JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-13
Onsdagen den 17de Mai om Eftermiddagen Klokken 2 bliver een halv Gaard i Dyrbye, af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 1 en halv Alb., som ligger til de øverste residerende Capellanie i Randers, stillet til offentlig Auction i Dronningborgs Birketings=Stue efter de approberede Conditioner, som findes paa Auctionsstedet. Fredagen den 26de Maii næstkommende Kl. 2 slet Eftermiddag, bliver efter Selveier Huusmand Søren Sørensen i Søebye Heede, hans Begiering, holdes offentlig Auction over et ham tilhørende Huus i bemeldte Søbye Heede, beliggende i Randers Amt, Clausholms Birk, Søebye Sogn, med tilliggende Eiendom, bestaaende af Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. 2 Alb. Bemeldte Huus, som bestaaer af 6 Fag, og for et Par Aar siden først er opbygt, er i beboelig Stand, og Jorden til samme, som er udskift af Fælledskab, bestaaer af circa 23 a 24 Tdr. Sædeland, og ligesaameget Heede, hvoraf det meste kan blive godt Pløie, Jord, til Huset er en indhegnet Haugeplads, fornøden Klyne og Heede=Tørv, og kan avles 3 Læs Høe. Paa Marken kan for nærværende Tid græsses aarlig, foruden det som bruges til Sæd, 3 Kiør og 16 Faar, med deres Yngel, som og kan fødes om Vinteren, og naar Jorden kommer i bedre Brug, kan tilvisse græsses og fødes dobbelt. Det meldes til Liebhabernes behagelige Efterretning, at Kiøberen strax efter Auctionen kan tiltræde Huset. til Beboelse og benytte sig af Græsningen og Høeavlet, samt beholde den til Huset sidste Efteraar lagte Rug Sæd. Peder Johansen Smed i Søebye, er villig, før Auctionen, paa Forlangende, at forevise Huus og Eiendomme. Liebhaberne ville behage forbemeldte Tid og Sted, at indfinde sig, hvor Auctionen foretages og afholdes efter de Conditoner som da skal blive bekiendtgjort. Mygindgaard, den 9de Mai 1797. R. Müller, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-13
Hvo som maatte have nogen retmæssig Gieldsfordring til her i Byen hendøde Barbeer Maylænder, vilde inden 12 Uger fra Dato, under Kravets Fortabelse, anmelde samme for undertegnede Stervboets Skifteforvalter. Ebeltoft, den 3de Mai 1797. Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-13
Fra Undertegnede i Gundestrup, paa Moesgaard Gods er i sidste Nye=Market bortkommen 2de Stude, nemlig en sortbroget, klippet paa venstre Lend med 1., og en sort, klippet paa samme Lend med L; hvem der om samme kan give nogen Oplysning, betaler jeg med Fornøielse. Jens Lassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-13
Nyeste Bøger, som kan bekommes paa Stiftamtmandens Contoir i Aarhuus for vedtegnede Priser: Schrochs Verdenshistorie, 1ste Deel, paa Trykp. 4 Mk. 11 s. og Skrivp. 1 Rdlr. 4 s. Funkes Lærebog for Borgerskoler, 1ste Hefte, paa Trykp. 3 Mk. 2 s. og Skrivp 4 Mk. 11 s. Magazin for Næringsstanden, 1ste Hefte, 1 Mk. 9 s. Archiv for de nyeste Reisebeskrivelser, 1ste og 2det Hefte, paa Trykp. 2 Mk. 10 s. og Skrivp. 3 Mk. 13 s. Udenlandsk Litteratur, 5 Hefter, a 1 Mk. 9 s. Riegels's smaae historiske Skrivter, 9de Hefte, 2 Mk. 2 s. Euphrosynes 2den Aarg. 2det Hefte, paa Trykp. 1 Mk. 9 s. og Skrivp. 2 Mk. 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-13
Nyeste Kobbere. Branden i Kiøbenhavn den 5te, 6te og 7de Junii 1795. med Beskrivelse, bestaaende af 6 Kobbere, illummeret 4 Rdr. og uillumineret 2 Rdr. De Herrer Lysthavende, og de som har behaget at subskribere paa een eller flere af fornævnte Skrivter, anmodes herved tienstlig, at lade disse eller de hidtil udkomne Continuationer afhente, imod de heri anførte Prisers promtBetaling til S. N. Agri. Aarhuus, den 13de Maji 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Høikongelige Herskaber sig til Frederichsberg. Hs. K. Den 16de Mai begav Hans Majestæt Kongen og de H. Arveprindsen agtede sig med sine Børn til Sorgen Gemal og Datter til Augustenborg. Høistsamme an frie, og Hs. K. H. Hertuginden af Augustenborg med kom den 12te om Aftenen til Odense og fortsatte Dagen derpaa Reisen over Assens til Augustenborg. Randers, anslaaet til 800 Rdr. Jndkomst. Sogne Vacance, Sognekaldet til St. Mortens Kirke kaldet til Fiellerup og Glesborg i Nørre Herred, for gemann til Meilgaard, for denne Gang har, Kaldsret 250 Rdr., til hvilket sidste Hr. Kammerjunker Brug tighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Aarhuus. Den 15de afseilede herfra til Kiøbenhavn, Skipper Ole Clausen med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Samme Dato afseilede Smakskipper Jens Thurøe, med Stude for Povel Klitgaard, Christen Soede med Dito for Christen Dinnesen. Den 16de Peder Rasmussen med Dito for Christian Ladefoged, Jes Jessen, med Dito for Christen Dinnesen, Søren Michelsen, med Dito for Christian Ladefoged, Lars Hansen med Dito for Peder Justesen. 6 For vore fælleds Slægt og Venner, saavelsom og lerspective Velyndere skulde jeg ikke undlade skyldigst at bekiendtgiøre dette, at Herren den Almægtige, efter sin farandsagelige Viisdom behagede den 13de dennes ved Døden at kalde til det evige Liv min dyrebare Ægtefælle Christiane Johanne Marie Kiersgaard, i sit 28de Aar, efter at have levet med mig i et kiærligt men kort Ægteskab, nemlig 4 et halv Aar; hun efterlod sig en Datter i 4de og en Søn i 3die Aar. Hvo som kiendte hende, vil sikkerligen billige, at et saadant Tab dybt nedtrykker hendes Efterlevende. Aarhuus, den 14de Maii 1797. Wolf Frederich Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Prædikanterne paa femte Søndag efter Paaske. Froeprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Candidatus S. Kabel. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Udenlandsk. Frankrig. Den 30te April lod Directoriummet Fredspræliminairerne bekiendtgiøre for det utaalmodige Pariser Publicum. Grundvolden til denne Præliminair Betingelse er: 1) Keiseren frasiger sig Belgien, 2) An erkiendelse af Frankrigs Grændser, saaledes som de ved Republikens Love ere decreterede. 3) Den Lombardiske Republiks Oprettelse og Uafhængighed. Efter dettes Bekiendtgiørelse overlod man sig til den lydeligste Glæde. Lovgiverne saavelsom Tilhørerne raabte: Republiken leve! Armeerne leve, Buonaparte leve i Den Deputerede Ja de Brie foreslog: at den Dag, paa hvilken Blodet holdt sp at flyde, aarlig skulle være en høitidelig Nationalfest dag for Republiken; og Pastoret foreslog en Erindrings støttes Oprettelse for Armeerne paa een af de offentsige Pladse i Paris. Begge Forslage bleve antagne og overgivne til en Commission. Der blev og udnævnt en Commission, som skal give Beretning om, paa hvad Maade de bevilgede 1000 Millioner i Nationalgodser best kunne fordeles blant Fædrelandets Forsvarere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
J Redacteuren læser man: Efter at General Angereauhar overbragt Directoriummet Trophæerne af Mantuas Jndtagelse, er det ikke mindre interessant at see General Massena overbringe den Keiserlige Ratification paa Fredspræliminairerne. Men Jnteressen vil endnu forstørres, naar Buonaparte selv kommer hiem til Frankrig, og naar Definitiv=Tractatens Afslutning, og Omstændighederne tillader, at Directoriummet kan bevilge ham den Afsked som han søger. Jeg forlanger, siger Buonaparte, Rolighed, efter at have fortient Regieringens Tiltroe, og erhvervet mig mere Roes end der maaskee gjordes nødig til at være lykkelig. Min civile Løbebane vil blive som min militaire, overeensstemmende med de republikanske Grundsætninger. Deleville i de 500des Raad har foreslaaet til en Erindringsstøtte over vore Seire, en Bellona eller Minerva, omgiven af 3 collossalske Figurer, som skal forestille vore Allierede: de bataviske, lombardiske og amerikanske Republiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Tydskland. Et i Wien bekiendtgjort officiel Bilag siger: Man kan nu tilforladelig meddeele den behagelige Efterretning, at de franske Armeer under General Buonaparte, ere, efter en truffen Convention, fra alle Sider i Begreb med at rømme de indreøsterrigske Lande, og at disse, saavelsom Littoralet, med første ganske vil blive befriet fra de fremmede Armeer hvorimod de i det Salsborgske og ved Wien staaende Keiserlige Armeer skal