JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Foruden Franskmænd og Bayerer arbeide dagligen 800 Bønder paa de nye Udenværker. Om Aftenen lukkes Portene, og kun om Dagen indlades Reisende, hvilke saalænge de opholde sig der, maa have en Vagt ved Siden af sig. Besætningen bestaaer af 4000 Franskmænd og to Bayerske Depotbatailloner. Saavel Jndbyggerne som Garnisonen maa bestandig være provianterede. En Trediedeel af de 2 1/2 Millioner Franker, Bayreuth skal erlægge som Contribution til Frankrige, er nu allerede udbetalt. Men for at tilveiebringe de resterende, er der aabnet et tvunget Laan til 6 PC. Renter. J Slutningen af Jndbydelsen, dertil sige: Skulde Hr. N. N. de anførte Grunde uagtede ikke kunne bevæges til at erlægge det paa ham lignede Tvangslaan inden de bestemte 8 Dage &c., saa maa han tilskrive sig selv, at man ikke allene betjener sig imod ham af alle lovlige, men ogsaa af alle militaire Midler &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Den Tydske Førsteprimas har d. 29 Dec. f.A. anordnet en Formueskat af 1/4 PC. som inden d. 15 Martii d. A. skal erlægges af alle faste og rørlige Eiendomme. J Hannover har den Franske Regjering anordnet, at al Preussisk Courant ikke allene skal validere ligsom tilforn, men at det endog skal modtages af alle offentlige Casser ligesom al anden lovlig Mynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Det af Keiser Napoleon sanctionerede Krigs- og Domainekammer i Heiligenstadt har fornyet det Preussiske Censurediet, og befalet, at alle theologiske, philosophiske og politiske Skrivter, saavelsom politiske Tidender skulle censureres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Den Østerrigske Keiser har befalet, at alle Embedsmænds Løn i hans Stater skal forøges efter følgende Maalestok: en aarlig Løn af indtil 500 Fl. forøges med et Tillæg af 40 PC., fra 500 til 1000 Fl. med 20 PC. og fra 1000 til 4000 Fl. med 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Nyelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Over Indbydelsen af det Kielske Senat til Kongens Fødselsfestes Høitideligholdelse. Det er curiske nok at see, at paa samme Tid, som visse Herrer, der saa hjertelig gjerne ville ansees for de Høistcommanderende i Skribenter-Etaten, fortælle os, at nu have de og deres Generalstab besluttet, at saasom og eftersom alle forhen stedte Angreb mod Tydskheden, i Særdeleshed, ene og allene have havt deres Grund i haanlig Spot, Eensidighed og blind Foragt, saa skulde herefter alle saadanne Angreb ophøre, og de imod samme Tydskhed værnende Truppecorps strax gaae paa Fredsfod, paa selv samme Tid giør denne Tydskhed de voldsomste Jndfald paa vort Territorium. En Kielsk Professor i Philologien, Herr Carl Fr. Henrich, der for et Par Aar siden skal være kaldet ind fra Breslau, har skrevet et Program, ved hvilket Academie Kiliensts Prorector et Senatus i Aar har indbudet til Høitideligholdelse paa Academiet af Kongens Fødselsdag. Den der af ham forudskikkede Undersøgelse var pars prior Diatribæde diasenastis Hommericis, veterumque monumentorum digscenast. Paa dette opusculum, som er paategnet med bemeldte Herr Professors: "Scribobat Carolus Fr. Heinrich, Flog, et LL. Gr. P. P. O. og, formedelst Udgivelsen, saactioneret af HerProrectoren og det hele academiske Senat, læses følgende sindrige Motto af den gode Cicero: Uti nam quietis temporihuus, at ue alique, sig non bono, at saltem certo statu civitatis, hær inter nos studia exercere possemus. Nune antem quid eft, sine his gur vivere velimus, mihi vero cum his ipsis vix, his antem detractis ne vix quidem – Siden Herr Professoren lever i Dannemark og der ønsker sig dette Held, kan han naturligviis ikke mene andet, end Dannemarks Statsforfatning med de smukke Ord: alique, sinon bono, at saltem certo statu civitatis, især da deels Ordet civitas paa ingen Maade lader sig, efter det med samme Ord i Latinen forenede Begreb, anvende paa den hele Verdensdeel Europa, deels Ordet certuikke vel passer paa Europas nuværende Forfatning. Derimod lader certus sig meget træffende anvende paa Dannemarks Forfatning