JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1801-01-01
Igjentagen Erindring om Afviserne ved Pomperne paanye Amagertorv. Da de lange mørke Aftener nu ere forhaanden, synes det passende, at igjentage den i forrige Aar i dette Blad gjorte Erindring, om de uden nogen optænkelig Nytte, men til mutige Skader og Ulykker staaende Afvisere om Vandpomperne paa nye Amagertorv. Ved den Pompe, som vender mod Stranden, ere disse Afvisere ikke fuldt saa farlige, da foruden Lysningen fra den paa Pompen selv anbragte Lygte, Kræmmer Borups skjønne Lygter paa den ene, og Groserer Fridericis paa den anden Side give betydelig Lysningt men derimod ere Afviserne om den Pompe mod Købmagergade, der udgjøre 9 i Tallet, overmaade farlige for Fodgængere, da de ikke vel kunne sees, og man umligt kan tænke sig, at man i en Afstand af omtrent 3 Al. fra Pompen, er udsat for at paaføres de meest ulægelige Skinnebeens Skader, eller som endnu er værre, at falde saaledes over een af disse Afvisere, at Hjernen slaaes ud paa en af de andre. Hensigten med disse der anbragte Afvisere, kan formodes at skulle have været, at bevogte Pomperne for Vognet men den er aldeles forfejlet, da de ere meget for lave, og naar undtages de avhjulede Brygger- og Gadevogne, kan hver anden Vogn og Karet køre over dem. Der er altsaa Grund nok til at ønske, at Vedkommende vilde snart, af Omsorg for Pomperne, ombytte disse smaae med høje Stene, og af Ømhed over Menneskers Liv og Lemmer, flytte dem mere ind til Pomperne.
Politivennen, 1801-01-01
Nikolajkirke som Komediehus. Til Politivennen! Formodentlig har De, med det De tilskrev den Kommission, som valgte Vejsenhustomten, blot havt til Øjemeed at overbevise Deres Læsere om, at De ikke uden Grunde havde anpriset Nikolajkirkesplads til Raadhusets Bygning. Da De nu har opnaaet dette, synes mig det var Tid at udtænke nogen anden Bestemmelse og Brug af saa anseelig en Plads hvorved den stedse blev at foretrække, der tillod de gamle Ruiner, i det mindste Sidemure og Grundvolde at brures som de ere. Hvad synes Dem i den Henseende om at foreslaae Ruinernes Anvendelse til et Komediehus? Naar Hvælvingerne og Pillerne, som bære dem, nedbrødes, saa vilde Kor og Bagkor afgive en rummelig Plads for Tilskuerne, og den høje Kirke en mere end tilstrækkelig for Spillerne. Hvad om nu Kirken til dette Brug blev skjænket Fattigvæsenet? Mon dette ikke kunde aarlig inddrage en anseelig Sum ved at udleje det til en eller flere privilegerte Entreprenører? Da Trangen til dramatisk Moro er saa overhaandtagende hos Dagens København, saa vilde et saadant andei Theater endog være til stor Nytte. Det vilde betage den overflødige Tilstrømmen til det førstet det vilde skave en Kappelyst hvorved Spillerne paa dem begge vandtt det vilde være til Opmuntring for dramatiske Skribentere, der fik to Steder at tilbyde deres Arbejder. Og at et saadant andet Teater kunde bestaae, er vel uden Tvivl, især naar der ikke lønnedes nogen Dandsertrup, og naar Entreprenøren rettede sig allene efter Publikums Smag, som angiver sig selv ved fuldt eller tomt Huus. Det første Teater, der da ene beholdt Baletterne, vilde altid ved dem og ved kostbarere Dragter beholde ligesaa mange Tilskuere, som det nu har.
Politivennen, 1801-01-01
Bekjendtgjørelse. Den saa ofte paaankede Gaardrende under Trappen af No. 111 i Pilestræde, er saa vidt forbedret, at den næsten er jævnet med Fortoget.
