JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-10-06
Ved Proclama, som bliver læst i Overretten og Underretten, ere Creditorerne i Stervboerne efter Kobbersmed Lassens Enke Giertrud Catrine Lassen, fød Bølle, og hendes Datter Georgine Sivertz, fød Lassen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere Arvingerne med Aar og Dags Varsel indkaldede at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. De ere opgivne at være 3de afdøde Døttre, af Kobbersmed Lassen, nemlig: 1) Nielsmine, som har været givt med Skibscapitain Møller i Kiøbenhavn, og skal have efterladt sig 2de Døttre, 2) Kirstine, som har været givt i Preussen og skal have efterladt sig Børn, og 3) Marie, som har været givt i Preussen, men det vides ikke om hun har efterladt sig Børn. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres, med Tilføiende, at en af afgangne Commandeurcapitain Brøer de Afdøde testamenteret Capital er indkommes i Boet med 9000 Rbd. Sølv. Nyekiøbing paa Falster, den 26de September 1831. Møller, Justitsraad og Bergemester.
Berlingske Tidende, 1831-10-06
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende ByetingsreB og inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle De, som formene at have noget at fordre i Kiøbmand Bernt Gottschalk her af Staden, hans Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 26de September 1831. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen. Hvo som maatte have noget at fordre i efternævnte Boer, nemlig : i Stervboet efter afdøde Værtshuusholder Niels Frederiksen og dennes Enke Ane Marie Andersdatter i Ringsted; i Stervboet efter Hovedparcellist Peder Abrahamsen og dennes tidligere afdøde Hustrue Maren Pedersdatter af Ødeforsløvved Ringsted, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i bemeldte Boer Ringsted, den 2den October 1831. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1831-10-06
ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i vedkommende Retter ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne TreiNiels Stephansdatter og efterlevende Mand, Styrmand Jacob 6 pitain af Dragø disses fælleds Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel, tilfor mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Amager Birk, den 1ste October 1831. J. C. r. Osten. Ja min Hustrue Marthe Marie, fød Görtz, ved Testamente er indsat til eneste Arving efter afgangne Oldermand for Muur- og Steenbug, gerlauget Frederik Christian Kuhn og hans forhen afdøde Hustru, Sidse Pedersdatter, saa har jeg ved Proclama, som idag er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, med 12 Ugers Varsindkaldt Alle og Enhver, der maatte formene at have nogensomhelst Fordring, paa fornævnte Afdødes fælleds Boe, saadant deres formeentlige Krav for mig, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 3die October 1831. A. Ter Borch,
Berlingske Tidende, 1831-10-06
Sproglærer, boende i store Fiolstræde No. 182.
Berlingske Tidende, 1831-10-06
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, er Enhver 2 som maatte have Noget at fordre i Arvefæstegaardmand af Kirkeflennesløv Sogn og Bye, Hans Christian Hansens og dennes ved Deden afgangne Hustrue Ane Marie, fød Lunds, Boe, bleven indkaldt til inden 12 Ugers Forleb, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 18de Septbr. 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-10-06
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1553 - 1830 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Anne Hedevig Meyers og forhen afdøde Mand, Skoemagermester Sander Andreas Meyers fæ leds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissinen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama er de Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldte til at legitimer deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 23de September 1831. Hansen. Scheel. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre, 1565 1830 a 1831. afgangne Snedkersvend Henrick Boestrøms Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Land anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldet Overrets= samt Hof- og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn af med Aar og Dags Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Afveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Parcellist Raved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, er Enhver mus Larsen af Pedersborg Sogn og Bye, som den 15de denne Maane ved Døden er afgaaet, bleven indkaldt til, inden 12 Ugers Forløb, at andemies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bemelde og beviisliggiøre saadant Krav for Undertegnede, som paa Sorøe Acakiendtgiøres. Sorøe, den 18de September 1831. Povelsen. Æ Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter Selveie Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten, som ved den Kongelig gaardmand Christen Pedersen Rytter af Overgaard i Høislev Sogn som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer Fiends Herred, Viborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig godtgjøre deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling, Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, til 2 Hvilket herved endvidere bekiendtgivres. Fiends Nørlyng Herreders Contoir, Viborg, den 21de September 1832. F. v. Bülow. B læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maan Ved Proclama af 19de dennes, som er læst ved Underretten og vil vor have Noget at fordre i Stervboet efter Giestgiver og Forpagter af Windbyeholdt Kroe, Hans Thanning, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 21de Septem Barfoed, const.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
udenlandske Efterretninger. Pd. . . Krakau, den 23de September. - Her er man i stor Bestyrtelse, fordi et Polsk Corps siden i Gaar Morges kæmper med Russerne under Prindsen af Würtemberg. Udfaldet har været meget uheldigt for Polakkerne, saa at Enhver, der ikke er kommen i Fangenskab, tager sin Tilflugt hertil, i Særdeleshed Cavallerie hvoraf smaae udmattede og saarede Tropper hvert Qvarteer kommer hertil, som øjeblikkeligen sælge deres Heste og Vaaben, Nogle Tusinde Polakker staae, efter Forlydende, endnu ved Barriererne, og vises til Podorge, paa Østerrigsk Territorium.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Warschau, den 28de September. - "Den almindelige Tidende" melder i sin officielle Rubrik: "Hs. Exc. Feldtmarskal, Grev Paskewitsch af Erivan, Fyrst Wartzawski, brød i Gaar Formiddags op imod Modlin, for at betvinge Jnsurgenternes Armee, og føre dem tilbage til Lydighed. Hs. K. H. StorfyrsNichael reiste i Gaar herfra til Blonie. - Jfølge Efterretninger, der ankom i Gaar, ere Levningerne af det Rozickiske Corps, som paa sit Tilbagetog til Krakau idelig forfulgtes, totalt slagne Foruden et betydeligt Antal Døde og hele Artilleriet, mistede det 2000 Mand Fanger; Resten sprængtes ind imellem Bjergene, saa at dette Corps ganske har ophørt, at existere. Warschaus Skandser og Udenværker skulle med det første sløises. Posen, den 30te September. - Jfølge Efterretninger fra Schlesien rykkede den 24de d. M. russiske Tropper, som kom fra Petrikowo, ind i Radom. Den Bataillon af det ottende polskJægerregiment, som hidtil holdt Czenstochow besat, har rømmet denne Plads, taget Munderings=Depotet med sig og er marscheret til Woiwodskabet Krakau. Woiwodskabs=Commissionen for Kalisch, som var forlagt til Czenstochow, fulgte ogsaa med Bataillonen. En ny Commission, hvortil man ogsaa indbød den forrige Præsident i Kalisch, men som afslog Tilbudet, har dannet sig i sidstnævnte Stad. - Den 25de angreb Gen. Rüdiger Polakkerne under General Rozicki mellem Pintzow og Miechow og trængte dem tilbage paa Fristaden Krakaus Gebeet. Polakkerne have i denne Fægtning mistet 300 Døde og 500 Fanger, iblandt de Sidste 26 Officerer. Russerne fulgte dem i Hælene lige fra Fristatens Grændser. Den 25de September om Natten vare omtrent 2000 Mand af det Rozickiske Corps, af alle Vaaben arter og med sex Kanoner, ankomne til Chrzanow paa Fristatens Grund og marscherede over Bobrek til den Chrzanowicer Udkant(nordlig for Oswiencin) hvorhen de kom den 26de om Morgenen, i den Hensigt, at lade sig sætte over Weichselen for at søge Beskyttelse paa Østerrigsk Grund. Under Fægtningen mellem Pintzow og Wiechow skal General Rozicki være bleven savnet og Grev Ledochowski have overtaget Commanden. 40 Senatorer, Landbud og Medlemmer af Rigsdagen, ere flygtede fra Polen til Strasborg i Westpreussen.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Fra det Østerrigske, den 21de September. - Handels breve omtale en stor Gjæring, som spores i Krakau efter Warschaus Fald; man frygter for en Explosion. Adskillige af den Polske Rigsdags Medlemmer ankomme til Krakau, og deres Nærværelse stemte Alles Gemytter til Sympathie med de ulykkelige Polakker. Den Russiske Overgeneral har ved Efterretningen om denne Gjæring sendt to Brigader hen til Krakaus Grændser, som skulle rykke ind, saasnart Roligheden forstyrres. Denne Udsigsætter, som begribeligt er, Republikens Regjering i stor Forlegenhed.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Paris, den 28de September. En, i Gaar paa Børsen opslagen, telegraphisk Depesche tilhøgekalder Efterretningen om at Cholera havde yttret sig i Calais hvilken en anden telegraphisk Beretning havde meldt Regjeringen to Dage i Forveien.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Erkebispen af Valencia er død. Det er et uerstatteligt Tab for det apostoliske Partie i Spanien. - Madrid har tre Nætter i Rad været illumineret i Anledning af den elskværdige Dronnings Svangerskab. - Hertuginden af Beira er hensjunken i dyb Kummer; deels over denne Prælats Død og deels fordi hun herefter, formedelst hendes Søns Giftermaal, skal leve af - ikkun 150,000 Fr.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
J Journal du Commerce læses: Efter Forlydende har Ministerconseilet nyelig været beskæftiget med de saakaldte Trykkefriheds Overtrædelser. Krigsministeren, Marineministeren og Finantsministeren samtykkede Storseglbevarerens Anskuelser af denne Gjenstand; men Conseilpræsidenten Hr. Perier, Grev Sebastiani, Grev d'Argout og Hr. de Montalivet erklærede sig imod hine Forholdsregler, hvis Forkastelse en høi Persons Indflydelse afgjorde, da Stemmerne for og imod vare lige i Ministeriet. Et Aftenblad indeholder følgende Brev fra Napoleons bekjendte Læge Dr. Antomarchi, dateret Schillo ved Thorn, den 11te September: I den Hensigt, at ville forlade Warschau Kl. 6 om Morgenen, vaagnedes jeg ved Kanonernes Torden. Et frygteligt Angreb fandt Sted paa hele Linien af de Polske Batterier, som forsvarede Byen; det varede fra om Morgenen Kl. 6 til Kl. 4 ½ om Eftermiddag. Blodbadet var rædsomt. 16 til 17000 Russen, ere deels saarede, deels dræbte. Polakkerne have i Alt 1000 Døde og Saarede. De polske Batterier have udskudt 86,000 Kanonkugler, Congrewske Raketter, mange Granater og Bomber mod den fjendtlige Leir.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Her er nyelig et mærkeligt Værk udkommet: Histoire de la restauration, hvori følgende Sted læses: "Keiser Alexanden havde paa Congressen i Wien sine Tanker udelukkende henvendte paa, at gjenoprette et stort og uafhængigt Kongerige Polen. Det var ingenlunde, som man har sagt, Statsministeren, Grev Resselrode, der redigerede Noterne, angaaende dette Anliggende; det var Keiseren selv, og med en Begeistring, med en Livlighed i Udtrykket, som gjorde de øvrige Befuldmægtigedes Stilling saare vanskelig. Med egen Haand forfattede han er Memoire, hvori han stræbte at bevise Nødvendigheden af at gjenoprette et stort og uafhængigt Polen, der skulde indbefatte alle fordums Polske Provindser. Østerrige og Preussen yndte ikke denne Plan, thi de frygtede, at ogsaa Storhertugdømmet Posen og Kongeriget Gallizien da, snart eller silde, vilde søge at iværksætte en Gjenforening med Polen. Velmenende Raadgivere gjorde Keiser Alexander opmærksom paa, at de gamle Russer, dersom han inddrømmede Polakkerne Sligt, vilde vorde saa misfornøiede, at han ved sin Hjemkomst ikke kunde være sikket paa sit Liv. Med dyb Smerte opgav Keiseren sin høimodige Plan. I et (siden trykt) Brev til Præsidenten for det Polske Senat, skrev han : "Grev Ostowsti, Kongeriget Polen skal ved en særegen Constitution forenes med det Russiske Rige, Tillod den almeene Freds store Interesse mig end ikke, at foren hele Polen under eet Scepter, saa har jeg dog stræbt, saa meget mueligt, at formilde den haarde Forholdsregel, ifølge hvilken dets Adskillelse agtedes nødvendig og betrygge det en fredelig Nydelse af dets Nationalitet. Aldrig opgav Alexanden Tanken om samtlige Polske Provindsers Gjenforening. Her hjemlede sig Ret til denne ved de Ord i den Wienske Congres ses Tractat : "At give Storhertugdømmet Warschau, i det Indre al den Udvidelse, der maatte findes gavnligt for det, i det han hermed vilde antyde, at han eengang kunde give alle Polske Provindser tilbage til Storhertugdømmet.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Brüssel, den 28de September. Det Rygte, at Fjendtlighederne med Holland atter skulde begynde den 10de October, synes med beraad Hu at vedligeholdes af vor Regjering. Efter Krigsministerens Mening er dette Rygte, det bedste Middel til at tilskynde de Embedsmænd, der hav faaet det Hverv, at beskjæftige sig med Hærens Reorganisation, til Virksomhed. Efterhaanden bemærkes ogsaa virkelig en større Mandstugt blandt vore Tropper. De herværende franske Officerer, arbeide meget flittigen med Krigsministeren; man synes for det Første her, i det Mindre og til Prøve, at ville anvende de Lærdomme, som Gen. Lamarque foredrager paa den franske Tilbune, Vore Blade lade hver Dag en ny Protocol ankomme, men hvor paalidelige deres Efterretninger ere, skjønnes allerede deraf, at de lade en foregiven 44de Protocol indeholde den Bestemmelse, at Belgien skal faae den venstre Scheldebred, - den venstre Scheldebrede, der blandt de omtviistede Dele af Landet netor er den, som allermindst kan frakiendes Holland, thi dens Beboere, have aldrig ophørt at være Hollændere, at tale Hollandsk, at betale Hollænderne Skatter, og at tjene under Hollændernes Faner! Det Franske Hovedquarteer har i Forgaars fjernet sig mere fra de Franske Grændser, og er kommet os nærmere; dette holde vi dog ingenlunde for et Tegn paa, at der er foregaaet en Forandring med den Beslutning, at trække den Franske Hær tilbage. - forsaavidt denne nemlig bærer den Franske Regjerings Uniform- snarere har hiin Dislocation sin Grund i det Franske Armee, corps's idelige Frem= og Tilbagemarscher. - Alt er og bliver der øde; selv vort Theater maatte lukkes, fordi de daglige Indtægter vare reducerede næsten til Intet.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
I Repræsemanternes Kammer blev i Dag følgende Forslag, antaget med 60 Stemmer imod to: "1) Kongen kan tillade fremmede Tropper, at opholde sig i Kongeriget i længere eller i kortere Tid eller at drage derigjennem, naar han finder Slige fornødent. 2) Den nu gieldende Lov skal blot staae ved Mag indtil Freden vorder fuldkommen sluttet."De Franske Tropper have hidtil endnu ikke forladt det BelgistTerritorium og synes ikke saasnart at ville opfylde den af deres Regiering kundgjorte Hensigt. Jkke blot i Namur og dens Citadel, men ogsaa i Tournav (Dornic) og Mons forrettet Fæstningstienesten ene af dem. Deres Ingenieur-Officerer ere ivrigt beskjæftigede med at optage Planer, ogsaa af de Fæstninger, der ikke skulle demoleres, og i nogle af disse Fæstninger arbeides endog paa nye Værker af Franske Mineuerer under Franske Officerers Veiledning. - Det Cavallerieregiment, der af Fransk Tjeneste gik over i Belgisk, er det 8de Franske Curasseerregiment, som, efter Forlydende, formeligen i Lille skal have faaet sin Dimission. Fra Antverpenskrives, at de ligeover for Citadellet anlagte Batterier, vel ere afvæbnede, men at Skytset ligger saa nær ved Haanden, at 24 Timers Arbeide er tilstrækkeligt til at sætte Alt i den gamle Stand. Jmidlertid skeer, uagtet alt det krigerske Udvortes, vor Regjering søger at give sig, den anordnede Væbning kun langsomt, formedelst Folkets Lunkenhed i denne Sag. Af de 4-5000 R., som det første Opbud af Brussels Borgergarde skulde udgjøre, ere kun tre Hundrede Mand virkelig rykkede ud, med paa Landet er den modile Deel af Borgergarden endnu ikke sammenkaldt, af Mangel paa Penge. Jngen vil antage Commandoen over det andet Opbud. I Armarn, saavidt den er Natior al=Velgin, hersker en umiskjendtlig Gjæring og de forskjellige Regimerters Purification turde endnu finde megen Modstand og Uenighed De afskedigede Offletter udgjøre omtrent 700 i Tallet. Vel staaer det dem aabent, at vende tilbage til deres tidligere Beskjæfgelser og Arbeider; men da dette, i Aaledning af Epauletterne, de have baaret, forekommer dem som en uværdig Degradation, fortrække de taabeligen, at drive omkring paa Gader og Kaffehuse og søg at skaffe sig Penge, ved hist og her anbragte Trudsler. De nye belgiske Regimenter begive sig med Utilfredshed til deres anviste LeireRecruterne, uvante til Feldttjenesten, trembyde et ynkværdigt Syn, og de forhen saa yndede, efter Paristinen digtede, Soldater viser, den begynde og ende med : "En avanti marchons!" ere nu ganske ude af Moden. Stumme og modløse begive vore Fædernelands forsvarere sig paa deres Poster, hvor de, om en Fjende viste sig, snart vil vende ham Ryggen. Vore Revolutionsmænd ermeget bedrøvede herover og Ønsket om den gode gamle Tid vorder end lydeligere; dette forhindrer imidlertid ikke, at man taler om Fjendtlighedernes Begyndelse ved Udløbet af den som Ugers Vaabenstilstand, og man seer derfor den 10de October imøde med en vis Spænding.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Haag, den 26de September. Hs. M. Keiseren af Rusland har tilsendt sin Svoger, Hr. s. H. Prindsen af Oranien, St. Wladimisordenens Storkors, til et Hædersminde om Prindsens Feldttog i Belgien." Me denne Orden er aarlig Pension af 100,000 Rubler forbunden, London, den 30te September.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Den Codringtonske Eskadre krydser endnu paa Høiden af Cork og det Rygte vedligeholder sig, at den skal indtage Tropper i den nærliggende Bugt, hvorfra Lodser i Løverdags gik ombord. Det er ikke 100 Passagerer, men kun 700 Tønder Meel, hvormed et Dampskib forulykkedes paa Erie=Søen.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Ifølge Jamaica-Aviser, der gaae til 17de August, var det endnu meget uroeligt i Columbien. Panamas Halvør har erklæret sig for en fri og uafhængig Forbundsstat. Tillige fik v. Efterretninger af 18de Juli fra selve Bogota, og af 3die August fra Cartagena. I den sidste Bye var det endnu om Natten meget usikkert for Enhver, der havde noget at tabe. Valgene til National-Congressen i Granada vedvare, dog gik det meget herligt til dermed. General Caicedo staaer endnu, lige siden den 14de April, i Spidsen for Regjeringen og i temmelig god Forstaaelse med de fremmede Consuler, af hvilke dog kun den, for ham gunstigen stemte, Nordamerikanske synes at have formeligen erkjendt ham.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Man er paa Fondsbørsen meget bestyrtet over det Rygte, at Oppositionen i Overhuset vilde sætte dens Planer mod Reform billen igjennem, og lade den falde; fremdeles derover, at LoCodringtons Flaade har faaet Ordre til at vende tilbage til Di nerne ; ligesom ogsaa derover, at 15000 Franskmænd skulle blive i Velgien, eller vende tilbage dertil, for at tage Kong Leopolii Beskyttelse mod Hollands mistænkte Politik.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Vi have i Dag faaet Efterretninger fra Antigua, daterede den 13de August, om en rædsom Orkan, som den 13de August atter har hjemsøgt vor Vestindiske Øe Barbados. Tre Tusinde Mennesker, blandt hvilke 40 Soldater, omkom. Fjorter Coffardieskibe ere forliiste, de fleste som Vrag. Mange Huse er ødelagte, og de tilbageblevne alle meer eller mindre beskadigede Reformbillen er da, som vi allerede forhen have berettet, gaae igjennem i Underhuset. Af det, som Aviserne siden den Tid hav indeholdt, er det klart, at vel Ingen af dem, der have været bekjendte som Billens Forsvarere, er traadt over til Modpartiet, men beller ikke er Nogen af dens Modstandere gaaet over til Re formerne. Mange Medlemmer vare traadte af Veien, tilligemed et Medlem af Modpartiet, saa at de vare visse paa, at deres Fraværelse var neutraliseret; andre vare fraværende med Tilladelse, paa Gund af Sygdom, eller af andre Aarsager, hvorfor de dog vorde dragne til alvorligt Regnskab for deres Constituenter; nu Pladse vare blevne ledige, enten ved Dødsfald, eller ved Ophøielse til Pairsværdigheden. Jmidlertid, saa meget end Billens Modstandere kunne juble over dens Understytteres Formindskelse, ere dog 345 Stemmer af en repræsentand Forsamling, de for Øjeblikket i det hele bestaar af 619 Medlemmer, ikke at foragte, især, dersom man lægger Værke til, at næsten alle disse Stemmer ere Repræsentanternes for Shirerne og de store Stader, medens de 236 Modstandere, med meget faa Undtagelser, beklæde deres Tæde for ubetydelige Flækker, af hvilke den største Deel ved Billen miste deres Valget, enten aldeles eller tildeels Ogsaa er den Foragt, hvormed Oppositions=Gladene tale om Pluraliteten, ligesom om en Hob Delegerede eller villieløse Redskabet i det af demagogiste Blade misledte Folks Hænder, kun Affectation, ligesom enhver Paastand, at de Forsamlinger, som nu finde Sted, til Fordeel for Billen, ere ubetydelige.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Den Edinburgske Tidende indeholder Følgende, grundet paa en Beregning, som vi lade staae ved sit Værd. "Vore Afgifters Betydenhed kan bedst skjønnes af nogle sammenlignede Facta De spiritusse Drikke, Genever og Whisky, der opliver John Bull, yder Regjeringen en Sum, der er ligesaa stor som Spaniens Statsindtægter ; Taxten paa Øllet, der slukker hars Tørst, overstiger Bayerns Statsindtægter ; i Afgift af den Thee, hvormed hans Kone vederqvæger sig, betaler han ligesaa meget, som Frands den Første oppebærer af sex Millioner Neapolitanere, og af Sukkeret dertil næsten ligesaa Meget som tolv Millioner Nordamerikanere betale af samtlige skattepligtige Gienstande, af hans Tobak ligesaa meget som fire Millioner Sardiniere til deres Konge; af Sæben, hvormed han vadsker sine Hænder ligesaa meget som Paven tager ind til at lønne sin Armee, fine Cardinaler og øvrige Klærker med samt deres Mai tresser, og for det Privilegium, at lade Dagens Lys skinne ind i hans Værelser ligesaa meget, som der kommer ind i Kongen af Han vers Skatkammer. Taxerne paa hans Tørst, som den forskjelligen er tilbøielig til, Brændeviin, Rom, Whisky, Øl eller Viin, overstiger Alt, hvad halvtredsindstyve Millioner Russer betale til deres Regjering.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Det Rygte stadfæstes, at en Franskmand og en fransk Dam den 23de Septbr., der fra Amerika ankom til Liverpool, ere blevne fængslede, og at man hos dem har fundet endeel af de Hs Keiserlige Høihed Prindsessen af Oranien i Aaret 1829 frastiaalne Diamanter. Hvad man hos dem fandt, er taxeret til 20,000 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Strasborg, den 27de September. Man er nu bleven enig om en Adresse til Kongen, angaaende Ophævelsen af de forhadte Paalæg, der gave Anledning til den sidste Tumult; den ligger indtil i Aften til Underskrift paa Raadhuset og skal ufortøvet afsendes til Paris med en Coureer, Kjøbmændene og Handelskammeret have redigeret et eget Bøn skrivt, som er nedlagt til Underskrift i Handelsrettens Cancellie Handelstanden andrager ogsaa paa Transit og - Frihavn (!