JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-08-04
Fædrelandet drøfter alvorligt, om det er passende og tilladeligt for den kgl. Commissarius at give sig Skin af at medbringe et Forbud, som han ikke har, at foreholde de Deputerede deres alm. undersaatlige Forpligtelser og paabyrde deres Samvittigheder Ansvaret for deres Beslutning, hvilket er et Jndgreb i Discussionsfriheden. Regjeringens Repræsentant skal ikke staae ligeoverfor Foltets Repræsentanter som en snu Diplomat, der lægger an paa at overliste Modstandere, men aabent og ærligt i ligefremme tydelige Udtryk udtale Regjeringens Mening, og overlade til dennes egen Vægt, hvad Jndflydelse den kan faae paa Forhandlingerne; han skal ikke staae som en Fængselspræst i et Tugthuus og advare mod Synd og true ag med den evige Død, men han skal staae som offentlig Mand blandt offentlige Mænd med den Tillid til de Forsamlede, at de ligesaa godt som han kjende deres Pligter mod Gud, Fædreland og Konge; hvor han troer en Lov staaer Fare for at blive overtraadt, der bør han viselig gjøre opmærksom derpaa, men med de Deputeredes Samvittigheder, med deres almindelige undersaatlige Pligter skal Commissarius ikke befatte sig; det er deres egen, det er deres valgte Organs, Præsidentens, Sag, at vække de moralske Forpligtelsers og Samvittighedens Røst, dersom de nogensinde skulde sove ind, naar Commissarius gjør det, trædes Forsamlingens Værdighed for nær. Kommer nu hertil, at det kun er to Aar siden, at Etatsraad Bang sad iblandt de samme Deputerede, hvilke han nu prøver at begegne som moralsk underordnede Væsener, – kun 4 Aar siden han selv udtalte sig for Lovligheden af at behandle samme Sag, som han nu med ikke meget behændig Fiinhed og overgribende Embedsiver stræber at fremstille som ulovlig, – saa kan man ikke sige, at han har høstet Laurbær i den første Dyst, han har havt paa det nye Afsnit af sin offentlige Bane. Det er med virkelig Sorg, vi omtale hans Forhold, fordi det desværre synes at tyde paa, at han, den fra Folket af gjennem dets Valg i Regjeringen indtraadte Mand, ikke paa sin nye Plads formaaer at bevare den Overbeviisningens Selvstændighed og Characterens Uafhængighed, som er betingelsen for, at han nogensinde kan faae en heldbringende Jndflydelse paa vort offentlige Livs Udvikling, fordi det synes at tyde paa, at her som saa ofte den, Folket troede var dets Mand, har forvandlet sig til Kongens Tjener.
Viborger Samler, 1846-08-04
Qvong og Lyhne Sognekald i Ribe Stift (opslaaet vacant den 29de Juni); gl. Angivelse 148 Rd. Jndtægterne ere: 1) Præstetienden i Alt 70 Tdr. 7 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, hvori ogsaa Qvægtienden er indbefattet; 2) Smaaredsel c. 4 Lpd. Ost, 4 Lpd. Smør, 30 Snese Æg og nogle Kyllinger; 3) Høitidsoffer og Accidentser c. 150 Rbd. Præstegaarden har nyt Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 2 1/4 Alb., hvoraf 1 Td. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. er bortfæstet imod Landgilde 1 1/2 Td. Rug og 7 Rbd. 3 Mk. aarlig. Fortiden er Præstegaarden bortforpagtet imod 20 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 2 Tdr. Boghvede og 24 Rbd. aarlig samt 12 Potter Melk daglig foruden Foder og Græs til en Hest og 7 Faar, samt fornøden Kjørsel. Byrderne ere: 1) Skatterne, hvori Kaldet har særdeles Lettelse, c. 40 Rbd., hvoraf Afbyggerstedets Fæster udreder 12 Rbd.; 2) Landemodsexpenser 10 a 12 Rbd.; 3) Præstegaardens Jnd løsningssum er 500 Rbd.
Viborger Samler, 1846-08-04
Skibs= og Handels-Efterretninger. Journ, des Debats beretter efter Singapore Free-Press af 28de Mai, at en dansk Krigsskonnert paa 16 Kanoner ved Øen Banka skal være bleven anfalden af en Sorøverflotille paa 40 Kanonbaade, hver med 60 Mands Besætning, og tagen ved Entring, hvorefter hele Mandskabet skal være nedsablet, Skibet plyndret og tilsidst skudt i Sænk af Sørøverne. Efterretningen gaaer tillige ud paa, at Søroverne skulle have været anførte af en Officier, som for nogle Aar siden var udstødt af den danske Marine, og siden har giftet sig med en Datter af en af Cheferne for de Sørøvere, som plage hine Farvande, og at han nu af Hævn fortrinsviis forer Soroverne mod sine forrige Landsmænd. Man seer saaledes, at Efterretningen ikke kan være paalidelig - thi vi vide hverken noget Exempel paa nogen Officiers Udstødelse af Etaten eller paa Sorøverangreb paa danske Skibe i hine Farvande; heller ikke befindes nogen dansk Krigsskonnert i hine Farvande, men vel Corvetten "Galathea paa 26 Kanoner; – men vi maae desuagtet ansee det høist ønskeligt, at de sidste Efterretninger, som her maatte haves om danske Skibe i hine Farvande, offentliggjøres ufortøvet. Jfald der er noget Sandt i Efterretningen, kan den maaskee angaae et armeret Handelskib, der farer i hine Vande under dansk Flag. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1846-08-04
Fra Midtsjælland, den 28de Juli. Rughosten er begyndt og rige Travehobe bedække allerede Stubbene hist og her. Til Rust har man Jntet mærket; eiheller til Brand i Hveden. Derimod begynde Kartoflerne at angribes af den samme Sygdom som ifjor. Vel er det endnu kun i Haverne, man har gjort denne sørgelige Erfaring; men det er at befrygte, at ogsaa Afgrøden paa Markerne vil vorde angreben. Hvor Sygdommen har viist sig, er det skeet ganske med de samme Symp tommer, som ifjor. Toppen visneer, som om der var gaaet en Jld over den; Knoldene ere stærkt plettede, og Vandet, hvori man koger dem, bliver bruunt og ildelugtende. – Kløverboet er velbjerget; i Mandsminde har man ikke havt et saadant Kloveraar som 1846. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1846-08-04
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 27de Juli. J. Mortensen fra Altona til Nykjøbing med Ballast. Den 28de: N. P. Madsen fra Newcastle til Skive med Steenkul og Slibestene. Den 30te: W. Rasmussen fra Mandahl til Nykjøbing med Trælast, A. Simonsen fra dito til Lemvig med dito. - Udg. den 29de: H. Bloch fra Struer til Altona med Uld og Skind, O. T. Olsen fra Skive til Mandahl med Kornvarer. Den 30te: J. P. Kløv borg fra Thisted til London med Havre, N. A. Petersen fra dito til Christiansand med Kornvarer.
Viborger Samler, 1846-08-06
74 Aarg. Nr. 122. Kongelig allernaadigst privilegeret. Stifte, Civinde. Flor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Sag angaaeseseengsmængelsen Torsdagen den 6te August 1846. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Neitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-08-06
Nyeste Postefterretninger. Nordamerica. London, den 1ste August. Paketskibet "Britannia" medbringer Efterretninger fra New York af 15de Juli. Fra Krigsskuepladsen haves intet Nyt. Gen. Taylor stod endnu i Matamoras, hvorfra han om kort Tid vilde rykke frem imod Monteren. Hist og her yttres Utilfredshed med hans Langsomhed, der imidlertid vel nærmest grunder sig paa Mangelen af Transportmidler.
Viborger Samler, 1846-08-06
Storbritannien og Jrland. Fra London, den 1ste Aug. om Morgenen, melder "Börsenhalles Londoner correspondent: Underhuset har igaar i General-Comiteen uden mindste Forandring antaget de ministerielle Resolutioner angaaende Reguleringen af Sukkertolden. J den Debat, der fandt Sted førend Resolutionen antoges, erklærede en af Planens Hovedmodstandere, Sir Rob. Jnglis, at der nu efter Forkastelsen af det Bentinckske Amendement ikke var at tænke paa at faae den ministerielle Plan til at strande, og at enhver yderligere Modstand desaarsag var ligesaa frugtesløs som hadefuld og forbittrende. Vel bleve flere Amendements foreslaaede, men alle disse bleve tagne tilbage af deres Proponenter. ExSkatkammercantsler Goulburn (selv en Plantageeier) erklærede, at den engelsk vestindiske Jnteresse kun kunde fremmes derved, at man holdt Ministrene til at paaskynde de Forholdsregler, hvorved de engelsk vestindiske Colonier vilde finde den sikkreste Skadeserstatning for den dem fratagne Toldbeskyttelse. Saavel Skatkammerkantsleren, Wood, som og Lord John Russell, gave den udtrykkelige Forsikkring, at de ikke skulde staae tilbage i at fremme Coloniernes Jnteresse. Navnligen erklærede den ædle Lord sig redebon til at ville fremme paa enhver mulig Maade, der kunde bestaae med Slavemancipationen, Jndførselen, af frie, farvede Arbeidere; men bestred derhos Rigtigheden af den mørke Skildring, som Plantagerierne bestandig anføre ved deres Fremstilling af Forholdene i Vestindien.
Viborger Samler, 1846-08-06
J Overhuset erklærede igaar Marquis Lansdown i Anledning af en af Greven af Fitzhardinge fremført Forespørgsel om det var sandt, at den frygtelige asiatiske Cholera havde viist sig i London, at det vel forholdt sig saaledes af der for nogle Dage siden havde hersket den Mening, at den asiatiske Cholera var udbrudt i London, og at Handelsamtet havde umiddelbart efter at denne Efterretning var kommet til dets Kundskab, afsendt en med hiin Sygdom nøie bekjendt Læge til City, for paa selve Stedet at undersøge Sygdommen. Denne Læge havde derefter besøgt alle de Huse hvor hiin Sygdom skulde have yttret sig, og allerede Dagen efter tilstillet ham (Marquis af Lansdowne) den beroligende Efterretning, at der selv ikke i et eneste Tilfælde havde viist sig Symptomer af den asiatiske Cholera, ligesaalidt som i Hospitalerne, hvilke hiin Læge ogsaa havde besøgt. Derimod var det rigtignok sandt, at der vare forekomne enkelte Tilfælde af den sporadiske Cholera. Men denne viste, som bekiendt, ganske andre Kiendetegn, end den asiatiske. Jøvrigt havde Regjeringen allerede truffet Forholdsregler, for i ethvert Tilfælde strax at opdage Sporene af den asiatiske Cholera, saafremt denne Sygdom skulde vise sig. Kløften i Repealassociationen imellem det gamle og det nye Jrland bliver stedse større. Sidstnævnte, som har Nationen til sit Organ og Smith OBrien til Anfører, vil, at eventualiter den physiske Magt skal aner kjendes som et Middel til at drive Repealassociationen igjennem. Daniel O'Connell, Hovedet for det gamle Jrland, har erklæret at ville udtræde af Repealassociationen, naar denne Lære ikke udtrykkelig afvistes. J Repealassociationens Møde den 28de Juli debatteredes om dette Spørgsmaal, og Discussionen endte med at OBrien og hans Venner trak sig tilbage. – General Sir George Murray er død i disse Dage. Under Wellington tjente han i Krigen paa den pyrenæiske Halvøe, og under Ministeriet Peel stod han i Spidsen for Artilleriet.
Viborger Samler, 1846-08-06
Frankerig. London, den 31te Juli. En Coureer fra Paris medbringer Efterretningen om et nyt Mord forsøg imod den franske Konge. Ludvig Philip stod, efterat han om Onsdagen den 29de Juli var om Aftenen ankommen med sin Familie fra Neuilly til Paris, for at bivaane Julifestens Høitideligholdelse, paa Balkonen og viste sig for de store, sammenstimlede Folkeskarer, der hørte paa den i Haven opførte Militairconcert. J dette Øieblik afskødes af et Jndivid, der befandt sig i Folkestimmelen, en lille Pistol imod Kongen (Nogle ville have hørt 2 Skud), uden at Kongens Person blev truffen. Ludvig Philip angav selv med sin Arm den Retning, hvor Skudet var faldet, og man bemægtigede sig strax Gierningsmandens Person. Kongen yttrede det Ønske, at Concerterne, Fyrværkerierne og de andre Festligheder ikke maatte afbrydes et eneste Øieblik, og viste sig for de jublende Masser til Beviis paa, at han ikke var saaret. Umiddelbart efter Fyrværkeriet afholdtes et kort Forhør med den Arresterede. Denne hedder Joseph Henri; han er 51 Aar gl. og Jernhandler. Han var anstændig klædt, er af en lille kraftfuld Legemsbygning; i hans Lommer fandtes 140 Fres, i Guld. Han har allerede tilstaaet sin Forbrydelse; han erklæret ikke at have nogen Medskyldig, og at være ved Ulykke (han har en Gjæld af 15,000 Fres.) dreven til denne Forbrydelse, som han allerede vilde udføre den 1ste Juli, da han var paa Vagt i Tuilerierne. Foranførte Efterretning var ved en Telegraphdepescheallerede den 30te bekjendt i Strassburg. Kl. 10 om Aftenen afholdtes et Cabinetsraad i Tuilerierne; efter dette begav Kongen sig om Natten til Neuilly, for derfra at begive sig den følgende Dag til En. - Dette Attentat vil sandsynligviis ikke forblive uden Jndflydelse paa Valgene.
Viborger Samler, 1846-08-06
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen forlod Hovedstaden i Mandags Aftes Kl. 8 1/2 og tiltraadte Reisen paa Orlogsdampskonnerten "Heklad til Flensborg.
Viborger Samler, 1846-08-06
Vor Gesandt ved det preussiske Hof, Grev Reventlou, søger, efter Brem. Zeit.", sin Afsked "da han under nærværende Forhold mener ikke at kunne repræsentere Regjeringen, men har hidtil ikke faaet den og har erholdt nye Ordre til at begive sig paa sin Post fra sit Gods ved Eckernførde, hvor han fortiden opholder sig.
Viborger Samler, 1846-08-06
Londoner-Bladet Times beretter, at den oldenborgske Charge d'Affaires, Hr. Tiark, nylig har havt en Underhandling med Lord Palmerston i Udenrigs-Departementet i Anledning af sin Herre Storhertugens Protest imod Kongen af Danmarks aabne Brev, over hvilken Times. formodentlig som Regjeringens Organ, i en længere Artikel udtaler sit bifald. Times beskylder ogsaa deri den tydske Presse for at have stiftet Agitation i det danske Monarchi, hvilket man billigviis kunde have ventet at Cenforerne i Wien og Berlin ei vilde have tilladt, og bebreider temmelig tydeligt de preussiske Statsmænd en vis Tendents til at vedligeholde en feberagtig Agitation i en Nabostat, for derved at bortlede Opmærksomheden fra Spørgsmaale, der ellers maatte ligge den tydske Nation langt nærmere. Forresten holder Artiklen i Times det for umuligt, at nogen tydsk Stat, selv i Tilfælde af at den regierende danske Mandsstamme skulde uddøe, kunde for Alvor nære den Hensigt at ville blande sig i Arrangements, der ere helligede ved hundredaarig Hævd og ved de tre første europæiske Magters, Englands, Frankrigs og Ruslands, directe Medvirkning. - De tydske Blade, som have faaet fat paa denne Artikel, mene: at den vidner om de engelske Politikers sædvanlige jammerlige Overfladiskhed i Henseende til udenlandske statsretslige Spørgsmaal. Af anden Mening synes de tydske Regjeringer derimod at være. Den badenske har saaledes den 27de Juli, ved Politimandskab og Gensdarmeri, formeent Mann heims Borgere at samles i den store Aula-Sal, for at opsætte en Petition til Stænderne ang. den slesvig-holsteenske Sag, men i et andet Locale, den saakaldte Rheinau-Sal, havde de gode Mannheimere derimod bedre Held og fik rigtignok en Adresse med 500 Underskrifter, istandbragt og afsendt til Karlsrube, Weser=Tidenden beretter, at Hs. kgl. Høihed Storhertugen af Oldenborg allerede i næstforrige Uge har ved sin Gesandt i Frankfurt ladet føre til Protocols en Reservation imod den i Kongen af Danmarks aabne Brev indeholdte eensidige Fremstilling af de slesvig-holsteenske Arvefølge-Forhold; og Bremer-Tidenden, hiins værdige Collega, slutter een af sine Artikler med den truende Forsikkring: at de Danske snart ville komme til at indsee deres Vildfarelse, naar de mene, at det nærværende Røre i Holsteen kun er udgaaet fra nogle enkelte Advocater. De hamborgske Aviser indeholde nu, efter Bremer-Tidenden (der synes at være bleven Schleswig=Holsteinernes Hoftidende) den holsteenske Stænderforsamlings protesterende Adresse til Kongen. Da Samme imidlertid endnu ikke findes i Stænder=Tidenden, er det os ikke tilladt at optage den.
Viborger Samler, 1846-08-06
Hertugen af Augustenborg er efter Kieler Corrbl.", pludselig bleven temmelig heftig syg og som Følge deraf har den omtalte Sammenkomst i Kiel ikke kunne finde Sted, hvorimod Hertugen af Glücksborg har begivet sig til Augustenborg, hvor ogsaa de øvrige Medlemmer af denne Familie siges at ville forsamle sig og i Fælledsskab foretage Skridt i Anledning af det kgl. aabne Brev. – J Kiel skulde den 1ste De afholdes en overordentlig Forsamling, af de schlesvig-holsteinsche Prælater und Ritterschaft.
Viborger Samler, 1846-08-06
Vi erfare ved Bladets Slutning - hedder det i "Dannevirke for i Løverdags – at Regjeringen med Alvor har rettet sit Blik paa de Mænd, som spillede en saa vigtig Rolle under Folkeforsamlingen i Neumünster den 20de Juli. Den derfra til Stænderne indsendte Adresse var, hvad vi ogsaa forhen havde antydet, forfattet af Advocat Lorenzen fra Kiel. Adressen er, ifølge hamborgske Blade, bleven trykt i Jtzehoe, uden Angivelse af Trykkestedet og følgelig uden Gjennemsyn af Censuren, og herfra uddeelt i 10,000 Exemplarer, deraf en stor Deel i Tydskland.
Viborger Samler, 1846-08-06
"Kiel. Correspbl." af 30te Juli beretter at: J de sidste Dage er der udgaaet tvende Cancellicirculairer til Politi øvrighederne, hvoraf det første befaler at forhindre alle utilladelige Demonstrationer i Henseende til det kgl. aabne Brev, det andet derimod alle Forsamlinger, hvis Opgave det er at discutere Arvefølgen i Hertugdømmerne Slesvig, Holsteen og Lauenborg, samt de statsretlige Forhold i disse Lande, eller ved at affatte og indgive Petitioner, indvirke paa disse; endelig skal ogsaa al Circuleren af Petitioner af saadant Jndhold forhindres. Altona er, som Følge af dette sidste Circulaire, nogle Exemplarer af Petitionen til Stænderforsamlingen, som senere skulde sendes til denne, blevne confiskerede af Politiet. Følgende Meddelelse om en rask Daad af en 10 Aars Dreng er tilsendt "O. Th. Av. fra Nyborg: Om Aftenen den 28de f. M. morede nogle Drenge sig med at fiske fra Skibsbroen ved Nyborg. Den ene, en Dreng paa omtrent en halv Snees Aar, faldt fra Broen ud i den dybe Havn, og da han ei kunde svømme og der ingen Voxne vare i Nærheden til at hjælpe, vilde han upaatvivlelig være druknet, dersom ikke en anden behjertet Dreng, Agent Suhrs tiaarige Søn Theodor, havde været tilstede. Denne styrtede sig, uden Betænkning, og uden at ændse Faren, øieblikkelig i Vandet med Klæderne paa, fik fat i den Forulykkede, svømmede ind til Broen med ham og fik ham ved Hjælp af de andre Drenge lykkelig trukken op igjen.
