Berlingske Tidende, 1781-12-01
Foruden den udsvevende Levemaade i London bidrage ogsaa I den store Mængde af løsagtige Fruentimre meget dertil. Man giør den Beregning, at der i den nye bebygte Deel af Staden, som kaldes Marybone ere nogle 1000 Huuse, som leyes af gamle og unge Narre, der have meere Rigdom end Forstand, allene for deres upaatvivlelig troefaste Skiønne, hvor mangen en værdig Ægtemand, uden at hans Kone eller Børn veed det mindste deraf, fører en anden Huusholdning; og hvor den af Ungdoms Ubesindighed forblindede Søn, i det Haab, at hans gamle rige Fader ey lever ret længe, med de Penge som han har laant af en eller anden jødisk Aagerkarl for 20 eller flere pro Cento, underholder sin fortryllende Dulcinea i alle hendes Udsvævelser af Overdaadigheder, til sin, og (skiønt uvidende) til andre gode Venners Fornøyelse. Jeg har ey nødig at erindre, at dette Slags Kreature høre just ey til dem, som elske Maadelighed og Sparsommelighed. Mængden af disse Fruentimmer i London er saa stor, at de beregnes til flere end 40000. Man ge af disse føre dette Levnet af Tilbøyelighed, men endnu flere af Nød og Trang, nemlig saadanne som ere blevne forførte af en nedrig Mandsperson, og siden forladt af ham. Man ge af dem, som underholdes af de Rige og Fornemme, leve i den yderste Ødselhed, og bringe som oftest deres Tilbedere i den yderste Nød, Fattigdom og Fængsel, ja undertiden til en alt for tidlig og skammelig Død. Det er sandt, at man i London har søgt at udfinde alle Slags Midler, for at forekomme dette Onde; men de hielpe kun lidet. Man har for nogle Aar siden oprettet Magdalenehuuset, der er en fortræffelig Anstalt for saadanne Fruentimre, som ville forlad et uanstændigt Levnet og forbedre sig; men hvor lidet er ikke Antallet paa dem, der i samme kunde blive antagne, og vilde forbedre sig, imod dem som fremture i denne Levemaade vel opbringes hver Aften nogle af Rettens Betientere, og sendes næste Morgen til strængt Arbeyde til Briedewell, der er et Slags Tugthuus; men dette har kun lidet at sige, og de kunne ey engang savnes af det store Antal, som bliver tilbage: og naar de igien komme løs, saa begive de sig til deres forrige Levemaade, deels af Nødvendighed, da dem ey er bleven anviist nogen anden Næringsvey, deels ogsaa af Tilbøyelighed. Disse Fruentimmer ere ligeledes Aarsag til, at der skeer saamange Tyverier og Jndbrud i London, at der gives saa mange Stratenrøvere, at der i det Forhør, som hver 6te Uge holdes i Old=Baply, til og ofte blive dømte til Døden, som Tyve og Spidsbuber, nogle Snese unge Mennesker, der neppe endnu have opnaaet deres 20de Aar. Forførte af Vellyst ere de fleste af dem komne i Pengemangel, og denne forledte dem til at røve og stiæle, saa at mangen en alt for sildig har under Galgen i Tybuen beklaget sit Bekiendtskab med disse Skiønne, der ere tilfals. Førend jeg slutte denne Artikel af blandede Anmærkninger, vil jeg endnu melde noget om de Engelske Tidender og Caffehuse. Naar man ey selv har seet det, saa kan man neppe troe, hvor mange Tidender der dagligen trykkes i Londen. Hver Morgen udgives 7 forskiellige Tidender, ganske tæt trykte paa stort Royal=Ark: hertil komme endnu 8 Aftentidender, hvilke hver Aften udgives. Man maae er tænke, at disse Tidender i Henseende til Nyehederne ere meget forskellige. De indeholde mestendeels et og det samme, nogle indrykte Breve undtagne. Avertissementer, alle