nu for Tiden. Men veed man ikke andet at sige om denne, end og at den er saltem certus, ja vover man endog at give den et sinon bonus til Følgesvend, saa viser man sig meget uskjønsom, da man nok, hvis man ikke nu var i Dannemark, havde siddet i Breslau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Da nu dette Factum, der i Programmet selv ligger for Alles Øine, har tildraget sig paa samme Tid, som ovennævnte Høistcommanderende i Skribentercorpset have ladet Ordren om Standsning i al Feide udgaae, saa formoder man blot, at de have gjort det, som saa meget andet, uden tilstrækkelig Forkundskab, og agter derfor endnu, selv under Tabet af deres Naade (hvilken man dog ikke kan opnaae, siden man ikke er dem selv),at holde sig beredt til, naar det behøves, at drive den atter om sig gribende Tydskhed tilbage. Som Dannemarks Frederik - dette er nu det forvovne Modparties Mening - holder, signe ham Gud, fremmede Hære fra vore Grændser, ville og vi holde alt det meget fremmede Uvæsen borte, der dog seent eller tidlig troer at ødelægge vor Danskhed; som Han ikke, paa Sivenes Viis, lader sig bøie for Vinden, den blæse fra hvad Kant den end vil, saa lade eiheller vi os bøie; som Han sikkerlig helst og ene vil være blot og bar Dansk Første, sætte og retsindige Skribenter, større Priis paa at vinde et heelt Navn i Dannemark, end paa at have den ene Trediedeel af Navn her, den anden i Tydskland, den tredie i Frankrige og intet heelt nogensteds. Saaledes, men ikke paa nogen anden Maade, med hvilketsomhelst Skin af Humanitet, Religiøsitet og Philosophiskhed man end paa Allikers Viis vil udstaffere sin Kragekrop, ligner og lønner man denne selvstændige ædle Første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Opdragelses-Jnstitutet ved Kjøbenhavn d. 4 Febr. 1807. H. J. Klemp. J. F. Hallager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Inden= og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Hr. Lorenz Bynch, Sognepræst for Tønningen og Træden i Aarhuus Stift, har i en Skrivelse til Hr. Stiftsprovst Plum meddeelt følgende Bidrag til Fanatismens Historie, hvilket er et Bevis paa, at det Haugeske Sværmerie ogsaa har naaet Jylland. En Huusmands Enke, som boer i Hjortsvang, 2 1/2 Mile fra Hr. Bynch, og som er i gode Omstændigheder, er saa forvirret af Hauges Lære og Christus og Forening med sin Frelser, at hendes Længsel omsider bliver saa uovervindelig, at hun beslutter at fremskynde dette Øieblik. En Dag i forrige Sommer gaaer hendes Naboes fem Aars gamle Barn uden for hendes Huus; hun griber en stor Brødkniv, kalder venlig paa Barnet og lover det, at forære det noget. Den uskyldige Glut gaaer hen til hende; men imidlertid sliber hun Kniven paa Dørtærskelen. Nu tager hun Barnet fat i Haartoppen, omspænder det med Hænder og Fødder, stikker det, og overfiler Halsen, lige indtil Nykkebenet. Hun kommer nu strax under Øvrighedens Haand, hvor hun ved Forhøret sees saa rolig, kold og tilfreds med sin Ugierning, at det opvækker Gruelse hos Alle. "A haar jo siger hun, tid løve i (løiet) eller staalen; de Baan (Barn) gør a ingen Ond, de haar møi (meget) beier end af de er hos sin Jøssus; de æval forvar (det er vel forvaret), nu skal at knap kom baag atter te min Jøssus (nu skal jeg snart komme bag efter til &c.). Sandelig siger Hr. Bynch, jeg har hørt mangen en fanatisk Rædselsdaad, men veed ingen, hvor Gierningsmanden af samme siden efter glædede sig saa meget som her. Justitsbetjenten ved dette Delictum er min Nabo; jeg har altsaa min Beretning fra en sikker Haand. Han lagde til, at da Konen, formedelst Barnets hastige Komme, ikke fik Tid til at slibe Kniven ret skarpt, har hun silet saa grusomt i den Ulykkeliges Hals, at ingen Slagter kunde overtale sig til, saaledes at mishandle et døende Creatur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
