Københavns Adresseavis, 1789-06-19
Odelsbonden Niels Olsen Sivesin af Totens Præstegield, under Christians Amt, Aggershuus Stift. Bonden Erich Olsen Liostad af Wegaardsheyens Sogn, Raabøygdelaugets Amt. Er desuden forhen bleven belønnet. 3. For Flid i Jordebruget i Island. 367. Sognepræsten Hr. Asgrimer Wigfussen for LønsSogn i Snesieldnæs Syssel, har siden 1782 opsat 766. Favne Steengierder; opført alle Gaardens Sæde= og Udhuuse, anlagt 2 Kaalhaver, samt en nye Havn ved Søen for Fiskebaadene, hvorfor ham tillægges en Belønning af den 2den Sølv-Medaille eller 10 Rdlr. 363. Kiøbmand Peder Kuld paa Flatøe, har 1785 anlagt en Kaalhauge og opmuntret Jndbyggerne derpaa Stedet til Haugers Anlæg; lært dem at bruge Cochleare og forskaffet dem sundt og godt Vand ved at lade grave en Brønd igiennem en Steenklippe, hvorfor ham tillægges en Belønning af den 2den Sølv Medaille eller 10 Rdlr. 369. Bonden Eggert Olafsen paa Hergilsøe i Bredefiorden, Bardestrands Syssel, som ved at have foreslaaet en Deeling af Flatøerne, der bestaaer af endeel store og smaae Øer, og giver aarlig foruden Græs en anseelig Mængde Fugle, Æg, Ædderduun, Fieder og Sælhunde, og, ved selv tilligemed hans Søn og Svigersøn, at have udflyttet fra Flatøe til Hergilsøe har tilveiebragt, at disse Øer nu indbringer langt større Fordeel end tilforn, tillægges herfor en Belønning af Han har desuden og opbygt 3 Bajer eller 8 Rdlr. Bønderhuuse og begyndt at sætte Tuerne i Stand. Sysselmand Jvn Jacobsen til Espehole i ØefiordsSyssel, har ladet grave 40 Favne Grøfter til Vands=Afledning, opsætte 7 1/2 Favne Steengierder, anlægge en Kaalhauge med Steengierder omkring, og ligeledes indhegne 2de andre Hauger, opføre 12 Udhuuse og 2 Sæter=Huuse, indrette en Veirmølle; samt i de sidste Aaringer deels opføre, deels forbedre 424 Favne Tungierder, for hvilken Flid han meget fortiener at roses; men da Tiden, i hvilken dette Arbeide er gjort, ikke er anført, saa har Selskabet denne Gang maattet forbigaae ham. Hospitals=Bonden Peder Svendsen til Horgsland, har 1788 opført 131 Favne Tungierder af Jord, som ikke har været betydeligt nok til Belønning. Sognepræsten Hr. John Sivertsen til Holte Præstegaard i Onunde Fiorden, Jsefiords Syssel, har siden 1784 opsat 56 Favne Steengierder; indrettet en Kiøkkenhauge, samt sat Præstegaardens forfaldne Bygninger i Stand, hvorfor han meget fortiener at roses, men til Belønning har det ikke været vigtigt nok. 4. For Fabrik=Flid, Mølleværkers Anlæg, samt andre mechaniske og physiske Opfindelser og Jndretninger. 370, En Kardefabrik, som nyeligen er bleven anlagt i Warde i Jylland, har fundet Selskabets bifald. Trende veltænkende Mænd der paa Stedet, nemlig Sognepræsten Hr. Brorson, Byefogden Fogtmann og Kiøbmand Landrup, havde længe stræbt at frembringe nogen Fabrik=Virksomhed der paa Stedet, hvorved de Fattige, især Børn, kunde beskiæftiges. Ved en Spinde=Skole, som der var bleven anlagt, havde de faaet Udveie til at sætte fattige Pigebørn i Arbeide, og ønskede nu og en passende Arbeids=Anstalt for Drengebørn. En Huusmand, Hans Jacobsen, boende i en Landsbye et Par Mile fra Warde, som søgte at ernære sig med at giøre Uldkarder, tildrog sig deres Opmerksomhed, da de formodede, at hans Arbeide kunde være passende til deres Hensigt. De fik ham til Byen, men meget fattig med Kone og 4 Børn. De maatte derførei allene forskaffe ham Huus og giøre ham Forskud til Staal= og