Viborger Samler, 1846-08-06
J "Aalb. Av." læses Følgende: Hvorledes man i Viborg i alle Henseender søger at skyde Tiden tilbage, sees deraf, at Taarnuhret, der betragtes som Rettesnor for Tiden dersteds, efter en Klage i Byens Avis, viser en heel Time sildigere end i andre Byer. Man beder nu om, at Vedkommende der have Tilsyn med Taarnubrets Gang, ville afhielpe den beklagelige Ulempe. Det synes os imidlertid, at man tidt nok har seet i Viborg, at Vedkommende, der have Tilsyn med Taarnuhrenes Gang, kun ere lidet tilgængelige for Klagerne over disses Jammerlighed, især naar de bestræbe sig for at rykke Tiden tilbage, og vi tilraade derfor, hellere eengang at forsøge at indgaae med Anmodning, ikke til de tilsynshavende Vedkommende, men til den afgjørende høieste Autoritet, om at faae et heelt nyt Taarnuhr, og bilægge denne Bøn med de mange forhaanden værende Beviisligheder for, at det nærværende Taarnuhrs Værk aldeles Jntet duer og kun idelig arbeider Tiden imod, hvilket unægtelig er den største Hovedseil ved det beskikkede høieste Uhrværk i en By, der jo efter det Bestaaendes Indretning, desværre skal være Rettesnor for Tiden og dens Gierninger. Vi henstille til Viborg Stiftstidende, at gjøre sine Læsere, bekjendte med nærværende Forslag. - (Vi skulle hertil kun tilføie, at efter hvad vi have hørt, ansees oftnævnte Uhrværk af Kiendere her for ubrugelig, og vi kunne desaarsag vel nok engang vente at see dette Værk erstattet af et nyt, idet vi ere overbeviste om at et almindeligt Ønske her vilde imødekommes, naar dette snarest blev realiseret.)
Viborger Samler, 1846-08-06
Hos Lars Knudsen, Udflytter fra Bierregrave, er iaar det ikke almindelige Tilfælde indtruffet, at en Følhoppe, har faaet to Fol (et Hingst og et Hoppeføl), der begge ere fuldkommen raske. (Rand. Av.)
Viborger Samler, 1846-08-06
Ringk. Av., meddeler Følgende, den 31te Juli ved Tordenveir foranledigede Ulykker: J Hee, 1 Miil fra Ringkjøbing, har Lynstraalen slaaet ned i et Høefag, dræbt en Koe, dog uden at beskadige den ved Siden af Koen staaende Stud, og afbrændt et nylig opbygget Sted. J Lemb.
Viborger Samler, 1846-08-06
omtrent et Par Miil herfra, slog Lynilden ned i en Gaard og afbrændte en Deel deraf, dog skal Vaaningshuset være blevet reddet. J Breininge slog Lynstraalen ned i en Skorsteen og revnede den, foer derpaa igjennem Stuen og ud af et aabent staaende Vindue samt kastede endeel af de Sidste ud paa Marken, dog uden at antænde. TilLykke vare Folkene i Huset ikke hjemme, saa at Jngen kom til Skade.
Viborger Samler, 1846-08-06
Viborg. Det vedbliver nu daglig at være 24 a 26 Varme i Skyggen og i Solen har Thermometret viist paa 35 a 36. Sidste Tirsdag hørtes her hele Dagen Torden, der af og til nærmede sig Byen og hen paa Eftermiddagen var temmelig stærk. Lynet slog ogsaa ned her, navnlig i Tugthusets Smedie ved Søen, spaltede Skorstenen og slog nogle Ruder itu, men anrettede ellers ingen Skade. Megen Bestyrtelse opstod i Anledning af at man troede at Lynet var slaaet ned i Domkirken, hvilket dog heldigviis ikke var saa; dog ville flere i Nærheden af Kirken boende strax efter det formeentlige Nedslag have bemærket en stærk sveden Lugt. Ved Middagstid bleve et Par Heste dræbte af Lynilden paa Nørre Mølles Mark, 1/4 Miil herfra, og efter Sigende har Lynet ogsaa slaaet ned i Skive Veirmolle, dog uden at tænde men molesteret endeel.
