JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Polen Oprøret er nu og udbrudt i Varschau den 17de April. General Jgelstrøm havde afsendt de der værende russiske Tropper mod Kosciusko indtil 3 Battailloner. Opstanden tog sin Begyndelse og Jgelstrømsendte General Bauer med den ene Battaillon til Tøy huuset, men Jnsurgenterne havde allerede bemægtiget sig samme med deri værende Canoner og Gevæhrer, hvilke sidste Børgerskabet strax giorde Brug af, og Bauer med hans Battaillon maatte give sig til Fange. De andre 2 Battailloner forsvarede sig i 36 Timer, men endelig maatte rømme Byen med en Rest af 1200 Mand, hvormed Generalerne Jgelstrøm, Aproxin, Pistor og Subow retirerede til Zaroczim, hvor de forenede sig med nogle Preusser. - De Russiske Qvarterer i Staden bleve derpaa udplyndrede og nogle Huuse opbrændte, en Deel i Staden blevne Rus seer dræbtes paa den grusomste Maade. Man veed ei hvor Kongen er. Nogle melde, at han havde salveret sig til et Kloster, andre, at han er i Jnsurgen, ternes Magt tilligemed den Preussiske Gesant Hr. von Buchholtz og den Russiske Resident Baron von Asch, hvilket sidste er troeligst. Jmidlertid sammentrækker nu Preusser, Russer og Østerrigske Tropper, og neppe vil Jnsurgenterne kunde holde sig, da de ingen Fæstninger have, men forskandse sig saa godt de kan ved Cracau Engeland. Parkens og Toverns Kanoner ankyndigede d. 21de April den vigtige Erobring af den Franske Vestindiske Øe Martiniqve, som Engelænderne gandske har indtaget og derved tillige erobret 100 franske Skibe, som beregnes til en Million Pund Sterlings Værdi. Den 23de overgik Fort Royal ved Storm, og Fort Bourbon ved Capitutation, og Besætningen af 900 Mand overgave sig til Krigsfanger. Engellænderne havde der 7000 Mand, hvoraf 71 ere dræbte, men 193 ere saarede. Efter Brev fra Jamaica under 2den Martii havde den Engelske Oberste Withlock bemægtiget sig den faste Post i Acul. Capitain Morshead, som først trængte ind i Fortet, mistede tilligemed 4 andre Livet og 32 bleve saarede ved det at et Pulvermagazinfløy i Luften. Port an Prince var ei endnu indtaget, men man satte stærk an paa den. I Havnen ere indsluttede 100 franske Koffardie Farere. J Charam indrettes 2 gamle Linieskibe Albion og Nonsuch til svømmende Batterier. De skal have i øverste Dæk 68 Pundiger og i underste 32 Pundiger og Rister til at giøre Kuglerne gloende; hvert indtager 450 Fade Krudt og foruden de nødvendige Matroser et Compagnie Artille, rister. Sir Sidney Smith skal være Opfinder af disse skrækkelige Machiner. En for Menneskeflægten gavnligere Opfindelse er at forsyne Krigskibene med en Ventilator, som paa samme Tid uddriver fra Skibets inderste Kroge den fordærvede og tillige indfører den friske Luft. Den skal være sat i Brug ved Grev Moiras Flode. J Spithead ligger nu 62 Krigskibe. Antallet af Marine Officererne er 2212. Linieskibet Victorions, 74 Canoner er kommet paa Grund ved Aldborough. Robert Boyles Legat til den christelige Religions Udbredelse i America skal nu efter en Cancellie Resolution anvendes til at oplyse Negerslaverne paa de Vestindiske Øer. Biskoppen af London, Doctor Portens er Præsident i den hertil nedsatte Commission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Frankrig. Den unge franske General Hoche var neppe ankommen til den Jtalienske Armee ved Nizza, som ham var overdraget at have Overcommande over, førend han efter Conventens befaling blev arresteret, man troer, han har været ind tret i den Parisiske Sammenrottelse. Robespierre den yngre, Salicetti, og Ricord have i alle sydlige Departements opbudet den unge Mandskab af første Reqvisition og vil bringe den Jtalienske Armee til 80,000 Mand. Ved den østlige Pyrenæer Armee er General Ramel guillotineret. At de Franske har bemægtiget sig den Sardiniske Havn Oneglig har Barrere med sædvanlig