JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Udenlandsk. Frankrig. Directoriummet har nu udnævnt Borger Faypoul, forhen Chef for et Bureaus i Velfærds udskuddet, til Financeminister. Vore Blade vrimler nu af Financeprojecter, hvoriblant, et lover i Øieblikket at nedsætte en Louisdor fra 3000 til 180 Livres i Assignater, og i lige Forhold Priserne paa alle Slags Vare. Efter et andet Project, skal et sufficant Selskab have tilbuden at opkiøbe 200 Millioner i Assignater for rede Penge. Et Selskab portugisiske Jøder er ankommen hertil, for at kjøbe Nationalgodser. Da der idelig indløber Klager over Desertion ved Armeerne, saa er der bleven decretert: at al Frietagelse, som er bleven tildeelt Folk af første Reqvisition, ikke meere er gieldende. Blot Directorium har Tilladelse at give den, til saadanne, som ere brugbare og nødvendige for dem til bi den Tieneste. Paa Desertion i Landet selv er sadte el 4 Aars Slaveriestraf, og for den som giør Complot 10 Aars. Alle Deserteurer udenlands, bliver derimod sadt et Klasse med Emigrantere. Saladin, Rovere, Homont, Aubry og Caa, imod hvilke var drerrettere Arrest, har nu alt ladet sig see i de 500des Raad. Den Patriotiske Journal kalder dem dog alligevel Chouans Lemaitre er dømt til Døden, og 7 af hans Medskyldige deels til Deportation, deels til Slaverie. J Dankirken har den 6te raset en skrækkelig Orkan. Fem Engelske Kulskibe ere strandede paa Kysterne af Calats. En Lonisdor gielder 3290 og 100 Livres i Penge 3000 Livres Assignater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Den imellem Rusland og Engeland bestemte Secours bestaaer fra Ruslands Side i 10,000 Mand Jnfanterie, og 2000 Mand Cavallerie. Fra Engelands Side i 12 Linieskibe, og forvandlet i Penge, skal den ene give den anden en halv Million Rubler. Engeland giver ingen Hielp naar Rusland har Krig med drasiatiske Magter og Ruslandringen, med mindre Engeland, bliver angreben af en europæisk Magt. Franskmændene skal være landet meddet stærk Corps paa St. Domingo og der bevæbnet 4000 Negere, som skal giøre et Angreb paa Tabago. Vort Armementtil Vestindien bliver Tid efter anden trukken i Langdrag, deels ved Modvind deels ved andre Omstændigheder, og man frygter nu for, at det slet ikke kommer bort Tydskland. Maynz, den 17 Novbr. J Gaar var den meget virksomme Grev Clairfaits Hovedqvarteer endnu i Frankenthal. J Forgaars Nat ville Franskmændene trække deres Manheimer Skibbroe til den høire Rhinbredde, men den brak løs ved et Tilfælde, og faldt i de Keiserliges Hænder ved Sandhofen. Ved Kreutznachs Erobring, som den 11te var indtaget af Franskmændene, men igien med Bajonetten erobret af Rhingreven von Salm, har Rothmantlerne og de Conske og Maynziske Tropper lidt meest. J Frankenthal havn Østerrigerne erobret det franske fri dende Artillerie og toge 3 Commissairer til Fanger De fra Mühlheim til Siegburn afremrykkede Franske mænd, er tildeels formedelst Mangel paa Levnetsmidler bleven tvingen til at gaae tilbage. De truede virkelig Lahn bredden, men General Haddich drev dem derfra over Sieg igien. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Efter en sildigere Efterretning, angreb Franskmænmændene med mange Tropper og 30 Kanoner Franken thal og trængte ind i Staden, men blev ved et Tab af 1500 Mand og 300 Fanger tilbageslaaet. Herpaa blev den 14de de nye Franske Positioner, fra Oggersheim langs med den Frankenthaler Canal til Dürchhem angreben. Grev la Tour fordrev Franskmændene fra Oggersheim og erobrede, der 6 Kanoner og meget Munition. Staden Lambsheim blev indtagen med Storm, og Pichegru retirerede om Natten til bag ved Rhebach, Kanonaden har varet i 10 Timer og havrkostet mange Mennesker. Paa Keiserlig Side er bleven nogle 100de i Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Man vil og have Efterretning at General von Wartensleben har angreben General Jourdan ved Tranbach, og tvungen ham til at rykke tilbage, samt bemægtige sig Korthuset ved Coblenz. engaarMan har følgende Efterretning om Manheims før gelige Skjebne: Efter at Jlden havde raset fra den 10de om Aftenen til den 12te, sendte den Franske Garnisan om Aftenen en Trompeter til Grev Wurmsfor at forlange en Vaabenstilstand paa 24 Timer, hvilket blev antagen; men da ingen Overgivelse fulgte herpaa, begyndte Bombardementet igjen som den 15de endnu har vedvaret, da Byen stod i fuld Flamme, Man formoder at Staden vil snart overgive sig, da den er afskaaren al Communication med Pichegre. til indgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Adskilligt. Camus, Qvinette, Postmesteren Drouet og General Bournenville, er den 11te reisk fra deres østerrigske Fangenskab til Basel for der at blive udvexlede mod Ludvig den 16des Datter. Der indrettes alt Værelser til hende i første Etage af Amalienborg i det Keiserlige Slot i Wien og hendes Hofdamer ere allerede antagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Prindsen af Conde skal nu og have befaling at gaae over Rhinen ved Brisach, for og der at beskiettige Fiendens Osmærksomhed og tvinge ham til en Diversion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Fra Wien skrives: at Krigen paa det eftertrykkelige ste skal fortsættes, da de franske Fredsforslage, som en kommen her til Hoffet fra Kiøbenhavn, ikke har været antagelige. I det orkanmæssige Veir, som først denne Maaned rasede paa de engelske Kyster, har 6 danske Skibe, efter at have taget Skade, maatte indløbe i forskellige Havne for at repareres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Den overordentlige Storm, som den 6te ruinerede Rhinbroen ved Maynz, har endog strakt sig til Bryssel, og den Flanderske Kyst, hvor over 29 Koffardieskibe ere strandede. J Brussel ere nogle Taarne nedstyrtede, og uden for Staden har Stormen endog omkastet Huse og revet Træer op med Roden. J Skoven ved Sognes, bliver Skaden paa Træerne anslaaet til 100,000 Gylden. I Paris skal ingen Nat gaae forbie, der jo skrer betydelige Tyverier, især i Palais Rojal. Tyvens udtømmer endog paa en Nat hele Kiøbmandsboder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Jblant andre af de retirerende Franskmænds Excesser, hører og, at de i Heimershem skal have uaglet Capellanen fast til hans Dør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Bekiendtgiørelser. Da jeg ved Kongel. allernaadigst Tilladelse som Bør ger og Skrædermester i Kiøbenhavn er med Kone og 2de smaae Børn flyttet her til Aarhuus, saa er min ydmyge Begiering om nogle af det høie og respective Publicum vil forunde mig nogen Fortieneste, da af mig forfærdiges alle Slags Mandsskræder=Arbeide, og min K opstikker Sætter, Topper og Hatte, samt forferdiger Fruentimmer=Klæder, lovende i alt den promteste, redeligste og billigste Behandling. Hans Bruun Thim, boende paa Meilgade No. 62.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Under Aunsberg Gods i Wiborg Amt, Aarhuus Stift, er Fæsteren af Humle, Mølle, Bartholomus Notløf, ved Døden afgangen og efterladt sig følgende fraværende Arvinger: 1) en Søn Paul Christopher Nytløf, Borger i Kiøbenhavn; 2) en dito Henning Scheel Notlør, conditionerer ibid.; 3) en dito Steen Nytløf, staaer i Lære hos en Møllebygger i Eslev Mølle ved Aarhuus, og 4) en Datter Else Kirstine Noklof, opholder sig i Thyland; disse tilligemed Stervboens Credi= og Debitorer indkaldes herved 3de Gange, at møde eller møde lade udi bemeldte Humle Mølle 6te og 12te Ugers Dagen den 30de November 1795 og 11te Januar 1796, da det begyndte Skifte videre bliver fremmet. Aunsberg, den 18de November 1795. A. Hansen, Skifteforvalterens Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Da min Søn Jens Madsen i nogen Tid har levet ørkesløs og udsvevende, og gjort en Deel Gield paa mit Navn og min Bekostning. Saa declareres herved, at jeg ikke herefter betaler det mindste af hvad han i mit Navn maatte fordre eller tage, men enhver maae vogte sig for deraf flydende Tab og Skade. Hastrup, den 