JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Den 5te D. indtraf den Ulykke, at Færgebaaden fra Feie kantrede mellem bemeldte Ø og Lolland under samme Dags stærke Storm, da Færgemanden Jver Nielsen, en ungFrask Sømand, tilligemed Gaardmand Rasmus Hansen af, 3 Feis og Gaardmand Jacob Clausen med Tilnavn Væver fra Urne befandt sig ombord, for at gaae til Stege paa Møen. De fandt alle deres Død i Bølgerne. Jacob Clausens Lig er fundet. Færgemandens og Hansens Hatte ere tillige fundne, i som sørgelige Beviser for, at Mændene virkelig ere druknede. 12 Da Baaden siden ikke har været at see, formoder man den e sunken. - Pakkeposten fra Kjøbenhavn, som samme Da med Færgefartøiet fra Vordingborg forsøgte at krydse over til Falster, saae sig nødsaget til, ude paa Storstrømmen, at lade Storseilet stryges, men var dog heldig nok til, igjen at lande ved Vordingborg, uden at der afstedkom nogen Skade,
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Bekjendtgjørelser. Det blev min lunge Pligt at bekjendt Kjöre for Familie og Venner, al min dyre bare Moder, Hedevig Bruun Segel cke, föd Lassen, hensov i Dag Morges Kl. 2, efter nogen Tids Upasselighed og to Dages Sygeleie, ved en blid og rolig Död, i sit 82de Aar. Hjersgaard, den 18de Novbr. 1834. Eileri Segelcke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Med smertelig Beemod maa jeg herved paa Sødskendes og egne Vegne bringe Familie og Venner det sørgelige Budskab, at vor elskede, gode og retskafne Moder, Else Mørch, født Løgstøer, Enke efter afg. Skomagermester Jens Chr. Mørch, idag Morges Kl. 9, ved en blid og rolig Død, indgik til de evige Glæder, i hendes Alders 64de Aar. 24 Ugers Sygeleie, foraarsaget ved et ulykkeligt Tilfælde, endte hendes virksomme, huuslige Liv. Mange og haarde vare hendes Lidelser, men med rolig Hengivenhed i Forsynets Villie, og med sielden Aandstyrke modtog hun Livets blide som ublide Dage, og viste stedsel et taalmodigt og gudhengivent Sind. Fem Børn og otte Børnebørn sørge ved den elskede Hedengangnes jordiske Levninger. Aalborg, den 22de Novbr. 1834. Chr. Anthon Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Af Raadmand C. Jensens Enkes Legat, stiftet ved Fundats af 5te Febr. 1731, Hofm. IV Tom. p. 285, til Fordeel for Testatrixes Familie og trængende Enker, Enkemænd eller Pigebørn i Aalborg, ere 3de Portioner, hver paa circa 10 Rbd., 2 for Enker eller Enkemænd og 1 for et Pigebarn, hvilke opholde sig heri Byen, for Tiden ledige. De, som til at nyde disse Portioner maatte ansee sig berettigede eller qvalificerede, ville, inden Forløbet af 12 Uger, behage, med fornødne Legitimationer, at henvende sig til undertegnede Bestyrer af Legattet. Aalborg Bispegaard, den 22de Novbr. 1834. Fogtmann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Løverdagen den 29de Dennes, Klokken 6 Aften, afholder Selskabet Enigheden en Generalforsamling i dets Locale paa Compagnihuset; hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Bekjendtgjørelse fra Postcontoiret. Til Efterretning for Vedkommende bekjendtgjøret herved at der imellem Aalborg, Hjørring og Frederikshavn afgaaer Pakkepost hver 14de Dag, istedetfor hidtil ikkun hver Maaned, og at Penge og Pakkepostsager, samt Reisendes Jndskrivning til fornævnte Post skeer paa Aalborg Postkontor, hveranden Torsdag fra Kl. 6 til 9 Aften. Endydermere bekjendtgjøres ved denne Leilighed: at der, som en Følge af denne dobbelte Postgang maanedlig, herefter ikkun Pengeforsendelse finder Sted med Brevposten imellem fornævnte Stæder, naar sammes Jndhold indskrænker sig til en Sum af 10 Rbd. Sølv eller et lige Beløb i S. og T. Aalborg Postkontor, den 21de Novbr. 1834. Sørensen. Calmuk af allerbedste Sort, forskjellige Sorter Klæde, smukke Silke=Vestetøier er hjemkommet til B. H. Cohn. paa Gammel-Torv. Smukke Crepe, Silke= og Flors=Dametørklæder, faaes billig hos B. H. Cohn. For 1 eller 2 ledige Personer kan, i Gaarden Nr. 101 i Urbansgade, erholdes et tarveligt Logis, og, om forlanges, Kosten i Huset, for en billig Betaling. Niels Lystrup. Et Enspænder=Seletøi og en Sadel, begge Deele kun faa Gange brugte, er tilkjøbs for billig Priis. Anvises fra Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Klude, linnede og uldne, kjøbes af I. Wadum, paa Gammel-Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Et Par flinke Dre ge kunne blive antagne til Opvartning, hvor, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Auctioner. Efter Reqvisition af Cancellieraad og Procurator Jensen, paa Viinhandler Borregaards Enkes Vegne, bli over, Torsdagen den 18de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction i Kjøbmand Jens Rasch's Gaard ved Østeraa, til Salg af et Parti forskjellige Vine, saasom: Medoe, Souterne, gl. fransk Viin, Graves, Muskatviin, Malaga, Moselviin, Madera, Portviin med flere Sorter, fortrinlig gode. Vinen paavises foreløbigen af Handelsbetjent Meyer til behagelig Undersøgelse. Catalog og Conditioner ere til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten, og Fortegnelse over Vinene hos der. Gjæstgiver Lund i Hobro, Rüdell i Randers, Procufrator Jngerslev i Aarhuus, Kjøbmand A. B. Friis i Viborg, Procurator Thorup i Skive, Kjøbmand Werner i Thisted, Hospitalsforstander Falsen i Nykiøbing, paa Mors, Procurator Westerby i Hjørring, Møller Aabel i Sæby, Gjæstgiver Møller i Frederikshavn, Petersen i Nibe og Sønderholm i Løgstøer, samt hos Gjæstgiverne og nogle af Viinhandlerne her i Byen. En holsteensk Vogn og en Kane opbydes ligeledes. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 15de Novbr. 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-24
Mandagen den 15de December næstkommende, Formiddag Kl. 10, og følgende Dage, holdes Auction i Enkemadame Holsts Stervbogaard, Nr. 53, paa Vestergade heri Byen, over dette Boes Ind- og Udbo, bestaaende af: en Deel Guld, flere Hundrede Lod forarbeidet Sølv, Mahagoni og Birketræes Meubler af forskjellig Slags, Sengeklæder, Linned og Dækketøi, Kobber=, Messing= og Tintøi, Glas og Porcellain, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber m. m. Aalborg, den 24de Novbr. 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Det nye Ministerium havde omtrent en 3 Dages Varighed. Dette Blads Omfang tillader ingenlunde at underholde Læserne endog blot med korte Udtog af de franske Blades Udfald med samme under dets korte Tilværelse. Det vigtige Efterretninger, Posten har bragt, ere for mange til at opholde sig ved de vidtløftige Raisonnements, som ledsaget dem, og vi skride derfor til Beretningen og hvad der ansees for at være factisk. Allerede den 13de havde Bladet Messager og Aftenen i en Efterskrift forkyndt Publicum, at Frankrig atter var uden Ministerium, idet dettes Medlemmer i et Kabinetsraad samme Dag alle havde nedlagt deres Poster. Denne idet mindste halv uventede Efterretning bekræftedes Dagen efter af flere andre Blade, blandt dissen af Jour. des Deb. Nu gik det fra Time til anden fra Rygte til Rygte, og, som det lader, gik det i Kongens Raad ikke bedre med Anskuelserne. Endelig vidste man, den 15de med Vished, at Tredags Ministeriet, som det af de fleste Blade benævnes, havde ophørt at existere. Vel indeholdt Moniteuren af samme Dato endnu ikke de derhens hørende Ordonantser, som formodedes at udeblive, indtil Kongen med det samme kunde nævne Medlemmerne af dette atter fornyede Cabinet, men Sagen selv var aldeles udenfor al Tvivl, og i Journ. des Deb. nævnedes med Bestemtheds Bassano, Bernard, Dupin, Passy og Teste som udtrædende Ministre. Kongedømmet, som 4 Dage tidligere kun havden 2 Ministre, de Herrer Persil og Jacob, at støtte sig til havde nu den 15de kun den ene, Hr. Persil, naar mang ikke vil regne Bresson, som muligen befandt sig paa Landeveien mellem Berlin og Paris, med til Cabinettet, men med ham vil man vel, under saa aldeles forandrede Omstændigheder, ikke gjøre mange Complimenter. Den 16de indeholdt Journal de Paris, og efter dette Blad ogsaa Moniteuren, dog ikke under nogen officiel Rubrik, samt endelig Journal des Deb. Følgende: "Kongen har kaldet de Herrer Rigny, Thiers, Guizot og Duchatels til sig; de indtraf i Tuillerierne Kl. 11 den 15de, og en Time senere ligeledes Marschal Mortier, der overtager Krigsministeriet og tillige er dette nye Cabinets Præsident. En Coureer er afsendt, for, om muligt, at tilbagekalde Hr. Humann, som allerede var paa Reisen til Strasborg. Ogsaa om dette Arrangement har Moniteuren endnu ikke leveret de kgl. Ordonantser, formodentlig for først at oppebie Hr. Humanns Svar; det staaer endnu tilbage af udnævne en Understats=Secretair for Krigs=Departementet hvilket har været Betingelsen, under hvilken Mortier har hovertaget Portefeuillen. Om Admiral Jacobs Jndtrædelse paa ny, veed man intet, og Marine=Departementet er altsaa ubesat. Persils Skjebne er ogsaa uafgjort. Formodentlig maa han blive paa sin Post, for at contrasignere de Ordonantser, der kalde hans tidligere Colleger tilbage, ligesom han contrasignerede dem, ved hvilke de afsattes, men den Rolle, han vilde komme til at spille i Cabinettet ved Siden af Mænd, som paastaae om ham, at han har ladet dem i Stikken og forraadt dem, vil dog nok forekomme ham selv altfor vanskelig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Bladenes Commentarer over dette nye Ministerium conUcentrere sig omtrent i den Paastand, at den nye Cabinets=Præsident kun er et nyt Navn, Kongen blaaner, for fremdeles at sætte sin egen Villie ligjennem ved at følge et uforandret Regjerings System. Spydige Ordspil regne ned over Mortier. Et Blad minder om, at det ikke er mange Maaneder siden, at han beilede med Hertugen af Connegliano til Gouverneursposten hos Jnvaliderne; et andet kalder ham en stor Minister, fordi han er 72 Tommer høi; et tredie fortæller, at Soldaterne under de keiserlige Feldttog altid kaldte ham den lange Mørser (Mortier) med den korte Skudvide. Denne korte Skudvide turde maaskee ellers bevæge Fyrst Talleyrand til atter at tage sin Dimission tilbage, som han, efter et af Bladenes Paastand, strax havde indsendt, saasnart han erfarede Ministeriet Bassanos Udnævnelse. Det republicanske Parties Glæde over disse Begivenheder, ger idet mindste ikke mindre end det ministerielles. Efter dets Formening have de sidste 10 Dages uafladelige, men frugtesløse, Bestræbelser for at sammensætte et nyt Ministerium, bibragt Monarkiet et saare føleligt Sted. I det Jndre vil Borgerskabet, som udgjorde dette Monarkies hele Kraft, og som havde sat sin hele Lid til samme, neppe meere dølge sig selv, at en Trone, der forlades af sine Tjenere, maa lide af ken eller