Pralerie bekiendtgjort i Conventen den 15de April, og meldte tillige om nogle Dusin Skibe, som paa nye ere tagne fra Engelænderne. St. Just har i Velfærds=Udskuddets Navn samme Dag givet Kundskab om den længe omtalte nye Politie Anordning, hvoraf man forventede sig Retfærdigheds og Ordens Jndførelse, men seer at Forslaget i 25 Artikler kuns gaaer ud paa at bekræfte den nærværende Factions Herredømme, befæste det skrækkelige Tyrannie, Revolutions=Tribunaler og at holde Guillotinen i bestandig Gang. Fra den 23de Art. at enhver, som beklager sig over nærværende Revolution, skal giøres landflygtig og forvises til Guyana, kan man slutte sig til Resten. Velfærds=Udskuddet og de Øvrigheder, den anordner, skal enhver adlyde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
General Dagobert skal efter fransk Beretning have bemægtiget sig 3 vigtige spanske Poster, erobret 7 Canoner, 300 Flinter, og gjort mange Fanger. Alle Fordægtige ere forviiste 100de Miile fra Øst=Pyrenæerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
General Dugommier skal med første foretage et almindeligt Angreed mod Spanierne. Da Landets Jnteresse fordrer at formindske de Ædendes Tal, saa har Conventen den 15de decreteret, at alle forhen Adelige skal forjages 10 Mille baade fra Paris og alle Søe= og Grændsesteder inden 3 Dage efterat Decretet paa hvert Sted bekiendtgiøres. Dette Decret, som bringer Mennesker uden Brøde i 1000de Tal til Bettelstaven og berøver dem deres Hjem og Eiendomme, hvorved de Elændiges Tal vil mærkelig forøges, førte Conventen selv som despotisk, men Conthon undskyldte det, som alt andet af samme Slags, med Nødvendig hed og at Republikens Sikkerhed udkrævede det. Prilosophens Rousseaus Aske skal efter hans Enkes Begiering og et Decret forflyttes til Pantheon - Saaledes veed Conventen, at giøre Ære af fortiente Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Jtalien. Nyere privat Efterretninger og Oprøret i Neapel melde, at Formanden for de Sammensvorne, som skulde myrde den Kongelige Familie, var en vis Paseal Jordan, Lærer ved en geistlig Stiftelse. En stor Deel af Geistligheden skulde været myrdet og FrihedsTræet oprettet. Man har arresteret over 300, og nogle af de Skyldige, som vare flygtede til Skibe paa Reeden, ere derfra hentede tilbage. En Deel har faaet Tid at brænde deres Papirer. Kongen har nedsat en Undersøgelses=Commission, hvori han selv med 2 Stats=Secretoirer præsidere. De Militaire ere idelig under Gevæhr og det Kongelige Pallads har stærk Vagt. Lazaroni, hvis Tal beløber til 40,000, ere blevne det Nr. gelige Huus troe, derimod have adskillige Prindser, Hertuger, Herrer, Advocater, Munke, Præster og Officeerer gjort sig til Kieltringer, hvis Navne det ikke er værdt at anføre. Man anseer den heele Handel at være en Conspiration af Jacobiner, og Planen er lagt i Clubberne, som ere adspredte i Riget og affilierede en Principal-Club i Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
J Genua er man i en slem Forlegenhed. De Franske vil paanøde Genueserne den Tieneste at indrykke i deres Gebeet med, som nogle melde, 40,000 Mand, for at hindre Fiendernes Anslag at bringe de Genuesiske Lande under Kongen af Sardinien, hvilket Conventen haaber, at Genueserne vil ansee som et Beviis paa deres Venskab. Formodentlig vil man og herved skaffe den Genuesiske Banqve og Penge=Casse fornøden Sikkerhed. Man frygter og for en ligesaa uombedet Besøgelse af Østerrigerne. Genua vil for ei at give nogen Anledning til Misfornøielse, ei søge fremmed Hielp, men selv forsvare sin Neutralitet saa godt den kan, hvær ver derfor, og har sendt Tropper til Albenga, Gavi og Novi og forbedrer Fæstningsværkerne mod Landsiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Jmod Republiqvens Forbud paa Grund af Neutraliteten har de Franske passeret dens Gebeet