JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-09-26
J følge Proclama, som bliver læst paa vedkommende Steder, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Credi= og Debitorernt i Stervboet efter afdøde Selveier Gaardmand og Møller Poul Christensen, og forhen afdøde Hustrue Cathrine Pedersdatter af Piilgaards Mølle i Hellum Sogn; de Første forinden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de Sidste for at betale deres Gield til undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 17de September 1825. Hassing. de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skolelærer og Kirkesanger Sæbye i Rye, indkaldes med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Leire Herreds-Contoir i Roeskilde, den 13de September 1825. N. møller, Skifteforvalter. Dreditorerne i Stervboet efter afgangne Smedemester Christen Jensen deri Oven, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelst med Anordningerne, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Kallundborg, den 22de September 1825. Cederfeld. Hvor, der maatte formene sig at have noget Krav paa det ved Haaested Kirke, paa Holbecks Amt, Tudse Herred, Hagested Sorn, dens søndre Side værende Capel, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til saadant deres Krav, inden bemeldte Tids Forløb at anmelde paa Hagestedgaards Skriverstue, og det at beviisliggiøre, da bemeldte Cavel i andet Fald vil blive borttaget. Kiøbenhavn, den 23de September 1825. Paa Hr. Major v. Grevenkop Castenskjolds Vegne, Dahl, Procurator.
Berlingske Tidende, 1825-09-26
J følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Hans Nielsen, Kallehauge Skov, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Med samme Varsel indkaldes Arvingerne, der ere opgivne at være: a) En Broder Veder Nielsen; b) En Søster Boder Pedersdatter, opholdende sig i Kiøbenhavn ; c) En Broder Niels Christian Nielsen paa Falster; d) En Søster magdalene Nielsdatten, skal være givt i Landemærke paa Møen; e) En dito Karen Nielsdatter, givt i Bottinge paa Møen, og f) En dito Kirsten Nielsdatter, givt i Stege at møde ved de i Boet afholdende Skiftesamlinger paa Raadstuen i Præstøe, den 15de October og 20de December næstkommende, Formiddagen Kl. 10 Slet, for at beviisliggiøre deres Arveret. Præstøe, den 17de September 1825. møller.
Berlingske Tidende, 1825-09-26
ved Proclama, som er læst inden Wordingborg nordre Birkedistrictsret den 15de d. M., og som ligeledes vorder læst ved den Kongelige Landsoverret, indkaldes Creditorerne i afdøde Skoemager Peder Willer Lunds Dødsboe, i Langebek, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Præstøe, den 17de September 1825. møller.
Berlingske Tidende, 1825-09-26
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof Bog Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afg. Høker Knud Christensen og efterlevende Enke Anne Marie Johanne Christensen, fød Hartmann, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for Os inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Au vinger indkaldede med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og paaser deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 19de September 1825. Spandet. Urne.
Berlingske Tidende, 1825-09-26
Ved Proclama, som ere læste ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og B Stadsret i Kiøbenhavn, saavel i som ved Slagelse Byetingsret, ere Creditorerne i efternævnte Stervboer, under denne Kiøbstæds Skiftejurisdiction, a) efter afgangne Tienestepige Anne Margrethe Pedersdatter ; b) efter afgangne Slagter og Spelhøker Jens Nielsen, med 12 Ugers Varsel indkaldede til, for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere Arvingerne efter den sidstnævnte Afdøde, med lovlig Varsel, indkaldede, til at anmelde og bevise deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbsteds Skifteret, den 18de September 1825. Birch. Gude.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
