Berlingske Tidende, 1767-11-27
Warschau, den 21de October. J Anledning af Woymodens og Bispens af Cracan med Frelses Tidenden No. 90.) deres Arrestering den 12te h. udde Russiske Tropper, har den Russiske Ambassadeur, første Repnin, den 14de ladet indlevere til General-Conhederationen en Declaration, som begynder saaledes: ds. Keiserl. Majest. min Regentindes Folk, som ere den nivedererede Republikes Venner og Bundsforvandt, have stet Bliverne af Cracau og Klow, Wormoden af Cracau J Starøsten af Dolin i Fængsel, fordi at de i deres For vid have sat Hs. K. Ms. Værdighed af Øynene, og sagtet efter at forkleine Hs. Mste, reene, sunde, ugenyttige og med Republiken venlige Absigter e." Strax ef deres Hæftelse bleve alle Jndgange til Byen besatte med russiske Tropper, og ingen blev udladt. Den 14de sam de sig alle Magnater og Adelen hos Fyrsten Primas, forberaadslaae om denne Sag, og hvorledes man skulde ge de Fangne løs igien, og blev da besluttet at seende en beputation til Kongen, for at bede, at Hs. M. maatte føre Sig Umaae for deres Befrielse. Kongen udnævnte saa strax 3de Deputerede, som skulde gaae til Fyrsten sevnin, og i Kongens og Republikens Navn formelig anhide derom: Men de fik til Svar, at han beraabte sig paa Hindgivne Declaration, og i øvrigt stod intet til at foran ge. Til samme Tid kom Kronstorcancelleren og nedlagde Værdighed, og overleverede Hs. M. Rigs Seylet, siden en i slige Tider ikke mere ønskede at have nogen Deel i gieringen. J den Anledning holdt Kongen i Sin Aulence til de Deputerede, som just da vare kommen tilbage. Fyrsten Repnin, en saadan mærkværdig Tale: "Saadet, naar man ikke med oprigtig Kiærlighed til Fædrelandet klagelig indrettede sit Raad efter Omstændighederne Tiden. Det var altsaa virkelig en Overtrædelse af den ligt, som man er Fædrenelandet skyldig, og stemmede al sig overeens med sand Patriotisme, da ganske at unddrage s Raad og sin Tieneste, naar det faae critisk ud med Faenelandet. Det var ingen Kunst at styre et Skib ved got Leyr og ønskelig Fart, men en retskaffen Styrmand maatte ogsaa Folde ved i Storm og Uveyr, og da ikke forlade det Han (Kongen Lande allerede ofte været til Sinds at nedlegge den Krone, som faldt Ham saa tung at bære, ja end- og nu var Han det, dersom ikke Kiærlighed til Fædrenelandet holdt Ham derfra a." J Sessionen den 16de blev Rigsdagen forlænget paa 14 Dage; og efter mange forte Klager over disse ovenmeldte Fangers Bortførsel, af deres Paarørende, som bade, at Kongen endnu engang maatte søge at udvirke deres Befrielse, kom det endelig til at udnævste Deputerede, til at begynde Conferencerne med Forsten Repnin. Den 19de aflagde disse Deputerede deres Jndberetning om hvad de havde handlet med Fyrsten Repnin, angaaende det dem opdragne, at faae forandret nogle Puncter i det forhen ommeldte Project, (see Tidenden No. 90.) men der have de fast intet kundet udvirke, og kun nogle faa Poster ere blevne lidet forandrede, saasom at Rigsdagen limiteres, i Steden for ad tempus benevisum, til den 1ste Febr. 1768, da alle de nu forsamlede igien skal være tilstæde. Da ogsaa Fyrstens Svar paa en af disse Poster indeholdt, at han ikke vilde lade nogen, det være sig Raadsherre eller Landbud, udaf Warschau, førend Projectet var sat i Stand, saa gjorte dette stor Jndtryk, og det blev underskreven af Kongen og de 2 ConfoederationsMarechaller. Derpaa udnævnede Kongen de Herrer som skal udgiøre den Deputation, som i Følge Projertet skal handle med Fyrste Repnin, i alt 70 Personer, nemlig: Fyrsten Primas, 15 Raadsherrer, 4 Ministre, de 2 Conforderations Marschaller af Pohlen og Litthauen, og 48 Adelsmænd, som Landbudde, nemlig 16 for Stor-Pohlen, 16 for Lille Pohlen og 16 for Storhertugdommet Litthauen. Derpaa blev Rigsdagen og Sessionen miteret til den 1ste Febr. 1768. - Saasnart Rigsdagen var til Ende, forlode Russerne Fyrste Repnins Pallads, undtagen en liden Commando som giør Vagt, og rykkede i Marken. Aldrig er det gaaen roeligere til paa nogen Rigsdag, end i denne sidste Session, hvilket man kan takke Exemplerne for.