til Oneglia, men Barrere har viist, hvor usle saadanne Diplomatiske Grunde ere, og at de maae vige for den ævige Folkeret og hvad den franske Republik finder fornødent at befale. Jndvortes maae Genua og kjempe mod et Oprør, som stedse arbeider paa at frembryde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Det fornemmeste Medlem af Jacobiner=Partiet Senator Jnvrea er arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Der meenes nu at Neavel overlader 6000 Sicilianer, som Hielpetropper til Corfica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Sverrig. Man har i Stokholm begyndt med at giøre frivillige Sammenskud til Søe=Udrustningen, og dette Exempel ventes fulgt over alt i Riget. Conventionen med Danmark er ratificeret den 3die April, oplæses af Prækestolene og er notificeret de fremmede Hoffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Adskilligt. Baron Armfeldt skal den 18de April være arresteret ved Stammersdorff i det Østerrigske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Ved Keiserens Ankomst til Valeneiennes modtoges han ved Porten af 100 Studentere med hvide Skier fer, de førde hans Vogn ind i Staden under bestandigt Fryderaab og Folkets Jubel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Baron Trenck har skrevet fra Paris og skildres hans Fængsel der langt skrækkeligere end i Magdeburg. Han ligger paa Straa og er færdig at sulte ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Bekientgiørelser. En Jags, 5 Commerce Læster med Jnventarium staaende og løbende Redskaber, er i Horsens at faae til Kiøbs, kiøberne melder sig hos Raadmand Tolstrup. er 5 Stius. Rasmus Nielsen Kongelig Majestets Bir 179. kedommer og Skriver i Baroniet Høeg, holms Birk, giør vitterligt: Det for mig andrage, Forvalter Wilhelm Schalstrup ved Høegholm, hvorledes han paa Grund af en Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: 17 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende af 1794 Guds Naade Konge til Danmark og Norge de Venders, og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter Forvalter Wilhelm Schalstrup af Høegholm under Caløe Amt i Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning, og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til vedkommende Værneting, som 3de gange efter hinanden skal indrykkes i Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aarhunsiske Aviser og den Altonaiske Merkur, maae med Aa og Dags Varsel indkalde den eller de, som maatte have i Hænde en af os elskelige Frue General=Lieutenantinde Sehestedt til Baroniet Høegholm til afdøde Helene Hurtigkarl, Enke efter forhen afdøde Fiskehandler Hurtigkarl, udstæd men bortkommen Obligation, ifølge hvilken Stervboet efter bemelte Helene Hurtigkarl hos Generalinden skal komme tilgode en Capital stor 900 Rdlr. med fornevnte Obligation af fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ingen, inden forskrevne Tids forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meerbemelte Obligation erhverves Mortifications Dom; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongelige Residens=Stad Kiøbenhavn den 21de Martii 1794. Under Vort Signet (L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling Brandt. Schov. Colbiørnsen. Reiersen. Finder sig beføyet med Aar og Dags Varsel herved at lade indstevne den eller de som maatte have den i ovenmeldte allernaadigste Bevilling ommeldte Obligation Hænde, at møde for Høegholms Birketings=Ret inden Aar og Dag fra Dato, for at ligitimere deres Ret og Adkomst til samme, da Citanten ifald ingen inden foran skrevne Tiid melder sig, agter derpaa at erhverve Mortifications=Dom, efter derom nærmere inden Retten nedlæggende Paastand. Til Bekræftelse under min Haand, og Segl. Peterborg ved Høegholm den 26de April 1794. R. Nielsen. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
