Viborger Samler, 1784-01-12
Om Besværelsen ved Daaben. i Dannemark. Er Besværelsen fornøden, hvorfor beholde viden ei, Er den ufornøden, hvorfor have vi beholdt den saalenge? Saaledes tilspurgt svarede jeg saaledes: At vise dens Opkomst og Skjebne i hele Kristenheden, er mit Bog=Forraad for lidet til. En J. M. Kraft, har derom givet en udførlig Beretning, trykt Hamborg 1750. Kuns lidet om dens Skjebne her i Danmark vil jeg anføre. 1597 blev besluttet i et Landemode til Roskild, at Præsten til Uranienborg paa Hveen skulle forvisses, blandt andet, fordi han havde udeladt Besværelsen og brugt andre Ord, vel meest efter, derfor blev sat skarpt til Rette af Kong Kristian, T. Brahes Ordre, som og den den 4de, der og gav en Befaling 1606 til alle Bisperne at raadslaae sammen, om ei Besværelsen kunde udelades, Men de flestes Slutning blev, at den blev, og naar Nogen spurgte om da et Barn var besat, før det døbtes, skulle man svare, at der var Forskiel paa legemlig og aandelig Besættelse, og hentyde denne sidste paa Arvesynden. Kuns Skade, som en vis Mand skriver, det ei blev tilføiet, hvad man skulle svare dem, som spurgte, om da og denne Dievel virkelig udfoer, siden man dog mærker hans Virkning, som en ulydig Dievel i de besvorne og døbte Børn, Da nu disse ei kunde enes, lod Kongen, for at vise sin Alvor herved, døbe sin Datter Prindsesse Elisabeth uden Besværelse af Bisp Vinstrup, og fra den Tid af, er den udeladt ved alle Kongelige Børns Daab, men den blev endnu ved blandt andre, og skiønt Kongen havde aftalt Sagen med Rigs=Raadet, og Prof. Stephanius i Kiøbenhavn meget raadede dertil, ja skrev til Kongen 12 Grunde derfor paa Latin, hvoraf een siger, Inveteri Jure Cimbricol. 1. C. Lex est de administratione Baptismi absq. Exorcismo, qvæhand dubie ejus temporefuit Consvetude, saae desuagtet blev Mag. Venusius, Præst til H. Geistes Kirke i Kiøbenhavn suspenderet, fordi han egenmægtig havde udeladt Besværelsen Ao. 1608. Det stod saa hen til 1613, da det blev besalet Præsterne i Slesvig at udelade Besværelsen, saa ofte som Børnenes Forældre derover besværgede sig og endelig blev den ganske afskaffet baade i Slesvig og Holsteen A. 1738, og som man samme Tid ventede en nye Ritual, som vi endnu ønske, saa blev det derved. At der ellers midlertid har været adskillige Bevægelser herover, slutter jeg deraf, at D. Hans Michelsen, Superintendent i Fyen, til Landemodet i Odense 1632 holdt 2de Latinske Taler, som Udleggelse om vor Kirkes Ceremonier ved begge Sakramenterne, hvilke, saakaldte diaphoretiske Taler ere oversatte Aaret efter af Peder Jensen Roskilde, Præst i Fyen, som og kan sees af Prof. Worms Lex. over D. lærde Mænd, under Titel Michaelis, som jeg eier, indbunden med Lutheri Tydske eller store Kathekismus in 800 paa Dansk til Tieneste for en Elskere af Danske Oldsager, men han er dog mere for, end mod Besværelsen. Han skriver, vore Skikke ved Daaben ere ei først fra Papisterne, men idelig brugte fra Apostlernes Tider, og ere 6. (1) Faddere. 2) Navnet. (3) Besværelsen. 4) Korsets Betegnelse. (5) Haands Paaleggelse. (6) Kristen=Huens Opsættelse med hvide nedhængende Klæder. Agt nu, svarede jeg min Mand, at Besværingen er en Middelting, de, som i sig selv er Eet, det bruges eller ikke, men i vore oplyste Tider helst ikke bruges. De Klogere have taalet det for de Eenfoldigeres Skyld indtil et Nu. Tænk engang: Til Dredden kom engang en Slagter i Kirken med en Øxe, truende at ville hugge Præsten Hovedet af, omhans Barn ei blev besvoren. Agt fremdeles, sagde jeg jeg alle Ufuldkommenheder i vor Kirke blive ei paa eengang afskaffede. Alle Fuldkommenheder ei heller paa eengang fuldkommede; Kristus ville derfor, at Hveden og Klinten skulle staae tilhøbe til en Tid. Hvormeget er ei afskaffet i vor Kirke og derved anseet for unødvendigt, før, i og efter Reformationen, f. E. At døbe Klokker; At give Afladsbreve. At helligholde adskillige Helgenes Fester, ja den 3die Dag af de 3 store Høitider, hvorpaa dog blev arbeidet fra 1570 og ei kunde komme i Stand for 1770. d. c. meere end 200 Aar. Hvormeget fornødnere er ei imidlertid anskaffet: f. E. Skoler paa Landet; Lærrebøger, Katekisation; Confirmation; Passeligere Psalmer o. s. v. Agt, hvert Seculum skal have noget at gjøre sig stor af, og Guds Kirke bliver ei færdig paa eengang. Fortiden har gjort noget. Samtiden giør meere. Eftertiden vil giøre langt meere ja det meeste. Ved Tid og Leilighed skeer det alt. Fremdeles spurgte min Mand; Hvorfor ei Korsets Betegnelse nu tillige blev afskaffet? Jeg svarede: Derpaa tør jeg ei svare, men siger med Kristus. Jeg har vel meget at kunde sige Eder, men J kunde nu ei bære det. Det tilkommende Seculum skal aabenbare det og meget meere. Agt til Slutning Guds Gange i vor Kirke bare ved denne Besværelse: