JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Madrit, den 18 April. J disse Dage har man her erholdt gandske udførlige Beretninger fra China, angaaende Christendommens Tilstand udi benævnte Folkerige Keyserdom, hvilke indeholde iblandt andet, at den nu regierende Keyser havde fornyet alle de af hans Formænd til den Christne Religions Beste udgivne Placater; at han under Livs Straf havde ladet forbyde alle Mandariner eller Gouverneurer udi Provingerne, de Christne i nogen Maade Forfang at giøre, eller i mindste Maade at forhindre dem i deres Guds=Dyrkelse, at, omendskiønt udi Hoved=Staden Peckin, nær ved det Keyserlige Residenz=Slot allerede i nogle Aar havde staaet en Christen Kirke, saa havde dog Keyseren befalet, at der i HovedStaden endnu en nye Christen Kirke paa hans Bekostning, skulde opbygges; at Keyseren selv viiste sig ikke utilbøielig til at antage den Christne Troe, og at der udi Keiserdommet befantes at have i forrige Aar været 70000 Christne, nemlig: I Hoved=Staden Peckin 6762, hvoriblandt 3.7 Hof=Betiente og 26 Keyserlige Ministrer; udi Resten af Provinzen Peckin i alt 1567; i Provinzen Zautung 5587 ; i Provinzen Qvamst 7671; i Provinzen. Fowquin 1308, tillige med Gouverneuren; i Provinzen, Qvamtung eller Canton 2684; i Provenzen Cheqvian 5622 ; i Provinzen Huqvang 9917, tillige med Gouverneuren; i Provingen Honan 2927; i Provinzen Zansk 8072, tillige med Gouverneuren; i Provinzen Tsenst 6291, tillige med Gouverneuren; i Provinzen Tunnang 4278 ; og i Provinzen Teqvian 3639 Christne, uden derunder at beregne Børnene under 7 Aar gamle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Dødsfald. use, den 1ste Mai, Hans Madsen, i sit Alders
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Bekiendtgiørelser. Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt, den 18de April 1781, paa Rente=Cammerets allerunderdanigste Forestilling af 7de i samme med, at resolvere saaledes: Efter de herudi forestillede Omstændigheder ville Vi i Henseende til Selveier=Bønderne paa Vore bortsolgte Godser udi Danmark allernaadigst have den udi den 34 og 38 Art. af Skov=Forordningen de Dato 26de Januarii 1733 indeholdte Bestemmelse, derhen forandret, at bemeldte Selveier=Bonder i fremtiden kan tillades at hugge i deres Gaarders Skove, endog til Salg under følgende Jndskrænkninger og Vilkaar. 1) At de, naar de ville hugge i saadanne deres Skove til Salg, altid forud skulle dertil erhverve Vort Rente=Cammers specielle Tilladelse. R 300 Rdlr. 2) At denne Tilladelse ingensinde meddeeles førende Eieren ved lovlig Syvns Forretning haver oplyst a) Skovens Tilstand eller Beskaffenhed, om eller hvorvidt den kan taale at afgive det Antal Træer, som Eieren agter at hugge, hvis Tal og ongefehrlige Jndhold af Favne, bør navngives, samt at derunder ei ere indbegrebne Træer, som staae til Fremvext og Forbedring, men alene saadanne, som have naaet Modenhed og ei ere tienlige til at staae længere, b) At paa Eje rens Grund ere i Opvert dobbelt saa mange unge Træer af Eeg eller Bøg, som han agter at omhugge, samt at samme ere i en saadan fredet Tilstand, at derved i Tiden fuldkommen kan erstattes det Eieren vil lade hugge og sælge; men naar ingen saadan Opfredning ved Gaarden befindes, da skal c) Ejeren være forbunden at udlægge og indhegne saa stort et Stykke Land, som Amtmanden med Rettens Betiente imod den Skov der omhugges, anseer tilstrækkelig til at besaae med Skov=Frøe, og førend samme er kommen til den Opvext, at et nogenlunde vist Haab kan haves om sammes Fremgang, maa ingen nye Hugst bevilges. 3) At hver Gang en Eiere agter at foretage en nye Hugst, uden for den eengang bevilgede, skal nye Bevilling ansøges, og Vores befaling under foranførte 2den Post lagttages. Hvorimod en Ejere, naar han foretager nogen Hugst i sin Skov til at sælge uden for det ham forud er bevilget, bør derfore ansees efter Skov=Forordningen af 26de Januarii 17733. At den Bevilling, som til saadan Hugst udstædes, ikke skal være Eieren til nogen Bekostning, men alene Syvns Tingsvidnet, som han paa sin Bekostning erhverver. Og 5) At for det øvrige de Selpeere, som hidindtil haver hugget i deres Skove, men ei lagt Flid paa saa tilstrækkelig Opelskning, at den borthugne a 30 Aar, Skov derved kan eragtes i Tiden at blive erstattet, skulle være forbundne, inden en vis Tid, som dem af Amtmanden forelægges, at indtage et forholdsmæssig Stykke Jord, og samme med Skov=Frøe besaae, samt omhyggeligen sørge for ung Skovs Fremvext, under Ansvar om anderledes befindes, til hvilken Ende aarlig Eftersyvn. af den paa Pension staaende Skovrider Langsted, bør skee hos dem. Hvilket ved denne trykte Placat ydermeere bekiendtgiøres for alle vedkommende Selveiere, paa det at de derefter desto bedre kan vide allerunderdanigst at rette sig. Odense den 4de Mai 1781. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Proclama. "Vi Christian den Syvende af Guds Naade Kon- ge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, " Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmerschen. og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Peter Eilschow af Vor Kiøbstæd Odense i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, " allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse Contoirernes Efterretninger i bemeldte Kiø" benhavn og Odense, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget hos hannem og Hustrue at fordre, de " allene undtagen, som maatte have Pante=Obligationer, at indfinde sig hos hannem inden den i Loven fastsatte Tiid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være lige" saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses " for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; forbydendes alle og enhver herimod, eftersom foreskreven staaer, at hindre eller i nogen Maade " Forfang at gjøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet " paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Resident Stad Kiøbenhavn den 6te April 1781. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorf. P. Aagaard. de 300 R. R. Læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 18de April Seidelin. Koefoed. Kurrelbaum. Jligemaade protocolleret, testerer paa Raadstueskriveren Hr. Cammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig. Wandeler. Læst inden Odense Byetings Ret Mandagen den 23de April Bendz. Og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriver Hr. Cammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig. Wandeler. Bliver altsaa herved alle og enhver, som maatte formeene sig i nogen Maade Fordring at have til mig eller min Kone, det maatte hid rore af hvad Navn, det have kunde, indkaldes 3de Gange efter hinanden at møde hos mig underskrevne fra Dato i min iboende Gaard her i Odense inden den i Loven befalede Tiid, for at anmelde og beviisliggjøre saadan deres Krav, da enhver skal vederfares den Ret, Loven medfører. Odense den 24de April 1781. Peter Eilschow. Ender den 14de Martii sidstleden haver Kiøbmand Sr. Jo 2 han Bernhardt Döcker her i Odense erklæret sin Boe til Opbud og Concours for sine Creditorer, og da vi ere beskikkede til Opbudsmænd i samme Boe, saa indkaldes herved med 6 og 12 Ugers, samt Aar og Dags Varsel, fornævnte Sr. Dockers Creditorer, hvoraf de fleste skal boe uden Riget, at møde ved Forretningen i Opbudsboen den 6te Junii og 18de Julii dette Aar, og den 7de Julii i næstkommende Aar 1782., om Formid dagene Kl. 10 Slet, for deres Fordringer at anmelde og legitimere. Odense, den 17de April 1781. R. Rasmussen. M. Th. Lund, Landstings=Hører. Procurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
di Revninge Sogn og Bye hos Huusfæsteren Frederich HelEt versen, under Rørbech Gods, Bierre Herred, Odense Amt, er sidstleden den 2den Januarii ved Døden afgangen et ugift Fruentimmer, navnlig Anna Magdalena Helversen; Hendes Efterladenskab er lovmæssig behandlet og ved Auction udbragt i Penge, og omendskiønt alle hendes Arvinger vides og om hendes Dødere underrettede, saa bliver hendes Død herved 3de Gange i Odense Adresse=Contoirs Efterretninger dog bekiendtgjort, siden hun længe haver tjent for sit Brød iblant fremmede, om nogen maatte være noget skyldig til, eller have noget at fordre i denne Stervboe, med Efterretning, at den 2den Junii førstkommende, som er 6te Uges Dagen efter denne Publications Datum er fastsat til dette Skiftes videre Fremme, og om mueligt, endelig Slutning, at Vedkommende til den Tiid da ville møde paa Skif Ar 303 Rdlr. tet udi Revninge for at betale deres Gield eller at forevise deres Fordringer, da enhver efter Sagens Beskaffenhed skal skee vedbørlig Ret. Riisinge den 18de April 1781. Otto Engelsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Tandagen den 18de Junii førstkommende bliver her hos mig i De Svendborg holdt en Skifte=Samling, for, efter den ergangne Høieste=Rets Dom at afgiøre det nye og endelig Udlæg i Stervboen efter afgangne Hr. Provst Steenstrup, til hvilken Tid og Sted Vedkommende vilde behage at indfinde sig. Svendborg, den 5te Mai 1781. L. P. Næraae. Sognepræst i Svendborg og Provst i Sunds=Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Auction. Efter Dom og de derefter passerede Udlægs Forretninger, bliver ved offentlig Auction hos Hollænderen Alexander Poulsen paa Bottigersholm bortsolgt Fredagen den 18de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet nogle Creature og Meubler, bestaaende af 5 Heste med Kiøre og Ridetøi, en nye smuk Holsteensk Postvogn, en Færrets Dito, 4 Stkr. Malke=Kiør, 7 Stkr. Faar med sin Grøde, et Stue=Uhr, 2de Jern Kakkelovne, et Skriver=Chatoll, en Dragkiste, endeel Sengeklæder og Linnet, Stole, Borde, Sølv, Tin, Kaaber med videre. Ligeledes bliver paa Einsiddelsborg, Løverdagen den 19de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet ved offentlig Auction bortsolgt, som hos bemeldte Hollænder Poulsen sammesteds ved Jndførsel er udlagt: 2de Bester, 7 Stkr. spæde Kalve, 14 Stkr. smaae Grise, 12 Stkr. Sviin, 18 Stkr. Kalve=Skind, 26 a 27. Lpd. Hollænder=Ost, 9 Fierdinger Vinter Smør, tilligemed noget Hollænderie=Redskab, samt 4 Stkr. Folke Senge, item en stor Kaaber Brygger=Kiedel m.m. Thi ville Liebhaberne behagentlig paa berørte Steder og Tider indfinde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Efter Dom og Udlæg samt Pante og Domhaverens Reqvisition Et vorder Tirsdagen den 29de Mai førstkommende og følgende Dage, ved offentlig Auction bortsolgt paa Hastrup Gaard i Coldinghuus Amt Nøivangs Herred een Deel Sølv deriblandt en Sølv Tarine, Kaaber, Tin, Messing og Jern Tøy, alle paa Gaarden befindende tildeels smukke Meubler (deriblandt 2de store moderne Speile) Boeskaber og Kakkelovne, Senge=Klæder med Senge=Stæder og Linnet bestaaende af nogle Lagener og liidet Dækketøy, samt Ind= og Ud=Boe med Vogne, Plove, Harrer, Gaards= og Fiske=Reedskaber, samt Heste=Tøy, deriblandt een Chalse, en Chariol, en Postvogn og Læder Geschier til 4re Bester, samt en stor nye Fiske Vaad, saavelsom og den paa Gaarden værende Besætning af Bester, Stude, Kiør, Faar og Sviin, med videre, Thi ville Liebhaberne behagentlig indende sig paa Ha& 304 er strup bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 Slet, hvor Conditionerne, bliver bekiendtgjort og Auctionen lovlig fremmet. Samme Dag, Tiid og Sted, bliver ogsaa bemeldte Hastrup, Gaard, Gods og Tiender, (hvortil ved de 3de foregaaende Auctioner ingen Liebhabere indfandt sig, ogsaa ved offentlig Auction først separat og siden samlet opraabt, efter de for sidste Auction afvigte 3die Martii bekiendtgjorte Conditioner, hvorudi forsaavidt nu er passende og hvorudi ingen Forandring vorder gjort uden de allernødvendigste, og deriblandt betalings Terminer til Kiøberens Fordeel lengere udsadt. Af disse Conditioner kan faaes Udskrift hos Herrets=Skriveren S. T. Hr. Capitain von Rigelsen, i Weyle og den øvrige Efterretning, meerbemeldte Gaard og Gods angaaende, kan Liebhaberne have af Publicationen dateret den 2 den Jan. 1781 og 12te ejusd. og 19de i samme Maaned under min Haand indført i Kiøbenhavns, Berlings