J nene theolog. Nachrichten, October 1806, S. 452, kaldes M. C. Bruun, "Protestantismens Forræder." Naar man seer en saadan terroristisk Anklagelse, skulde man fristes til at troe, at Bruun var en anden Uhlfeld i den Protestantiske Kirke, siden man paa den Tydske Geistligheds Uhlfeldsplads har sat ham en saadan Skamstøtte Men hans hele Forræderie bestaaer, i det mindste efter de i det anførte Skrivt citerede Steder, deri, at han har ladet sig forlyde med, at udvortes Pomp og imponerende Ceremonier ere nødvendige ved den udvortes Gudstjeneste. Uden at indlade sig paa at bedømme Bevæggrundene til denne Yttring, kan man dog paastaae, at fornuftige og sømmelige udvortes Ceremonier ved Gudstjenesten snarere ere gavnlige end skadelige, og det er en utidig Protestantisme at protestere mod en Sandhed, som den ældste Gudstjeneste, vi kjende, saa kraftigen stadfæster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Det Danske Brigskib Fortuna, Capit. M. Rodding, fra Amsterdam til Bergen, er af den Franske Caper Ratasia, først opbragt til Veere og siden til Viissingen; Skibet Catharine, Capit. S. F. Lund, fra Sicilien til Livorno, er bleven anholdt af en Fransk Caper; Skibet Jfr. Catharine har sat til paa Reisen til Bayonne paa hiin Side Peste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Fra Riga meldes under d. 10 Febr., at Frosten atter har indfundet sig, og at de derværende Farvande derfor ere belagte med Jis. Fra En Tydsk Dansk Drobog (Ordbog, forfatter af G. H. Müller, og gjennemseet af Prof. H. Guldberg, er nylig udkommen i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Ogsaa i Viborg og dets Omegn grasserer den saakaldte Grippe blandt Unge og Gamle. Børn faae gjerne Næseblod og Brækning; Ældre Snue, Nysen, Hoste og Ondt i Øinene. Det samme høres fra langt bortliggende Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
J Trondhjemsavisen siges, at den, der læser i Christianiaavisen, hvorlunde der mangler Spindere ved Seildugsfabriken paa Bragernæs, og derpaa passerer Gaderne i det nærliggende Tromsøe, fristes til at spørge, vilde det ikke være fordeelagtigt for denne By og dens Fattigvæsen, der, som bekjendt, endnu ingen offentlig Arbeidsanstalt har, at lade de Fattige spinde for hiin Fabrik, Af Baggesens Eventyrer og comiske Fortællinger er nu første Deel færdig. Den indeholder Jeppe, Katten, Kallundborgskrøniken, Theateradministroriade. Den hele Samling af disse Fortællinger kommmer til at udgjøre omtrent tre Alphabeter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Hr. Consul West udgiver et udførligt Catalog, over sin kostbare Malerisamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Et Selskab lader nu Prof. Steffens stikke i Kobber ved vor ypperste Konstner i dette Fag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Kammerjunker Bruun Neergaard opholder sig for Tiden i Rom, som han er kommen tilbage til fra Neapel. Han har gjort interessante Jagttagelser over Lavnerne og Mineralierne i Almindelighed. 8 Kister med kostbare Naturproducter af dette Slags har han sendt til Paris, hvor allerede 36 andre vente ham. Han agter at reise til Paris, og der at udgive sine bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Til Hovedstaden er ankommen, Kjøbm. Bowigeors, Thevenod og Byerzy, Bondelack med Hustru, Voison og Marson fra Petersborg; Postmester Mørk f. Frederiksborg; afreist ere: Engelsk Minister Pierrepolutil Malmøe; Ritmester Bentzen til Lolland; Kjøbm. Weismann Duell til Frederiksborg; Hedstrøm, Grevinde Ranzau med Familie til Sverrig; d. 13 Febr. Regimentschirurg Roll med Frue og Examinatus juris Testmann til Throndhjem, Examinatus juris Stenersen til Christiania; d. 18 Febr. Justitsraad Knudzon med Frue og Søn tilbage til Throndhjem
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Udenlandske Efterretninger. Jødemenigheden i Paris har kjøbt det forrige Theater Jtalienne, som de lade indrette til en glimrende Synagoge. Metz, Sterck, Sarreburg, Trier, Borneastel- og Cochheim skulle fra 1 April af være Toldsteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Fattiganstalterne i Stockholm have 168,000 Rdlr. Banco i aarlige Indtægter, og de Trængendes Tal beløber sig til 10,000 De 600,000 Pd. St. i Subsidiepenge for Rusland, som to Engelske Fregatter have bragt til Gothenborg, gaae til Lands over Torneaa 257 Heste ere bestilte paa hver Poststation. Den Engelske Gesandt ved det Svenske Hof, er reist til Malmøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Feldtmarchal Kamenskoy er syg, og General Benningsen har derfor faaet den øverste Commando over den Russiske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