anden hemmelig Brøst. En lignende Mistillid maa bemægtige sig de fremmede Hoffer. De ville fra nu af behandle et Monarkt, som i nogle Dage, af Fortvivlelse, har kastet sig i Buonapartismens og tierspartiets Arme, som mistænkeligt for en strafværdig Svaghed imod Revolutionen. Under saa kritiske Omstændigheder øiner dette Parti kun een Udvei for Monarkiet. Det maa forsøge at bemægtige sig den absolute Magt, men med Kraft, Bestemthed og i kampfærdig Tilstand, for dog idet mindste at vind noget, nemlig de europæiske Fyrsters fornyede Tillid, om hvilken det dog, efter Monarkiets egen Tilstaaelse, frem for Alt er det at gjøre.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
England. Det er et forunderligt og maaskee saare følgerigt Sammenstød af Omstændigheder, maaskee af uberegnelig Virkning paa den europæiske Politik, at ogsaa England netop dette Øieblik faaer et ganske nyt Ministerium. Den 76 aarige Grev Spencer er nemlig afgaaet ved Døden, og hans Søn, Skatkammer=Kantsleren, Lord Althorp, som nu arver hans Navn og Rang, bliver følgelig Medlem af Overhuset, Dette Dødsfald og denne Arv har vigtige Følger. Den 15de Novbr. indeholdt allerede Times den Efterretning, at Kongen havde benyttet den Leilighed, som Lord Spencers Død til bød ham, til at afskedige sit Ministerium og at man havde al Aarsag til at troe, at det var overdraget Hertugen af Welling, ton, at sammensætte et Nyt. Times føier til: Alt dette er Dronningens Værk." Dagen derpaa var Sproget i samme Blad allerede meere bestemt og Coureren af samme Dato yttrede om denne Gienstand, at Efterretningen om Ministeriet Melbournes Opløsning og det Hertugen af Wellington overdragne Hverv, at sammensætte et nyt, maatte opvække Forundring i hele Landet, og Kummer hos alle politiske Partier. Vel var Ministeriet svagt, især med Hensyn til Jrland, men de Planer, som Lord Melbourne havde lagt, til at afhielpe Feilen i den irlandske Kirke og til i Jrland at oprette Roligheder, paa ny, vare vel beregnede. Det er ikke meget sandsynligt at Hertugen af Wellington heri vil træde i hans Fodspor men det vilde ogsaa være urimeligt at paastaae, at Lor Melbourne er traadt tilbage for at giøre Hertugen Plads, naar man ikke havde besluttet, aldeles at forandre sit politiske System. Er dette Tilfældet, kan Følgen neppe blive andet end høist fordærvelig. J England kan kun et liberalt Ministerium holde sig. Alle Venner af Reform ville glemmes deres indbyrdes Tvistigheder, og forenede ruste sig til Kamp mod et Ministerium, der ikke er det, og denne Kamp kan værelfarlig for den monarkiske Deel af Statsforfatningen, for Pairerne, og for den herskende Kirke. Vistnok har man i Englandt en vis Forkjærlighed for gamle, længe prøvede, Jnstitutioner, men Misbrugene, de have ledet til, under man ikke, og et det Geistlighedens og Pairernes Hensigt at vedligeholde disse, da lægge de derved Snarer for sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Ogsaa i Bryssel har denne Cabinets=Omskiftning gjort megen Sensation og i Kammeret foranlediget Hr. Gende, bien til at forelægge Udenrigsministeren det Spørgsmaal, om han havde modtaget officiel Bekræftelse paa det Rygte, at det engelske Ministerium var oplyst og et Wellingtonst vilde træde i dets Sted. Ministeren svarede, at han varme officiel underrettet om, at Melbournes Ministerium var af migaaet, men om det Wellingtonske vare Rygterne endnu ikke ne bekræftede. Jmidlertid veed man allerede i Bryssel, at nævne de Mænd, hvoraf det nye Ministerium skal bestaae. En Liste paa dem