JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Væddeløbene paa Odense Bane 1835. ere, formedelst indtrufne Omstændigheder, istedet for, som tidligere anmeldt, den 3die og 4de September, nu bestemt at finde Sted saaledes: Den 31te August, Kl. 10 Formiddag. 1. Løb for 5-aarige Heste. 3000 Alen; Præmie for 1ste Hest 400 Rbd. r. S. - 2den - 150 2. Løb for 4 og 5-aarige Heste. 3000 Alen Præmie for 1ste Hest 400 Rbd. r. S. 2den - 150 - 3. Løb for 3, - og 5-aarige Heste, tilhørende Bønder i Fyens Stift. Uden Vægtbestemmelse. Præmie for 1ste Hest 100 Rbd. r. S. 2den - 3die d. Seenstakes paa 10 Species. 3 Underskrifter. Den 1ste September, Kl. 10 Formiddag. 1. Seenstakes Løb for 2aarige Heste. 2000 Alen. 100 Pund. 30 Sps. Jndsats. 1/2 fort., 11 Underskrifter. Fuldblod udelukket. Committeen tilføier 200 Rbd. r. S. Løb om en af Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark som Præmie udsat Sølv=Pokal, for Heste af enhver Alder. 3000 Alen, hents. Løb for Heste, tilhørende Bønder i Fyens Stift, med Udelukkelse af de Heste, som Dagen forud vinde Præmie. Uden Vægtbestemmelse: Præmie for 1ste Hest 50 Rbd. r. S. 2den - 20 3die - 10 – 4. Løb for Heste af enhver Alder. 4000 Alen: Præmie for 1ste Hest 500 Rbd. r. S. 2den - 200 5. Dyrskue og Auction med Heste. Vægtbestemmelserne ere de sædvanlige, nemlig for 3-aarige Hesse, 1 1/4 B. for deaarige 150, for saarige 138, for haarige og ældre Heste 103 Pd. Hopper og Vallakker 3 Pd. mindre og i hans 4 Pd. mindre. Fuldblod er udelukket fra Løbene. Enhver Hest, som agtes stillet til Løbene om de udsatte Præmier, maa med bestemte Angivelser, forinden den 30te August, være anmeldt til Banens SecreBachs, da sædvanlignamlig for Tak, Øst, kan d. for deaarige 150, for saarige 138, for haarige og ældre Heste 103 Pd. Hopper og Vallakker 3 Pd. mindre og i hans 4 Pd. mindre. Fuldblod er udelukket fra Løbene. Enhver Hest, som agtes stillet til Løbene om de udsatte Præmier, maa med bestemte Angivelser, forinden den 30te August, være anmeldt til Banens Secretariat. Forresten ere de samme Bestemmelser, som vare givne for de Odenseer Væddeløb i 1834, ligeledes gjældende for d. A.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Committeen for Væddeløbene i Fyens Stift, Odense, den 14de August 1835, Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Barom. Therm., Vinden. Barom. Therm., Vinden. 9 August. 27, 11. 8, 12, 7 Varme. N. O.S. O.S. O. N. V. N. O. Efter 7 Dages haarde Lidelser af Skarlagensfeber, berøvede Døden os, den 11te dennes, vor høitelskede Søn, Gustav Siegfried Valdemar, 2 1/2 Aar gammel. Stor er vor Sorg, Nestved, den 13de August 1835. C. F. Lund, T. F. Lund. Krigs-Cancelliesecretair. fød Jrgens 4 i Jomfrue Catharina Meincke, Datter af afdøde Grosserer, Ridder Henrik Meincke i Trondhiem, paa en Reise i Marienbad, den 25de Juli d. A., ved en stille Död hengik til et bedre Liv, bekiendtgiöres herved sörgeligst af den Afdødes Slægtninge i Kiöbenhavn.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Literatur. Jf Sildebrandts Handbuch der Anatomie des Menschen, i 4te umgearbeitete und sehr vermehrte Ansgabe von F. H. Weber, 4 Bände, grøster S., Braunschweig 1830 – 32, Bogladepriis 14 Rbd. 64 s. r. S., have undertegnede tilkiøbt sig et Antal Exemplarer, hvorved det er blevet dem muligt, saalænge Forraadet vedvarer, at overlade Exemplarer for 11 Rbd. r. S.F. Brummer. C. A. Reizel. Gyldendalske Boghandling dag har forladt Pressen: Erindringer og mig og mine Samtidige. Af Jens Kragb Høst, Dr. juris. Første Halvdeel. 112 S. 8. Faaes heftet for 3 Mk. 8 s. hos mine Commissionairer i Provindserne, og hos C. Steen, Børsen No. 2 og Pilestræde No. 121.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
