JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Den 10de Juni d. A. afholdt den nykjøbingske Asyl Forening sin ordinaire aarlige Generalforsamling. Asylet har i det sidst forløbne Aar vedblevet at virke paa sædvanlig Maade, og de bestandige Anmodninger og Optagelse der, undertiden endog fra Borgere, hvis Forfatning er saadan, at de ikke kunne ansees qvalificerede til at nyde godt deraf, vidne noksom om, at Tilliden til det mere og meere tiltager, og at den Nytte det stifter, nu almindeligen erkjendes. Det er derfor at haabe, at de, der yde Bidrag til dets Vedligeholdelse, ikke ville trættes, men vedblive at understøtte det som hidindtil. Jndtægterne ere, uagtet al anvendt Sparsomhed, kun tilstrækkelige til omtrent at dække Udgivterne, og skulde Bidragene aftage i nogen mærkelig Grad, da vilde denne saa velgjørende Stiftelse ikke længere kunne bestaae. Asylets hidtilværende Bestyrerinde, som havde vidst at erhverve sig Forældrenes Tillid og Børnenes Hengivenhed, har formedelst Svaghed seet sig nødsaget til at frasige sig sin Post fra 1ste October d. A. J hendes Sted er valgt Jomfrue M. Smidt. Børnenes Antal, som ved Asylets Oprettelse i Aaret 1838 var 9, er stadigen tiltaget, og er nu 68, hvormed det vel næsten har naaet den Størrelse, det i Almindelighed kan ventes at ville faae. J Aarets Løb ere udgaaede 26, hvoraf 18 formedelst en Alder af 7 Aar, 3 udslettede formedelst Forsømmelse og 5 udgaaede af andre Aarsager. 31 nye ere optagne, 49 læse eller stave, 16 regne og skrive, 36 strikke og 8 sye. I Aaret 1841 var af Børnene strikkede 60 Par Strømper, syede 8 Forklæder og 12 Tørklæder, hvilke Sager bleve uddeelte mellem dem paa sædvanlig Maade i Anledning af Julen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
J Medhold af 85 i Regulativet for Bestyrelsen af Asylet, meddeles herved følgende Extract af Stiftelsens Jndtægter og Udgivter i Aaret 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Jndtægt: Rbd. Mk., s. Beholdning fra 1840 . . . . . . . . . .(hvoraf 50 Rbd. indestaae i Sparekassen, De tegnede Bidrag for 1841. . . . . . . Restance for samme Aar . . . . . . . . Jndkommen fra Bestyrelsen for Assembleerne i Vinterne 1840 og 1841. .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Sparebøssens Jndhold Jfølge Revisionen og Decisionen i Regnskabet for 1840. . . . . . . . Summa Indtægt, Udgivt: Bestyrerindens Løn for 1841. . . . . . . Medhielperindens Løn for f. A. . . . . . . For Vadsk, Lys, Sand m.m. . . . . . . For Bidragenes Opkrævning . . . . . . . Brandcontingent . . . . . . . . . . . . . . Skorsteenfeierløn . . . . . . . . . . . . For Asylets og Inventariets Vedligeholdelse. Tryknings=Omkostninger . . . . . . . . . Bøger . . . . . . . . . . . . . . . . . . . For Brænde med Transport og Kløvning
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
For Materialier til Forarbeidning af Asyl børnene, samt diverse mindre Udgivter Restancer . . . . . . . . . . . . . . . . . Indestaaende i Sparekassen. . . . . . . Contant Beholdning Summa Indtægt 359 5 Bestyrelsen for Asylet i Nykjøbing d. 23de Juli 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Auctioner. Tirsdagen den 16de August førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, ifølge Eierens Begjæring, Gaarden Westensborg i Sydstofte Sogn, Falsters Sønderherred, bortsolgt ved en eneste offentlig Auction om antageligt Bud skeer. Gaarden, som er beliggende omtrent 1/4 Miil fra Nykjøbing, altsaa særdeles fordeelagtig med Hensyn til Producternes Afsætning, staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 10 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. med et Jordtillæg af omtrent 100 Tdr. Land hvoraf en forholdsmæssig Deel er udmærket Eng og circa 4 Tdr. Land fredet med Skov. Bygningerne afgive Vaaning for en herskabelig Familie, rigelig Plads for Avlsbrug og Hollænderie, ere vel vedligeholdte og omgivne af betydelige Frugt- og Kjøkkenhauger, ligesom Jorderne alle ere mærglede og i omhyggelig Drift, Med Eiendommen, som kan tiltrædes den 1 Ma 1843, følger en Besætning af 30 Stkr. Qvæg, fornødne Vogne, Plove og andre Avls- og Meieri-Redskaber samt Leievaaninger til 9 Huusmandsfamilier, der forrette Ugedage til Gaarden. Conditionerne, der til Eftersyn ere henlagte paa denne Tidendes og den Berlingske Tidendes Contoir, Adressecontoirerne i Odense og Aarhuus samt Jtzehoer Wochenblatts og Altonaer Merkurs Avisexpeditioner, ere særdeles favorable for Kjøberen, idet Kjøbesummen mod Forretning og lempelig aarlig Afbetaling kan blive indestaaende i Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom. Falsters Birks Auctions-Contoir, Nykjøbing den 11 Juli 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Jfølge Forlig og passeret Udlæg, samt efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Møller Jens Andersen Kuld, tilhørende, i Riserup Bye, Nørre Vedbye Sogn her paa Falster beliggende Veirmølle med sammes staaende og løbende Nedskaber, Møllehuus, Smediebygning med tilliggende Jordlod paa Nørre Grimmelstrup Mark, af Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen d. 18de August d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Torsdagen d. 1ste September d. A. Form. Fredagen d. 16de September d. A. Kl. 11 sl. de tvende første Auctioner paa Falsters Birks Tinghuus og den sidste paa Eiendommen selv; hvilket herved bekjendtgjøres for Liebhaverne og Pantecreditorerne i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Auctionsconditionerne, blandt hvilke, at i det Mindste 1000 Rbd. af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, Adkomstbreve, samt øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Tidemand i Nykjøbing. Falsters Birk, Nykjøbing den 19de Juli 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Ved Proclama som læses ved vedkommende Under- og Overret, er enhver som haver noget at fordre i Boet efter afdøde Frue Jorine Marie Catrine Biering født Jager i Stokkemarke under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction og forhen afdøde Mand Kapitain Hans Jørgen Bierring, i sin Tid Postmester i Nysted, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til derom at melde sig for mig som committeret Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Knuthenborg pr. Mariboe den 18de Juli 1842. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
til Documenter efter Stempletpapirs No 2. Forordningens § 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Peter Carl Christian, Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged, i Nakskov og Herredsfoged i Lollands Nørre-Herred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Apotheker C. A. Lacoppidan i Svendborg og i Kraft af en denne under 5te dennes allernaadigst forundt Bevilling indstevnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren eller Jhændehaverne af en af afdøde Kjøbmand Henrik Lacoppidan af Nakskov til bemeldte Apotheker C. A. Lacoppidan under 9de Jan. 1832 udstedt og den 16de næstefter inden Nakskov Bytingsret tinglæst Obligation, oprindelig stor 4,400 Rbdlr. r. S., hvorfor er givet 2den Prioritets Panteret i den Devitor dengang tilhørende Kjøbmandsgaard Ns 5 paa Nakskov Torv med dertil hørende Grund og Bygninger, det i Gaarden værende Brændeviinsværk, Kakkelovne, samt alle muur- og nagelfaste Ting, samt i den Debitor dengang tilhørende Jordlod i Nakskov Byes Stormark, hvilken Jordlod er ansat til 11 3/5 Tdr. Land geometrisk Maal, og endelig 1ste Prioritet i alt Debitors Ind- og Udboe, Varelager, Kreature m.v., han eiede og maatte komme til at eie, hvilken Obligation er bortkommet, til at møde for Rakskov Bytingsret, som holdes paa bemeldte Byes Raadstue den første Mandag i December Maaned 1843, Formiddag Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin eller deres Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente, at Obligationen ved Dom mortificeres. Landag er hævet ved Frd. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Nakskov den 22de Juli 1842. Hammerich. (L. S.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-25
