Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-03-27
Nyheder fra Udlandet. Jtalien. En engelsk Flaade er løbet ind i det adriatiske Hav, og har kastet Anker i Ankonas Havn. Man formoder heraf, at den franske Expedition er foretaget i Overeensstemmelse med Engelland, for at tvinge Paven til at antage en liberalere Forfatning. (Saaledes meldes fra Triest under 11te dennes.)Men det lader ikke til som Hs. Hellighed vil godvillig give efter. Jstederfor ved mildere Forholdsregler mod sine Undersaatter og muligt at dæmpe Uveiret, bidrager han endnu mere til at fremskynde det. Han har nemlig udstædt et nyt blodigt Edict, som vækker Rædsel blandt alle Stænder, idet derved skal oprettes et overordentlige Tribunal, liigt den gamle spanske Jnqvisitionsret. Hvad Under da, at Jndbyggerne, som i Napoleons Tid fik Smag paa en ordnet Regjering, ikke godvilligen bøie Nakken under Præsteregjeringen. Formodentlig erkjender ogsaa den europæiske Politik, at Jtalienerne ere ikke længere til at styre med Helgenbilleder og Overtroe, samt at der ogsaa heri maa gives noget efter for Tidsaanden, hvorfor den har anseet det nødvendigt at lade den tre farvede Fanes Soldater med sine Øxeslag paa Ancona Porte opvaagne den romerske Curie af sin Søvn. At Paven er meget vred paa den franske Regjering kan sluttes deraf, at han ikke har villet stadfæste den af Kong Ludvig Philip til Biskop udnævnte Abbe Guillon, skjønd han er Dronningen af Frankrigs Skriftefader. - J Tyrol er man belavet paa at modtage anseelige Troppe masser; mange Regimenter ere underveis fra Bøhmen, Mæhren og Gallizien, og skulle foreløbigen tage deres Standqvarterer i Tyrol, og paa samme Tid som den franske Landgang skeete, havde flere i Tyrol, Vorarlberg og Steiermark værende Militairafdelinger gjort en fremadgaaende Bevægelse mod Jtalien, og fra alle Kanter føres Skyts og Munition derhen i overordentlig Mængde. Atter Frankrige. Paris, den 16de Marts. Jgaar var der stor Bevægelse paa Børsen, da mangehaande Rygter havde udbredt sig, og Statspapirerne faldt. Jsær gav den italienske Sag Anledning dertil, da Posten fra Jtalien var udeblevet. Man forsikrede, at nogle fremmede Ministre havde yttret deres høieste Uvillie dermed, og at det næsten var kommet til et Brud imellem dem og Konseilspræsidenten. Man vidste at en betydelig østerrigsk Troppemagt samlede sig Jtalien, at 15000 Md. franske Tropper vare atter ifærd med at indskibe sig dertil, og at Marskal Soult, der ved den sidste Discussion i de Deputeredes Kammer var bleven personlig fornærmet, havde forlangt sin Afskeed. – Fra Grenoble har man faaet Efterretning om alvorlige Uroligheder, som dog senere synes at være blevne dæmpede, men at Regjeringen holder det skjult, forøger Frygten. Jfølge Privatbreve var det begyndt med et Maskeoptog, som var trukket igjennem Gaderne med en høi Person og nogle Ministre i Carrikatur. Politiet blev mishandlet, Generalmarschen slaaet, Nationalgarden nægtede at adlyde, det kom til Haandgemæng med Tropperne, som bleve afvæbnede og slagne paa Flugten. Præfecten og den kommanderende General toges fangne, men den Første undkom igien og flygtede ind i en Kasserne, hvor han fik et Regiment til at træde under Gevær, men da Oprørerne kom, drog det ud af Staden istedetfor at sætte sig til Modværge. Saaledes var Grenoble nu i Folkets Hænder, men Præfecten i Lyon havde strax sendt 3 Regimenter derhen med behørigt Artillerie. Man var nu i spændt Forventning om ikke Lyon benytter Leiligheden til at gjøre fælleds Sag med Grenoble. (Senere Efterretninger forsikre dog, at det skal være bleven roligt igjen.) Ogsaa i Staden Carcassonne har derværet nogle Femme Uroligheder i Anledning af at en Præst der var uden Lov og Dom bleven afsat paa Underviisningsministerens Ordre, under Paaskud af at han havde forseet sig mod sin Biskop. Herover var Folket bleven saa opbragt at der maatte kommanderes baade Jnfanterie og Kavallerie mod Oprørerne, som ringede med Stormklokken og forsvarte sig med Stene samt Alt hvad de kunde faae fat paa. Den kommanderende General blev dødelig saaret. Provindserne Vender og Bretagne skildres som Skuepladsen for tilkommende store Begivenheder. J Toulen haman gjort et tredie Forsøg paa at stikke Arsenalet i Brand. Sammesteds har man arresteret en fornem Person som reiste omkring i forbryderske Hensigter, og hos hvem man har fundet meget vigtige Papirer. J Brausset, en Bye ikke langt derfra, har Folket stormet Gensd'armeriets Kasserne og ødelagt den. J Lünel have Pøbelen raabt: "Carl A leve, Ned med Ludvig Philip!" og var trængt ind i en Balsal, hvor den havde mishandlet de Dandsende, og derpaa slaaedes i Gaderne med Nationalgarden.