Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-25
Handelen har paa dette Punkt saaledes tiltaget, at Alexandriens Havn næsten til alle Tider tæller 4 til 500 Skibe af forskellig Størrelse og Flag. Egyptens militaire Styrke bestaaer nu for Tiden, foruden et temmelig talrigt Cavallerie, der alligevel ei er samlet i regelmæssige Corpser, af 9 Regimenter Jnfanterie, hvert af 5 Batailloner med 400 Mand. Et af disse Regimenter holder Wechabiternes Land og Mekka, et andet Sennar og et tredie Cordofan og Nubien besat. Tre Regimenter ere i Morea. Endelig ere der flere Corpser Albanesere paa Øerne Candia, Cypern og Naros. De tre andre Regimenter af den regulaire Armee staae i en Leir ved Cairo. Alle disse Tropper manøvrere i Linien og udføre allerede alle Jnfanteriets elementaire Bevægelser. Men da det altid er lettere at skabe end at vedligeholde, saa kan denne bevæbnede Magt ei svare til Eneherskerens Hensigter, saalænge der blandt Samme er er indført nogen streng Krigstugt, ei heller nogen Bestyrelsee paa Europæisk Viis. Sømagten bestaar af 4 Fregatter, 11 Corvetter, 30 Brigger og 13 Skonnere. Mehemed Pascha har stiftet en Krigskole og et Collegium den almindelige Underviisning. J Spidsen for disse Jndretninger staaer Osman-Effendi Nureddin, der i tre Aar har opholdt sig i Frankrige og Jtalien. Denne Musselmand er ikke uden Kundskaber. Expeditionen til Sennar og Cordofon havde især til Hensigt at rane Negre, for at rekrutere Paschaens Tropper. Dette Tog commanderede hans Søn Jsmael. Man roser dennes glimrende personlige Egenskaber og Mod. En Strengheds Handling forvoldte hans Død. Han havde befalet, at give en Høvding i Sennar Prygl paa Fodsaalen; men Høvdingen overfaldt ham om Natten og dræbte ham. Følgen var, at der gaves Signal til at tilintetgjøre alle Folkeslag i dette Land. Den bekjendte Reisende Rappel skrev i September, 1823 i denne Anledning saalunde fra den egyptiske Leir Mehemed Bey, beordret til at hevne Jsmaels Død, har kun altfor troligen efterkommet denne befaling. Siden et Aar hærier han Provindsen, staaer Mændene ihiel og fører Børnene i Slaveri. Hans Folk have ladet mere end 50000 Mænd springe over Klingen. Hvad flygte kan, søger Fieldene, og ogsaa did følger den Ubarmhiertige de Ulykkelige. Jmidlertid samles dog en talrig Armee af Negre, som exerceredes paa Europæisk Viis; men snart opkom der en Sygelighed blandt Samme, hvilken Lægerne ligesaa meget tilskreve moralske Aarsager og Sorgen over Trældommen, som Klimatets Jndflydelse. Dødeligheden tiltog saa frygtelig, at der inden to Aar af 20000 ikkun vare 3000 Soldater igjen. Saaledes gjorde Paschaen sine Forberedelser til Grækenlands Erobring ved at udrydde de Nubiske Folkeslag"! Jfølge de senere Efterretninger lader det til at han vil være ligesaa heldig i at udrydde den Græske Nation; thi de fangne Græske Qvinder copuleres med Negre, og saaledes ville i Fremtiden Mulatter blive den herskende Menneskerace. Hagel-Afledere har man anseet for virksomme Midler til at afværge de betydelige Uheld, som Hagel-Uveir, i de Lande hvor de ere hyppige, foraarsage. Der har været forskjellige Meninger om deres Nytte. J Aaret 1821 blev det kongelige Videnskabers Selskab i Paris forelagt en Beretning om samme, som gik ud paa, at man af de foreslagne Afledere, deres Struktur, den Høide hvori de anbragtes &c., ikke havde Grund til at vente sig noget ret Virksomt af dem. Jmidlertid ere de siden, især fra Vaadt- og Lausanne, meget anpriste. J Turin havde nogle meget agtede Medlemmer af det kongelige Agrikultur=Selskab, nemlig Præsidenten Marquis de Lascaris, Botanikeren Colla og flere taget den Bestemmelse, at ville gjøre Forsøg, med en udstrakt Linie af Hagelstænger imellem Turin og Rivoli; dog blev denne Plan igjen opgivet, da Efterretninger indløbe fra Mayland om at Hagel-Afledere, der ikke have havt den forhaabede Virkning, hvorom et Skrift i Mayland var udgivet. Greve Ottolini havde paa sine udstrakte Godser en Række af 420 vel tilspidsede, og efter de foreslagne Regler i behørig Afstand &c. ordnede Hagel stænger, og paa en tilgrændsende Godseiers Hr. de Tizzonis vidtløftige Eiendomme vare end flere; dog skaanede et, den 14de August 1824, rasende Hageluver ikke disse Godser. J Genfer et Kunstselskab, inddeelt i flere Klasser, af hvilke Agrikulturklassen har i nogle Aar udgivet et meget agtet Tidsskrift (hulletin de la classe d'agriculture de la sosiet des arts de Geneve). Der læser man Efterretninger om disse Hagelafledere.