AVERTISSEMENT. En honet Jomfrue, der til Fuldkommenhed forstaaer alt hvad der udfordres til en Landhuusholdning, ønsker sig en Employ til 1ste November, som Huusholderske eller Huusjomfrue, ligemeget i Byen eller paa Landet Hun vil ved Flid og Duelighed søge at vinde sine Foresattes Tillid. Man behager at henvende sig i Dronningens Tvergade No. 347, 3die Sal.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
De Jnteressenter i det 88de Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotterie, der endnu ikke have fornyet deres Lodsedler til 4de Klasse, ville behageligen erindre sig Planens Forskrift, ifølge hvilken Fornyelsestiden er udløben den 31te August førstkommende. Nye Lodsedler kunne bekommes hos alle anthoriserede Collecteurer, for 18 Rbd. Stykket.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Klasselotteriets Jnspectorat, den 15de August 1835. P. Friis. de, der önske at levere et Parti Ravndug, som behøves til Munderinger for Søe-Etatens Mandskab, anmodes behageligen at indsende Prøve og opgive Prisen under Forsegling til Söe-Etatens 3die Departements Contoir, inden den 31te August 1835.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Da Grundforbedringen af Nestved-Veien mellem Høistruphuset og Lyngbyegaard nu er fuldført og Eggersløvmagle Broe ombygget, saa er denne Vei igien aaben for Veifarende. Hvilket herved, i Henhold til den skeete Af lysning, bekiendtgiøres. Skielskiør, den 6te August 1835. Foss.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Paa Hartvigs Vexel=Contoir, Østergade Nr. og, første Sal, er tilkiøbs. Kongelige, Credit casse-, National, Rigsbank- og andre Obligationer i store og smaae Summer. Sammesteds vexles alle Sorter Mynter og Obligationer.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
En fra Seminariet i Tøndern dimitteret Seminarist med gode Anbefalinger, ønsker til Novbr. Condition, helst som Hjælpelærer. Herpaa Reflecterende behage i portofrie Breve at henvende sig til Jnformator Waaben paa Gislingegaard pr. Holbek.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Bortforpagtning. kjoldenæsholm og Svenstrups Fiskerie i Haraldsted, Allindemagle, Giørløv, Kimmersløv og Dalbye med flere Søer og Aaer, kan strax erholdes i Forpagtning. Forpagteren vil tillige kunne erholde Bopæl. Lysthavende ville melde sig til Eieren paa Skjoldenæsholm pr. Ringsted. Skioldenæsholm, den 15de August 1835.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Auctioner. de afdøde Skomagermester Jens Erlandsens og forhen afdøde Hustrues fælleds Stervboe tilhørende Eiendomme i Hillerød Kiøbstad: Det den 15de dennes afbrændte Sted No. 60 med derpaa værende Rudera og Assurance-Sum 805 Rbd. Sølv. Denne Plads er 13 1/2 Alen til Gaden og indeholder circa 408 Alen, hvortil en Hauge der in holder circa 600 Alen; 2. Jordlodden No. 60 paa 1 1/2 Tønde Land, og 3. Jordlodden No. 133 paa 2 Tønder Land, begge paa Byens Overdrev blive opraabte, separat eller samlede, til absolut Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes : 1ste Auction Mandagen den 27de Juli, den 10de August, ) førstkommende, 2den den 24de August, ) hver Gang Klokken imellem 11 og 1 Slet, Alle 3 Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Hillerød, den 29de Juni 1835, Hadeln.
