JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie i Kjøbenhavn er, under 20de Novbr. d. A., udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: "Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere: at de sex Procent af Bankhæftelsernes oprindelige Beløb, som de Grundeiere i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, der i Overeensstemmelse med §. 4 i Patentet af 4de Juli f. A., angaaende Ophævelsen af Hertugdømmernes Slesvig og Holsteens Forbindelse med den hidtil værende Rigsbank, ere traadte ud af Forbindelse med Banken, have at betale til Bankinstitutet i Altona, skulle udredes i to Terminer, nemlig den 1ste April og 1ste October i hvert Aar, med 3 Procent hvergang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Odense, den 10 Decbr. Da Vinden igjen gik til N. O., den længe truede Snee brød løs og Jorden skjultes deraf, indfandt sig ogsaa iforgaars den længe forventede Vinter saa alvorligen at Thermometret igaar Morges i Dagningen herimellem Husene i Byen viste 9 Gr. under Frysepunctet, og altsaa til fri Mark sikkerligen har været over 10 Grader. Her er nu fuldkommen Kaneføre, men idag er Vinden gaaet til S. V. som ifald den bliver staaende nok bringer Tøe igjen. Luften er allerede 7 til 8 Sr. mildere. Men allerede ved Middagstid idag var Vinden igjen gaaet tilbage til O. S. O., som da nok ikke giver Tøe for dennegang, men mere Snee. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Nyborg, d. 10 Decbr. Torsdagen den 2den dennes indkom her paa Rheden, under Havarie, Fregatskibet Orakel, 100 Commerce=Læster drægtig, hjemmehørende i Flensborg, ført af Capit. H. E. Nissen. Med Sneetykning og stormende Veir stødte det, Natten til den 29 Novbr. paa den ved Lolland saanævnte Grund: Albue Puller. Ved Besætningens egen Anstrængelse, som og Hielp fra Landet, blev det igjen flot og undgik en truende Fare. Ladningen, bestemt til St. Thomas i Vestindien, bestaaende af Cargaison og Provision, oplosses her, og Skibet besørges istandsat for omsider at kunne fortsætte Reisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Odense, den 10 Decbr. Frosten vedvarer, og her er nu tillige faldet saa megen Snee, at Kanefarten er i fuld Gang - Det i Avisen No. 158 yttrede Ønske om at maatte erholde nærmere Beretning om det mærkelige Luftsyn, som viste sig Aftenen den 23 Novbr., har forskaffet Udgiveren Beskrivelse over et andet meget sjeldent Fænomen: et af den atmosphæriske Luft antændt Gaslys (i Almuesproget Lygtemand), som blev observeret af Hr. Dr. Ewald i Svendborg Natten imellem den 14 og 16 Novbr. d. A. og efter Hr. Doctorens Forsikkring var det mærkværdigste af dette Slags, han paa sine jævnlige Nattereiser, i en Tid af 30 Aar, ogsaa i Marsklandene paa lave og sumpige Jordbunde, har havt Leilighed at iagttage. Det var omtrent Kl. I da han med tvende Karle fra Kroghenlund kom kjørende i den saakaldte Rødskebøllegyde ved Hulgaardshuset, 3/4 Miil fra Svendborg, i en stærk Støvregn med ubetydelig Luftning af V. S. V., som forøgede Mørket, at Man pludseligen paa Banken Vesten for Veien ved Skoven blev en stærk Lysning vaer, som med stor Hurtighed bevægede sig omtrent 2 Alen over Jordfladen, og forestillede en langagtig Fiirkant af 1 1/2 Fods Længde og 1/2 Fods Brede, men af og til forandrede Figuren, hvoraf Jlden sprudlede som af en stærk Brand og oplyste Banken. Ved Lysets Nærmelse til Veien maatte de Reisende holde stille, da Hestene bleve ganske skye. Jmidlertid kunde Man nøiagtig betragte