Slags Breve angaaende politiske Sager, en Mængde af Bye=Nyeheder, megen Bagvaskelse, og mange falske Efterretninger, som igienkaldes Dagen efter, opfylde alle disse Ark. Nogle af disse Tidender ere med, andre imod Ministerium, og i disse sidste siger man undertiden de Store vigtige og ubehagelige Ting. Da der næsten hver Dag bliver trykt et heelt Vognmandslæs af saadanne Tidender, og da der foruden de Londonske i de fornemmeste Stæder i Engeland blive trykte mange af samme Slags, saa kan man letteligen forestille sig, hvor anseelige de Jndkomster maae være, som Regieringen har af disse Tidender. Enhver Tidende maae betale en anseelig Stempel=Afgift, og af ethvert Avertissement, som indrykkes i samme, faaer Regieringen 2 Skilling, hvilket beløber sig til en anseelig Summe, naar man overveyer, at nogle Tidender indeholde over 100 og Dajlyu=Advertiser over 200. Man kan altsaa giøre den Regning, at en Tidende, som indeholder 100 Avertissementer, indbringer Regieringen dagligen, foruden Stempel=Afgifterne, 10 Pd. Sterl. Skrivefriheden sees tydeligen i disse Tidender. Man har til og ofte sat Forsøg paa at indskrænke dem, men til Lykke for den Engelske Frihed er det altid mislykket. J disse offentlige Blade skrives uden Persons Anseelse Breve til Kongen, Ministrene og andre Personer, hvem de og ere: i disse Brev bedømmes deres Handlinger, og enten lastes eller billiges. Mange af disse Breve ere gode og mange meget elendige, nogle indeholde Sandhed, og andre tale Bagvaskelsens Sprog Naar Angrebene ere alt for aabenbare, og Beskyldningerne falske eller lærerørige, saa kan det fornærmede Partie besvære sig derover for Retten. J saadan Tilfælde fremkaldes først Trykkeren eller Forlæggeren af Tidenden, og naar han er kan angive Forfatteren til et Brer eller en Paragraph i en Tidende, som er skrevet paa en ærerørig Maade, saaledes, at man kan fordre ham til Regnskab derfor, saa bliver han selv straffet. Jeg har selv i min Tid oplevet nogle Exempler af dette Slags. Jmidlertid vide de, som udgive Tidenderne, at indrette deres Sager saaledes, at man efter Loven ey har Grund nok til at antaste dem. De berømte og vel skrevne Breve under det Navn Junius, som kom ud for nogle Aar siden, vare altidstilede til den, som trykte Publie=Advertiser. Jeg veed ey, om Trykkeren kiendte Forfatteren til samme; men saa meget er mig bleven sagt for tilforladeligt, at han havde i sine Hænder en Assignation paa nogle 1000 Pd. Sterl. til sin Sikkerhed og Skadesløsholdelse, saafremt han for samme skulde komme i Proces. Og endnu indtil denne Time kan man ei med Vished nævne Forfatteren til disse Breve, som ere samlede i to Octavbind, og mange Gange oplagte. De fleste Gange trykkes kun Begyndelses=Bogstaverne til be res Navne, som angribes, eller og man giver dem saadanne latterlige Navne, hvilke enhver let kan forklare, som er bekiendt i London. Paa denne Maade undgaae Trykkerne af Slags. Slags Proces og Bagvaskelsens eller Sandhedens Angred giør sin Virkning. Jmidlertid ere der mange, som giør kun lidt heraf, efterdi man er saavel vant til saadant. Ethvert Trykkerie, hvor der trykkes offentlige Tiden, der, har til Gaden en stor Daase eller Æske, hvorpaa Tidendens Navn er skrevet, og i denne kan enhver uformærkt kaste Breve med opdigtede Navne og Avis=Nyeheder, som siden blive igiennemseete af Udgiverne, og indrykte, naar man holder dem for, at de fortiene et trykkes.