Berlingske Tidende, 1835-08-18
Proclama. Zweitte Bekanntmachung. Dann von den Kirchen Conservatorate in Hadersleben auf die Erlassung ef nes Mortisitations-Proclams, uber de im Schuld- und Plandprotocolle der Stadt Hadersleben auf den Folio der Wittwe des Bürgers Knud Nissen eingeführte om 11ten Mai 1765 ausgestellte Obligation auf ursprunglich 700 Mk. Cour., spater reducirt zu 220 Rthlr. 19 1/4 s. Cour., welche Obligation verteren gegangen, angetragen worden, und die Erlassung dieses Proclams, zufølge Rescripts des Königl. hochstpreislichen schleswigschen Obergerichts vom 6ten Juli 1835 bewilligt worden, so werden hiedurch Alle und Jede, welche aus der in Schuld- und Pfandprotocolle der Stadt Hadersleben T. 1 Pag. 273 protocollirten den 11ten Mai 1765 von den Fellbereiter Thomas Nielsen hieselbst an Severin Lorenz Warger, als Misvormund der nachstaltesten Feddersenschen Tochter ausgestellten auf 700 Mk. Cour. lantenden, den 18ten Juni 1770 andie Sct. Marien-Kirche hieselbst cedirten, den 5ten Febr. 1800 zu 220 Rthlr. 19 1/2 s. Schleswig=Holsteinisch Courant reducirten, om diesem Tage von Woll Sørensen und om 27sten Mai 1818 von Knud Nissen agmescirten Obligation, Forderungen und Anspruche zu haben vermeinen, hiedurch ein- für alle mal, sub poena pracclusi, augefordert und befehligget diese Forderungen innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, im hiesigen Stadtsecretariate, Auswartige unter Bestellung der Acten procuratur gehørig angugeben, in Entstehung dessen aber zu gewartigen, das die obgedachte Obligation für mortificirt erklärt und die Deelirung derselben in Schuld- und Pfandprotocolle der Stadt Hadersleben geschehen wird. Hadersleben, den 22sten Juli 1835. Gargermester und Rath. Schrader.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Aar 1835. No. 197. Onsdagen. den 19de August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Berlingske politiske og Averti bements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Paris, den 9de August. - Med Hensyn til de sidste blodige Optrin i Barcelona, erfares følgende nøiere Omstændigheder: De sørgeligste Efterretninger indløbe fra Barcelona. Under Raabet Republikken leve, udbrød et Oprør. Strax den første Dag afbrændtes syv Klostre; Dagen efter slagtede man Munkene. General Llauder forlod Barcelona med Linietropperne, der ene vare blevne ham troe. Med Sablen i Haanden maatte han aabne sig en Vej gjennem den oprørske Borgergaarde. Hele Cleresiet fra Barcelona og Omegn er flygtet til Bjergene. Llander skal have afgivet Beretning til den franske Regiering over hine Optrin, og i Menneskelighedens Navn have anraabt den og Jntervention. Catalan, et Barceloner-Blad, indeholder en Proclamation fra den derværende Civil Gouverneur, hvori Klostrenes Afbrændelse Natten den 27de omtales, men ikke General Llanders Afmarsch.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Flere spanske Geistlige ere ankomne til Grændsestæderne i ArriegeDepartementet, for at søge Tilflugt; Departementets Præfect har forlangt Forholds-Ordrer af Regjeringen. Carlisterne i de franske Grændse=Departementer, der havde bygget store Forhaabninger paa Catalonierne, til Bedste for Prætendenten, ere meget nedslagne, over disse Efterretninger. – J en anden Skrivelse fra Barcelona, af 31te Juli, hedder det: General Llander, som forhen næsten forgudedes i Catalonien, har under sit sidste korte Ophold her paa det bittreste erfaret Folkegunstens Foranderlighed. Den 27de ankom han hertil; han lod Staden erklæres i BeleringsTilstand og Krigsloven proclameres. Men Jngen brød sig derom. Skjøndt han i sit Pallads lod sig bevogtes af stærke Troppe-Afdelinger, forsamlede sig dog tætte Folkemasser for samme, og Raabet: Ned med Flander!" gjenlød flere Gange. Da han besidder personligt Mod, vilde han med Sværdet i Haanden gjøre et Udfald og bryde gjennem Sværmen; men hans Omgivelser overtydede ham om, at der ingen Anledning var til dette yderligere Skridt. Virkelig trak Folkemassen sig tilbage fra hans Pallads, da den ved hine Raab havde givet sin Utilfredshed Luft. Llander reiste næste Morgen til Mataro, femten Mile fra Barcelona; det er hans Fødeby, men han blev dog slet modtaget. Han greb til strenge Forholdsregler, og lod blandt Andet fem Oprørere skydes; dette forbittrede Folket kun endnu meer. Flander skal have sendt en Ansøgning om sin Afskeed til Madrid. – J det øvrige Catalonien hersker ogsaa bestandig Urolighed; overalt vedbliver man at brænde Klostrene og myrde Munkene. – Angaaende de andre spanske Anliggender melder Journal de Paris, at den christinske Armee stod indtil den 4de d. M. ligeoverfor den carlistiske; begge vare kampfærdige, men det var dog ikke kommet til nogen Trefning. - Den 1ste d. M. var Prætendenten virkelig marscheret løs paa Vittoria. Fra Madrid havde man Efterretninger indtil den 4de. Alt stod ved det Gamle der; men det lod dog til, at Decretet og Jndragelsen af 900 Munkeklostre, havde beroliget Gemytterne nogenlunde.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
J Forgaars modtog Kongen i en Privat-Audients den brittiske Gesandt, der overrækkede ham en Lykønsknings-Skrivelse fra sin Monark. Fra Svejzer-Forsted er en lignende Skrivelse indløbet. Kongen agter at begive sig i Dag igien til Jnvalid-Huset, for at bivaane en Sjælemæsse for Offerne den 28de Juli. National paastaaer, at Kongen ikke er tilstedet Adgang til Hovedalteret, men at et eget Alter i denne Anledning er oprettet.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Journal des Debats" indeholder en lang Skrivelse fra Baltimore, af 5te Juli, fra den forrige St. Simonist Chevalier. Man seer deraf, at General Jackson har vægret sig ved at give den franske Regjering nogen Opreisning, og at Statssecretairen Forsyth har tilskrevet Hr. Livingston, for at tilkjendegive ham Præsidentens Tilfredshed med hans Forhold i Frankerig, især i Anledning af hans sidste Note til Hertugen af Broglie. Correspondenten tvivler alligevel ikke om en snarlig Udsønning, da Hr. von Buxen og kort Tid bliver Præsident, og han er en meget forsonligt findet Mand.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
General Tretzel har opgivet sin Commando i Oran, og befinder sig for Øjeblikket i Marseille i Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Den bekjendte General Allard, Over-Befalingsmand for Rundet Sings Tropper, har den 28de f. M. holdt et højtideligt Jndtog i sin Fødeby St. Trøyer. Han medbringer en Formue af syv til otte Millioner Franker, og har uddeelt rige Gaver til alle sine Slagtninge og Venner. Hans Gemalinde er af mongolisk Herkomst.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Spanien. Gibraltar, den 16de Juli. - Ved Aarets Begyndelse var her et danskt Skib; siden den Tid ere nu fire ankomne hertil, som alle igjen ere afseilede til forskjellige Steder.