JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Polen. Under 12te (24de) December har Keiseren af Rusland udstedt et Manifest, betræffende de Polske Anliggender, hvori Oprørets Begyndelse og Fremgang fremstilles i et meget klart Lys, og som ender med følgende Opraab til Russerne: "Russer, Eders Keisers Exempel vil tjene Eder til Rettesnor: Retfærd uden Hevn; Urokkelighed i Kampen for Rigets Ære og Vel uden Had imod de forvildede Modstandere; Straf for Forræderne allene; Kjærlighed og Agtelse for de Undersaatter af Vort Kongerige Polen, som forblive den Os aflagte Ed troe; Redebonhed til Forsoning med Alle, som vende tilbage til deres Pligt. J ville opfylde Vore Fordringer, som J hidtildags have opfyldt dem. Bliver ved at gaae frem i Ro og Fred, i fast Tillid til Gud, Ruslands stedsevarende Velgiører, og til Eders Monark, som kjender sit Kalds Storhed og Hellighed, at opretholde sit Riges Værdighed og det Russiske Navns Hæder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Polske Blade indeholde følgende Opraab fra Joseph Berkovis til hans Troesforvandte, Jsraliterne i Polen: "Brødre! Dengang, da Europas andre Folkefærd, døve for et ved Ulykke saa længe undertrykt Folks indstændige Bønner, forstødte os ud af deres Skjød, da har Polen, der saavel i ædel Gjæstfrihed, som i urokkeligt Mod, fortjener et vedkjendt Fortrin fremfor de fleste, rakt os hjælperig Haand og beskyttende optaget os. Det blev vort Skjold imod Forfølgelser. J næsten otte Aarhundreder nyde J kuns paa Polsk Jordbund, hvad man andensteds nægtede Eder. Grundet Ret har altsaa det Polske Folk paa Eders Erkjendtlighed. Jkke ville J derfor nu, mine Brødre, nu, da Polens troe Sønner, vakte af den lethargiske Søvn, med Sværdet i Haanden, igjen kræve deres misbrugte Rettigheder og udrive Fædrelandet af dets Undertrykkeres Vold eller kæmpende ville døe under dets Ruiner, ikke ville J nu staae ligegyldige i den almene Trængsel, hvor Enhver freidigen offter Fædrenelandet sine Kræfter. J ville tværtimod takke den Almægtige, som sendte Eder Øjeblikket til at lægge Eders mandige Villie og Eders Fædrelandsfølelse for Dagen. Fremad, Brødre, til Fædrelandets Forsvar! - Maa Raabet: "Til Vaaben!" paa hvilket hvert Polens Barn iler til den moderlige Jords Forsvar, flammende gjennemtrænge Eder og antænde Frihedens hellige Gnist udi Eder. - Nedlægger et Offer for Fædrenelandet og iler hen under de Frihed bringende Bannere. - Viser hele Verden, at hvorvel J saa længe levede under svar Undertrykkelse, ere dog ikke de ædlere Følelser uddøde udi Eder! Glæder hine udødelige Heltes, Makkabæernes, Aander, hvilke ligeledes opoffrede sig for Fædrenelandet. - Maa min Fader Berko's Exempel, der faldt kæmpende for Fædrenelandet 1809 som Oberstlieutenant, opmuntre Eder til lignende Storværk. Jeg selv forlader Hustru, Børn og Embede, og iler med mine 16 Saar, for hvilke jeg i Aaret 1812 belønnedes med tvende Æreskors, heni Fædrenelands-Kæmpernes Rækker. Lader de Jsracliter, som kæmpede paa den Tid, da Hertugdømmet Varskov grundedes, tjene Eder til efterligningsværdigt Exempel. Thi naar Gud, som vaager over Polen, kroner det ædle Foretagende med forønsket Held, naar den hvide Ørn stolt udbreder sine beskjermende Vinger over Polen, da venter Eder en smilende Fremtid, da vil den ædle Polske Nation vide at sætte Priis paa Eders Offere, den vil broderligen omarme Eder og skienke Eder Rettighedernes og Frihedernes Nydelse. Ja, allerede nu stræber Polen at danne sande Fædrenelandssønner af Eder. Leve Polen, vort Fædreneland; Joseph Berkovicz. At slige kraftige Ord jo maae gjøre en mægtig Virkning paa de Polske Jøder, lader sig næppe betvivle, og man vil vistnok snart see dem i talrige Skarer følge Hæren,
