Københavns Adresseavis, 1797-06-16
Efter det Kongl. Admiralitets og Commissariats Collegii Ordre bekjendtgiøres til Efterretning for de Søefarende. sat efter høibemeldte Collegii Foranstaltning, blive de tvende ved Nye Hellesund paa den norske Kyst staaende Varder, hvirke hidindtil alleneste har været opsat af Klippestene, og derfore ere mørke eller af samme Farve som Landet, hvorfore de ikke saa meget udmærkede sig, nu istandsatte og tillige med malede hvide, og denne Hvidmaling at skee næstkommende 1 Junii. Disse tvende Vardere ere 46 Fod i Omkreds forneden; 34 foroven og 15 til 16 Fod høye med en 10 Fods Stage i Midten, hvorved altsaa dette paalidelige Landkiendings=Mærke vil blive sigthar paa en temmelig Afstand fra Landet. Disse Varder ere saaledes placerede, at de aldrig fra Søen af kan sees overet, førend man er saanær under Landet, at man er inde imellem Skiærene. Fremdeles er Fiære Kirke, som ligger paa Kysten imellem Christiansand og Arendahl, hvilken forhen var hvid og des Aarsag kunde af de Søefarende med mislig Veir tages feil af, og ansees for Trompe Kirke, og saaledes let forlede dem, nu bleven overmalet med en mørk Farve paa den Side som vender imod Søen. - Videre bliver ligeledes til Land kiendings=Mærke opbygget paa den overste Top af Øen Færøe; hvilken ligger lige for Aabningen af Jndløbet til Luushavn, Egvog og Fahrsund et fiirkantet Huus, som er 16 Fod bred, og med det spidsagtige Tag 32 Fod i Høide med en derigiennem opstaaende Flagstang 8 Fod høi fra Taget, som skal bestandig holdes Høilyserødt malet, og skal være færdig til førstkommende Julii Maaneds Begyndelse. Da Øen Færøe udmærker sig meget naar man nærmer Kysten herunder, og denne liden Bygning kommer til at staae frit paa Toppen, vil det for den agtpaagivende Søemand blive et sikkert Kiendings=Mærke i Særdeleshed, naar de under Arbeide værende Korter over denne Deel af Kysten i Tiden udkommer. Det Kongelige de Korte=Archiv den 17 Mai 1797. Den femte Termin til Erstatning for Brandskaden d. 5te til 7de Junii 1795 efter den Kongl. Anordn. af 17 Julii næstefter tager sin Begyndelse Mandagen den 12 Junii paa Kiøbenhavns Brandforsikrings=Contoir i Dispacheur Langbergs Gaard No. 99 paa store Kiøbmagergade lige for Silkegaden paa første Sal til Gaden, og vedvaret hver Sognedag til Maanedens Udgang fra Kl. 9 til 12 om Formiddagen. Derved bliver som sædvanlig følgende Orden at lagttage. 1) Jngen Erstatning kan erholdes hverken contant eller i Annuitets Beviser, ei heller de i denne Termin forfaldne Renter, af den tilbagestaaende contante Erstatning fra 11 December f. A. til 11 Junii d. Anden at de generale Afregningsbeviser forevises til den bekomne Erstatnings= og Renters Afskrivelse, tilligemed vedkommende Panthaveres skrivelige Samtykke under Haand- og Segl, hvortil saavelsom til Qvitteringerne trykke. Blanqvetter daglig kunde afhentes. 2) For at have Vished om Pantebehæftelserne, maae enhver Skadelidt for sin Eiendom tilveiebringe Attest af Pantebogen, som, efter Direktionens Forestilling til det Kongl. danske Cancellie i Følge Reskript til Kiøbenhavns Hof= og Stadsret udleveres uden Betaling 3) Fra Embedsmænd her i Staden, som forestaae offentlige Midler, og hvis Underskrivt og de dem anfortroede Jnstituters Segler bekiendt, kan det underskrevne Samtykke med vedkommende Jnstituts paa trykte Segl. være tilstrækkelig; men ved andre ubekiendte Panthaveres Samtykke maae tillige forevises den originale Pantegbligation, som af Forsikringens Bogholder, paategnes at være foreviist. Fraværende Panthavere hvis Obligationer ikke kunde forevises, lade deres Samtykke forsyne med Attestation af Stedets Notarius Publicus. 