Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-05
Nyeste Post-Efterretninger. De vigtigste Efterretninger ere indløbne fra det sydlige Tyrkie, eller de egentlige gamle Græske Provindser; de ere bragte over Cattaro, som ligger i det Østerrigske Dalmatien paa Grændsen af Albanien; de ere daterede af 1ste Mai og lyde saaledes: Heele Pelopones (Morea) er befriet. Anførerne for Opstanden have 12 i Tallet forsamlet sig i Messenien for at oprette en borgerlig og militairisk Administration for heele Morea. Erkebiskopperne og Præsterne Papas) marschere i Spidsen for det bevæbnede Folk. Paa Fahnerne og Flagene staaer paa den ene Side et rødt Kors, omgivet af Straaler og paa den anden Side en Phøenix. Ved Ana pli eller Napoli di Romania, hvor Grækerne giorde Angrebet, forefaldt en blodig Fægtning; en Heltinde ved Navn Wubling, Enke efter en fornem Mand fra Øen Spezia, som blev halshugget i Aaret 1811 i Constantinopel, blev ledsaget af hendes eneste Søn, hendes Slægtninge og Venner paa syv Skibe, som hun havde udrustet paa sin egen Bekostning, for at erobre Napoli fra Søen af, har holdet sit Jndtog i Staden; imedens 3 Legioner til Hest marscherede ind i Byen, efterat de havde tilbragt Tyrkerne et blodigt Nederlag. Disse 3 Legioner bære Navnet af Athenen, Macedonien og Thessalien (det er paa den gamle Franske Skik i Napoleons Tid at give Armecorpserne Navne efter de Lande, som de skulle erobre.) Hoved Jnfanterie Corpset har faaet det store Navn Lacedæmonien; det er deelt i fleere Batailloner. Anføreren derfor er Chefen for Majnotterne Petrobis; under ham staaer Colothron, Chrysopathis, Andruzzo, Odysseus, Petron Fyrste af Maina (vel ingen anden end Petrobais) og fleere som have været i Fransk, Russisk og Engelsk Tieneste. Man forsikkrer at 6000 Tyrker og 800 Grækere ere faldne i Slaget ved Anapli. Forbittrelsen var saa stor, at man fandt Grækere og Tyrkere, som havde stukket hinanden ihiel med Dolke, at ligge døde i hinandens Arme. Man taler om en Seier, som Grækerne skulle have tilfægtet sig i den skiønne Dal Tempe i Thessalien, under Gasizs Anførsel, hvori Grækerne skulle have fægtet med samme Mod og samme heldige Udfald. Petrobais skal med 25000 Mand, være passeret Hexamili, det snevre Pas paa Jordtungen ved Corinth for at forene sig med de øvrige Hellener. Alle Jndvaanerne i Attica have bragt deres Koner og Børn i Sikkerhed paa Øen Salamis (ligesom i Perserkrigen i de gamle Tider, og lode dem afreise med de Ord: "Komme vi ikke tilbage som Seiervindere saa skulle J blive Enker. Heele Ætolien og Phoris er i Opstand. De Armatolis fra Akarnanien, Agraphis og det sydlige Thessalien have oprettet et Forbund med hinanden i Staden Paradisis om ikke at nedlægge Sværdet, førend de have fordrevet Barbarerne fra deres Fædreneland. Deres talrigste Poster holde de snevre Passe ved Bierget Pindus besatte (hvilket Bierg ligger paa Grændserne af Albanien, Thessalien og Livadien). Denne vigtige Stilling er til stor Fordeel for Ali Pascha, da den holder den Magt i Tømme, som staaer imod ham i Epirus og ganske afskiærer den Tilførselen af Levnetsmidler, saa at den umuelig længe kan holde sig der. Sulioterne have indtaget Woinizza og erholde der daglig Forstærkninger fra Akarnanien, Epirus o. s. v. Tyrkerne. kunne slet ikke bruge deres Flaade i det Joniske Hav da den er besat af Græske Matroser og de maae frygte for at disse ville overlevere dem til