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
De Polske Tropper have for nærværende Tid Ammunition i Overflødighed, fordi hele den Litthanske Armees Forraad, som var oplagt i Fæstningen Modlin, faldt ved dennes Rømning i Polakkernes Hænder. - Denne Fæstning, som til sin Fortification trængte til betydelige Forbedringer, ligner sig næppe mere selv; Landboer, hjemmehørende 5 til 6 Mile fra Staden, ile did med største Jver til Arbeide, omendskjønt de ikke faae mere end 10 Polske Grotz (7 Rigsbankskilling) i Dagløn. Disse Folk kunne næppe faae en Draabe Brændeviin til Vederkvægelse i denne strenge Aarstid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Man vil ellers vide i Berlin, at Polakkernes Enthusiasme for det Meste indskrænker sig til Varskov, og at i Særdeleshed Bønderne slet ikke ynde den nye Tingenes Forfatning. - De have da heller ikke stor Aarsag til at tage sig meget af Sligt, thi saalænge de vedblive at være undertrykte Trældyr, kan det velvære dem temmelig ligegyldigt, hvem de trælle til Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
J Henseende til den udenlandske Politik - sagde nylig Præsidenten i Conseilet Hr. Lafitte i de Deputeredes Kammer - har Ministeriet lagt Jkke-Jndblandingens Princip til Grund, da samme hidrører fra Tingenes nuværende Forfatning. Den hellige Alliance havde til Formaal Frihedens Undertrykkelse ved fælleds Kræfter, hvor den bare begyndte at spire frem; det af Frankrig fremtalte nye System maatte nødvendig sigte til allevegne at lade Friheden udvikle sig, hvor den skulde opstaae paa naturlig Vei, allevegne at forskaffe den Agtelse, men ingensteds at fremskynde dens Opkomst, da Erfaring har viist, at en udenlandsfra indført Frihed er en ligesaa fordærvelig Gave som Despotismen. Det er i Medfør af dette Princip, der forener Frankrigs Værdighed med Europas Sikkerhed, at Frankrig har i Forening med de øvrige store Magter erkjendt Belgiens Uafhængighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
General Lamarque forlangte nogle Oplysninger i Henseende til Frankrigs Forhold til Belgien. Han vilde vide, at det i Anerkjendelses Protokollen heder: "Man skal saa lidet muligt bortfjerne sig fra Grundlagene og Øjemedet af Aanden og Bestemmelserne i Fordragene, af 1814 og 1815. Generalen vilde ikke vide af, at et ved Kanonerne ved Waterlod dicteret Princip skulde lægges til Grund for nærværende Tids Forhandlinger. Han erindrede om, at Napoleon hellere lod sig forvise til Elba, end at indvillige i det Franske Territories Sønderlemmelse, og at det kuns var en Greve af Artois muligt at antage Frankrigs Fornedrelse og ikke blot berøve det sine naturlige Grændser, men endog dem, det havde i Arv fra Ludvig den Fjortende. Han meente, at man burde erklære Antverpen for en Frihavn og en Hansestad og derpaa antage Belgiens Tilbud om Forening med Frankrig; saa vilde Spørgsmaalet om Schelden falde bort af sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Indenlands Ministeren Montalivet har i Kammeret, indbragt Forslag om en ny Valglov, hvorefter alle 25aarige Franskmænd, som besidde de behørige Egenskaber, skulle være Stemmeberettigede. For at være valgbar udfordres en Alder af 30 Aar, samt at den, der vælges, betaler i directe Skat mindst 50 Franker Frank er Skilling. ingen Embedsmand maa kunne vælges der, hvor han fører sit Embede. Vælgernes Tal vil efter de nye Bestemmelser blive omtrent 210000.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Paris er roligt, men Regeringen er undsluppen en stor Krisis. Det er ganske vist, at de sidste Uroligheder ikke blot gik ud paa Exministrenes Aflivelse, men tillige paa at bemægtige sig Regeringen, og det er Nationalgardens ypperligge Holding (og Lafayette, som tog sin Afsked) man har at takke for, at Planen ikke lykkedes. Det er beviist, at der blev uddeelt Penge iblandt Folket; at Generaler fra Bonapartes Hær vare i Skaren; at Nationalgadens Kanonerer, der udmærke sig ved republikansk Tænkemaade, havde besluttet at forene sig med Folket; Municipalgaden (Gensdarmerne) ligeledes; at flere af Regeringens Agenter vare vidende om denne Sag. Vel seirede den gode Orden, men det virksomme og ophidsede Parti har af denne Krisis taget Anledning til at foreskrive Kongen nye Betingelser, saasom først at give PairsKammeret en ny Jndretning efter aldeles forandrede Grundsætninger, hvilket Kongen dog modsætter sig, men vil i dets Sted skabe endeel nye Pairer, Nogle sige 40, Andre 1000. Dernæst at indføre en populær Valglov, som nu allerede er foreslaaet. Mange ville have Krig, men det synes dog som de Fleste ville, at den skulde have Skin af at være en Forsvars- og ikke Angrebs=Krig. - Overalt hersker megen Gjæring i Gemytterne og der skriges: "Vi maae have en Republik for at faae jaget Orleannerne væk." - Et betydeligt Partii, hvoriblandt mange Geistlige, ere for "Barnet paa Holyrood; men det skal vel være næppe, at de kunne bringe den Sag igjennem og faae sat en Bourbonsk Prinds paa hans Fædres Throne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
England. Uagtet Demagogen OConne, gjorde sig al Flid, for at formaae Dublinerne til slet ingen Stads at gjøre ved Markis af Anglesens Ankomst og Jndtog som Statholder, toge de dog imod ham med megen Glæde og Høitidelighed; dog vil det vel blive en svær Opgave for ham at vedligeholde Rolighed i Landet, da O Con nel og andre Oprørsprædikanter aabenlyst søge at tande Borgerkrigens Lue.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
J Manchester og Omegn skal over 100000 Mennesker gaae paa Svaj, da de have forladt Værkstederne for at tiltrodse sig høiere Løn. Da imidlertid en dygtig Svend kan fortjene over 31 Shilling om Ugen, som er 15 Mark om Dagen, og en Dreng i de første sex Maaneder har en Trediepart derimod eller fem Mark om Dagen, saa have de vel Jngen stor Grund til at klage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Jernbanen mellem Liverpool og Manchester indbragte i bare Passageerpenge i de første ni Uger over 18000 Pund Sterling, saa at den vist betaler sig meget godt. At Ministeren William Huskisson tog sin Død paa denne Jernbane, var heller ingen Skade, for England, skjønt han efter sin Død paraderede i Aviserne med Palmer i Hænderne og sik en prægtig Jordefærd. J Themsen var den 20de December det høieste Vand, som der har fundet Sted siden Decber. 1321.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Blandinger. De Franske Erministre befindes nu saa fattige, at de ikke formaae at udrede Proces- og Varetægts-Omkostninger, end sige betale deres private Gjeld. Polignae har faaet udstykket og solgt sine faste Godser og sikkret Pengene; Peyronnet giør sig ganske skindarm; de to andre foregive, at de Jntet eje selv, men at det er deres Koners Midler, de have havt at disponere over.