4) Den Pan haver, som selv vil modtage den forfaldne Erstatning og Renterne, foreviser sin originale Panteobligation paa Contoiret, hvorpaa da den udbetalte, Capital og Rente afskrives, og ellers med Attest af Pantebogen forholdes, som foran er meldt. Ere derimod flere Panthavere i en Eiendom, og anden eller tredie Panthaver melder sig om Betalingen, maae han derom tilveiebringe de andres Samtykke, ligesom foran er sagt om Eieren. 5) Vil den, der saaledes har gotgjort sin Ret til at imodtage Erstatning og Renter, lade den contante Betaling henstaae hos Cassen efter den Jndbydelse, Direktionen forhen har gjort i Aviserne, faaer han imod sin Qvittering Direktionens Obligation for saa meget at Sammen, som lader sig deele med 25, lydende paa pro Cen aarlig Rente og et Fierdingaars lovlig Opsigelse, og Resten i Penge. Men hvad ellers maatte blive affordret i Terminen, bliver in Deposito pr. Cassa, uden at deraf nogen Rente svares. 6) For den den forfaldne Erstatning og Renter udbetales og i samme Vid Renterne af de udgivne Obligationer mod Qvittering og disse Obligationers Foreviisning til Renternes Afskrivning. Ligesaa udbetales Capitalerne for de opsagte, eller uden Opsigelse til Betaling forfaldne Obligationer, med deraf forfaldne Reen ter. Af de blant disse Obligationer, hvis Beløb maatte vorde henstaaende naffordret, svares ikke længer nogen Rente. 7) De som lade den foran bestemte Tid gaae forbi uden at modtage hvad dem i denne Termin tilkommer, kunne ikke siden vorde expederede førend de øvrige Forretninger tillade det. Aunuiterernes Transportering og Deling beglender med Julii Maaned paa den 1 Plak at 31 Aug. 1795 bekiendtgjorte Tid. 8) De Huuseiere, som ere i Begreb med igien at opbygge deres afbrændte Steder og maatte ønske foruden den i Terminen faldende Erstatning, efter Directionens Bekiendtgiørelse af 17 Nov. 1795 i samme Termin at erholde endeel af deres endda tilgodehavende contante Erstatning i Obligationer til 4 pr. Cent Rente, som uden Opsigelse forfalde til Betaling i de samme Terminer, den contante Erstatning, hvorfor de udstædes, efter den Kongl. Anordning af 17 Julii 1795 skal udredes, maae foruden Attest fra deres Bygmestere, om at Bygningen er begyndt og fortsættes, dertil forskaffe vedkommende Panthaveres færskildte Samtykke til dette Slags Forskud, hvori nævnes baade de Terminer og den Sum, Forskuddet tilstædes for som altid maae være hele Terminer. Ligesaa maae og de som i denne Termin ville overlade Brandforsikringen enten deres hele Erstatning eller endeel deraf, dog altid lige meget i Contant og Annuiteter imed Gotgiørelse af et halv Aars Rente til 3 pr. Cent af Annuitets Beløber, og 95 Rd. for hvert 100 Rd i Kongl. garanterede Obligationer til 3 Trefierdedele pr. Cent Rente, som allene fra Direktionens Side kunde opsiges, men dog alle skulle være indfriede paa den Tid Annuiterernes Trækning. ophører; dertil foruden vedkommende Panthaveres sædvanlige Samtykke til den forfaldne Erstatnings Udbetaling, forskaffe et særskildt Samtykke, som altid maae være for hele Terminer. Lige saadant særskildt Samtykke, fra vedkommende Panthavere tilveiebringes af dem, som vilde overlade Brandforsikringen, deres tilgodehavende Erstatnings=Sum i Annuiteter, alt eller for endeel imod Sotgiørelse af et halv Aars Rente til 3 pr. C. og en Betaling strax i rede Penge af 85 Rd. for hver 100 Rd. i Annuiteter, hvilke Samtykker, saavidt de allene lyde paa endeel af de tilgodehavende Annuiteter, altid maae være for hele Terminer. Til disse forskiellige færskildte Samtykker kunde trykte Blanqvetter daglig erholdes paa Contoiret, og naar samme i drædes og udleveres tilligemed det sædvanlige Samtykke til den i Terminen forfaldne Erstatnings- og Renters Udbetaling, behøver derved ingen anden Attest af Pantebogen om Pantehæftelsen, end den den følger Samtykket for Terminen; men udstædes og indleveres disse særskildte Samtykker paa nogen anden Tid, maae dermed følge Attest af Pantebogen. Her=, foruden lader enhver som forlanger Forskud paa nogen af disse Maader ved Panthaverens Samtykke, tillige Afregnings Beviset følge, at det bekomne Forskud derpaa kan vorde afskrevet. 