J følge Hans Kongelige Magistets allernaadigste Bevilling af 21de Martii dette Aar, indkaldes herved med Aa og Dags Varsel samtlige Arvinger, og med samme TildVarsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle dem som formeene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Helene Hurtigkarl, Enke efter forhen afgangne Fiskehandler Hurtigkarl i Kiøbenhavn, for mig under Skiftet efter fornevnte Helene Hurtigkarls at møde inden fornevnte Tiids Forløb. De første for at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, og de sidste deres havende Krav. Høegholm, den 10de April 1794. Wilhelm Schalstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
En Karl som forstaaer hvad han bør og kan foreviisde paalideligste Skudsmaale om sin Opførsel og Duelighed, søger Condition som Skiøtte eller Skov=Rider, hos en Herskab til næstkommende 1ste Maji. Nærmere Anviisning giver paa Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Det nye Testamente oversat med tilføyede Anmærkninger, et Forsøg af Ove Høegh Guldberg, i tvende Deel i stor Octav=Format, bestaaende af 75 et fierdedeel Ar og indrettet til Brug for enhver Bibelelsker, være sig læg eller lærd, faaes nu hos mig paa fiint hvidt Papiir for 2 Rdlr. 3 Mk. og paa Skrivpapir for 3 Rdlr. Ligesaa faaes hos mig Bechmanns Sange om Evigheden for 24 s. J Fogh. Stifts-Revisor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Det Nye-Testamente oversat med tilføiede Anmærkninger ved Ove Høegh Guldberg, 2de Deele, i stor svo, faaes hos mig undertegnede paa fiin hvid Papiir og indbunden i smukt Fransk Bind for 3 Rdlr. 3 Mk. J. F. Nordstedt, Bogbinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-03
Her paa Adresse-Contoiret faaes til Kiøb Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot, Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet Samme, heftet og illumineret Disse faaes for samme Priis i Aalborg hos Hr. Postmester Frisch. J Greenaae hos Hr. Provst Brøchne og i Randers hos Bogbinder Hr. Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Efter Velfærds=Udskuddets Resolution, som i Paris og andre Steder er bekjendtgjort ved Proclamation af 26de April skal de tilbageholdte Danske og Svenske Skibe løsgives, og der er anviist 800,000 Livres til Skadesløsholdelse for Ophold. Det kommer nu an paa, hvad enhver faaer ved Deelingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Aarhuus. Udpasseret: Den 7de Mai Kammerherre von der Lübe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Den 4de Maii afseilede herfra til Callundborg Smak skipper Jens Thurøe med Kreature for Sr. Jens Knudsen. Den 6te Dito ankom Skipper Jessen og Soede hertil fra Callundborg. Samme Dag afseilede Lars Hansen med Enroullerede og d. 7de afseilede Søren Michelsen med Kreature, for Sr. Christian Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stud. J. Svaneberg. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Prædikanterne paa tredie Søndag efter Paaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Stud. Selmer. Hr. Bechmann. Frue Kirke. Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Udenlandsk. Polen. Jnsurrectionen udbreder sig med hver Dag og er nu forandret til en Confoederation, hvortil Kongen selv har erklæret sig. Opløbet i Warschau, som begyndte Skiertorsdag Morgen Kl. 4, og vedvarede til Langfredags Aften Kl. 6, var skrækkeligt. Russerne bleve overalt baade i Huse og paa Gaderne efter satte og dræbte, og da de paa deres Side værgede sig med megen Rasenhed, saa strømmede Blod overalt, og hele Gader og Pladser saaes bedækkede med Liig. End- og mange Russer, som overgave sig, myrdedes. Anledningen til Tumulten tilskrives den Russiske Gesandts Baron Jgelstrøms haarde Begieringer og Paastande, saasom at han d. 16de i en Note til Kongen og det Stedsevarende Raad