Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
En Dreng, som har Lyst til at lære Konstdreier eller Kammager Professionen, ville herom henvende sig til Fraas i Skielskiør. No.) Sophrosyne. Et Extrablad til den Vest-Siællandske Avis. Forfattet af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnuser(Leveres Abonnenterne paa Avisen gratis, sælges til Andre for 8 Rbs. Nummeret). Sophrosyne er et Græsk Ord, det betegner deels et klogt og forstandigt Forhold og deels Maadehold i sine Begiærligheder, i hviltet sidste den sande Klogskab viser sig; den berømte Aristoleles satte endog deri Dydens sande Væsen; endskiønt hans Discipel Alexander den Stores Levnet viiste hvorlidet Lærdomme saa ofte formaae over det menneskelige Hierte. Denne Titel er valgt for dette Blad ikke saameget i Haab om, at det vil kunne meddele den sande Livets Viisdom, som tiene til at opvække Bestræbelsen derefter hos Andre. Dette Extrablad bliver altsaa et Tidsskrift for den populaire Philosophie, og det skal blive Forfatterens Bestræbelse at giøre det saa tilgiængeligt for hvert forstandigt Menneskes Siæl som mueligt. Til at udgive dette Blad er Forfatteren blevet foranlediget af to Bevæggrunde, først kommer det ham for, som det kunde være ret passende at kaste et Stænk af Philosophie ind i den Tidsalder, hvori han lever; det kommer derved kun an paa om den Medicin, han har at byde, duer noget og besidder nogle helbredende eller dog i det mindste styrkende Kræfter. For det andet tilskyndes han dertil af visse Omstændigheder ved sin Jndividualitet. J en lang Række af Aar har han levet for at tænke over Naturen og det menneskelige Liv, han har samlet sig mange Observationer deels af egen Jagttagelse og deels af Lecture; han har bragt dem i en alphavetisk Form i Haab om at benytte dem til Udarbeidelse af en philosophisk Ordbog. Men Mennesket er en for svag Skabning til at udføre alt det, som det sætter sig for Tid og Kræfter række ikke saa langt, som man haaber; hos ham have de sidste betydeligt aftaget, og dog vil man nødig at Frugten af sin Flid, og at det som saa ofte har trøstet eller opløftet vor egen Siæl skal aldeles gaae til Spilde for Verden; men maaskee han anseer det for vigtigere end det er, og at der var intet tabt ved at fortie det. J hvordan saa Dommen vil blive vil han dog ingen Undskyldning giøre for dette Extra blad; thi da det leveres gratis, saa kunne de som faae det med Avisen, lade være at læse det, dersom det mishager dem, og da det følger med et offentligt Blad, og derved bliver bekiendt, saa kan ingen forledes til at kiøbe det. Forfatteren har frasagt sig al Fordeel af Salget, Hr. Magnus har havt den Godhed at ville levere et halvt Ark hver Maaned gratis med Avisen. Det vil kun blive 6 Ark om Aaret, deri kan ikke rummes ret meget dog i flere Aar kunne de blive til et anseeligt Værk); men Forfatteren vil bestræbe sig for at omhandle de vigtigste Æmner og meddeele Resultaterne af sine Undersøgelser, hvortil de to første Afhandlinger kun ville tiene som en Jndledning eller Forberedelse. Den aphoristiske Form vil ofte blive valgt, da den meest tiener til at lette og til at befordre Tænksomhed. Men inden han lægger Haand paa Arbeidet, maae han i Forveien erklære, at det Blads Jndhold ikke skal komme i Berørelse med den aabenbarede Religion, som han holder det for upassende at udelade sig om i et Ugeblad og tillige, at han aldrig vil indlade sig i nogen Dispute om dets Jndhold, ikke fordi denne jo kunde føres med Sagtmodighed og Sindsroe; men fordi Livet er for kort og der er formeget vigtigt at tage sig for deri, til at man bør spilde Tiden med at di men at Gud har villet forunde dem den Glæde at kunne kappes med og overgaae hans egen Naturs Værker, og har dertil forsynet dem med Evner og Hielpemidler. Men om ogsaa et menneskeligt Konstværk opnaaer en saadan Skiønhed, at man maatte synes, at intet i Naturen kan maale sig dermed, saa viser det sig dog saaledes kun engang for Blikket; dette trættes snart ved at betragte det altid i den samme Tilstand, og Naturens Værker beholde det beundringsværdige Fortrin, at de uafladeligt forandres. Heri aabenbarer sig nu paa det stærkeste den høiere aandelige Fuldkommenhed i det fandselige Behagelige; thi hvad er beundringsværdigere og hvad er behageligere end at betragte disse Naturens uophørlige Forandringer og Overgange; Afverlingen af Lyset og Mørket; Luftens ideligt forandrede Phoenomener; de Virkninger, som Solens forskiellige Stillinger frembringe i Naturens Udseende; de nye Dragter, som Aarstiderne iføre den, og Livets afløsende og rørende Gang paa hele Jordens Overflade. Musikken, Dandse, og Skuespiller konsten anvende svage Bestræbelser paa at efterligne den bestandigen afvexlende, altid nye Natur. Er den Betragtning grundet, at Naturens Skiønhed er en Aabenbarelse af den guddommelige Fuldkommenhed i den sandselige Verden, saa kunde den bemærkning, at Naturen ikke overalt er skiøn, opvække en Forundring og en Tvivl, thi siger man, maae Guddommens Fuldkommenhed ikke aabenbare sig overalt, og det er dog unægteligt, at det Stygge er overalt blandet imellem Naturens Skiønheder. Hvormange flade og uinterressante Egne, frydløse Heder, ufrugtbare Ørkener, skaldede og vilde Klippestrækninger afløse ikke de ynderigste og pragtfuldeste Egne? hvormange modbydelige Skikkelser gives der ikke blandt Væxterne og især blandt Dyrene og Menneskene? Men Skaberens Værker ere rettede efter de Væsners Evner, som skulle benytte dem: der udkræves en indvortes aandelig Fuldkommenhed for at kunne modtage den udvortes, førend denne er erhvervet kan ikke Naturens Skiønhed vise sig i en høiere og varigere Fuldkommenhed for de aandelige Væsners Blikke. Jngen aandelige Væsner kunne staae paa et lavere Trin end vi Mennesker; thi vi staae endnu halvt i den dyriske Verden; vi ville derfor ikke undre os over, at Naturen ikke viser sig skiønnere for os, men vi ville tvertimod beundre Storheden af den Naturens Skiønhed, saaledes som den viser sig for os, og som saa langt overgaaer vor indvortes Værd og Fuldkommenhed. (Guddommens Fuldkommenhed, eller ophøiede Egenskaber, aabenbarer sig vel overalt, men den har med Flid ikke overalt gjort Naturen behagelig for Menneskets Sandser. Det men(Fortsættes). neskelige Legemes indvortes Bygning kan herpaa tiene til et Exempel.