9) Jndbetalingen af de nye Tilskud for 11 Junii Termin efter Anordningens 3die og 12te s., saavelsom Renterne af Brandforsikringens udlaante Capitaler fra 11 Dec. f. A. til 11 Junii, modtages i den ovenfor bestemte Tid hver Eftermiddag fra Kl. 3 til 7, tilligemed de fra forrige Terminer efterstaaende Præmier og Renter Og da i øvrigt Restancerne af Præmier hefte paa Eiendommen saaledes, at intet Skiøde kan vorde tinglyst, førend Restancerne ere betalte, og disse Restancer følgelig i Tiden kunde forvolde Panthavere Tab; saa anmodes Panthaverne om, til deres egen Sikkerhed i denne 11 Junii Termin at lade dem forevise Qvitteringer fra Brandforsikrings=Contoiret, naar deres Debitorer indfinde sig hos dem med den forfaldne Rente Direktionen for Kiøbenhavns Brandforsikring den 6te Juni 1797. Paa S. T. Hr. Peder Plums og Jfr. Catharine. Johanne Balles Bryllupsdag d. 9 Junii 1797. Himlens Fred omsvæve Eders Dage, Haand i Haand, som trofast Ven med Ven- fri fra jordisk Klage, vandrer begge, Eders maalte Løbebane hen. Da skal Støvets Fader engang signe Eder J de frydefulde Evigheder. Den ulykkelige 12 Junii 1797. O rasende Element, hvorfor berøver du os undertiden det beste Menneske, den dyrebareste Ven. Ol kun kort kiendte jeg Dig, men længe nok for at kiende Dit sande indvortes Værd. - Saare, saare forgeligt lod det Budskab for mig: Danholm er ei mere, hvor bedovede det min Siæl, jeg følte mig som truffen af en Lynstraale, thi Du var min Ven. Jeg saa Dit Liig, færdig at synke under Fortvivlelsens Bølge, thi Du var god; men af Din Time var kommen da Du skulde forlade os; hvo kiender alle Forsynets Hensigter med fine Skabninger; hvo vil altsaa knurre. Du alle Tings vise Bestyrer, trost os alle som kiendte hans Værd, trost hans bedrøvede Elskede, at hun ikke fortvivler Ja! vi vil ogsaa ro Sorgen, som kun Tiden kan lindre. lig betragte den Evighed til hvilken Du vandrede, med det Haab - engang at see Dig der dyrebareste Ven. K.... r. Til Jfr. B. M. E. den 17 Junii. End tindre Uskylds Fryd og Roe ud af dit lyse Øie, Bliv stedse god og stedse froe, det skal din Ven fornøye; Du skal da, Pige om og bliid, hver Modgangs Skye forage, Ei blot i Vaarens gyldne Tid, men og i Høsten Dage. Ufuldkommen men sandfærdig Hæders=Minde over sal. Provst Høyer. Dit Almagts Bliv skiænkede os Livet - Din Viisdom Dit Almagts Bud forbestemmede vore Dages Maal. vandler os igien til Stov. - Saaledes bod du nyelig - og Gud - Og den beste Mand, den ømmeste Fader og retsindigste Lærer forsvandt, hvis Død efterlader et dybt Saar i enhvers Hierte, som kiendte ham - Ogsaa jeg, forklarede, har været saa heldig at nyde dit Selskab og i samme seet dig - Nu omringet af din Børneflok beskiæftiget med at bevidne, dem din ømme Kiærlighed. - Nu hørt dig tale med varm Nu seet ja det som Deeltagelse om den Fattiges Kummer meer er selv erfaret, med hvilken ufortrøden Jver du talte Brødres Sag. - Ligegyldig mod alt ædelt og stort maatte jeg altsaa være, dersom jeg ei ved din Bortgang ædle Høner gav mine Følelser frit Løb og ofrede din Ase den sandfærdige, - At du var i de Menneskers Tal, hvis Liv Tilstaaelse. stedse skal være et Mønster for min Vandel her i Verden. Fred vorde nu med dit Støv, da din Siæl svæver i hine lyse Egne, hvor Dyd og Retskaffenhed altid bliver sønnet. Thestrup.