forlangte sig Tøihuset indrømmet, det Polske Militair afvæbnet, og 20 fornemme Polakker arresterede og bestraffede med Døden. Kron=StorKanzleren, Fyrst von Sulkowski gik selv til ham, og vilde bevæge ham til at frafalde saadan Paastand, men forgiæves. Canzleren rørtes derved saa meget, at han fik et Slag og bragtes halv Død til sit Palais. Enten det nu var saa eller ei, saa rygtedes det strax i hele Byen saavelsom at Russerne vilde bemægtige sig Tøihuset, og alle forbittredes paa Russerne hvoraf 7400 skal være blevne, deriblant en yngre Jgelstrøm. Af den Rest, som slap ud af Byen skal de fleste være saarede. En Kirke og 4 Palaier skal være afbrændte, og Russerne maatte lade deres Canoner i Stikken. De Confordereredes Paastand skal være, at faae Constitutionen af 3 Maji 1791 sat i sin Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Den Cracanske Commission har efter Koskiuskows befaling bekiendtgjort følgende Anordning: 1) Jnden 3 Dage skal hvert 5te Huus i hver Stad og Landsbye, stille en Recrut forsynet med Gevæhr, Patroner, Pikke eller Øre. 2). Hver Recrut skal bære sin sædvanlige Dragt, forsynes med Brød paa 6 Dage og 12 Polske Gylden i Penge. 3). De afleveres til Cracau, Kalmier; eller hvor befales. 4). Hvert Huus skal levere 24 Pund Brød, 3 Garnitz Havre og 24 Pund Høe. 5). Alle Stæders Jndvaanere fra 18 til 40 Aar skal bevæbne sig og Borgere fra 18 til 28 Aar. skal indstille sig paa første Ordre. 67. Til Udgifter, nes Bestridelse fastsættes a) de paa Livstid forlenede Godser og Starostier betale efter sidst fastsatte Lustration b) Selv-Eiere betale 10 pro Cento. c) Geistlige som har 100 til 1000 Gylden 20; men derover 50 pro Cento. Klosterne ligesaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Der skrives, at en Russisk Officeer skal i Fuldskalhave ladet sig forstaae, at der Langfredag skulde passere noget skrækkeligt. Man drak ham brav til, og udlokkede Hemmeligheden og Jgelstrøms Forehavende, som Polakkerne forekom. Man regner paa 30,000 bevæbnede i Warschau, Madalingky har 8000 Mand regulaire Tropper og 5000 Adelsmænd til Hest, foruden Tropperne under Koskiusko. De regne og paa Bistand at Tyrkerne, som samle Tropper og oprette Magaziner paa Grændserne. Fyrsterne af Moldau og Wallakiet har og faaet Ordre at modtage alle Polakker, som tage deres Tilflugt dertil og at forsyne dem med det fornødne. Af Russer og Preusser skal der ikkuns være 30,000 Mand, men flere Regimenter ere i March dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Østerrigerne har og i Anledning af Tyrkernes Bevægelser samlet sig paa Grændserne af Gallicien. Madan linsky havde gjort vis Regning paa en Opstand i Syd Preussen, men hans Forsøg hertil har hidtil været forgiæves, dog har nogle Preussiske Betiente af Frygt begivet sig til sikkre Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Efter al Anseelse kan Bevægelsen i Polen ikke stilles uden ved en ordentlig Krig, som man paa alle Sider belaver sig paa Man troer, at Kongen har været vidende om den Tumult som skulle udbryde. Da Folket meldte ham det Rygte, at Russerne vilde bemægtige sig Tøihuset, og at de vilde forekomme dem, skal han have svaret, gaaer hen og forsvarer Eders Ære. Kongen skal og forud have sendt sit Sølvtøi til Mynten. Da Jgelstrøm meldte ham de første Bevægelser, skal Kongen have ladet ham sige: at han giorde best i at drage sig med sine Russer ud af Staden, og gav ham tilkiende giennem hvilke Gader han endnu sikkert kunde passere. Den Preussiske Gesandt skal være givet en stærk Vagt. Forbittrelsen mod Russerne var ubeskrivelig. Den strakte sig endog til deres Heste, som Polakkerne dræbte, og Børn skar med Knive Hovederne af Russernes døde Legemer. Myrderiet varede i 38 Timer. Det vil vel ellers befindes ved denne som andre voldsomme Begivenheder, at Rygtet udspreder meget som skal