Politivennen, 1801-01-01
Uordener. 1) Mandagen, den 10 November sidstleden, laae i Springgaden uden for Hjørnehuset til Myntergaden, endnu de i Politivennen No. 79 paaklagede store Steent som ere saa meget mere farlige, da oven paa dem ligger en stor Deel sønderslagne Flaskert der let kunde koste et menneske Liv eller Helbred, som i Mørke var saa uhældig at falde over Stenene og skamskære sig paa Glasskaarenet rigtig nok var det en Trøst, at der boer en Chirurg i Huset, men dog bedre naar hans Hielp kunde undværes. 2) De to Bunker Gødning, som ligger ved Katunsabrikens Sluse ved PeblingeSøen, hvoraf den ene er ved den stærke Regn saaledes udløben, at den baade er til Ulejlighed for de Gaaende, og vist ikke til Nytte for Søen, maatte man af Vedkommende ønske borttagne. 3) Ved Nyholms Flagstang, maatte man ønske anbragt en Træstige for den, som hidser eller stryger Flaget, istedet for et Vant, der let kan blive brøstfældigt, og da udsætter denne Mand for Fare. En saadan Træstige lod sig meget let anbringe. 4) Paa Østergade lige for Halmstræde, er et Rendebræt i en meget forfalden og farlig Tilstand. *) Uden for No. 122 i Myntergaden var før et forfaldet Træskur, som Naboerne med Fornøielse saae Ejeren borttaget til Ulykke sees nu et nyt opsættes i det gamles Sted. 6) Uden for Huset 123 og 124 i Magstræde, er en Flise af Fortoget lige under Trappen rent borte.
Politivennen, 1798-01-01
Spørgsmaal. Var det ikke meget gavnligt at Vægterne i Jldebrands Tilfælde strax raabte i hvad Gade det brænder, saa at Brandofficianterne kunde ufortøvet forføje sig derhen, da man dog ved 5 Minuters Ophold kan blive ødelagt?
Politivennen, 1801-01-01
Om Dyrtiden i Sverrig. Forbudet imod Brændevinsbrænden er førlænget. Ogsaa her koges nu Rumfordsk Suppe for de Fattige.
Politivennen, 1801-01-01
Om den i Addresavisen avertere de Rumfordske Suppe paa Spisekvarterer. Vi have allerede tre Spiseverter, som have i de offentlige Blade bekjendtgjort, at hos dem faaes af den Rumsordske Suppe porKionvis. Af disse var Hr. Gunselnik i Larsbjørnstræde No. 104 den første. Begjerlig efter at vide, om denne Suppe af ham ogsaa tillavedes saaledes, som Opsinderen har anordnet, gik jeg derhen, og spurgte ham, hvorlænge den kogtes, og fik til Svar: en tre Timers Tid. Jeg lod derpaa hente en Portion af den, og fandt, at den vel var spiselig, men hverken havde den Smag, eller de Ingredientser Opfinderen havde opgivet. Dette var blot hvad man maatte formode. En Kogning af ser Timer vilde koste mere, foruden at dens store Nytte ikke kan begribes af vore Madlavere, der troe at en pludselig Skrupkogning er det bedste, der kan ønskes. Dette anføres ikke for at skade Hr. Gunselnik, (de Andres Suppe kjender jeg ikke til) men for at gjøre ham opmærksom paa, at han, der tager 3 Sk. for Portionen, bør og kan lave den saaledes som den bør. Saa vigtig Rumfords-Suppens Opfindelse er, saa vigtigt er det vel og, at denne Føde ikke nedsættes i den almindelige Mening. Jeg haaber derfor at Fattigvæsenets Bestyrelse, naar det har saaet sine Kogerier i Garderstaldene og paa Kristianshavn i Gang træffer igjennem Politiet en saadan Indretning, at det enten forbydes andre, at falbyde Nusforde Suppe, eller i det ringeste paalægges Kogerne, bevislig at lave den som den bør.
Politivennen, 1801-01-01
Anmodning til Madam Lange ved Kanalen. Mad. Lange ved Kanalen afmodes om, dog før Frosten at lade sætte sit Bolværk, (ar dette kan skee endnu, beviser Hr. Colstrups Exempel) at ikke flere Ulykker skulle skee. Bevisligen ere allerede ved Mangel af Bolværk her 3 til 4 Mennesker plumpede i Kanalen.
Politivennen, 1801-01-01
Anmodning til Hr. Boghandler Malling. Nogle Auxionsgæster, som ofte have søgt og endnu ønske at søge Deres Bogauxioner, anmode Dem venligst om, hvis der ellers er Mulighed i, og hvis, som ikke kan omtvivles, fornuftige Menneskers Søgning er Dem kjær, at mage det saaledes, at Deres Auxioner ikke blive en Sammelplads (helst om Aftenen) for kaade og usædelige halvvoxne Lapser, hvad enten disse her ville slippe løs den af Skolarken eller Skolegefrejderen i Arbejdstimerne tilbageholdte Kaadhed, eller blot ville skifte dem faaes af den Rumsordske Suppe porKionvis. Af disse var Hr. Gunselnik i Larsbjørnstræde No. 104 den første. Begjerlig efter at vide, om denne Suppe af ham ogsaa tillavedes saaledes, som Opsinderen har anordnet, gik jeg derhen, og spurgte ham, hvorlænge den kogtes, og fik til Svar: en tre Timers Tid. Jeg lod derpaa hente en Portion af den, og fandt, at den vel var spiselig, men hverken havde den Smag, eller de Ingredientser Opfinderen havde opgivet. Dette var blot hvad man maatte formode. En Kogning af ser Timer vilde koste mere, foruden at dens store Nytte ikke kan begribes af vore Madlavere, der troe at en pludselig Skrupkogning er det bedste, der kan ønskes. Dette anføres ikke for at skade Hr. Gunselnik, (de Andres Suppe kjender jeg ikke til) men for at gjøre ham opmærksom paa, at han, der tager 3 Sk. for Portionen, bør og kan lave den saaledes som den bør. Saa vigtig Rumfords-Suppens Opfindelse er, saa vigtigt er det vel og, at denne Føde ikke nedsættes i den almindelige Mening. Jeg haaber derfor at Fattigvæsenets Bestyrelse, naar det har saaet sine Kogerier i Garderstaldene og paa Kristianshavn i Gang træfsee igjennem Politiet en saadan Indretning, at det enten forbydes andre, at falbyde Nusafords Suppe, eller i det ringeste paalægges Kogerne, bevislig at lave den som den bør.
Politivennen, 1801-01-01
Anmodning til Madan Lange ved Kanalen. Mad. Lange ved Kanalen anmodes om, dog før Frosten at lade sætte sit Belværk, (at dette kan skee endnu, beviser Hr. Colstrups Erempel) at ikke flere Ulykker skulle skee. Bevisakt. ligen ere allerede ved Mangel af Bolvae yer 3 til 4 Mennesker plumpede i Kanalen.
Politivennen, 1801-01-01
Anmodning til Hr. Boghandler Malling. Nogle Auxionsgæster, som ofte have søgt og endnu ønske at søge Deres Bogauxioner, anmode Dem venligst om, hvis der ellers er Mulighed i, og hvis, som ikke kan omtvivles, fornuftige Menneskers Søgning er Dem kjær, at mage det saaledes, at Deres Auxioner ikke blive en Sammelplads (helst om Aftenen) for kaade og usædelige halvvoxne Lapser, hvad enten disse her ville slippe løs den af Skolarken eller Skolegefrejderen i Arbejdstimerne tilbageholdte Kaadhed, eller blot ville skifte Boldgade for de Drengestræger, der ellere synes saa vel at høre hjemme, siden de taales, paa de silosofiske eller silologiske Russekollegier. Man formoder, at De ikke optager denne Bøn anderledes, end den er meent, som sigtende til Deres egen Tarv.