London, den 20de September. Man skriver fra Ny-Syd Wales, at vor nye Colonie paa Nord kosten af Ny-Holland, paa Melville Øen, giver Anledning til at nære det bedste Haad, og at Menneskestammen i Naboegnene af dette Continent synes at være af et bedre Slags.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Et Skib fra Rio havde bragt den Efterretning til Ny York, at der paa Grund af Lord Cochrants Afgang med Peranga til England herskede den største Bestyrtelse; da det skal være uden Keiserens Tilladelse og han havde medtaget alle de Penge og Kostbarheder, som han havde hævet af Folket i Pernambuco, Maranhav &c. Adm. Jomett var bleven fængslet som mistænkt for at være i Forstaaelse med ham.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
De fra Rio til Montevideo afsendte Tropper ere landede der den 15de Junii.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Den 21de September. Over Jamaica have vi Beretninger fra Bogota af 20de Juli og fra Peru af 1ste Mai. Foruden de Columbiske Ministre var der ogsaa ankommet tre Peruvianske til den Amerikanske Kongres i Panama, hvori Hr. Alaman skal repræsentere Mexico og Hr. Molina Guatimala. Hr. Olmedo fra Guayaquil var udnævnt til Columbisk Gesandt ved det herværende Kongl. Hof.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Jndtil den 5te Juni havde Callao endnu ikke overgivet sig. De skjærpede Quarantaine=Indskrænkninger for vore Skibe i Franske Havne ere tagne tilbage. Et nyt Forsøg paa at bringe et Spansk Laan i Stand her er endt med en af alle Medlemmer af Husene Rothichild særskilt underskreven Erklæring til den herværende K. Gesandt, at de een Gang for alle ikke ville indlade sig paa et saadant, uden foregaaende Anerkjendelse af Cortes-Laanene.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Den 24de September. Jblandt alt det, hvormed man paa Haiti har feiret Republikens Anerkjendelse af Frankrig, er det meest paafaldende et Latinsk Digt i temlig gode Vers, hvori der beskrives alle Høitidelighederne.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Der er virkelig i Portsmouth kjøbt tvende svære Skibe, som ventes hertil, for snarest muligt at udrustes til Hielp for Grækerne under Lord Cochrane.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Et Brev fra Portauprince indeholder den uvisse Efterretning, at Præsident Boyer vil byde Spanien en Sum til Skadesløsholdelse for den forrige Spanske Andeel af Halti.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Madrid, den 6te September. Man har Efterretning om, at den projecterede Opstand virkelig var udbrudt i Tortosa, hvor de Sammensvorne ikke betimelig no vare underrettede om Bessieres's Undergang. Fire Kanonikere forsamlede Mængden paa den store Plads, og proclammerede Don Carlos som Konge; nogle fordums constitutionelle Officerer forsikrede sig imidlertid Forter, og opretholdt der den retmæssige Konges Autoritet. Generalcapitainen af Catalonien erholdt befaling, at sende alle de Tropper, som han kunde disponere over, derhen, og har allerede iverksat det. Hans Ordre lyder paa, at han paa ingen Maade maa skaane Rebellerne. Lignende Optrin har fundet Sted i Cervera.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Marseille, den 10de September. Jgaar ankom en Gesandt fra den Græske Regjering hertil, for at gaae over Paris til London, tilsyneladende i høist vigtige og for Grækenlands Skjebne afgjørende Anliggender. De fra de Joniske Øer medkomne Breve derolige os noget angaaende Grækernes nærværende Tilstand. Jbrahim Pascha er paany indesluttet af Kolokothron og Demetrios Ysilanti; 6000 Frivillige fra Øerne i Archipelagus have forenet sig med dem, og fordrevet de smaa Besætninger, som Jbrahim havde efterladt paa Navarin og paa nogle andre Puncter. Ovenmeldte Brive sige, at der med Englændernes Jndvilligelse var stødt 3000 Joniske Frivillige, fuldkommen bevæbnede, til Grækerne paa Morea.