JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Frankfurt, den 19de October. Den franske Armee er reent retireret over Lahnen, og tildeels ved Neuwied over Rhinen, og Ehrenbreitstein undsat, og skal de Franskes Tab være stort ved Retiraden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Altona, den 26de October. Den 18de er fra tidlig om Morgenen til Aften i Egnen ved Mannheim, forefalden en Fægtning til de Franskes Skade, hvor General Michand med 900 Mand skal være fangne. Saavel fra Pichegrus som Jourdans Hær ere mange Tropper dragne ind i det indre Frankerig, hvilket uden Tvivl er Aarsag til denne pludselige Forandring i Krigslykken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Kiøbenhavn, den 30 October. Under Dato den 25de September er udgaaet en Forordning for Hertugdommene, angaaende Rettergangs sagers hastigere Afgiørelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
J Tallotteriets 728 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Predigt uber die Frage: Wie dunket euch um Christo, gehalten am zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Qvartals=Sædler til samme Priis. ABC, og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzi Grammatica. Analsis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lüttemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser om Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye Juletanker og fuldstændig Kaage, Bage- og Syltebog. af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turteløst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen. Vielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids PoeniteentePsalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Glid haver skabt hver Dag i sær. Gudelskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 16de November førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistent huus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Tobboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Kiøbenhavns Aar. No. ann. tilh. tiisning. Post-Tidender. ledningen. nuar Mandagen, den 2 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Haag, den 20de October. Saasnart Hollands Repræsentanter saae, at deres Ønske om National-Convent ved Generalstaternes Beslutning vilde gaae i Opfyldelse, tog de endnu samme Aften nogle til dette Decrets Hensyn havende Resolutioner, f. Ex. at de aldrig vilde afvige fra Revolutionens Grundsætninger, der hvilede paa Folkets Overherredom; at Nationalrepræsentationen skulde beroe paa hver Provindses Folkemængde, og i hele Republiken ingen anden høyeste Magt skulde være til end National-Repræsentationens. Reglementet for det af Generalstaterne besluttede Nationalconvent er udkommet; det fastsætter, at alle Republikens Jndvaanere skulle optælles, og for hver 15000 en Deputeret udnævnes til Conventen. Af hver 500 skulle de Stemmedygtige fremkaldes at udgiøre Primairforsamlinger, og udnævne deres Valgmænd, hvilke igien skulle udvælge en Repræsentant, eller Convendeputeret. Fire Uger efter dette Valg møde de valgte Repræsentanter i Haag, hvor de faae 10 Gylden daglig, og hvor Conventen holdes ved aabne Dørre. Til Forsamlingssal foreslaae nogle, den forhenværende prindselige Comediesal, andre Salen i Binnenhof, neden for hvis Trappe den navnkundige Oldenbarneveld blev halshugget, da han døde som Martyr for det antioraniske Partie (men som den Gang i det mindste var stærkt aristokratisk. Nu vil man oprette en Obelisk, ham til Almindelse paa Pladsen, hvor Skafottet stod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Den her for 7 Uger siden sammentraadde Clubbernes Centralforsamling, der ikke vilde adskilles, før Conventen var vedtaget, er nu gaaet fra hinanden; dog har den ladet en liden Committee blive tilbage, til at føre Correspondance, og i fornødent Tilfælde være Stammen til en ny Centralforsamling; ligeledes er de hollandske Nationalgarders Forsamling vedblevet, og fortsætter endnu sine Møder; derimod have Frieslands Repræsentanter ved en Beslutning hævet Centralcommitteen af deres Provindses Folkselskaber, der uden at agte paa deres Bekiendtgiørelse af 10de September, holdt en Commission i Haag, hvis Forretning var at arbeide paa en Convents Sammenkald, og derved knuse Frieslands Provincial Souverainetet; tillige have de forbudet denne Committees Medlemmer, at samles igien under nogen anden Form, saafremt de ikke vilde ansees og straffes, som den offentlige Roligheds Forstyrrere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Med det første udkommer en Bekiendtgiørelse, der angiver Forholdsreglerne i at afsætte den forrige Regierings skadelige Tilhængere fra deres Embeder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Amsterdam, den 20de October. J Gaar er her bekiendtgjort en Publication, hvori det erklæres for ligegyldigt at bære Nationalcocarder og andre deslige Tegn, hvormed enhver har sin Friehed. Municipalitetet og andre Embedsmænd have og strax lagt deres Cocarder af, ogsaa er National-Flaget taget af Raadhuset, og man seer næsten slet ingen saadanne Mærker meere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Brüssel, den 16de October. J Forgaars er Repræsentanten Lefevre – mod hvem der førtes saa haarde Klager – ankommen fra Paris, og har medbragt befaling at sammenkalde Primairforsamlingerne, ikke til at udnævne Repræsentanter, thi dertil berettiges de ni ny Departementer først om to Aar, men for at vælge Dommere, Maires, og Forvaltere. Man synes og at føye Anstalter, for at hindre, at disse Forsamlinger ikke skulde blive stormfulde; men i Følge de tunge Opoffrelser, man fordrer af Belgierne, da det især synes at skulde gaae ud over deres kjære Geistlighed, frygter man, dette neppe vil være at haabe, og formoder tvertimod, at det almindelige Skriig vil være ligesom 1792, at Belgierne alt have en Constitution, og ingen anden ønske, ogsaa skal man i mange, baade Stæder og Landsbyer, være meget misfornøyet med Bekiendtgiørelsen af Belgiens Forening med Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Wien, den 17de October. Et nyt Hofdecret erklærer, at det nederlandske Statscancellie blot af Statsoeconomie er ophævet, og at alle de, der have noget didhørende at foredrage, i politiske og Finantsesager skulle vende sig til Hr. von Limpens; han og begge Hof-Secretairerne Weber og Lebeltner have beholdt deres fulde Løn, og bringe det nederlandske Archiv i Orden. J forrige Uge kom her en fransk royalistisk Commissair lige fra Paris over Basel. Han kaldte sig Podara, har Ludvigsordens=Baandet, og udgav sig for Marqvis. Han leyede Værelser til 60 Ducater, og reiste den 14de herfra til Verona, dog med Forsikkring, snart at komme tilbage. Han skal have havt en Samtale med Statsministeren Baron Thugut. Jngen er her i Stand til at løse denne Gaade. (Man maae altsaa den Tid ikke i Wien havt Tidender om den sidste royalistiske Opstand i Paris).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
En vis Baron Braun vil i Wien, hvor man allerede har tre Theatre i det mindste, bygge et nyt Theater i den saa kaldte Stallburg. Hvad man deraf vil kunde vente, sees af hans Plan, at faae Penge til Bygnings Omkostningerne, ved at anlægge halv hundrede arvelige Loger, og tage 1000 Ducater Prænumeration fra hver. (O! hvor Dumriel, og Bussona, og Persangia vil trives i Lye af dette arvelige Erkearistokratie.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Madrid, den 27de September. Med det første skal holdes en særdeles Kongres mellem de fornemste Statsministre, og de øverste Geistlige, for at formindske det alt for store Antal Ordensgeistlige, og anvende deres Godser til nyttige Indretninger, og Krigsomkostningernes Oprettelse. Man troer, at Radden vil først komme til Augustinerne med og uden Skoe, Carmeliterne, Bernhardinerne, og Cartheuserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Efter Forlydende ere adskillige spanske Tropper commanderede hen af Gibraltarkanten, og Communicationen mellem St. Noch og benævnte Fæstning aldeles hævet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Landmilicen har faaet Tilladelse at gaae hiem, men for de regulaire Tropper vedvare Hvervingerne med Jver i hele Riget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Den engelske Gesandt synes at have meget vigtige Anliggender med det spanske Ministerium, man er ikke her uden Frygt for Engelland, Floden bliver indtil videre bemandet, og udbedres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Paris, den 16de October. Jnden vi skriide til at meddele de seeneste Tidender herfra, maae vi medtage eet og andet fra de næstforegaaende Dages Historie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Mærkværdigt er det, at sammenholde følgende Begivenheder. Den 5te October udbrød Oprøret i Paris, samme Dag angreb Charette Republikanerne; og de Engelske viiste sig for Havre Normoutier og Bourgneuf. Ogsaa var det i Begyndelsen af Maaneden Vendemiaire, at de Emigrerede prøvede at falde ind i Franchecomte, for at skabe sig en ny Vende; at oprørsk Bevægelse udbrød i Sønden; og i Følge Efterretninger fra Basel, vidste man der, at Conventen den 13de Vend. (5te October) skulde myrdes, efter de engelske Tidender skulde en ny Borgerkrig udbryde (hertil lægge man den ovenomtalte royalistiske Commissarius i Wien). Beviis nok, hvormegen Deel, Udlændingerne havde i Opstanden, og hvor stor den ny Seyer var, Conventen har tilkæmpet sig over sine Fiender. Regieringscommitteernes Bureaux vare i øvrigt Contrarevolutionens Middelpunct (da de vare besatte med de unge Herrer, som vare flygtede did, for at unddrage sig Reqvisitionen). Disse utaknemmelige Betiente forraadde de oprøriske Sectioner Regieringens Forholdsregler, og sendte Stemplingsskrifter i Departementerne. Ogsaa ere de nu meget ilde tilmode ved det Decret, hvorefter alle de, der sidste Opstand hverken vare paa deres Post, eller i Vaaben til Fædrelandets Forsvar, skulle aftakkes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
En vis Baron Batz, der allerede adskillige Gange, som Udlændingenes Agent, og Sammenrottelsernes Ophavsmand, har været under Forfølgelse, er haftet, og vil da vel endelig faae sin Løn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Meget vigtigt er det, at Parises Nationalgarde er bleven beordret at afgive alle sine Geværer med Bajonnetter til deres Sectionscommitteer, og at der kun i hver Section blive 80 Geværer tilbage, der udleveres til de vagthavende Borgere, og af dem igien ved Afløsningen tilbagegives, ogsaa faaer Paris selv en ny Organisation, og skal ikke meere bestaae af 48 Sectioner, men af 12 Municipaliteter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Af Nationalconventens Historie maae endnu medtages; at efter en hæftig Tale af Legendre Barrere er uagtet alt, hvad Bierget gjorde, for aldeles at redde ham – decreteret til ufortøvet Deportation. Colombe angav adskillige Repræsentanter i det sydlige Frankerig, for at have givet Arretes, der streed mod Decretet af 6te September, Toulons Forrædere betræffende, og blev i Følge heraf Jsnard, Durand Maillane, Boursault, Chassal, og Guerin hiemkaldte fra deres Sending. Efter Bars Forslag casseredes alle Straffedomme mod de gamle Revolutionscommitteers Medlemmer, for Hæftelser i Følge Decretet af 17de September. Pons de Ver dun udvirkede, at der blev forbudet Fredsdommerne, at dømme de undertrykte Patrioter (Jacobiner), undtagen for Mord og Tyverie; men Meaulle kunde ikke opnaae, at denne Friegivelse skulde udstrækkes til alle dem, der under Partiebenævnelser vare hæftede. Derimod giennemdrev Barras, Tallien, og Chenier, at alle Royalister skulle deporteres. Overalt reise Jacobinerne Hovedet stærkt i Paris, og det synes høy Tid, at den ny Lovgivning træder til, hvis ikke Bierget atter skal blive overmægtigt, og faae 31te May igien til en Høytid; i det mindste har det havt Hæld til, at kaste en slem Mistanke paa adskillige af de hidtil meest agtede Modererte Thibeaudeau har afslaaet Valget til og Girondister. den ny Lovgivning, og nedlagt sin Plads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Frankfurt, den 24de October. De Franske flygte, og forjoges paa alle Kanter, nu ere de uddrevne af Neuwied, og forfølges af Bonn og Cøln. J Mannheim have de tilbudet Capitulation, men den er dem afslaaet; og Staden, hvori Merlin af Theonville skal have indsluttet sig, bombarderes; og Rhiinbroen have de Keiserlige ødelagt, at de Franske ikke skulle undkomme. Efter adskillige Efterretninger skulle de flygtende Franske klage over Forræderie, dog er det rimeligt, at de ind i Landet bortskikkede Tropper ere Skyld i denne nærværende Svækkelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Kiøbenhavn, den 2 November. Under Dato den 8de October er udgaaet en Placat, angaaende ydermere Fortolkning af Forordningen af 23de April 1781, dens 23de §, og Forordningen af 8de Junii 1787, dens 2den 9.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Under Dato den 9de October er udgaaet en Placat, angaaende, at Vognmændene i Corsøer og Nestved Kiøbstæder i Sielland maae forhaanden og indtil videre lade sig betale for 6, istedet for, at de hidtil ikkun have nydt Betaling for 5 Mile imellem fornævnte tvende Kiøbstæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Den 30te September er den hidtil værende Ridefoged i Gram Herred, i Amtet Hadersleb, og Secretaire ved Sætte-Commissionen sammesteds, Thomas Lorentzen, allernaadigst bleven udnævnt til Amtsforvalter i den vestre Deel af Amtet Hadersleb, og den hidtil værende Huusfoged i Amtet Husum, Peter Breckling, til Huusfoged i det Haderslebenske Tystrup og Gram Herredet, Ginner Bellersleber og Strandelhørner Fogderie Districter i Amtet Hadersleb. Den 14de October har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Kammerraad og Renteskriver i det 2det Slesvigske Contoir i Rentekammeret, Jacob Joachim Birkenstock, til Amtsforvalter i de 5 Geest herreder i Amtet Tøndern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
Meteorologiske Observationer. Vinden. Barom. Therm. Varme. 26 October. V. N. V. S. V. S. V. S. V. V. N. V. S. V. 1 Novbr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-02
AVERTISSEMENT. Mandagen den 16de November førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistent huus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Kiøbenhavns Aar. No. huustinuel Post-Tidender. hulli. gemaal. at Fredagen, den 6 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. H. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Brüssel, den 19de October. Til den almindelige Reform, der nu forestaaer den belgiske Geistlighed, skee de forløbige Skridt, at alle Stifter og geistlige Huse have faaet befaling at indgive et Jnventarium paa deres Eiendomme, Bibliotheker, og Boeskab. Der gaaer et Rygte, at de fornemste af den belgiske Geistlighed have havt en Agent i Paris, forsynet med 15000 Louisdors til at tilbagedrive Decreteringen af Belgiens Forening med Frankerig; men deslige gyldne Grunde synes i nærværende Convent ikke at være af synderlig Vægt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Med denne Tidende lader det sig meget godt forbinde, at da den 11te bemeldte Forening i Brüssel skulde høytidelig holdes med en festlig Procession, og om Aftenen med Ball og Souper paa Raadhuset, det, man behager at kalde Folkestemmingen, viiste sig paa en meget ugunstig Maade. Den tøyleløse Mængde brød nemlig ind i Salen, plyndrede Bordene, røvede Duge og Servietter, mishandlede adskillige Personer, og udskjældte Nationalagenten. Municipalitetet viiste sig forgieves med sine trefarvede Skiærfer, ja Roligheden kunde dette engang tilendebringes ved anseelige Pengesummer, der uddeeltes (mon det og var det rette Middel til at bringe uregierlig Pøbel i Rolighed, Fra Leyren ved Antwerpen har et Troppecorps sat sig i March til Paris, hvor Conventen, uagtet Seyeren, den 5te October, dog samler en stærk Magt omkring sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Haag, den 24de October. Under dette Datum, meddele Tidenderne en official Depeche fra Caps Citadell af 10de Julii, hvori den derværende Gouverneur mælder, at de Engelske, hvis de angribe Cap, ville der finde mere Modstand, end de vente, og at Forbittrelsen der er skrækkelig. Den hollandske Garnison bestaaer af 3000 Mand, meest Europæer, under Oberste Gordon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Forfølgelserne mod den forrige Regierings Tilhængere vare ved. J alle Stæder i Provindsen Holland maae Municipaliteterne forfærdige ny Lister paa saadanne Embedsmænd, der have været imod de Franskes Jndtog, i Holland, og have behandlet Patrioterne haardt, paa det saadanne Embedsmænd kunne blive afsatte, og afløste med Tilhængere af den nye Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
London, den 20de – 23de October. Man trøster sig nu her med, at det Slag, der har truffet Floden fra Middelhavet, kunde have været langt fordærveligere, da Orlogskibene Bedford (med 160000 Pd. St. reede Penge) og Fortitude, samt Fregatterne Lutine og Tisiphone med en betydelig Deel Coffardieskibe ere komne til Spitehead, og Fregatterne Argo og Juno, som alt tilforn havde skilt sig fra Floden, med 30 Skibe, der fulgte dem, ere i Behold i Portsmouth, saa at kun 20 - 40 Coffardieskibe, hvoriblandt ingen af de kostbareste, fra Smyrna komne, eller med Silke ladne, skulle være, tillige med det de Franske tilforn fratagne Orlogskib LeCenseur ere faldne dem i Hænder; ligesom man og vil have den Trøst, at, havde de Engelske saaledes faaet fat paa en fransk Convoy, vilde den ikke sluppet saa let; og saa stræber man at undskylde Hotham, fordi han, endskiøndt Mester af Søen, har ladet denne Eskadre smutte sig forbi, hvilket man paastaaer at være skeet om Nattetider.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Den franske Commissarius Monneron er reist tilbage, men har efterladt sin Collega Serwert. Admiral Cornwallis har faaet befaling med en Eskadre af syv Skibe at udløbe fra Portsmouth paa et Krydstog. Opposisitions-Bladene ere slet ikke opbyggede af, at de Franske med deres underkuede Søemagt ere i Stand til at give den engelske Søefart saadanne Stød. Ogsaa klage de over den seene Gang med den vestindiske Rustning, der skulde gaae bort i Enden af September, og hvoraf endnu intet Skib er ude af Spithead; der skulde være 30000 Mand stærk, og neppe er 15000, og der nu ikke kommer til Vestindien, før Operationernes Tid er forbi, og da haver adskillige usunde Maaneder at udstaae, inden de kunne komme til at foretage noget. Ogsaa er den 21de kommet bestemt befaling til Southampton, paa det hastigste at indskibe de til Vestindien bestemte Tropper, hvilket man da formodede, Dagen derpaa at skulde skee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Det skal have været paa Forslag at indskibe Garderegimenterne til Vestindien; men en høy Haand skal have sat sig derimod, hvorpaa man istedet for dem har taget de 4 Regimenter, Doyle havde faaet med til det navnkundige Emigranttog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Hans Majestæt har alt faaet den Tale, han den 29de ved Parlamentets Aabning skal holde, og ville vi da snart erfare, om man der har ladet ham sige noget om Fredsudsigter, og Underhandlinger i Basel mellem Barthelemy og Lord Macartney, hvorom der i London gaae Rygter, der pludselig have bragt de offentlige Fonds til at stige, og de største Handelshuse til at kiøbe Stoksfor anseelige Summer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Fra Dublin vil man have Efterretning, at adskillige Flokke oprørske Defenders have strakt Gevær og bedet om Naade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Wien, den 21de October. Her har med 24 blæsende Postillons og 4 Postofficerer, en Major von Spangen, blæst Maynzes Undsætning, og de tilfægtede Fordele, og man snakker følgelig ikke nær saameget om Fred, uagtet den eene Rigstand efter den anden drager sit Contingent bort. Latterligt er det i øvrigt, naar man nu herfra vil udgive den i sidste Avis omtalte Commissarius med Marqvistitelen og Ludvigskorset, der tog til Verona, for en Udsending fra Almeenvelscommitteerne at underhandle om de fangne Convendeputeredes Løsladelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Under Navnet Moutier har Fayettes Kone havt Audience hos Keiseren, og faaet Tilladelse med hendes to Børn at besøge hendes Mand i hans Fængsel i Olmütz.