JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Den danske Boghandels meest blomstrende Periode var omtrent fra 1778 til 1807, en Række af henved 30 Aar, da Læse- og Kjøbelysten alt mere og mere udbredte sig. Af Maanedsskriftet, Minerva, der begyndte 1785, tryktes og afsattes en Tidlang 1000 Exemplare, og af den danske Tilskuer, saa vidt vides, lige saa mange. Selv af Jris, som dog havde Minerva at rivalisere med, tryktes 500. Efter Krigen har sjeldent noget Maanedsskrift af originalt Jndhold kunnet giøre Regning paa større Afsætning end 300 Exemplarer, paa et enkelt nær, der, endskiønt det ikke indeholder egentlige originale Arbeider, har en, i Forhold til andre Tidsskrifter af samme Art, betydelig Afsætning. Allerede længe førend Krigen syntes Boghandelen, af adskillige Aarsager, meget at have at taget; thi fra Begyndelsen af det 18de Aarhundredes sidste Aarti indbildte Mængden af Læser sig, at intet kunde skrives, for at bruge Holberg Udtryk angaaende sin Tids Censurs Virkning, uden Bøger, "som ikke indeholde Andet end Baggteller, forslidte og af Andre til Væmmelse opkoge Ting, eller "Localsandheder, der ere antage her til Lands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
J nyere Tider har man uden for Danmark neppe havt et Exempel paa een, i Henseende til Værkets Omfang, betydeligere Afsætning, end det paa Brockhaus's Forlag udkomne ConversationsLexicon, hvoraf der skal være afsat 50,000 Exenplarer, en Lykke, som nok neppe noget Skrift, i 10 Bind nogensinde har oplevet i Europa. Thomas fra Kempis's Bog De imitatione Christi er vel 800 Gange oplagt, og altsaa trykt næsten i det Uendelige, men Skriftet er lidet, og det ey desuden i alle europæiske Tungemaal, hvori det er oversat, at alle disse Oplag ere udkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Af Tidender var Hamburger unpartheischer, Correspondent, især den Gang, den corresponderede næsten med alle Mennesker, lige fra Vardshuus til China, og fra Fyrsten i Borgen indtil Gjæsten i det simpleste Krohuus, eller rettere, den Gang Krigsluen rasede fra den ene Ende af Europa til den anden, nok den Avis, der havde størst Afsætning, nemlig 32,000 Exemplarer. Det største Antal Exemplarer, der nogensinde blev trykt af en dansk politisk Tidende, var 7000; men da var Betalingen og saa ringe, at Abonnenterne na sten ikke betalte mere end Papirets Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt Kongen, ved Placat af 19de Februari d. A., at befale saaledes: Vi ville allernaadigst, at det Landboere ved Placat af 22de Juni 1808 tilstaaede Udsalg af Kjød og Flesk paa Axeltorvet i Kjøbenhavn skal indskrænkes derhen, at det allene tillades dem at falholde ommeldte Artikler om Mandagen, Onsdaen og Løverdagen indtil Kl. 12 Formiddag. Hvilen nærmere Bestemmelse af Placaten skal træde Kraft den 1ste April d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Søndagen d. 2 Marts gives paa Hoftheatret, til Fordeel for Bombebøssen, af Dillettanter og Dillettantinder, understøttet af nogle af det Kgl. cavel, en Amateur-Concert, hvortil Billetter faaes for 9 Mk. Stykket paa Vaterskoutens Contoir ved Holmens Canal No. 256.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Hr. Chirurg Simesen agter at forevise i sin Bopæl i Laxegaden Nr. 213, anden Sahl. til Gaden, forlystende electriske Experimenter, hver Søndag Aften fra Kl. 4 til 6. Billetterne faaes for 2 Mk. Stykket om Formiddagen; da Localet, ikke rummer flere end 6 til 8 Personer, saa uddeles ingen billetter ved Jndgangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Blandede Efterretninger. J Sverrig er befalet, at indtil Kronprindsens Formæling skal i Kirkebønnen for Kongehuset, næst efter Bønnen for Kronprindsen, indføres: "H. K. H. Prindsesse Josephine Maximiliana Eugenia Napoleona af Leuchtenberg, Hans Kongel. Høiheds udkaarede Brud, Sverrigs og Norges tilkommende Kronprindsesse", hvorefter