Fænomenet; af den oven beskrevne langagtige Fiirkand sprudlede røde, grønne, blaae, gule og hvide smaae Flammer og Gnister i en Alens Frastand, som et med mange Jngredientser konstig tilveiebragt Fyrværkerie. Snart sluktes det, men tændtes atter og ledsagede Vognen, meget ustadigt svævende fra Øst til Vest i et Pistolskuds Afstand, omtrent 20 Minutter, til Eskegaarden, da det forlod dem og gik tvers over til Hvidkilde Veien; hvor det – vedbliver Beretningen - da Vi kom til Korsveien, svævede midt i Veien hen imod Os, men i forskjellige Figurer. Da jeg nu vilde springe af Vognen, for at gaae det imøde, gik det i samme Direction meget hastig tilbage igjen hvorefter det forsvandt for vore Øine. Vi holdt vel 1/2 Time paa sidstnævnte Sted, for endnu en gang at see det skjønne Syn, men da blev de borte, Klokken var da præcis 2 og 15 Minutter, Hele Egnen, hvor dette Fanemen lod sig see, bestod af Bakker og ubetydelige Dale. Af alt Foranførte vil Man finde, at denne Gaslysning ikke var fuldkommen analog med en saakaldet almindelig Lygtemand, da her baade var rigeligere Materie til Flammens Næring tilstæde og Electriciteten usædvanlig prædominerende. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Viborg, d. 8 Decbr. J Gaar Aftes er S.V. for Vium seet fra Kl. 5 til 11 en heftig Jldebrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Blandede Efterretninger. Af de offentlige Acter angaaende Engellænderen John Everth, som bortrømte fra Bode i Nordlandene og derpaa er bleven tiltalt for adskillige forøvede Voldsomheder, i hvilken Anledning Everth indkaldtes i den norske Rigstidende til at møde for Retten, erfares nu, at disse bestode i følgende. Da Kjøbmand C. J. Gers i Bodøe ikke vilde ryddeliggjøre nogle Staten tilhørende Bygninger, som han med Regjeringens Tilladelse havde benyttet, blev i Septbr. 1818 en Udkastelsesforretning afholdt af Fogeden. Denne Forretning mødte voldsom Modstand, og blandt andet satte Everth, som antoges for at være Handelsfælle af Huset Everth & Søn i London, og som opholdt sig hos Gers, Fogden en ladt Pistofor Brystet. Han og flere Medskyldige bleve nu arresterede, men siden løsladte mod Caution for Tilstedeblivelse. Fremdeles. Da Tolderen paa Bodøe forgjeves havde affordret J. Everth antagelig Sikkerhed for Bøderne og Omkostningerne, i Anledning af de af ham forøvede Overtrædelser af Toldanordningerne, saa forlangte Tolderen i Febr. 1819 ham heftet, hvis han ikke stillede Borgen for sig. Ved Forretningen mødte Fogdens Fuldmægtig og hans Vidner paa Skibet d'Anvers, hvorpaa Everth befandt sig, saadan Modstand, at de maatte forlade Skibet. Medens Anstalter af Øvrigheden føiedes til at faae paabendygtigt Mandskab, afvæbnede Besætningen paa Skibet det paa Nyholm ved Bode stationerede norske Mandskab, som der holdt Vagt, opbrækkede et Pakhuus, som Toldvæsenet afbenytter, borttog adskillige Varer samt Seilene til Skibet Forsøget, der ogsaa laae ved Bodøe. Ligeledes blev et Kjøbmand Gers tilhørende Pakhuus opbrudt, og nogle Varer, han havde liggende paa Transitoplag, udtagne. Da Alting var indskibet og tililende Norske viste sig, afseilede Skibene med Everth ombord. De Engelskes Tal var omtrent 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
General Major Stabell har i den norske Rigstidende ladet bekjendtgjøre, at den norske Armee har besluttet, i Anledning af det i Nationalbladets 16de Hefte No. 17-18 indrykkede Udtog af et Brev fra Danmark, at anlægge privat Sag mod Bladets Udgiver, og har antaget Over-Auditeur og Høiesterets Advocat Sem til Sagfører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Dr. Kentisch i Bristol anlagde der for nogle Aar siden et saakaldt Maderahuus, hvori han agtede at helbrede Svindsotige fra Grunden af Dette Huus var en anseelig Bygning, som uophørligen blev opvarmet med Dampe indtil en Temperatur af 6062 Sr. Fahr. Det Jndere indbefattede, foruden Værelser &c., en egen Circus til Riden, en Hauge til Spadseren, en stor Billardsahl, varme Vand- og Dampbade og des. Overalt herskede en uforandret Varmegrad. Jndretningen syntes at have Fremgang, de Syge fandt i det mindste stor Lettelse. - Men det besynderligste er, at paa den Øe, som det Huus er opkaldt efter, nemlig Madeira, findes mange Svindsotige, især er den serophuløse Lungesyge meget hyppig der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 December. Cours. Hamb. 2 M. 297, a vista 300. London 2 M. - Rbd. Spec. 300. - Specier solgtes til 18 Rbmk. 2 s. a 18 Rbmk. 3 s. Oblig. 82. 8212. Norske Rigsbanks. 17 3/4. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-14
Rettelser. J No. 98, S. 1556, L. 23, istedet forSkjærernes Qværne læs: Skjærenes Qværn J No. 99, S. 1574, Lin. 19, for, Qværnet læs: Qværne. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Da den spanske Poesie, ligesom den spanske Tobak, er den meest pirrende, og derfor nu er meest i Velten, og Don Quixotte nu er kommen i den Grad og igjen, at denne berømte Ridder skulde optræde i ny Dragt, dersom samme Velbyrdighed ikke endnu, som en desværre heel uvandrende Ridder, laae som en Steen ved Siden af sin Rozinante paa det gyldendalske Pakloft, saa have vi besluttet at kalde vor Klub: Dulcinea. Vi kunde rigtig nok have givet det et andet, maaskee mere bekjendt, Navn, men man maa tage sig vel lagt med Navne i en Tidsalder, da man saa gjerne vil spille og drille dermed. Jøvrigt skjøtte vi om ingen andre Opvartere end qvindelige, og bede Dem, Høistærede, at gjøre vore Landsmand inder foreløbigen bekiendte med vor Plan. Petronelle Hjemlede. Sprog Løier. (See No. 99.) Slubbert, en. - En stor Bondehund, men og et ubehøvlet Menneske. Slubbisch, slubbsch, tølveragtig. Slubberer og Slubberup, en uagtsom Person, hvem det er ligegyldigt, hvad han giør, og hvorledes han gjør det. N. J. H. og S. H. J. samt B. N. W. Snyder, en snye, skjære, snidan snithan. Snyden, paa Hollandsk. Snoeyen, die Baume, skjære Træerne, Holl. og Ostfries. W. A. W. Storhanser. - Hans en fornem Mand, der overgaaer Andre i Rigdom og Anseelse, en Primas. Vi sige endnu tidt grote Hans, gro te Hanse. Det er et gammelt Ord, der alt var i Brug hos Gotherne og Geterne; thi de kaldte deres Fornemme og Rige Anses, ret som de ei vare Mennesker blot, men Halvgader H. B. N. W. Vendekaabe, en. - Wende hoike, Wenn hoike, en Veirhane, et ubestandigt Menneske. Hoiken, eller Henken, var i gamle Tider et Slags Kappe, eller Klædemon, som især Fruentimre betiente sig af. Paa nogle Steder i Westphalen bære ringere Fruentimre endnu Ho ken af sort Tøi, naar de gaae i Kirke. J Bremen kaldes Regnklæder for Fruentimre Hoiken. Up den Hoiken bidden" byde En saa sildigt tilgjæst, at han ei kan faae sin Pynt istand. *) Asianer, Aser, Anser, Odins Følge. "Den Hoiken na den Vinde hangen", hænge Kaaben efter Veiret. B. N. W. Vrantepotte, en - Wranten, være gaven, som Smaabørn, naar de ere utilfredse. Wranterpott, den, der altid er gaven; det Barn, der skraaler og skriger uartigt. B. N. W. Ogsaa denne lille Prøve lærer os, at mange snurrige Ordoprindelser udtænkes af de Lærde, end videre, at en heel Deel Ord tages nu i heelt anden Betydning, end den fra først af dem tiltænkte, og endeligen at den Skræder, der bliver beskyldt for Snyderi, herefter ret vel kan undskylde sig med, at selve Benævnelsen for hans Haandværk *) medfører det, samt at man aldrig kan sige Stormændene en meer udtænkt Smiger, end ved at kalde dem Storhanser. John Barthold. *) Schneider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Den Amtmændene ved Forordningen af 25de Junii 1810, §. 2, meddeelte bemyndigelse til foreløbigen at tillade Udstykninger bortfalder altsaa fra denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
de af dem allerede meddeelte foreløbige UdstykningsTilladelser forblive i Kraft til Jværksættelse indtil Fortsættes.) 1ste Februarii 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Hr. H. A. Mærtensen har atter skjænlet den handlende Almeenhed et nyttigt Skrift under Titel: Handels Lærebog, eller theoretisk practisk Undervisning i Handelsvidenskaben, hvori de vigtigste Kundskaber, Begreber og Grundsætninger, som udfordres til Kjøbmandens Dannelse i alle Handelsforretninger, meddeles og forklares. 1ste Deel, fornemmelig for Handelslaugenes vordende Svende og Jnteressentere, 160 S. 800. Den faaes hos Bogtrykker Christensen i lille Kongensgade No. 57, og hos Udgiveren, i lille Helliggeiststræde No. 159, for 7 Mk. 8 s. Trykp. og 10 Mk. Postp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Hr. Suhr fra Hamborg foreviser her i denne Tid sit optiske Panorama, som sees med stort Behag. Ved dette Panorama maa manikke tænke sig et af de sædvanlige Slags. Konstneren kalder det med Flid optisk, fordi man seer de forskjellige Prospecter igjennem et Glas. De ere anbragte i forskjellige Værelser, og foran samme er en Væg, hvori Glassene, der kunne skydes frem og tilbage, alt efter den Synspunkt, man vil see Panoramet fra sidde. Naar man i nogle Minuter har betragtet et af Prospecterne, saa synes alle Gjenstandene at være af naturlig Størrelse, saa rigtigt er Forholdet, hvori de ere tegnede. – Folk, som have seet de fremstillede Egne selv, forsikkre enstemmigen, at Konstneren er kommet Naturen saa nær som mueligt. Saaledes kunde een af Anmelderens Bekjendter ikke allene gjenkiende den Gaard paa Jungfernstieg, hvori han, under sit Ophold i Hamborg afvigte Aar, logerede, men endog det Vindue, hvorfra han om Morgenen pleiede at see ud af. Luften er især ganske fortræffelig, og alle Gjenstandene, vige paa den meest beundringsværdigste Maade tilbage. Malningen er ikke, som ved andre Panoramer, beregnet paa blot Effect, men Alting er saa omhyggeligen udført, at det intet taber ved at betragtes igjennem Forstørrelsesglas. Hr. Suhr afvexler med sine Prospecter, og han har nu opstillet følgende nye: Alsterbassinet i Hamborg, næst Volden, den vigtigste Spadserevei for Hamborgs Bon monde, Jungfernstieg, den Gade, hvor Hamborgs rige Storhanser især boe; GensVarmespladsen i Berlin med det prægtige Skuespilhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
J inter svarer man Tidens Jndvirkning paa Brug og Levemaade mere end paa Bygninger, naar man sammenligner dem med deres gamle og nu værende Jndbyggere. Her nogle Exempler. J Christenbernikovstræde beboes nu en Gaard, som i sin Tid var en dansk Rigens raads Residents, af en Sadelmager. store Grønnegade en anden fornem Adelsmands Gaard, af en Vognmand, og paa Gammelamagertorv den mægtige Sigbrits eller Dyvekes, af en Urtekræmmer. (Men omtrent det samme er Tilfældet i andre Lande. J den ældre Deel af Staden Edimbourg f. Ex., boede endnu for nogle Aar siden en Portechaisedrager i Lord Drummores Gaard, en Hjulmand i Hertugen af Douglas's, en Strømpehandler i Marquis d'Argyles (og det endog for 12 Pd. St. Leie) og en Sheriffs Clerk brugte det Gemak, Crommel beboede, til en Expeditionsstue. Paa Calmars Slot tjener nu den Sahl, hvori den navnkundige Union blev sluttet, til et Slags Pulterkammer.) Uagtet Menneskene betragte Hunden med stor Ringeagt, og behandle den ofte i egentlig Forstand hundsk for al dens mageløse Troskab, saa er det dog vist, at intet Dyr har saa godt et Nemme og tillige er saa villigt til at hielpe Folk i at giøre alskens Hokuspocus som netop Hunden. Ei at tale om den berømte theatralsk Hund, der spillede med saa udmærket Bifald, eller den Virtuos af en Puddel her i Kjøbenhavn, som kan more hele Selskaber med sit Claveerspil, sin Sang &c., saa gives der, som bekjendt, ogsaa et Slags humane Hunde fra Hudsonsbay, der af en medfødt Drift springe i Vandet, naar et Menneske er faldet deri, for at redde det. Men i Nederlandene gives der et Slags Hunde, som endog brugtes til Smughandel. Til den Ende bleve de vante til at gaae imellem to Grændsepunkter, uden al Ledsagelse, frem og tilbage. Beladte med smaa Varepakker, paa samme Maade som Muulæsler, afsendte man dem sædvanligen kun ved Midnat og i det tykkeste Mørke. En fortrinlig Støver gik altid foran Flokken, snasede til alle Kanter, og gav, saasnart han lugtede Grændsevagt, et Tegn til hurtig Flugt. Da en saadan Dresseren var yderst møisommelig, saa blev en saadan Smuglerhund betalt med 6, ja, franske Louisd'orer. - Hvorvidt man ved at dressere Hunde kan drive det, skal man for endeel Aar siden her i Kjøbenhavn have havt et andet Exempel, for hvis Sandhed Anm. dog ikke vil eller kan indestaae. En Mand, der just ikke altid var ved Muffen, eiede en Hund, der en Tid lang saa at sige skaffede ham det daglige Brød, ved af og til at gaae ind paa eet af Spiseqvartererne og hente ham derfra et Stykke Steg &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Nyborg, d. 12 Decbr. Vinteren tegner til at blive af Varighed og Fjorden vil snart blive useilbar. Tvende Færgelagter og Jisbaadene ere alt lagte ud til Slipshavn. - En Færgelagt, der skulde fra Nyborg til Korsøer, blev forleden Dag staaende paa Grund midt i Udløbet, neppe 20 Alen fra Skibsbroen, og det varede over 6 Timer inden den kom af. Ubehageligt er altid et saadant Ophold for de Reisende, som maae betale saa betydelige Broe- og Havnepenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Aalborg, den 11te December. Vinteren har her i disse Dage allerede viist sin strænge Side frem fra Nordosthjørnet med stærk Kulde og Storm og tillige med Rendfog, som det her kaldes. Dette har dog ikke endnu lagt synderlig Hinder i Veien for Samfærselen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Viborg, d. 11 Decbr. Den i sidste Samler omtalte Jldebrand har destoværre stadfæstet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Af Hovedgaarden Høiriis, i Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, tilhørende Hr. Kammerraad Herredsfoged Møller, skal Ladegaarden med al den indavlede Sæd og 14 Kreaturer være lagte i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Norge. Ved et Jordskjælv, som Natten til 1ste Sept. blev fornummet i Hemnæs Præstegield i Nordlandenne, sank paa Gaarden Storstrand ved Rans fjorden en Ager af en Tøndes Udsæd i Afgrunden, siden faldt Stykke for Stykke, saaat der af Mandens dyrkede Land 200 Alen ere udfaldne, hvorved dannedes et Leerfald af 30 Alens Høide, og det ikke længere end 4 Alen fra hans VaaningsHuse, hvorfor Bygden i en Hast sammenkaldtes og hialp ham at flytte Gaardens Huse. Den første nedsjunkne og til Vand forvandlede Ager kom ved en mindre Jordrystelse op igjen nogle Dage efter. Strandbredden er opfyldt med Leer, der danner en langt udstikkende Odde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
J det norske Morgenblad af 4 Dec. d. A. læses et Brev fra en Præst i Christiansandstift, hvor den første forsikkrer, at Præsternes Tilstand, i hans Egn er saare trykkende. Al Handel, nemlig Lasthandelen, hvorved Bonden kunde tjene Noget til at betale sine Skatter og Udgivter med, ligger, og naar Bonden har Jntet, har Præsten heller Jntet. Tiende, Landskyld og andre Rettigheder staae til Rest for 2 til 3 Aar. Alle Forretninger gjøres paa Borg; Offeret udgjør ei en tredie Deel af det, som det før udgjorde. Jmidlertid forøges Skatterne og Udgivterne aarligen, og disse maa ud, om der end skal sælges af Huset. Udpantning vilde vel for et Aar ogsaa blive Præsten bevilget, da Executioner og Udpantninger for Skatter og Paalæg høre til Dagens Orden, men det maa gaae som det vil, skriver Præsten, saa vil han ikke skride til denne Yderlighed. Naar han taler om Præsternes kummerlige Vilkaar, saa undtager han dem, hvis Tiende allene udgjør 15 til 1600 Spd. aarligen. Disse kunne trodse Tiden, men han mener dem, der sidde i smaa og maadelige Kald, hvis faste Jndkomster ikke strække til Skatter og Paalægs Betaling. Her skal da leves af det, som kommer paa Alteret. Brevskriveren har tre Sønner; den ene har han sat i Lære hos en Smed, og maa fra Morgen, til Aften staae ved Ambolten. Den anden har faret til Søes, men han er kommen hjem, da han ingen Hyre kan faae, og maa, for er at være Dagdriver, gaae omkring i Sognet for at holde Skole. Hans to Døttre, der ere dydige og huuslige Piger, kunne, af Mangel paa anstændige Klæder, ikke komme ud iblandt Folk. Det lidet Sølv han eiede, er, paa 6 Specier nær, solgt, for at undgaae Udpantning. En liden Sølvkande, som var gaaet i Arv, maatte og deran.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Af en Bekjendtgjørelse fra Høiesterets Advocat Sem i Rigstidenden erfares nu Sammenhængen af Affairen med Lieutenant Schrøder. Lieutenanten lod sig nemlig 1816 i Frederikshald, iført Officiersuniform og med sin Sabel i Nærheden af sig, fugle af En, som han kort forhen havde givet et Slag i Ansigtet, i Fleres Paasyn. Da dette blev bekjendt blandt Regimentets øvrige Officierer, opfordrede disse ham til at skaffe sig Satisfaction eller forlade Regimentet; han tilbød sig at bede den, han havde faaet Fugtel af, om Forladelse; men da man ikke fandt dette passende, og Schrøder ikke vilde vælge nogen anden Maade, saa forlod han Regimentet, og blev derpaa ansat ved det Søndenfieldske Dragon-Regiment. Da han nu var kommen til Christiania, for at gjennemgaae Cavallerie-Exerceerskolen, vilde de andre Officierer heller ikke tjene med ham, førend han havde reddet sin krænkede Ære. Han forskaffede sig kort derefter en Attest, at Affairen paa Frederikshald var afgjort paa en for en Officier værdig Maade. Da Rygtet siden sagde, at det ikke var saa rigtigt med denne Afgjørelse, saa indgik endeel subalterne Officerer af Cavallerie-Brigaden til deres Chef