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Triest, den 11te September. Et Skib, som forlod Syra den 18de August, stadfæster Efterretningen om Kalamatals Gjenindtagelse af en Afdeling Mainotter under i Petro Bei, samt Mainotternes fuldkomne Udsoning med Contral=Regjeringen i Nauplion. Jbrahim Pascha foretog en anden Demonstration imod Nauption, men Begivenhederne havde allerede der taget en t afgjørende Vending, ved den fuldbyrdende Mants Erklæring: at be e give sig under Engelsk Beskyttelse. Dette paafaldende Skridt, i hvis Følge den unge Miaulis ilede som Gesandt til London, havde opliver r Grækerne med nyt Mod. De angrede Araberne under NauplionsMure, og dreve dem tilbage til Tripolitza med et Tab af 1600 Mand. Ifølge Efterretninger fra Zante af 25de August, var dertil indtruffet Gesandter fra Grækenland, hvoriblandt Admiral Miaulis's Søn befinder sig. De begive sig til England med Passer fra Commodore Hamilton og Lord Over=Commissairen.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
J en Skrivelse fra Jagttagerens Correspondent paa Corfu af 23de August hedder det : "Capudan=Paschals Flaade, bestaaende af 12 Fregatter 13 Corvetter og 15 Brigger og Skonnerter, styrede allerede den 5te d. M. fra Farvandene ved Mesolongi mod Syd, for, som det hedder, at ledsage den femte Expedition af de Egyptiske Tropper fra Candien til Peloponnes. Handre Seilere, nemlig : een Corvet, fire Brigger, fire Skonnerter og fem Transportskibe, ere blevne i Havbugten ved Patra. Dagen derpaa, den 6te d. M., forlod ogsaa den Græske Flaade under Sachturis, bestaaende af 37 Stilere, hvoriblandt 15 Brandere, og den 10de ofte andre Seilere under Migulis, Farvandene ved Mesolongi, og toge ligeledes sin Retning mod Syd. Nauplion den 2 en August. (Findes indrykket i de Franske Blade Constitutioner og Moniteuren m. s.)
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Manifest fra den Græske Nation. Den Græske Nations Geistlighed, Folkerepræsentantere og de civile og militaire Høvdinger til Lands og Vands. J Bitragtning af, at Grækerne, grundende sig paa Nationalitetins og Privat Eiendommens bestandige Rettigheder, saavelsom paa Religionens og Folke=Uafhængighedens herskende Grundsætninger, og bevægede af den Mennesket medfødte Følelse for dets egen Tilværelses Vedligeholdelse og Sikkerhed, have bevæbnet sig, for at hævde deres Rettigheder, og at de i et Tidsrum af mere end fire Aar standhaftig have kæmpet imod de forenede fra Europa, Asien og Afrika komne Stridskræfter; at de under de meest truende Farer i snart have ødelagt deres Fienders saa overlegne Kræfter, snart end- og ganske tilintetgjort dem, og at de, skjøndt blottede for de til dette store Foretagende nødvendige Hjelpemidler, have beseglet deres Rettigheder med Nationens dyrebareste Blod og viist den civiliserede Verden, hvad et Folk formaaer, der virkelig har besluttet at gjenvinde sin Uafhængighed; J Betragtning af at selve Begivenhederne i denne saa ulige Kamp i Nationens Aand kuns indnu mere have bestyket den af denne uigjenkaldelig fattede Beslutning : at befæste sin Tilværelse som Stat; J Betragtning af, at flere Agenter fra nogle af Continental=Magterne, tvertimod Grundsætningerne for Christendommen, som de bekjende sig til, ikke have forholdt sig overeensstemmende med de at dem selv angivne og fremsatte Regler, og at dette saa ulovlige Forhold har fremavlet en Mængde Statsstridigheder af forskjellig Slags og Beskaffenhed; J Betragtning af, at flere Agenter bestræde sig for, ved Sammen spind af Emissarier, som de afsende til det Jndre af Grækenland, at opvække en Stemning iblandt Grækerne, som er stridende imod Regjeringens Aand og Form, og som kuns kan svare til disse Agenters Hensigter og Fordeele,
Berlingske Tidende, 1825-09-30
J Betragtning af, at Cheferne for nogle Regjeringers Sømagt, lægge en Mængde Forfølgelser og uretfærdige hindringer i Veien for Grækernes Skibsfarts regelmæssige Gang og deres med Reglerne for Folkeretten overeensstemmende Handlinger; alt med Tilsidesættel af den af deres Souverainer ved Congresserne i Laibach og Verona erklærede Neutralitet; J Betragtning af, med inderlig Smerte, at selve Christne de væbne sig imod Evangeliets Bekiendere, for at hjelpe Koranens Tilhængere, og at en Mængde Europæiske Officerer have forenet sig om, tvertimod alle Politikens og en reen Sædelæres Grundsætning ger, langt borte fra at komme hertil, for at undervise disse, og personlig anført Barbarernes Hære, som med Jld og Blod have bedækket den Jord, under hvilken Benene af Kimon og Zamados, Leonidas og Bozaris, Philopømen og Nikikas hvile.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
