Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-22
Den livlige, hurtigt opfattende Dreng erhvervede sig her en Deel Forkundskaber, som hans selvstændige Aand senere kunde bearbeide og bygge paa Han blev dog ikke længe i Latinskolen. Hans Hu stod mere til et virksomt handlende Liv, end til et møisommeligt granskende. J sin Bedstefaders Huus havde han desuden faaet Lyst til Handelen. Næppe var han derfor konfirmeret, før han udtoges af Latinskolen og sattes i Handelslære hos Suhr i Flensborg. Denne havde udbredte Forretninger, men døde allerede 1815, og Lorenzen overtog nu hans Handel. Han giftede sig strax efter med en Langelænderinde fra Rudkjøbing; hans Familie voxede hurtigt i Antal; Handelen og Familien gave ham derfor nok at tænke paa; men han viede dem ogsaa sin uddeelte Opmærksomhed og bragte det ved stræng Orden og anstrængt Virksomhed dertil, at han, uden arvet Formue, og uden at søges eller begunstiges af Lykken, ei blot vedligeholdt, men udvidede sine Handelsforretninger og skaffede sig selv og sin talrige Familie en hæderlig Uafhængighed, Velstand og Formue." Disse ere de korte Momenter af Lorenzens tidligere borgerlige Liv, saaledes som de i Folkekalenderen ere os leverede. Hans statsborgerlige Virksomhed var endnu ikke begyndt, den sunde Spire laae endnu skjult under Muldet. En politisk Taage hvilede dengang endnu over Danmarks Sletter og først Frankrigs Julisol var det forbeholdt, ogsaa her at sprede den og vække os af den døsige Slum. En af de Første, som norden for Elben traadte i Skranken for en friere Forfatning, var den tydske Slesviger, Jens Uve Lornsen, denne af os Danske, som Følge af Datidens politiske Jndolents, saa miskjendte Frihedsven, der, tydsk af Fødsel og Opdragelse (han var født paa Øen Sylt af tydske Forældre) og fremmedgjort ved den i Danmark forefundne politiske Kulde, troede kun i det tydske Element at finde Frihedens Støtte og som Schleswigholsteiner at fremkalde et friere politisk Liv. Lorenzen sluttede sig varmt til de Lornsenske Jdeer, thi ogsaa hos ham glødede det skuffende Haab, hin Side Kongeaaen at see de selvstændigere Jdeer vakte og det Bureaukratiets og Censurens Tryk løsnet, der, meer end selv Herskerens Enevælde, tilbagetrængte det friere Aandepust. "Lorenzen, hedder det i det Skrift, hvorefter nærværende Fremstilling er bearbeidet – var allerede vakt, da Lornsen, fremtraadte; ethvert hans Pulslag bankede Friheden, imøde, den første hjemlige Frihedsrøst lød nu til ham fra Lornsens Læber; han knyttede sig med Liv og Sjæl til denne Frihedens varme Taalmand, og, uden at indgaae noget personligt Bekjendtskab med ham blev han hans trofaste Ven og begeistrede Beundrer. Friheden var dengang Lorenzen det Høieste; Folkeligheden var ham noget Underordnet; han var jo opdraget paa Tydsk og Tydsk og Dansk stode hans Aand og hans Hjerte ligge nær, var end Dansk det daglige Sprog i hans Familie. Lornsen faldt som et Offer for sine Anskuelser; – men hans Fald kunde un ligt rokke Anskuelserne hos nogen ærlig Ven af ham, eller slukke Sympathierne for ham. Han var jo en Martyr for sin Overbeviisning, en vis Helgenglorte omstraalede hans Tinding; den faldne Lornsen havde langt flere og langt varmere Venner, end den kjæmpende. Lorenzen vedblev at være en af dem, maaskee den ivrigste i hele Nordslesvig. Han lod endog forskjellige Afhandlinger trykke i "Kieler Correspondensblatt", som vel ikke angik Politikens vigtigste og vanskeligste Spørgsmaal, men som desuagtet afgave Vidnesbyrd om en frisindet Aandsretning, parret med en klar Tænkning, men fremfor alt om en stærkt udpræget, kraftig Karakteer, hos hvilken Kjærlighed for Ret og Retfærdighed var den meest fremtrædende Eiendommelighed. (Fortsættes) Den jydske Halves Vestside. (Fortsat.) Ved de senere Klitarbeider har man ogsaa havt dette Maal forØie. Vi haabe, at Regjeringen ved saakyndige Mænd vil lade nøiagtige Undersøgelser foretage. Vi kjende Forholdene temmelig nøie og ere levende gjennemtrængte af det Ønske, at der snart maa blive gjort Noget til at sætte Ringkjøbing, i en sikker og let Forbindelse med Havet; men vi ere af den Mening, at denne uden Fare kun kan opnaaes igjennem Nyminde=Gab. Det samme System, som vi foresloge ved Nissum=Fjord, nemlig saa meget muligt at forene de gjennem Fjorden flydende Vande, maae vi atter her bringe i Forslag. Tæt norden for Ringkjøbing ligger Øen Holmsland, som adskiller Stadil-Fjord fra den sydligere Ringkjøbingkjord, saa at de kun forenes ved to smalle og lavvandede Arme. Den vestlige af disse Arme burde i Nærheden af Honvig afdæmmes, og Dæmningen forsynes med et Par Stigborde, der kunde aabnes, naar Vandet efter Tøbrud eller stærke Regnskyl ikke hurtig nok fandt Afløb igjennem den østlige Arm. Da flere ikke ubetydelige Vandløb, f. Ex. Hover=Aa og Mølle=Aa udgyde sig i Stadil-Fjord, vilde ved den nævnte Afdæmning en betydelig Vandstrøm gaae igjennem den østlige Arm, i hvis umiddelbare Nærhed Ringkjøbing ligger. Ved Byen er Anlægget af en Havn og en Skibsbro en Nødvendighed. Fra denne maa en Kanal gjennem Fjorden tage sin Begyndelse, og den nordfra kommende Vandstrøm ledes ind i samme ligesom senere Lønborg-Aa. For ved Udløbet at tvinge Strømmen til at skjære stærkere og derved holde Renden dybere, maatte Bolværker nedrammes fra Siderne ud mod Midten, hvorved Løbet blev indsnævret. Til Udløbets Op rømning og Vedligeholdelse burde de samme Anstalter træffes, som vi omtalte ved Thorsminde. Hvor Stranden og Havbunden paa vor Vestkyst bestaaer af bevægeligt Sand, vilintet Vandløb uden ved Kunstens Hjælp beholde samme Dybde. Enhver hæftig Paalandstorm vil hindre Jndvandets Udløb og føre en Mængde Sand ind i Mindet, som Strømmen indenfra kun langsomt og ufuldkomment vilde formaae at skylle ud igjen. Men da vor Vestkyst netop er saa aldeles blottet for Havne, vil Staten ogsaa have uberegnelige Fordeele af de kunstige Foranstaltninger, den maatte træffe her til Seiladsens Fremme. Foruden de middelbare Fordele ved Toldindtægternes og andre Skatters Stigen, vilde Staten her opnaae en umiddelbar og meget betydelig Jndtægt ved de Marskenge, der kunde vindes, naar et regelmæssigt Udløb sikkrede mod Oversvømmelse. (Fortsat.)