24de November 1795. Mads Madsen, Selveier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Paa Hiørnet af Rosensgade og Volden, er tilkjøbs hos Løgstrup, Kiøbenhavns Porcelain for=Fabrik Priis, engelske Støvleskafter med Zuck udi, fineste Hvedemeel, nogle broserede Fruentimmer Gangklæder m. m. Thøger, Kiersgaard paa Meilgade, er godt Lydsk Period at bekomme. Skulle lere, end de allerede anmeldte, have noget at afgiøre med, fordre eller skylde til afgangne Sognepræst Hr. Hans Rosenqvists Boe i Zenten, ville de behagelig anmelde og afgiøre samme saa snart mue sigt med undertegnede allernaadigst bevilgede Skifte Commissairer, som ellers i saadan Hensigt, herved engang for alle, indvarsler alle Vedkommende med 12 Ugers Varsel at møde for Skiftet, som foretages hos Gaardmand Christen Jensen Scheeg i Ødum Bye Fredagen den 18de Martii 1796 Kl. 9 slet Formiddag, da det samme Dag til Decision og endelig Slutning vorder optaget, og ingen Fordring derefter anhørt, ligesom Boets Debitorer da haver at tilregne sig selv hvad Følger deres Udeblivelse og manglende mindelige Afgiørelse maatte have for dem. Mygindgaard og Randers den 20de November 1795. R. Müller. J. H. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Lægds=Roukler, indrettede efter det sidste nye Schema, er at faae tilkiøbs her paa Adresse=Contoiret for 2 Mk. Bogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Fredagen, den 11te December førstkommende, Kl. 11 Slet Formiddag, bliver udi Bierring Mølle, i Meddel som Herred, efter Eierens, Hans Møllers forlangende foretaget offentlig Auction over bemelte Mølle, med tilliggende Ager og Engs Hartkorn, 4 Skpr. 3 Fdr. Til Liebhabernes Efterretning meldes, at Mølleskylden er Tønde, 4 Skpr. 3 Fkr., Udsæden 10 a 12 Skpr. Rug, Byg ligeledes og 10 a 12 Tønder Havre, der avles aarlig 14ten til 18ten Læs Høe, samt foeres og græsses 2de Bæster, 6 Kiør og 30 Faaer. Wiborg, den 20de No. vember, 1795. Sthyr, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Til Forligelses=Commissarier for det Grevelige Scheel, ske Stamhuus Estrups underliggende Gods, ere valgte Hr. Kammerraad og Birkedommer Müller i Mygind, og Erhardt Mønster paa Estrup. Commissionen holdes paa Estrup Tingstue hver Tirsdag, naar der er Forret vinger, og de Klagende ville Torsdagen forud skriftlig eller mundtlig afgive deres Klager til een af Commissairerne; hvilket jeg saaledes efter hendes Høigrevelige Naade Frue Grevinde Scheels Ordre, til alle Vedkommendes Efterretning herved skulle bekiendtgiøre. Estrux den 17de November 1795. J. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Hos mig undertegnede Peder Hansen i Tvingstrup Bye, Øritzløv Sogn af Steensballegaards Gods, er indtaget en gammel sort Hoppe, som jeg sidste St. Hans Marked i Horsens har solgt til en Mand i Snaril, bemeldte Hoppe kan Eieren afhente imod dette Avertissements og paagaaende Omkostninger. Tvingstrup, den 10de November 1795. Peder Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Løverdagen, den 19de December næstkommende om Eftermiddagen Klokken 1, bliver udi afgangne Kiøbmand Hans Ules Gaard i Varde ved en eneste offentlig Auction til Bortsælgelse, separat eller conjunctim opraabt efterskrevne bemeldte Boe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1.) Stervboegaarden beliggende paa Vestergaden, hvis Huuse, som ere i god Stand, bestaaer af 4re ind bygte Længder i alt 68 Fag, med 4re Kakkelovne, rummelig Gaardsplads, en stor og for største Deelen med Tornhække indhegnet Hauge, en Kaaber Brændeviins Kiedel til 3 Tønder, med Svale=Tønde, MærskeKar a. som med god Held er bleven drevet, samt Gaardens Jorder i Marken efter 200 Rbs. Grundtaxt. Gaarden er med Kielder meget beqvem indrettet for en Kiøbmand, Brændeviinsbrænder og Avlsmand. 2) En Eng ved Varde, Skibskrog kaldet, som opraabes i 3 lige Deele. 3) En dito Eng, Skidenhals kaldet. 4) Den Gaarden ved Udskiftningen tildeelte Kiær skifte. Til hvilket Alt Liebhaberne herved indbydes. Conditionerne kan 14 Dage forud faaes til Eftersyn hos Hr. Byefoged Fogtman i Varde, og hos Hr. Raadmand Lund i Ribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Der spørges efter en liden sortbroget Thr 2 Aar gammel, tvestøvet eller hovmærket, bortkommen fra Schmidt paa Østergaard; hvo der kan tilvise Eieren bemeldte Tyr, skal Umage og Omkostninger vorde betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Hvor 20 a 30 sk. Stude kan tages paa Fode anviser Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
En Gaard beligende paa een af Aarhuus D. C. Byes reelleste Gader, indrettet til Kiøbmandsbrug, Maltgiørerie, Brøgen og Brænden, med rummelig Maltkølle samt Gaardsrum, Haugeplads og got Vand med Pomperedskaber, er underhaanden at faae tilkjøbs, hvorom Kiøbmand Terchild Fogh paa Vestergade huus giver Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-11-28
Den udi disse Tidenders No. 32, da og 86, d. A. til Salg underhaanden baade samlet og separat anmeldte Astrup Hovedgaard, med Tiender og Bønder, gods i Wiborg Stift, Salling Herreder, bekiendtgiøres herved til offentlig Auction førstkommende 8de Decembr. d. A. ved Middagstid, og følgende Dag om fornøden giøres, udi Bager Sr. Flintes Gaard i Schive, til hvilken Tid og Sted de Lysthavende, saavel til dette samlede, som til separate Deele deraf behagentlig ville indfinde sig, og imidlertid søge den forlangende Underretning, om Eiendommene enten af Bekiendtgiørelser derom i ermeldte No. af disse Tidender, eller og forinden Auctionen behage selv at tage alt paa Stedet i Øiesyn, hvorved Udekiendte formodentlig vil sin, de disse Eiendomme over Forventning gode, beqvemme fordeelagtige og fornøielige. Astrup den 18de Novbr. A. R. de Lasson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Indenlandsk. Thisted den 20de November. I Dag 8te Dage sidst strandede paa Hvidberg Strand i Thye et Brigskib fra Engeland, som var destineret fra Newcastle til Gothenborg med Steenkul, Slibestene og Salt. Skibsfolkene bleve med Livsfare alle biergede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Aarhuus. Jndpasseret: den 1ste December. Capitain Rosenvinge. Den 2den ankom Skipper Peder Rasmussen fra Callundborg. Johannes Clausen fra Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer. Michel Jensen fra Norge, med Tømmerlast og Mathias Nathiasen fra Norge med Salt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Førstkommende Tiirsdag, den 8de December, Klok ten 9 om Formiddagen, bliver her paa Raadstuen en Extra-Uddeeling til de Fattige. Thi indkaldes herved de Fattige, som uden Betlerie ikke kan fortienderes Brød, at møde benevnte Tid for at tage imod Almisse, og om de ere arbeidsføre at beskikkes Arbeide, da Vi vil beskieftige os for at afhielpe de Fattiges Trang, og afværge Betlerie saa vidt det er os mueligt. Aarhuus Raadstue, den 30de Novbr. 1795. Jnspectionen for Fattig Væsenet. I Dag blev mig tilsendt 5 Rdr. med Hosskrift: (i Anledning af en lykkelig Remisse over Søen, hvorfor jeg skylder Forsynet Tak, sendes 5 Rdr. til 30ve af de mest Trængende.) Oat flere vilde skiønne paa Forsynets Bestemmelse og med Følelse ihukomme de Nærringsløse, hvis Tal er stor. Aarhuus, den 2den December, 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Prædikanterne paa 2den Søndag i Advent. Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken: Hr. Stiftpr. Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke. Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Udenlandsk. Frankrig. Staden Paris, har næsten ikke under den hele halvsyvende Aars Revolution været i saa stor en Forlegenhed for sin Subsistence, som nu i de sidste Dage. Den 13de November var i de folkrigeste Sectioner slet intet Brød. Endelig fik Bagerne meget sildig Meel. J nogle Sectioner blev Brødet først uddeelt efter Midnat. Brødet steeg herformedelst til en uhyre Priis. Brødsælgerne i Palats Rosal, forlangte 50 Livres for et Pund Brød, men maatte og ærlig bøde derfor, da de, til Fortvivlelse bragte Kiøbere, plyndrede og borttog alt. Vore offentlige Blade forsikkrer imidlertid, at Kiøbmændenes Magaziner, uagtet den store Mangel og de dyre Priser, dog ere fulde, men at deres Gierighed venter paa endnu høiere Priser, før de vil sælge J de sidste Dage har der ikke været Brænde at faae. Uagtet en Favn, koster 2400 Livres, saa vil dog Brændehandlerne ikke sælge før det er stegen til 3000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
De 5 Directeurer har, for at forsyne Staden med det nødvendige Korn, ladet de 500des Raad vide : At de holdt det, for en uundgaaelig Nødvendighed, at befale en Reqvisition, hvorefter der in Natura af Contributionen skal hæves, i de Paris omligende Departementer, 250,000 Centner Korn. Ministeren for de indenlandske Affairer skal foranstalte det saaledes, at Menighedernes Agenter, endnu samme Dag som det bliver dem bekiendtgjort, og kan bringe det i Udføreffe. Efter at dette var forelæst, blev decreteret 1) At i Lovenes Navn, skal i Seine, og andre af Directoriumet bestemte Departementer, udgives en Opfordring, (Sommation, det Ord Reqvisition skal ikke meere bruges) hvorefter der, til Afdrag paa Afgifterne, skal leveres 250,000 Centner Korn in Naturs. 2) Dirrectoriumet skal indrette og fastsætte Fordeelingen. 3) Strax efter dettes Bekiendtgiørelse, skal Embedsmændenne bekiendtgiøre Landmændene det, og Jndsamlingen skal inden 3 Dage være endt. 4) Hver Menighed leverer sin Contingent paa det dem anviste Sted, i hvilket Tilfælde Republiken paatager sig Transportomkostningen. 3) Efter 3 Dages Forløb, skal enhver Forsømmelig, for enhver Dags længere Ophold, betale en 4de Deel af sin Contingent i Straf. 6) Hvem som ganske vægrer sig ved Leverancen, skal straffes med 6 Maaneders Arrest, og det halve af hans tærskede og utærskede Korn, confiskeres. 7) Denne Lov bliver udført i de Menigheder, hvis Befolkelse udgiør over 20,000 Sicle. Dette Decret blev og strax antagen af de Gamles RaadDen 15de og 16de var de 500des Raad forsamlet i et almindeligt Udskud, inden lukte Dørre, for at høre Finantscommissionens Beretning, der havde ladet dem vide, at de havde fuldbragt deres Arbeide. Man er meget nysgierrig for at faae disse Forslag at vide, som igien skal tilveiebringe den offentlige Credit, sætte Assignaterne al pari med klingende Myndt og forskaffe os gode Tider. Directeurerne, har ladet nedsætte en Militaircommission over General Tureau, imod hvem der er indløben store beskyldninger fra Vender. Tydskland. 4000 Mand Tropper, som ere komne fra Frankrig, er fra den 12te til 16de Novbr. marscherede igiennem Brussel til Rhinen, og man forventer der flere Corps, som har samme Bestemme sk. 4000 Vogne ere sadte i Reqvisition i vore 9 Departementer som skal tilføre Sambre= og Maatzarmeen Proviant, Monderinger a. disse Vogne bliver inddrevne med yderste Strænghed, og Øvrighedspersonerne, som her viser sig efterladne, trues med 8000 Livres Straf, og maa dertil betale Kydskerne for hver Mii 1 Livres i Tærepenge. Denne Reqvisition er for hele Landet meget trykkende. Staden Lüttich, som stedse har viist stor Hengivenhed for den franske Revolution og bestandig gjort store Opofrelser, er paa nye affordret en Summa af 50,000 Livres i rede Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Regensborg, den 19de November. Paa Foldmareschal Clairfaits gientagne trængende Skrivelser om Understøttelse af Rigsoperationscassen, er de tilbagestaaende Romermaaneder ved executiviske Forholdsregler besluttet. Den ved Rhin staaende Keiserlige Armee, koster alene maanedlig 7 Millioner Gylden, Rigs stændernes Troppecontingent beløber sig nu til 11476 Mand, men Betalingskassen er tom. Blot Leverant Hensen i Frankfurt, har 46,663 Gulden tilgode, for leveret, Munition til Maynz, og det forøgede Forbrug af Krudt, ved Chrenbreitsteins Beleiring, beløber sig til 100,000 Gulden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Frankfurt, den 