JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-06-29
NB. Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 6te Junii, og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 11te Ejusd 1781., ere Creditorerne udi Stervboen efter Tømmermanden, Knud Torstensen indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret da enhver skal vederfares Ret efter Loven, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. Fruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte at 2) P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendah, i Silkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Ender Dato Christiansborg Slot den 23de April, har det allern, behaget Hs. Majest. at udgive en Forordning, af følgende Jndhold: At, som Agerdyrkningen, næst den Allerhøyestes Velsignelse, er Grund støtten for Hs. Majests. Riges Danmarks Velstand; saa har Hs. Majest., ligesom forhen Hs. Majestæts Høystsalige Hr. Fader, siden Hs. Majestæts Regierings Begyndelse søgt, at sette Hs. Majest. kiere og troe Undersaatter i Stand til, med Jver og Virksomhed, enhver i sin Kreds, at kunne bidrage til Agerbrugets for dem selv og Staten nyttige Forbedring. Hs. Majestæt har derfor først opmuntret til og siden befalet Fælledskabets Ophævelse, som det første og væsentligste Skridt, til Landvæsenets og Agerdyrkningens dermed forbundne Forbedring, ligesom Hs. Majestæt ogsaa end videre har været betænkt paa at lette denne nyttige Sags Fremgang, og at bortrydde de Hindringer, hvorved samme tilforn for en stor Deeler bleven standset eller gjort vanskelig. J dette Øyemeed har Hs. Majestæt nu fremdeles nøye ladet igiennemgaae alle der lom forhen udgangne Anordninger, hvis Jndhold, for saavidt Hs. Majestæt allernaadigst har fundet tienligt og passen, de at lade samme fremdeles gielde og efterleves, nu i Følge Hs. Majestæts befaling, til Beqvemhed og Lettelse for Hs. Majestæts kiere og troe Undersaatter og Betiente, udi een Forordning er bleven samlet. Og efterat derved tillige er bleven taget i Overveielse hvis videre til denne for Hs. Majests. Rige høystnyttige Sags Fremme kunde være at tilføye og anordne; saa har Hs. Majestæt nu allernaadigst fundet for godt, herved aldeles at ophæve alle herom tilforn udgangne Forordninger, saasom de af Datis 22 Decbr. 1720, 29 Decbr. 1758, 28 Decbr. 1759, 8 Martii 1760, 15 May 1761, 28 Julii 1769, 14 Septbr. 1770 og 13 Mai 1776, samt derimod ved denne Hs. Majestæts Forordning i Almindelighed at anordne og befale, som følger: Da Forordningen af 8de Martii 1760, for at fremme Agerdyrkningens desto større og hastigere Forbedring, allerede haver forandret og nøyere forklaret den udi Danske Lovs 3die Bogs 13de Kapitels 13 Artikel indeholdte, og ved Forordningen af 22 Decbr. 1720 igientagne, Bestemmelse om særskilte Jorders Indhegning paa fælleds Fang, med videre; saa vil Hs. Majestæt allernaadigst, at det fremdeles skal staae enhver Lods=Eier frit for at lade indhegne sin paa eet Sted, samlede og for sig selv liggende Jord, Skov, Ager eller Eng, som han enten allerede særskilt besidder, eller herefter paa den herudi foreskrevne Maade ved Udskiftning erholder. Og skulle de øvrige Lods=Eiere med ham i denne Indhegning tage Deel, saaledes som herefter anordnes. J deslige for sig selv indhegnede Steder, hvoraf ikkun een er Eyer, maae da ingen Jagt paastaaes eller foretages af dem, som der tilforn til fælleds Jagt have været berettigede.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Dersom vedkommende Land=Jnspecteur eller Landmaaler, som skal forrette Delingen, befinder, at Taxationen og det virkelige Maal, der efter samme bestemmes, giør Jverksæt telsen af den udkastede Delings-Plan enten umuelig, eller dog ubeqvem, da anmelder han saadant for Amtmanden, som tilligemed Landvæsens-Commissarierne møder paa Aaste det, for, i samtlige Vedkommendes Overværelse, med ham at overlægge, hvad Forandring i Planen til fælleds Nytte og Beqvemmelighed kan foretages. Skulde da Amtmanden, Landvæsens-Commissarierne og Jnddeleren imellem sig selv indbyrdes blive ueenige om Delings=Planen, og de er heller kunne forerne Lods=Eierne om at antage den Plan, der har saadanne deres egne fleste Stemmer for sig, da indberettes Sagen til Rentekammeret til endelig Afgiørelse, efter hvilken da, eller efter Amtmandens, Landvæsens-Commissariernes og Land=Jnspecteurens eller Landmaalerens Plan, naar de alle om samme ere enige, Delingen paa Kartet bestemmes og paa Marken afsettes: og skulle de Tvistigheder, som deraf kunne reyse sig, afgiøres ved Amtmandens og Landvæsens-Emmissariernes Eragtning, eller, naar denne af en eller anden paaankes, ved Rentekammerets Kiendelse, saaledes som herefter i 32 s. ommeldes. J øvrigt bliver, naar siden i en Bye foretages videre Udskiftning, med samme paa lige Maade at forholde, som foran findes anordnet, for saavidt Omstændighederne dertil maatte være passende. Henseende til Veye og Fodstier skal ved den almindelige Udskiftnings-Plan, saavel som ved enhver særskilt Udskiftning, nøye paasees, at de almindelige Hoved Landeveie, som enten ere anlagte, eller i Fremtiden anlægges, ingenlunde forandres, men at derimod de mindre Veye imellem Bye og Bye, eller til Kirke og Mølle, som maatte eragtes fornødne over Byens Marker, saavelsom og de nødvendige Fodstier, anlægges uden omkring og imellem Lodderne, saavidt saadant, uden at Veyen derved alt for meget forlænges, er mueligt. Dog maa ingen gammel Vey aflægges, førend den ny, som i sammes Sted anlægges, er sat i forsvarlig Stand, hvortil Amtmanden skal forelægge Byemændene, som heri bør være hinanden behielpelige, en vis Tid; og dersom Præsten i Byen tilforn haver for sin Præstegaard hav Deel i de gamle Veyes Vedligeholdelse, da bor han ligeledes tage en forholdsmæssig Anpart udi Arbeydet ved de nye Veyes Anlæg og Jstandholdelse. Tvistigheder, som i denne Anledning imellem Vedkommende kunne forefalde, blive i øvrigt paa samme Maade som de, om hvilke udi næstforegaaende 8de s. er meldt, at behandle og afgiøre.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
J Henseende til de endnu udeelte fælleds Overdreve og Heeder, vil Hs. Majestæt have anordnet, at naar enten en Bye eller ikkun een eller anden Lods=Eier i Byen, forlanger at saae sin Anpart af et saadant Overdrev udskiftet, skal samme, uden nogen hindring af de øvrige Lods=Eyere, deeles først Bye- og siden Lods=Eierviis, efter foregaaende Opmaaling og lovlig Taxation, alt paa samtlige Lods=Eyeres Bekostning, saaledes som foran om Ager og Engs Udskiftning er fastsat. Skulde om deslige Overdreve imellem Lods=Eierne, siden Landmaalings=Tiden, være foregaaet een eller anden Forening, eller Domme eller andre lovlige Adkomster haves, da bør disse for saadanne Overdreves Deling lægges til Grund, og enhver Lods=Eier i Følge deraf tilmaales den Anpart, som ham efter samme kan tilkomme. Men hvor ingen saadanne Foreninger, Domme eller Adkomster ere til, der bør Delingen skee saaledes, at først hver Bye og siden enhver LodsEier tildeles den Anpart, som dem eller ham efter deres eller hans Græsnings Ret til visse Høveders Paaslag paa Overdrevet, i Forhold med det Hele til Udskiftning bestemte Overdrevs Jndhold, som til den Ende opmaales og lovlig taxeres, kan tilkomme. Ved Udskiftningen af de Overdreve, hvorpaa Skov findes bør nøye iagttages, at Skov=Eieren, naar og for saavidt han tillige er berettiget til Grund, af Overdrevet tildeles den ham med Rette tilkommende Anpart der, hvor hans meeste eller største Skov falder, og Græsning=Besidderne deres Anpart, saavidt muligt, paa de Steder, hvor ingen Overskov findes, paa det at det i alle Henseender meget skadelige Fælled, skab imellem Skov=Eyere og Grund=Besiddere kan, saameget som giørligt, blive ophævet. Men naar saadant aldeles ikke, eller dog ikke fuldkommen paa nysanførte Maade lader sig giøre, da vil Hs. Majestæt med allernaadigst Velbehag ansee, at Skov= og Grund=Eierne søge i Mindelighed, ved Mageskifte af Skov imod Grund eller anden Gotgiørelse, at komme ud af dette for dem begge høystskadelige Fælledskab, hvilken Henseende de af Hs. Majestæts Amtmænd og Landvæsens Commissarier saavelsom af Hs. Majestæts Rentekammer saameget muligt bør understøttes ved tienlige Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Dersom nogen Lods=Eier maatte af et fælleds Overdrev, som nu efter foregaaende 15de eller 16de §. bliver udskiftet, forhen have indtaget og indhegnet eet eller andet Stykke, og samme dog ikke udgjør den fulde Anpart af Overdrevet, som Besidderen tilkommer, men han altsaa endnu for det Manglende har Deel i det uskiftede Overdrev, da skal saadant forhen indtaget Stykke, betragtet blot som Overdrevs Jord, og ikke efter den Dyrkning, som siden derpaa maatte være anvendt, naar hele Fanget til Deeling anslaaes, afkortes udi den Deel Eieren tilkommer af Fanget, saafremt han ikke kan bevise, at saadan Afkortning tilforn er skeet, siden ham ey billigen kan paalegges, samme imod sin Villie at udlegge, med mindre Amtmanden og Landvæsens-Commissarierne maatte finde Beliggenheden saaledes, at de indtagne Stykker bør, hvor det er nødvendigt, og ingens Rettigheder derved forkrænkes, gaae med under Deling til sammes større Beqvemmelighed, da i saa Fald deslige Jndhegninger ligesaa lidet som Tofterne ved Byerne kunne fra Udskiftningen være at undtage. Men i dette Tilfælde skulle dog slige forhen indtagne Overdrevs=Stykker, førend de udlegges, lovlig taxeres, efter den Godhed og Dyrkning de nu have, paa det at Besidderen, kan for samme erholde billig og forholdsmæssig Vederlag, uden at tabe Frugten af hans paa et saadant Jordsmons Forbedring anvendte Flid og Bekostning.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
J øvrigt skal ved deslige Overdreves Deling og Jndhegning iagttages, at ingen almindelige Veye og Vandsteder, som ikke kunne undværes, blive, imod Lovens 3 Bogs 13 Cap. 13 Art., aflukkede, med mindre andre beqvemme Vei igien anlegges, og de fornødne Vandsteder ved Gravning, hvorudi vedkommende Lods=Eyere skulle være hinanden behielpelige, eller ved anden ny Jndretning, kunne tilveiebringes. Men dersom i een eller anden Lod intet Vandsted, skulde være at erholde, da bør det fastsettes, hvor fællede Vandsted skal haves. Jkke heller maa, hvor i saadanne fælleds Overdreve eller Heeder findes Tørvemoeser, nogen betages den Rettighed han haver til Tørveskiær og Sætte=Rum til Tørvene, men Deelingen og Indhegningen bør derefter indrettes saaledes, som det efter Stedets Leylighed best og beqvemmest uden nogens Fornærmelse skee kan; hvilket alt af Amtmanden og Landvæsens-Commissarierne paa anordnet Maade og i fornødent Fald ved Rentekammerets Kiendelse bliver at afgiøre. Det fornødne Hegn, som ved Overdrevenes Udskiftning bliver at opføre, skal imellem vedkommende Lods=Eiere inddeles paa samme Maade som Hegnet ved Mark-Jorders Udskiftning, nemlig saaledes, at Bye imod Bye, enkelt LodsEier eller Mand imod Mand, tage halvt Hegn med hverandre, for saavidt deres Grunde sammenstøde, og til den Strækning halvt Hegn, der tilfalder flere endnu i Overdrevet fælleds deeltagende Lods=Eyere, eller Jordbrugere, bidrage disse efter Høveders Paaslag, eller i det Forhold, efter hvilket Overdrevet er udskiftet, saaledes som de derom indbyrdes kunne forenes, eller i manglende Fald ved Amtmandens og Landvæsens-Commissariernes Kiendelse. Og maae de samlede Jordegodsers Bønder, paa samme Maade, som i Henseende til Afgrøvtningen ved Ager og Engs Udskiftning forhen. forhen i 12 s. er fastsat, bruges til at hielpe hinanden med udskiftede Overdrevs=Parters Indhegning; ligesom ogsaa med de Lods=Eyere, der findes forsømmelige i at besørge deres Anpart Hegn opført, forholdes paa lige Maade, som i 14de s. er foreskrevet. J øvrigt skulle alle de Tvistigheder, som som Overdrevenes Udskiftning, Hegnets Deling, m. v. kunne forefalde, paa samme Maade, som Sager og Ager og Engs Udskiftning, afgiøres ved Eragtning af Amtmanden og Landvæsens-Commissarierne, og, naar denne paaankes, ved Hs. Majestæts Rentekammers Kiendelse.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Under 20de Martii 1780 har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Capit. Frederich Ludvig Bülow til at være Toldforvalter tilligemed Pakhuusforvalter paa Frederichstæd paa St. Croix i Amerika.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 10de Febr. 1781 har Hs. Majestæt allern. beskikket Amtsforvalteren paa Ærrøe, Severin Ahlman til CancellieRaad.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Under 26de Martii har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Consumtions=Jnspecteuren i Aalborg, Frederich Winding til at være Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 12te April er Justitsraad og Amtmand Even Hammer beskikket at være Etatsraad.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 18de April er Etatsraad Mathias Lunding beskikket at være Conferentsraad.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 23de April er Byefoged og Birkedommer Thomas Eichel Bartholin allern, beskikket at være Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 2den May er Candidatus Juris Schach Georg Krog allern. beskikket at være Byefoged udi Slangerup og Frederich, sund udi forrige Byefoged Carl Schrøders Sted, som fra samme Embede i Naade er entlediget.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 4de Mai er Cancellieraad Christian August Kunad i Hamborg allernaadigst beskikket til Legationsraad med virkelig Justitsraads Rang.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 16de Mai er Missionair Hr. Gerhard Sandberg allern, beskikket at være Sognepræst til Dus Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 23de Mai er Studiosus Peder Gandrup confirmeret at være Sognepræst for Sulsted og Alstrup Meenigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 30te May er Hans Møller beskikket at være Herredsskriver udi Hassing Rings Herreder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 6te Junii er Studiosus Jørgen Wesseltoft confirmeret at være Sognepræst for Wærslov og Jordløse Meenigheder i Sielland. Capitainerne Otto Henrich von Schleppegrell af det andet Smaalehnske og Thomas Henrich von Arøeaf det andet Oplandske Jnfanterie Regiment benaadede med Carakter som Majorer af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 13de Junii er Studiosus Hans Fuglede beskikket at være residerende Capellan for Schierbech Meenighed i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 15de Junii er Studiosus Christen Pram allern, beskikket til at være Kongel. Fuldmægtig udi General Land=Occonomie og Commerce=Collegii udenlandske Consulat Secretariat.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 27de Junii er Capellan Hr. Søren Bull tonfirmeret at være Capellan pro Persona for Ørum Meenighed i Aarhuus Stift. Studiosus Thøger Lassen Haugaard ligesaa at være Sognepræst for Hvornum og Snæbum Meenigheder i Aarhuus Stift. Justitsraad og Byefoged Thomas Eichel Bartholin beskikket at være tilligemed Postmester i Nyekiøbing. Hospitals Forstander Lauriz Fogtmann ligesaa at være tilligemed Bye= og Raadstueskriver i Warde og Herredsskriver i Vester Herred. Proprietair Peder Jsversen ligesaa at være Cancellieraad. Hermann Ziegler ligesaa. Mads Speitzer ligesaa at være virkelig Cancellieraad. Told-Controlleur Peter Christian Buch i Christiansand allernaadigst beskikket til at være Cancellieraad. Sognepræsten Hr. Søren Hagerup Holch beskikket at være Sognepræst for HafsloMeenighed i Bergens Stift. Procurator Nicolay Frydensberg ligesaa at være vice Raadmand i Horsens.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Under Dato Fredensborg Slot den 27de Junii har Hs. Majestæt allern. udgivet en Plakat, hvorved befales: at ingen maae giøre Beslag paa eller Execution udi den Hs. Majestæts Betiente forundte Gage, med mindre en Betient selv godvillig giver Anviisning paa samme, og Creditor tillige dertil har erholdet Vedkommende Collegii Tilladelse, hvorunder Betienten henhører.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 29de Junii er Thøger Kiersgaard forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator i Siellands Stift. Birkedommer Peder Grønlund ligesaa i Jylland. Under samme Dato er Kammerherre Carl Eberhard von Wachter, Kongel. Gesandt ved den Ober=Rhinske Kreds, allern. udnævnt tillige at være Kongel. Gesandt ved den Svabiske Kreds.