Aviser og Odense Adresse=Contoirs og Aalborg Jydske Efterretninger, samt den Wiborg Samler, som og saa oplyser, hvor Jordebogen er til Eftersyen. Weyle den 29de April 1781. Fleyscher, Cancellie Raad Bye og Herretsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Onsdagen den 16de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver efter Skifte=Rettens Foranstaltning 2den Gang, stillet til offentlig Auction, og om antagelig Bud skeer, strax bortsolgt et Christian Boye Pensionist og afdøde Hustrue Anne Kirstine Hansdatter, deres Felleds Stervboe tilhørende Huus, beliggende i Ramsherret, imellem Peder Jensen, Gjortlers iboende Huus paa den Vestre, og Jens Drabe Hanskemagersvends paa den Østre Side, bestaaende af 4 Fag 1 Etagie til Gaden og 5 Fag til Gaarden, samt en liden Hauge, som strækker sig til den forbiløbende Bæk. Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 9de Mai 1781. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Til Kiøbs faldbydes. Neget god Garlæber=Humle, kan faaes hos Kiøbmand Esper No. ne i Odense, for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Capital som falbydes. Den Capital 450 Rdlr. af Frøken von Brockelmanns Arv kan strax eller til førstkommende 11te Junii faaes imod tilstrækkelig Pant ved Obligation og 4 pro Cento aarlig Rente, naar derom skeer Anmeldelse hos Byefoged Bends i Kierminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Bortkomne Sager. Jersom nogen skulle have fundet et Fruentimmer=Corset paa Gaden, imellem Slottet og Graabrødre Kirkegaard, da vilde de behage imod en Douceur at aflevere samme her paa Odense Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
8 Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Paris. En Abbed med et stort Gene Giør Ting, som maatte snart ansees for Hexerie; Han danner Hoveder af Ertz, som rigtig gaber, Og taler reene Ord; og den Parisisk Skaber, Han danner dem for blot Plaiseer, Og med mechanisk Konst bestæler dette Leer, Naar han casserer een, saa danner han en anden, Som, Trods den forrige, har Hjerne udi Panden. Om han kan sætte Krop dertil, Det flyder af sig selv, som Følgen vise vil, og Ar 306 Rør, Thi giør han Hoveder med ligtig Mund og Øie, Han sagt kan et var Been til dem omsider føie. End meer, den sælsom Virtnos Er en, som det Slags Folk, begierlig efter Roes, Han bliv ved sit Dessein, og i hans Værksted sveder, Naar andre gaae og hans Berømmelse udspreder. Engang han kom i Passion, Og slog sin Skabning ned foruden al Pardon, Hans Venner græd; - han søer, af den nedfaldne Dynge At giøre en paa nye, som ogsaa skulde synge. Om een herefter blev forlegn, En vigtig Embedsmand, - en S. = eller D. . Og fik ved Hovedbrud hans Hoved ud af Lave, En Trøst: Han fra Paris et nyt igien kan have Historisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Medicinsk. Omendskiønt man ikke egentlig er underrettet om, at hvad for en Fisk den Galde var, som den unge Tobias efter Engelens Raad brugte til at anskaffe sin gamle Fader sit Syn igien, saa har dog mange Naturkyndige og Læger, til alle Tider bekræftet, at Galder især af en Giedde eller og af en anden Fisk, er tienlig til at fordrive de hvide Pletter af Hornhinden paa Øynene. Nu fortælles, at man endelig i Paris nyligen igien har opfunden den Hemmelighed, som Engelen forhen aabenbarede den unge Tobias, nemlig at curere blindhed med en Fiske=Galde Hidindtil har man havt adskillige falske Efterretninger her om, men den sandfærdige Omstændighed, som udi den folkerige Frankeriges Hovedstad har foraarsaget saa megen Opsigt iblandt Jndvaanerne, skal forholde sig saaledes i Følge Gazelle Salutaire Nr. 43. Hr. Baradelle, en berømt Konstner, som forfærdiger Matheematiske Jnstrumenter, havde en Kone, som for henimod 2 Maaneder siden kjøbte nogle levende Barben kaldet, af en Mand, som falbød Fisk paa Gaden. Saa snart hun skar disse Fiske op, og lavede dem til, bad hendes Søn hende om R 300 R. R. en Galde af dem, som han vilde bruge og prøve at blande nogle Farver med. Hun gav ham