findes i Bladet Lynn og ansees i Westminster for at være ægte, imedens man i City dog kun tildeels fæster Liid til den. Efter denne Liste skal Cabinettets Medlemmer bestaae af: Hertugen af Wellington; Hertugen af Richmond; Lord Ellenborougt; Lord Brougham; Lord Stanley, Sir James Graham; Sir G. Murray; Sir Robert Peel; Grev Aberdeen; Lord Noslyn; Hr. Goulborn og Hr. Herries. Efter denne Liste kommer da Cabinettet til at bestaae af en Blanding af ægte Aristocrater, moderate Conservative, Rennegater af Reformelassen, til hvilke Lord Brougham, hvis Yttringer i den senerere Tid begyndte at at blive noget tvetydige, nu ogsaa bliver henregnet. Disse Mænd ansees for tilforn at have været hinandens forbittrede Modstandere, og Eenhed i Administrationen vil da under et saadant Cabinet heelt vanskeligt kunne tilveiebringes. Ere dets Medlemmer virkelige Antireformere, vil det vel neppe kunne overleve næste Parlaments=Session.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Preussen. Man skriver fra Berlin, at de nordiske Hoffer ikke ere utilbøielige til at komme Ønsket om Don Carlos's Anerkjendelse imode. Der gjøres allerede den bemærkning, at Bladen i Berlin ikke meere som hidtil benævne ham Prætendent. Den telegraphiske Efterretning om Ministeriet, Bassands Oplysning overraskede ikke i Berlin, hvor man strax fra Begyndelsen af havde formodet en saadan Catastrophe. Den Repressalie, som Preussen nylig tog imod Frankrig i Anledning af Consul Bardewisches Sag, vil ikke være af Varighed, da det nu erfares, at Kong Ludvig Philip personlig ikke har billiget den franske Regjerings Fremgangsmaade mod benævnte Consul, og denne Souverain, der skyer endog Skinnet af Fjendtlighed imod de andre Magter, vil vistnok gribe den første Leilighed til at gjøre dette Misgreb godt igjen, saa meget mere, som han i langt vigtigere Ting har nærmet sig de nordiske Magter paa den Maade, der maaskee ikke turde være det Melbournske Ministerium saa ganske behagelig. - Hør, hør.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 19de Novbr. I Kieler=Correspondenbl." og derfra i Apenr. Wochenbl." læses Følgende: "Der bliver Jntet af Chausseen over Oldeslohe. En engelsk Ingenieur, der, med Hensyn til den projecterede Jernbane, har undersøgt Districtet imellem Hamborg og Lybek, har nylig været i Kjøbenhavn og nød en meget huldrig Modtagelse hos Hs. Majestæt. Af Kongens egen Mund har han hørt, at den danske Finantsminister kun vil beholde sin Portefenille, naar Chausseeanlægget undlades, og at Kongen hellere vil beholde sin Finantsminister, end anlægge Lybekkerne en Vei til Hamborg. Som Skadesløsholdelse for disse skuffede Forhaabninger har Kongen nu givet Lybekkerne Tilladelse til, paa deres egen Bekostning, at anblægge en Jernbane fra Lybek til Altona, dog under den Forudsætning, at de danske Undersaatter, hvis Jordeiendomme, hiin Bane vilde gjennemskjære, ikke have noget Væsentligt at indvende derimod. - Saaledes fortæller en Lybekker, der for Tiden gjennemreiser Holsteen, for at vinde vedkommende Grundeiere for denne Plan. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Blandt de Valgberettigede, der igaar deeltage i Stemmegivningen ved 7de Section (i Søcadetacademiets Locale) befandt sig ogsaa D. C. Geheime-Statsministrene Møsting, 3 og Krabbe=Carisius. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Hs. Durchlauchtighed, Prinds Ernst af Hessen Philips thal, er fra sin Reise kommet tilbage til Hovedstaden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Den 14de November er Hofmarschal, Generalmajor og Kammerherre Grev C. O. v. Haxthausen, C. af D., beskikket til Odenskatmester.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
