JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
J Mandags mistede Præsidenten, Greve Munk, ey allene alle sine Charger, sin grevelige Værdighed og sine Ordenstegn, men han fik ogsaa, for den Andeel, han skal have havt i de saa kaldte Fanehielms=Sedlers Forfalskning (et Slags Papiirpenge, som circulerede i Finland) Ordre til strax at forlade Riiget. Bemeldte forfalskede Sedler skal beløbe sig til 30000, andre paastaae 90000 Rigsdaler. – Denne Tildragelse giver Anledning til adskillige Rygter, og kommer saa gandske uventet, da man altid har anseet Greve Munk for en redelig og uinteresseret Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Wien, den 21 April. Alting er her i den største Bevægelse, og Udrustningerne fortsættes baade Nat og Dag. Efterretningen om den nær forestaaende Kriig med Frankerige har opfyldt Tropperne med den inderligste Glæde. Der marcherer nu 45000 Mand til Rhinen. Disse udgjøre med de, der allerede staae ved Rhinen og i Nederlandene, en Armee af 130000 Mand, hvortil der skal støde 50000 Preussere, foruden en Riigs armee og endda fremmede Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
J Pohlen frygtes meget for, at Russerne skulle ved Kaminieck falde ind paa Republikens Grund. Det hedder, at Storviziren, Juffuf Pacha, har mistet sit Hoved i Adrianopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Haag, den 21 April. J vore Tidender meldes fra Berlin, at man der seer Anstalter giøres, som forkynde Troppernes nær forestaaende March. Smedene og andre Haandværksmænd arbeyde Natten med Dagen, for at bringe det Fornødne til Armeen, ret hastig i Stand. Der skal ogsaa atter være udgaaet den Ordre, ikke at hværve nogen Franskmand, Elsasser, Lotthringer eller andre, som have været i fransk Tieneste; og Kongen har sat den franske General Heymann paa 2000 Dalers aarlig Pension.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Fra Cølln meldes, at et Churfyrsteligt Hof ved Rhinstrømmen har for nogle Dage siden affærdiget 10 Courerer til forskiællige Hoffer, da man havde faaet vis Efterretning om, at Franskmændene vilde Natten til den 19de trænge ind i det tydske Rige fra Mosel- og Saar Kanten. Den Engelske Gesandt, Mylord Auckland, og den nye franske Gesandt, ventes begge her daglig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Paris, den 23 April. J Fredags (den 20de) bivaanede Kongen Nationalforsamlingen, og foreslog den at erklære Østerrige Krig. Dette Forslag blev ey allene endnu samme Aften ved de fleeste Stemmer antaget, men der blev endog strax affærdiget Courer til alle Departementerne med den formelige Krigserklæring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
De tre Regimenter, som nyeligen bleve oprettede af den besoldede Nationalgarde, have vægret sig for at gaae til Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Vi have atter faaet en Coureer fra Madrid, og med ham den Tidende, at der staaer 28000 Mand Spanske Tropper paa vore Grændser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Nu gaaer her igien det Rygte, at den bekiendte General van der Mensch har taget Krigstieneste ved vores Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Et andet Rygte, at Ministeren for de udenrigske Affairer, Hr. Dumourier, havde nedlagt sin Post, og at han vilde tage Commanden over Armeen i Hr. Fayettes Sted, ifald han skulde afgaae, er meget usandsynligt. Jmidlertid nævner man dog allerede Hr. Bonne Carrere som Dumouriers Eftermand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Fra Marseille berettes, at Capitainen paa Skibet Solide, Hr. Marchand, har opdaget 4 nye Øer i det indiske Hav, og at han i den franske Nations Navn har taget disse Øer i Besiddelse. De skal være meget folkerige. Man har fundet Sviin og Fiærcreature der i stor Overflødighed, og Nationalforsamlingen har allerede faaet Situations Cartet over denne nye Acqvisition. Nogle af Lemmerne i Nationalforsamlingen ere af den Meening, at det strider imod Menneskets Rettigheder at bemægtige sig saadanne Øer, især burde Franskmændene aldrig befatte