Bønnen paa sædvanlig Maade sluttes. Prindsessen er en Datter af Hertug Engen, Prinds Beauharnis, Fyrste af Eichstedt, og Augusta Amalia, Prindsesse af Bayern. Hun er født d. 14 Marts 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Med Kongen af Preussens Tilladelse har Geheime-Conferentsraad og Hofjægermester Greve af Hardenberg-Reventlou frasagt sig den ham tilfaldne Fyrsteværdighed, for at hylde Mindet om in Faders Storhed og ophøiede Egenskaber. Han har derpaa erholdt en allerhøist Cabinetsskrivelse, hvori Kongen erkjender hans Frasigelse som et erefuldt Minde for hans hensovede Hr. Fader, og tilkjendegiver, at han forbeholder ham i Hans Stater at føre det Fyrstelige Vaaben. - Ved denne Leilighed fortjener det at bemærkes: Stammefaderen til den Hardenbergske Familie i Danmark, Chavo von Hardenberg, kom herind med Kong Christopher af Bayern 1439. Den har eiet Løgismose, Hvedholm, Skjoldemose, Matrup, Arreskov, Skovsbo, Ferridslev, Faareveile og Vedtofte, men uddøde 1637 med Jacob Erikson Hardenberg. - Carl August von Hardenberg, churfyrstelig hannoversk Kammerraad, fik den 6te Juli 1774, i Anledning af hans Givtermaal med den eneste Datter af Grev Reventlou til Brahetrolleborg og Krenkerup, Patent paa at føre tillige de Reventlous Vaaben, og kaldes Hardenberg Reventlou. Guerillas, som de offentlige Tidender nu atter bringe paa Bane, kaldes de let bevæbnede udisciplinerede Hobe, som i den forrige spansk franske Krig for det meste tjente de spanske og engelske Armeer som Tirailleurer, men stundom ogsaa dannede egne Smaacorps. De bleve først organiserede i Portugal af Wilson. Dem havde man for størstedelen at takke for den endelige Krigslykke i Befrielseskrigen. Nogle af deres berømteste Anførere vare Minas, Empecinado og flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Efter de i Rusland udgivne Reiseberetninger om Kokan Tartarerne, i Mellemasien, skal dette Folk være kommet meget vidt i Civilisation. Jsær roses dets Retspleie, uagtet Processens Gang er meget simpel, og ingen Protocol føres eller Jndlæg skrives. Præsterne optage i store Forsamlinger, under Forsæde af deres Ypperste, Forhør og afsige Dom. Straffene ere vel noget strænge, men probate, og gaae især ud paa, at sikkre Samfundet mod fremtidige Krænkelser fra Forbrydernes Side, og tillige lade det nyde Gavn af Straf sen. Enhver Henrettets Efterladenskab tilfalder Staten, og da de fleste Forbrydelser straffes med Døden, saa bidrage Forbryderne ikke lidet til hiins Opretholdelse. Selv Bedragerie og Aagre rie er belagt med Dødsstraf. En Tyv slipper derimod naadigere; man afhugger ham, efter Tyveriets Størrelse, enten een Haand, eller begge Hænder, dypper strax derpaa Stumpen i kogende Olie, og lader ham derpaa løbe, som ufarlig, fordi Lovene antage, at han da ikke kan stiele meere, endskjøndt en Tyv dog, naar det kom an derpaa, vel ogsaa kunde stiele med Fødderne. En Morder overgives til den Myrdedes Frænder, som da kunne gjøre sig saa lystige med ham, som de ville. Ægteskabsbrydere begraves indtil Brystet, og stenes da af Folket. Den Henrettedes Enke og voxne Døttre bortgivtes til Soldater, hvorved da Armeen vinder i Tilvæxt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Preussens Statsgield. (Slutning; see forr. No.) Paa det at Enhver kan blive fuldstændigen underrettet om Statsfinancernes sande Tilstand, og overbevise sig om, at der ikke fordres mere i Afgivter, end det nødvendigste Behov for den indere og udvortes Sikkerhed og de indgangne Forpligtelsers Fyldestgjørelse kræve, saa skal den allerede omtalte Financeetat for 1820, efter paafulgt Prøvelse og Fastsættelse, komme til offentlig Kundskab, og denne Kundgjørelse fortsættes fra 3 Aar til 3 Aar. - De indløste Obligationer og Gjeldsbeviser gjemmes i en Jernkiste, der staaer i Kammerretten i Berlin. Gieldsdocumenternes Nedlæggelse skeer i Overværelse af en Deputation af