa formeent, at der ikke var nogensomhelst Grund til at paalægge dette Sogs Beboere nogen Deeltagelse i det omhandlede Veiarbeide, og antager, at det af nogle Beboere tidligere fremsatte Tilbud om at ville forrette Arbeide til Veiens Jstandsættelse ikke længere kan være bindende, eftersom deres Begjæring om Veiens Optagelse blandt de mindre Landeveie ikke er blevet bevilget. Underdisse Omstændigheder havde man ikke heller fra Herredsfogden kunne modtage de forlangte Forslag om, efter hvilket Forhold de vedkommende Sogne kunde ansættes til Deeltagelse i Arbeidet. Førend nogen videre Beslutning toges fra Amtsraadets Side, vedtog man at erhverve Erklæring fra Odense Communalbestyrelse om, hvorvidt Odense Commune maatte ville overtage en forholdsmæssig Deel af Veien til Jstandsættelse, forsaavidt den gaaer over Byens Grund. 4. Odense Frue Sogns Landdistrict havde andraget omen Fordybning af Landeveisgrøften forbi Eiby Skole til Vandets Bortledning fra Skolebygningen. Herover var indhentet Erklæring af Capitain Recke. Da Veiens Anlæg var ældre end Skolen, ved hvis Bygning det maatte have været Districtets Sag at tage det fornødne Hensyn til Terrainets Forhold til Veien, maatte det omhandlede GrøftfordybningsArbeide ansees Veivæsenet uvedkommende, og Districtet maatte nu selv have at afhielpe den af Mangel paa det fornødne Hensyn fulgte Ulempe. 5. Fra Kammerjunker Herredsfoged Lüttichau var, ifølge Andragende fra Søllinge og Hellerup samt Ryslinge Sogneforstanderskaber, indkommen Jndstilling om, at der maatte træffes Foranstaltning til, at en Bro maatte blive opført over Tarup Mølleaa. Sogneforstanderskabet i Sønder=Næraa anmodedes om at indgive et Overslag over Bekostningerne til et saadant Broanlæg. 6. Birkedommeren ved Gyldensteens Birk havde til Amtsraadets Bestemmelse indstillet, hvorvidt den vestre Gade i Jersore By, der kun fører til de ved Gaden beliggende Gaarde og Huse, og ikke danner Udkjørsel til offentlig Vei, burde optages blandt de offentlige Biveie. Herom var opstaaet Meningsforskjel imellem Birkedommeren og Sogneforstanderskabet. Efter de indhentede Oplysninger og overeensstemmende med de antagne Grundsætninger antog Amtsraadet, at det omhandlede Veistykke ikke hørte under offentlig Jstandsættelse, men at det maatte blive vedkommende Beboeres egen Sag at istandsætte de deres Gaardes eller Huses Grunde tilstødende Gadestykker. 7. Fra Forvalteren ved Grevskabet Roepstorff var til Amtet indgivet et Andragende om, at Grevskabet maatte erholde en flere Gange af Veivæsenet paafordret og omerindret Erstatning for leverede Tømmermaterialier til Broanlægget ved Holme Mølle, hvis Værdi efter Specification udgjorde 204 Rbd. 66 s. Capitain Reckes Erklæring var indhentet, Sagen blev udsat, indtil den havde circuleret. 8. Capitain Recke havde indstillet de ved Amtsveiarbeiderne ansatte Betiente til, paa Grund af de ualmindelige høie Priser paa Levnetsmidler, at forundes en Gratification, nemlig: 1 til Heilmann af 12 Rbd. 48 s. 2. - Heiden . . . . 3. - Tornøe . . . . 25.4. - A. Hansen. . . 25 - 5. - Mehling 6. - Petersen . . . 25 7. - Michelsen . . . 25.8. - Kongstad 42 - 48 s. Tilsammen 175 Rbd. Paa Grund af Tidsomstændighederne indstilledes Begjæringen med Anbefaling til Rentekammeret. 9. Da Proprietair Gorgius var bortflyttet, udmeldtes Propietair Dam til i hans Sted at tiltræde som Tilforordnet for Amtets Veiarbeider. B. Fattig- og Skolevæsenet vedkommende.