J Betragtning af, at den Storbrittanniske Regjering, lykkelig ved at bestyre et frit Folk, er den eneste, som iagttager en streng Neutralitet, og ikke anseer det værd at følge Exemplet paa hine aabenbare Retssornægtelser, og saa fornuftstridige Distiuctioner, som Andre ikke have ophørt med at bringe i Udøvelse i Grækenland, i Constantinopel og 1 Egypten, I Betragtning af, at den Brittiske Regjerings Apartiskhed ikke er tilstrækkelig til at opveie den Forfølgelse, som Andre med daglig tiltagende Udstrækning øve imod Grækenland; J Betragtning af, at Grunden, hvorfor Grækenland ikke hidtil har kundet afværge Fiendens Foretagender, eller skride til Angredskrig, ikke kan søges i dets Kræfters Aftagen, eller Svækkelse af Grækernes første Beslutning, men i de oven for berørte Aarsager, og fordi det ikke har vildet lykkes for Regjeringen, at beherske og undertrykke alle private Lidenskaber; I Betragtning af, at Grækerne enten maae see i denne Kamp, eller begrave sig under Ruinerne af deres Eiendomme, formedelst de bedrøvelige Følger, som denne Kamp har ført med sig, og dens lange Vidvaren, som tvende Aarsager, der have gjort hine Alternativer uundgaaelige. J Betragtning endelig af, at, da en særdeles Gunst af Forsynet, har bragt os Storbrittanniens Magt saa nær, Grækenland maa føre sig dette til Nytte i Tidt, og grunde fine Forhaabninger paa den Retfærdighed og Menneskelighed, som i siæler denne store Magt. Af disse Grunde og i den Hensigt, at sætte Statens Frihed og vor tilstrækkelig begrundede politiske Tilværelses hellige Rettigheder i Sikkerhed, befaler, beslutter, decreterer og antager den Græske Nation følgende Lov1. I Kraft af nærværende Declaration stiller den frivillig det hellige Depositum af sin Frihed, sin National=Uafhængighed og politiske Tilværelse under Storbrittanniens udetingede Forsvar. 2. Denne Fundamental 1 Act for den Græske Nation skal, ledsaget af oplysende bemærkninger, sendes i Duplicat til Hs. Storbritt. Majestæts Regjering.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Dhrr. Roches og Wasbingtons Protest til Dhrr. Medlemmer af den provisorisk, Regjering i Grækenland.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Undertegnede Philbellenske Befuldmægtigede fra Frankrig og Amerika have Kundskab om, at Jndividner, i dens blotte Egenskab som Græske Borgere, have tilladt sig at stille sig i Spidsen for an Faction imod Landets Forfatning. Disse have underskrevet en Erklæring, der er høist beskæmmende for deres Nations og Regjerings Character, hvilke stedse have viist den meest levende Deeltagelse i Grækernes Velfærd og Uafhængighed. De Undertegnede vide, at Senatet og den fuldbyrdende Magt i deres Møde den 22de Juli have decreteret at ansøge de Joniske Øer, om Bistand til at opretholde deres ved Jbrahim Pascha's Jndfald truede politiske Frihed.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Endskjøndt det har været de Undertegnede meget smerteligt at see, hvor liden Tillid det Græske Senat under disse vigtige Omstændigheder har fat til den Franske og Amerikanske Nation, vilde de dog respectere denne og enhver anden Beslutning, som maatte blive fattet paa lovlig Maade, og overeensstemmende med Statens Forfatning. Men de see med Smerte, at Senatet, istedet for at bringe fine tidligere Drereter i Udførelse, ikke anvender de i dets Magt staaende, strænge Midler, for at bringe de Græske Jndividuer tilbage til Orden, hvilke have vovet at sætte sig ud over Lovene, og som søge at forstyrre den i Grækenland oprettede politiske Existenz. Paa Grund deraf ansee de det overeensstemmende med deres Pligt, at underrette den Græske Regjering om dette ulovlige Foretagende, som fornærmer to Nationers Character, hvilke dog have taget den meest livende Andeel