JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-04-04
London, den 8de Marts. Jfølge en Skrivelse fra Lord Wellingtons Hovedqvarteer af 15de Februar er fra 4de til 7de f. M. en Afdeling af to engelske Devisioner gaaet over Adour, og siden ere alle Anstalter trufne til at rykke i frem. Lord Wellingtons Hovedqvarteer skal umiddelbart forlægges fra St. Jean de Luz til Pau (Kronprindsen af Sverrigs Fødebye. Man formoder, at Sir John Hope skal med tre Divisioner marschere mod bordeaux, idet Lord Wellington med den øvrige Armee rykker mod coulouse. Sir John Dewnie, som Lorden har bestemt til at anføre Spanierne, besætter med disse vor forrige Stilling for Bayonne, commissariatet er meget beskieftiget med at forskaffe sig Understøtrelse fra alle Sider. Fra Spanien komme Stude, Hø og Halm; ogsaa fra Engelland bringes Fødevare og Rum didhen. Efter de sidste Depescher fra Lord Wellington have Hills og Pictons Divisioner i tre Dage efter hinanden, den 13de, 14de og 15de Februar, i Egnen af Pau havt seierrige Fægtninger med en fransk Dl. vision, som med et Tab af 3000 Mand Dræbte, Saarede og Fangne har maattet forlade alle sine Stillinger. General Pringle er ved denne Leilighed bleven saaret, og Capitain Clitherae dræbt. Den 26de gjorde man Anstalter til et Angreb paa Bayonne, og man troede, at den hele Armte vilde rykke fremad den 23de. Fora afskiære Bayonne al Tilførsel har man spærret Adour ovenfor Staden. Breve fra Catalonien melde Følgende: Suchet er brudt op med 8400 Mand Infanterie og 1870 Mand Cavallerie i Retning af Lyon. J Barcellene har han efterindt 6000 Mand; ogsaa Figueras synes besat; men de øvrige Fæstninger og Forter ere sprangte af Fienderne. Fienderne marscherede ilsomt bort, men bleve ligesaa hastig forfulgte af vore Topper. Forat standse vor Marsch havde de Franske ladet Broen ved Moulins de Rey Almede i sprænge; men vore Soldater svømmede over Strømmen.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Den 11te Marts. Regieringen har erholdt Depescher fra Lord Wellington, daterede fra St. Jrande Luz den 20de Februar. De stadfæste hvad man allerede vidste af Privatbreve, at Armeent høire Fløi havde sat sig i Bevægelse den 13de til St. Palais, og at den derfra var rykket frem til Gave d'Oleron, ved hvilken Flod de engelske Tropper stode siden den 18de. Lord Wellington havde igien begivet sig til Armeens venstre Fløi, og man troer, at Operationerne ved Nederadour have taget deres Begyndelse den 21de.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Wien, den 14de Marts. Over de Opirationer, General Stanisavlerich har foretaget giennem Trompiadalen til det Brescianske, indeholder Hoftidenden følgende officielle Beretning fra General Grev Bellegade: Efterat General Stanisavlevich fuldkommen havde indsluttet ForterRocco d'Anso, marscherede han den 11te Februar frem over Brassemod den af Fienderne stærkt besatte Flække Leone, som strax blev stormet. Besætningen kastedes ind i Biergene og endeel Fanger toges i Derpaa rykkede Generalen mod Gardone, hvor han tog Stilling, efterat have bemægtiget sig nogle tusinde Geværer og Pistoler. Ved denne kiække Fremtykken saae Vierkongen sin Hovedstilling truet i Ryggen, og beordrede den 15de hele Divisionen Lerch fra Bresein over Carsina til Sardezzo, forat tilbageerobre Stillingen ved Gardone. For denne Overmagt trak Fortropperne sig til Pante Saveno, hvor en Afdeling af dem standhaftig og med største Tapperhed forsvarede Broen mod de gientagne Storme af en i Antal meget overlegen Magt. Først ved Nattens Komme vege de, og trak sig tilbage bag