Politivennen, 1801-01-01
Mangel paa Oplysning. Ude i Byens nordlige Ende kunde højlig behøves nogen bedre Oplysning, hvilken Mangel, saavel i denne, som de foregaaende Vinere vedbliver at finde Sted. Saaledes vil man, foruden flere Steder, i den ellers meget vel oplyste griderichsgade, for det meste finde 1-2 a flere Lygter, om ikke reent Udslukkede, saa dog igjennem de skidne Glas og rimeligviis ved alt for sparsomt tildeelt Tran, saa svagt brændende, at de aldeles ingen Nytte ere til. Jsær vil en Lygte imellem Kongens og forrige Berustorffs Palais, paa den mørke Muur, befindes fjelden eller aldrig at være tændt. Ligeledes i den meget skumle Akademiegade, brænde af de 5 der værende publigve Lygter, som oftest, ej mere end 2 eller 3, og det endda usle nokt især udmærker den Lygte, lige over for Academiet, ved Siden af Plankeværket, sig særdeles, ved næsten aldrig at være tændt, og afvigte Søndag Aften, befandtes de paa den Side kun værende 2de Lygter, begge at være udslultede. Øderst i Kongensog i somme af Nyeboders-Gader vil man ligeledes findr det samme at have Sted.
Politivennen, 1801-01-01
Om søndrede Bankosedler. En Mand, som for nogle Dage siden var paa det i Byens ene Ende saa højst ubelejligt liggende Stempletpapirskontor, drog for at betale, nogle Femrixdalerssedler op af Lommen, som han selv nylig havde modtaget af en anden, og som han havde fundet vel brøstfældige, men dog hele. Nu fandtes derimod et Hjørne borte af den ene, og Fuldmægtigen nægtede at modtage den, paa Grund, at man i Banken gjorde Vanskelighed ved at vexle den, og at han forgiæves der havde villet verle en Rirdalersseddel, som var lidt krøblet, og aitsaa havde maattet erstatte Tabet af sin egen Pung. Det vilde være paa et, vel ikke ganske upassende, men sikkert alt for indknebet Rum her at omtale Papirpenges Skadelighed eller Gavnlighed for et Land, at pæge paa det Holland, der har vidst at sinde Guld og Sølv bedre end Papir, det England, der saa rigtigt indsaae, at Papirpenge ere et Lands Ruin, naar det ikke, ved strax paa Fordring at indløses med god Mynt, stedse holdes i lige Værd med denne, og som nu, da dette ikke længer kan holdes, seer det ustandselige og vorende Onde i Nøde - det Frankerige, der nylig ved sine Papirpenge tabte saa mange hundrede Millioner, og maatte gribe til det uretfærdigste Middel. Er Bankosedlers Natur denne: 1) Staten, som Udstæder af disse Assignavioner, er i Gjæld for den paalydende Summa til enhver Ihændehaver. 2) Naar Ihændehaveren paafordrer, er Staten forpligtet til at indløse Assignationen med klingende Mynt. Som redelig Skyldners, er det Statens Pligt, at sørge for sin Kreditors Ihændehaverens Sikkerhed, at gjøre Sedlerne varige og uefterlignelige for Falsknere. *) Saasnart en af Staten udstædet Assignassion ikke er ved Brug saa søndret og ilde tilredt, at det jo kan skjælnes, at den var en Bankoseddel paa den eller den Sum, maa Retfærdigheden lige saa uafvigelig fordre Ihændehaverens Skadesløsholdelse, som den vil, at enhver Gældner betaler sin Forskrivning, var denne endog nok saa ilde tilredt, naar Levningerne kun endnu godtgjøre Gjælden. Dersom dette er, som jeg troer de Rettigheder Bankosedlers Natur giver Ihændehaveren, og de Pligter den paalægger Staten, som Udstædert saa tør man, med den fuldeste Tillid til den Konge, der yyder frimodig Undersøgelse af offentlige Anliggender, haabe at Bankosedlernes Ihændehavere herefter erholde større Ejendomssikkerhed, ved passende Anordninger om deres Modtagelse i Banken. Det forstaaer sig, at hvad her er talt om Staten, som Udstæder, gælder i falle Maader lige om ethvert Privatselskab, der maatte være bemyndiget af Statent og bliver her desuden Staten, som den, hvorfra et sligt Privatselskab erholder sin Tillid, formoDentlig under lige Pligter med enhver anden Kausionist og Selvskylduer.