fremrykke i hine Egne. Buonapartes Armee, som med Trodset bliver angiven til 87000 Mand, bliver paa deres Tilbagemarsch til Jtalien underholdt paa Keiserens Regning, og skal alt være passeret Görz. Til Klagensurt, Laybach og Triest ere nu igjen de første Poster expederede. Buonaparte er for sin Person gaaet til Mayland og ladet alt flere og flere Tropper marschere med det Venetianske. En Deputation som Senatet, i Venedig havde sendt til Grätz, for at undskylde Venetianernes Opstand imod de franske Tropper, i Verona, blev haardt imodtaget af ham, og truet med de strængeste Forholdsregler, hvis ikke alle Borgere og Landfolk i det Ven tianske strax leve afvæbnede. Verona er paalagt en stor Contribution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Ved Overrhinen er en stor Deel af den franske Armee gaaet over Rhinen, og der skal kun blive 15000 Mand af samme paa den høire Side indtil Freden er sluttet. Østerigerne trækker sig ind i det Vartembergske, i hvilket Land 60 Eskadroner Cavallerie og et forholdsmæssigt Antal Infanterie blive fordeelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Fra Nederhinem. J den Keiserlige neden Armees Dagbog, om Feldttoget fra den 18de til den 22de April, hedder det: De vigtige Forfaldt ved dette Feldttogs Aabning var en umiddelbar Følge af Fiendens Overmagt, som med 65000 Mand stod imod GeneralWernecks Corps, der kun var 25000 Mand stærk. Dalen, ved Neuwied var kun besadt med 8 Compagnier, 2 Batailloner og 6 Eskadroner, for at faae Fienden til at troe, man ville forsvare den, men den sande Hensigt var, at disse Tropper skulle trække sig tilbage til Dierdorf. Da Underhandlingerne om Vaabenstilstanden blev til intet, og Fiendtlighederne begyndte, var det for filde for General Krav, ubemærket at forlade den Neuwieder Dal, men, han maatte overlade sig Skjebnen, og dette lille Corpses Jnfanterie, blev tildeels et Offer for deres Stilling og den forfølgende Fiende. Ved Hoches hastige Fremtrængen til Montabaur og Dierdorf, blev General Wernecks øvrige Angrebsplaner og Dispositioner tilintetgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Skiønt Rygtet har sagt, at de franske Tropper skulle den 7de Mai trække sig tilbage fra Nied over Lahnfloden, den 12te over Rhinen og den 17de over Maatz, saa har det dog ikke ringeste Anseelse dertil, men det synes meget mere som de sætter sig fast der, og blot vil sende saa mange over Rhinen som ikke kan subsistere i dette udsuede Land. Af samme Aarsag har det Werneck ske Corps, især Cavalleriet, trukken sig tilbage. General Hoche, som dog alt har Efterretning om, at Fredspræliminairerne ere underskrevne, behandler dog endnu det af ham besatte Land som fiendtlig, og har paa den høire Rhinbredde udskreven en Contribution paa 3 Mill. lioner 700,000 Livres, hvortil den neutrale Stad Wetzlar skal betale 60,000 Livres. Fra flere Byer skal det Franske endog have bortdreven alt deres Qvæg. Fried berg er Samlingspladsen for over 600 Gidseler. Denne fattige Stad maae betale Hovedqvarterets Omkostninger daglig med 5000 Gylden. For denne Contribution ere de Hessencasselske Undersaatter frietagne, og fra en anden paa 1 Million 800,000 Livres, som er paalagt Landene mellem Sieg og Roer paa den ene, og Rhin og Demarcationslinien paa den anden Side, ere de preussiske Besiddelser frietagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Jtalien. Den 24de April har Staden Veronovergivet sig til de Franske paa Capitulation, hvor der blev dem tilstaaet Sikkerhed paa Personer, Eiendon og Gudstieneste. Den 25de forlod de venetianske Tropper Staden, efterat Podesta og begge Providitorerne samt General Stradica med Cavalleriet, Natten forhen havde forladt samme. Franskmændene bleve overleverede som Gidseler 4 Nobili, Biskoppen og 4 Domherrer, Den 26de tog de franske Tropper Staden fuldkommen i Besiddelse. Egentlig var General Landons Fremskridt Signalet, til Venctianernes Opstand, saameget mere som de franske Garnisoner i Verona og Peschiera vare kun svage, og et Corps Sclaronier ankom til Salo, just som Landon lod sig see i Trient og Roverede. Benetianerne lod herpaa Stormklokken lyde over det hele faste Land, og alt gret til Vaaben. De svage franske Garnisoner fra Friautil Bergamo, bleve deels nedhuggede, deels tagne til Fanger, saa man regnede 600 i Døde og 3000 i Fanger. Den franske General Balland kastede sig i Castellerne ved Verona, hvor han den 18de sluttede Vaabenstilstanden, med Landon, men blev derpaa fra den 19de til den 23de beleiret af mere end 40000 Bønder, til endelig GeneralKilmaine fra det Maylandske undsidte ham med 6000 Mand. J Salo, som Franskmændene har indtaget, er 1075 Pund Sølv falden dem i Hænderne, og den franske Flotille paa Gardasøen har desuden sadt Staden i 100,000 Livres Contribution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Tyrkiet. Pashaen i Widdin, Paschwan Oglou, bliver bestandig farligere for Porten, da han alt har 60,000 Mand paa Beenene, hvormed han streiser lige til Adrianopel. Han har bemægtiget sig Festningen Tirlova, nedsadt Skatterne til det halve, holder stræng Ordre, og da han vil benytte sig af Janitskarernes Jversyge mod de nye formeerte Tropper, saa har han til sit Løsningsord valgt: Janitskarerne leve, hvilke han og kalder sine Brødre, og i hvis Rolle han har ladet sig indskrive. For kort Tid siden har han taget 60 Skibe fra Porten, som var ladet med Munition og Krigsredskaber til Belgrad, og sendt det haanende Bud til Constantinopel, at denne Transport havde været ham meget velkommen, Storherren maatte kun sende en anden til Belgrad. Han skal og have antaget Titel af Sultan Osman 4de, og sendt Erkebiskoppen af Widdin som Gesandt til Hospodaren i Wallachiet. Han truet Belgrad med en Beleiring og har opbuden 30,000 Serviske Christne, hvoraf 10,000 alt ere ankomne i Festningen. Man siger at Porten søger at vinde ham med det Gode, og har tilbudt ham et af sine vigtigste Gouvernementer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Den i næst forrige Avis ommeldte Jldebrand paa Smyrna, som blev foranlediget af at nogle saa raa Mennesker ikke bleve tilladte, efter deres Forlangende, for intet at see en Comoedie som blev opført i den Vene diske Consuls Huus, har givet Anledning til den skrækkeligste Jammerscene: Da en Janitskar ved denne Leilighed blev skudt og Consulen ikke kunde udlevere til de andre Janitskarer Morderen, bleve de rasende og satte Jld paa 3 a 4 Steder af Frankernes Stad. Paa at slukke Jlden var ei at tænke, da enhver frygtede for Tyrkernes Sabler og Pøbelens Flinter. Jlden brændte fra den 15de til den 16de, hvorved 3000 Huse bleve lagte i Aske, 300 Mennesker myrdede og 1500 til 2000 omkom i Flammerne. De franske og engelske Kiøbmænds Skade, vurderes til henimod 200,000 Piastre. Nogle tusinde Mennesker ere ruinerede, og Dødsangest viser sig paa alle Ansigter. Den Person, som har givet denne Efterretning, lægger til Jeg en med Livsfare, som jeg gaaer og staaer, flygtet til det danske Skib Lille Asia, som føres af Capitain Sierk Jørkers, og over 100 andre Ulykkelige har valgt samme Tilflugtsted. Kort, alle Skibe ere opfyldte af Flygtninge. Consulerne have sendt Bud til Paschaen Cara Osman Oglu, men man tvivler om han kommer uden Portens befaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Adskilligt. Med overordentlig Leilighed er fra Paris kommen Efterretning til Amsterdam, at Ministeren for Marinen har alt faaet Ordre til at uddeele Marquebreve imod de americanske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
J det Belgiske maae nu alle Geistlige, under Fængselsstraf, afgive følgende Declaration. Jeg erkiender at de franske Borgeres Universalitet, er Souverainen, og jeg lover Underkastelse og Lydighed for Republikens Love.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