23de Novemmer, Rygtet har ved talt om at Manhelm havde overgivet sig, men det var for tidlig, skiønt den ikke kan holde sig længe. Natten til den 18de og Dagen derpaa har været frygtelig for samme. Den 18de om Morgenen Kl. 8te, sprang Laboratoriummet i Luften, Stødet var saa stærk, at endog mange Vinduer i Heidelberg ere sprungne deraf. Adskillige Deele af Staden ligger i Aske, og der er næsten ikke et eneste Huus ubeskadiget. Alle Kiøbmandsbode, vare tillukte, og næsten ingen Mennesker at see paa Gaa derne. Borgerskabet er virkelig afvæbnet. De skal med 1500de afvæbnede Platziske Soldater, have gjort en Plan, til at udjage Franskmændene af Staden. Den Franske Commendant har derfor ladet opføre i forskiellige Gader Kanoner, som vare ladte med Kartætskeer, Borgerskabet skal paa det indstændigste have bedet ham om at indlade sig i en Capitulation, men han paastaaer haardnakket Stadens Forsvar. J adskillige Blade er ellers udspredt, at af 10 Borgere, som kom for at bede ham om at overgive Staden, har han ladet de 5 ophænge, men dette behøver Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Efter en officiel Dagsæddel fra General Clairfat af 17de og 18de November, erholdt General Kran og Nauendorf befaling at fordrive Fienden fra Keiserslantern. Avantgarden fordrev dem i Følge deraf om Morgenen d. 16de af Frankenstein og rykkede til Hochspeir, imedens General Nauendorf gik over Tripstadt, for at forene sig med Oberste Elsnitzes Avantgarde. Fienden oppehiede ingen Angreb, men retirerede til Bitsch og Landau. Vore Tropper besadte strax Keiserslautern og lod Fienden forfølge, samt udvidede sine Forposter til Bredden af Glahn, for at beopagte Jour dans Armee. Denne vigtige Posts Tab, tvang General Pichegra til at trække sig bag ved Limerne af Queich. General Nauendorf forfulgte Franskmændene paa 2 Veie til Landau og Zweybrücken og fordrev dem af Landstuhl, Carlsberg, Humberg og Meissenheim, hvor de fandt et stort Magasin. General Kray og Otto besadt Speier, General Wexnech Høiene ved Rupertsberg og General la Tour Rheingenheim. J Maynz havde man alt den 18de November Efterretning om at Grev Wartensleben den 16de havde slaget Franskmændenne ved Creutznach og tvungen dem tilbage over Hundsruck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Fra Montabour melder man under 18de: Pichegri har indstændig ansøgt Jourdan om, uopholdelig at angribe Østerrigernes høire Fløi, for derved at bevirke en Diversion til hans Fordeel. Jourdan har og commanderet at brække op, men en Deel af hans Tropper har vægret sig derved. Han skal derpaa have opdaget Sammensværgelsen, og ladet nogle af Ophavsmændene skyde. Efter samme Beretning skal 300 Mand Kavallerie være overgaaet til Østerrigerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
De Keiserlige har og erobret Staden Kirchberg paa Hundsriken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
J Coblenz skal den Franske Commandant paa nye have fordret en Million i klingende Myndt og 2 Assianater, og i modsadt Tilfælde truet med at stikke Staden i Brand, med det Tillæg: At Coblenz egentlig har været Ulykkes Stedet baade for Frankrig og Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-02
Nederelven, den 26 Novbr. Ved den Hollandske Post, er indløben følgende Efterretning om de Franskes Operationer ved Nederrhin. Sambre= og Maasarmeen, har den 12te Novbr. tvungen Østerrigerne til at forlade, deres Positioner ved Chrenbreitstein, og til at trække sig tilbage over Lahn; har og bestormet Festningen. Paa samme Tid, er det franske Centrum ved Bonn og Andernach igien gaaet over Rhinen og har forenet sig med deres venstre Fløy paa den høire Rhinbredde. Det østerrig, ske Korps under Prindsen af Würtemberg trak sig tilbage til Maynz, paa det Franskmændene ikke igiennem det Nassauiske skulle komme dem i Flanken. Et Korps Østerriger og Emigranter har ved Hanningen forsøgt at gaae op Rhinen, gen er med Tab. slaaet tilbage.