I Aftes Kl. 5 opkom Jld i Hr. Hambroes Gaard ved Gammelstrand, nemlig i Oliesyderiet, der findes i Baghuset. Efter 2 Timers Forløb lykkedes det at blive Herre over Jlden, uden at der var gjort Allarm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli: Sønderiernløse og Søstrup, Sognekald i Sjællands Stift, 258 Rbd. - Landchirurgicatet paa Læsfo. Ansøgningerne om dette Embede indlevedres til Sundhedscollegiet. - Et Fuldmægtigembede i den gl. Landsover= samt Hof= og Stads=Rets Skiftecommission.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de Novbr. 3 Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 2 s. Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, rdt., Td. 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, ordt., Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. 2 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 6 s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Vexel=Cours. Kjøbenhans Børs=Cours er uforandret som sidst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Hamborg, den 21de November. Bordeaux 189. Petersborg 9 12. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 19 s. Madrid 453. Cadix 467. Lissabon 51 3/8. Amsterdam 2 M. 36, 20; k. S. 36, 5. Kjøbenhavn 208. SpeLeies 3 pCt. bedre. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Aalborg. Ved Classe=Lotteriets 5te Klasses Trækning, 2den Trækningsdag (17de Nybr.) kom følgende Gevinster her til Byen; Amben 652277, 200 Rbd., hos Hr. Bech, 29399, 100 Rbd., hos Dito; 282238, 50 Rbd., hos Dito; 252300 50 Rbd., hos Ditto; 322206, 100 Rbd., hos Hr. Grønnerup. - De 50000 Rbd. udkom i Gethers Collection i Kjøbenhavn. De 10000 Rbd. hos Jfr. B. & C. Bie sammesteds, og 4000 Rbd. hos Berendt, ligeledes i Hovedstaden. De udtrukne Bagtal ere følgende: 107, 174, 179, Collegialtidenden indeholder Resultatet af den under 18de: Febr. d. A. iværksatte Folketælling i Danmark, nemlig for Nørre-Jylland og Øerne, og sees deraf, at Tilværten i dennes Deel af den danske Stat, siden Folketællingen 1801 bars været 298833 Mennesker, der udgjør mellem 32 og 33 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Af de interessante bemærkninger, Collegialtiden indeholder, betræffende Forholdet mellem Antallet af Folkerepræsentanterne til Provindsial=Stænderne og Folkemængden i de forskjellige Provindser og Valgdistricter, skal dette Blad, med det første, meddele de vigtigste.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Blandede Efterretninger. Professor H. N. Clausen har i Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten" udviklet Hensigtsmæssigheden af, at det lærde Underviisningsvæsen staaer under en særegen Bestyrelse, fremfor at henlægges under et Departement i det kgl. danske Cancelli, hvilken Frygt havde været temmelig almindelig udbredt. Som Mistænkte for at have myrdet og plyndret den holstenske Foermand Aldag, paa Chauseen imellem Bram stedt og Quickborn, ere tvende Jndivider arresterede. Den Ulykkelige skal have havt flere hundrede Mk. Cour. hos sig Hr. C. Hoffmann jun, giver i denne Tid, med sit, store italienske Kunstberider- og Liniedandser-Selskab, Forestillinger i Veile, hvorved en Hr. Louis Belli fra Venedig viser sig, som første Jongleur, i forskjellige indianske Kunster, hvori Ingen overtræffer ham, hvilke endes med at spille med 3de Kanonkugler paa 20, 30 og 40 