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Til Hamborg vare i forrige Aar ankomne ialt 2713 store og smaa Skibe, nemlig: fra Ostindien 9, fra Vestindien 113, fra Sydamerica 120, fra Nordamerica 21, fra de azoriske og canariske Øer 8, fra Middelhavet 101, fra Spanien 12, fra Portugal 29, fra Frankrig 87, fra Storbrittannien 1015, fra Archangel 13, fra Østersøen 200, fra Sverrig og Norge, 64, fra Danmark 116, fra Holland 508. Paa Hvalfisk- og Sælhunds-Fiskeri have 2 været ude og paa Sildefiskeri 4. Samtlige engelske Dampskibe herfra, have gjort 64 og de nederlandske 19 Reiser. Antallet af de herfra til fremmede Havne afseilede Skike beløb sig til 2329.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Arbeidet ved befæstningen af Paris er i fuld Gang; over 3000 Mennesker finde Beskjeftigelse her. Cordonen omkring Moskau formedelst Cholerasygen er endnu ikke ophævet. Følgende Liste om Sygdommen derfra er den sidste. Den 13de Decbr. angrebes 13 Personer, der helbrededes 17 og 8 døde. Den 14de angrebes 28, der helbrededes 37 og døde 15 Den 15de angrebes 12, der helbrededes 12 og 10 døde. Den 16de angrebes 18, 30 helbrededes og 8 døde. Den 17de angrebes 11, der helbrededes 17 og 9 døde; hvoraf sees at Sygdommen er i betydelig Aftagende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Jacques Lafitte & Comp. i Paris bekjendtgjør ved Circulaire at Huset med Begyndelsen af dette Aar har ophævet sine Handelsforretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Til Hamborg er i afvigte Aar indført 45 Millioner Pund Kaffe. Aaret før 40 Millioner Pund. J Behold haves 24 1/2 Mill. Pund.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
J Bremen er i denne Tid udkommet en ny Toldforordning, hvorved Tolden er forhøiet paa adskillige Artikler, saasom Kornvarer, Spiritusser m.m. Belgien skal nu inddeles i fire Militær-Divisioner, nemlig: 1) Flanderns tvende Provindser. 2) Brabant med Anmerpen. 3) Lemborg og Lyttich. 4) HenneganNamur og Luxemborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
J Brysse, udkommer nu en Tidende under Titel Mephistopheles, retsom om enhver Ting sammesteds, for at kunne due noget maa Forestillingerne paa de fleste af Paris mange Theattre ere næsten gaaede i Staae, fordi Acteurene maae i denne urolige Tid giøre Tjeneste som Nationalgardister.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
J Cronstadts Havn vare i f. A. indløbne 1492, Skibe, hvoraf 47 vare danske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
I Amsterdams Havn vare i forrige Aar indløbne 1996 Skibe, hvoraf ikkun eet fra stakkels Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Maribo, den 4de Januar. Det Titchenske Skuespillerselskab gjør megen Lykke i Nykjøbing, hvor det hver Aften har fuldt Huus, da det stedse tilfredsstiller Publikums Forventning. Selskabet ventes hertil Byen i Slutningen af denne Maaned, og kan udentvivl Hr. Directeur Titchen. hvis han ønsker det, vente Abonnement paa 8 a 12 Forestillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Viborg. Ved Landsoverretsdom af 4de October f. A. er en af Birkedommeren ved Wilhelmsborgs Birk under Skiftet efter afdøde Niels Sørensen i Overfløistrup afsagt Kiendelse stadfæstet, hvorefter Besidderen af Baroniet Wilhelmsborg blot maa ansees som Herlighedseier af en omtvistet Gaard i bemeldte Bye.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Skagen, den 9de Januar. J forgaars Morges indstrandede paa Skagens RevSkonnertbriggen Ceres, Capt. M. Cruse af London, kommende fra Hjemstedet, ballastet, bestemt til Kjøbenhavn. Ved Skagboernes Hielp blev Skibet om Aftenen den 7de hibet løs fra Grunden, men da en Storm opkom maatte de, saavelsom Skibsbesætningen, tilsom søge efter at komme iland fra det farlige Sted, Skibet stod paa. Først langt ud paa Natten langede Baaden til Land, og een Baad, hvori Skibscapitainen, først i Dagbrækningen, og selv da kun ved at tilføre Baaden en Trodse paa circa 1200 Favne, hvorved den haledes til Land. Jmidlertid laae Skibet, dog inde imellem Grundene, for et Anker og et Varp, indtil i Gaar Aftes da det bragtes ganske ud fra Grundene og tilankers paa 9 Favne Vand circa 3/4 Miil østen for Skagens Pynt. Da Skibet er læk og mangler Ballast, som blev udkastet paa Grunden, seer Capitainen sig nødsaget at søge nærmeste Havn mueligt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Blandinger. Jfølge udstædt Bekjendtgjørelse fra Kjøbenhavns Magistrat, har Hs. Majestæt ved Reskript af 15de Debr. allernaadigst befalet, at der skal ansættes Vægtere og anbringes Lygter paa Stadens Nørre- og Østerbroer, hvortil de aarlige Udgifter blive at ligne under Et med Udgifterne af Vagthold og Belysning i Staden, Kjøbenhavn og paa Vesterbroe, og for de udenbyes Be ende efter en modereret Maalestok.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Jmellem de Herrer Kammerraader Lund i Aalborg og Kirstein paa Lindenborg har været Retssag angaaende 135 Rbd. 2 Mk. som førstnævnte fordrede af sidstnævnte i Embedsportler for udstedte Attester m.v.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Ved Dom afsagt af Hr. Birkedommer Hvass var Hr. Kammerr. Kirstein frifunden for nævnte Udtælling, men ved Høiesteret er dømt det modsatte, at den indstævnte Sum med Renter fra 2den April 1829 indtil Betaling skeer, bør udbetales til Hr. Kammerr. og BrandDirecteur Lund.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Proprietair Hepke til Kalbygaard var sagsøgt af Skanderborg Amts Fattig- og Skole-Direction for et Legat af 1000 Rbd. Sølv, ifølge fremlagt Gavebrev af 14de Mai 1796. Ved Herredsthinget blev den Sagsøgte frifunden for Tiltalen, ved Overretten blev han derimod dømt til at betale Capitalen med 28 Aars Renter, men ved Høiesteret hedder det - Herredsthingsdommen bør ved Magt at stande.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Hr. Pastor F. N. S. Grundtvig har udgivet: Politiske Betragtninger med Blik paa Danmark og Holsten, indeholdende 1) om Oprør, 2) og Rigs-Dage, 3) om Skrive=Frihed 4) om Danmark og Holsteen. (Priis 2 Mark.)J Waldai i Rusland er ved Døden afgaaet Keiserlig russisk Stads- og Districts=Læge P. J. Estrup, der var en Dansk af Fødsel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Døde. Mad. J. v. Halle, f. Philipp, 77 Aar; Jfr. A. M. Schwer mann, 80 Aar; Enken M. C. Berg, f. Rømer, 65 Aar; C. C. Meyer, f. Geisler, 78 Aar; S. Lye, f. Larsen, 56 Aar; Jfr. J. S. A. Degen, 16 Aar; alle i Kbhvn. Keiserlig russisk Districtslæge P. J. Estrup, fra Kbhvn., døde i Waldai i Rusland. M. C. Jørgensen, f. Nielsen, i Odense. Komd. A. Taaning, 42 Aar, i Horsens. - Pastor G. L. Nissen, 55 Aar, i Høyer. M. Warnholtz, f. Elmenhorst, 29 Aar i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Bekjendtgjoreløer. At det har behaget Forsynet, i Dag Morges at, bortkalde. til hiint bedre Liv, min gode Mand Chresten Nielsen Langtved, i hans 64de Aar, dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 12te Januar 1831. Maren sal. Langtveds.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Tvende af mine Leiesteder i Kattesunds og Kaarsgaden ere at erholde til Leie førstkommende Paaske Flyttetid 1831. A. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Jmod befalet Sikkerhed er 300 Rbd. Sedler af Biørns holms Overformynderies Midler, strax at erholde hos Biørnsholm, den 28de December 1831. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Levende Gedder og Karusser faaes hos Svend Christensen, paa Reberbanen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
En Lygte, som formodentlig er glemt i Dramatik=Porten, kan hos Undertegnede afhentes, imod dette Avertissements Betaling. N. Jversen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Ottende Abonnements=Forestilling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Søndagen den 16de Januar opføres: Herman von Unna, Ridder Drama med Sang i 5 Acter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
De ærede Abonnenter kunde til denne sidste AbonneNB. ments-Forestilling erholde Billetter for 2 Mk. Werligh & Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
En aldeles ny, fiin blaa Klædes-Chenillie anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
En Guldbrystnaal, dobbelt og sammenlænket, formodes at være stiaalen. Den som kommer i Besiddelse af samme vil behage at henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Et godt kjønt Leiested med en liden Hauge uden for Reberbansporten kan faaes billige hos Beyer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
En ung, syg og ugift Mandsperson fra Landet, ønsker sig med det allerførste heri Byen et Logis, med hvad derunder, for en saadan, forstaaes. Maatte det træffe hos en Familie, hvor flere nød godt af en Varme, var det kjærest. De herpaa Reflecterende vilde i en Billet mkt. K. H. S. aflagt paa denne Byes civile Sygehuus Litra B. B.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Tørt lyst Puddersukker, fri for Mellase og anden Ureenlighed, 15 Mk. pr. Lspd.; meget fiint Ditto, 18 Mk., faaes fremdeles hos Worm, paa Allgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
NB. At der i Gaarsavisen stod Meelsand var en TrykkilHvor en Handelsbetjent paa gode Vilkaar kan faae Condition til 1ste Mai, erfares paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
Proclama. Nattten imellem den 12te og 13de December forrige Aa inddrev paa Lild Strand her i Amtet et sønderknuset Vraaf et tremastet Skib, hvoraf Vragstykkerne fandtes adspredt langs med Kysterne i henved 1 Miils Strækning. Paa de inddrevne Vragstykker fandtes intet andet Kiendemærke, en at paa Lugbielken var indbrændt C7 norsk Eiendom 228 1/2 og 176. Paa Nathuset, der var sortmalet, fandtes paa begge Sider en hvidmalet Rude, og paa Rathjulet, som var male hvidt, fandtes indskaaret Navnet Plesner, Mastene var malede hvide med en Deel sorte Ringe. Desuden fandtes op skyllet paa Stranden en Skibsjurnal ført af Kapitain Johan Plesnet paa en Reise fra Falmouth til Hjemstedet Skien i Norge med Skibet Providentia. Blandt de paa Stranden opkastede døde Søemænd fandtes paa en middelaldrende Mands Strømper indsyet Navnet J. P. og ligeledes paa ungt Menneskes Strømper Bogstaverne P. P.; disse saavel som det øvrige Mandskabs druknede Legemer ere af Øvrigheder besørgede christelig begravede ved nærmeste Kirker. Jøvrisynes Skibet at have været ballastet og da nogle af Folkene ilandbjergede Kister befandtes sønderslagne og tomme, saa intet andet blevet reddet end det søndersplittede Vrag og nog Tougværk tilligemed en Deel sønderrevne Seil.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-13
J Anledning heraf indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii Enhver, som maatte ansee sig berettiget til at reclammere ovenmeldte Vraat legitimere deres Eiendomsret, da det ved Auction Udbragt efter Afdrag af alle Omkostninger, skal blive Vedkommende tilstillet. Thisted Amthuus, den 6te Januar 1831. Faye,
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-15
Polen. Rustningerne fortsættes med uafbrudt Jver og det gaaer endog saa vidt, at Damerne selv ville oprette et Regiment Sarmatiske Skjoldmøer, hvis Bestemmelse dog egentlig ikke skal være at stride, men at holde reent om Soldaterne og lave Mad til dem. De skulle være iførte en amarantfarvet Kjole, hvid Kaabe, en Polsk Hue (Konfederatka) og i Beltet et Par Pistoler. - Den Russiske Hær samlet sig især ved Bialystok og henad mod Grodno. Den Litthanske Arme under General Rosen er saaledes adskilt, at ikke to Regimenter nogensteds staae samlede, men ere adskilte ved mellem stillede Kosakker. Man taler endog om denne Armees Afvæbning ved von Pahlens Corps, hvorved det skal være kommet til blodige Optrin og Litthauerne have mistet 4000 Mand, men paa Russernes Side siges 8000 at have maattet bide i Græsset. Dog er denne Efterretning ikke authentisk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-15
En Transport Heste til Polsk Krigsbrug er falden i Russernes Hænder, hvorimod Polakkerne have paa et andet Sted faaet 100 Kosakheste. Jøvrigt ere endnu ingen haandgribelige Fiendtligheder begyndte; Dictator Chlopicki hersker med et Jernscepter og er ingenlunde godt lidt iblandt sine Landsmænd, men de kunne vel ikke godt undvære ham i denne Tid. De til St. Petersborg afsendte Deputerede fra Varskov have i saadan Egenskab hverken kunnet faae Foretræde hos Keiseren eller Tilladelse til at opholde sig i Keiserstaden; men derimod blev det dem bevilget i Egenskab som Polske Embedsmænd ved den forrige Bestyrelse. J Vilna, Litthauens Hovedstad, har været Urolighed iblandt Studenterne, men Militæret bragte snart Roligheden igjen tilveie. - Til Paris og London er sendt Underhandlere, som det kuns under Forklædning og paa Omveie lykkedes at komme igjennem. - Frankrig som holder stærkt paa Jkke Jndblandings-Principer, synes ikke at ville tilstaae Russerne Ret til at indblande sig Polens Anliggender, thi vel have Rusland og Polen fælleds Regent, men de ere iøvrigt i alle Henseender to særskilte Riger, som stet ikke have med hinanden at gjøre, og følgelig ere de Polske Anliggender Russerne aldeles uvedkommende. At Rusland har en ganske anden Anskuelse af Sagen, er saare naturligt, og der ere ikke stort mindre end 200000 Russer, samlede ved Grændsen for at bevise Keiserens Adkomster. Keiserens Feltequipage er sat i Beredskab og han vil selv personlig snart begive sig til Armeen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-15
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-15
Nationalgadens Artilleri er opløst. Det udmærkede sig meget ved republikanske Grundsætninger, saa man ansaae det for at være farligt at betroe Kanonerne i saadanne Folks Hænder. Det skal især have været Hertug Decates, der har formaaet Jndenlandsministeren til dette vigtige Skridt, og det uden derom, at spørge Chefen eller andre høje Vedkommende. Man anseer ellers dette Corpses Opløsning for at være en Overskridelse af Kongens constitutionsmessige Myndighed. En farlig Ting er det ellers, først at afskedige Lafayette og derefter at opløse en stor Deel af hans Corps, da det dog ene og allene er, ved Nationalgarden at den nu herskende Kongefamilie hævedes til Frankrigs Throne og opretholdtes paa samme. - Fra Met meldes, at der staaer en Armee af 500000 Mand i Egnen deromkring, hvilket vel kan indgyde Naboerne behørig Respect. Maaske de Belgiske Anliggender kunne snart bidrage til at sætte dem i Virksomhed, da nemlig Sydprovindserne af Belgien lydeligen fordre Jndlemmelse i Frankrig. - Stæderne Bayonne og Saint Jean Pis de Port ved den Spanske Grændse ere satte paa Krigsfod.