i Grækenlands Uafhængighed, og som selv i Fremtiden kan skade dets Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Den Græske Regjering maa kjende den Fare, som den udsætter sig for, ved at tillade Beraadslagninger af dette Slags, der ere indgivne af Anarchiets Aand, og hvorimod vi formelig protestere. Undertegnede bede den fuldbyrdende Magt behageligst at give dem de tydeligste og bestemteste Oplysninger angaaende en saa vigtig Gjenstand. De vente med den største Utaalmodighed et hurtigt Svar, for at underrette deres resp. Commissioner derom, paa det at disse derefter kunne indrette deres Forhold.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Constantinopel, den 23de August. Efterretninger fra Smyrna af 18de August ere, naar de fortjent Tiltro, af meget vigtigt Jndhold. Jbrahim Pascha havde, efter sin Forening med Hussein Bri, gjort et andet Forsøg imod Nauplion, og var ankommen under denne Fæstnings Volde. Saasnart han nærmede sig, erklærede de betrængte Grækere ved en formelig Act, og, som man troer overalt her, med den Engelske Admiral Hamiltons Jndvilligelse, at ville gjøre Fordring paa den Engelske Protoction. Jbrahim Pascha, der blev sat i Forlegenhed ved denne Tildragelse, udbad sig af Commodore Hamilton en Erklæring desan, gaaende, men istedet derfor, paafulgte et uventet Angred af de fortvivlede Grækers paa de modløse Arabere. Efter flere partielle, men blodige Fægtninger, tiltraadte Jbrahim Pascha i Hast sit Tilbage og til Tripolitza. Disse Efterretninger, i Forbindelse med Uhelden ved Mesolongi, gjøre særdeles Jndtryk her. E. Sk. Som man erfarer, ere, ifølge den Græske Regjerings ovenomtalte Beslutning, Øboerne, efter hvis Tanker og Raad samme især var bleven bevirket, i Tusindviis strømmede over til Morea, for at staae de kæmpende Morcoter bi, og med uhørt Heltemod have de allerede bragt dem denne Bistand, i hvor uvist det ogsaa endnu kan ser ud med Englands Samtykke.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Gens, den 16de September. Der har her for noget siden dannet sig et Selskab, for at modtage og anvende Bidrag til det kjænvende Hillenske Folk. JblandStifterne ere Hr. Simond, Hr. Demont, den Keiserl. Russisk Statsminister, Greven af Capodistrias, og flere ved Ædelsind, Talenter og Formue udmærkede Mænd. Der er allerede underlig net for betydelige Summer.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Sierra Leona, den 9de Juli. Den Kongl. Statholder, General Major Turner, har under 11, f. M. udstædt tvende Proclamationer. J den første bliver det tilladt indtil den 16de Juni 1826 i Brittiske eller fremmede Skibe at indførtil Sierra Leona og Guldkysten Heste, Muler, Æsler og alle Slags levende Qvæg, Gavntømmer, alle Slags Korn, Rødder Vegeta biller, Planter og Frøjorter, og ved den anden tillades Jndførselen. af alle disse Artikler (med Undtagelse af Riis) og Tobak i Havnen. Bathurst ved Gambien fra den 24de October dette Aar til samme Dato i næste Aar.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Jndenlandske Clterretninger Kiøbenhavns Børs Cours, den 30te September 1823. Hamborg 2 M. - a vista 209. - Species 212. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 11 ½ s. Kongelige Obligationer (uden Renter) 91 a 9 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 103 Rbd. Dito i Sedler 108 ½ a 109 1/2 Rbd. Norske Laan, til 6 Procent 105 ½ a 106. Dito dito til 2 Procent 97 ½ a 98. Hamborger Laan 3000 Mk., 99 1/4 a 100. - Dito dito 4000 Mk., 99, a 100. 3 Procent Engelske Laan ved Wilson & Comp. - Norske Rigsbanksedler 189 a 190. Svenske Sedler 3 Mk. 4 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Kiøbenhavn, den 30te September.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Befordringer. Under det Slesvig, Holsteen Lauenborgske Cancellie, Den 14de September er Kjøbmand og deputeret Borger Peter Nielsen i Flensborg allernaadigst udnævnt til Hospitalsforstander sammesteds, og under 20de September er den constituerede Landfoged Liebert Hieronymus v. Dorrien paa Østerlandføbs stadfæstet som Foged paa Wyck.