Grækerne. Den er løbet ind i Havnen Gueminizza ligeoverfor Corfu, men rundt omkring krydse Hydrioterne, Speziotterne og Grækerne fra Øen Para, og falde den til stor Besværlighed. Montenegrinerne ere komne i Haandgemeng med Paschaen af Scutari, og holde derved de Tyrkiske Tropper i Over-Albanien beskiæftigede og hindre Paschaen fra at skade Ali, som desuden skal have 36 Kanoner meere ved sin Armee end der er ved Sultanens. Han har givet sig Navn af Cara Ali, det er den i Bansatte Ali. Han har ikke allene gjort Sulioterne de skjønneske Løfter; men ogsaa skjænket dem 60,000 Geværer, som han har i Reserne. Sulioterne holde ham for en Prophet, da han allerede i forrige Aar skal have forudsagt dem det Tyrkiske Riges Undergang. - Ere disse Efterninger sande, saa kan man næsten ikke tvivle om, at jo det Tyrkiske Riges Undergang er forhaanden og at Timen er kommen at Forsynet lader en barbarisk Stat falde, som det kun til sin Tid har brugt som en Spændekraft, for at tilskynde Europæerne til at henvende deres Bestræbelser paa at udbrede deres Magt over det herlige Amerika, for at hæve denne ypperste af alle Jordens Deele fra Raahedens til Culturens Tilstand. Nu da den Europæiske Cultur har slaget faste Rødder i Amerika, saa tegner det til at denne vilde Asiatiske Plante, der har sat sig fast i Europa vil gaae i Forraadnelse. Et nyt Haab oplives for Menneskeslægten og Christendommen og Culturen synes at ville vende tilbage til sine gamle Egne. - Da man har Efterretningerne om Grækernes Seiervindinger og Oprørets Udbredelse. fra saa mange forskiellige Kanter; saa kan man ikke svivle og Rigtigheden af disse Angivelser i det Herle, om endog enkelte Beretninger skulle være overdrevne, og det kan vel ikke paatvivles, at Omstændighederne nu ere blevne saadanne, at den Russiske Regiering jo snart vil blive nødt til, paa en eller anden Maade at tage en virksom Andeel i disse Begivenheder. Ogsaa hører man fra Constantinopel, at den Russiske Minister der holde idelige Conferencer med Reis-Effendi Man begynder ogsaa fra Vien at tale i en mildere Tone og som med meere Jnterresse og Begivenhederne i Tyrkiet. Man veed nu bestemt, at den er oprettet en egen Regiering af Grækerne i Morea, hvis Senat har sendt Proclamationer paa egne Skibe til Neapel og Livorno og angivet deri Grundenne hvorfor de have løsrevet sig fra Tyrkernes Herredømme. Senatet erklærer deri, at alle Nationer kunne frit drive Handel med dem, den græske Handelsslaade skal udgiøre 300 Skibe, som alle ere bevæbnede. Man har Efterretninger i Vien fra Patras so af 23de April, ifølge hvilke heele Halvøen har befriet sig fra Tyrkernes Herredømme. Den 19de April vare alle Fæstninger og Casteller blevne overgivne til Mainotterne og Grækerne og fra den Tid af er heele Landet i Vaaben. Allerede den 1ste April var Fyrste Michael Ypsilanti en Broder til Alexander Ypstlanti, som commanderer i Valachiet, ankommet til Morea paa et Græsk Skib, og havde tilligemed den Græske Biskop i Tripoliza Nicolaus fat sig i Spidsen for Jnsurectionen paa Folkets almindelige Forlangende. De bedste Beviiser for Oprørets almindelige Udbredelse i Grækenland, og paa de græske Øer har man fra Constantinopel. selv, hvorfra der meldes: at alleerede i den første Halvedeel af April ankom der meget faae Handelsskibe dertil fra begge have, og disse faae bragte kun slemme Efterretninger med sig for Porten. De fra Archipelet bekræftede: at