Gardone. Paa den anden Side af denne Flække havde General Stanisavlevich i opstillet sin Hovedstykke, som i Øieblikke angreb Fienderne med Bajonetten, og efter en haardnakket Fægtning aldeles slog dem paa Flugten, hvorved I Fane, 1 Bataillonschef, 6 Officerer og over 300 Mand faldt i Seierherrernes Hænder. Over 600 Geværer toges; Fienderne forfulgtes til Brescia, og den forrige Stilling indtoges paa ny J samme Beretning omtales ogsaa et Udfald, som Fienderne foretog med en betydelig Magt den 11te Februar fra Venedig imod vore Poster ved Udløbet af Busollakanalen. De bleve med sædvanlig Tapperhed i trængte tilbage af vore Understøttelsestropper.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
- Den 1ste Marts skulde en ny Troppendskrivning begynde i de østerrigske Stater. J Wien var ikke meget Militair. Der foranstaltes mange Tilberedelser deels af Privatpersoner, deels af Selskaber og Jnstituter i Wien til Keiserens Modtagelse, naar han kommer hiem efter 9 Maaneders Fraværelse fra sin Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Magistraten har af Academiet for de dannende Kunster udbedet sig Subjecter, til at udføre de Planer, som ere udkastede for at høitideligholde Hs. Keiserl. Kongel. Majestæts Hiemkomst. - Man taler om en nær forestaaende Forbindelse mellem det Keiserlige østerte skee og det Kongel. preussiske Hof- Friherre v. Wessenberg skal, som man forsikkrer, forestaae Bestyrelsen af Finantserne, som siden forrige Aar ikkun ere forvaltede provisorisk.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
- J offentlige Blade læses følgende bemærkninger over Tyrkiets nærværende Forfatning :"J Europa ligge Servien og en stor Deel af Bulgarien næsten øde. Landstrækningerne ved den sydlige Donandred lige til det sorte Han behøve lang Til til at forvinde hvad den sidste Krig med Rusland har kostet dem, og fra Moldan og Wallachiet, som ligeledes ere haardt medtagne, seer Storherren alle Jndtægtskilder tilstoppede. J Asien og Africa føle nogle Egne Følgerne af nylig dæmpede Uroligheder; i andre luer Opiereflammen endnu, og mange ærgierrige Statholdere nægte Regieringen Lydighed. Endnu i Slutningen af Januar bloa erede Kapudan-Pascha (Storadmiralen) den redelske Havn Satalii Karamanien, og havde, forat kunne fortsætte denne Blokade med Eftertryk, forlangt tanne Krigscorvetter, som, forsynede med Tropper, og Munition, skulde afgaae til ham med første gunstige Vind. De tyrkiske Tropper ere slet anførte og endnu slettere disciplerede.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Folkemængden er formindsket, deels ved hyppige Udvandringer i de sidste Aar til russiske og øfterrigske Provindser, deels ved Pesten, som i to Aar har raset saa frygtelig i Tyrkiet, og, skiønt den har aftaget mærkelig i Constantinopel, dog endnu daglig bortriver mange Mennesker i Smyrna.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Paris, den 8de Marts. Ved et Keiserl. Decret er Baron Cafferelli, Præfect i Aisnedepartementet, bleven afsat, fordi han forlod Røgent da den endnu var besat af franske Tropper. Præfecten i Trasimenedepartementet, Hr. Rbderer, skal betræde hans Plads. - En vis Gou, forhen Emigrant, og Vanderange, forhen Garde du Corps, have erklæret sig for Fienderne og haaret St. Louiskorset, hvorfor de begge ere stillede for en Militaircommission og dømte fra Livet. Den første er virkelig bleven henrettet; den anden er undvigt og dømt in concumaciam. - Den 17de Februar, Klokken 7 om Aftenen, angrebe 17 til 1800 Kosakker med to Kanoner og en Hauditz, efter en Fægtning ved Chatteanneuf, Staden Orleans. Om Natten plyndrede og ødelagde Fienderne Bygningerne udenfor Staden, og toge endeel Heste bort med sig.