St. Petersborg d. 21 Jan. Da mange Vexler for Varer, som i forrige Høst bleve sendte til Hamborg og Lübeck, i de nuværende critiske Omstændigheder ikke ere blevne accepterede, saa har Kjøbmandskabet, for at forrebygge Banquerotter besluttet, at oprette en Creditcasse, hvor Kjøbmænd kunne faae laante paa Varer og gode Vexler, rentebærende Forskrivninger, der i Handelen circulere som Penge. Jstedet for det i den herværende Vexelhandet sædvanlige Ufo af 65 Dage a Dato udstedes nu Vexler paa 3 Maaneder. - Afvigte Aar ankom her 877 Skibe, hvoriblandt 337 med Stykgods, 186 med Stykgods og Ballast, 354 med Ballast, varer, 906, hvoriblandt 877 ladede og 19 med Ballast ere afseilede, 19 Skibe overvintre her og 17. i Cronstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Haag d. 9 Febr. Den høitidelige Uddeling af den Kongelige Fortjenesteordens Decorationer, er bestemt til Mandagen d. 16de. Høitideligheden skal foregaae i Tronsalen; under Tronen, staaer en Trefod i Form af et antique Altar, som Evangelier ligger paa, og forved samme en Hynde, over Tronen er en Tribune for Dronningen; Storkantsleren aabner Høitiden med en passende Tale og Storceremoniemesteren frembærer, efter Kongens og Dronningens befaling, Ordensdecorationerne paa et Guldfad, Ordenens Storkantsler opraaber derpaa Navnene paa Capitlets Medlemmer. Modtageren nærmer sig Tronen, knæler, lægger Haanden paa Evangeliet og siger, jeg besværger det. Derpaa skal han, nærmende sig Kongen, bestige Tronens andet Trin, og modtage Ordene af Majestætens Haand. Naar Høitideligheden er tilende forlader Kongen Tronen og vender tilbage til sit Cabinet. Der løsnes 3 Salver, hver paa 33 Skud, den første Kl. 9 om Morgenen, den anden under Høitideligheden, den tredie om Aftenen Kl. 5. J Salen, tæt ved Tronen, anbriges et Orchester af militairisk Musik, som ved Majestæternes Ankomst og Bortgang lader sig høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Malmøe d. 5 Febr. Orlogsfregatterne Camilla og Freya, samt Skaanerten Gædden, som have ført to Batailloner (Nerriks og Wærmelands) til Pommern, og taget to andre Batailloner (Calmers og Kronborgs) tilbage med sig, ere d. 27 Jan. efter en lykkelig fuldende Reise kommen tilbage til Carlscrone. Det er et mærkværdigt Exempel i den Svenske Søhistorie, at en saa vanskelig Expedition som den omtalde, er paa saadan en Tid af Aaret bleven saa lykkelig udført. Frants-Jgnace Naroki, født i Wiki, i Nærheden af Wilna, en Olding paa 117 Aar, blev nylig forestillet Keiser Napoleon, som tilstod ham en Pension af 100 Napoleon d'Orer, og befalede, at et Aars Pension skulde betales ham forud. Denne Olding er af adelig Herkomst, og har i sin Ungdom valgt den militaire Bane. Han tog Deel i den Barske Conforderation, blev taget til Fange af Russerne og ført til Kasan. Efterat han havde mistet sin ubetydelige Formue, blev han Jord dyrker. Han givtede sig i sit 70de Aar, og avlede i dette Ægteskab 4 Børn. J sit 86de givtede han sig anden Gang, og avlede 6 Børn, som alle ere døde, kun den ældste af første Ægteskab lever endnu. Kongen af Preussen forundte ham en Pension af 24 Florin (omtrent 16 Mk. Dansk) om Maaneden. Han er ikke underkastet nogen legemlig Svaghed, har en god Hukommelse, og taler Latin med stor Lethed; han citerer de classiske Forfattere med Aand og Bestemthed. Følgende Ansøgning har han selv skrevet til Keiseren. Haanden er meget fast og læselig: "Sire! Min Døbeseddel er dateret 1690. Jeg er nu 117 Aar gammel. Jeg erindrer endnu Slaget ved Wien og Joh. Sobieskis Tider. - Jeg troer ikke at de ville komme igien; men jeg venter imidlertid atter at see Alexanders Aarhundrede. Min Alder har forskaffet mig alle de Souverainers Velgierninger, som have været her, og jeg anraaber nu Napoleons i en Alder, hvor jeg ikke formaaer at arbeide mere. Ley, Sire, ligesaa længe som jeg Deres Hæder trænger ikke dertil; men Menneskehedens Lykke fordrer det. Undert. Naroki.