JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Krigstildragelser. (Af Lübecker og Altonaer Aviser. Et nyt stort Slag erholdet: en herlig Seir er til kiempet af de allierede Magter. Før vi meddele de hidhørende Efterretninger, vil det være nødvendigt, at forudskikke nogle bemærkninger over Hærenes Stilling, Efter officielle Beretninger som d. 29de Marts bekiendtgjordes i Bruffel havde den schiesiske Hær under Blücher følgende Stilling: d. 22de var Gen. Winzingerode i Epernay, Gen. Woronzow i Rhelm, GenSacken i Braine, Gen. Bülow holdt Soissons, (som de Franske siden den 11te havde besat, og i Hast befæstet, indsluttet fra begge Aisnes Bredder, Gen. York var i Chale en Thierry, hans Forposter i Montmirail, General Kleist i la Ferte sous Jouarre. - Fyrst Schwarzenbergs Hovedqvarteer var som bekiendt den 17de i Aren sur Aube. - Napoleon havde efter den for ham saa ulykkelige Trefning ved Bar sur Aube ladet 45000 Mand blive tilbage mod ham, og vende sig mod F. M. Blücher. Da han næsten uafbrudhavde kiæmpet med denne fra den 5te til den 13de og endelig havde fundet hans Stilling ved Laan uangribelig, anfaldt han paa ny Hovedarmeen under Fyrst Schwarzenberg og forenede sine Tropper ved Aren paa een Punkt. Her udvillede sig da hiin lange store Kamp hvorom følgende Efterretninger fra F. M. Fyrsten af Schwarzenbergs Hovedqvarteer d. 20de Marts, Fjenden var under personlig Anførsel af Keiser Napoleon, rykket frem mod Chalons, Fore Champualse og Plan ey mod vor Hovedarmee, der havde concentreret sig paa den venstre Anbe=Bredde ved Arey. Keiser Napoleon selv befandt sig med sine Garder Natten mellem d. 19de og 20de i Planco. - Den 20de vare adskillige meget hidsige Fægtninger forefaldne til vor Fordeel, hvorved det 5te Armeekorps under Gen. Grev v. Wrede og den russiske Gen. Kalsarost, der erobrede 4 Kanoner og gjorde mange Fangne, fortrinligen udmærkede sig og tilføiede Fienden saare betydelig Skade. Fienden forsvarede Aren og den foranliggende Landsby Dorcey med største Anstrængelse til Nattens Jndbrud; Paa alle øvrige Punkter blev han med betydeligt, Tab kastet tilbage over Anben. Vort Tab var forholdsmæssig ubetydeligt. Bi beklage den tapre Generalmajor Grev Avton Hardega, der fik et Skud saar, som dog ikke synes at sætte hans Liv i Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Efter de Fangnes Udsagn, bleve endog de to Grenadier=Kompagnier af Garden som vare bestemte til persoulig Tieneste hos Keiseren, brugte ved Forsvaret af Arey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Lüttich d. 30te Marts. Jgaaraftes have vi erholdet den Efter etning, at de forbandne Magters Hære den 25de d. M. have vandet en glimrende Seir ved Fere Cham penvise. Taltige vare denne Dags Trophæer. Ni Generaler, hvoriblandt Divisionsgeneralerne Pactor og Æmil befine sig, 5060 Kanoner og 8000 Fanger ere i Scierherrens Haand. - Lignende Efterretninger erholdt den engelske Gesandt Lord Clancarti i Haag, ved en Koureer. Her er Officielberetningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Hovedqvarteret Olens d. 24de Marts Den 20de d. M. kl. 2 om Eftermiddagen angreb den store Armee Fienden i sin Stilling ved Arcy. - Efter den franske Beretning fægtede Fodeolket hidsig i Landsbyerne Store og Lille-Torey. - Paa den venstre Fløi af den store Armee opstod om meget levende Rytterfægtning, hvori det franske Rytterie ganske blev kastet til Jorden. - Opsnappede Breve sige os, at Keiser Napoleon