Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-13
Dansk Folkeblad for i Fredags indeholder en fortræffelig Artikel i Anledning af den Undertrykkelse, det kgl. danske Cancelli har anseet sig berettiget til at udøve imod de tvende sidste Numere af det nævnte Blad. Det oplyses deri, at den sidst supprimerede Artikel, som omhandler de sachsiske Stænders Virksomhed, ikke berører nogen Begivenhed, der er yngre end 4 Aar, og da den desuagtet er undertrykt under Paaberaabelsen af et Lovbud, der forbyder de uprivilegerede Blade, Meddelelsen af politiske Nyheder og Efterretninger, indeholder den et ret mærkeligt Bidrag, til ad Experimenteringens Vei at udfinde den Formening, de Herrer Cancellideputerede synes at nære om dette Lovbuds Forstaaelse. Men den indeholder tillige et slaaende Beviis paa det for den ucensurerede Presse Fordærvelige i Cancelliets Fortolkning; thi selv om den Lov for denne Green af sammes Virksomhed, som Folkebladet finder antydet i de samme overgaaede Undertrykkelser, at jo mere Tiden gaaer frem, desmere gaaer Cancelliet tilbage, saa at det tilsidst kunde blive betragtet som politisk Nyhed at omtale Verdens Skabelse, hvilken da ogsaa unegtelig var en Begivenhed af stor politisk Betydning selv om denne Lov ikke meere skulde holde Stik end alle tidligere Forsøg, paa ud af Cancelliets Handlinger i denne Henseende at gisne sig frem til de til Grund for samme liggende Principer, saa er det dog øiensynligt, at man alt nu kun da vilde kunne ansee sig nogenlunde betrygget mod sammes Undertrykkelse, naar man aldeles afholdt sig fra at omtale fremmede Landes Forfatninger, Regjeringssystemer og Tilstande, hvorved den uafhængige Presse vilde give Afkald paa et af de vigtigste Midler til Folkets politiske Oplysning; ligesom en Eftergivenhed i denne Henseende fra Pressens Side letteligen kunde lede til yderligere Conseqvenser, saasom, at den bestandig stigende Jnteresse, som det kgl. danske Cancelli viser. for Pl. 2den Octbr. 1810 og den heraf flydende bestandig tiltagende formentlige Jndsigt i denne Placats store Betydning letteligen kunde bringe Cancelliet til den formeentlige Jndsigt, at det ogsaa stred mod det de privilegerede Blade forundte Privilegium at omtale de slesvig-holsteenske Forhold, og at saaledes det ene Stykke efter det andet vilde gaae tabt af det Gebeet, som hidtil har været overladt den uafhængige, ucensurerede Presses Behandling. Folkebladet gjør i saa Henseende med stor Styrke opmærksom paa det Fristende, der kunde være i under en Form, der synes saa human, fordi den forskaaner Forfatterne for Justitsaction, at undgaae de Ulemper, saadanne kunne medføre for Cancelliet, ikke blot fordi der altid resikeres, at Domstolene underkjende Cancelliets Formening - hvorpaa som Exempel anføres den sidste Høiesteretsdom, hvorved 6 Numere af Fædrelandet frifandtes, saaledes at Actionens Omkostninger paalagdes det Offentlige - men især fordi Domstolene kun kunne ramme det Ulovlige, hvorimod Cancelliei under Paaberaabelse af Placat 1810 ogsaa kunde undertrykke Artikler, og hvis Lovlighed der ei kan være Strid, men som ere ubehagelige. Hvad er nu under disse Omstændigheder at gjøre, Vise Eftergivenhed mod de Herrer Cancellideputerede kan man vel ved en eller anden enkelt Leilighed, saaledes som ogsaa Folkebladet har gjort, da det under Paaberaabelse af Placat 1810 blev formeent at omtale den dynastiske Forbindelse med Rusland, men ikke hvor det gjælder et stort, almindeligt Livsprincip for Pressen, - forpligtet til saadan Føielighed kan man ikke være, thi de Herrer Cancellideputerede staae ikke over Loven, men under Loven, de ere ikke Lovgivere, ikke Lovens Herrer men dens Tjenere ubetinget Lydighed skyldes kun Loven. Bringe Spørgsmaalet under Domstolenes Paakiendelse? Men hvorledes, Sagsøger man uden videre Cancelliet, bliver Sagen afvist; - hvis man vilde ansøge og sammes Samtykke til retlig Afgjørelse (Johannes Hage bliver den negtet; – hvis vi vilde bønfalde og den Naade, at komme under Justitiens Tiltale, saa vilde det blive os afslaaet (Gjødvad), – hvis vi ved den Maade, hvorpaa vi omtalte Cancelliets Fremgangsmaade, vilde nødsage dette til derfor at tiltale os, og nu paaberaabe os veritas convicii, vilde Domstolene erklære sig in competente til at paakiende denne Exception, men dog finde sig competente til at dømme os for de Udladelser, hvis Sandhed eller Usandhed de ikke fandt sig berettigede til at bedømme (Dom 30 November 1839). For Domstolene kan Sagen altsaa lige saa lidt bringes, som Cancelliets Formening har forpligtende Kraft for sammes Medundersaatter under den Alle forbindende Lov. Hvad er der da at gjøre? Det, Folkebladet giør, holde sig Loven efterrettelig, saaledes som den efter egen samvittighedsfuld Overveielse maa forstaaes, benytte den Ret, som efter egen Overbeviisning tilkommer Pressen, i sige ikke, at den Grundvold hvorpaa det kgl. danske Cancelli har stillet sig ved disse Undertrykkelser, uden Sags Anlæggelse, uden Dom er ulovlig; vi sige: den Grundvold, hvorpaa vi staae, er lovlig!" Denne Ret er, som Folkebladet med gribende Sandhed siger, at lade sig undertrykke En Ret har Pressen tilbage, een Ret er endnu ubeskaaren, det er den, at den kan lade sig undertrykke, og denne Ret i det mindste vil Folkebladet benytte. Her staaer ikke Mag. Monrad, dette Blads høitfortjente Redacteur, alene, men han finder den kraftigste Understøttelse hos alle Selskabets Organer. Skriftcomiteen har, som bekjendt, udtrykkeligen opfordret ham til ikke af den første Undertrykkelse at lade sig afholde fra sin Beslutning, at meddele politiske Artikler, naar de kun ikke indeholde politiske Nyheder og Efterretninger; - Selskabets Bestyrelse har, da Undertrykkelserne vedbleve, eenstemmigen samtykket i, at det saaledes Undertrykte udgaaer i et eget Skrift; – at Generalforsamlingen vil skjænke denne kraftige og besindige Haandhævelse af Lovlighedens Grundvold uddeelt bifald og virksom Understøttelse, kan ikke være tvivlsomt. Og vi vove ikke for meget, naar vi paastaae, at Stænderne, at hele Folket vil gjøre Selskabets Sag til sin, saavist det er Stændernes, er Folkets Sag, (Fædrel.) det her forfægter.