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Efter de seneste Franske Beretninger fra Polen have Russerne d. 23de f. M. angrebet og bemægtiget sig de Franske Poster ved Liebstad, som forsvaredes af 200 M. Deres Plan var, at overfalde det første Franske Armeecops, under Marchal Bernadette, som var gaaet i Vinterqvarteer, i sin Cantonering, og afskjære det al Forbindelse med den øvrige Deel af Storarmeen. Men i Forveien underrettet herom, gik Marchallen dem hastigen i Møde. En Bataillon bemægtigede sig Landsbyen, Pfarrerfelden, efter at den havde mistet og gjen erobret sin Ørn. Russerne maatte trække sig tilbage. De bleve forfulgte to Franske Mile, indtil Natten standsede Fiendtlighederne. 2000 M. af skaarne Russ. Jnfanterie og Cavallerie trængte indi Mohrungen, som var uden Forsvar, og plyndrede Equipagerne. En Bataillon Franskmænd, som blev afsendt for at fordrive disse, trængte med fældede Bajonetter ind i Staden, og nedsablede Alt hvad de forefandt, forfulgte Resten, dræbte mange og tog blandt andre den commanderende Oberst til Fange. De Franske Tropper bestod kun af 8000 M. (Russerne derimod af mere end 14,000, og havde tilbagelagt 16 Franske Mile, for at komme til Valpladsen. Russernes Tab anslaaes til flere end 2000 Mand, de Franskes til 7800 Dræbte og Saarede. De toge 200 M. til Fanger og er brede 2 Canoner. Frugten af denne Fægtning er, at Russerne, deres mageløse Tapperhed uagtet, ere blevne tvungne til at opgive deres Project, ved et Overfald at nøde den Franske Storarmee til at trække sig tilbage over Weichsel. Hele Storarmeen, har faaet Tid til at forene sig, og Keiseren, i Spidsen for samme, har atter begyndt sine Angrebsoperationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Af den 54 Bulletin. Warschau d. 27 Jan. Udenfor Republikens Pallads i Warschau er der opstillet 89 Canoner, som ere blevne Russerne fra tagne ved Carnovo, Nasielsk, Pultusk og Golymin. - J de af Armeen besatte Lande findes adskillige Hospitaler med et stort Antal syge og saa ende Russer. - 5000 Frigsfanger ere førte til Frankrige, 2000 ere undkomne i den første Uorden og 1500 ere gaaede ind under de Polske Tropper. Saaledes have de Fægtninger, Russerne have leveret, kostet dem al deres Bagage og 25 til 30,000 M. Døde, Saarede og Fanger. - Gener. Kammenskoy, som man har skildret som en anden Suwarow, er falden i Ungade; man siger, at dette ogsaa er Tilfældet med Buxhowden, og det lader nu at Benningsen commanderer Armeen. Prinds Ponte Corvo har taget Elbingen og Landene ved Kysterne af Østersøen i Besiddelse. - Divisions General Drouet rykkede ind i Christburg og tog 300 M. til Fanger; Oberst St. Genes angreb et fiendligt Regiment og tog 50 M. og den commanderende Oberst. - En Russisk Colonne marcherede til Liebstadt, paa hiin Side Passarge Floden, og tog et halvt Compagnie Forposter, men Prinds Ponte Corvo, underrettet om denne Bevægelse, forlod Elbing, forsamlede sine Tropper, marcherede med Divisionen Rivand Fienden i Møde, og traf ham ved Mohringen. Fægtningen begyndte d. 25de om Middagen; den fiendtlige Division syn tes 12000 Mand stærk, Fienden blev jaget aldeles paa Flugten, forfulgt 4 Fr. Mile og nødt til at gaae over Passarge Floden igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Marqvis Luechesin har faaet Franske Passer og reiser til Jtalien. Til Gallizien, hvor der nu allerede staaer mange Østerrigske Tropper, er der afgaaet endnu 4 Regim., og til Nedre=Schlesien, hvor der ligeledes samler sig et stort Østerrigsk Armeecorps, ere endnu 2 Regim. beordrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
J Posen bekjendtgjordes d. 11 d. M. officielt, at den Preussisk Russiske Armee er aldeles slaaet og har mistet 6000 Fanger og 20 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
J Bordeaux ere 10 Surroner fra Charlestown kommende og af Lægerne for uægte erklæret Chinabark, blevne confisqverede og ødelagte, for at forebygge saadanne skjændige Speculationer i Fremtiden. Alle Skibe uden Undtagelse, som seile ned eller op af Elben, maae nu, efter et Keiserl. Decret af 21 Nov. f. A. lægge til Land ved Stade, og der visiteres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-21