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Tydskland. München, den 1ste August. – Som et politiske Curiosum meddeles Følgende: Tvende Drenge, den ene ni, den anden tolv Aar gammel, Sønner af en herværende Embedsmand, hvis politiske Anskuelser ere for Don Carlos, og som har søgt at bibringe sine Børn de samme, forløde i denne Uge hemmeligt deres Faders Huus, for at ile til den italienske Kyst; her vilde de indskibe sig til Spanien og, som de udtrykkede sig, hielpe Don Carlos. Den ældre Broder indhentede disse carlistiske Smaabelte i Bjergene, en Dagsreise herfra, og bragde dem tilbage igjen, skjøndt de i Førstningen satte sig til Modværge. Augsborg, den 6te August. – Allgemeine Zeitung" indeholder følgende Meddelelse: Kalisch, den 26de Juli. Allerede for nogle Uger siden var et ubestemt Rygte her i Omløb om, at den vel endnu kunde komme Noget i Veien for det, til midt i September fastsatte store Hærskue. J Almindelighed lo man derover, da alle Anstalter vare i fuld Gang. Men Folk gjorde betænkelige Ansigter, da der nylig fortaldes, at der i St. Petersborg var udbrudt en Opstand, i hvilken de Militaire havde taget Deel. Nu erfarer man, at en Skare Emissairer fra Pariser-Propaganden har villet indsnige sig i vort Kongerige; med den største Forsigtighed havde de under Haanden forsøgt paa at hverve, og udkastet den forbryderiske Plan at skaffe Keiser Nicolaus ud af Verden. De havde næret det falske Haab, at kunne vinde det polske Militair for sig, og under dettes Beskyttelse at udføre Misgierningen. – Kalisch, den 27de Juli. Jo mere der bliver bekjendt om den Rædselsgierning, de Sammensvorne, hvis Antal skal beløbe sig til henved tredsindstyve, have havt fore, desto tydeligere seer man, i hvilken bundløs Elendighed de vilde have styrtet vort, af sine tidligere Saar endnu blødende Fædreland, hvis ikke Øvrighedens aarvaagne Øie havde forebygget det. Jeg yttrede i min Skrivelse i Gaar, at Forbryderne havde regnet paa vor Armees Bistand. Hos den har dette vakt en dyb Uvillie, og det skal være besluttet, for Kejseren at udtrykke den trofasteste Hengivenhed for hans Person, saavelsom den Afsky, en slig Formodning har vakt hos alle polske Tropper. Fra Schlesien skrives dernæst af 30te Juli. Alle vore Politi-Embedsmænd have faaet Signalementet af 5, Emissairer fra Pariser-Propaanden. Det er Franskmænd, Polukker og Piemontesere, der reise paa mangfoldige forskjellige Passe og intet mindre have i Sinde, end at myrde Keiser Nicolaus under Hærskuet ved Kalisch. Uvillien herover er almindelig, og selv de, der ellers nærmede sig de Liberale, faae Omene op og see med Skræk den Pol af Forbrydelser, gjennem hvilken hine Mennesker ville føre Nationerne ind i en ny Form. Pas-Forordningerne bleve skjær pede, og i Reglen er Adgangen gjennem vor Provinds til Polen forbudt. Kun ved den nøjagtigste Legitimation af nødvendige Forretninger er det muligt at komme over. Ogsaa i selve Landet, især fra den ene Provinds til den anden, maa den Reisende have Pas, og kun i Nærheden og naar han er almindeligt bekjendt som umistænkelig, kan han komme længere uden et saadant.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Tyrkiet. Constantinopel, den 16de Juli. – Den tyrkiske Gesandt, i Paris skal med det første vende tilbage paa sin Post. Han havde forlangt Permission og var kommet her til Constantinopel, for at meddele Noget af stor Vigtighed. Sultanen udmærket sig meget, og Mustapha Reschid Bei har under sit korte Ophold her taget Deel i alle Beraadslaaninger mellem Ministrene. Han skal nu afgaae i et Ærinde til de Franskes Konge. Mange Slags Rygter ere i Omløb i denne Anledning; saaledes hedder det, at Frankerig, der hidtil har holdt med Mehemed Ali, nu vil nærme sig Porten, for at slutte en Handels-Tractat, hvortil Sultanen ei heller er utilbøielig, forudsat at Frankerig vil laane Øre til dens Reclamationer med Hensyn til Algier. Om en egentlig Restitution kan der vel ikke være