Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-16
Ligeledes bør og Borgerrepræsentanterne for Fremtiden selv udnævne de af sammes Medlemmer, der skulle have Sæde i de efter Forordn. 6 April 1832. §. 13 i alle Kjøbstæder og paa enkelte Steder forhen ifølge specielle Rescripter oprettede Bygningscommissioner, saavelsom de tvende andre af Byens Jndvaanere, der skulle tiltræde bemeldte Commission. Fremdeles bør de for Fremtiden paa lige Maade udnævne de af Byens Borgere, der skulle have Sæde i de ved allerhøieste Resolution af 4 April 1796 anordnede Havnecommissioner, og de i Forordn. 15 Nov. 1816 §. 17 befalede Jndqvarterings-Commissioner, ligesom altid det ene Medlem i hver af bemeldte Commissioner skal vælges blandt Repræsentanterne selv. Saa bør og een af Borgerne, som dertil af de øvrige udnævnes, have Sæde i den Commission, der i Følge Placat af 11te Mai 1804, skal bestyre Borgervæbningsfondet, og Repr. ligeledes for Fremtiden udnævne den Tjenestgjørende af Haandværkstanden, som efter Plac. skal have Sæde i fornævnte Commission, hvorhos Magistraten og de eligerede Borgere, bør, naar Ansøgning indgives om Fritagelse for Borgervæbningspligten, træde sammen med den ovennævnte Commission, for i Forening med denne gjennem Amtet at gjøre den fornødne Jndstilling til Vort Cancellie angaaende Størrelsen af den Kjendelse, som, i Tilfælde af at Fritagelsen bevilges, bliver at erlægge. §. 20. Borgerrepræsentanterne have i Forening med Magistraten eller Byfogden betimeligen at forfatte et aarligt Overslag over de Udgifter, som Byen, efter Rimelighed vil have at bestride i det følgende Aar, hvori bør optages ikke blot de Udgifter, som henhøre til den almindelige dem selv tilkommende Communalforvaltning, men ogsaa de Summer, der behøves til de Grene af Byens Oeconomie, der ere overladte til særskilte Bestyrelser (§. 1). Bemeldte Overslag maa derhos indeholde en Forklaring over de Midler, der haves til, uden Skatteligning, at bestride Udgifterne, og derpaa fremsætte, hvad der bliver tilbage at ligne paa Byens Jndvaanere enten efter Grund og Næring, eller efter Formue og Leilighed, eller efter anden særdeles Maalestok. Hvad de Summer angaaer, som udkræves til de afsondrede Bestyrelsesgrene, navnlig til Fattig= og Skolevæsenet, have vedkommende Administrationer betimeligen til Magistraten og Borgerrepræsentanterne at indgive deres Beregning over det Fornødne. Forsaavidt der maatte findes Anledning til at nedsætte den begjerte Sum bliver dette nærmere at overveie med den vedk. Administration, og, hvis de ei indbyrdes blive enige, andrages Sagen for den Overøvrighed, hvorunder den særegne Bestyrelsesgreen er henlagt, navnlig Direktionen for Fattigvæsenet eller Direktionen for Skole, væsenet, og denne Auctoritet har da at bestemme hvad der skal udredes. Det samlede Overslag bliver derhos at indsende til Amtmanden, der, saafremt han Jntet finder at erindre, tilbagesender det med sin Paategning. J modsat Fald meddeler han Communebestyrelsen de Erindringer, som han finder at burde gjøre, og, hvis denne, efter at have taget Sagen under Overveielse, ikke finder at kunne erkjende de gjorte Erindringers Rigtighed, er den forpligtet til inden 14 Dage at indkomme med skriftligt Andragende derom til Amtmanden, som da forelægger Vort Cancellie Samme til Afgjørelse. §. 21. Naar ingen Erindringer af Amtmanden, ere gjorte mod Overslaget, eller det Fornødne i Anledning af hans Erindringer er afgjort i Overeensstemmelse med §. 20, bliver det Beløb, som i Overeensstemmelse dermed skal tilveiebringes ved Skatter, paa Byens Jndvaanere, at ligne paa de Skattepligtige. Herved blive alle de Afgifter, som skulle tilsvares efter en fælles Maalestok, at ligne under Et paa hvert skattepligtigt Jndivid; dog iagttages, at De, der, efter Anordningerne, ere frie for een eller anden Green af de Afgifter, der saaledes samles, f. Ex. Præsten for Skoleskat, kun ansættes til det, der, efter de gieldende Regler, kan paahvile dem til de øvrige Afgifters Bestridelse. Ogsaa hvad der i en eller anden Kjøbstad efter Formue og Leilighed skal udredes til Kirkevæsenet, samles med de øvrige Skatter, der udredes efter samme Maalestok, forsaavidt Byen kun har en Kirke, dog med behørigt Hensyn til dem, der maatte være frie for dette Slags Bidrag; men har Byen flere Sogne, og