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 4 Julii er den første dirigerende Borgemester i Flensborg Josias Thorstraten allern, beskikket til virkelig Justitsraad med Anciennetæt af 24de April a. c.; Borgmester og Amtsforvalter Justitsraad Burchard Christian Kamphøvener i Apenrade til Etatsraad. Studiosus Andreas Dreyer, confirmeret at være Capellan ved Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn. Den afskedigede Lieutenant Franciscus von Schmieden i Seegaard ligeledes til Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 6te Julii er Etatsraad Peter Christian Schumacher, allern. beskikket til Kongel. Minister=Resident ved det RussiskKayserl. Hof.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 11te Jul. er Sognepræst Jochum Gregersen Bruun, beskikket at være Sognepræst til vor Frue Kirke i Aarhuus og Annexet Anbye. Den ved Brand=Compagniet i Kiøbenhavn staaende Capitain Erasmus Frederich Platz udi Naade, forafskediget med Caracter som Brand=Major.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Den 12te Julii har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Consul Lars Lassen i Marseille til Agent med Commerce=Raads Rang. Den Den 18de Julii har det allern, behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Fuldmægtigen i det Jydske og Fyhnske Told Contoir Christian Bierman til at være Renteskriver for bemeldte Contoir, og i hans Sted igien til Fuldmægtig at udnævne Copiisten Christen Ludvigsen i det Siellandske Consumtions=Contoir, samt i hans Sted at ansætte Jens Christian Overgaard til at være Copiist i det Siellandske Consumtions=Contoir. Ligeledes er Regiments=Qvarteermesteren, ved det Jydske Jnfanterie-Regiment Albertus Sebastian, Hassler bestilt til Revisor ved det Kongel. Generalitets- og Commissariats=Collegio. Samme Dag har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Niels Henrich Bull til at være extra Toldbetient ved Bergens Toldsted.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Hs. Kongel. Majestæt haver til Kammerherrer allernaadigst behaget at udnævne Hr. Kammerjunker Niels Sehestedt, Committeret udi General-Toldkammeret; og den ved Øresund ansatte Toldkammererer, forrige General=Adjutant og Capitain Hauch.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Fra den 30te Junii til den 28de Julii h. a. ere her i Sta Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Pommersk Bog 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Rug Holsteensk Td. 3 Rd. 1 Mk. 8 s. Høst-Sild Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. Holsteensk Bøg- Rd. - - Mk. Dansk Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. jydskenkelt 5 Rd. 3 Mk. a 6 Rd. Holsteensk Hvede Td. 4 Rd. a 4 Rd. 1 Mk. Fyensk Rd. Mk. Tran Tønden, Rdlr.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 5 Mk. 2 Rd. - Mk. Salt. Siellandsk Td. Rd. Mk. s. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Birt. - Rd. - Mk. Byg Td. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 5 Rd. Mk. Spansk Pd. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Malt Tønden 2 Rd. 5 Mk. Engelsk 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Havre Td. 2 Rd. a 2 Rd. 1 Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Fransk Gryn Td. 6 Rd. 4 Mk. Viine. Brænde.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Boghvede Gryn Td. 6 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
En Ahme Rhinsk Viin 60 a 65 Rdlr. Et Bonde=Læs 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Erter Td. 3 Rd. Mk. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. Et Læs Tørv. 5 Mk. a 1 Rd. 4 Mk. s. Jslands salted samme. Et Oxehov. rød Viin. 56 a 70 Rdlr. Kul Tønden, 1 Mk. 12 s.a - Rd. uden Rigs Flesk røget Lispd. 38 a 50 Rdlr. Foering. 1 Rd. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Oste Fyenske Skpd. Et Oxehov. Fransk Viin. 43 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs. 5 Rd. 2 a 4 Mk. uden Rigs 23 a 24 Rdlr. Dito mindre. 4 Rd. 2 a 3 Mk. Holsteenske Skpd. 11 Rd. 3 Mk. Et Oxehoved Fransk Brændeviin. Halm et Læs 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Smør Fyensk Td. 28 a 30 Rd. Siellandsk Td. 75 a 78 Rdlr. 32 a 34 Rd. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. Høns og Fiederværk.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Holsteensk Td. 32 a 34 Rd. Tælle Lispd. 2 Rd. Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret Rd. Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Brunsviger) Skpd. 18 Rdlr. 3 Mk. unge Parret. Rd. Mk. Fisk. Garleber ) - 66 Rdlr. Capuner fæde et Par Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. mavre et Par Mk. - s. Graasey salted Td. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Høns gamle Parret. 3 Mk. s. tor Skpd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter den. - unge Parret. 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Klipfisk Skpd. Rd. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet, Kyllinger et Par 1 Mk. 4 a 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Norsk Torsk salted Td. 2 Rd. Ænder et Par 1 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Jslandsk Td. 8 a 10 Rd. 3 Mk. Brænde. Favnen. Duer et Par 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Jslandsk tør Fisk Skpd. 24 a 30 Rd. Pommersk Fyr 4 Rd. 2 a 3 Mk. Æg en Snees 16 sk. den copulerede 55 Par, fødte Drenge 107, Piger 106. tilsammen 213; døde Mænd 73, Qvinder 53, Drenge 46, Piger 47, tilsammen 219, ere altsaa 6 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 14, Apoplexie 2, Barselseng 5, Beenbrud 2. Blodstyrtning 1, Brystsyge 32, Brok 1, Druknet 2, Durkløb 1, Dødfød 2, Falden til Døde 2, Feber 21, Forraadnelses=Feber 5, Frisler 2, Hidsig Feber 1, Hoste 3. Jndvortes Svaghed 1, Jnflamation 6, Kighoste 1, Kopper 4, Langvarig Sygdom 1, Meslinger 1, Nærvefeber 1, Obstruction 1, Ormefeber 1, Slag 53, Sprinkler 1, Svindsot 5, Tænder 5, Tærende Syge 19, Trødske 1, Uangivne Svagheder 14, Vattersoet 6, Værk 1. Udi Frederichs Hospital ere fra den 30te Junii til den 28 Julii h. a. af Patienter indkomne 189, udgaaet 164, døde 30; af Barselqvinder indkomne 60, udgaaet 52, død 2; af Børn fødte 61.
Berlingske Tidende, 1781-07-01
Avertissement. J de Godicheske Arvingers Bogtrykkerie er godt Maculatur at - bekomme, Riset a 3 Mk. 8 Skilling.
Berlingske Tidende, 1781-07-02
St. Sebastian den 8de Junii.
Berlingske Tidende, 1781-07-02
I Gaar ankom hertil lykkeligen 2de af Hr. Campos's Skibe fra Havanna, efter en Reyse af 39 Dage. De medbringe den Efterretning, at man der ved deres Afreise har havt den Tidende, at Don Galvez strax efter sin Ankomst for Pensacola har erobret Fortet St. Rosa, og derpaa angrebet Forter St. Georg saa heftigen, at det ikke meere skal kunde holde sig længe. Don Soland skal være gaaet med 11 Spanske, og Hr. de Monteil med 4 Franske Krigskibe under Seyl den 8de April, for at understøtte den Spanske Armee, som blev truet med et Angreb af en Engelsk Escadre.
Berlingske Tidende, 1781-07-02
Madrit, den 5te Junii. Vort Ministerium har saavel i Cadia hos den Hollandske, Consul, Hr. Nagel, som og hos den her værende Hollandske Gesandt, Græve von Rechteren, gjort Ansøgning om at tage nogle Hollandske Skibe, som ligge ledige i Bayen ved Cadix, i Tieneste for Kongel. Regning, for under Spansk Flag og Convoy at bruges til en hemmelig Expedition. Efter af Formodning vil denne Ansøgning have en god Virkning.
Berlingske Tidende, 1781-07-02
Danzig, den 19de Junii. Vor Handel tager meget af. Skibsfarten med Holland er ganske ophævet; men den med Engeland vedvarer endnu, og mange af vore Skibe bringe Skibsbygningstømmer til Engeland. Tørken er her meget stor, og ingen synderlig Hof at haabe. Det har kun regnet eengang siden Paaske. Je mere vores Handel tager af, desmeere stiger den paa Elbingen i Veyret. Tømmer, Pohlsk Lærret og Korn ere endnu vore eneste Artikler, og Kornhandelen lider meget ved Hollændernes Udeblivelse og Mangel paa Neutrale Skibe.
Berlingske Tidende, 1781-07-02
Paris, den 22de Junii. Den sidste store Jldebrand i Operaghuuset har overhovedet kostet 22 Acteurer og Figuranter Livet. Nogle ere opbrændt te, andre qvalte, andre læmlæstede. Hr. Gardel, een af de fornemste Dandsere, sprangte Etager høyt ud af et Vindue og brækkede begge Been. Mademoiselle Andinot undløb i den bare Særk, Mademoiselle Guimard blev baaren halv død i hendes Vogn, saasom en brændende Brand var falden hende i Barmen; Mademoiselle Allard havde neppe Tid til at undløbe med bare Fødder i Tøfler uden Kiole, allene i et Livstykke.