J Udg. Fraværelse redigeret af Adjunct N. Hansen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Falsters Lollands J en eier Tidende. Trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 9192. Torsdagen den 28 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
J det 10de Møde oplæste Etatsraad Neergaard sit Forslag om Oprettelsen af Amtslaanefond.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Den holsteenske Stænderforsamling har med 26 Stemmer imod 17 forkastet Forslaget om Adskillelse af Kongerigets og Hertugdømmenes Militair og Finantsforvaltning, og ikke nedsat nogen Comitee til at tage det under Overveielse. Adressen til Kongen, som blev vedtaget med 43 Stemmer mod 1, lyder saaledes: Allerdurchlauchtiste, Stormægtigste, Allernaadigste Konge og Herre, Holsteens Deputerede fremtræde ærbødigst for Deres Kgl. Majestæts ophøiede Trone for at nedlægge for den et Udtryk af deres Hengivenhed og Troskab. – Mange af os have havt den Lykke af Deres Kgl. Majestæts Mund at høre de Ord: Kun da have raadgivende Stænder ingen Betydning, naar Landsherren ikke agter paa deres Forslag, deres Raad; dette ville De ikke vente af mig."Med Haab og Glæde erfarer Holsteens Folk det huldrige Tilsagn at tage Stændernes Bønner, og Betænkninger i muligste Betragtning. De af Deres Majestæt udstedte Love, den Allerhøieste Kundgjørelse angaaende de forrige Diæters Andragender have bekræftet dette Tilsagn. Forsaavidt enkelte Andragender ikke have kunnet tilstaaes, hengive Deres Kgl. Majestæts troe Stænder i pligtskyldig Lydighed sig til det Haab, at Fremtiden vil tilstaae, hvad den nærværende Tid har afslaaet, J de os til Raadslagning forelagte Lovudkast erkjende vi ligeledes med glad Tak Deres Majestæts i Sandhed landsfaderlig Sindelag og utrættelige Bestræbelse, at afhjælpe Manglerne i Justitsen og Administrationen, og at fore Stænderinstitutionerne en videre Uddannelse imøde. Stolende paa Deres Kgl. Majestæts herved udtalte Yndest og Naade, vedblive vi frimodig at fremsætte vore Folelser og Ønsker, overbeviste om, at de ikke ville blive uhørte eller upaaagtede, selv om de sidstes Opfyldelse endnu skulde maatte opsættes. – Enhver Undersaat af Deres Kongl. Majestæt vil ansee det for en væsentlig Forhøielse i sin Lykke, naar han kan være forsikkret om ogsaa at efterlade Efterkommerne Fordelene ved den gunstige Stilling, som han nyder under Deres Majestæts milde Scepter. Uafviselig paatrænger sig derfor Allerhøistsammes troe Undersaatter det Ønske, at see de raadgites vende Stænder overhovedet ogsaa blot som transitorisk og forberedende givne Jnstitution ved Bortryddelse af de hidtil bestaaende Hindringer saaledes udviklet, at der tilstaaes bemeldte Folkets Repræsentanter en afgjørende Stemme med Hensyn til de Love, der blive at udstede, Afgivternes Opkrævning og Anvendelse. Deres Kgl. Majestæts troe Stænder opfylde blot deres Pligt, naar de aabent og tillidsfuldt henstille dette Ønske til Allerhøistsammes landsfaderlige Overveielse. – Deres Majestæt har ved den seneste Overdragelse af høie Statsembeder lagt Hertugdømmernes vigtigste Anliggender i Hænderne paa Mænd, der agte og forstaae tydsk Ret og tydske Sæder. Vi glæde os derved over en ny Borgen for Sikkrelse af vore nationale Jnteresser og bringe Deres Kgl. Majestæt vor dybtfølte Tak for dette nye Beviis paa upartisk Retfærdighed. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Jkke mindre glædeligt var det Jndtryk, som den af Deres Kgl. Majestæt anordnede bedre Orden i Finantserne, og det ogsaa andetsteds i Tydskland som Mønster anpriste Normalbudet, navnlig den ifølge samme stedfindende Offentlighed i Statshuusholdningen have fremkaldt. – Gid det maa lykkes Deres Kgl. Majestæts vise Styrelse ded yderligere Sparsomhed i Udgivterne at sikkre en Moderation i Skatterne og den raske Afbetaling af den saa trykkende Statsgjæld. – Deres Kgl. Majestæt har ved Ophævelsen af Circulairbestemmelsen af 13de Decbr. 1838 opfyldt Landets i lang Tid nærede inderlige Ønske og derved fremkaldt hos os den Overbeviisning, at Allerhøistsamme erkjender, at den frie Petitionsret ikke kan indskrænkes uden Fare, for Folkets Kjærlighed og Tillid til Landsfaderen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Med Hensyn til de nye indførte Rigsbankpenge, navnlig Skillemonten, kunne vi pligtmæssig ikke fortie for Deres Majestæt, at Hovedbesværingen, der foranledigede den forrige Stænderforsamlings Petition, og som ogsaa der udtaltes, angik Rigsbankdalerens Jnddeeling i 96 s. Denne bestaaer endnu, saameget mere som Møntens Udstykning svarer til en saadan Jnddeeling og ikke gaaer op i den brugelige og paa Landets Hovedmarkeder alene gangbare og bekjendte Courantskilling. Men jo mere almindelig og dybtfølt den ved umiskjendelige Misligheder fremkaldte Misfornøielse er, som i Landet har udtalt sig mod Jndførelsen af Rigsbankskillemønt, desto meere maae ogsaa Stænderne beklage, at Tilbagekaldelsen af denne Forholdsregel for Øieblikket er afslaaet paa Grund af høiere Statshensyn. - Det allerhøieste Tilsagn, at der, som af Stænderne foreslaaet, vil blive udarbeidet et omfattende Lovudkast angaaende Postvæsenet, har saameget mere maattet bevæge os til taknemmelig Anerkjendelse, som vi deraf slutte, at Ret til en raadslaaende Medvirkning for Fremtiden heller ikke vil blive Stænderne betaget med Hensyn til denne Green af Forvaltningen. - Ved den for denne Forsamlings Aabning stedfundne Publication af tvende Lovudkast og deres Motiver i Schlesvig=Holsteinische Anzeigen er man tildeels kommen den Trang imøde hos de Deputerede forud og saa tidligt som muligt at blive gjort bekjendte med de Love, der ville blive dem forelagte til Raadslagning. Vi erkjende denne Deres Majestæts huldrige Omsorg med skyldig Tak og vove derpaa at begrunde det Haab, at for Fremtiden en lignende Omsorg vil strække sig til alle Udkast. - Med freidigt Mod skrider den holsteenske Stænderforsamling til det den af Deres Kongl. Majestæt allernaadigst paalagte Hverv, og det saameget mere som der i den kongl. Commissarius er bleven skienket den en Mellemmand, hvis Personlighed og tidligere Virken i dens Midte vække Kjærlighed og Tillid i Alles Bryst. – Deres Kongl. Majestæt behage allernaadigst at modtage Forsikkringen og vor uforanderlige Troskab."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Jydske og kjøbenhavnske Aviser indeholde vidtløftige, men naturligviis temmelig eensformige Beretninger og de Høitideligheder, som have ledsaget Kongens Reise fra Aalborg over Frederikshavn til Skagen og derfra over Hiørring, Thisted, Nykiøbing paa Morsø og Skive til Holstebro, hvor Hs. Maj. i bedste Velgaaende ankom den 23de dennes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