personlig bivaanede disse Fægtninger og at han var nødt til at forsvare sig med Kaa de i Haander. De ande ventede Man ved den store Armee, et afgiørende Slag og Man traf dertil de nødvendige Anstalter, da Man erfoer, at Fienden satte over den høire Bredde af Arbe. Man angreb ham paa Stand, og efter Overlobernes Udsagn blev han fuldkommen slagen. - D. 21 var Reiser Napoleons Hovedqvarteer i Sommepanis ved Vitry. En af dette Hovedsvarteer med en egenhændig Skrivelse fra Keiser Napoleon til Keiserinden blev opsnappet af vore Tropper. Han siger deri, at han marscheret til Marne for at drive Fienden endnu længere bort fra Paris og at han gjorde Regning paa, at være d. 22de i St. Dizier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Om samme Slag meddele Berlinerblade følgende af en sikker Kilde hentede Efterretninger: Keiser Napoleon satte sig den 24de med 70,000 Mand i Bevægelse mod Joinville, sandsynligt for at lokke de Allierede til at angribe ham der i en for ham høist gunstig Position og tillige at trække dem fra Paris. De lode sig indlertid ikke skuffe ved denne Napoleons Bevægelse fremad; men sendte 12000 Mand Kavallerie efter ham paa Jagttagelser, medens de fattede den herlige Beslutning at angribe de fire Marskaller Mortier, Ondinot, Machdonald og Marmont, som Napoleon, med deres 50,000 Mand stærke Korps havde ladt tilbage for at dække Paris. Dette skedte den 25de mellem Aren sur Aube og Ferre Champenoise og faldt saa meget lykkeligere ud, da F. M. Blücher fandt Leilighed, til at falde Fienden i den venstre Flanke og i Ryggen. Denne Dags Resultater vare den 26de allerede 10,000 Fangne, hvoriblandt 9 Generaler; 80 Kanoner faldt derved i vore Hænder. - Anføreren for de omtalte 12000 Mand Kavallerie, som skulde iagttage Napoleons Bevægelser, beretter, at Napoleon, paa Efterretningen om det mod de bemeldte 4 Marskaller rettede Angreb, strax med sin Armee marscherede tilbage for at dække Paris, men Man troer overalt, at denne i Bedækning nu vil vorde frugtesløs, og at det Winzingerodeske Korps efter Troppernes Stilling vil være det første der holder sit Indtog i Frankrigs Hovedstad. Man nævner navnlig de Würtenbergske og bajerske Tropper, der skulle have fægtet med Løvemod. - Hs. Majestæt den russiske Keiser har med overordentlig Nedladenhed og Venskabelighed behandlet de saarede i franske Generaler og ladet sine egne Eqvipager føre dem bort fra Valpladsen. - Ved Kourerens Afgang befandt Napoleon sig med Resten af den franske Hær, omtrent 60,000 Mand, ved St. Dizier, og et altsaa afskaaren fra Paris, ved at Blücher og Schwarzenberg havde iværksat deres Forening mellem Chalons og Arcis-sur=Aube. Dagligen sees store Begivenheder imøde. Napoleons Stilling er saa meget mere fortvivlet, da Lyon er besat af Prindsen af Hessen-Homburg, og Bordeaux af Wellington.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
J Treyes vilde Man den 27de have Efterretning over Paris ik, om en betydelig Seir, som Lord Wellington har tiltiempet sig imellem Orthes og St. Sever nyer Soult den samme, der som forhenmeldt har skaffet Napoleon saa god Undsætning, og dog vel kun i kan være eet Sted af Gangen. J Barcellona bestaaer den franske Garnisen af 5000 Mand. Alle Klostergeistlige, paa een Munk nær, ere førte ud at Staden og satte i Frihed, venten, for at benytte Klosternes sidste Midler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Marskal Blücher har ogsaa ved en ny Proklama, i tion formanet Franskmændene, for deres egen Frelse ikke at lade sig blænde af deres Regierings Løvter, Trudsler og Opæggelser, som kun gaae ud paa at forlænge Krigen til Unytte. "Blot et Blik paa Tildragelserne i Tydskland, Spanien, Jtalien, Schweiz og Holland, maae lære Eder, hvor uforsvarlig Man misbruger Eders Lettroenhed. Vore Soldater have gjort sig skyldige i Uordener; det var Hævnens Følelse over, at adskillige af deres Kammerater ere myrdede af Jndvaanerne. Alligevel har jeg holdt dem i Tømme, og straffet selv de Skyldige med Døden. Men betænker, at det sikkreste Middel til at forebygge Soldatens Tøilesløshed bestaaer i, at blive rolig i Eders Boliger, ikke tillukke Eders Dørre, som Man ellers er nødsaget at slaae ind, og for Alting vogte Eder for at underholde Forbindelse med vor Fiende eller gribe til Vaaben med Os." Efter den Forsikkring, at for Eftertiden ingen Skaansel meere vil finde Sted, ender Proklamationen saaledes: "Vi ville, jeg gientager det, Jntet uden Europas Fred og Ro. Af Forhandlingerne i Chatillon, naar de engang bekiendtgiøres, ville J see, at det ene er Eders Souverain, som allevegne lægger nye hindringer i Veien og jeg behøver kun at erindre Eder om den berømte Tale, som en Franskm. Hr. Rainouard, selv holdt i det lovgivende Korps. Jøvrigt kiempe alle Europas Nationer for samme Øiemed; Kampens Udfald kan ikke være tvivlsom. Et langvarigt Modværge og selv nogle Fordele, om J ogsaa endnu kunde smigre Eder dermed, vilde giøre Eder endnu ulykkeligere, end I ere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Om Bourbonnerne ere Aviserne heel snaksomme, saavel i Beskrivelsen over de rørende Beviser paa Folkets Kierlighed, Greven af Artois modtog ved sit høitidelige Indtog i Nancy den 29de f. M., som med de Jnstruxer, Marqvis Chabannes har givet for de Jndvaanere, der gribe til Vaaben for Ludvig den 18de. De Frivillige, som melde sig, skulle anlægge den hvide Kokarde, bære blaa Kiole, hvori Knappe med Lilier. Forsamlingsstedet skal nærmerg blive bekiendt. Naar de efter Freden have tient Kongen som Æresvagt ved hans Kroning, skal det staae dem frit enten at vende tilbage til deres Hiem, eller ansættes islandt Kongens Huustropper. "Kan end den fortræffeligste Mandstugt - hedder det tilsidst - ikke forebygge enhver Uorden, saa er dette i det mindste den sidste Jammer Tyrannen har bragt over Eder, og Freden under Bourbonnernes og den viseste og bedste Konges Regiering vil snart føre Held og Velsignelse tilbage i det ulykkelige Frankrig" - Efter den engelske Journal the Thimes raabte Gascogner Bønder overalt. "ingen Fred med Bonaparte!" hvorimod de yttre den største Hengivenhed for Huset Bourbon,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske Aviser, samt Udgiveren, Blandt flere Reisende, som den senere Tid havde passeret Sundet, ere svensk Koureer Kapitain Rauch til Sverrig og tilbage igien til Lübek, og Baron, Oberst Wrede fra Stockholm bestemt til det svenske Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
J disse Dage er underhaanden solgt Gaarden Tykke kjøb i Bloustrøe Sogn paa Hirschholms Amt med hørende Skov, Tørvemoser og Jorder, til Fuldmægtig Hammerum pr. Kommission for Kammerjunker v. Banner i Kiøge for 7500 Rbdlr. S. V. og 3000 Rbdlr. N. V. Fra Stevnsherred i Sielland savnes i denne Tid 4 Gaardbeboere, som vare kiørte paa Jsen over Kiøgebugt til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Under 18de f. M. er Premierlieutenant Ludvig v. Hobe af jydske Regiment lette Dragoner allernaadigst bleven udnævnt til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Den 20de f. M. er Capitainlieutenanterne i SøeEtaten J. J. Uldall og S. S. Sommerfeldt allernaadigst blevne udnævnte til Ridder af Dannebrogorde, nens 4de Klasse, samt Capitainlieutenant, Ridder C. Wulff benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Hs. Exellence Generallieutenant J. B. v. Münnich, Storkors af Dannebrogen, er under 22de f. M. af Hs. Majestæt bleven benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Hs. Exellence Hr. Overhofmarskalk v. Hauch, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, er under, 26de Marts sidstleden tillagt allernaadigst befaling, herefter at være de Kongelige Ordeners Marskal, istedet for afdøde Generallieutenant, Greve af Baudissin, Under 29de Marts er udkommen en Plakat, angaaende hvad der skal iagttages ved Salg af havarerede Spise- og Drikkevarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, ved allerhøieste Resolution af 25de d. M., at ophæve den, ved Cancellie-Plakat af 21de Marts 1808 bekiendtgjorte, Kongelige Resolution af 18de f. M., hvorved det, indtil videre, blev forbudet alle Chirurger at forlade Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Under f. D. har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at paalægge Cancelliet at foranstalte bragt til offentlig Kundskab, at de i Norge beskikkede Embedsmænd, efter dette Riges Afstaaelse til Sverrig, ønske, i Overeensstemmelse med Fredstraktaten, at vende tilbage til Danmark, kunne vente at beholde: deres fulde Lønning i Vartpenge, indtil de igien kunne vorde ansatte i Kongelig Dansk Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Under 2den April er udkommet tvende Kgl. Forordninger 1) angaaende Tolden i Kongeriget Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
2) angaaende Tolden i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
I Addresseavisen for 4de d. M. fandtes følgende indrykker. "Dr. Pastor Grundtvig vilde sikkert tilfreds sin stille mange Tilhøreres Længsel ved at prædike en af Helligdagene. Herpaa findes i samme Avis for 6te d. M. følgende Svar: "Kunde jeg fundet Adgang til en Prækestoel i Helligdagene, skulde det været min Lyst derfra at forkynde Guds Ord; men i visse Maader maa man skikke sig i Tiden, enten man vil eller ikke. Kun dette skal være vitterligt, at jeg ikke alene er villig til at præke, saa ofte som mueligt, men takker hver Præst, som vil tillade mig det. Endnu skulde jeg med Glæde præke een af Paaskedagene eller den begge, hvor det undtes mig; men min Umage har været forgiæves. - N. F. S. Grundtvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Den ogsaa her bekiendte Regisseur og Acteur ved det Franckske Skuespillerselskab i Odense Hr. Giron finder sig beføiet til i Jversens Avis at bekiendtgiøre en Historie om Professor Engelmanns sorte Buxer. Rygtet har nemlig beskyldt ham for ved sin Afreise fra Odense at have medtaget samme: dette fralægger han sig ved at erklære, at bemeldte Buxer paa ingen Maade var passeret Odense Port; men at hans Tienestepige har forsømt at bringe dem tilbage. Man kunde nok forestille sig, at en Professor og en Acteur ikke kunde enes om eet Par Buxer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Adressecontoiret i Kiøbenhavn anviser en Condition for en tro, ædruelig og fraholdende Pige fra Mandfolk. Lønnen er 8 Rbd. om Halvaarer. Spørgsmaalet om Lønnens Lidenhed vilde tillade hende at exeqvere sine Dyders Mangfoldighed?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de Febr. er Sognepræst for Eiøye og Dalbye Menigheder i Sielland, Provst C. Müller, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede. Den 15de Marts Ex. juris P. Ettong til Prokurator paa Prove ved Underretterne paa Kiøbenhavns Amt. Den 29de Ex. juris N. Archt uder Holm til Prokurator ved Underretterne i Aalborg Stift. Den 1ste April Sognepræst for Assorg og Faarup Menigheder i Aarhuus Stift, Provst M. Lindhart, til Sognepræst for Østbirk og Ading Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Klim og Thorup Menigheder i Aalborg Stift, Provst P. Berthelsen, til Sognepræst for Tørrild og Vedslet Menigheder i Aarhuus Stift; Cand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Theol. C. Plesner til residerende Kapellan i Kolding, samt Sognepræst for Alminde Menighed i Ribe Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Under det slesvigholstenske Cancellie: Den 27de Decbr. f. A. er Cand. juris M. Thomsen af Øster terp i Apenrade Amt udnævnt til Underrets=Advokat i Hertugdømmerne. Den 17de Februar d. A. Myntmesinved Mynten i Altona M. Flør til virkelig Justitsraad. Den 8de Marts, Collaborator ved den latinske Skole, Glückstadt P. Offermann til anden Compastor i Neumünster, forrige Catechet ved Skolelærerseminariet i Kiel, J. Matthiessen, til Præst i Oversee under Flensborg Prov, stie; Cand. Theol. N. Jversen til Præst i Lugumktøster. den 23de, Cand. juris C. F. Schæt af Behoe til underreks=Advocat i Hertugdømmerne. Den 30te Marts er Præst i Neuenbrok, C. M. Hudtwalker, udnævnt til Consistorialraad, til Provst i Munsterdorf Provstie og til Sognepræst ved St. Laurentii Kirke i Itzehoe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Under Rentekammeret: Den 24de Februar er Amtsskriver Jürgens i Cismar udnævnt til Birkeskriver i den vestre Deel af Landskabet Eiderstedt; og Fuldmægtig i det Slesvig-holstenske Landvæsens-Contoir, Reimers, udnævnt til Amtsskriver i Cismar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Brudstykke af Kong Johan den 4des Tale ved Rigsdagen i Lissabon i Januar Vulkaner have rystet vort Fædreland. De have efterladt en Afgrund, dybere end hiin paa Roms Torv. Vor Fornuft bør sige os, hvad Orakler fordum forkyndte: at kun vor fornemste Styrke formaaer igjen at fylde den. Men denne Styrke er den urokkelige Beslutnings og den heeltemodige Dyds. Ved dem alene behersker Mennesket sin Skjæbne. - - Landsmænd, mistvivler ikke og Fødelandets Redning. Endnu en ingenlunde Alt tabt, naar kun Fædrelandskjerlighed ikke er slukt. Og det er den ei. Nei, det er i Ulykken, store Siele vise den høieste Kraft, lig Buen, som, jo haardere den spændes, des hæftigere fremskynder Pilen. - J et Øjeblik forstyrres de flittige Myrers velhavende Hjem. Hvad giøre de: Sees de et Øieblik tvivlraadige: Og, efterat have begyndt paa at oprette Ulykken, stræde de da i adskilte Flokke paa forskiellige Veie Enhver af sin Kant, betænkte blot paa egen Sikkerhed, paa eget Gavn, Nei, Med en Virtsomhed, som ingen Hvile giver Øiet, med den surrende Bæks Hastighed, med en Enighed, som ingen Forskiel i Byrder eller Fordeele tillader, omsprede de i paa Marken for at samlet nye Forraad til deres ødelagte Vaaning. Hist segne Nogle under en Byrde, der overgaaer deres Kræfter - strax slippe de andre deres eget mindre Straa og ile hine til Hielp. Da fra Dag stiger deres Bygning, il den studsende Tilskuers Forundring staaer den der igien opreist, Høje Billede af et Samfund, som en ægte Almeenaand besieler, Taler Du ikke stærkere til Hjertet end alle Ord: - J mine Landsmænd, Maatte I Hver og En see kun det store Hele og med kraftfuld Haandarbeide paa dets Opreisning! 1) Denne Tale siges at være holden til Stænderne i Portugal af Hertugen at Braganza, da han havde besteget Thronen. Riget havde da tabt de molukkiske Øer, Ormuz og Brasilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Aarhuusgade. Vi troede forleden, at have seet den sidste Iis for denne Vinter ved vore Strande; men vi seilede. Strømmen har atter drevet den tilbage i uhyre Masser, og slynget den mod Landet med saadan Kraft, at den har nedrevet en Deel af den saakaldte Mindebro. Svære Jiskager ligge optaarnede paa hinanden, og vi blive neppe disse den haarde Vinters Reliqvier qvit, før de opløses af Solen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Blandt alle de fredelige Guddomme, vi have arvet fra den hedenske Oldtid, synes Musen Thalia at være den, der i vort kjære Danmark kan glæde sig ved de fleste Hyldinger. Overalt, i Rigets Hovedstad, dets Provindser og Smaaøer opreiser Man Altare for den elskelige Mø. Ogsaa vor By Aarhuus kan allerede fryde sig ved tvende nye dramatiske Kunstforeninger, der have dannet sig efter vort større dramatiske Selskab. Den ene aabnede sit Theater anden Paaskedag med et splinternyt Stykke, hvis største Fortrin var, at det fra først til sidst var yderst originalt. - For at forstaae dette, maa man vide, at En af Selskabets Personale med en forunderlig Kløgt af mangfoldige andre Skuespil havde exterperet og compileret en deel Scener, og deraf combineret to Acter. - Selskabets Bestræbelser, overgik langt selv de dristigste Tilskueres Forven ning. hos Mange af disse sporedes en stærk Rørelse og det forekom Anmelderen livagtig, som om han ogsaa kunde høre Thalig hulke - saa bevægeligt var det. - Klap og Bravoraab lønnede rigeligt de Spillendes Flid. Birkeligt opvartedes ogsaa med Alt, hvad Man kunde forlange, der fattedes hverken Prolog eller Epilog og Tilskuernes Øre pirredes stærkt ved Sangen af mangfoldige elskovsfulde Arier. - Gid dette og deslige Societeter maa trives og florere som de meest talende Beviser for Landets stigende Kultur! -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 18de April Kl. 6, opføres paa det forenede dramatiske Selskabs Theater, til Bedste for Selskabets ædle Fond, eller for fattige trængende Enker og Huusarme af Aarhuus Bye Den nage Zegeunerinde. Skuespil i 3 Acter af Kobebue. Billetter kan fra Torsdagen den 14de daglig erholdes hos Kiøbmand S. Schmidt for 1 Rbdlr. 4 Mk. Stykker, ligeledes kan sammesteds erholdes Billetter til Generalprøven Løre: dagen den 16de April, hvortil Børn have Adgang, for 3 Rbmk. Stykket. Til behagelig Efterretning tiener, at der for at forebygge Trængsel ei bliver udstædt et større Antal Billetter, end Parterret fuldkommen: kan rumme Tilskuerne. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 5 1/2. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Tillæg. til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende, No. 43. Tirsdagen, den 12te April, 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Fortegnelse. over de uindløste Breve liggende paa Aarhuus Postkentoir, for Januarii, Februari og Martii Maan der 1814. Rb. Andersen S i Hvilsted, fra Helsingøe2. Dito Pr. Lieuten, i Aarhuus fra Nyeborg. 3. Borum J. A. i Woldbye, fra Odense. 4. Balle N. J. i Balley, fra dito . . 5. Bertelsen A. H paa Samsøe, f. Fladstrand, 6. Barchmann i Aarhuus, fra dito . . 7. Berg A. i dito, fra Randers . . . 3. Brygger i dito, fra Ribe . . . . 9. Binger i dito, fra Nyeborg . . . . 10, Christensen R. i Ingerslev, fra Kolding. 11. Dito K. i Forup, fra Nyetorg . . 12. Dan J. J. i Aarhuus, fra Ribe . . 13. Dito J. L. i Biertrup, fra Helsingøer, 11. Erichsen R. i Aarhuus, fra Kiøbenhavn ; 15. Dito i dito, fra dito . . 16. Folle J. Th. dito, fra Assens . . 17. Frindsen J. i Haar, fra Frederichsborg, 18. Friis S. i Borrup, fra Warde . . . 19. Guldervig i Aarhuus, fra Fladstrand. 20, Gangsted J. J. i Dyngbye, fra Kiøbenhavn 2, Hyllested R. L. i Aarhuus, fra Assens 22, Henrichsen H. M. paa Samsøe, fra Ribe 23. Hansen H. paa dito, fra Fladstrand. 24. Dro P. i Tendrup, fra Kiøbenhavn . 25. Hammel N. H. i Hammel, fra Odense. 26. Hansen J. i Wirring, fra Kiøbenhavn, 27. Henrichsen L. i Aarhuus, fra dito . . 28. Hansen M. i Bede Bye, fra Warde . 29. Jespersen N. i Haarup, fra Kiøbenhavn, 30. Jsaachs D. i Aarhuus, fra dito . . . 31. Jacobsen J. i Starup, fra Aalborg . . 12 32. Jørgensen P. i Aarhuus, fra Warde . . 20 s. 33. Jansen J. i dito, fra Apenrade . . . 16 fo 34. Jessen M. N. i dito, fra Ribe . . . 35. Jørgensdatter A. M. i dito, fra Nyeborg. 20 36. Katrine M. i Sielle, fra Kiøbenhavn . . 37. Lyngbye C. A. i Aarhuus, fra Stege . . 28. 38. Linde J. C. i Salt, fra Wiborg. No. Rbs. 3 Maren Pigen i Sandbye, fra Kiøbenhavn 2 P. Madsen C. paa Samsøe, fra Ribe . . 1 11. Nielsen R. i Rodskou, fra Wiborg . . 2. 42. Dito N. paa Samsøe, fra Fladstrand . 50 43. Nielsens P. i Ormslev fra Nyeborg . . 2. 44. Nielsen F. i Kvadberg, fra dito . . . . 20 45. Nielsdatter K. i Borup, fra Slagelse . . 12 16 46. Odingen Chr. J. paa Samsøe f. Middelfart 100 22 47. Onder A. i Onsdrup, fra Fridericia . . 1. 16 43. Pott H. i Aarhuus, fra Kiøbenhavn . . 5 19. Pedersen T. i Bierring, fra Nyeborg . 2 50. Dito i Bramstrup, fra Fridericia . . 1. 51. Pedersen J. i Elsted, fra Nyeborg . 20 52. Dito O. i Aarhuus, fra Holbech. 28 53. Nye P. i Nyebye fra Fridericia. . . . 12 51. Rasmussen T. i Aarhuus, fra Helsingøer. 28, 55. Sandbye P. C. i dito, fra Aalborg . . 56. Sørensen E. i Kankbølle, fra Faaborg . 57. Stender Pl i Aarhuus, fra Eitin. . . 10 50. Sørensen M. i dito, fra Ribe . . . . 54. Sabroe F. i dito, fra Helsingøer . . 60. Sachou J. i Aarhuus, fra Kiel . . . 61. Schouv J i dito, fra Kiøbenhavn, 62. Stephansdatter A. M. i Ølsted, f. Næstved 63. Jensdatter A. i Tülst fra Aalborg . . . 64. Skode P. i Holmee, fra Kiøbenhavn . 65. Sørensen Chr. i Aarhuus, fra Nyeborg . 66. Starup N. i Starup Bye, fra Odense, 67. Thygesen J. i Aarhuus, fra Stokkelsdorff 63. Thorsager J. A. i Torsager, fra Fridericia, 69. Weinert D. F. i Aarhuus, fra Kiøbenhavn 28 70. Wulff J. O. i dito, fra dito . . Aarhuus Postkontoir, den 9de April 1814. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Tvende duelige Avlingsforvaltere kan endnu faae for 9 deelagtig Empløi til Madag, naar samme jo før jo hellere melder sig i portofrie Breve hos Undertegnede, der 6 for sætter at de kunne fremlægge gode Testemonier. Horsens, den 5te April 1814. J. J. Dithmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-12
Skipper Eschild Nielsen agter snart at afseil til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.