Det hedder, at Rusland vil i London gjøre et Laan paa 6 Mill. P. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. hos Peter Fjerde Aargang. No. 39. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Tirsdagen den 24 Februarii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Om Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Den af Prof. Nyerup paabegyndte Samling, af Oldsager paa Universitetsbibliotheket, synes at kunne love sig den heldigste Fremgang. Nogle Liebhabere af Fædrenelandets Antiqviteter have allerede didhen foræret betydelige Stykker (saasom Stridsører og Offerknive, Tordenkiler og Spyde, tagelsekar og Friske Anskillige have lovet at ville gjøre det samme, og man kan vente, at flere Patrioter ville efterfølge dette Exempel, i Betragtning af at det først er ved en stor og meget omfattende Samling paa et offentligt for enhver Antiqvar let tilgængelige Sted, at man kan vente ny Resultater for det nordiske archævlogiske Studium. Desuden, lad og være at slige Oldsager i Privat Mands Gjemme conserveres som hellige Reliqvier med den allerstørste Varsomhed, saa ere de dog ved Eier des Bortreise, Omflytning, Dødsfald o. s. v. udsatte for at gaae under. J et National=Museum derimod stifter man et Fideicommis for den seneste Efterslægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Da Efterretningen om Stederne, hvor, og Maaderne, hvorpaa saadanne Rariteter findes, er af Vigtighed saavel for Oldgrandskeren som for den der i Jordens Jndholde vil opsøge lignende Levninger fra Oldtiden, vil vi her fremsætte to instructive og lærerige Jndberetninger, som ere fulgte med nogle til Samlingen paa Universitetsbibliotheket afgivne Antiqviteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Birkedommer Siersted i Ringsted skriver: Det ene Stykke (som er af Kobber) har formodentlig været en Dolk, og derpaa været Haandfang, som kan sluttes af det øverste Stykke, hvor der findes Huller til Nagler. Samme befandtes liggende ved en Urne, men blev sønderstødt ved Gravningen, tilligemed vedfølgende Smaating, som vare i Urnen, i en paa Ringsted Mark værende Høi. Stenkniven er formodentligen en Offerkniv. Den runde Knap med Bøilen indvendig har formodentlig været til Zirat. - Doctor Buchhave, som henflyttede til Kjøbenhavn, anmodede mig at undersøge en af Høiene paa Ringsted Mark. Jeg fandt i en af samme, næsten ved Overfladen, mange Urner, hvis Aske jeg gjennemsøgde, og i enhver fandt adskillige Figurer af eens Metal, som jeg tilsendte Doctor Buchhave. De af mig forefundne Urner vare satte paa en hvid Sandbund med en flad Steen over Hullet, og rundt omkring en liden net Gevælvt af Kampestene, der vare sammenføiede som en Muur. Urnene stod omtrent 2 Alen fra hinanden. De vare røde udvendig, og saa skjøre, at de ei kunde faaes hele ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
J den anden Beretning beskrives det Locale og Situationen saaledes: Høien, hvori medfølgende tvende Stene fandtes, er beliggende paa en af Barretskovs Hovedgaardsmarker, paa hvilken der findes endnu en lignende Høi, der synes at være ganske urørt, og desforuden en Forhøining eller Banke, der i lige Linie strækker sig et Par hundrede Alen fra Øst til Vest, besat paa søndre og nordre Side med store Sten, paa et Par Steder nær, hvor de kjendelig ere bortførte til Benyttelse andensteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Udenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Breve om Trondhjem See No. 37.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Bønderne fra Godset Bernstorff aflagde nylig et rørende Beviis paa deres Hengivenhed for den afdøde Grevinde Bernstorff. De gik alle hendes Lig paa tre Fjerdingvei i Møde, og bare hende til hendes Hvilested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Den 6 Febr. gik en Smakke med Stude fra Aarhuus til Callundborg, hvilket er noget ganske usædvanligt paa den Tid af Aaret.