Statsgieldens Hovedadministration, en Deputation fra Magistraten i Berlin og en Deputation fra Kammerretten. Den ene Nøgle har Hovedadministrationen og den anden Kammerretten, til hvis Bevaring Kisten gives. Nummerne paa alle indløste og under Forvaring tagne Documenter, blive tillige offentligen bekjendtgjorte, saa at de ere ligesom tilintetgjorte og ikke kunne circulere meere. Tillige bliver Protocollen, der ved Nedlæggelsen er blevet optaget, offentligen bekjendtgjort. - Saaledes blev d. 28 Juni 1821 for flere end 2 Mill. indløste Gieldsdocumenter, nedlagte i Kisten og overgivne Kammerretten, med den Forbindtlighed, at antage Jernkisten saalænge som Retsdepositum, indtil de tilkommende Rigsstænder bestemme, hvad der med disse indløste Papirer, skal foretages, saa at samme ikke kunne tilbagegives Andre end Hovedadministrationen for Statsgielden og Magistraten i Berlin, eller og de tilkommende Rigstænder. Man seer af denne Fremstilling af Statsgieldens Bestyrelse, at Alt er godt indrettet og yder fuldkommen Sikkerhed. Kun var det at ønske, at den Synkendefond maatte forstærkes og bringes til den Høide, som den har i andre Stater. J Preussen udgjør den 2 1/2 Mill., altsaa 1/2 Deel af Statsgielden. - Frankrige udgjør Synkendefonden, med Renterne af de tilbagebetalte Capitaler, allerede 60 Mill. i dens sædvanlige Jndtægter, og, med de overordentlige, omtrent 68 Mill. Altsaa 1/2 Deel af Gjelden. - J Østerrige beløber den Synkende fonds Jndkomster sig til 9 Mill. Conventionsmynt, som udgjør omtrent 1/4 Deel af den gamle og ny Gield. Denne stærke Synkendefond, have de østerrigske Papirer at takke for en stor Deel af den Credit, de nyde; thi Creditorerne beregne en Stats Financekræfter efter Capitalerne, som den er istand til, ved Siden af sine sædvanlige Udgivter, at tilbagebetale dem. (Det Udførlige herom i Gesetsammlung f. d. K. preussischen. Staaten, Jahrg. 1821. Allgem. Etat der Einnahme und Ausgaden, f. d. J. 1821. Das Ge set uber die Verwal, d. Staatschuld, vom 17 Jan. 1820; jevnf. med Jen. Literat. Zeit., Nov. 1822.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-01
Kjøbenhavns Børs, d. 28 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. 238 1/2. London 2 M. - Rbd. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 182 2 a 72 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet de 2 Febr. 1820) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Sedler 13 3/4 a 14 Rbd. pr. 10 Spec. norsk Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 18. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Marts 1823. Hoveriet, med Hensyn til Skole og Kirke. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Det synes indlysende, at disse hyppige Forsamlinger af Drenge, Piger og Karle have en skadelig Jndflydelse paa Moraliteten, ligesom de ogsaa, efter Jndsenderens Anskuelse, bestyrke Dovenskab, Skjødesløshed og Utroskab ved pligtskyldige Forretninger, hvorpaa mange Tjenestefolk paa Landet. give idelige Beviser. Vante til ved Hoveriet at være mange Hænder og lidet Arbeide; at hendrive Dagen mod at forrette pligtig Gierning saa mageligt og slet som mueligt, naar de ikke ere under stadigt Tilsyn, følge de ogsaa denne Vane i enhver anden Tjeneste. Altid skulde de drives til deres Gierning - opfylde under Sværgen og Banden, med største Ulyst deres Pligter og følgelig som oftest heel maadelig. Den Dag, de ere til Hove, omendskjøndt de i nogle Timer kunne fuldende det bestemte Arbeide, udrette de intet for Huusbonden, der hjemme maae savne deres Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Giensvar til Herr Justitsraad, Postmester Løve, i Anledning af hans Svar paa min nødtvungne Opfordring i Skilderiets No. 