sig med saadant, da de giøre saa stor Paastand paa naturlig Friehed. Over denne Sag vil der nærmere blive debatteret, naar man først har faaet de vigtigere Sager fra Haanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Brüssel, den 25 April. Nationalforsamlingen i Paris har den 20de hujus erklæret Krigen imod Østerrige. Men da den franske Operationsplan ey er nogen Hemmelighed her, og vort Gouvernement har taget alle fornødne Mesurer, saa have vi intet at befrygte. Vore kjække Tropper staae færdige for at vise deres Jver og Mod for Kong Franz. De have formeret en Leyr imellem Luxemburg og Trier. Franskmændenne have gjort Mine til at stikke en Leyr af ved Sedan; men man har tilintetgjort deres Planer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Kiøbenhavn, den 4 Maji. J Tallotteriets 659de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Vinden. 23 April. 13 3/4 Varme. S. V. 28. I. O. 12 1/2 N. V. V. S. V. S. V. N. V. Udi afvigte Uge fra den 21de April til den 28de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 17 Par. Fødte Drenge 33. Piger 42. Tilsammen fødte 75. Døde Mænd 18. Qvinder 14, Drenge 6, Piger 7, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Barselseng 1. Brystsyge 3. Druknet 1. Feber 1. Galde=Feber 2. Hastig død 1. Hidsig Feber 3, Kiig hoste 2. Kopper 1. Modersyge 1. Slag 5. Tænder 3. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 10. Vattersoet 2. Tilsammen døde 45. Altsaa 30 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Til behagelig Efterretning for det Asiatiske Compagnies Herrer Interessentere bekiendtgjöres herved, at trykte Exemplarer af den Compagniet bevilgede Kongelige allernaadigste Octroy paa 20 Aar fra 12te April 1792, paa Compagniets Bogholder-Contoir fra nu af ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Betragtninger over de aarlige Søn- og Helligdags Evangelier i tvende Deele, udgivne til Opbyggelse af en retskaffen Præst, har nu forladt Pressen, og sælges for 4 Mk. 8 Sk. paa Trykpapiir uindbunden, hos de Herrer Boghandlere Saxtorph paa Waysenhuuset, Rothe paa Børsen og Buch paa Nørregade, samt hos mig som Forlægger efter Autors Cay Frid. Hammerich, Anmodning. paa Hiørnet af Naboeløs og Snaregaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1792, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. og hæftet 4 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-04
AVERTISSEMENTS. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 30te Maji förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, Pahlholter, Norske Allinger, Eege-Vognskuds-Blokke, Danziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vall Bræder, norske Vrag-Bræder, Birke Haandspager, norske fiirskaarne Bræder, BaadshagStager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, fiinsk Tiære, bruun Bordeaux Harpix, tyk Terpentin, reen Tælle, hollandsk Seildug, Petersburger, Seildug, flamsk Lærred, Raundug, polsk eller Sække-Lærred, Tælle-Lys, reen riigsk Hamp, spansk Salt, store skorske Steenkul, Smedde dito, Böge Brænde, haardt Skibs Brød, fransk eller dansk Brændeviin, fransk Viin-Edike, kjøltörrede Byg-Gryn, dito Bankebyg, Svedsker, hvide Kaag-Erter, Byg, röget Korn Flæsk, ævret Smör, norsk Baand-Jern. End videre til Cargaison: Diverse Sorter Stang Jern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, engelsk Klumpe-Blye, Jern-Ankere, rigsk Hamp, petersborger dito, finsk Tiære, petersborger Seildug, dito flamsk Linned, dito Raundug, Steenkul, Staal, fransk Brændeviin, Vellervigs Bræder. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varenes Quantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort. Mellemste Etage udi Gaarden No. 199 i Frederichsberg gade, som nu beboes af (S. T.) Hr. Oberste Hæderich, bliver til Paaske ledig; samme bestaaer af 5 store Værelser og Kiøkken en suite, et Sideværelse til Domestiqver, kan og følge 2de Værelser udi 3die Etage, foruden Tiener= og Pulterkammer i Qvisten, fælleds Vadskerkielder og Tørreloft, samt Afdeeling i Kielderen til Victualier, og Rum til circa 16 Favne Brænde, hvorom handles med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Kiøbenhavns No. Aar. all, Mammuanland. nau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Post-Tidender, som ris monau. Mandagen, den 7 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Stockholm, den 20 April. Roligheden synes her igien at blive varig; den største Deel af Nationen afskyer den Gierning, der skilte den ved en Monark, hvis glimrende Egenskaber indgav endog dem, hvilke ikke vare fornøyede med alle hans Handlinger, Beundring og Ærefrygt. De Grunde, ved hvilke Anførerne for den svage Opposition søgte at vinde Styrke og at skille Kongen ved hans Undersaatters Kierlighed, gik fornemmeligen ud paa den tiltagne Gield, som dog nu, efter den almindeligen fattede gode Fordom om Monarkens Person, i Sammenligning med de store Ting, han under sin virksomme Regiering fuldførte, ikke længer ansees for saa betydelig. Efter en Rigsdagen forelagt Beregning beløb hele Gielden sig til 34100000 Rigsdaler Banco, nemlig: Riigscontoirets Gield 21300000; Udrednings-Commissionens Sedler 4400000, uliqvideret Gield 700000; Krigscommissariats Sedler 1300000; Monarkens erkiendte Gield omtrent 2000000; og til diverse Casser, Kirker, og Magaziner, hvilken Gield Kongen selv havde forbundet sig til at betale, 4400000 Rigsdaler Banco. - For saasnart mueligt at befrie Circulationen for den Deel af Gielden, som bestod i circulerende Sedler, havde Monarken foreslaaet, at Stænderne maatte i 10 Aar bevilge ham aarligen 1100000 Lod Sølv, som skulde lægges i Banken, og anvendes til Gieldsedlernes Realisation. Af disse 1100000 Lod Sølv skulde Adelen udrede 176000, Geistligheden 320000, Borgerstanden 92000, og Bondestanden, 80000. Men denne gode Hensigt blev tilintetgjort og af mange miskiendt. Rimeligviis vil den nye Regiering ved klog Sparsomhed søge at naae den paa en for Folket mindre trykkende Maade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Den 30te April. Sidstleden Fredag, den 27de denne Maaned, led Kongemorderen Johan Jacob Ankarstrømden ham tildømte Dødsstraf saaledes, at han Klokken 9 Formiddag blev under en stærk Bedækning af militair Vagt, og kiørende baglænds med blottet Hoved paa Bøddelknægtenes Karre, udført til Galgebakken, hvor han mistede den høyre Haand og blev halshugget; hvorefter Hovedet og Haanden blev sat paa en Stage, og Kroppen, deelt i fire Deele, lagt paa ligesaa mange Steyler. Derefter blev paa Galgen opslaaet en Tavle, hvis Paaskrivt indeholdt Beretning om hele den tildømte Straf, og blev en ligelydende Tavle paa samme Tid opslaaet paa Kaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
London, den 20 April. Hr. For havde i Forveien ladet sig forstaae med, at han som i Tirsdags vilde foreslaaet Underhuuset at nedsætte en Commission, for at bestemme, hvad der efter den nyelig antagne bill til Slavehandelens Afskaffelse skulde foretages. Men da han siden hørde, at Hr. Dundas selv havde i Sinde at bringe denne Sag paa Bane, saa har han udsat sit Forslag til næste Mandag. Han forsikkrede derved, at han ikke vilde lade Slavehandelens Afskaffelse, hende, men haabede tvertimod, at han, saasnart Hr. Dun das havde fremført sit Andragende, vilde være i Stand tilat bestemme Tiden og Dagen, naar Afskaffelsen skulde finde Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
J Onsdags holdt Hr. Sheridan Ministrene temmelig varme med hans længe yttrede Paastand paa en Reform med de Scotske Kongelige Landsbyer. Jsær maatte Statssecretairen Hr. Dundas, der selv er en Scotlænder, holde her, fordi han, uagtet de mange til Underhuuset fra Scotland indløbne Ansøgninger om en saadan Reform, har stedse af alle Kræfter sat sig derimod. Hr. Sheridan vil, at alle store og folkerige Landsbyer, som hidtil ingen Repræsentante have havt i Parlementet, skulle herefter have Ret til at sende Deputerte derhen, han vil videre, at de faa Byer, som have Ret til at sende Repræsentante til Parlementet, ikke længer skulle lade Valget beroe paa nogle Enkeltes, men paa alle der boesatte Borgeres Stemmer. Alt dette kunde umueligen være efter Ministrenes Hoved, da disse ikke skiøtte om, at Parlementslemmernes Antal bliver forstørret, siden det allerede koster dem nok, at forskaffe sig Pluraliteten i Underhuuset og ved Parlements valgene. Hvad Ordet Reform angaaer, sagde Hr. Sheridan, da veed jeg meget vel, at der gives Folk, som paastaae, at Reformer ere farlige. Det er atter noget Nyt, siger man, og Nyeheder bane tilsidst Veyen til Revolutioner. Jmidlertid kan vi dog nok takke de Tid efter anden gjorte Forbedringer paa vores Constitution for den Friehed, vi have. Det forekommer rigtig nok mange, som om den nærværende Tidspunct, formedelst den i Frankerige passerte Revolution, ikke just var den beqvemmeste til at tænke og tale om Reformer. Ja man ansaae det eengang for uforsigtigt og upassende, at yttre saadant eller blot nævne den franske Revolution i Underhuuset. Men disse Tider ere nu forbi. Man maa betragte denne Tildragelse hvorledes man vil, saa viser den overalt sin Jndflydelse, der ligesom har blandet sig i Luften, og indaandes med denne. Den franske Revolution var den lykkeligste Begivenhed for Engeland, og den franske Nationalforsamling har gjort vore Financer langt større Tienester, end den største Finance-Committee var i Stand til at giøre vort Parlement; den har forebygget en Kriig imellem os og Spanien; den har hævet Familie-Forbundet i det Bourbonske Huus. De saa kaldte Venner af vor Constitution, som sætte sig imod alle Reformer, fordi de troe, at Bygningen er saa skrøbelig, at man maa vogte sig for at røre ved den, giøre altsaa vor Forfatning kun liden Ære, thi dersom det virkeligen forholdt sig saaledes, saa maatte jo Forbedringen netop af den Grund være des nødvendigere &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Efter de sidste Beretninger fra Portugal er Dronningen igien saavidt restitueret, at hun er i Stand til at kiøre et Par Timer ud om Dagen med Doctor Willis, for at tage frisk Luft.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Ostindiefarerne Corte og Canton ere lykkelig ankomne fra China og de Jndiske Kyster. De medbringe, saavidt man endnu veed, intet Nyt. Skibet Canton forlod Øen St. Helen den 5te Martii. Gouverneuren sammesteds melder i hans indsendte Depecher, at det franske Skib Bengal var løbet derind, og at man ved denne Leylighed havde erfaret, at Lord Cornwallis var ved dets Afgang fra Jndien paa Marchen til Seringapatnam. Tippos Tropper skal desertere stærkt, og han skal selv være i den yderste Forlegenhed. Jndianerne have frataget de forenede Nord=Americanske Stater begge Fortene Franklin og Jefferson, i Nærheden af Ohio. Der skal staae 20000 Jndianske Krigere i Beredskab til det næste Feldttog, og Kongressen i Philladelphia begynder ret at blive ilde til Mode. General St. Clair, som tabte den sidste Træfning, skal have gjort sine Sager meget slet; hvilket har sat Mod i de stridbare Jndianere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Warschau, den 21 April. Den i Mandags tagne høystvigtige Rigsdagsbeslutning om de iværksættende offentlige Forsvarsanstalter skal, efter Landbudet Soltyks Forslag, officialiter bekiendtgiøres alle udenlandske Hoffer, især det Berlinske, Wienske og Dresdenske. Jblandt de Talere, som i denne Anledning udmærkede sig paa Rigsdagen, declamerede Hr. Stydlowsky i denne Tone: "Det er reent ude med Republiken, dersom den ikke viser den urokkeligste Standhaftighed imod de gjorte Trusler, og ved dens Undergang vilde den ey engang have den i sig selv sorgelige Trøst, at blive ynket af de fremmede Nationer, hvis Agtelse den havde mistet." Kongen, som bivaanede denne mærkværdige Session, kaldte Himlen til Vidne, at han ønskede og attraaede intet andet end Fædrelandets Vel. Han forsikkrede, at Armeen, i dens nærværende Tilstand, ey med nogen Nytte kunde gaae til Feldts, og at Krigsfondens saa nødvendige Formeerelse let kunne tilveyebringes ved et udenlands optagende Laan, Men de fremmede Capitalister, som paa billige Vilkaar havde tilbudet sig at giøre dette Laan, maatte endelig ikke opholdes længer efter Svar. Og denne Kongens Erklæring havde den Virkning, at Beslutningen paa Stædet blev taget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Brüssel, den 22 Apil. Udrustningerne til Kriig fortsættes saavel her som i Grændsestæderne af al Magt. Den 18de ankom 33 Krudt karrer og andre Munitionsvogne, under Bedækning af et stort Antal Kanonerere. – J Gaar passerede over 120 franske udvandrede Officerer her igiennem til Trier. – Den franske Marechal de Camp, Marquis d'Arfeld, reyste i Gaar over Hals og Hoved til Lüttich. Cabinets Coureer Harden kom den 17de herhid fra Wien. Samme Dag blev Greven af Artois Coureer expederet tilbage til Coblenz. - Der siges for vist, at Kong Franz har givet efter for Brabanternes Ønske, at have en stedsevarende Deputation i Wien, som kan vaage over den belgiske Nations Jnteresse. Derimod have Stænderne lovet at anvende alt, Tropperne for at befæste Roligheden i Nederlandene. i vore Provindser begynde nu at sætte sig i Bevægelse til den franske Grændse, for der at trække en Cordon. De af dem forladte Stæder blive igien besatte med Preussiske Tropper. – Ved Antoiny, ikke langt fra Tournay, skal Biskoppen af Antwerpen, som hid formeres en Leyr. til har været den lovgivende Magt stedse imod, har endelig forandret sin Tænkemaade, og i disse Dage igien gjort General-Gouverneurerne sin Opvartning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Haag, den 24 April. Den Cordon, som vore Tropper ere i Begreb med at formere, skal nu trækkes imellem Venlo og Mastricht, Amsterdam, den 24 April. De Munitionssager og Kanoner, som de udvandrede Franskmænd have kiøbt her og i Rotterdam, og betalt contant, ere allerede søevært afsendte til de behørige Stæder. Et nyt Beviis for, at de ikke endnu have opgivet deres Haab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Frankfurt, den 25 April. Churfyrsten af Bayern har denne Gang fritaget sine Undersaatter fra at bidrage til Keiservalget og Kroningen, hvortil Udgivten skal udredes af Kammer=Ærariet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Landgreven af Hessen-Cassel skal have befalet alle i hans Lande sig opholdende franske Emigranter at forlade samme inden 48 Timers Forløb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Altona, den 1 Maji. De i Dag over Holland indløbne nyeste Beretninger fra Paris melde, at Marechal Luckner endnu samme Nat, da Krigen i Nationalforsamlingen blev besluttet, havde faaet Ordre til at forjage de i det Bruntrutske staaende østerrigske Tropper. Fayettes Armee skulde gaae til Luxemburg, og Hr. von Rochambenu til Mons. Den retrancherte Leyr ved Maubege skulde besættes med 25000 Mand under Rochambeaus Commando, og Garnisonen fra Dünkirchen forføye sig derhen. Man talede ogsaa i Paris om et Foretagende imod Staden Ostende, for at hindre den fra at blive Tilholdstædet for fiendtlige Kapere, som vilde gjøre den franske Handel stor Skade. – Strax i de første Dage efter Krigs-Erklæringen er der tilbudet betydelige friebillige Gaver til Krigsomkostningernes Bestridelse. Jblandt andre have Nationalforsamlingens Lemmer i tre Maaneder renonceret paa en Trediedeel af deres Gehalt, hvilket udgjør en Sum af 400000 Livres. Den under Navn af det menneskelige Kiøns Talsmand bekiendte Cloots har skiænket 12000 Livres, og adskillige Kiøbmænd, og Lærde have dertil bidraget fra 400 til 2000 Livres, hver efter sin Evne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Kiøbenhavn, den 4 Maji. Den 25de Januarii d. A. er hidtilværende Sognefoged i Crempe, Detlef Christian Lyhme, beskikket til Amtsforvalter i Nordburg Amt. Den 8de Februarii er Amtsforvalteren i Arensbock, Lorenz Moritzen, beskikket til virkelig Kammerraad. Den 15de Februarii Hinrich Schacht til Sognefoged i Herskabet Herzhorn, i Grevskabet Ranzau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Den 18de Martii forrige Copiist Friedrich Wilhelm Aemil Claussen til Huusfoged i Amtet Tondern. Den 30te Martii er Cancellieraad og Byefoged i Nestved, Evald Wulff, beskikket at være tilligemed Borgemester, samt Bye- og Raadstueskriver sammesteds. Den 25de April er Candidatus Juris, Georg Wilhelm von Eggers, beskikket at være Kogs=Jnspecteur ved Kronprindsens=Kog, i Stedet for Kogs Jnspecteur Griebel, som derfra i Naade er entlediget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