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Døde. Ritmester A. J. S. S. Quistgaard; Frøken A. M. Braun Enkemadame B. C. Halling, 78 Aar; Viinhandler C. H. Påtges; C. F. W. Bjørn; Generalmajor, Kammerh., Baron D. C. Holsteen; N. Flindt, 55 Aar; Koffardicapitain Petresch, 89 Aar; Værtshuusholder N. N. Svenstrup, 43 Aar, alle i Kjøbenhavn. Oberst M. v. Bram, paa Rungsted i Sielland, 72 Aar; Forvalter P. Eidorff, 40 Aar, i Odense, L. W. Clement, 20 Aar, paa Holsteenhuus i Fyen. Gaardmand og Stænder=Deputeret C. Finnemann, i Taarning i Fyen. J. J. Bonne, paa Abisgade i Torsted Sogn, Ribe Amt. Gunnild Christensdatter, Josephsens Enke, 57. Aar, i Randers. G. F. Trappau, 24 Aar, i Fredericia.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 20de Nvbr.: H. Larsen f. Nyborg m. Viinsk og Frugt. D. 21de: S. M. Svensen og H. Hansen, begge f. Norge t. Faaborg m. Træl. (udg. s. D.) D. 22de: K. Hansen f. Østerr. t. Aalborg. m. Træl. J. Ellingsen f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 20de: T. Wige f. Aalb. t. Christiania. K. Olsen, J. Fasmer og W. Rasmusen, f. Mariager t. Norge. D. 23de. S. Jespersen f. Frohvn. til Norge m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Hals Skibsliste. I udk. D. 20de Nybr. : P. Pedersen f. Hurup m. Brænde. D. 21de: L. Nisted f. Kbhvn., ball. P. Bruun, og de 22de : H. Christensen, J. Theilmann og P. Baadsgaard, f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 20de, P. Pedersen til Østerr., ball. J. Hopstok t. Christiania m. Byg. D. 22de til B. Nielsen t. Kbhvn. m. Havre. D. 23de: N. Asp og I. C. Houmark, begge t. Kbhvn. m. Korn og Uld. J. Hansen t. Frohvn. m. Salt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Bekjendtgjørelser. Död, begrörede mig, Løverdagen den 22de, min elskede, Mand, Proprietair Frik Christian Andreas AHvass, i hans 42de Aar. Vort lykkelige Samliv Hvar kun halvandet Aar. Hvor tungt Tabet er for mig og vor spæde Sön, ville Alle, som kjendte den elskelige Afdøde, kunne satte. Höstemark, den 24de November 1831. Johanne Magrethe Hvass, södt Beergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
At vor kjere Datter, Laura Haraldine, i Aftes Kl. 171 blev os ved Døden bortrøvet i en Alder af 20 Uger, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 24de November 1834. Marie Mourisen. J. H. Mouritzen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
En dannet Person, der er oplært i Landvæsenet, og senest ved det kongelige Landhuusholdningsselskab, samt er forsynet med de bedste Anbefalinger, ønsker sig en Plads enten strax eller til næste 1ste Mai, enten som Avlsbestyrer, ved en større Landeiendom, eller som Avlsforvalter paa en Herregaard. Reflecterende ville behagelig melde dem hos Hr. Uhrmager Mou i Aalborg, som opgiver det nærmere Fornødne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Stubberup Mølle, liggende i Rostrup Sogn, Hinsted Herred, Aalborg Amt, staaer for Mølleskyld 2 Tønder 4 Skp. og for Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 1 1/2 Skp., er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Vedkommende henvende sig til undertegnede Eier. Dens Bygninger ere gode, og i afvigte Sommer af Nyt opbygte, og indrettede til en Familie uden for Bondestanden. Endeel af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen. Stubberup Mølle, den 24de November 1834. C. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-26
Skipper P. Bruun afgaaer sidst i denne Uge til Kjøbenhavn; kan modtage Passagerer og noget smaat Fragtgods. Jagten ligger ved Toldboden.