samme, og føyede der til, at denne selv samme Galde, havde været det kraftige Middel, hvor ved den unge Tobias efter Engelens Anvisning fordum hialp sin gamle Fader til sit forlorne Syn igien. En Uhrmager som var Hr. Baradelles Medarbeydere, hørte dette, samt udbad sig og en Galde af bemeldte Fiske, efter som han der med vilde giøre et Forsøg paa sin Svigermoder. Hun havde for 6 Maaneder siden havt stor Hidsighed udi sine Øyne, indtil samme endelig satte sig til en hvid Plet eller Skye paa samme, saa at hun var bleven stok blind. Hendes Sviger=Søn trykte den bekomne Galde udi en liden Skaal, og loed end nu den samme Aften dryppe af Spidsen af en Fieder nogle Draaber i hendes blinde Øyne. Strax bekom hun en hæftig Smerte udi samme, som dog varede kuns en halv Time, hvilket udpersede meget Vand af Øynene. Den følgende Morgen vilde Sviger=Sønnen see, hvad for en Virkning bemeldte Fiske=Galde havde gjort. Øynene vare af den tykke Fugtighed, som havde udflydet af dem ganske sammenklæbede, men saa snart han havde blødt dem med Vand, kunde hans blinde Sviger=Moder see temmelig godt, især med det ene Øye, udi hvilket den meste Part af Galden var kommen. Han igientog det Middel udi de 2de paa følgende Aftener, og i den Tid gik Hidsigheden, aldeles bort og den blinde Kone blev igien seende, ja hun bekom ligesom et nyt og stærkere Syn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Juridisk Beretning om en ubillig mistænkt og dømt Kone, Parlementet i Paris har for gandske nyeligen dømt en Sag, som angik Post=Directeurens Datter i Nantes. Denne Pige saae meget godt ud, og havde en rig Fader Pigen blev gift, og fik efter kort Tid et Tilfælde af Vattersoet. Da hun nu blev tyk, vaagnede Misundelsen, imod hende; og en ulykkelig Begivenhed understøttede den paa det stærkeste; thi paa samme Tid fandtes 2 nyefødte Børn døde paa Gaden i Nantes: Herved udspredtes det Nr. 310 Rdlr. allerhaardeste Rygte om hende, man sagde at denne nye gifte Kone havde ladet sig beligge, førend hun blev gift, og at hun til sin Sikkerhed havde taget Livet af disse hendes Fostre. Retten lod denne ulyksalige Kone tage i Forhør, satte hende i Fængsel og dømte hende fra Livet. Jmidlertid blev Dommen appelleret, og dette stakkels Menneske ført ind for Parlementet, hvor hendes Sag blev nærmere oplyst ved en Medicinsk Undersøgning, saa at hun blev gandske reent friekiendt, og Underdommerens Dom casseret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Literarisk. Halle. Hr. Formey havde allerede forhen begyndt at giøre et Udtog af de Deele af Encyclopædien, som vare for Haanden, da Hs. Kongel. Høihed Prinz Henrich af Preussen gav ham Udkast og Anledning til at udarbeide en Ordbog over Konsterne og Videnskaberne. Dette Udtog er lagt til Grund, og tilligemed ere de berømmeligste Arcademiske og enkelte lærde Mænds Skrifter tagne til Hielp saaledes at der over ethvert Ord bliver givet en kort Forklaring, der kan være nyttig for saadanne Læsere, som ikke have lagt sig efter Videnskaberne; Jkke alleneste Philosophie og Matheematik, men endogsaa Natur=Historien, Medicinen, Anatomien, Krigs=Konsten, Huusholdnings Konsten, Tonkonsten, Tallekonsten, Digterkonsten, SprogLæren, Fabel=Læren, Tidsregningen, Jordbeskrivelsen, Myntvidenskaben, ja Theologien selv, og Lovkyndingheden ere her samlede, og overalt anførte de nyttigste Skrifter til Eftersyn. Rom. De Exemplarer, som i Faveur af Exjesuiterne ere indførte i det Neapolitanske, have foranlediget Hoffet dertil at besvære sig over, at man ikke bedre har forebygget dette Skrifts Udbredelse. Der blive anstillede stærke Undersøgelser for at bemægtige sig Forfatteren. Udi et offentlig Edikt kaldes det et infammes Libel, og den Florentinske Jøde, som har besørget samme til Trykken, sidder i Arrest; han er ofte bleven forhørt, for at udlægge de Medskyldige. Han er 25 Aar gammel, meget forslagen, sætter sine Svar paa Skruer, og sine Dommere udi stor Forlegenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Nr. 311 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Stockholm. Græverne von Høyken og Scheffer, have ladet oprette den der i Aaret 1773 bortdøde og paa Jacobi Kirkegaard begravne Jtalienske Abbed, Domincus Micheleti, et Mindemærke af Marmor, i Form af en Pyramidde med en latinsk Jnscription.