Viborger Samler, 1846-08-06
Ordensdecorationer. Under 30te f. M. har Hs. Maj. allern, tilladt Efternævnte at anlægge og bære de dem af Hs. Maj. Kongen af Sverrig, tildeelte Decorationer af Wase-Ordenen, nemlig: Etatsraad, Hofbygmester Koch, Commandeurdecorationen i Brillanter, og Expeditionssecretair under det kgl. Overhofmarskallat, Kammersecretair Sally, Slotsgartner Petersen samt Hof-Capelmester Glaser, Ridderdecorationen.
Viborger Samler, 1846-08-06
Udnævnelser og Entledigelse. Ved allerhøieste Resolution af 8de Juli d. A. er Hoffoureer Petersen allern, constitueret som Kammerfoureer, og Copist under det kgl. General-Commissariats=Collegium L. H. de Fine Olivarius, allern, constitueret som Hoffoureer. Under 30te f.M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Provst for Hammer og Ty ber Herreder, J. H. Lautrup, til under Biskop Münster's Forfald at tage Sæde i den nuværende Forsamling af de raadgivende Provindsialstænder for Østifterne. Under f. D. har Hs. Maj. allern, beskikket Etatsraad Kornerup Borch til Amtsforvalter i Haderslev Øster-Amt; Copist i den kongl. Gen. Post directions Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Secretariat C. A. F. L. Deichmann fra 1ste October d. A. af til Postmester i Tønning og Fuldmægtig paa Postcontoiret i Apenrade J. D. Tiediefra 1ste October d. A. af til Posterpediteur i Lygomkloster; Samtlige imod at de stille befalet Sikkerhed for Oppebørslerne.
Viborger Samler, 1846-08-06
Under 31te f. M. har Hs. Maj. allern, beskikket forhenv. personel Capellan for Tversted, Bindslev og Uggerbye Menigheder i Aalborg Stift C. F. Voigt, til Sognepræst for Hvornum og Snæbum Menigheder i Aarhuus Stift, og Cand. theol. A. Matzen til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, i Storeheddinge. Under f. D. har Hs. Maj. allern, beskikket Kirschspielfoged F. C. Gleiss i Brockdoff til Huusfoged i Stein horst Amt, polytechnisk Candidat og constitueret Saltmester ved Travensalzer Salin P. J. Hammer til Controlleur ved Segebjerg, og Forstrandidat G. F. Brinchmann til Skovfoged i Diesnack i Ratzeborg Amt. Under f. D. har Hs. Maj. allern, udnævnt Skriver under det Kgl. danske Cancellie F. A. Morck. til Cancellist i Ordens=Capitulets-Contoir. Under 1ste d. M. har Hs. Maj. allern, beskikket Adjunct ved Roeskilde Cathedralskole N. C. Riis til Overlærer ved Ribe Cathedralskole, constitueret Lærer ved Roeskilde Cathedralskole Cand. theol. B. J. Fog til Adjunct ved denne Skole, og constitueret Lærer ved Frederiksborg lærde Skole Cand. theol. L. A. S. du Plessis de Richelien til Adjunct ved sidstnævnte Skole. Under 31te f.M. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Hoved revisor for det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Regnskabsvæsen. under det kgl. Rentekammer, Justitsraad C. C. Massmann.
Viborger Samler, 1846-08-06
Under f. D. har Hs. Maj. i Naade og med Pension fra 1ste Novbr. d. A. af entlediget Herredsfoged i Nie Herred, Justitsraad F. A. Thiesen.
Viborger Samler, 1846-08-06
Under 3die Dennes har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Told- og Consumtions=Jnspecteur i Frederikssund, Kammerjunker Ritmester H. J. L. Føns, til Told- og Consumtions samt Strømtoldkasserer i Nyborg.
Viborger Samler, 1846-08-06
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 4de August. Hamborg 2 M. - a vista 200. Bank-Disconto 4 pCt. Dito paa Banco=Vexler 4 1/2 pCt. Norske Speciessedler 197 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 101 1/2 a 105 Rbd. S. Nationalbank=Actier 178 Rbd. i r. S.