Politivennen, 1801-01-01
Bekjendtgjørelse. Ved en Kongl. Forordning af 21 Novb, er en ny overordentlig Koruleverants af Hartkornet for 1801 paabudt, hvori det frie Hartkorn (tak være vor retfærdige Regiering!) er belagt med en stærkere Leverants, end det ufrie.
Politivennen, 1798-01-01
Uordener. 1) Paa Kongens Nyetorp lige for Trakteur Møllers Gaard ligger Qvaderstenene saa skjæve, at man ikke uden Fare kan gaae paa dem. 2) Paa Hjørnet af Silkegaden og Pilestræde hvs Brændeviinsmanden ligger bestandig endeel Tønder tvers over Rendestenen, saa at naar man skal springe af Vejen for en Vogn, man umulig kan undgaae Skade. 3) Paa Hjørnet af Silkegaden og Pilestræde hvor Glashandleren boer, stikker en halv Trærende frem paa Fortoget, ligesom den i St. Jørgensstræde. 4) Ligesaadan Rende er i Trompetergangen, og en paa Gammelmyndt No. 173 1) J store Grønnegade er Rendebrettet for No. 251 istykker. 6) Paa Østergade incommoderes Naboerne meget af Fiskebløderen i No. 31, som paa adskillige Tider om Dagen lader sit Fiskevand udpompe, hvorved især om Sømmeren Husene og Kramboderne opfyldes med en vederstyggelig Stank. Burde denne Mand ikke tilholdes at lade sit Fiskevand udpompe om Morgenen tidlig inden Boderne aabnes, og om Aftenen efter Kl. 8?? 7) J samme Gade er ved No. 30 Brettet ved Indgangen til Kielderen istykker. 8) Uden for No. 81 paa store Købmagergade, er en Kæde med en Blyklump løs paa Rendebrettet.
Politivennen, 1801-01-01
Uordener. 1) Vægteren yderst i store Kongensgade skal undertiden om Natten have en stor Hund hos sig, der med sin Bjæffen, Gjøen og Tuden, foraarsager, at Folk, der boe paa Posten, ingen Nattero faae, hvilket netop igjen har været Tilfældet Natten imellem Torsdag og Fredag d. 20de og 21de sidstleden. 2) Paa samme Post, fejle paa adskillige Huse de i flere Henseender saa højt nødvendige Gadedørsklokker. 3) Ved Bygningen, paa højre Haand næst Frideriksberg Alleport, laae for nogen Tid siden (og maaskee endnu, da min Vej ej nylig er faldet der) en stor Steen paa Fortoget, hvorover adskillige i de mørke Aftener ere faldne, og skammelig forslagne. 4) Lygten paa Hjørnet af st. Købmagergade og Amagertorv brænder næsten altid sygeligt. *) Man maatte ønske en Lygte tændt hver Aften uden for StempletpapirsContoret, da denne i en skummel Krog af en afsides Gade sædvarlig findes fuld af Uhumskheder.