være talet og gjort, der siden befindes, at være urigtigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Engeland. Ved en overordentlig Hoftidende er Martiniqves Erobring bekræftet. Den 23de Marts overgav sig det vigtige Fort Bourbon med 900 Mand, som løsgaves med Vilkaar, i nærværende Krig ei at maa tiene mod Engeland eller Allierede. De af NationaGarderne, som besidde Eiendom paa Øen, maa forblive med Vilkaar, at de kan stille Caution for deres Forhold General Rochambean skal gives Pas og beqvem Skibsleilighed at reise hiem til Frankrig. J Arsenalerne har man forefundet i Fort Royal 36, Fort Louis 64, og For Bourbon 88 Canoner og en utroelig Mængde Kugler, Ammunition og andre Krigsfornødenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
De offentlige Subscriptioner til Landmilices Oprettelse har god Fremgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Der siges, at Engelænderne nu og har erobret den franske Vestindiske Øe Guadeloupe. Den 22de April gik den store Flode fra Portmouth til Søes. J Edimburg er nu Uroligheden paa Parterret stillet Man tillod enhver efter Godtbefindende, at beholde Hatten paa eller tage den af, naar den bekiendte Sang opførtes, og siden har man ei seet nogen med Hatten, paa. Hoffet i London har og ved Courier faaet Efterretning om den Seir de Allierede har vundet over den franske Armee under Pichegre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Frankrig. Fra 18 til 21de April har man gullotineret over 60 Mennesker. Derhos tiltager Fangernes Tal daglig, og er nu i Paris næsten syv og et halv Tusinde. Kiødmangel hærsker i Paris. Det hærskende Partie er endnu ikke enig om, hvem der nu skal gives Skylden herfor, dog tales om Aristocrater, der ville virke nyt Oprør. Jmidlertid er det fastsat, at til Huusfædre skal 3 Gange i hver 10 Dage uddeeles saa meget Kiød, at hver Person i Familien kan faae et halvt Pund. J Egnen ved Dal har Havet giennem brudt Digerne, hvorved 4000 Morgen Land ere satte under Vand. Barrere har i Conventen den 20de bekiendtgjort den Seir den Franske General Jourdan har i det Luxemburgske indlagt over General Beaulien og Jndtagelsen af Arlon, hvorfra de Keiserlige fordreves At de Franske i samme Tog fik Hug ved Merzkirken talede han ei om. Fra Trier mældes under 21de April, at de igien ved Rygtet og Pichegrus Vanheld har forladt Arlon dog efterat de havde plyndret og for en Deel afbrændt den. Om Hovedslaget paa de Nederlandsk Grændser fortalte Barrere allene efter et Brev fra Nye sel, at Posten Catillon var ved Forrædderie overlevere til de Allierede og at Bouille den Yngre var dræbt, samt at man havde fundet hos ham 80,000 Livres. Man veed, at begge Deele er Usandhed. De Franskes Anfald paa Trier, som de havde truet med at skulde skee den 20de, er gaaet ind, da de Allierede rykkede mo dem, brækkede de op om Natten Kl. 12 og retirerede til Sierk. Paa Rettraden nedsabledes mange ved de Keiserlige Cavallerie. Feld Marschal Møllendorff har og lovet, uden meget Omstændighed at skaffe dem bor fra Pfalz, saasnart det er udgjort, hvorvidt de Preussiske Tropper skal agere. Subsidie=Tractaten mellem Preussen og Engeland skal have fundet meest Vanskelighed derved, at Engeland har forlangt Disposition over Tropperne, hvilken Kongen selv har villet forbeholde sig. Tractaten skal nu være afsluttet i Haag og er sendt til London og Berlin, for at ratificeres. J Pantheon skal oprettes en sort Marmor=Støtte, hvorpaa med forgyldt Bogstaver sættes Navnene af de Borgere, som bleve den 10de Aug. 1792 ved Thuilleriernes Bestormen. General Hoche, som blev arresteret i Nizza, er allerede kommen til Paris. J Zveybrücken har de Franske ruineret og borttaget de der værende 5 Bogtrykkerier, hvorved nogle 100de Mennesker havde Næring, og til Staden indbragtes fra fremmede Steder aarlig over 100,000 Gylden.