Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-11-23
Da Didrik Galtrup kjøbte disse Sundsteder, gav han 2000 Rd. C. for dem begge, og erholdt saaledes af disse, foruden Jndfæstnings Summen naar Færge stederne skiftede Fæstere, en aarlig Jndtægt af c. 300 Tdr. Byg i Sundkorn. Sundstederne eies nu afA. Gjeddes Enke eller eeneste Søn Hr. Gjedde til Glumstrup og Høiriis og har saaledes været i denne Families Eie i omtrent 40 Aar. Løst beregnet, nemlig c. 300 Tdr. Byg aarlig idetmindste i 40 Aar, udgjør ialt 12000 Tdr. Byg, som valueret til Penge efter lav Ansættelse udgjør 12000 Specier, hertil 3 Jndfæstninger (hvoraf de 2 Sidste udgjorde 1100 Sp.) som lavt anslaaede har udgjort 1500 Sp., udgjør den samlede Jndtægt af Færgestederne c. 13500 Spec. Hertil kommer at Hr. Gjedde skal have - eller havt fri Postforsendelse paa Postrouten fra Viborg til Thisted, hvorfor Færgemændene uden Vederlag maa overføre Brevposten 6 Gange ugentlig ved hvert Færgested, men derom vil Referenten ei tale videre, da han ei har nogen rigtig Hjemmel herfor. Af Færgesteder ne betale Færgemændene Skatter og Reparationer &c. og Eierens aarlige Udgifter er saaledes ikkun Renterne af de 7000 Rd. C. som forresten af Kjøberen skal være betalt. Efter nu at have seet hvilken Jndtægt, at Færgestederne have afgivet til den Gjeddeske Familie maae man see hen til hvad denne har gjort og gjør herfor. Færgestederne selv ere nogle lave og uhyggelige Rønner, hvor Folk, der ligesom Referenten, have naaet en nogenlunde Høide, maae gaae med nedbøiet Hoved, naar de ei vil støde dem paa Bjelker og Døre. Vinduer, der ere saa lave og smaae at de nærmere egne sig for et Fængsel end for et Opholdsstedfor fri Reisende, og naar da saadanne saaledes som Referenten nu, fordi de formedelst Uveir ikke kan komme over Fjorden, skal nødes til at opholde sig en lang Efteraars Aften og Nat der, da fristes man til det Ønske, at den kongl. Generalpostdirection, der fører Controllen med Befordrings- og Færgevæsenet og ellers hvad der kan tjene til de Reisendes Tarv, ville og kunde indespærre Eieren saalænge paa et saadant Sted, indtil han tænkte mindre paa sine Penge og Stude og lidt mere paa sin reisende Næste. Galt er det for den enkelte Herre, men endnu værre for Familier, eller Damer, da der ikkun gives nogle usle lave Huller til Soveværelser, hvor Vinduerne ei engang kan lukkes op for at kunne indlade frisk Luft deri, som dog er nødvendig og som ei engang nægtes den største Forbryder, men her af Hr. Gjedde nægtes den reisende Dame og Herre. Foruden dette kunde der siges meget mere om Opholdet for Mennesker i Færgestederne og om Maaden paa hvilken Folk komme i og af Færgerne, men Referenten vil ogsaa sige et Par Ord til Bedste for de stakkels Kreaturer, hvilke man skulle antage Hr. Gjedde, som Studehandler og Eier, maatte have nogle venlige Følelser for, kommer en Flok Stude herned fra den varme Stald og skal færges over, maae de Stakler hele og halve Dage gaae paa Stranden i hvad for Veir det end er, da der ikke engang gives et Skur, hvori de idet mindste kunde staae i Tørveir, og kommer der Heste kan de ei engang komme i en Stald, men maa ligeledes staae udenfor i koldt og ondt Veir indtil de kan overføres, hvorved de letteligen fordærves m.m. Hvad Referenten her har anket paa, kan enhver Reisende og Landets Beboere med Ret og billighed fordre rettet af Authoriterne, og da der efter Sigende skal være givet Paalæg til Eieren af Pinegaarden i Salling - der forøvrigt ligner et Svinebul - til Afbielp af de der stedfindende Mangler, og da Thisted Amts dristige og dygtige Amtmand Hs. Hobbd. Baron v. Rosenkrantz med Jver skal have taget sig af denne Sag, tør man dog maaskee haabe engang at see Ende derpaa. At bebreide Færgemændene Noget vilde være Uret, da de med Raskhed og Duelighed besørge Overfarterne og tillige søge at gjøre de Ruiner de beboe, saa hyggelige for den Reisende, som vel ere dem muligt, men det er eene Eierens Skyld og det kan man saameget mere bebreide ham, da han som en af Morsøes rigeste Mænd Jntet Afsavn kan have af de Bekostninger som han vilde faae at udrede. For Sagen selv ville det være ønskeligt, at flere igjennem Bladene ville see ind til denne Mand, da han saa maaskee kunde faae saamegen Ambition at han ophørte at ansee Færgestederne som et Sinecura. - At tale om Færgebroers Anlæg, bedre Indretning af Fæegerne og andet mere den egentlige Færgefart Vedkommende, vil Referenten ikke, da han anseer, at de Authoriteter, som dermed have at gjøre, nok veed og vil hvad Ret er.