J det Hannoverske er Kornpriserne falden betydelig: i Bremen ligeledes, hvor endog ingen Efterspørgsel er derom, saa at man maae sætte dem til Auction for de Høistbydende. Jsteden for at man sendte Meel og Korn fra Bremen udenlands, falbyder man nu der engelsk og americansk Meel for meget ringe Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 19de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Palaiet paa Hiørnet af Norges Gade og Dronningens Tvergade i Kiøbenhavn ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Effecter, bestaaende af Pretiosa tildeels med Brillanter og andre ægte Stene og Perler; Guld: hvoriblandt et kostbart Guld emailleret Skakspil, Guld og Sølv Medailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcellain, Steentøi, Glas, Meubler, saasom: prægtige Crystal=Lysekroner og Lamper, en Baldaqvin med røde Fløiels Gardiner, rigt besat med Guldgaloner og Fryndser, Senge med Silke= og andre Omhænge, Mahogni= og andre Comoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt Taffel=Uhr med Fløiteværk samt andre smukke TaffelUhre, et Positio med 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Fløitespil, som drives ved Hjul og Vægt lodder, Kufferter, Pak- og Reisekister, Malerier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur tildeels i Guld-og Sølv Rammer, Vindues Gardiner af Atlask og andre Silketøier samt af Sukkerdug og Netteldug, Silketøier af Atlask, Damask, Jllystring, Taft og Pelan, BomuldsTøier, fine Nettelduger tildeels med Guld-og anden Brodering, Meubel=Lærred, Tapect=Lærred og Papiir, Linned af Damaskes og Dreiels Dækketøi, fine og ordnaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silke Bolster, Olmerdug og ordinairt Bolster samt Krølhaar, Madratser, Silketøis, Sirtses og uldne Sengetæpper, en nye laqveret og forgyldt Portochalse med rødt Fløiels Betræk og Guld-Galoner, med meget meere, som alt tilhører Hendes Majestæt høisalig Dronning Juliane Maries Stervboe. Betalingen erlægges ved Tilslaget eller naar paafordres til Prokurator Weidemann, boende i Kiøbenhavn paa Østergade No. 54, og bekommes Catalogi, imod Erlæggelse af 4 Skilling til de Fattige, saa vel hos ham, som paa Posthusene i Nyborg og Odense i Fyen, i Colding, Ribe, Horsens, Aarhuus, Randers, Wiborg, Hobroe og Aalborg i Jylland, i Mariboe og Lolland, i Nykiøbing paa Falster og i Stege paa Møen De Ting som skal bortsælges, kan af Liebhaberne behagelig tages i Øiesyn forinden Auctionen. En Soe med 6 Grise er at faae til Kiøbs her i Byen og anvises af Consumtions=Betient Søren Schiøt ved Minde=Porten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
J Aaboe Bye paa Stamhuset Constantinsborg Gods i Haureballegaards Amt, er forrige Forvalter Christian Jørgen Bache sidstafvigte 30te Martii ved Døden afgaaet. Arvingerne i denne Stervboe er under Skifte Forretningen anmeldt at være 2de den Afdødes SødsterSønner, navnlig : Hans Frederich Finche og Christian Jørgen, Finche; men hvor disse ere, om de er levende eller død, og har efterladt sig Børn, har Enken ikke vidst at opgive med tilforladelig Vished. Stervboens Credi= og Debitorer, de forbemeldte Arvinger og om flere skulle være, indkaldes altsaa herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Aarhuus Stifts Tidende, at møde eller møde lade ved Skiftesamlingen i Stervboen, som foretages 12te Ugers Dagen den 18de Augustii næstkommende Klokken 10 slet Formiddag. Constantinsborg, den 6te Man 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Paa Skifte=Forvalteren S. T. Hr. de Fædder Carissius's Vegne, efter Ordre. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Hvor en Capital af 3000 Rdr. til forestaaende OmSlags Termin, paa got Pandt i Jordegods, er at faae udsadt, derom gives Underretning af Raadmand Risom Da Velædle Madame Christiane Abel Ingerslew, Enke efter afgangne sal. Hr. Hans Jngerslew i Beder Præstegaard, Ning Herred, Aarhuus Stift, ved Døden er afgangen i Gylling Præstegaard, her i Herredet, Natten imellem den 21de og 22de April, og hendes Efterladenskab strax taget under lovlig Behandling, saa indkaldes herved hende respective fraværende Børn og Arvinger, som, foruden de i Aarhuus og her i Herredet sig opholdende, skal være en Datter af første Ægteskab, Birgitte Buch, gift med Toldbetient Rasmus Seiersen i Fridericia; en dito af andet Ægteskab, Cicilia Maria Jngerslew, gift med Kiøbmand Thiørring i Schive, og en Søn Matthias Jngerslew, formodentlig paa Hovedgaarden Østergaard i Nørre Herred her i Stiftet, at de behagelig ville møde, eller møde lade, i benævnte Gylling Præstegaard, Mandagen den 22de Mai førstkommende, for at overvære Boets lovlige Aabning, som da foretages. Præstholm Præstegaard, den 1ste Maji 1797. P. B. Kaalund, en Provst i Hads-Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Da baade Silkeborg og Catrinedal er bortforpagtet, agter Eieren at holde en offentlig Auction over endeel Ud- og Jndboe fra begge Steder, bestaaende af henved 100 Stkr. Stude, hvoraf nogle meget store, en deel Køer og meget gode Sviin, samt Vogne, GaardsRedskab, Meubler med videre af Kobber og Jerntøi til Huusholdnings Brug, som nærmere skal blive bekiendt paa Silkeborg, naar Liebhabere der ville indfinde sig Fredagen den 26de Mai om Formiddagen Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Ved Friesenvold staaer 50 Stkr. gode og vel overfor rede Stude usolgte. J Tvingstrup Bye under Stamhuset Steensbalegaards Gods er død hos Gaardmand Jens Jensen hans Søster Bodil Jensdatter i ugift Stand; hendes Efterladende er strax taget under lovlig Behandling. Af de tilstædeværende Arvinger blev angivet, at en Broder til den Afdøde, navnlig Jens Jensen, er for endeel Aar siden reist til Lolland, og der haft en Gaard i Fæste i Høyfielde paa Baromet Jullinge, men skal være død og efterladt sig Børn; om de ere levende og hvor de sig opholde, vides ikke, saa og indkaldes en Halvsøsterson til den Afdøde, navnlig Jens Nielsen, som for nogle Aar siden er bortreist, men vildes ei, hvor han opholder sig. Disse Arvinger, og om flere skulle være, indkaldes herved at møde eller mode lade i Stervboen den 15de Maji eller og ved Skiftets endelige Slutning den 26de Junii d. A. her paa Gaarden. Steensballegaard, den 26de April 1797. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Et ungt Fruentimmer af Middelstanden ønsker sig Condition i samme Stand, for at undervise Børn i Læsning, Syening, Brodering, Strikning, og gaae til Haande i Huusholdningen; paa Lønnen ansees ikke. Anviisningen giver Adresse-Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-17
Førend Skiftet efter Degnen i Karlebye, Sr. Weilbye, kan sluttes, bliver herved endnu indkaldet alle de, (foruden de anmeldte, som formeene at have noget i dette Boe at fordre, det være sig enten i Henseende til Penge eller Degne Boliget, alt, intet undtagen, at melde sig hos mig her i Øster Alling Præstegaard inden 24de Mai d. A., da Skiftet strax derpaa skal blive sluttet den 9de Junii. Øster Alling, den 4de Mai 1777. Klæstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-20
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-20
Kiøbenhavn. J General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegiet er skeet følgende Forandringer: Statsraad Lawitz er udnævnt til Deputeret; Kammerraad Schlegel, Secretair Pram og Consul Klasen fra Algier til Committerede; Bogholder Bertelsen og Holm ere udnævnte til Brandvæsens-Directeurer med Stemme i Brandsager. Occonomus D. Rafn, Student Schousboe og Magister Schmidt Phiseldeck ere ligeledes indsatte som Assessorer i bemeldte Collegio. Rygtet tillægger, at tillige Kammerherre Rantzau=Aschberg er indgaaet som Deputeret i samme Collegio.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-20
Den første Deputerede i Toldkammeret, Kammerherre Moltke, har paataget sig en Reise giennem samtlige Kongelige Stater, for overalt at besøge Toldstederne, og selv personligen at underrette sig om det Locale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-20
Den 12te huj. kom 3de Kongelige svenske Fregatter, her paa Reden fra Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-20
Hs. Excell. Statsministeren Grev v. Bernstorf, som laae meget syg af en opstigende Podagra, og i sin Upasselighed var beæret med et Besøg af Kronprindsen, befinder sig nu i god Bedring. Jmidlertid skal dog, efter Forlydende, hans Søn, Kammerherre Bernstorf, Minister i Stokholm, være kaldet hjem ved en Esta sette, formodentlig for at gaae sin Fader til Haande i Stalsforretninger.