Messingtraad, Søm, Træe og andre Arbeids Materialier, men endog til Levnetsmidler. Ved denne Understøttelse blev Manden sat i Virksomhed. Hans utrættelige Flid og redelige Opførsel har og svaret til deres Forventning, og Arbeidet er derved, i Forhold til Anlæggets svage Evner, kommen i ønskelig Drivt. Dagligen arbeide nu i denne liden Fabrik 12 Mennesker, nemlig: Hans Jacobsen selv, 2de af hans egne Børn og 8 fattige Drengebørn Fra Begyndelsen af Mai til December Maaneds Udgang forrige Aar har han forfærdiget og afsat 31 Dusin eller 372 Par Kar der, som ere blevne solgte deels i Jylland, deels i Fyen. Karderne ere, efter de indsendte Prøver at dømme, meget gode, og Priserne billige. - Skiønt dette Anlæg i sig selv endnu ikke er stort, saa giver dets lykkelige Begyndelse dog god Formodning om, at det med Tiden vil udbrede sig, og da blive saavel Stedet som Landet til ikke ubetydelig Nytte. Ovenmeldte 3de veltænkende Borgere, som saa roesværdigen have bidraget til denne Fabriks Oprettelse, fortiene derfor Selskabets særdeles Agtelse, ligesom det tillægger Hans Jacobsen for hans Flid og gode Arbeide en Belønning af den anden Sølv=Medaille og 10 Rdlr. i Penge, samt end videre til Uddeeling blant de arbeidende Børn 12 Rdlr. 371. Bonden Jacob Wermundsen paa Gaarden Dragedal i Lister Fogderie, Christiansands Stift, har paa sin Gaard anlagt et Spigerværk, som drives ved Vand, hvorpaa han, ved Hielp af 2 smaae Drenge kan slaae omtrent 2000 Spiger om Dagen. Alt det til Værket henhørende, saavel af Jern som Træe, har han selv forfærdiget; og paa det Vandet ikke skal fryse om Vinteren, og Værket derved standse paa en Tid, da hans Jordebrug levner ham meest Tid til sammes Drivt, har han ledet det hen til Vandhiulet under Jorden. Spigerne sælger han til Beboerne der i Egnen for samme Priser i smaae Qvantiteter, som de ellers koster en gros ved andre Værker. For dette nyttige Anlæg tilkjender Selskabet Jacob Wermundsen en Belønning af den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. 372. Bonden Oke Andersen i Medolden under Riber Stift i Jylland, har opfundet en Mølle til at udmale Vandet af Søer, Damme og Moser, samt til at føre Vandet ud over Engene med. Den drives af Vinden ved 4 Vinger, optager Vandet med en Pumpe og har paa den anden Ende af Axelen en enkelt Vinge, hvorved den holder sig selv bestandig i Vinden, ligesom den og efter Fornødenhed kan flyttes fra et Sted til et andet. J Øvrigt er den simpel i sin Indretning og ikke meget kostbar, og bruges af ham og andre der i Egnen med megen Fordeel til deres Enges Vanding, hvorved blant andet er opnaaet det Gode, at de Orme, som opæde Græsrødderne og ødelægge Høravlen, især 1 Mærsk=Egnene, ere blevne dræbte og Græsset bevaret i sin Vært. For denne Opfindelse, hvoraf Selskadet tillige har erholdet en Mødel, tilkjendes OkeAndersen en Belønning af Selskabets første SølvMedaille 373. Bonden Jgil Aslachsen Subøe af Hvidesøe, Præstegield under Bradsberg Amt i Norge har anlagt en Stampemølle som drives med Vand. Den har 3 Stamper og 4 Kuber, i hvilke udi 3 Dage fuldkommen vel kan stampes og tilberedes 300 Alen Vadmel. For dette Anlæg, som efter Attesterne er det eneste i 5 til hinanden grændsende Præstegield, tilkjendes Jgil Aslachsen Subør en Belønning af Selskabets 2den Sølv=Medaille og 10 Rdlr. i Penge. 