Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Forslag om Broer. Saa nyttigt og priseligt, som det er, at et Land vorder forsynet med de nødvendige Broer over Ager og Vandløb, saa unegteligt er det, at man heri ikke allene kan gaae forvidt, videre, end Nødvendigheden udfordrer, men at der endog nu paa en Tid, deels sættes, og deels forlanges nye Broer, som gandske gjerne kunde undværes, hvorved det maae befrygtes, at det Aar fra Aar tiltagende Antal af Broer, hvis Bekostning og Vedligeholdelse reparteres paa Hartkornet, omsider vil gergade Hartkornet til en utaalelig Byrde, om man ikke er betænkt paa et andet bedre og mindre kostbart Middel. - Der klages almindelig: at Over kjørselen over Aaer, Bekke og Vandløb Aar fra Aar forverres, og i forrige Tid ikke var saa vanskelig, som nu Klagemaalet har og sin fulde Rigtighed. Dette forholder sig ikke allene saaledes, men maae nødvendig og naturlig viis saaledes skee, saa længe ingen vil hielpe og remedere det. Ved den lange og idelig Overkiørsel forstaaer det sig, at Bunden i Bek=Løbet immer maae fordybes, da en Deel Jord og Sand, som stødes løs, strax af Strømmen bortføres, hvorover Grunden og snart allevegne paa begge Sider i Aar=Løbene befindes høiere end paa det Sted, hvorOverkiørselen er. Med denne immer tiltagende Fordybelse paa det Sted, Overkiørselen er, og den Grundsetning og Forhøielse, samme foraarsager ved den Side, Vandet løver til, som eneste Aarsag til Overkiørselens Forverrelse, er jo da det simpleste og naturligste Middel, igien Tid efter anden med smaae Steen, som ved en Rad større Steen ved den Side, Vandet løber til, kan beskytte at opfylde den unødvendige og skadelige Fordybelse, hvor Overkiørselen falder, og tillige at borttage den Forhøining, som Vandet til Stopning, har sat sig ved den Side, Vandet løber tilAltsaa ere de Klagemaale, at Vandstædernes Overkiørsel, immer forverres, skiøndt gandske rigtige og sandfærdige, dog høist ugrundede og ufornuftige, al den Stund Folk ei vil remedere de Uleiligheder og Hindringer, de selv ved Overkiørselen foraarsager. - Og dette veed jeg, til min store Forundring, endnu aldrig nogen steds at være skeet. Og skal vel neppe noget større Beviis paa den menneskelige Skiødesløshed kunde opvises. Bonden, som Arbeidet herved vil tilfalde, seer ikke, hvad han ikke vil see, men derfor bør andre see til for ham og med ham. Mange Steder i og ved Byerne har og Bønderne Vandsteder, hvorOverkiørselen falder, og vil des Aarsag der have en temmelig Dybhed. Men de kunde og burde jo have deres Vandsteder paa et andet Sted, ei just i Kiørselstedet. Paa mangfoldige Steder var dette Middel ene noksom tilstrækkeligt, naar det under en fornuftig Mands Opsyn blev dirigeret, til at dæmpe urimelige Klagemaale over Vandløbenes forverrede Overkiørsel, til at spare Øvrigheden for Overhæng, og Ansøgning, og Hartkornet for unødvendig Byrde og Bekostning. Paa andre Steder kunde det være fornødent, at Vandløbet gives bredere Plads i Overkiørsels Stedet, hvorved det behøvede desto mindre Dybhed, siden lige meget Vand kan bortflyde i en Rende 4 Al. viid og en halv Al. høi, som i den, der er kuns 2de Al. viid og 1 Al. høi. Og kunde denne simple og imodsigelige Sandheds behørige Jagttagelse vist svare Bekostningen af et stort Antal Broer. Paa mange Steder vil det og befindes, at Overkiørselen er lagt paa et meget urigtigt Sted, og at der endog i Nærheden gives Steder, som vare meget beqvemmere. - J Almindelighed er det beqvemmeste Sted der, hvor Vandet, har største og betydeligste Affald, da Overkiørselen bør være nogle faa Al. for Affaldet, dog at Grunden tillige lagt tages. Dersom Vedkommende, saa ofte nye Broer ansøges, eller de forfaldne igien skal opbygges, vilde selv, med en tiltagen Ingenieur, besee Vandløbene paa den behørige Distance, vil det vist befindes paa adskillige Steder, at ved ommeldte Midler, behørig iverksatte, kunde adskillige Broer undværes.