Viborger Samler, 1847-04-10
(Hermed følger Tillæg.) Siv-Tidende Fiborg. Tillægs vil Bestyrelsen for Bondevennernes Selskab har tilstillet os efterstaaende Spørgsmaale, der i disse Dage ere udsendte blandt Selskabets Medlemmer, med Anmodning om disses Optagelse i Avisen. A. Oplysningsvæsenet vedkommende. 1) Hvem kalder Skolelæreren i Districtets Sogne, Vilde det stemme med Sognemændenes Ønske, om det blev overdraget til Sogneforstanderskaberne, hvori baade Menigheden i det Hele, og navnligen Kirken og den større Grundbesiddelse ere repræsenterede, at udøve nogen væsentlig Jndflydelse paa Skolelærer-Embedernes fremtidige Besættelse? – 2) Hvilke Udgifter har Districtets forskjellige Sogne efter Skoleregnskaberne havt til Skolerne i de sidste 5 Aar, – 3) Hvilken Løn udreder hvert Sogn til Læreren (eller Lærerne) saavel contant som in natura, som ikke er optaget i Skoleregnskabet, saasom Tiende, Fourage, Julerente m.m. - 4) Hvormeget Arbeide in natura (Kjørsler og Haandlangerarbeide) har hvert Sogn i Districtet afgivet til Skolen (eller Skolerne) i de sidste 5 Aar, – 5) Hvad bidrager det Hartkorn, som i hvert af Districtets Sogne henhører under en complet Sædegaard, til Skolen? – 6) Hvormange Børn findes der i hver af Districtets Skoler, Kan een Lærer overkomme at give dem alle forsvarlig Underviisning, og vil Trangen til en Udvidelse, hvor den findes, ikke bedst kunne afhielpes ved Oprettelsen af en tredie Klasse? – 7) Er der indført nogen Slags Underviisning for den confirmerede Ungdom, hvori bestaaer den, hvor store ere de dertil medgaaede Udgifter, og hvorledes udredes de? – 8) Findes der i Districtet Bønder, som skaffe deres Børn en høiere Underviisning, end den, de almindelige Almueskoler yde, og skeer da dette ved privat Underviisning, eller i en Kjøbstadskole, eller i en høiere Bondeskole? – 9) Hvilken Udsigt til Fremgang vilde i Egnen en høiere Bondeskole have, Lader det sig gjøre som foreløbig Foranstaltning, at tilveiebringe en Forening for at holde en ved Aandsgaver og Opførsel udmærket, confirmeret Bondedreng 1 a 2 Aar ved Bondehøiskolen i Rødding i det nordlige Slesvig? – 10) Falder den tvungne Skolegang saa tungt paa den fattigere Deel af Landalmuen, at den væsentlig besværer Erhvervelsen af Livets Ophold, 11) Findes der i Districtets Sogne Bibliotheker, circulerende Læseforeninger eller Læsestuer, Hvilke Blade holdes i Sognet, og hvormange Exemplarer af samme. B. Værnepligten vedkommende. 12) Antages det for en Udgift for en Karl, at udskrives til Soldat, og hvortil kan i Gjennemsnit det anslaaes, som han under denne sin Tjeneste i Klæder, Fødemidler og Penge af sit Eget eller sin Families Understøttelse forbruger mere, end han i Løn, Forpleining og Beklædning erholder af det Offentlige? – 13) Er der af de i Districtet Udskrevne leveret Stillingsmænd, hvad have de kostet, og hvilken Forskiel i Stillingsprisen gjør det, om det er til Infanteriet, Kavalleriet, Artilleriet, Fodgarden eller Hestgarden og Husaresqvadronen) at en Stedfortræder skal skaffes, – 14) Har nogen Soldat fra Districtet leiet for sig til at ligge i Tjenesten, og hvad har det kostet ham, - 15) Hvorvidt have de Hjempermitterede i længere eller kortere Tid efter deres Hjemkomst ligget tienstledige, Have de, hvem Militairpligten endnu ganske eller tildeels paa hviler, vanskeligere ved at erholde fordeelagtig fast Tjeneste eller godt Akkordtarbeide, end de, som have trukket Frilod? – 16) Med hvilken Jver og til hvilken Grad drives i Skolen den befalede Gymnastik, Findes der i Districtet nogen Slags Legems= eller Skydeøvelse blandt den voxne Ungdom 2 C. Afgivtsvæsenet vedkommende. 17) Hvor meget paa hviler der i Districtet en Tønde ufri Hartkorn i offentlige Byrder, Hvad svares der navnlig deels i Penge, deels i Naturalydelser, deels i Arbeide, (disse sidste ansatte efter gangbar Priis) i Kongelige Skatter, i Afgift til Amtsrepartitionsfondet og til Sognecommunen, samt i Konge-, Kirke- og Præstetiende? - 18) Kan der skaffes Oplysning om, hvad der i Districtet i alle ovenstaaende Henseender svares af en Tønde Hartkorn fri Hovedgaardstaxt? – 19) Paalignes Communeskatterne alene efter Hartkorn eller paalignes de alene eller tillige efter Formue og Leilighed, og hvorvidt findes der navnligen i Districtet Hartkorn, hvis Eier, fordi han ikke derer bosiddende, ikke bidrager efter Formue og Leilighed? 20) Hvad koster i Handel og Vandel en Tønde Hartkorn Selveierjord, og hvad svarer en Tønde Hartkorn Fæstegods i Landgilde, Hoveri eller Hoveripenge og andre Ødelser til Godseieren, alt ansat i Penge, samt hvad er den almindelige Jndfæstning, beregnet for hver Tønde Hartkorn, – 21) Hvor meget privilegeret og hvor meget uprivilegeret Hartkorn findes i Districtet, og hvormeget af det førstnævnte Slags hører ikke til nogen complet Sædegaard? – 22) Hvilke Ulemper medfører den bestaaende Ulighed i Hartkornets Beskatning? – 23) Hvor meget ufrit Hartkorn i Districtet eier selv nogen af Tienderne? – 24) For hvormeget Hartkorn i Districtet er Tienden fast bestemt i Penge eller i Sæd, og for hvormeget ydes den i Kjærven eller efter hvert Aar fornyet Accord med Tiendetageren? – 25) Hvortil kan den hele Jndtægt af Kirketienden for hver Kirke anslaaes i de sidste 10 Aar, Hvor meget kan heraf antages i samme Tidsrum at være anvendt paa Kirkens Vedligeholdelse og Forskjønnelse? – 26) Have Fæsterne i Districtet erholdt den dem tilkommende Andeel i den aarlige Eftergivelse i Landskatten, – 27) Have Fæstebønderne nogen Fordeel eller nogen særdeles Lempelse af at betale deres Skatter til Godsherskabet, eller vilde de ikke være nok saa godt tjente med, ligesom Selveierne, at erlægge dem til de Kongelige Amtstuer, Til hvilken Tid opkræves af Godseieren Skatterne, og inden hvilken Tid skrides til retlig Jnddrivelse? – 28) Findes der i Districtet nogen Gaard eller Huuslod, som ikke har det fulde Hartkorn, der ved Udskiftningen er tillagt samme Hvor er det, som saaledes er fraskilt, blevet af 29) Findes der nogen Jordbruger som svarer Skatter af større Hartkorn, end han i Virkeligheden har, og hvorledes forholdes der navnlig i denne Henseende med den Grund i eller ved Landsbyerne, hvorpaa eller hvorved de udflyttede Gaarde have staaet? 30) Ere ved Gaardes Nedlæggelse, enten til Jnddragelse under Hovedgaardene, eller til Oprettelse af større Avlsgaarde, eller til fuldstændig Udstykning i Huuslodder, de samme paahvilende Byrder, f. Ex. til Veivæsenet, gaaede over paa Gods herskabet, eller af hvem udredes de nu? – 31) Hvorledes eri Districtet Forholdet med den Sjettedeel af Bankhæftelserne, som giver Actieret i Banken, Ere disse endnu uindfriede, eller have Bønderne selv derfor erholdt Actier, eller have de solgt deres Adkomster til Andre, eller have paa Godserne Herskaberne indfriet dem og uden nogen Overdragelse fra Bønderne løst Actier derfor, D. Næringsforholdene vedkommende. 32) Hvilke Arter af Huusflids Frembringelser ere meest hjemme i Egnen, og hvorledes finde Beboerne Afsætning for deres Frembringelser, – 33) Hvor mange Landsbyhaandværkere findes i Districtet og af hvilken Slags, Hvorledes forholder deres Arbeide sig til Kjøbstadhaandværkernes, og i hvilke Retninger er der især Mangel enten paa tilstrækkeligt Antal eller paa fyldestgjørende Dygtighed; – 34) Lægges der Vanskeligheder i Veien for de fornødne Haandværkeres Nedsættelse? Hvilke Hindringer ligger der i de bestaaende Forhold for denne Næringsklasses Opkomst? – 35) Føles der i Egnen Trang til Handelsbetettigelser, Frembyder nærmeste Kjøbstad tilstrækkelig Coucurrence for Afsætningen, og ere Bønderne i Districtet i det Hele afhængige af Kjøbmændenes Forskud, E. Huusmandstanden vedkommende. 36) Hvor mange Huusmænd findes der i Districtet? Hvormange af disse ere Selveiere, Arvefæstere, Livsfæstere eller Leiere? – 37) Hvor mange af disse ere jordløse, hvor mange have et Tilliggende af Jord? Hvilket Jordtilliggende ansees for nødvendigt, for at en Huusmand med Fordeel skal kunne drive egentligt Agerbrug? - 38) Hvortil kan i Almindelighed Værdien af selve Huset anslaaes, Findes der Exempler paa Huse, der ere uforsvarlige som Boliger for Mennesker, 39) Er Afgiften for Fæste- og Leiehuuse sædvanligviis bestemt i Penge og Korn eller i Arbeide, Er da dette ansat i Ugedage eller i Accord=Arbeide? Hvormeget af begge Slags Arbeide findes i Districtet? – 40) J hvilket Forhold staaer det, der ydes i Leie eller i Afgift, til hvad Huus og Lod er være? 41) Findes i Egnen Exempler paa særdeles byrdefulde og ubillige Fæste= eller Leievilkaar for Huusmænd, (J saa Fald maatte der indsendes en af Districtsformanden bekræftet Gjen part af saadanne Fæstebreve eller Leiecontracter, ledsaget med nøie Opgivelse af Husets Beskaffenhed, af Jordens Størrelse og Bonitet og begges rimelige Værdi, samt af Antallet paa de Huusmænd, der sidde paa saadanne Vilkaar, og af Bort fæsterens eller Bortleierens Navn og Stand). - 42) Til hvilken Værdi anslaaes i Egnen en Ugedags og en Høstdags Hovarbeide, udført paa Huusmandens egen Kost og med hans egne Redskaber, Vilde Huusmanden kunne udrede et passende Vederlag i Penge eller i Sæd, – 43) Forekommer i Districtet, Exempler paa særdeles Ubillighed i Huusmændenes Behandling, enten af Herremændene og deres Forvaltere eller af Gaardmænd, f. Ex. med Hensyn til Arbeidstiden (Gangen til og fra Hovstedet iberegnet), Arbeidets Beskaffenhed den personlige Medfart o. s. v., Har der derom været reist Retssag, og - forsaavidt ikke selve Acterne kunne indsendes - hvilket Udfald have saadanne Sager havt? – 44) Hvilken Adgang til Arbeidsfortjeneste for Huusmændene frembyder Egnen, navnlig i Vintermaanederne, og hvilken Jndflydelse paa sammes Forøgelse og Sikkerhed vil den erholde, naar alt Hovarbeidets Forandring til Penge= eller Kornafgivt giver Huusmandsklassen fuld Raadighed over sin Arbeidskraft? – 45) Findes der overveiende Trang til Beboelsesteder, og føles denne ikke blot af de Enkelte, men ogsaa af Communernes Fattigvæsen, 45) Forekommer i Districtet Exempler paa, at Familier ikke af Trang, men af Mangel paa Leiligheder eller Byggegrund maa tye til Fattigvæsenet eller gaae paa Omgang, Forekommer Exempler paa, at flere Familier maa bo sammen i een Stue, eller at gifte Folk maa leve afsondrede fra hinan47) Findes i Districtet Exempler den af saadan Grund? paa, at Huse, der oprindelig ere byggede paa Communens Grund, navnlig paa Gadejord, ere uden Hjemmel bemægtigede af Godseier eller anden Privatmand, Forekommer muligen endog Exempler paa, at den, der nu oppebærer Fæste indtægt eller Leie af et Huus, hverken har affundet sig med Communen, som Grundens Eier, eller med den Familie, som for egen Regning har opført Huset? F) Selveiendom og Fæste vedkommende. 48) Hvormange af Districtets Gaarde ere Selveiendom, hvormange Arvefæste, hvormange Livsfæste. Hvormeget Hartkorn henhører til hver af disse Klasser, og hvor meget Hartkorn og Areal har i Reglen en Heelgaard? – 49) Hvilke Fremskridt har siden Begyndelsen af dette Aarhundrede, Selveiendom og Arvefæste gjort – 50) Haves der Exempler paa, at Selveier= eller Arvefæstegaarde ere gaaede tilbage til Livsfæste? – 51) Have der været eller ere der for Øieblikket i Districtet Underhandlinger og Erhvervelse af Arvefæste eller Selveiendom for Fæsterne, og hvilke ere de Vilkaar, hvorpaa samme er eller har været tilbudt Bønderne? Ere de af saadan Beskaffenhed, at disse antager uden at ødelægge sig at kunne gaae ind paa samme? Hvorledes tilgaaer det navnligen med Taxationen af Domænernes Bøndergods, – 52) Til hvilke Priser ere i de senere Aar saadanne Handler afsluttede, og haves der alt Erfaringer om, hvorvidt samme svare Regning for de nye Selveiere? – 53) Hvor stor en Deel af Kjøbesummen antages det at Fæsterne, for at kunne bestaae ved Handelen, bør kunne udrede af egne Midler? Hvilken Adgang findes der i Egnen til at erholde Prioritetslaan? – 54) Hvor mange Bøndergaarde i Districtet eies eller bruges af Personer, der ikke ere Bondefødte, Kunne de bestaae ved samme eller komme Gaardene ved Afhændelser i Reglen tilbage i Hænderne paa egentlige Bønder, – 55) Ere der siden Begyndelsen af dette Aarhundrede nedlagt Bøndergaarde og da med hvad Hjemmel? Hvorvidt har dette navnlig fundet Sted, siden Frong. 9de Marts 1838, Ere de inddragne under en Hovedgaard eller sammenlagde med andre Bøndergaarde? – 56) Findes der i Districtet Fæstesteder, som ere aldeles fæsteledige udover den Tid, hvori saadant er tilladt, eller som besiddes af Bønder, der have erlagt Jndfæstningssummen, men kun derfor have erholdt Qvitteringer eller Fæstelofter, men ikke lovformelige Fæstebreve, - 57) Findes der i Districtet Fæstegaarde, som ere bortfæstede til Personer, som ikke selv beboe og drive samme? – 58) Hvorledes ere Jndfæstningerne stegne siden Begyndelsen af Aarhundredet? – 59) Eier den, der fæster en Gaard, i Reglen selv Jndfæstningssummen, eller maa den tilveiebringes ved Sammenskud og Sammenlaan, blandt Slægt og Venner, Tiltræder Fæsteren i Almindelighed Gaarden med en vedbørlig Driftscapital eller med tomme Hænder, - 60) Ere Gaarde bortfæstede ved Auction, og er dette skeet i Tilfælde, hvor den paa Gaarden levende Bonde familie ikke var uddød? – 61) Ere Landgilderne uforandrede siden den første Bortfæstning efter Udskiftningen, eller ere de forhøiede, og da naar, hvorofte og i hvad Forhold? – 62) Hvilke væsentlige Afvigelse findes der mellem nyere og ældre Fæstebreve, og hvorvidt ere deriblandt saadanne, hvis Lovlighed ansees for tvivlsom, Skulle saadanne senere Forandringer endog forekomme i senere Arvefæstebreve, hvor man under et eller andet Paaskud har troet at kunne fornye samme? – 63) Findes der endnu Fæste gaarde, hvoraf der ydes Hoveri in natura? Hvori bestaaer dette, og hvilken Afløsningssum fordres der for samme? Hvorledes forholder denne Priis sig til hvad der paa andre Hovedgaarde i Egnen derfor er betalt? – 64) Findes der Fæstebreve, der betinge Hoveri uden at Hoverifortegnelsen er ved hæftet, eller uden at det af Stedets Dommer er paategnet Fæstebrevet, at dette er sammenholdt med de originale Hoveri bestemmelser, – 65) Findes der Fæstebreve, som indeholde Betingelser, som ere stridende imod de samme vedhæftede Hoveriforeninger, Eller ere saadanne Forandringer i Hoveriet eller Hoverivederlaget indførte ved Praxis, og hvori bestaae da samme? – 66) Benytte Gaardfæsterne i Egnen sig af deres Ret til at eftersee Hoveriprotocollen ved Skatternes Erlæggelse? Undlader Godseieren nogetsteds at føre de anordnede Hoveriprotocoller, – 67) Vides noget Exempel paa at Hoveri, hvor det engang lovformelig er afskaffet, under en eller anden Forevending, atter er indført og hvorledes kan dette bevises, - 68) Overdrages Fæstegaarde efter lovlig Skjøns- og Tarationsforretning eller overtages de af de tiltrædende Fæstere i den Stand hvori de findes, med Forpligtelse til at istandsætte Fæld og supplere Jnventarium og Besætning? – 69, Hvorledes har paa Selveiergods Udstykningen eller Sammenlægningen skredet frem siden Aarhundredets Begyndelse, og hvilken Jndflydelse har dette havt paa den almindelige Velvære?