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Naar Hr. Justitsraad, Postmester Løwe vil, med rolig Opmærksomhed, gjennemlæse sit inhumane Svar paa min, ved hans uventede og ubeføiede Angreb aftvungne Opfordring, saa vil han vel finde, at deri ingenlunde er Svar paa hvad jeg spurgte, og troede mig berettiget til at spørge ham om, at det er fremsat i en overilet Tone, ligesom det heller ikke indeholder mindste Beviis for hans Paastande. Har jeg, Hr. Justitsraad, fortjent saadan en Tiltale, Var mit Ønske om Forbedring ved den offentlige Befordring, for Dem eller Nogen fornærmende i mindste Maade? Hvi da en saa bitter Tiltale. De har beskyldt mig for Uvidenhed. Vær forvisset om, Hr. Just., at de ikke har med nogen uvidende Mand at gjøre. Hvad jeg fra den Side er, og har gjennem mere end 20 Aar viist mig at være, kan dette Blads ærede Udgiver fortælle Dem. Vær forvisset om, at jeg ikke er den, De saaledes kan tale til; men at baade min Stilling og mine Kundskaber have skaffet mig Agtelse allevegne, og nok fremdeles skulle skaffe mig den hos Enhver, der forstaaer sig derpaa. Dette være nok til Svar paa Deres Beskyldning, at jeg er uvidende. Hr. Justitsraaden beklager, at det er et saare ulysteligt og utaknemmeligt – maaskee endog frugtesløst Arbeide, at svare en Mand, som, istedetfor at benytte de Anviisninger, der gives ham, lægger Vægt paa enkelte Ord, som røbe hans Uvidenhed i det Fag, han foreslaaer Forbedringer." Hvad Anviisning har De givet mig, og hvortil Jeg kan ikke opdage den mindste Anviisning til nogen Ting, i hvad De endnu har fremført. Hr. Justitsr. beklager sig over, at jeg lægger Vægt paa enkelte Ord. Men for at komme til en Sætnings Mening, er det dog vel fornødent, at lægge Vægt paa de enkelte Ord, hvoraf Sætningen bestaaer. Anden Vei til at finde Meningen veed jeg ikke. Jeg tilstaaer Hr. J. meget gjerne, at Diligencevæsenet har naaet en høi Grad af Fuldkommenhed, ikke allene i Engelland (hvor man dog ikke sjeldent vælter, eller paa anden Maade kommer ulykkeligt afsted, f. Ex. som Sneedorf), Frankrige, Holland, Tydskland, ja selv paa Stationen mellem Colding og Hamborg, men det er ikke om en høi Grad af Fuldkommenhed, vi tale. Hr. J. har tillagt dem den høieste Fuldkommenhed, og det er noget ganske andet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Jndenlandske Efterretninger. To Haandværksvende, som Fastelavnssøndag dreve med Jsen bort fra Sprogøe, ere paa en mærkelig Maade komne i Land paa Asnæs i Sjælland. De bleve frelste ved nogle kallundborgske Matroser, der laae paa en ved Lerkenborg indfrossen Jagt, efter i 5 Dage og 4 Nætter at være drevne om paa Jsen, uden at have andre Levnetsmidler end en Pægel Brændeviin, er Pund Brød og nogle Skiver Flesk. De skull tre Gange have skiftet Linned paa Jsen, da de ofte sank i og bleve vaade. Drivisen førte dem først forbi Refsnæs Pynt, Nord ind paa Odden, og siden med sig ind i Kallundborg Fjord. Her bleve de hiin Jagt vaer, og staaende i Drivisens Vand lige til Beltet, med Fødderne indviklede i det Tøi, de havde med sig i Randslen, anraabte de Jagtens Folk paa Engelsk, i den Tanke, at disse vare Engelskmænd. Med stor Fare for Jsen vovede de raske Søfolk sig ud i en Baad, og frelste de Ulykkelige, som nu ere bragte til Kallundborg, for der at helbredes for Koldfyr, som er gaaet i deres Fødder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
J Søndags Aftes gaves den forhen omtalte Amateur-Concert, til Fordeel for Bombebøssen, for fuldt Huus. Hs. Høihed Prinds Christian, og Hs. Høihed Prindsesse Juliane beærede samme med deres høie Nærværelse. Til Slutningen fremtraadte en stor Gruppe af Sømænd, der, under det udbredte Dannebrogsslag, afsang to Sømandssange, og Festen endtes med et tre Gange gjentaget Hurra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Blandede Efterretninger. Lord G. J. Spencer, der i Aaret 1822 befandt sig her i Kjøbenhavn blandt de Commissairer, som overbragte vor Konge Hosebaandsordenen, er upaatvivleligen endnu de fleste af dette Blads Læsere i frisk Minde. J en kort blographisk Skildring af denne