Tale, men vel om en Skadesløsholdelse, som Porten med al Ret kan fordre. Bliver der Noget heraf, kunde det see galt ud for Mehemed. Porten har sin hele Opmærksomhed spændt paa Barbaresterne, og endnu aldrig har den gjort sin Myndighed over dem til den Grad gjeldende, som i dette Øjeblik. Paa Expeditionen til Tripolis skal en anden følge, nemlig til Tunis, for at afsætte den derværende Pascha og bringe ham hertil. Porten vil nemlig afskaffe den næsten indgroede Skik i Røverstaterne, at Herredømmet gaaer over fra Fader til Søn, han vil intet vide af en saadan Arvefølge, og har nægtet den nuværende Pascha af Tunis Jnvestituren; den vil afsætte ham, fordi han efter sin Faders Død har revet Regjeringen til sig, uden forinden at indhente dens Tilladelse. Med Hensyn til Muschir Achmed Paschas Expedition til Albanen, da vil Sagen vist ikke falde denne unge Lykkeridder vanskelig; thi Rebellerne have hidtil ikke kunnet komme Hafis Pascha, som med en lille Skare forsvarer Scutaris Citadel, til Livs; de have maattet indskrænke sig til at afskjære ham Tilførslen. Opstanden i Albanien har ingen politisk Characteer; dens Grund ligger i nægtede Afgivter og andre Skatte-Ydelser. Eventyrere ville drage Nytte af Utufredsheden, og gjøre sig Umage for, ved falste Forestillinger og allehaande Understøttelser, som de fra Søsiden skaffe ind i Landet, at vedligeholde Bevægelsen. – Expresser ere sendte efter FerikAchmed Pascha i Vien, for at lade ham vide, at det er hans tilladt, hvis han skulde ansee det for hensigtsmæssigt, at begive sig til Leiren ved Kalisch. Han vil formodentlig gjøre Brug af denne Tilladelse, og i Leiren vil han føle sig som hjemme, da flere muselmandske Regimenter fra de russisk asiatiske Provindser ere brudte op derhen, og han altsaa treffer paa Landsmænd. Alle de, der ikke for have seet asiatiske Tropper, ville paa det behageligste blive overraskede; thi disse Regimenter, der ere fortreffeligt beredne, udføre alle den nyere europæiske Taktiks Evolutioner med usædvanlig Hurtighed, Fra Ægypten erfares, at Jbrahim Pascha gaaer til Aleppo hvor nogle Uroligheder have fundet Sted, i Anledning af den nye Troppe-Udskrivning.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Pesten udbreder sig i Lille-Asien; den har ogsaa angrebet Derne og raser frygteligt i Larnka paa Cypern, hvor Luften desuden er forpestet af en stor Salt-Dam. Flere frankiske Læger ere den blevne Offere for deres Jver.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Fra den serbiske Grændse, den 28de Juli. Fra Seres erfares, at en storherlig Forordning er blevet offentliggjort der, ifølge hvilken alle Undersaatter af europæiske Magter, der i Tyrkiet besidde Grundeiendom, skulle betragtes som Rajaher og som saadanne betale Afgivter og Charadsch. Man havde allerede paalagt de der boende frie Hellenere Erlæggelsen af Charadsch. Ruslands, Østerrigs, Englands o. fl. Undersaatter, ere endnu fritagne herfor, da man ventede nøiere Forholds-Ordre fra Salonichi.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Pesten er fra Ægypten slæbt ind i Macedonien og allerede foren Maaned siden brudt ud i Karab, hvor den bortrev de fleste Jndvaanere, især Tyrkerne. Nu har den dog taget noget af der, men raser desto frygteligere i Drama. J Seres havde man paa de Christnes og Jødernes trængende Opfordring placeret nogle Vægtere ved Stadporten, for at nægte alle Reisende fra smittede Egne Indgangen. Jmidlertid ventede man kun liden Rytte af denne Forholdsregel, da hine Vægtere, som Tyrkerne i Almindelighed, ikke bryde sig stort om Pesten.