Berlingske Tidende, 1825-09-30
Overpræsident, Borgmestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, have i Forening med Vedkommende fastsat Taxten paa Oxekiød fra næstkommende 1ste October og indtil videre, saaledes: For Pundet af det bedste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbenene, Rumpestykker, Mellemstegen, Tyndstegen, Tyk stegen og Inderlaaret . . . . . . . . . 8 s. i Rigsbanttegn. For Pundet af Melliesorten af en Oxe, nemlig Yderlaaret, Bovstykket og Tykkammen 6 s. - Og for Pundet af ringeste Sort, nemlig Halsen, Slaget, og det nederste af Tværrækken 4 s. Og skal som Følge heraf det saakaldte Paahæng være aldeles forbudet. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning, med Tilføiende: at efter allerhøieste Resolution af 16de December 1818 skal den Slagtermester, som ikke dagligen har sit Udsalgssted vel forsynet med Oxekiød, og virkeligen udsælger til Enhver, som melder sig for at kiøbe, være underkastet samme Straf, som i Placaten af 11te Juli 1808 er fastsat for Taxtens Overtrædelse, nemlig: første Gang at erlægge en Mulct af 10 Rbd. Sølv, anden Gang 20 Rbd. Sølv og tredie Gang at have sin Borgerrettighed forbrudt, samt at det, efter den i Placat herfra af 2den Juni 1818 bekiendtgjorte allerhøieste befaling, ikkun er tilladt de Slagtere, der i deres Udsalgsboder falholde Oxekiød efter Taxten, tillige at udsælge de andre Kiødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te September 1825. Under Stadens Segl. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1825-09-30
J Overeensstemmelse med Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 16de Februar 1820, har Magistraten bestemt, at Slagtertiden heri Staden for indeværende Aar, i hvilken Tid Kjødtaxten er hævet, skal regnes fra førstkommende 1ste November og indtil samme Maaneds Udgang; hvilket herved bekjendtgjøres til fornøden Efterretning for alle Vedkommende. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te September 1825. Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at den Skorsteens fejerne heri Staden og paa dens Grund uden for Portene tilkommende Betaling for Skorstenes Reengjørelse indtil videre er bestemt til 10 s. i Sølveller Tegn for hver Etage, og ligesaa meget for et gebrokket Tag. Hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te Septbr. 1825. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Restdentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at Taxten for Stadsmusikanten her i Staden indtil videre er fastsat saaledes, at han for hver Munkant, som bruges om Søn= og Helligdagene til Bal, skal betales 4 Rbd. i Sølv eller 4 Rbd. 12 s. i Sedler og Tegn, samt for hver Muskant, som bruges om Sognedagene, 3 Rbd. i Sølv eller 3 Rbd., 9 s. i Stoler og Tegn, saafremt Musikken forlanges her i Staden, eller dens Forstæder; men en Fierdedeel meere, naar Musikken forlanges paa andre længere fraliggende Steder under Stadens Jurisdietion. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te September 1825. Under Stadens Segl. (L. S.) Til Udbetaling i octavis trium regum (6te Januar) næste Aar, opsiges herved alle de 5 Procents Rentedærende Obligationer, der, deels af Rigsbanken og deels af Nationalbanken, ere udstædte til Jndløsning af de Assignationer, som efter Patentet af 19de Decemder 1810 bleve satte i Circulation af det daværende Slesvig=Holsteenske Laane-Jnstitut. Som en Følge af denne Opsigelse ophører Renten af foranførte Obligationer med den 6te Januar 1826, fra hvilk i Dag Brødet kan modtages, enten i Kiel hos Bankens til denne Udbetaling Befuldmægtigede, fra hvem nærmere Bekiendtgjørelse herom vil skee, eller i Nationalbanken her i Staden, mod Aflevering af Dongationerne forsynede med behørig Qvittering. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 23de August 1825.