J Selskabet for Statsgieldens Afbetaling har nu dannet sig en særskilt Localcomitee for Kjøbenhavn, hvis 26 Medlemmer bleve valgte paa en den 11te d. M. afholdt Forsamling. Dens Formand er Mag. Lindberg, Secretair Cand. juris Behrmann, Kassererne, Bogtrykker Berling og Redacteur Jetsmark, blandt de øvrige Medlemmer ere Rector Stephansen, Bogtrykker Scharling, Kornhandler Ottesen, samt 19 Laugsmestere, hvoriblandt en stor Deel Oldermænd. Af Bidrag er til Foreningen for Central comiteen modtaget 157 Rbd., hvorhos desuden er tegnet 111 Rbd. 3 s., altsaa ialt 271 Rbd. 3 s., hvorhos bemærkes, at Centralcomiteen ved sine ikke ubetydelige Bidrag afgjør alle Administrationsomkostningerne, Huusleie m.m. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Hof= og Stadsretten afsagde i Løverdags Domi een af de mange ved bemeldte Ret mod Corsarens Redacteur, Cand. Morthensen anlagte Pressesager. Den Tiltalte, der under denne Sag actioneredes for en Artikel, betillet det nye Krigs dampskibs Reparation, frifandtes aldeles og Actionens Omkostninger paalagdes det Offentlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Til Nyborg ventes i disse Dage en russisk Eskadre med en Storfyrste ombord, for at indtage Proviant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Den omtalte russiske Flaade, der ventedes til Nyborg, er bleven seet af svenske Skibe krydsende i Østersøen. Den bestaar af 9 Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Corvetter, og formodes at være den sædvanlige Øvelsesescadre, som paa den Tid af Aaret pleier at løbe ud af Cronstadt. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
En meget sørgelig Begivenhed er passeret paa Samss. Paa et Skovbal, som blev afholdt i en af de varme Dage, blev der dandset saa voldsomt, at en Datter af en agtværdig Embedsmand paa Øen i en Wienervalts faldt om midt i Dandsen og døde paa Stedet. Den nærmeste Aarsag hertil tilskriver man en unaturlig Brug af det smukke Kjøns Pinebænk (Snørlivet). Maatte dette sørgelige Emempel tjene til Advarsel for de Damer, som troe at kunne forskjønne sig ved en overdreven Brug af denne skadelige Indretning. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Fra Flensborg skrives i Aarh. Av.: Efter at ethvert Haab om Udførelsen af det Flensborg-Husumer Jernbane-Project var forsvundet, da sønderrives pludselig den mørke Nat af en Lynstraale, og en ny Haabets Stierne glimtet paa vort Firmament. Efter sikkert Forlydende skal Hs. Durchl. Statholderen, Prinds Friedrich af Augustenborg, have saaledes forestillet Hs. Majestæt denne vigtige Sag, at den nu skal fremmes og Chausseeanlægget til Husum ophøre. Hvilken glædelig Sensation denne Efterretning har forvoldet blandt Publikum, lader sig ikke beskrive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Fra Odense skrives i Ove Th. Av. Den 16de Juli indtraf det sørgelige Tilfælde ved Stige, at en i sin Kreds elsket og agtet ung Mand, der for faa Dage siden ankom til Odense, i et Besøg fra Bergen, hvor han havde etableret en Viinhandel, druknede ved at bade sig. Fra det derværende Badehuus var han gaaet ud i Strømmen, hvor et Krampetilfælde sandsynligviis strax har angrebet ham. De anstillede Redningsforsøg forbleve frugtesløse. Her efterlader han sig en ung sørgende Brud, med hvem han snart skulde have været forenet, og i Kiel sine gamle Forældre, hos hvem han i disse Dage vilde have aflagt et Besøg. Den Afdøde vil nu blive stedet til Jorden ved Siden af en forudgangen Broder, der var etableret i Odense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Angaaende de Følger, en gal Hunds Bid har havt paa en Hest, hedder det i Aalborg Avis, er af Districtsdyrlægen under 21de dennes indgiven følgende Anmeldelse til Stiftamtet: "Løverdagen den 16de dennes, blev jeg af Gaardmand Peder Christian Nielsen i Østerhale By, Vadum Sogn, hentet til en syg 6 Aars gammel Hest, som Fredagen den 24de Juni næstforan blev bidt i Forlæben af en gal Hund, som samme Dag blev dræbt. Hesten viste først Tegn til Sygdom 3 Ugersdagen efter den var bidt. Ved Undersøgelsen fandtes den at have stærke Febertilfælde, hastig og fuld Puls, hastigt Aandedræt og et vildt stirrende Udseende, gav en hæs og svag Lyd fra sig, Krampetrækninger viste sig i Forlæben, Munden heed og tør, den nød kun lidet Foder og Vand. Søndagen den 