alle de Græske Øer vare i Opstand og at den vigtigste af dem alle, nemlig Candia var ganske i Grækernes Magt, som havde fordrevet Tyrkerne, og bemægtiget sig alle Fæstninger. Dette saa omfindtlige Tab bevægede strax Porten til at drive paa Flaadens Udrustning af alle Kræfter. Kandioterne havde saameget meere Aarsag til at giøre Opstand, som denne Øe blev især mishandlet, og som Capudan Pascha havde hver Aar den Sædvane, at anlægge ved den med sin Flaade, og udpresse store Pengesummer af de Græske Jndvaanere. Fra Smyrna flygte mangfoldige Familier til Øerne i Archipelet. Der ligge mange Græske Skibe i Havnen, som søger at hiel ve de Christne i deres Nød; en panisk Frygt synes at have grebet Tyrkerne. J Havnen ved Øen Plara (tæt ved Chios), laae 40 veludrustede Skibe for Anker, og 25 Hydriotiske vare stødte til dem. Disse vare just passerede forbi Østkysten af Morea, og havde været Vidne til Staden Anaplis Beleiring, af Heltinden Bubling. Et sildigere ankommet Skib medbragte den sikkre Efterretning, at denne Fæstning havde capituleret. Man veed over Triest, at hun havde lovet alle Tyrker, at skaane deres Liv, naar de godvillig ville overgive sig. – Alle disse Beretninger sætte den tyrkiske Regiering i den der ligste Uroe og Bevægelse. J Constantinopel raser, Almuen og Grækerne myrdes i tusindeviis, 14 Tyrker ere ankomme dertil, hvorpaa Grækerne i Moldan have afskaaret Næsen, Ørene og begge Hænderne, dette Synhar antændt Forbittrelsen til der høieste. Den rasende Pøbel afskiærer nu med den største Koldblodighed Hovederne af Grækerne; 10 til 12 af disse rasende Mennesker seer man anfalde en enkelt Person, mishandle ham indtil Fortvivlelse, og naar han er saa mat, at han ikke meere kan forsvare sig, saa raabe de til ham niebolere, (vær ikke bange) hvorpaa de hugge Hovedet af ham; dette nie holde er det frygtelige Løsningord, som lyder hver Dag og hver Time i alle Gader, hvori de Græske Christne boe. - Divanet har efter Lange Raadslagninger besluttet, at lade en nye stærk Armee komme over fra Asien. Porten vil opstille 2 store Armeer, en ved Donau og den anden i Macedonien og Morea. Jmidlertid forsamle alle disponible Tropper sig i Rummelien; de Janitscharer, som staae ved Adrianopel, skulle udgiøre Fortropperne ved Armeen. Med det første skulle Janitscharerne marscheere ud af Constantinopel, hvorved man befrygter store Uordener. – Ali Pascha som ikke er myrdet, hytter sig nu. Man har gjort ham Forslag til et Forliig, naar han blot vil lade sig nøie med at beholde Statholderskabet Albanien; men man forsikkrer at han for det første har forkastet, alle Forslag og foreløbigen forlangt, at alle Tyrkiske Tropper skulle rømme Albanien. Man har hørt stærkt kanonere fra Kysterne af Albanien, og man formoder, at det er Staden Prevesa, som bliver beskudt af Grækerne. – Den forrige StorvezierAli Rhiza Pascha, skal commandere Armeen imod Morca. – J den nordlige Deel af Tyrkiet synes det ikke at see fuldt saa godt ud for Grækerne. Tyrkerne bryde med en stor Magt over Donauen, især fra Kraiova af og true Bucharest og Tergovist, hvor Ypsilanti skal staae med sin Armee. Thodor holder endnu Bucharest, men Metropoliten er flygtet derfra. Grækerne tage i største Mængde deres Tilflugt til Bessarabien og Buloving, dog meest drige og anseelige Familier, og Koner og Børn. Tyrkerne skulle ogsaa paa den anden Side være gaaet over Donauen ved Rutschuk og Selistria.