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Wien. Hvem af Litteraturens Elskere skulle det være ubekiendt, at Østerrig hidtil ved en utaalelig Bøger Censur qvalte al Videnskabers Fremvert. Bøger, som ved strængeste fornuftige Undersøgning, ikke indeholdt et Ord mod Gud eller Keiseren, saae man her af Dumhed eller Magelighed ved de vel belønnede høilærde Dagdrivere, sat i det uhyre Catalogus paa forbudne Bøger. Denne Skiebne traf næsten alle Tydsklands beste Digtere, og endelig ogsaa det algemeine deutsche Bibliothek; Boghandler Nicolai i Berlin, som dette Verks Forlæggere og Udgivere vovede med tydsk Frimodighed offentlig at forestille Videnskabernes Beskyttere, Østerrigs udødelige Joseph. hvor meget Vankundighed, Magelighed, Egennytte og Privathad misbrugte hans Forfædres vise Anordning, der for sin Tid kan have været meget nyttig. Keiseren bemerkede ikke unaadig denne underdanige Forestilling; uden gandske at ophæve Censuren, har den alene beholdt Navnet, og hvor var det andet mueligt, naar man erfarer at Joseph Viisdom nu har betroet den til saadanne Mænd, som Hofraad Schmid og Professor Seipt. Halle. Der Naturforscher. Forste Stykke, hos Gehauer 20 Ark. 8. Dette første Stykke synes os alle at opfylde det som udi Værkets Fortale er lovet. De fleeste Medarbeideres Navne kunde allerede være Læseren en Borgen for, at han i det mindste her kunde finde nogle gode Satzer, men uden at have Hensigt til Forfatterne, ere meestendeels alle Afhandlingerne udi dette nærværende Stykke forekommen os meget interressant, og de fleeste ere meget godt udførte. Vi ønske Fortsættelsen af denne behagelige og nyttige Journal, som er saa overeensstemmende med vore Tiders Smag, og saa fuldkommelig fornøier samme. Jndholden af det første Stykke er følgende: 1) Joh. Aug. Ephr. Gøiens mikroskopiske Erfaringer over Essig=Aale, Nr. 312 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
(Ædike=Ormed. Hr. Forfatteren har samlet her alle andre Naturforskeres Jagttagelser, prøvet og igiendrevet nogle af dem, og lagt denne Materie saa meget klarligere for Dagen, eftersom han har betient sig af de beste Forstørrelses=Glas, til sine Undersøgelser. 2) Gunthers Tanker over de gandske hvide Fugle, som anomalisk blive avlede af Forældre af en anden Farve. 3) Bechmanns Linnæske Synonymie til Kleins forbedrede Historie og Fuglene. 4) Kühns Ancedoter til Jnsect=Historien. 5) GmelinsAnhang til den Würtembergiske Ratur=Historie, angaaende de ægte dyriske Forsteeninger, hvorudi beskrives nogle, endnu ubekiendte og mærkværdige Petrefacta, som forekomme i det Würtembergiske. 6) Schrøters Afhandling om Nantiliten i den Weimariske Egn. 7) Joh. Ernst. Jmm. Walch Afhandlinger om Lituiten, med Kobber. 8) Sammes Lithologiske Betragtninger. 9) Skrivelse til Buffon om den hvide krystalligerede Blyspath, af Sages Undersøgelse, oversat af Schrader. 10) Meinekens Anviisning for unge Jnsectsamlere, at samle med Jndsigt og Smag. 11) Beskrivelse over Drypsteens Hulen i Slain, udi det nordlige Skottland af Hr. von Murr. 12) Sammes Beskrivelse om det Patagoniske Pinqvin. 13) Om at forvare den beste Sort Fugle i en Samling. 14) Tillæg til Dyrenes Historie fra Ostindien; uddragen af Pennants Jndianiske Zoologie ved von Murr. 15) Sammes Efterretning hvorledes man skal inddeele de forefødde Dyr under sine rette Klasser. 16) Sammes Udtog af Pennants Fugleslægter, om Fuglenes Reeder og Æg, samt om det Ornithologiske System. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Parlements=Præsident Harlen i London spurgte en Advocat, hvad han vilde giøre af hans Søn, - Min Herre, svarede Advocaten: Vil Drengen skikke sig vel, vil jeg giøre en Advocat af ham; men vil han ikke lære noget, skal han være en Parlaments=Raad. -