Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-09-02
mine ærinart solladets al al for bende, Mr. 8. J. lovn monotlauzumnit Horihvil 3 Andkiød 1. anstalt Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. nantsbud pansandRedigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing. 16 i da ald solguulle favourter, no 20 uden Landsk Politi. no. Spanien. Et af den vigtigste Punkter som staaer til Afgjørelse efterat Cortes-Constitutionen, af 19de Marts 1812 er proclameret, der dette hvorvidt Regjeringens Tøiler længere vil blive Dronning Regentindens Hænder. J Kraft af Constitutionen kan det i det Mindste ikke skee, da efterdenne, Jndsættelsen, af et Regentskab er afhængig af en National=Repræsentations Beslutning, der, om det skal berøe paa denne, naturligviis vil tage Overveielse, hvorvidt Regentinden har gjort sig Nationens Tillid saa værdig, at man tør haabe at hun frivilligen vil overgive i dens Hænder den Magt, hun hidtil har udøvet i Guds, og Fordinand den 3des Navn. Men ogsaa til andre Punkter vender Opmærksomheden sig i dette for Spanien skjæbnesvangre Øieblik, til Madrid, hvor Qvesadahidtil med en kraftig Villie har værnet om Dronningens Regjering med en talrig og hengiven Garnison, til Nordarmeen, hvor Cordova efter de seneste Efterretninger endnu ikke havde fratraadt Commanden over en mægtig Skridsmagt, hvis Politiske Troesbekiendelse endnu ikke er aflagt, og til Catalonien, hvor Mina, som Nogle mene, vælger sen anden Vei, og at dømme efter en Artikel i Va por, der betragtes som hans Organ, alene af den Grund har udsat Proclameringen af Constitutionen hans District, fordi han troer dermed at ville gjøre for Lidet, og ikke fordi han troer at dette vilde være for Meget. Journoldes Debats beskylder Vapor og den bag denne staaende Mina forat det ikke forlange noget mindre end en Republik, ligesom det og er bekiendt, at Barcellona over en Aar har været den revolutionaire, almeen europæiske Propaganda's Hovedsæde. Hiin Artikel i Va por slutter saaledes: Catalonier. J begribe vel, Fredagen den 2den September 1836. at vi ikke føre dette Sprog i den Hensigt at forlede Eder til en skammelig Apathie, hvilken slet vilde anstaae det forrige cataloniske Temperament. Men overveie Jnøie alle Omstændighederne, betænke J, at den 20de August, at Dagen paa hvilken Cortes skulle samles, ikke er fjern, naar J erindre Eder, at ikke alt hvad glimrer, er Guld, da ville J sikkerligen beslutte Eder til endnu nogle Dage at holde Eder roelige. Og naar da Timen slaaer, da vil Manden ikke mangle der vil give Tegnet til Bevægelsen. Forestod ikke Cortes Forsamlingen, eller blev denne maaskee atter opløst, da sandeligen ..... Men nu maae J betænke, at ogsaa Nødvendigheden er en Lov, for hvis Magt alle andre Love maa høie sig. Sweitz. Landdags Beslutningen af 11te f.M. (s. f. R.) er eenstemmigen ratificeret af Luzern og Schaffhansen, og af Baseler=Landskabet med 35, St. mod 10. J Luzern saae man sig endvidere foranlediget til at vedføie følgende Jnstruction for Gesandtskabet. "J Anledning af Fædrelandets stedse tiltagende Forvikling, bliver Gesandtskabet herved tilholdt kraftigen at udtale sig mod enhver fremmed Jndblanding i Forbundets indre Anliggender. Gesandtskabet skal i Særdeleshed foranledige, en kraftig, til Forbundets Ære, Værdighed og Uafhængighed svarende Note til den franske Gesandt, saavel som Svar paa hans Forestilling af 18de Juli, som ogsaa med Hensyn til hans senere Forhold. me Fædrelandet.