lærde Lord, som ved denne Leilighed læstes i Skilderiet for 1822, No. 46, S. 72-26, blev ogsaa hans kostbare Bogsamling og Th. F. Dibdins Bibliotheca Spenceriana Sc. omtalt. Samme Forfatter har nu udgivet Hedes Althorpianæ or an Account of the Mansion, Book and Pictures at Althorp, the Residense of George John Earl of Spencer, K. G. To which is added a Supplement to the Bibliotheca Spenceriana. By the rev. Thomas Frognall Dibdin, F. R. S. S. A. Librarion to his Lordship, London 1822. (Ades Althorpianæ, eller en Efterretning om Hovedbygningen, Bibliotheket og Maleriesamlingen i Althorp, G. J. Greve af Spencers Residens. Hvortil er føiet et Supplement til Biblioteca Spenceriana &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Ved T. F. Dibdin, Bibliothecar hos Hans Herlighed.) "J Europa findes neppe, som dette Skrifts Rec. siger, en Bog= og Malerie-Catalog, forenet med en Beskrivelse over en Privatmands Museum, hans Bolig og de til samme hørende Bygninger, Hauger a., der, trykt med saadan Zirlighed og Pragt, ligger for Konst- og Bogkjenderes Øine, som den nærværende. Den vil være en Prydelse for ethvert Bibliothek. Titelkobberet er billedet af den rige Eier, saaledes som han sidder i sit Bibliothek. En Beskrivelse over det herlige Althorp, tilligemed sammes og dets Besidders Historie, er ziret med en Afbildning af hans Palais, hans Park, mindre Partier, Gartnerens og andre Boligger, saavelsom Grundtegningen. af det Hele. Mange, alle meget smukt og fiin stukne, Portræter og billeder, ere tilføiede Bogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Af Grevens smukke Maleriesamling ere adskillige valgte, saasom Portrætet af Greven selv og den første Baron Robert Spencer, af Grev Henry og Grevinde Anna Sunderland, af den herlige Cremoneser Konstnerinde i Sophronica Angosciola, malet af hende selv, og betalt af Hertuginden, Sara af Malborough med 700 Guineer, foruden endeel andre. "Den 2den Deels Titelkobber er Grevens Portræt, malet i hans 17de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
De sjeldne og mærkværdige Bøgers Tal er meget betydeligt. - Man har ofte klaget over, at de vigtigste Oldsager og Sieldenheder sammenkjøbes af rige Engellændere, der gjemme dem i deres Museer paa deres, for de Fleste utilgængelige, Land sæder, og at de brittiske Øer saaledes blive de største Konst- og Bogskattes Grav. Men uagtet det vel ikke kan nægtes, at Engellændernes Rigdom og Lyst til at anvende dem paa sjeldne Konst værkers og Bøgers Anskaffelse i en Grad, der i hver anden Deel af Europa opvækker billig Forbauselse, virker meget til, at de største Kostbarheder i Konstens og Literaturens Rige vandre til Gammelengelland, saa er det fra en vis Side betragtet dog ogsaa godt, at de komme i brittiske Hænder, der sædvanligen holde fast paa samme, da derimod i andre Lande en Konst= og Bogsamler ofte aldrig saasnart er død, førend de Skatte, han i mangfoldige Aar, med Bekostning, Møie og Anstrængelse har samlet, adspredes, det være nu af Trang, eller Mangel paa Konstsands hos de efterlevende Arvinger, ligesom Avner for Vinden, og for en stor Deel vandre for en Ubetydelighed ud af Landet. Hvorledes er det gaaet med adskillige af de vigtigste private Konst- og Bogsamlinger hos os, Hvor er Grev Thotts og saa mange fleres sjeldne Samlinger af Bøger, Malerier, Kobbere blevne af Hvor meget deraf blev ikke saa godt som givet bort?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