17de dennes Formiddag havde Sygdommen tiltaget i den Grad, at den beed store Stykker ud af sin egen Krop og naar Mennesker nærmede sig den, beed og slog den voldsomt om sig. Eieren lod Hesten dræbe den samme Dags Formiddag." Ogsaa en Tyr skal i disse Dage være bleven bidt af en gal Hund, dog mangler os endnu herom som om andre ommeldte Tilfælde authentisk Meddelelse. Forøvrigt tør det vel haabes, at der nu fra det Offentliges Side omsider træffes saadanne Foranstaltninger mod omgribende Hundesyge og Hundegalskab, som kunne være af Nytte og tjene til sand Beroligelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Fædrelandets sidste Søndagsnumer indleder en Anmeldelse af det nylig udkomne tredie Hefte af Monrads Flyvende politiske Blade, som indeholder: 1) om Tuteins Constitutionsudkast, og 2) og Forordningen af 13de Januar 1741 om gudelige Forsamlinger, med følgende bemærkninger: J hine Vinterdage, da Thronskiftet gav vor politiske Udvikling et mægtigt Stød fremad, da den Haabets Morgenrøde, som hidtil havde ligget skjult bag en fjern Fremtids Taage, kastede sit skuffende Skær over Danmarks Horizont og kaldte de Dannedes Tanker fra Videnskabens og Konstens stille Egne til Virkelighedens befærslede Pladser og Torve, opvarmede Gemytterne og besjælede Discussionen, da blev en ung Mand, der havde aflagt de hæderligste Vidnesbyrd om sin videnskabelige Dygtighed, greben af Tidens Bevægelse, og Frugten heraf vare tvende Brochurer, der med slaaende Sandhed og begeistret Kraft skildrede Danmarks Tilstand og udtalte hans Haab om dets Fremtid, og som ogsaa vakte megen Opmærksomhed saavel hos Politikerne af Profession og Embede som hos den yngre Slægt, men dog neppe gjorde saa stærkt og dybt et Jndtryk paa den store Mængde, som deres Tankefylde og formelle Fortrinlighed lod vente. Men da tog Dedet kgl. danske Cancelli, som man med stor Uret beskylder for at være Pressen og dens Ordførere, fjendsk, sig af den nye Forfatter, det lod ham actionere og lagde Oplaget af den sidstudkomne af hans Brochurer under Beslag, og fra den Dag af besad Magister Monrad et populairt Navn, og hans flyvende politiske Blade slugtes med Begjærlighed. Det er Alle bekjendt, at Udfaldet af den anlagte Action var, at han for et Aar berøvedes sin Skrivefrihed, og følgelig var nødt til enten at standse sin productive Virksomhed, eller i det mindste at trække sig tilbage bag Anonymitetens Skandser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-28
Efter halvtredie Aars Forløb har han nu atter begyndt at fortsætte sine politiske Skrifter, for et Par Uger siden er No 3 af hans Flyveblade udkommen. Det er naturligt, at der imellem dette N og de tidligere er en iøinefaldende Forskjel; thi et Tidsløb af et Par Aar maa, jo bedre det er benyttet, jo rigere et Udbytte af Livserfaring eller videnskabelig Jndsigt det har givet, have en betydelig Jndflydelse paa en yngre Mand, hvis aandelige Udvikling, hvorvidt den end var fremskreden, dog ikke alt er afsluttet, hvis Tanke endnu ikke har tabt sin ungdommelige Elasticitet; uden i mindste Maade at have skiftet sin Overbeviisning eller ombyttet sin Livsopgave, vil han dog ofte fremtræde næsten som en Anden for dem, med hvem han i det forløbne Tidsrum ikke har udvexlet sine Tanker. Saaledes er det ogsaa her, medens Monrad i sine første Flyveblade mere behandlede de store politiske Spørgsmaal, i det mindste paa eet nær, i deres Almindelighed, bevæger han sig i det sidste Hefte med Sikkerhed paa det Specielles Gebeet; medens det Characteristiske ved hine vare de sunde, gediegne Tanker, fremstillede med en sjelden skarp Dialectik og en begeistret Veltalenhed, er i det sidstudkomne den formelle Fremstillingskonst langt mere underordnet Jndholdet, og Begeistringen er afløst af den Klarhed og Ro, som er den grundige Forsknings Resultat.