374. Teglbrændermester Magnus Nielsen til Størsrud i Sørum Sogn, Nedre=Rommeriges Fogderie, Aggershuus Stift, har paa forskiellige Steder anlagt 13 Teglbrænderier, hvilke alle efter Attesterne skal være i god Drivt; desuden har han forandret og forbedret 6 andre allerede anlagte Teglbrænderier. Fornemmelig har han vidst at give Ovnene en bedre Indretning saaledes, at Jlden og Varmens Fordeeling bliver saa vidt mueligt jevn og alle i Ovnen værende Steen vel brændte. For den Nytte Magnus Nielsen ved denne sin Kundskab og Flid har stiftet, tillægges ham en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 375. Bonden Webiørn Johansen Fusker af Hobel Præstegield, Smaalehenes Amt, Aggershuus Stift, har anlagt et Teglbrænderie, hvori han til hver Brænding kan rumme 20000 Tagsteen og 5000 Muursteen. Dette Værk er det første der i Egnen, og har allerede havt den gode Virkning, at man begynder at aflægge Spaantag og at bruge Tegltag, til Skovenes Besparelse og Sikkerhed mod Ildsvaade, hvorfor ham tillægges en Belønning af den 2den Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 376 Bonden Jørgen Clausen til Gollersrud i Rommedals Præstegield, Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift, har anlagt en Teglovn af den Størrelse, at han ved en Jlding kan brænde 10000 Tagsteen og 4000 Muursteen. Dette er den første og eneste Værk der i Sognet, og har ligeledes havt den gode Virkning af man nu begynder at teglhænge Huusene, hvorfor han tilstaaes en Belønning af den 2den Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 377 Huusmand Salve Olsen Soli af Øiestads Sogn, Nedenæs Fogderie, Christiansands Stift, har anlage en Teglovn, hvorudi hver Gang kan brændes 4000 Tagsteen og 4000 Muursteen. Ham tillægges herfor, en Belønning af 10 Rdlr. 378 Hoveriebonden Wiste Andersen i Ploustrup, Tørring Sogn, Silcheborg Amt i Jylland, har anlagt en Teglovn, hvorudi kan brændes 4000 Steen. Med de i denne Ovn brændte Steen har han paa sin Gaard deels af Grundmuur, deels af Bindingsværk opmuret i alt 23 Fag Huus. For denne vel anbragte Flid tillægges ham en Belønning af 10 Rdlr. 379. Possementmagermester Johan Sigmand Martin her i Staden har opfundet og forfærdiget 4 forskiellige Maskiner til at vinde, tvinde, dublere og at virke den saa kaldte Brochere=Silke paa, nemlig: a. En Maskine med 28 Gænger til at tvinde alle Slags Silke paa, og er den tillige saaledes indrettet at 12 Gænger kan virke den saa kaldte Brocheer=Silke, b. En Maskine af 18 Gænger, hvilke allene ere indrettede til at tvinde Fabrications Silke. c. En Maskine med 30 Gænger, nemlig 4 til at vinde Silken, 2 til at dublere og 24 til at tvinde den, og d. En mindre Maskine med een Gang til at dublere og 5 Gænger til at tvinde Silken. Selskabet har befundet disse Maskiner vel udtænkte og construerte. De have megen Simplicitet, mechanisk Vished og Nøiagtighed til at frembringe den tilsigtede Virtning med faa Kræfter. De kan alle, hver for sig, holdes i Gang af cet Menneske; de ere ikke store, og kan mageligen staae endog i smaa Arbeidstuer og Værk, stæder. Den, som holder Maskinen i Gang, har alle Traadene paa engang for Øinene, saa at han med Vished kan see naar nogen springer. Enhver Traad kan gives en efter Omstændighederne passende Spending, som befordrer de af disse Vare forfærdigede Tøiers udvortes skiønne Anseelse. Den derpaa tvundne, doublerte og virkede Brochere=Silke er meget god, og ved skikket til videre Fabrication. Det er ganske sandsynligt, at Hr. Martin, efter hans Angivelse, derpaa aarlig kan tvinde 5 til 600 Pd. Fabrications=Silke, og meget mere af fiint uldent Garn og Traad, hvortil Maskinerne ogsaa ere skikkede. Da disse Maskiner ere de første af det Slags, som saavit Selskabet veed, til den Fuldkommenhed ere forfærdigede her i Landet, og det er vist, at naar de holdes i vedbørlig Gang, der da for Eftertiden vil kunde svares endeel af de Penge, som aarligen udgaaer for tvunden Silke, saa tilkiender Selskabet Hr. Martin for disse hans vigtige Opfindelser, som giør ham selv megen Ære, sin anden Guldmedaille. 380. Kunstdreier og Jnstrumentmager Friderich, Coppy her i Staden, har foreviist Selskabet en af ham forfærdiget horizontal Luft=Pumpe, som ved de dermed anstillede Forsøg er befunden at være meget vel skikket til at udpumpe og sammentrykke Luften. J af skillige Stykker, saavel hvad Arbeidet som dens Virkninger angaaer, overgaaer den endog baade engelske og andre udenlandske Luftpumper, hvorfor Selskabet til kiender Jnstrumentmager Coppy, som den første her i Dannemark, der, saavit man veed, har forfærdiget Luftpumper af den Indretning og til den Fuldkommenhed, en Belønning af sin første Sølvmedaille og 10 Rdlr. i Penge. 381. Huusmand Hans Olsen Honglie af Totens Præstegield, under Christians Amt i Norge, har i endeel Aar lagt Vind paa at forfærdige de faa kaldte Vævskeer, og i Ligning mod dem, som indføres fra Holland, solgt dem til meget billige Priser, hvorfor de og begierligen ere blevne søgte. For denne roesværdige Vindskibelighed tillægges Hans Olsen Houglie en Belønning af Selskabets anden Sølvmedaille. 382. Andreas Hjorth her af Staden har anmeldt for Selskabet, at han har lagt sig efter at forfærdige Violiner. Han har tillige indsendt 4 Stykker til Prøve, som Selskabet har befundet ganske gode, rene i Tonerne og veldannede, af hvilke den beste af kyndige Musicis er bleven vurderet til 20 a 24 Rdlr., og de andre i Forhold derefter. Da ellers ingen her i Landet forfærdiger disse Jnstrumenter til nogen synderlig Fuldkommenhed, saa tillægges Andreas Hjorth for denne Vindskibelighed, en Belønning af den anden Sølvmedaille og 20 Rdlr. 383. Huusmand Hans Madsen til Sagsveen af To tens Præstegield under Christians Amt i Norge, har i mange Aar lagt Vind paa at dreie og udskiære de forAlmuen brugelige Drikkekar, og deraf indsendt Prøover, som ere ganske smukke. Af disse Kar har han i en Tid af 20 Aar omtrent forfærdiget i alt 200 Stykker. For denne nyttige Vindskibelighed tillægges bemeldte Hans Madsen en Belønning af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 384. Bondekarlen Arne Olsen Russtaden af FaabergsPræstegield i Gulbrandsdalen, har lagt Vind paa at forfærdige Metalknapper, hvoraf han har indsendt Prøver, som befindes at være af god hvid Metal, Øinene indstøbte, og Polituren saa god, at de kan ansees for gode Handels=Vare; ligesom han og, foruden adskilligt Giørtler Arbeide, selv forfærdiger de Redskaber, hvilke han til Knappernes Fabrication bruger. Fordenne roesværdige Vindskibelighed tillægges ham en Belønning af Selskabets første Sølv Medaille. 385. Bondekarlen Haagen Hansen til Biørnstad af Totens Præstegield under Christians Amt, Aggershuus Stift, har ligeledes indsent Prøver af Tombakoknapper af forskiellig Fasan og Mynster, hvilke Knapper han forfærdiger i Mængde saavel til Folk i Kiøbstederne, som paa Landet, og sælger dem til halv Priis imod hvad de udenlandske koste. Ham tilstaaes for denne Flid en Belønning af den anden Sølv Medaille. 