I Tallotteriets 479de Trækning i Wandsbeck, den 3die Maji, udkom følgende Nummere: Udi afvigte Uge fra den 28de April til den 5te Maji. ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 37 Par. Fødte Drenge 34. Piger 23. Tilsammen fødte 57. Døde Mænd 22. Qvinder 10, Drenge 11, Piger 3, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Bendelorm 1. Brystsyge 4. Druknet 4. Forraadnelses=Feber 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation I. Kiighoste 1. Koldfyr 1. Kopper 1. Slag 5. Tænder 2 Tærende Syge 10. Uangivne Svagheder 10. Vattersoet 1. Tilsammen døde 46. Altsaa 11 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Til behagelig Efterretning for det Asiatiske Compagnies Herrer Interessentere bekiendtgjöres herved, at trykte Exemplarer af den Compagniet bevilgede Kongelige allernaadigste Octroy paa 20 Aar fra 12te April 1792, paa Compagniets Bogholder. Contoir fra nu af ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
Den aarlige Samling af de i Aaret 1791 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, er nu at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 4 Mk. 12 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-07
AVERTISSEMENTS. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 30te Maji törstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation, over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, Pahlholter, Norske Allinger, Eege-Vognskuds-Blokke, Danziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vall Bræder, norske Vrag Bræder, Birke Haandspager, norske fiirskaarne Bræder, BaadshagStager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, fiinsk Tiære, bruun Bordeaux Harpix, tyk Terpentin, reen Tælle, hollandsk Seildug, Petersburger, Seildug, flamsk Lærred, Raundug, polsk eller Sække-Lærred, Tælle-Lys, reen riigsk Hamp, spansk Salt, store skotske Steenkul, Smedde dito, Böge Brænde, haardt Skibs-Brød, fransk eller dansk Brændeviin, fransk Viin-Edike, kjøltørrede Byg-Gryn, dito Bankebyg, Svedsker, hvide Kaag-Erter, Byg røget Korn-Flæsk, ævret Smör, norsk Baand Jern End videre til Cargaison: Diverse Sorter Stang Jern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, engelsk Klumpe-Blye, Jern-Ankere, rigsk Hamp, petersborger dito, finsk Tiære, petersborger Seildug, dito flamsk Linned, dito Raundung. Steenkul, Staal, fransk Brændeviin, Vestervig Bræder. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varenes Quantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort,
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Kiøbenhavns No. Aar. 2de hans hun tiin. Post-Tidender. nihuus. til at Fredagen, den 11 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Turin, den 21 April. Provincial-Regimenterne blive bevæbnede, og saaledes indrettede, at de om nogle Dage kunne være paa Marchen. Dette Corps vil udgiøre omtrent 15000 Mand. Linietropperne blive completterede, og Besætningen i Nizza forstærket. J Savoyen allene er der for nærværende Tid to Gange saa mange Tropper som i Fredstider.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Stockholm, den 24 April. Man siger, at Hertug Regenten har udnævnt Obersten Greve Wachtmeister til Chef for det Sudermannlandske Regiment, hvilken Post ved Generallieutenant von Siegroths Dimission blev vacant. Derimod er Oberst von Nummers ansat som Chef for det Bahuusiske Dragon Regiment, i hvis Sted Oberst Baron Gyllengranat har faaet det Vestbothniske Regiment. Oberstlieutenant Jemfeltz er beskikket til Oberst og Chef for det Kongelige Grenadeercorps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
J Fredags bleve atter adskillige arresterte Personer, nemlig Baron Funk og Officererne Plomgreen og Strutzenfeldt, satte paa frie Fod.