Politivennen, 1801-01-01
Noget om Betalingen for de ved Fattigvæsenet udsættende Plejebørn. Dersom det er rigtigt, at Betalingen for de Børn, som fordi de enten mishandles, eller ganske forsømmes af slette Forældre, eller ingen Forældre have, udsættes hos Fremmede, er kun:
Politivennen, 1801-01-01
Om Dyrtiden i Preussen. Da, uagtet den Forordning, der forbyder Udførselen af Kornvare, tilsiger enhver Angiver af en udsmuglende Ladning Beløbet deraf til Belønning, der dog udstjæles Korn, saa ere Udstjælerne satte under Straf af 4 til 6 Maaneders Fæstningeller Tugthusarbejd.
Politivennen, 1801-01-01
Et Ord over de mange Værtshuse som findes i Kjøbenhavn. Man behøver kun lidet at kjende denne store Stad, for at blive overbevist om, at de fleeste Borgere ere Værtshuusmænd, og det kan jo ej andet være, da sligt Borgerskab staaer aabent for enhvert det vil sige, enhver hvis Kaar ere nok saa ringe, og for resten intet nyttigt har lært, ian jo dog faae en Kælder at boe i, især siden Ildebranden, da, Staden er bleven saa rigelig forsynet med underjordiske Boliger. At saa stort Antal af Værtshusholdere er skadeligt for Staden i det heele, kan ingen nægte, som har Kundskab om Staden, om dens Forfatning, og Næringsmidlernes Priser. Mange Værtshuse i en Stad, giør ved første Øjekast Stadens Indvaanere liden Ære. En Fremmed, som seer det, maae slutte: i den Stad maae findes mange Drankere, mange Lediggængere, meget Klammeri, Spil, Suus og Dus og tillige mange Mennesker, der intet andet har lært end at skiænke Øl og Brændeviin ie samt spille Kort med sine Gæster. Det er ufordrageligt at see en ung rask Kieldermand staae at skiænke Øl og Brændeviin fra Morgen til Aften, istedet for at bruge Helbred og Lemmer til Landsprodukternes Frembringelse eller Forædling. Mange Familier maae sukke over Værtshusenes Mangfoldighed. De ere, (i det mindste en Deel af den) skadelige baade i Henseende til det Moralske, det Physiske og det Oekonomiske. Jeg troer, men jeg vil ikke saa ligefrem paastaae det, at mange Tyverier maaskee ikke fandt Sted, naar Værtshusholderne vare færre - og, ej at tale om deres Skadelighed, vil jeg blot spørge: til hvilken Nytte er vel en Kældermand, der skiænker for Penge Øl og Brændeviin, og sælger det af Bageren købte Brød? kan han kaldes en sig selv ernærende Borger? Jo, vil man svare, han betaler sine borgerlige Afgifter, han maae gjøre Vagt o. s. v. Men sligt behøver intet Cgensvar. Jeg hørte forleden en fremmed Mand sige til en anden! den der duer til intet, kan være Værtshusmand i Kjøbenhavn.