En stor Mængde Phænomer, hedder det i Jen. Lit. Zeit. No. 31 s. f. A., som Jordoverfladen frembyder, peger paa store Revolutioner, der paa samme have fundet Sted. Bjergtoppe, der ere mange Tusinde Alen over Havets Speilflade, Gruber, der trænge henved 2000 Fod ind i Jord legemet, vise os Spor af Organisme; ja, det dybe Norden indeholder i sin Jis, i temmelig ufordærvet Tilstand, Legemer af Dyr, der længst ere forsvundne fra vor Jord, men som, at dømme efter deres Lighed med andre Dyrearter fra Æquatorial-Egne, behøvede et ganske andet Clima til at leve i, end det, de fandtes i Phænomerne af dette Slags have i lang Tid drevet Menneskene til at udtænke Hypotheser, hvorved de kunde forklares. Det er her ikke Stedet at give en Oversigt over disse Hypotheser, der tildeels ikke bleve staaende ved Forklaringen af de nævnte Phænomener, men endog stege endnu høiere op, og forsøgte at fremstille Plantens gradvise Udvikling, fra dens Oprindelse indtil vore Tider. - Jntet var naturligere, end at man, ved Undersøgelser af den Art, fortrinligen støttede sig paa det, hvad der er os forundt at iagttage, eller hvad Historien, som iagttaget af Mennesker, har overleveret os. Og man har virkeligen ogsaa gjort dette; thi der gives vel neppe noget geologisk System, som ikke Jagttagelser af den Natur ligge til Grund for, ligesom de ogsaa for størstedelen have Hensyn til Chemiens Standpunkt paa den Tid, de bleve udtænkte. - Saaledes er det da vist at undres over, at endnu aldrig nogen Lærd paatog sig, at sammendrage af de historiske Overleveringer, mueligst fuldstændigen, hvad der er blevet os opbevaret om Jordoverfladens naturlige Forandringer; thi nogle i den Henseende gjorte ringe Forsøg, kunne ikke komme i Betragtning. Dette foranledigede det Kgl. Videnskabers Selskab i Göttingen til at gjøre til Gienstand for et Priisspørgsmaal: den grundigste og meest omfattende Undersøgelse om Jordoverfladens Forandringer, som i Historien lader sig godtgjøre, og den Anvendelse, der lader sig gjøre af Kundskaben derom, ved Udforskningen af de Jordrevolutioner, der ligge uden for Historiens Grændser, – Hr. K. C. A. v. Hoff, Hert. Sachs. Goth. geh. Assistenceraad, har paataget sig at besvare dette Spørgsmaal, og ved den omfattende Lærdom, Skarpsindighed og Tænksomhed, hans Værk vidner om, kunde det neppe mangle, at han maatte vinde Prisen. Et Værk er nu til der unægteligen endnu meget kan fuldstændiggjøres, men som intet lignende kan sættes ved Siden af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Nu har Geologen en langt sikkrere Basis, end tilforn, og hensigtsmæssigt kunde det nu være, engang at begynde et geologisk System med det opsvømmede Land og dets Phænomener, og gjennem Fløts- og Overgangsbjerge at fremskride til Urbiergene, istedetfor at man hidtil i Begyndelsen har hensat sig i de dunkleste Regioner, og udgaaende fra disse, skred frem til Nutiderne." Første Deel af Værket er udkommet, under Titel: Geschichte der durch Uberlieferung nachgewiesenen naturlichen Veränderungen der Erdoberflache. Ein Versuch v. K. C. A. v. Hoff, H. S. S. geh. Assisten Ruthe. Eine von d. Kön. Gesellsch. d. Wissensch. zu Göttingen gekrøntePreisschrift. Gotha 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-04
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 260. Amsterdam 2 M. 238. London 2 M. - Rbd. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 2 1/2 a 73. Nationalbank-Obligat. (af Laanet i 2 Febr. 1820) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter, eller 126 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 13 2/3 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
Nyeste ilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 19. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Marts 1823. Fra hvilken Side bør den Kieler Canal betragtes: Reen Fædrenelandskjerlighed lægger aldrig egen Jnteresse i Vægtskaalen, naar den veier Fædrenelandsvel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
de sidste Aarhundreder blev Handelen paa Agerdyrkningens og Fabricationens Bekostning viist den største Opmærksomhed, fordi man lod sig mislede af den falske Slutning, at Liv i Handel ogsaa forudsatte en høi Grad af Production, en stor Mængde Producter, som betingelse. Men at Sullys System fortjener at foretrækkes for det Kolbertske, det har Erfaringen godtgjort.