JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Endelig bebudes en spansk Gesandts forestaaende Ankomst til London med specielle Forestillinger. Til samme Tid indeholder den Madrider Hoftidende en detailleret Fremstilling, hvoraf det væsentligste, at saasnart Man havde overtydet sig om, at der i Amerika gaves, et uhyre Partie for Moderlandet, var der blevet oversendt Kommissarier, for at forene og sætte det i Virksomhed. Jfølge denne Plan var for over 6 Maaneder siden indtruffet Deputerede fra Roialisterne i Mexico, og i Septbr. og Octbr. ligeledes fra St. Fride Bogota (Columbiens Hovedstad) og Caraccas, hvilke Alle stemte overeens i, at en Reaktion meget let lod sig udføre i hine Lande, da Revolutionisternes Udsuelser og Plyndringer havde fremkaldet det almindelige Ønske om at vende tilbage til den forrige Velstand. Ligesom Revolutionen begyndtes af nogle Præster, saa var det nu igjen Præster, der erklærede sig for Moderlandets Sag, og af det, som Geistligheden paa Halvøen har udrettet til at styrte Konstitutionen, lader sig slutte til, hvad den Amerikanske Geistlighed formaaer. Vicekongen Laserna indestod for, naar han blot understøttedes ved Søe=Operationer, med sin Hær at bevare Peru for Moderlandet, og selv om Bolivar vandt nogle Fordele, vilde de ikke blive af Varighed, da han deels er svækket, og hans Excesser have tildraget ham saa almindelig Afskye, at han ingen Ressourcer meere kan vente. Denne Overbeviisning om Umuligheden i at stifte en revolutionair Regjering i Peru var det ogsaa, som havde bevæget den kloge General S. Martin til at trække sig tilbage, under Paaskud af Utilfredshed med Bolivar, som desuden er sjunket saaledes i sine Landsmænds Agtelse, at den under ham kommanderende Pae; blot ventede paa hans Nederlag, for at frarive ham Præsidentskabet. Midt under dette Haab erfarer Man Engellands Uafhængigheds=Erklæring, der kom saa meget mere uventet, som den spanske i Regjering med Vished veed, at det Engelske Kabinet var lige saa vel underrettet og hiin gunstige Vending og de Resultater, som Geistlighedens Jndflydelse, i Force ning med det roialistiske Partie, lovede. Hs. katholske Mais. Ministre kjende ikke de Engelske Kommissariers Beretninger; men de veed, at de i de Egne, hvor de opholdt sig, ikke have fundet Noget, der kunde lignes ved en Regjering; men overalt kun Anarkie. J sligt et Øieblik har den Engelske Regjering taget en af gjørende Beslutning, og der er ingen Tvivl om, at denne Tildragelse for et Øieblik vil bestyrke Revolutionen i det spanske Amerika og vække nye Excesser og Elendigheder; men i Tidens Længde kan Udfaldet ikke drages i Tvivl, da det er den spanske Geistlighed, som i Lande, der beboes af Spaniere, vil afkaste et forhadt Aag. - J de Konferencer, som Hr. Zea har havt med de fremmede Gesandtere, har han ogsaa, efter Aristarken, beklaget sig bittert og eftertrykkeligt over et saa uoverlagt Skridt af Engelland, som ikke blues ved at opofre de legitimeste og meest religiøse Grundsætninger for en aldeles materiel og egennyttig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Allerede tales der i Publikum om flere Forholdsregler, for at haandthæve Spaniens Rettigheder; Kourerer ere afsendte til de udenlandske Hoffer, hvis velvillige Mellemkomst ikke kan drages i Tvivl, og Man vil vide, at Gesandtskabet i London ufortøvet vil blive rappelleret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Overordentlig Naturbegivenhed. Desværre, har den ved udbredte Oversvømmelser, der synes at have strakt sig langs med hele Vestkysten fra Holland, til Skagen, anrettede nye Ødelæggelse kun for meget stadfæstet sig. Sørgelige lyde Efterretningerne om disse Jammerseener. J Hamborg steeg Vandet (ligesom den 11 Decbr. 1792) til 20 Fod 6 Tommer, og Man veed intet Exempel paa, at den nogensinde er steget høiere. Da Maanen tillige stod i Perigo eller Jordens Nærhed, og havde sin største sydlige Brede, saa vare ved Elementernes Oprør alle Aarsager samvirkende til den størstmulige Vandflod, hvis pludselige Stigen var saa mageløs, at Vandet i hvert Qvarteer steeg 1 Fod, og paa mange Steder vældede ind over Digerne. J Kielderne skulde nogle Mennesker være omkomne, hvorom dog paalidelige Beretninger fattedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Den preussiske Post havde maattet gjøre en Omvei af 3 Mile, for at naae Staden. Langt skrækkeligere lyde Efterretningerne fra Elbøenne og den Hannoverske Bred, hvor Digerne paa mange Steder ere gjennembrudte, Huse omstyrtede og Mennesker og Kreaturer druknede. Ritzebuttel har især liidt meget. Hele Omegnen var en Vandflade. Badehuset er ødelagt og for en stor Deel Fyrtaarnet saaledes rystet i Grunden, at Man har maattet sætte Støtter til det. Pakhusene ere alle borte, Skibe, som vare under Reparation, omstyrtede og andre satte paa Grund. Mange Mennesker have Jntet reddet, uden allene hvad de gik og stod i. Jntet Huus er bleven ubeskadiget. Da alle Vandsteder bleve fyldte med Søevand, var her en saa aldeles Mangel paa drikkeligt Vand, at Man fra Hamborg har maattet sende Fartøier med samme dertil. Samtlige Beboere vare flygtede fra Landet ind til Staden, undtagen Vogterne paa Fyrtaarnet, som trolig blev paa deres Poster. De saakaldte Vierlunder have ogsaa liidt meget, og Jndvaanerne see en bedrøvelig Sommer imøde, da hele Vintersæden er fordærvet og Jorden uskikket til Sommersæd. Fra Neuwerk lyde Efterretningerne endnu sørgeligere. Ogsaa Øen Krautsand stod størstedelen under Vand, og flere Huse vare indstyrtede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Paa Wilhelmsburg ere de Hamborger Diger gjennembrudte paa tree Steder; paa Neuhof mistede Mennesker og Kreature Livet, og lige bedrøvelige Tidender saaes imøde fra Amtet Harburg, Moorburg, Moorverder, Finkenwerder, Billewerder, Altenwerder &c. &c. For saa hastig muligt at komme de Ulykkelige til Hielp har Senatet i Hamborg overdraget en Kommission, bestaaende af Dhrr. Senatorer Jenisch, Abendroth og Benecke, at modtage og besørge veldædige Bidrag af Penge, Sengeklæder de paa bedste Maade uddeelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Paa den holstenske Side ere alle Diger lige til Glückstadt gjennembrudte, saa Man og herfra kan vente ulykkelige Efterretninger, saa meget meere, da den sidst anrettede Skade paa Digerne ikke var bleven istandsat. Alle Marschlandene, paa vor Klostermarsch nær - skrives fra Uetersen - Seestermich, Sondich, Neuendorf, Coll. mar, Breitenburg, Bielenberg, Hasellau og Haseldorf ere oversvømmede. J Altona var den hele lavere Deel af Staden sat under Vand. Det stod endnu 18 Fod høiere end den 15 Novbr. f. A. og trængte ind i Huse, hvori Man troede sig ganske sikker. En Tjenestepige fandt sin Død i Vandet, og flere Mennesker bleve kun reddede efter udstaaet Livsfare. Mange Magasiner ved Elben have liidt betydeligt, og Varerne ere bedærvede. J Hamborg har Skaden endnu været langt større.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Den i Ribe indtrufne Naturbegivenhed var ogsaa, som kunde formodes, en Oversvømmelse af Vesterhavet, hvorom et Brev til Udgiveren udlader sig saaledes: Det gamle Ribe blev atter hjemsøgt af en meget stor Flod med stærk Nordvest Storm Natten mellem den 3die og 4 dennes. Det er den høieste Flod, Nogen her i Byen endnu kan mindes. Hele Nørreportsgaden, Meldamsgaden, Stor= eller Adelgaden op imod Torvet, Skibbrogaden og den vestre Ende af Grønnergaden vare aldeles og Sønderportsgaden, Puggaardgaden, Sortebrødregaden samt Korsbrødregaden for en Deel oversvømmede; Vandet stod i mange Huse et Par Alen høit, og omringede Rektorboligen (Puggaard), hvilket ikke har været Tilfældet, saalænge Nogen kan mindes. Alle Udhusene, som vende ud imod Vandet, ere meere eller mindre beskadigede og nedskyllede af det voldsomt indstrømmende Vand, og deriblandt et Par Udhuse aldeles ruinerede, ja en gammel Kone, der ikke betids vilde forlade sit Huus, fandtes druknet inde i Stuen, da Vandets Fald tillod at komme hende til Hjelp. J Bogtrykkeriet trængte ogsaa noget Vand ind, dog ikke saa betydeligt som det var at befrygte. J de nærmeste Landsbyer her ved Byen har Floden ogsaa gjort en Deel Skade, og trængt saa høit ind i Husene, at Faar og Ungqvæg er druknede. Endnu veed Man ikke al den Skade og Ulykke Floden har afstædkommet; men hvad Ribe Bye angaaer da er den temmelig betydelig og ødelæggende for dens des uden uformuende Jndvaanere, hvorfor det vilde være ønskeligt, om der fra høiere Steder maatte forundes denne flere Henseender betrængte gamle, og i sin Tid mærkværdige Stad en eller anden Lettelse, da det ellers er at befrygte at den omsider kommer til ganske at ligge under for dens mange Trængsler. - Som Riber=Avisen endnu tilføier, ere mange Kjøbmandsvarer, meget Brændsel, Høe og Korn deels bedærvet, deels bortskyllet, Broer afkastede og de ophøiede Veie nærmest Byen have liidt særdeles meget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
J Landsbyerne langs med Kysten skulle flere Gaarde være ruinerede, mangfoldige Kreaturer og nogle Mennesker druknede. Naar Man hertil lægger den Skade, som den nedlagte Vintersæd tager ved at overskylles med det salte Vand, saa er det lidte Tab ikke at beregne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Fra Aalborg haves ligeledes i Wandals Avis af 5 d. følgende Beretning: "J Gaar Morges havde Vi her meget høit Vande. Ved Vesteraae maatte Beboerne i det saakaldte Kieldersted næsten nøgne retirere ud af Sengen. Jøvrigt have de høie Vande ikke anrettet nogen Skade, naar Man undtager, at i en Pakbod noget Salt og andre Handelsvarer skulle være beskadigede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
J Holland har samme Vandflod været uden Lige. Den store Dige ved Helder led overordentlig, og kun ved største Anstrængelse af hele Befolkningen kunde et Brud forhindres. Et Batterie er næsten reent ødelagt. Af Staden Rotterdam vare 3/4 Dele satte under Vand, og ikke heller her har Man nogensinde oplevet en saa høi Flod. Stormen rasede i 48 Timer. Paa Tobak, Kaffe, Sukker, Bomuld og Kløverfrøe er Skaden overordentlig. Fra den 3 til 5 Februar hvilede alle Forretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Offentlige Foranstaltninger. Aarhuus Stifts Kapitelstaxt paa Afgrøden 1824 er saaledes: Rug 2 Rbd. 12 s., Byg 1 Rbd. 52 s., Havre 1 Rbd. 24 s., Boghvedegryn 4 Rbd. 4 s. og Smør 36 Rbd. 16 s. Sølv pr. Td. J Viborg Stift er den for Rug 2 Rbd. 20 s., Byg 1 Rbd. 32 s. og Havre 1 Rbd. Sølv pr. Td. Belt passage fra den 6 til 9 Febr. 1825. Fra Fyen til Sjælland. Krigsassessor H. Schaffer; Klædefabrikant L. A. Cohen, Kjøbmand J. Bernoulle; Handelsfuldmægtig J. Steinhardt; Overauditeur og Herredsfoged C. Fischer med Frue; Hr. C. H. Bruun; Kjøbmand F. d'Orville; Skipper P. Brandt; Mægler P. Hyllested; Kjøbmand C. Pastor. Fra Sjælland til Fyen. Forvalter P. Schwensen; Jnformator C. Müller; Handelsbetjent J. Bøgh; P. P. Aalemase.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Kjøbenhavns Børs=Kours den 8 Februar 1825. Hamb. 2 M. 217, k. S. 220. - Spec. 222: 13 Rbmk. 5 s. 4 PCt. Kgl. Oblig.: 91 a 91 1/2. Nationalb. Oblig. 102 Rbd. r. S. eller 113 1/2 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito. 4000 Bcomk. 99. 16 PCt. Norske Oblig. 105 3/4. - Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16 3/2. - Svenske Sedl. 5 1/2. Asiatiske Actier. - Disconto 5 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Ved Tallotteriets 1057 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 40. 25. 29. 76. 52.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Albertissements. At vor kjærlige og fromme Moder, A. S. Rømer, Enteefter Proprietair Kongstad, er, efter 4 Ugers smertelig Sygdom, ved Døden os berøvet den 5 d. M., bekjendtgjøres sørgeligst paa vor Broders og egne Vegne af hendes efterladte Børn. Nøisomhed, Skaarup Sogn, den 8 Februar 1825. Hanne Jørgensen, f. Kongstad. Grete Kongstad. Kristian Kongstad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Det behagede Gud den 6 Febr. 1825 ved en hastig og smertefrie Død at bortkalde min elskede Mand, Major Carl Frederik Steensen Leth. Dette for mig og Børn sørgelige Dødsfald bekjendtgjøres fraværende Familie og Venner; kjærlig Deeltagelse er jeg overbeviist om. Egeløkke den 7 Febr. 1825. Constance Leth, fød Fabritius Tengnagel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Søndag Aften den 15 Febr. bliver Assemblee i den ældste Klub.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Fyens Stifts patriotiske Selskab. holder et overordentligt Møde Torsdagen den 17 Febr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa sædvanligt Sted. Sidstafvigte Tirsdag Aften er paa Vestergade tabt et SølvForbeslag til et Pibehoved, hvilket den retsindige Finder imod en passende Doucear, vilde aflevere paa Politiekamre, imod en passende Doucear, vilde aflevere paa Politiekamre, Vi Undertegnede bekjendtgjøre, at vi finde os opmuntrede til, fremdeles at fortsætte den af os i forrige Sommer etablerede Handel med: præparerede Farvevarer for Tøi eller Garn, hvilke sælges i rigtige Forhold i større og mindre Pakker til de brugeligste Kouleurer for uldne og linnede Varer. Med hver i Pakke følger en trykt Forskrivt, affattet saa forstaaelig, at endog den simpleste Almuesmand, kan farve efter samme. Varerne sælge vi til en saadan Priis, at Kjøberne, foruden at undgaae at vente den længere Tid efter at see deres Tøi eller Garn farvet, tillige vil finde en høist betydelig Besparelse. Farvede Tøiprøver, som bevise Ubedrageligheden, forevises af :S. T. Hr. Kjøbmand J. F. Petersen i Odense. N. C. Brandt i Svendborg. Tortild Classon i Faaborg. M. J. Brandt i Assens - Kapitain P. Brandt i Bogense, C. C. Nyborg i Nyborg. L. Karberg Petersens Wittwe i Sønderborg; hvilke Herrer godhedsfuld have paataget sig at falholde disse Farvevarer til bestemte paa Pakkerne skrevne Priser, ligesom de ogsaa erholdes hos os selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Det anmærkes, at da muelig paa flere Steder, formedelst Aarstiden, nogle Kouleurer hos ovennævnte Venner kunne være opslupne, at de alle strax efter Fartens Begyndelse sorterer dem paa nye med Pakker til fire Punds Størrelse, og at dersom nogen Huusmoder ønsker Farve til større Partie Tøi eller Garn, bedes hun at opgive Vægten af samme til een af ovenmeldte Kjøbmænd, ligesom vi finde os beføiede at gjøre Forbrugerne opmærksomme paa, at affalmede Tøier, som have meere end een Farve, især trykkede, kunne ikke hermed opfarves. Kjøbenhavn den 5 Februar 1825. P. Chr. Deichmann & Co.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Søndag Formiddag den 15 dennes udsælger Trolleborgposten levende Aborrer og Gjedder i Kjøbmand N. Møllers, Gaard lige over for Frue Kirke i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Fra Moltkenborg Hørfabrik ankommer til og falholdes i Odense fra 27 Febr. til 1 Marts inel. for billige Priser (deels hos Gjæstgiver Frydendahl i Nedergade og deels paa Markedet i Odense) Dynevaar, Hørlærred og Blaarlærred af fortrinlig god Bonitet. Huset No. 645 paa Klingenberg er at faae til Leie til H. Hansen. førstkommende Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Torsdagen den 17 Februar førstkommende, gives den 4de Koncert paa Odense Raadstue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Tvende Værelser til Gaden med Kjøkken og Kielder samt Loftsrum kan til Paaske Flyttetid bekommes hos J. L. Schmidt, paa Overgade Nr. 48.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
J Kolding er i en af de reelleste Gader, paa den behageligste Plads i Byen, 2 a 3 Værelser med Kjøkken at faae til Leie i 2den Etage for en honet Enke eller andet aldrende honet Fruentimmer. Tillige kan erholdes Kost i Huset, om forlanges. Nærmere Efterretning erholdes hos Lærer Raben i Odense. Faaborg Natten imellem den 27 og 28 Decbr. f. A. mistede jeg et Anker under Stævens; det staaer N. O. ud fra den nordre Ende af den Skov nærmest Manehukken paa circa 4 1/2 Favne Vand. Ved Ankeret findes en letflydende Træbøie, halv sort og halv hvidmalet, samt et kabelslaget Bøierreb og et Stykke Toug, irørt med 2 Halvstik, saaog 30 a 40 Favne af en kabel slaget Pertline, ligeledes trørt med 2 Halvstik. De, som maatte bjerge dette Anker, bedes derom at underrette mig, som dets Eier, der betaler en billig Bjergeløn. Faaborg den 21 Januar 1825. Hans Mogensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Tirsdagen den 22 Februar førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa Herredernes Tingsted i Odense afholdt Licitation paa en Steenbroe ved Ruggaard, som i forrige Aar blev reist; men nu paa Entrepreneurens Bekostning skal om gjøres, efter Overslag og Konditioner, som faaes paa mit Kontoir. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 7 Febr. M. Knuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Den tillyste Auction over Hans Madsens Gaard paa Østeraabye Mark, Skaarup Sogn, Svendborg Amt, tilbagekaldes herved, efter vedkommende Udlægshavers Begjæring. Herredskontoiret i Svendborg den 8 Februar 1825. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
At der i Stervboet efter den paa Thurøe afdøde Johanne Ring og forhen afgangne Mand, Jonathan Pedersen, Bergmann, afholdes en Skiftesamling paa mit Kontoir Mandagen den 21 dennes, om Formiddagen Kl. 10, bekjendtgjøres herved til Efterretning for samtlige Arvinger. Herredskontoiret i Svendborg den 8 Februar 1825. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
I Jndkaldelsen af 26 Januar d. A. er af en Feiltagelse Vægter Ole Andersen anført at være død, istedet for dennes Hustrue, Else Sørensdatter; hvilket herved rettes. Odense Raadstue den 10 Februar 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-11
Første Bekjendtgjørelse. Efter at der er bleven Konkurs paakjendt over afgangne Borger og Baadfører Mads Rasmussens Enkes Boe i Ærøeskjøbing, indkaldes Alle og Enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer til bemeldte Mads Rasmussens Enke, som maatte være Boet skyldig eller have Pantegods ihænde, (allene med Undtagelse af de protocollerede Kreditorer, der blot ere forpligtede at anmelde deres Renter, ved Straf af Udelukkelse og stedse varende Taushed, dobbelt Betaling og deres Rets Fortabelse, forinden 6 Uger, fra den sidste Bekjendtgjørelse af at regne, at gjøre Anmeldelse derom i Actuariatet og, dersom de ikke have deres Værneting her, da at beskikke den fornødne Prokuratur. Derefter Vedkommende sig have at rette. Dets til Bekræftelse under Rettens forordnede Segl. Ærøeskjøbing i Landfogderiet, den 2 Febr. 1825. Carstens. (L. S.)In siden copiseClaudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
54 Aargang. No. 23. Fyens a. Stifts. Da privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis og Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 14 Februar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
Jndhold. Storbrittannien (Parlamentets Aabning). Spanien (Gjæring imod de Franske). Frankerig (Den russiske Ambassadeurs Audients. Ny Udskrivning. Hierarkiets Opblomstren). Portugal (Ministerskifte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
Storbrittannien. Den 3 d. M. aabnedes Parlamentet med en Tale af Lord=Kantsleren i Kongens Navn, hvis væsentlige Jndhold var omtrent følgende: Aldrig opviser dette Lands Historie nogen Tidspunkt, da alle Nationens store Anliggender vare i en saa blomstrende Forfatning, og Velstand og Tilfredshed mere udbredt i alle Folkeklasser. Ogsaa Jrland tager glædelig Deel i den almindelige Velstand; Udsvævelserne der ere for det meste ophørte og Jndustrie og Handelspekulationer tiltage. Saa meget mere maa man beklage, at der i Jrland gives Foreeninger som ei kunne bestaae med Forfatningens Aand, men let vorde farlige for Selskabets Rolighed. Det indstilles til Parlamentet at anvende fornødne Midler til dette Ondes Afhielpning og fortsætte de begyndte Undersøgelser om Jrlands Tilstand. Med Smerte har Hs. Majestæt erfaret Rolighedens Afbrud i Jndien formedelst den Birmanniske Regjerings overspændte Fordringer, hvorved det dog beroliger, at ingen anden Magt har deeltaget i Fiendtlighederne, om hvis lykkelige Udfald den af Tropperne udviste Tapperhed giver det bedste Haab. De Jndiske Besiddelsers Tilstand og Omstændighederne med Hensyn til andre af Statens fraliggende Deele gjør nogen Forøgelse af Militairet uundgaaelig, uden at dog Statskrediten behøver at svækkes ved de herover foraarsagede Udgivter. Vedvarende modtager Kongen fra sine Allierede og overhovedet fra al Fyrster og Stater Forsikringer om deres faste Attraae efter at bevare og befæste de fredelige Forhold med, Hs. Majestæt og mellem sig selv indbyrdes, ligesom han og vedvarende bestræber sig for at vedligeholde, den almindelige Rolighed. De langvarige Underhandlinger imellem Keiseren af Rusland og den Ottomannske Port ere mindelig tilendebragte ved den brittiske, Ambassadørs Mægling i Konstantinopel. De med Kongerigerne Danmark og Hannover sluttede Handels konventioner ville blive Parlamentet forelagte. Med Sverrig er sluttet en Traktat til Slavehandelens kraftigere Afskaffelse. Vanskelighederne ved Ratifikationen af den samme Øiemed med de Forenede Stater oprettede Traktat haabes endnu hævede. Overeensstemmende med foregaaende gjentagne Erklæringer, har Hs. Majestæt truffet Forholdsregler til, ved Traktater at stadfæste de alt oprettede Handelsforhold mellem Storbrittanien og de Amerikanske Lande, som synes at have iværksat deres Skilsmisse fra Spanien. Til Slutning ønskes til Lykke med det forbedrede Landbovæsen og Ophævelsen af de trykkende Handels-Jndskrænkninger, som Hs. Majestæt fremdeles anbefaler at fortsætte, saavidt Omstændighederne tillade. - Efter nogle bemærkninger af Oppositionen blev Takadressen i begge Huse leenstem mig besluttet. Feldttoget i Ostindien lader især vente varme Debatter, skjøndt Koureren er ved godt Mod, og haaber det bedste Udfald af Krigen, hvormed Regjeringen, som den forsikrer, slet ikke tænker paa nye Erobringer, men allene paa at haandhæve Engellands og dets Jndiske Allieredes Værdighed og Rettighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
Som Man melder fra Paris, er den Kongl. spanske Ambassadeur sammesteds, efter Ankomsten af en Expres fra Madrid, ufortøvet afreist til London, hvor han alt indtraf den 2d.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
Spanien. Naar paa den ene Side forsikkres, at Hoffet skulde have sendt en formelig Protest imod Engellands Uafhængig heds=Erklæring til London og vil afbryde al diplomatisk Samqvem med Engelland, hedder det paa den anden Side med større Sandsynlighed, at det først vil oppebie hvad Jndtryk hiint Skridt gjør i Petersburg. Jmidlertid kom dette Slag heel uventet i samme Øieblik, da Man netop var ifærd med at organisere en nye Expedition til Sydamerika, og saa meget er vist, at den brittiske Gesandt paa nogen Tid ingen Deel meere har taget i de diplomatiske Sammenkomster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
Generalkapitainen i Arragonien Grev de Espagne har endnu nylig maattet gjøre Forestilling om, at mange Generaler og Officerer havde den Frækhed, at vise sig offentlig med konstitutionelle Dekorationer, Kors og Uniformer, og udvirket et kongeligt strængt Forbud derimod. Pøbelen kan ei engang taale at see de Franske bære de almindelige Soldaterkaskjetter, og mishandler hvem, der viser sig med denne konstitutionelle Attribut.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
General Cruz har faaet Tilladelse til at forlange ethvert Dokument, som kan tjene til at oplyse hans Forfølgeres Nedrighed. Derimod har Fiskalen nu nedlagt Paastand om 8 Aars Galeistraf over de forhenværende Medlemmer af den Madrider Magistrat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-14
Frankerig.