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Blandede Efterretninger. Den souveraine Fyrste af Nederlandene har udstædt adskillige gavnlige Decreter. Foret bringe større Eenhed i de Krigsrustninger, som herefter skulle foretages, har han inddeelt Holland i 7 Militairdivisioner. Ved et andet Decret har han ophævet Censuren, og forordnet, at Forfattere uden indskrænkende Tvang maae meddele Publicum deres Meninger, imod at de, som billig, ere ansvarlige for hvad de skrive. Have de ikke navngivet sig, holder man sig til Bogtrykkerne og Forlæggerne. Alt Efter ryk er forbuden under høi Straf. Dog kunne de gamle classiske Forfattere aftrykkes af Enhver. - Under 26de Februar har han givet et Decret angaaende Organisationen af de i Nederlandene saa talrige Jødemeenigheder, hvori han tilstæder dem fuldkommen Beskyttelse. - Men det vigtigste af alle disse Decreter er et af 2den Marts, ifølge hvilket de meest agtede Statsborgere, som af de enkelte Departementer ere udnævnte til deres Repræsentantere, skulde sammentræde den 28de Marts i Amsterdam i en stor Nationalforsamling. Decretet indeholder tillige de Gienstande, hvorom der skal raadslaaes. "Folket, hedder det deri, maa modtage den mueligste Forsikkring om, at man derved har dets dyrebareste Jnteresse for Øie; at Gudstienesten, som Kilden til alt Godt, skal agtes og komme i fortrinlig Betragtning; af den gudstienstlige Frihed ikke skal forstyrres ved nogen fordisk Jnteresse, men beskyttes i sin videste Udstrækning ; at Ungdommene Opdragelse, at Videnskabernes Befordring skal ligge Regieringen paa Hierte, men befries fra alle de Baand som underkne Aanden, nedslaae Mødet; at personlig Frihed ikke skal være en som Lyd, eller afhænge af et trædsk og listigt Polities Griller; at en uindskrænket Haandhævelse af Lovene skal sikkre Enhver Sit; at Handel, Agerdyrkning og Erhvervstid ikke skulle hindres, men som rene Kilder til Statens og Privatmandens Velfærd have frit Lød; at Paalæg skulle fordeles forholdsmæssig efter en retfærdig Maalestok; o. s. v.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
J London har nedsat sig en Committee, hvis Hensigt er ved Subskription at indsamle Understøttelsesbidrag for de Stæder og Egne i Tydskland, som have liidt meest ved nærværende Krig. Den har allerede decreteret og anviist følgende Summer: For Schlesien: Liegnitz, Jauer a. 2000 Pund Sterling, for Lausitz: Bautzen, Bischofswerda &c. 600; for Bøhmen: Culm 500; for Sachsen: Dresden 1000, Lützen 500, Torgaa 500, Naumburg 500, Erfurt og Eisenach i 500, Landsbyerne omkring Leipgig 1000; for Anhalt : Dessau 500; for Hessen 1000; for Frankfurt 500; for Mecklenburg 1000; for Labeck 500; for Hannover 1000; for Brandenburg : Berlin, Witt stock 1000; for Magdeburg, efter endt Beleiring, 500; for Stettin 500, for Hamburg 1000; for Warzburg 500.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 28de Marts. Det forenede dramatiske Selskab i Aarhuus har til Understøttelse for Saarede og Efterladte af kjække Krigere, som have udmærket sig i Fædrenelandets sidste Forsvarskrig i Holsteen, sammenskudt en Summa af 250 Rbdlr., hvoraf 100 Rbdlr. N. V., efter Selskabets Forlangende, kommer det jydske Regiment lette Dragoner tilgode. For dette Selskabets patriotiske Sindeelag, som Hs. Majestæt Kongen med Tak paaskiønner, er Selskabet bleven tilkiendegivet Allerhøistsammes Velbehag.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Kiøbenhavn, den 4de April. Afg. Etatsraad Ole Dalsgaards Legatum ved Frederiks Hospital havde ved Aarets Udgang 1812, eller ved Regnskabets Afslutning for bemældte Aar, i rentebærende Fonds=Capital 21,369 Rdlr. D. C., som, formedelst 9 hele og 9 Qvart Species-Bank-Actier, ere omskrevne til 23,340 Rbdl. S. V.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Fra 17de Febr. 1800, da dette Legat begyndte at virke, indtil 31te Decbr. 1813, har det forhiulpet i alt 986 fattige Syge til frie Kuur og Pleie. Det har i haget Hs. Majestæt Kongen, paa Cancelliets derom gjorte allerunderdanigste Forestilling, under 23de d. M., allernaadigst at resolvere: at det maae være Alle og Enhver tilladt overalt at fiske efter blinde Ankere, hvorved forstaaes saadanne, ved hvilke der ikke findes Bøyer flydende paa Vandet, samt beholde slige opsiskede Ankere, uden Tiltale af Eierne, hvo disse end maatte være dog at de først tilbydes Sø Etaten, for om de til den Kongelige Tieneste skulde behøves indkiøbte. Hvilket herved bekiendtgiøres til alle Bekommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kongelige Danske Cancellie, den 25de Marts 1814. Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Örsted. Birker. Lassen. Hansen. Fischer.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Biskoppen i Viborg Stift, Hr. Jens Bloch, har i Forening med Stiftets Provster forfattet et Udkast til en Fundats for en Degne= og Skolelærer-Enkekasse i bemeldte Stift, i den Hensigt at komme trængende Enker efter afdøde Degne og Skolelærere til Hielp. Dette Udkast er af Cancelliet forelagt Hs. Majestæt, som ved Reskript af 23de Juli f. A. til Stiftamtmanden og Biskoppen i Viborg Stift allernaadigst har bifaldet Oprettelsen af en saadan Enkekasse, og i saa Henseende blandt Andet allernaadigst anordnet :Alle gifte Degne og Skolelærere, som nu ere eller herefter ansættes i Viborg Stift, skulle tiltræde denne Enkekas, som Jnteressenter, og erlægge aarlig Contingent til samme, nemlig 2 Rbdlr. for hver Portion, de ville forsikkre deres vordende Enker, og skal enhver af dem i det mindste forsikkre sin Hustru een saadan Portion; dog kunne de, som det forlange, erholde flere Portioner indtil 4 paa lige Vilkaar. De Ugifte skulle ligeledes være pligtige at bidrage aarligen til samme Kasse, nemlig de, som ere Degne og Skolelærere tillige, 2 Rbdlr. aarligen, og de, som allene ere Skolelærere, 1 Rbdlr. De, som allerede ere i Embede og ere gifte, skulle betale engang for alle, for at deeltage i denne Kasses Fordele, et Jndskud i Forhold til deres Alder, saaledes at de, der ere under 35 Aar, erlægge 1 Rbdlr.,de, der ere 35 til 45 Aar, 1 Rbdlr. 3 Mk., de, der ere 45 til 50 Aar, 2 Rbdlr., og de, som ere over 50 Aar, 4 Rbdlr. Bliver nogen Enkemand og atter gifter sig, da skal han betale nyt Indskud efter hans daværende Alder, med mindre han ægter en Degne, eller Skolelærer-Enke, hvis forrige Mand havde gjort Indskud i Kassen, da ham i saa Fald intet affordres.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Dersom den Degn eller Skolelærer der forflyttes til et andet Stift, ønsker at vedblive som Jnteressent, staaer det ham frit for, og hans Enke skal i saa Fald nyde samme Fordeel som Enkerne i Stiftet, saafremt han har vedblevet til bestemt Tid at erlægge sit Jndskud; men, forsømmer han dette og lader i det høieste 2 Landemoder hengaae uden at Contingent betales, da udelukkes han og hans Enke i sin Tid fra Adgang til Kassen og har intet at fordre for det forhen Jndskudte, Af det aarlige Contingent til hvert Aars Landemode skal paa samme Landemode den behørige Pension for enhver Degne, eller Skolelærer Enke udbetales til vedkommende Amtsprovst. Enhver Degne eller Skolelærer-Enke skal nyde om Aaret i Enkepension 8 Rbdlr. for hver Portion, som hendes Mand aarligen har gjort Indskud for, saa at 8 Rbdlr. bliver den mindste og 32 Rbdlr. den høieste Pension, en Enke kan faae, hvilken Pension Amtsprovsten strax efter Landemodet lader hende levere imod hendes Qvittering. og skulde nogen Velgiører i Tiden ville skiænke en Kapital til denne Enkekasse, mod selv at udnævne første Gang de Enker, som skulde nyde godt af Renterne, da maae disse, saalænge de leve, foruden den dem tilkomme Pension, tillige hæve bemeldte Tillæg paa samme Maade; men efter disses Død skal saavel Kapitalen som Renter tilhøre Enkekassen, og forvaltes og anvendes som dens øvrige Midler. Indskuddene og hvad som bliver tilovers fra Pensionen, samt hvad der mueligen kan tilflyde denne Enkekasse, enten ved Gaver eller fra andre Stiftelser og Foranstaltninger, skal blive en Capital, der, som Kassens Fond, ingensinde maa røres eller formindskes. Denne skal saasnart muligt udsættes paa Rente til Capitalens Forøgelse, og det skal paaligge Jnspecteurerne under deres eget An og Tilsvar, med at Flid og Omhyggelighed, at sørge for, at ikke noget deraf skal tabet eller blive frugtesløst.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Stiftamtmanden og Biskoppen over Viborg Stift skulle være øverste Bestyrere og Directeurer for denne Enkekasse, i øvrigt bør den staae under Amtsprovsterne som Jnspecteurer og nogle dem coordinerindMedhielpere af Præsterne, som Landemodet proponerer og Biskopperne vælge. Det aarlige Regnskab skal fremlægges i ethvert Aar Landemode og der oplæses.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Fra 30te Januar til 4de Marts d. A. ere i Kiøbenhavn copulerede 43 Par, fødte 135 Drenge, 125 Piger, ialt 260 Børn; døde 112 Mænd, 35 Qvinder, 66 Drenge, 62 Piger, ialt 325 Personer, Altsaa ere 65 flere døde end fødte. 24 ere døde af Alderdom, 6 ik Barselseng, 8 af Betændelsesfeber (Jnflammation, 1 af Beenbrud, si 1 af Brok, 1 af Brystkrampe (Asthma), 51 af Brystsyge (Lunge søge), 1 af Bylder, 1 ved Selvmord, 6 af Durkløb, 19 Dødfødte, 5 af Feber (hidsig Feber, Forkiølelse, Flodfeber), 4 af Flod (Salt flod, Faat, Saar), 1 af Flekfeber (Purpurfeber, Sprinkler) 4 af Forraadnelsesfeber, 5 af Gigt (Værk, tør Værk), 1 af Halsyge, 4 ved en hastig Død, 3 af indvortes Svaghed, 8 af Kighoste, 16 af Krampe, 2 af langvarig Svaghed, 2 af Moersyge, 11 af Nervefeber, 7 af Nervesyge, 32 Nyfødte, 1 af Orm, 2 af Skarlagensfeber, 1 af Skiørbug, 25 af Slag (Krampeslag), 2 af Slagslod (Aporlexie), 1 af Steen, 1 af Sting, 26 af Svindsot (Tæring, tærende Syge) 1 af Trødske, 7 af Tandpine, 2 ved ulykkelige Hændelser, 24 af Vattersot, 2 af venerisk Syge, de øvrige af uanmeldte Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
J samme Tid er i Frederiks Hospital indkomne 156, udgangne 145 og døde 17 Personer.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 18de Marts er Cand. Theol. P. Rosenstand Kall udnævnt til Sognepræst for Eidne og Dalbye Menigheder i Siælland. Den 22de Kystmilice-Befalingsmand P. C. Olsen til Prokurator ved Underretterne i Aarhuus og Viborg, Stifter, samt Viborg Landsoverret. Den 23de Regieringsraaderne over de vestindiske Øer A. B Benzen og C. L. Schmidt til Etatsraader. Den 25de Sognepræst i Callundborg, A. Bonnevie, til Consistorial=Assessor med Rang No. 1 i 9de Klasse. Den 30te Landsoverrets Prokurator C. N. Kirksteen tillige til Prokurator paa de vestindiske Øer.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Under General-Commissariats-Collegiet: Den 28de Marts er Fuldmægtig ved den kongelige Administration for Frederiksværk og Gods og Bogfører ved Hovedcontoirets Regnskabsvæsen, Krigscancellie-Secretair M. C. Puggaard, udnævnt til virkelig Krigsraad.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Børs: Auctioner: Den 29de Marts blev 5 Stkr. Kongel. Finantskasse Obligationer, a 500 Rdlr. Stk. solgt for 34 1/2 a 39 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rdlr. 5 Depositokasse Obligationer a 1000 Rdlr. Stk. med 3 1/2 pr. C. Rente for 28 a 30 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rdlr. Den 1ste April : 1) Stkr. Depositokasse Obligationer a 500 Rdlr. Stk. med 3 1/2 pr. C. Rente for 27 1/2 a 32 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rdlr. Den 31te Marts blev Grunden No. 125 paa Rosengaarden, om trent 675 Alen, solgt for 4 Mk. Rigsdp. N. V. pr. Alen til Brygger C. Høyer og Assistentsforvalter Harboe.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
J disse Dage er underhaanden solgt Gaarden Tøkkekiøb i Blom strøe Sogn paa Hirschholms Amt med dertilhørende Skov, Tørvemoser og Jorder, til Fuldmægtig Hammerum pr. Commission for Kammerjunker v. Banner i Kiøge for 7500 Rbdlr. S. V. og 3000 Rbdlr. N. V.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Concert. For at giøre det kunstdommende Publicum bekiendt med hvad Frengang Fattigvæsenets Børn have gjort i Sangen, agter undertegnede med høie Vedkommendes Tilladelse, Onsdagen den 6te April om A. tenen Kl. 7 at give en Vocal- og Instrumental-Concert i Vart Kirke af følgende Jndhold: 1ste Afdeling: 1. Overture. 2. Choral uden Accompagnement. 3. Duet. 4. Instrumentalmusik. S. Trestemmig Sang uden Accompagnement. 2den Afdeling: F. Choral med Accompagnement af blæsende Instruments7. Terzet. 8. Instrumentalmusik. 9. Trestemmig Sang. 10. Chor. 11. Slutnings Sang.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Billetter til Concerten bekommes i Fattigvæsenets Secretariats=Cotoir i Warton og hos mig selv i Adelgaden Nr. 213, Prisener for Plads 4 Rbmk. og for anden Plads 3 Rbmk. Trykte Cantater kan bekommes strax og ved Indgangen. C. M. Kølle, Syngelærer ved Fattigvæsenet.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Paa det Kongelige Theater opføres: Løverdagen den 23de April Kl. 6, bliver, i Følge Kongelig allernaadigst Resolution, til Bedste for Hr. Skuespiller Kongsted, paa det Kongelige Theater opført: General Schlensheim, og hans Familie Skuespil i 4 Acter, oversat af det Tydske. Derefter: Balletter Biergbøndernes Børn; og Speilet, comp. af Ridder, Hr. Balletmester Galeo til, Musikken af Ridder, Hr. Concertmester Schall. Dernest: De to smaae Savoyarder, Syngespil i 1 Act, med Musik af D'Alayrae. Til Slutning : En Epilog, forfattet af Hr. N. T. Bruun og fremsiges af Hr. Skuespiller Rongsted. De, som ville beære Hr. Rongsted med deres Nærværelse ved denne Forestilling, ville behagelig henvende dem til ham selv, boende i Laxegaden Nr. 201 3die Sal, hvor fra Mandagen den 4de dennes og fremdeles daglig erholdes Billetter, fra om Morgenen Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Barom. Therm. Vinden. 27 Marts 28. 2. 5 1, 5 Varme. 8- 28. 4, 40, 7 Kulde. Uvis. - 128. 4, 1 12, 1 Varme. O. S. O. - 128. 3, 8 1. 7 - O. N. O. 3 - 28. 4, 5 - 1. 9 - C. N. O. 1 April 128. 2. 9 3, 6 - Landhuusholdnings-Selskabet.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Efter Selskabets Beslutning bekiendtgiøres herved at Præmielisten i for 1813 gielder, saavidt Danmark, Jsland og Færøerne angaaer, ogsaa for 1814. Selskabet udbeder sig af Dhrr. Udgivere af Provindsialaviser og andre som forhen have havt den Godhed at bekiendtgiøre Selskabets i Præmieopgaver, at de vilde behage at lade denne Beslutning kommes til offentlig Kundskab i deres Egn. J. W. Hornemann. Blandt stere Livets Trængseler tilstødte mig, efter Alviishedens Bestem Bus endnu denne : at miste min elskede Mand Sorenskriver Engelbreth Hisse berg ved en sagtmodig og stille Død, Fredagen den 12te Novemder i sin Alders 59de Aar; dette smettelige Tab for hans Broder, mig og vores eneste Son, meldes herved sørgeligst for vore ærede Venner og Familie at C. J. C. Hesselberg, Græcke Gaard i yttre Sogn, den 20de fød Heym. November 1818. leteratur.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
I Dag er udkommet: Armenianeren eller den sorteste Jntrigurs Seier over Fornuften; en sand Historie af Friederich Schiller, oversat ved J. Wersel. Hele dette høist interessante Verk, som bestaaer af 3 Dele, saaes smukt heftet i 3 Bind for 6 Rbdlr. hos Holboghandler Becken i Kronprindsensgade Nr. 30, at ud tier Kasmussens i 1812 udkomne danske Kortskrivning i Courtiaskrivning), 4 Art paa Skrivp. in 4to med Kobbertavle paa Ark, faaes heftet for 3 Rbmk. hos Holboghandler Schubothe paa Børsen, Bogtrykker Stidelin i Kanikestræde Nr. 46, samt i Springgaden Nr. 26.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
AVERTISSEMENT. J Følge undertegnede Directions Bekiendtgiørelse i denne Tidende af 21de August f. A., meldte ingen sig, som gratificeert til at nyde det vacante Cappelske Reise=Stipendium, og man gientager derfor herved bemeldte Bekiendtgiørelse, saaledes : Valget skeer for denne Gang paa en Studiosus Medicinæ, og udfordres, i Følge den for dette Stipendium allernaadigst confirmerede Fundation, følgende Egenskaber hos Competenterne, nemlig :a) at de skal være virkelig Indfødte, eller, som Børn under 10 Aar, af indfødte Venner eller Familie her i Landet antagne, opdragne og oplærte. b) at de ere Studiosi Medicine. c) at de allerede have nogen Kundskab i Chymien og derover have hørt i det mindste et Collegium. d) at de have justineret Examina Academica udi benævnte deres Videnskaber med næstbedste Caracter i det mindste og med tro værdige kunsterfarne Mænds Attester bevise, at de ikke efter erholdte Examina have negligeret deres Studia. Af Concurentere komme de først og fornemmelig i Betragtning, som have freqventeret Frederiks Hospital. Skipendiet, som nydes i 3 Aar, hvoraf 1ste Termin forud betales, er for Tiden 2700 Rbdlr. S. V. aarlig, som fra det andet Aar efterFreden forsørges med 1/4 eller 67 Rbdlr. 3 Mk. S. V. aarlig. Reisen kan tiltrædes strax efter at Valget er skeet. De, som attraae dette Stivendium, vilde med Ansøgninger, bilagte med behørige Attester, henvende dem til undertegnede Direction, som nu værende Directeurer for Stipendiet, og aflevere samme til Inspecteuren ved Frederiks Hospital, senest 3 Maaneder fra Dato.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
Den medicinske Direction for det Kongelige Frederiks Hospital, den 1ste April 1814.
Berlingske Tidende, 1814-04-04
For efternævnte ved Søe-Etaten deelte Priser kunne vedkommende Bytteberettigede nu hæve de dem tilkommende Priispenge i Sør=Etatens Eqviperings=Contoir, nemlig : i For Priisskibet die Hoffnung, opbragt til Norge den 12te August 1809 ved Lods=Kutteren Nr. 16. die Hoffnung, opbragt den 5te April 1809 af Delogsbriggen Hemmes. Oeconomie, tagen den 5te Septbr. 1809 ved Orlogsbriggerne Stagul og Lougen. Ane Marie, opbragt den 6te Septbr. 1810 af Samsøe Roeslotille.