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Sverrig. Stokholm, den 13de August. – J Gaar ankom D. D. K. K. H. H. Kronprindsen og Kronprindsessen med deres Børn hertil. De vare ledsagede af Hs. Høyhed Hertug Marie milian af Leuchtenberg. Hs. M. Kongen ledsagede selv den fyrstelige Familie og Hs. H. Hertugen af Leuchtenberg til Hs. M. Dronningen.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Norge. Christiania, den 11te August. – Luften har i nogle Dage været temmelig kold, da her har blæst en meget skarp Vind, isa har det været meget koldt om Rætterne, saa man ej kan føle, at Hundedagen ere forhaanden. Her er temmelig stor Mangel paa Regn, men paa andre Steder i Nærheden føles Savnet endnu betydeligere, da man hele Sommeren igjennem har havt Tørke. Saaledes staaer Afgrøden paa Ringerige overmaade slet, da et alene Hs-Avlingen, ligesom paa mange andre Steder, har slaaet feil, men endog Agerne staae meget daarligt. J Omegnen af Byen og ved Drammen har man allerede begyndt at skære Kornet, der i det Hele taget er godt, skjøndt noget fordrevet; paa nogle Steder har man allerede Byggen inde, da Veiret har været fordeelagtigt for Kornbjergningen.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Arendal, den 6te August. – Jfølge mundtlige Beretninger har i Omblie-Sogn nylig raset en stor Skovbrand, der varede i flere Dage. J samme Sogn har Nattekulden for kort Tid siden været saa stærk, at Kartoffel Græsset paa mange Steder er bortvisnet, og man skal endog have havt en halv Tomme tyk JisNecrolog. Den 15de dennes døde i Kjøge Hs. Excell. Grev Werner Jaspar Andreas v. Moltke, Storkors af Danebroge og Dannebrogsmand, Geheime-Conferentsraad osv. Denne af Hs. M. Kongen højt betroede Embedsmand havde især som Over-Præsident i Kjøbenhavn vidst at vinde sin Konges Naade og sine Medborgeres fuldkomne Høiagtelse. Dette viistes ham paa mange Maader, da han nedlagde sit Embede som Over-Præsident, for at tilbringe sine sidste Dage i Kjøge i Vennekreds. Ved samme Leilighed ophøiede Hs. Majestæt Kongen ham i Greve-Standen.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Jndenlandske Efterretninger. Til Frederikshavn er indkommen med Havari og lækt Skib, Skonnerten Herald af Belfast, ført af Capitain Andr. Robinson, kommende fra Petersborg og bestemt til London med en Ladning Hamp og Jern, samt Galeasen Ana Friderica af Rostok, Capt. C. B. Brandt, fra Frederikstad bestemt til Bordeaur med en Ladning Bræder. Begge Skibe maae losse for at faae repareret.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Aalborg, den 13de August. – J Stormen Natten til den 8de dennes indstrandede paa Læsøes nordvestre Rev et Kusskib, hiemmehørende i Elsfleth i Oldenburg, ført af Capitain C. M. Kloppenburg. Det kom fra Stettin, ladet med Egetømmer, bestemt til St. Malo. Fartøjet er kantret, Mandskabet med stor Anstrengelse reddet, og Ladningen bliver formodentlig bjerget.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
J Aftes reiste sig her et Tordenvejr, hvis Udbrud dog uden Tvivl, efter de hyppige, stærke Lyn at dømme, har været stærkere nogle Mile herfra, da her kun hørtes fjern Torden. Efter indløben privat Meddelelse er Ladegaarden paa Sebberkloster bleven tændt af Lynilden og afbrændt i Aftes omtrent Kl. 11. De nærmere Omstændigheder kjende vi endnu ikke. Tordenvejret skal have varet hele Natten.
Berlingske Tidende, 1835-08-19
Kallundborg, den 9de August. – Under Stormeret i Gaar kom et Fartøi og seilede fast paa Grunden, tæt ved Skibsbroen, uden at tage ringeste Skade. Det var en svensk Slup, som havde lagt til Ankers ved Rosenvold i Veile Fjord.