386. Bondekarlen Lars Olsen af Aamodt Sogn, Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift, som ligeledes legger Vind paa at giøre Metalknapper, og i en Tid af 2 Aar deraf har forfærdiget over 1200 Dosin, som han der i Egnen har solgt, tillægges ligesaa en Belønning af den anden Sølv Medaille. 387. Bondekarlen Johannes Johnsen Nyehuus af Ringsager Præstegield, Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift, har i en Tid af 10 Aar forfærdiget over 60000 Dosin hvide Knapper. Skiønt Prøverne deraf ikke ere smukke, som ovenmeldtes, saa tillægges ham dog for hans Flid herudi Selskabets tredie Sølv=Medaille 388. Corporal Petersen ved det Oplandske Jnfanterie=Regiment, til Nærloss under Christians Amt, har ligeledes indsendt Prøver af Metalknappe, som han forfærdiger og sælger til lette Priser, hvorfor ham iligemaade tillægges Selskabets tredie Sølv=Medaille. 389. Huusmand Hans Hansen Guribergsbakken afTotens Præstegield under forbemeldte Amt, som i Aaret 1788 har forfærdiget nogle og 30 Gros gode Metalknappe m.v., tillægges for denne Flid en Belønning af 5 Rdlr. 390, Borger og Strømpefabrikør Ephrain Christian Ludwig her i Staden, har gjort den Opdagelse at kunne farve sort med en paa de vestindiske Eilande i Mængde voxende Urt, som han kalder hbi dibi, men ellers er et Species af Planten Memosa Under vedbørlig Opsigt har han aflagt Prøver paa denne hans Farvningsmaade, ei allene paa Uldent, men og paa Bomuld, Linned, Silke, Kamcelgarn og Skind, og paa ethvert Slags frembringer han dermed en meget smuk sort Farve, som endog har den Egenskab, at den er meget blødere at føle paa, end den som frembringes paa den almindelige Maade ved Galdæbler, ligesom de Vare, som dermed farves, ikke som ved Galdæbler, angribes eller forbrændes, og derfor ere langt stærkere under Brugen. For denne Opdagelse tilkiendes Fabriqueur Ludwig en Belønning af Selskabets første Sølv Medaille. 391. Borger og Hanskemager Erland Berg her i Staden, har opfundet den Maade at tilberede AllunSkind saaledes, at de kan bruges til Veste, Trøier, Stolebetræk m.v. De indsendte Prøver ere meget smukke og Couleurene varige samt valgte og anbragte med Smag. De have fundet meget biefald, og ere endog blevne udførte til Norge, Holsteen, Sverrig og Vestindien. For denne Opfindelse og roesværdige Flid tillægges Erland Berg en Belønning af Selskabets første Sølvmedaille. 392. Bondepigen Mette Marie Sørensdatter af Jægersdal ved Hadersleb, som i Aaret 1787 blev belønnet med 10 Rdlr., for at have paafundet at forfærdige uldne Huer af Lighed med de Bremmerske og Erfurter, har paa nye indsendt Prøver af dette hendes Arbeide, som vise, at hun siden den Tid har det til langt større Fuldkommenhed Disse paa nye indsendte Prøvehuer ere baade finere, tettere, uldrigere og skiønnere af Farver end de første. J afvigte Aar har hun forfærdiget og afleveret i Handelen 43 Stkr. af saadanne Haer. Fordenne hendes vedvarende roesværdige Flid, tillægges hende end ydermere en Belønning af Selskabets anden Sølvmedaille. 393. Et Par smaae Piger, nemlig Anne Friderica, og Karen Johanne Brandt, af hvilke den første er 10 og den anden 8 Aar gammel, som arbeide ved det af Fabriqueur Sturm i Hellerup i Fyen anlagte Bomulds Spinderie, have soundet de fineste Bomuldsgarn, som hidtil endnu er bleven Selskabet foreviist. Den ældste af dem har spundet 5 og den yngste 2 Pd., hvoraf noget holder 80, 90 ja endog 104 Strenge paa Pundet, Fordenne udviste Duelighed og Flid tillægger Selskabet den første 12 og den anden 6 Rdlr. i Belønning. 