med en Forestilling om, ikke at ville tjene med Schrøder, førend han havde fralagt sig hiin Beskyldning. Dette gav Anledning til en Høiesteretssag, ved hvilken Schrøder blev fritaget for Ansvar. Under sit Ophold i Christiania slog Schrøder, uden nogen Anledning, Lieutenant Staib med en Stok over Nakken, og undløb, da denne trak sin Sabel for at forsvare sig. To Dage derefter mødte han atte Staib paa Gaden, og da han brugte Trudsler, blev denne saa opbragt, at han forfulgte Schrøder med dragen Sabel igjennem et Par Gader, og gav ham, da han naaede ham, nogle Rap. Begge ere nu under Tiltale og vente deres Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
J Hamborg tildrog sig nylig en Begivenhed, der ved mindre Forsigtighed kunde havt meget sørgelige Følger for den hele Stad, En stor Baad stødte an mod en Pæl i Havnen og skiltes ad, den var ladet med 10 Fade og nogle Kister med Arsenik. Denne uhyre Mængde Gift, der havde været nok til at dræbe hele Tydsklands Folkemængde, faldt i Elben, i det Faden sprang ved Faldet. Politiet lod strax postere Vagt rundt om ved Havnen, at ingen skulde øse Vand, og det blev udraabt i alle Gader, at ingen maatte benytte Pomperne, som fik sit Vand fra Elben. En Hund, som slukkede sin Tørst deraf, faldt strax død omkuld paa Stedet; et Beviis paa, i hvor høi en Grad Vandet var forgiftet. Der er nu senere truffen alle muelige Forsigtighedsregler, forat forhindre den Ulykke, som var Stadens Jndvaanere saa nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Staden Glasgow har, som bekjendt, opreist Nelson en Hæderstøtte, i Form af en Obelisk, af 150 Fods Høide. Men neppe var den færdig, saa traf en Lynstraale den, og rev de hugne Steene saaledes løs, at de nu hænge ligesom en Dør paa Hængslerne. Støtten befinder sig i en saa truende Tilstand, at man ikke engang vover at opreise et Stillage, for at nedrive den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
J Turin, Navara og Genua ere nu Jesuiterhuse oprettede, og Kongens Broder er selv Jesuit. Fra de piemontesiske Jesuiter udsendes Missionairerne mod de ikke unierede Grækere i Aleppo o. s. v. De sidstes blodige Modvirkning ansees som Nødværge mod et mageløst Proselytmagerie. De ulykkelige Familiefædre ville ikke taale mere, at man halv med List, halv med Magt frariver dem deres Børn og Ægtefæller. Af denne Aarsag bevæbne de sig. De skildres som Oprørere, skjønt de dog ikke ere andet end Undertrykte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
J Hudsonscompagniets Archiver skal der ligge skjult Jndberetninger, hvorved det er sat uden for al Tvivl, at begge Verdensdele hænge sammen indtil den høieste Brede. Men hiint Handels selskab behandler sine Skipperes tilfældige Opdagelse som en Hemmelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
J den af Fischer udgivne Reise fra Livorno til London paastaaes, at Jnsurgent=Caperiet drives egentligen af Americanere, hine sælge blot Caper breve, og det for temmelig godt Kjøb. Caperne gjøre Skibene ukjendelige ved at forandre Tougværket, lade dem opmale os. v., og clarere dem som americanske Skibe til Baltimore, Charlestown og andre Havne. Man anslaaer allene Værdien af portugisiske Priser, opbragte indtil 1 Febr. 1818, i det mindste til 22 Mill. Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-18
Jmellem Engelland, Cap og St. Helena ere i denne Tid stedse 7 Paketbaade i Gang, imellem Ostindien og St. Helena 5, imellem Bassora og Bombay gaaer hver Maaned 1 frem og tilbage.