Ligningen altsaa kun skeer paa eet af disse, eller hvor en særlig Maalestok for slig Skats Udredelse maatte være foreskreven, maa naturligviis en afsondret Ligning for samme finde Sted. Kjøbstadens Skatteligninger foretages for Fremtiden enten af selve Magistraten eller Byfogden og Borgerrepræsentanterne, eller af en særskildt Lignings-Commission, bestaaende af Kæmneren og et vist Antal Borgere, der udnævnes af det samlede Borgerskab paa 3 Aar, og saaledes at 1/2 afgaaer aarlig. Hvilken af disse Ligningsmaader der skal finde Sted, vil i Regulativet for enhver Kjøbstad blive at bestemme efter Byens Leilighed og med Hensyn til de derom fra Communalbestyrelsen indkommende Andragender, ligesom og, forsaavidt den sidste Ligningsmaade bliver anordnet, bemeldte Borgeres Antal, der dog ikke maa være ringere end fem, bliver at fastsætte i Regulativet. Ligesom de i Lovens 3 Bogs 6 Cap. foreskrevne Taxeerborgere, der aarlig skulle udnævnes, herved bortfalde, saaledes blive og Fattig= og Skole Commissionerne fritagne for at fordeele det til Fattig og Skolevæsenets Tarv fornødne Beløb paa de enkelte Jndvaanere. Kæmneren haver efter almindelig Ordre eller særlig Anviisning af Øvrigheden og de ligerede Borgere at udtælle til de særskildte Administrationer, hvad de af Skattebeløbet behøve til Bestridelsen af de dem vedkommende Udgifter. 22. Overslaget og Ligningerne blive derefter i et Tidsrum af 3 Uger at henlægge paa Raadstuen, eller i et andet beqvemt offentlig Sted til Eftersyn visse Timer om Dagen. Dersom Nogen finder Noget imod Ligningen at erindre, haver han at fremføre sin Erindring for Magistraten, der, i Forening med Repræsentanterne, har at overveie og bestemme, hvorvidt nogen Forandring med Hensyn til denne Anke bør foretages, og, hvis han med denne Bestemmelse er utilfreds, staaer det ham aabent, gjennem Amtmanden at andrage Sagen for Vort Cancellie. §. 23. Det paaligger Borgerrepræsentanterne i Forening med Magistraten eller Byfogden at føre det nøieste Tilsyn med Byens Kassevæsen, følgelig at paasee, at saavel Byens Skatter som andre Jndtægter rettelig og betimelig opkræves og i fornødent Fald inddrives, samt at Beløbet anvendes til at bestride Byens Udgivter og, indtil de dertil behøves, nedlægges i en paa Raadstuen hensat lukket Kasse af en betryggende Indretning og forsynet med 3 forskjellige Laase, saaledes at Øvrigheden har Nøglen til den ene, den af Borgerrepræsentanterne, som disse mellem dem selv udvælge, til den anden, men Kæmneren til den tredie Laas. Til den Control, som Øvrigheden og Borgerrepræsentanterne saaledes bør føre, hører ogsaa, at de i det Mindste hvert Qvartal lade sig meddele nøiagtige Kasse=Extracter, der vise, saavel hvad der er indkommet, som hvad deraf er udgivet, og, ligesom de, naar Jndtægter, som burde været indkomne, ei derpaa findes anførte, have at anstille den efter Omstændighederne fornødne Undersøgelse ved Eftersyn af de opgivne Restanters Qvitteringsbøger eller paa anden efter Sagens Beskaffenhed hensigtsmæssig Maade, samt at foranstalte, hvad der maatte være fornødent til Jndtægternes Jnddrivelse, saaledes bør der og for Udgifterne fremlægges behørig Legitimation. Jøvrigt kunne de bemyndige En eller flere af deres Midte til paa deres Vegne tilligemed Øvrigheden at underskrive Anviisninger paa Stadens Kasse. Saa bør der og, ved Siden af det Tilsyn, som paaligger den samlede Communalbestyrelse med Byens Kassevæsen, føres en speciellere Control med samme af en Magistratsperson, der, hvor Byen har flere Magistratspersoner, af disse dertil udnævnes, og af den Borgerrepræsentant, som Nøglen til Kassen er betroet. Disse have jevnlig at eftersee Kæmnerens Bøger, gjennemgaae og paategne Extracterne, forinden de indleveres til Magistraten, med Mere, sam kan henføres til saadan meere speciel Control, og hvorom Regulativer for de enkelte Kjøbstæder skulle indeholde det Fornødne. Borgerrepræsentanterne bør og saavelsom Øvrigheden lade sig det være magtpaaliggende, at de Arbeider, som udføres paa Byens Bekostning, udføres forsvarligen og paa den meest besparende Maade. §. 