5. For nyttige Foretagender i Henseende til Saltvands Fiskerier og andet til Søevæsenet henhørende. 394. Proprietair og Handelmand Henrich Christie, boende paa Gaarden Qualvogen i Sundhordlehus Fogderie i Bergens Stift, har med mange Vanskeligheder, og anvendte Omkostninger anlagt et Brygde=Fiskerie, efter den i Nordlandene i Trondhiems Stift brugelige Maade. Da han havde Formodning om, at Brygden, ogsaa opholdt sig paa denne Kandt af Nordsøen, begyndte han i Aaret 1783 med dette Fiskerie; men saavel i dette som i det paa følgende Aar 1784 Slog det ham Feil, og hans anvendte Bekostninger vare for begge Aarene spildte. Uagtet dette Tab vovede han dog det tredie Aars Forsøg, og det lykkedes. Ved en af ham fra Nordlandene forskreven Brygdefanger og hans egne Folk, blev i Aaret 1785 fanget 5 Brygder. I de 2de følgende Aaringer 1786 og 87 blev Fiskeriet igien fortsat, og i alt fanget 10 Brygder. Af disse i en Tid af 3 Aar fangede 15 Brygder er udbragt 80 1/2 Tønde Tran, som er bleven solgt i Bergen. Fra dette lykkelig udfaldne Forsøg har Lyst til denne Fangst udbredet sig videre, og adskillige andre deromkring ere derved blevne opmuntrede til at udrede Baade til Fangsten, efterat de af Hr. Christies Folk havde lært Omgangsmaaden. Da denne Hr. Christies Entreprise saaledes allerede viser sin Nytte, og med Tiden, naar Fangsten ellers maae lykkes, vil have flere gode Følger for det Almindelige, saa til kiender Selskabet ham derfor sin anden Guldmedaille. 395. Hr. Peter Kuld, Kiøbmand paa Flatør i Jsland, har med Nidkierhed søgt at opmuntre dette Steds Jndbyggere til at lægge Vind paa den sammesteds i mange Aar forsømte Havkalvefangst. J Aaret 1785 forskrev han til den Ende en af de dueligste Havkalvefangere fra Fastelandet, overlod ham fri Jord hos sig af 5 Hundred Værdie, og fik ham i Foraaret 1786, tilligemed 6 andre til at søge Havkalven, ligesom ham og accorderede enhver af dem 2 Mk. om Dagen, naar Fangsten maatte mislinge. Disse Havkalvefangere have og været saa lykkelige at finde en nye Grund, hvorHavkalden staaer i større Mængde, end hidtil har været bekiendt. Dette har opmuntreet endeel af Jndbyggerne til paa nye at søge Havkalvefangsten, hvortil Kiøbmand Kuld har forsynet dem med de nødvendige Redskaber af Jernankere, Trosser og Kroge, Følgen heraf har været, at der i Aarene 1786, 87 og 88 er bleven fanget 235 Havkalpe, som har givet omtrent 130 Tønder Tran. Da denne Fangst, naar den fremdeles lykkes, er meget vigtig for Jndbyggerne og Handelen, og Kiøbmand Kuld desuden paa flere Maaden har søgt at fremme Fiskerierne der paa Stedet, saa tilkiendes ham for hans herudi viste Opmerksomhed et Agtelsestegn af Selskabets anden Sølvmedaille. 396. Sysselmand Hr. Bierne Einersen i Bardestrands Syffel i Island, har søgt at overtale og ved enne Exempler at opmuntre Jndbyggerne i Siglunæs at tilvirke deres Fisk paa Terrenenfs Maade, til større Fordeel saavel for dem selv som for Handelen. Disse hans Overtalelser og Opmuntringer have og havt den Følge, at det fra Siglunæs Veidested i Aarene 1785 - 88 er bleven leveret til Flatøe Handel 92 Skpd. 1 Lpd. 10 Pd. Klipfisk, virket paa Terrenenfs Maade. Denne Forandring i Fiskevirkningen er Jndbyggerne og Handelen saa meget vigtigere, som Siglunæs ligger 6 Mile, fra Handelstedet Flatøe, hvor Fisken skal afleveres, men hvorhen ingen fersk Fisk uden Skade og Sinkelse i Fiskeriet kan føres, og altsaa først maae tirkes paa den forrige ufordeelagtige Maade For denne af Hr. Sysselmand Einersen viiste Opmerksomhed tilkiender Selskabet ham sin anden Sølvmedaille som et Agtelsedtegn. 397. Bønden Johannes Olsen Løwigen af SkonevigsSkibsrede i Bergens Stift, har i mange Aar, uden egente ligen at have lært Skibbyggeriet, bygget endeel Jagter og aabne Fartøier, og derved forskaffet mange fattige Folk Arbeide og Næring. J forrige Aar har han bygget et saa kaldet Skib eller Deksfartøi paa 45 Læster, som er bleven solgt i Bergen. Til Knæer i Skibet. har han forbrugt Rødder, som ere blevne opgravede i Skovene, hvor de ellers havde forraadnet, og ikke kommet til Nytte. For denne Vindskibelighed tillægges ham en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 398. Anders Høeg fra Porsgrund i Norge har til Selskabet indsendt et af ham optaget plat Kort overden sydlige Deel af Nordsøen, igiennem Hofden indtil Canalen, hvilket Selskabet, ved at sammenligne adskillige Steders Brede, saaledes som de findes paa Kortet, med de Breder, hvilke ved tilforladelige astronomiske Observationer ere bestemte, har befundet meget nøing tigere og bedre end de hollandske Korter, hvilke vore Søemænd hidtil sædvanligen have brugt. Og da dette Hr. Høegs Kort er et væsentligt Hielpemiddel til Handelens og Søefartens Fremme, og andre af ham forhen udgivne Korter desuden og berømmes af kyndige Søefarende, saa tilkiender Selskabet ham en Belønning, af den anden Sølvmedaille og 20 Rdlr. i Penge, saa meget mere, som de danske Søemænd herefter ikke behøve at kjøbe disse Kort fra Fremmede, 6 For Huusflid i Henseende til Spinden, Farven, Væven m.v. a. J Danmark. 399. Mølleren Poul Johannes Zoegas Hustrue, Anna Margrethe Zoega til Lindstow Mølle i Møgeltønder Sogn, under Haderslebhuus Amt, har fra 1780 til 1787 forfærdiget 3104 Alen af adskillige Slags uldne og linnede Tøier, hvoraf de indsendte Prøver ere af en fortrinlig Godhed og Skiønhed. Garnet dertil er, paa noget af det i de fineste uldne Tøier og det groveste Lærred nær, spunden i hendes eget Huus, og for det meste af hende selv og hendes Døttre For denne meget merkelige Flid, tilkiendes hende Selskabets tredie Guldmedaille som et velfortient Agtelsestegn. 400. Præsteenken Madame Else Marie Paaske i Callundborg, har i Aaret 1787 forfærdiget 829 Alen Hverken, Hør= og Blaarlærred, Frakketøi, Linned, Bommesie, Tørklæder, Olmerdug og tærnede Lærreder, af hvilke hun har indsendt Prøver som ere af en fortrinlig Godhed; det meste af Garnet er spundet af hende selv og hendes Systerdatter, ligesom hun og selv har farvet noget deraf. For denne betydelige og usædvanlige Huusflid tilkiendes hende en Belønning af den første Sølvmedaille og 20 Rdlr. i Penge. 401. Degnen Mads Sørensen Møeballes Hustrue, i Hornslet Bye, Calløe Amt, Aarhuus Stift, har i en Tid af 11 Aar forfærdiget 2611 Alen Klæde, Frakke tøi, Vadmel, Lærred, Dreiel og Bolster, for største Deelen af hiemmeavlet Hør og Uld, samt spundet af hende selv og vævet ved Hielp af en Pige. For denne i saa lang Tid fortsatte Flid og i Betragtning af de tilvirkede Tøiers Godhed tilkiendes hende en Belønning, af den Belønning af den første Sølvmedaille og 10 Rdlr. i Penge.