Politivennen, 1801-01-01
Forslag til bedre Kommunikation imellem Kristianshavn og Kjøbenhavn. Saa enstemmige fremmede Rejsende ere i at tilstaae Kjøbenhavn Rang iblandt de smukkeste Stæder i Europa, ligesaa enstemmige ere de i at dadle den for Fodgængere ubekvemme og farlige Passage mellem Kjøbenhavn og Kristianshavn, over Knippelsbro. Enhver, som har gaaet denne Vej, naar mange især Kulskibe ligge og lodse, maa have erfaret hvor farligt det er, naar der er opfyldt med Kudske, som ofte, for at vende, køre ind paa Fortoget, og ved Rykning med Vognen sætte de Gaaende i Fare for at knuses mellem Vognene og Husene, eller mellem Vognene selv. At aabne Passagen bag om Husene forbi det Schimmelmanske Udsælgningshus, har ofte været omtalt uden Følge. Indsenderen troer, at den letteste Maade til at gjøre Vejen mellem Kjøbenhavn og Kristianshavn mere bekvem og mindre farlig, for de Gaaende, vil være, at flytte Bolværket ud fra Hukken ved den vestre Ende af Børsen til i lige Linie med det yderste af den Plads hvorpaa Toldbetienternes Huus staaer, og derfra videre ned til Knippelsbroe, og da at gjøre Fortoget langs gamle og nye Børs saa bredt, at det kunde være tilstrækkelig rummeligt for de Gaaende. Det maatte vel forsynes med Afvisere, at Vognene ej kunne kjøre ind derpaa (dog ikke af det lave slags, der synes allene at være indrettede til at støde Benene til Meens paa)t at der endda blev Rum nok for Skibene mellem Holmen og den Børsens Side, beviser den smale Canal ved Holmens Kirke. Fast og godt Gruus til Opfyldning kunde begvemt tages fra det afbrændte Slot, naar samme engang skal bygges igjen, hvorved meget spartes i Transport. Er Havne-Commissionens Kasse ej formuende nok til at bestride Bekostningen af et nyt Bolværk, vil det ikke være ubilligt, at de som oftest benytte dem af benævnte Passage, bidrog til dens Forbedring, enten ved frivillige Bidrag, eller ved Paalæg, og synes dette især at maatte falde de Handlende til Last, nemlig alle Købmændene hvis Skibe lodse ved Kristianshavn, enyver som handler med Vestindiske, Ostindiske og Islandske Vare, de Formuende af Kristianshavns Indvaanere, med flere efter Vedkommendes Skønnende. Hvad Kmippelsbroe selv angaaer, da tillader vor oeconomiske Forfatning vel ikke at haabe nogen Forandring ved samme, imidlertid kunde den med ringe Bekostning ogsaa gjøres bekvemmere for de Gaaende, naar der paa den sydostlige Side af samme, hvor Stenkisterne staae, blev oven paa disse bygget en Bro for de Gaaende, denne vilde komme lige for Enden af Fortoget, og Vejen kunde gaae ligefrem til tæt imod Vindebroen hvor der kunde være Indgang til Broen, saa at de Gaaende blot behøvede at komme paa Kørebroen for saavidt Vindebroen strækker, og muelig kunde en læt Broe indrettes for de Gaaende, i lige Linie med den paa Stenkisterne bygte, som ved bekvem Mekanisme hastig. kunde løftes op eller gaae tilbage med det samme den store Bro opvindes. Indsenderen smigrer sig med den Tanke, at foranførte er saa simpelt og let at udføres, at det i Tiden ikke ganske vil være uden Følge.
Politivennen, 1801-01-01
Om Paaskrivt paa Lygter. disse Blade har det Forslag været gjort, ved en Paamaling paa Huslygterne, at gjøre Nummerne læselige om Aftenen eller Natten, og derved betydelig at lette Umagen for dem, som paa saadanne Tider have Ærinder i mindre bekjendte Gader eller Huse at forrette. Dette er, saavidt Udgiveren veed, kun to Steder iværkfat, paa hans egne Lygter, og paa den nederste af de publikke Lygter paa Højbropladsen, og begge Steder kun med liden Hældt paa de første, fordi det er af de smaae runde oventil indbøjede Glaslygter, saa at Paaskrivten, der er sat paa den øvrrste Deel, for ej at skade Lysningen, falder i Forkortning og bliver ulæselig, - paa den sidste, fordi Bogstaverne ikke ere transparente paa mørk Grund, som de burde være, og fordi Lygten er af samme foroven indbøjede Slags. Saa uiværksættelig derfor Tanken er paa dette Slags Lygter, og saa lidet nyttig det kan findes, at sætte en saadan Paaskrivt paa en Lygte midt paa et Torvt saa nyttigt troer jeg endnu det vilde være, paa de offentlige firkantede Lygter i Gaderne NB. paa den øverste Trediedel af Ruden, med rød Transparent i mørk Grund at anbringe Husets Nummer, og maaskee paa Hjørnelygterne Gadens Navn.