24. Borgerrepræsentanterne skulle altid, hvad enten Kæmnerforretningerne udføres paa Lovens Maade, som et Ombud, eller der med behørig Hjemmel er ansat en fastlønnet Kæmner, tage Deel med Magistraten eller Byfogden i at udnævne denne Bestillingsmand, samt det sidstanførste Tilfælde i at bedømme den Sikkerhed, han har at stille for de Oppebørseler, som betroes ham, samt de nærmere Bestemmelser i Henseende til Tjenestetid med videre, der maatte findes hensigtsmæssige. Forsaavidt bemeldte Øvrighed og Borgerrepræsentanter ei kunne forenes, bliver Sagen at indstille til Amtmanden. § 25. Skjøndt det i Almindelighed tilfalder Kjøbstadens Øvrighed og Borgerrepræsentantere, eller i de fra den almindelige Communalforvaltning undtagne Bestyrelsesgrene den Administration, der forsaavidt træder i hines Sted, at tage Beslutninger paa Communens Vegne angaaende oeconomiske Anliggender, dog under Tilsyn af vedkommende overordnede Auctoritet, saa maa dog derfra gjøres Undtagelse med Hensyn til saadanne Foranstaltninger, der ere aldeles extraordinaire, eller som have sær indgribende og vedvarende Følger for Communen. Hertil maa regnes: Optagelse af nye Laan eller Forlængelse af de Terminer, inden hvilke et allerede bevilget Laan skal afbetales; Jndførelse af nye Lønninger og Lønningsforhøielser; Pensioner, hvortil der ikke allerede haves en speciel Hjemmel; Gratificationer; Afhændelse af Byens faste Eiendomme, altsaa og Udskiftning af Comminejorder, hvorved disse gaae over til at blive den enkelte Mands Eiendom mod visse aarlige Afgifter, til Kæmnerkassen; Leiemaal af Byens Jorder, indgaaede paa længere Tid end hidtil, eller anderledes, end ved offentlig Auction; Bygningsarbeider, som ikke kunne iværksættes uden en Forhøielse i det Skattebeløb, som Communen i de nærmest foregaaende 3 Aar, efter Middeltal har svaret; Forliig, hvorved Byen, for at undgaae Rettergangstrætter, overtager sig en vis Forpligtelse eller opgiver Noget af en formeentlig Rettighed. Jøvrigt vil der i det særlige Regulativ for de enkelte Kjøbstæder være at træffe saadanne nærmere Bestemmelser i foranførste Henseender, som efter Kjøb stadens Betydenhed og oeconomiske Forfatning findes passende, og hvorved en Myndighed til inden visse Grændser at afgjøre Sager af de forannævnte Slags kan blive den locale Communeforvaltning indrømmet. Men i alle de Tilfælde, der undtages fra sammes Afgjørelse, bliver Sagen med alle Vedkommendes og deriblandt Overøvrighedens Erklæring at indstille til Vort Cancellie, der, forsaavidt det ikke er bemyndiget til selv at tage Beslutning, haver at andrage Sagen. for Os, ligesom det og, naar der handles om en sær vigtig og derhos overordentlig Foranstaltning, kan foreskrive, at Borgerskabet sammenkaldes for selv at erklære sig derover. § 26. Umiddelbar efter at Kæmner=Regnskabet. er aflagt, henlægges det paa Byens Raadstue eller et andet dertil beqvemt Sted, hvor det i 3 Uger skal være til Eftersyn for de af Byens Borgere, som maatte attraae at gjøre sig bekjendte dermed. Regnskabet bliver dernæst nøie at gjennemgaae af een eller flere af det samtlige Borgerskab valgte Revisorer, saaledes som det i Regulativet for enhver Kjøbstad, med Hensyn til dens Leilighed, maatte blive bestemt. Valget foregaaer paa samme Maade som Valget af Borgerrepræsentantere og ellers ligesom dette paa 6 Aar. Naar Kæmnerregnskabet er revideret og decideret, bliver det at foranstalte offentliggjort ved Trykken enten fuldstændigt eller i en tilstrækkelig Extract deraf. J Henseende til Regnskabsførelsen for de under specielle Bestyrelser henlagte Grene af Communens Anliggender, saavelsom Regnskabernes Revision, vil der indtil videre forholdes efter de derom udgivne Anordninger, dog at et fuldstændigt Regnskab gjøres over alle Skolevæsenets Jndtægter og Udgifter; saa bør der og med alle foranførte Regnskabers Henlæggelse til Eftersyn og videre Offentliggjørelse forholdes, saaledes som for Kæmner=Regnskabet i denne § er anordnet. § 27. Denne Vor Anordning kan dog ei træde i Kraft i nogen Kjøbstad, forinden det i § 2 omhandlede særlige Regulativ er givet. Med Hensyn hertil bliver der uopholdelig fra enhver Kjøbstad at indsende Forslag til et saadant Regulativ. Bemeldte Regulativ bliver at sanctionere af Vort Cancellie, for det Første dog kun provisorisk, da det, efter at nye Borgerrepræsentanter i Overeensstemmelse med denne Vor Anordning ere udnævnte, maae staae Commune Bestyrelsen frit for at indkomme med nyt Forslag til et endeligt Regulativ. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette."