JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Hr. Etatsraad Ørsted har i Oekonomisk Korrespondent meddeelt sin Mening over de i No. 22 af samme Blad fremsatte Forslag med Hensyn til Landets Pengevæsen. Hr. Etatsraaden anseer de foreslaaede Kreditkasse=Sedler som ødelæggende for den saa lykkelig gjenvundne Kredit for Landets repræsentative Penge, ligesom det: at reducere al Navneværdiegjæld efter en Gjennemsnitskours for det Qvartal, hvori den blev stiftet, vilde krænke de første og helligste Retfærdigheds Love. Analogien af den Reduktion, Kreditorerne bleve underkastede ved Forordn. af 5 Jan. 1813, findes her ikke heller anvendelig, da Pengemassens store Formerelse under Krigen og Papirets deraf flydende dybe Nedværdigelse var en Uregelmæssighed, som Regjeringen efter Mulighed burde igjen afhielpe; Pengerepræsentativets Reisning derimod er en Følge af Tingenes regelmæssige lovbestemte Gang, som kunde forudsees og beregnes og fordem, der have Tillid til Kongens Ord, ikke kunde være tvivlsom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Mariboe, den 15de Junii. J denne Tid har Mariboe skrækkelig været hjemsøgt af vandrende fægtende Haandværksburscher, der have ilet fra Huus til Huus, for at trygle om Reisepenge, og det ikke altid paa den artigste og beskedneste Maade. Jsær klage Landboerne sig gudsjammerlig over denne ulykkelige Plage, fornemmelig naar Konerne med deres Børn ere overladte til dem selv, og Mandfolkene ere paa Markarbeide. Ja naar endeel af Sognefogderne paa Landet, der ere virkelige Politibetjentere, opfyldte deres Pligt og gjorde hvad de burde, da kunde det let sættes Grændser for dette meer og meer om sig gribende Onde, men til dem kan man med føje sige: "Simon, sover Du? – Jmidlertid troer Udgiveren, at Hr. Assessor og Etatsraad Tøttrups Forslag, i hans ypperlige Afhandling, om Politievæsenets Forbedring paa Landet, burde fornemmelig under saadanne Omstændigheder tages i Betragtning, at nemlig Sognefogder paa Landet aldrig burde vælges af Bondestanden, men af raske og bestemte afskedigede Underofficerer, uden for Bondestanden, til hvis anstændige Lønning Alle og Enhver, uden Forskjæl, i Sognet skulde forholdsmessig bidrage, Godseierne, Præsten, Forpagtere, Skolemesteren og andre sig i Sognet opholdende ei at forglemme; da vilde sikkert med Hensyn til ulovligt Kroehold, Nattesviir og Tiggerie Piben faae en anden Lyd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Efter adskillige Dages Varme fra 18 til 20 Grader, indtraf pludselig i Dag en temmelig stærk Kulde med Blæst af N. V. Uagtet Luften idag bebuder den saalænge forønskte Regn, saa er den dog endnu udebleven. Det tidlig saaede Vaarkorn staaer temmelig godt, men det sildigt saaede høist maadeligt. Rugen falder overalt tynd, men Hveden er temmelig god. Ved Regnens langvarige Udeblivelse har Ærterne og Græsset lidt meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Da adskillige deels mundtlig, deels skrivtlig har forespurgt hos mig, angaaende den i Viborger Samler under No. 55 (Skilderiet No. 37.) anmeldte Naturbegivenhed ved Thiele Søe, hvorved en Strækning Land var udkastet i Søen og som formeentes at være skeet ved Jordrystelse, da er dette hverken meer eller mindre end et almindelige Jordskred. Bakkerne langs begge Sider af Søen, der er tilfulde en Miil lang, fra Øst til Vest, viser tydelig Spor af saadanne Jordskred tidligere og sildigere i Tiden. Ved den stærke Storm af Nordvest som indtraf anden Paaskedag sidst, da dette passerede, virkede Søen især paa dette Sted; hvorved Bakken, efterat være underhullet af Søen og et derved tillige stærkt underløbende Væld, er ved sin Tyngde løsrevet og udstyrtet, hvorved medfulgte endeel store Steene der indeholdtes i Massen, der nu ere nedsiunkne, og det Hele vil formodentlig ved Efteraarsstormene blive ganske bortskyllet. Dette har jeg, som har undersøgt Stedet, ikke villet undlade at melde til Beroligelse for dem, der rimelig kunde være frygtsomme for den skrækkelige Naturscene af Jordskjelv eller Jordrystelse, der dog, Gud være takket, næsten er ukjendt i vores beboede Deel af Jordkloden. - H. F. Saabye, Forvalter ved Stamhuset Thiele. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Kjøbenhavns Børs d. 19 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 270. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 11 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 283. Specier solgtes til 17 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. (med Rente) 96 1/2 til 97. Norske Rigsbanksedler 23. Svenske Sedler 72 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Blandede Efterretninger. Jkke langt fra Salem i Ny-York, i Nordamerica lever en mærkværdig Eremitinde, ved Navn Sarah Bishop. Som ungt Fruentimmer af udmærket Skjønhed, og store Aandsgaver, besad hun en betydelig Formue, men hun var af fiin og svag Legemsbeskaffenhed. Næsten altid sygelig maatte hun tage sin Tilflugt til Lægemidler. Man hørte hende ofte erklære, at hun frygtede for ingen Skabninger paa Jorden mere, end for Mennesker. Utilfreds med disse og kjed af Verden, trak hun sig tilbage fra alle Mennesker, og begav sig omtrent i en Alder af 27 Aar til de Bjerge, der skille Salem fra Nordsalem, hvor hun hidtil har tilbragt sit Liv i en Hule eller rettere Klippekløft. Naar man er kommet over den høieste Fieldryg, og gaaer ned af den sydlige Skraaning, støder man paa en lodret Fieldskakning, hvori den Hule findes, i hvilken Sarah Bishop har tilbragt 23 Aar. Hun har intet tamt Dyr hos sig. Hendes lille Plantning, som indbefatter en halv Morgenland, er ryddet for Skov, men hun gjør intet Brug deraf. Hun har plantet derpaa nogle Ferskentræer, og avler aarligen Bønner, Agurker og Kartofler. Den hele Flade er omgiven af herlige Viinranker; paa den anden Side af Hulen er en Kilde med fortræffeligt Vand, der vælder eid af Bjerget. Hvorledes hun opholder Livet den strænge Aarstid, igjennem er endnu en Hemmelighed; hun siger, at hun spiser kun lidt Kjød. Om Sommeren lever hun af Bær, Nødder og Nødder, som Biergene levere. Maaskee han gjemmer sit Vinter forraad i en anden Klipperift, som er bedre skikket dertil end den Celle, hvori hun boer. Hun har en Bibel hos sig, og fortæller, at hun finder megen Glæde i Læsning og Grandskning deri, hvormed hun tilbringer megen Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Den parodierede Litanie af den bekjendte Hone i London, læses nu i alle engelske Tidender, selv i den ministerielle Courier, Hones bittreste Modstander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Under 15de Mai har Hs. Majestæt naadigst foreslaaet for Storthinget en Lov af følgende Jndhold: Med Slutningen af Aaret 1820 ophører ved Norges Universitet den hidindtil anordnede juridiske Examen i Modersmaalet, hvorimod Enhver, som efter den Tid agter at underkaste sig juridisk Exammen, har at lagttage, hvad der for Universitetets immatriculerede Studenter enten ved Universitets=Fundatsen eller ved Lov og Embedsexamen i det Latinske Sprog er eller vorder foreskrevet. me er Rettelser. S. 757, L. 18. Subplicanter læs: Supplicanter. S. 760, L. 2 nedenfra, benificerede læs: beneficerede Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod Crotheater Femtende Aargang. No. 50. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 Juni 1818. Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Dersom Lægerne og Graverne altid vare Philosopher, saa havde ingen bedre Leilighed end de til at udraabe med Prædikeren, Forfængeligheds Forfængelighed! Jntet uden Forfængelighed. Med sin Kniv sønderskjærer Lægen den ene Dag Liget af den mægtige Herre, som han nogle Dage i Forveien faldt i Støvet for. Med sin Spade bygger Graverkarlen en evig Bolig for den Mand, som kort forhen ikke havde Rum nok i et stort Palads. Men alle disse store Leiligheder til at tænke over vor jordiske Ubetydelighed uagtet, er sjelden Nogen mindre Philosoph end netop Lægerne og Graverne. Blandt de første er Stolthed og Forfængelighed ligesaa almindelige, som blandt de øvrige Adams Sønner, og de sidstes Sandselighed og Lyst til physisk Nydelse er næsten bleven til et Ordsprog. Det gaaer dem med Philosophien, som Bønderne med Naturen; de leve midt i den, men uden at bekymre sig om dens Skjønheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Den Salomonske Sentents, der gives intet Nyt under Solen, høres ved enhver Leilighed, som en nomstødelig Sandhed, og dog taaler denne Sætning megen Jndskrænkning. Er Tordenlederen - Luftballonen - Electriseermaskinen Galvanismen, og saa mange af de nyere Tiders Opfindelser, da ikke noget Nyt? – Man kunde indvende, at disse Opfindelser maaskee have været til, men under andre Skikkelser, i ældre Tider, og at de ere gaaede i Forglemmelse. Dette er og bliver imidlertid dog kun et Maaskee. Vist nok er meget glemt, og det alexandrinske Bibliotheks Brand var upaatvivleligen et ubodeligt Tab for Videnskaberne og Konsterne. Bogtrykkerkonsten har man vel kjendt i China, skjøndt under en ganske anden Skikkelse. Dog, paa det Trin, som Physiken, Chemien, Astronomien, Mekaniken, i det Hele nu staae, have de neppe staaet, saalænge Verden har været til, endskjøndt man i enkelte Deele deraf allerede for mange Aarhundrede siden havde naaet stor Fuldkommenhed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Indenlandske Efterretninger. Ved Bierre Hattings Herredsret, blev i Aaret 1813 en vis Søren Thomsen dømt til at arbeide 1 Maaned i Wiborg Tugt- og Forbedringshuus, "for – som det i Dommen hedder: hans lovstridige Forhold med at udbrede sine Meninger, haane og laste Psalmebogen og opvække Forargelse." Høiesteretsdom lyder: Søren Thomsen bør for Actors videre Tiltale i den Henseende fri at være. J Henseende til Actionens Omkostning, bør Landsoverrettens Dom ved Magt at stande. Lipland, skjøndt nu kun en Provinds af et andet Rige, er, i Betragtning af den Forbindelse, hvori det i lang Tid stod med Danmark, et for Danske altid interessant Land. Den bayerske Gesandt ved det russiske Hof, Grev Bray, har i forrige Aar udgivet et critisk Forsøg til en Historie, med Tabeller, om dette Lands nuværende Forfatning o. s. v. (Essai critique sur Phistoire de la Livonie etc., 3 vol. 1817), forfattet med critisk Grandskningsaand, og tilbørlig Afbenyttelse af Kilderne. Forfatteren underretter os deri om, at i Esthlands Adelsarchiv findes et paa Pergament skrevet Brev af Kong Erik (Eiegod?) af Danmark, fra 1093, hvori omtales en Vision, der paalagde ham, at bygge til Ære for den hellige Michael, paa et Sted, hvor midt om Sommeren Sneen gaaer lige til Knæerne, og at paa Grund heraf, 1099, ved Jndløbet af den finske Bugt, den hellige Michaels Abbedie blev oprettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
J Rigas Archiver findes ogsaa et Brudstykke af en civil Lovbog, som Waldemar III. gav sit Hertugdømme Esthland, og som af Erik VI. blev stadfæstet 1315. Hvorledes Danmark solgte Esthland til den tydske Orden, oplyser Forfatteren af hidtil utrykte Archivdocumenter, og anfører et Diplom af Keiser Ludvig IV., Frankf. a. Mayn, 21 Sept. 1347 og en Bulle af Clemens VI., 8 Febr. 1348,, hvorved dette Salg stadfæstedes. Det danske Herredømme over Livland havde varet 110 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Paa Assistencekirkegaarden uden for Nørreport, er den store Dødelighed i Kiøbenhavn især mærkelig. J de sidste Aar er denne Kirkegaard bleven saa opfyldt med Grave, at der om føje Tid maa tænkes paa dens Udvidelse, uagtet dog endnu saa mange Liig begraves, saavel paa Kjøbenhavns, som paa de udenfor Østerport værende Kirkegaarde. Hvad Smagfuldheden og Ordenen angaaer, da er Assistencekirkegaarden nu den skjønneste af alle Kirkegaarde her til Lands. Den ligner mere en Hauge med de herligste Anlæg end en Kirkegaard. Af særdeles kostbare Mindestene ere ingen komne her i de sidste Aar, formodentligen fordi de vare alt for bekostelige. Men dog er der ved Muren opført et mærkværdigt Capel med Straatag paa, for den afdøde Oberstlieutenant og forrige Commandant paa St. Thomas v. Scholten. Det har ordentlige Dørre og Indgang, og Vinduesruderne ere af et Slags couleurt Glas, der falder i det Rødlige. - Biskop Balle, Skuespiller Knudsen, og adskillige andre bekiendte Mænd, have endnu ikke faaet noget Minde. J disse Dage oprettes eet for Generalkrigscommissair Lange. - Af curisse Mindemærker fortjener at anføres eet, som er malet paa Muren. Man seer nemlig Tiden med Lee og Timeglas til Hest, i fuld Fiirspring, malet med Sort paa Graat. Nedenunder læses: "Saaledes levet, at naar Ven Mors banker paa Døren, man saa kan sige: kom ind!"Man hører nu, under Pengevæsenets post daglige Forbedringer, de modsatte Klager af dem, man var vant til at høre under Pengeforværrelsen, saavel fra Creditorernes som Debitorernes Side. Den Gang vilde alle Debitorer helst forskrive sig for Gield i Navneværdie, og ligesom Coursen blev slettere, hørtes Jammerklager fra Creditorerne, der maatte lade sig nøje med at modtage forfaldne Capitaler, Afdrag og Renter i Navneværdie til en Cours lige fra 2000 til 400. Nu jamre de samme Debitorer over, at de skulle betale i Navneværdie, og de samme Creditorer ved at modtage rede Sølv, uagtet de første for neppe et Aar siden havde vaandet sig ved at betale i Sølv, og de sidste derimod modtaget det med Kyshaand. Adskillige Debitorer gaae endog saavidt i deres Jver, at de ønske en ny Reduction af deres i Navneværdie stiftede Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Det Nye, som i Aar udmærker Jægersborg Dyrehauge, er en hollandsk Vaffelboutik, hvor man kan faae Vafler ligesaa varme som de komme af Jernet. Boutiken er pyntet med Malerier, som Staden Rotterdam, den bekiendte Begivenhed med Wilhelm Tell, Forestillingen af et Tractement, hvor man bærer Vafler frem o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
J Boutiken er anbragte paa den ene Side et lidet Cabinet, hvor der serveres med Vafler, og paa den anden en Ovn, for hvilken Vaffelbageren sidder med en Potte fuld af Vaffeldeig. Han har bestandig fem Jern i Jlden, og ligesom Vaflerne ere færdige, leverer han dem til et ganske hvidt, i hollandsk Dragt, klædt Fruentimmer, formodentlig hans Kone, som beklipper dem med en Sax og strøer Sukker derpaa. En anden ligeledes hvidklædt Hollænderinde indcasserer Pengene. Søgningen var i Søndags saa stærk, at Boutikdøren, ofte maatte lukkes, da det var umueligt at tilfredsstille alle Kjøberne, af hvilke nogle forlangte hele Dusin af Gangen, og man hørte derfor af og til imellem det meget Hollandsk her snakkes, Ty moeten malkander wachten. J det Hele hersker her en sand hollandsk Reenlighed, men hver Vaffel koster 1 Mk., og det er temmelig dyrt. For Kilde gjæsterne er det imidlertid en stor Behagelighed, saaledes strax at kunne faae friskbagte velsmagende Vafler, skjøndt Huseland neppe er fornøjet dermed. - Paa Messerne i Tydskland skulle saadanne Vaffelboutiker være meget almindelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Endeel af Jagtveien fra Dyrehaugen til Charlottenlund er nu spærret. Bernstorffs Hæderstøtte, paa Landeveien ved Gjentofte, som var meget forfalden, istandsættes i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
J disse Dage er udkommen: Hovedsprog=Bog indeholdende en dansk, tydsk, engelsk og fransk Læsebog, i Tankesprog og Grundsætninger, frit dannede efter alle Tiders Tænkere, og oversatte Ord for Ord- og Ord under Ord, eller Kunsten, at lære sig selv, i meget kort Tid, at forstaae Verdens tre Hovedsprog, med en lærevidenskabelig Jndledning; til Brug, ved huuslig og offentlig Undervisning, af Blok Tøxen, Videnskabsmand, med Motto: Ved Sammenligning og Adskillelse komme vi snart og let til grundig Kundskab. Erman, første Hefte, 64 Sider. Forfatterens Sprogkundskab og ualmindelige Flid og Nøiagtighed i alle hans literære Udarbeidelser er for bekjendt, til at nærværende Bog behøver anden Anbefaling end hans Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Det er, under 18 d. M., blevet tilladt, at Rigsbanken og i sin Tid Nationalbanken maa, saavel af Private, som af offentlige Stiftelser, modtage Jndlaan i Navneværdie, mod derfor at udstede uopsigelige Obligationer, lydende paa en lige Sum i rede Sølv, hvoraf den svarer 4 pCt. aarligen i Rente, ligeledes i Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Det har behaget Hs. Majestæt at meddele Grev Elias de Cates, Pair af Frankrig, Kongel. fransk Minister, Statssecretær og Politieminister, Jndfødsret i de Kgl. Stater, med Titel af Hertug af Glücksbierg, og med Rang over Lehnsgrever, hvilken Titel og Rang skal gaae i Arv paa hans mandlige Afkom i nedstigende Linie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
J Søndags Eftermiddag ankom fra Bengalen her paa Rheden den forhen i Skilderiet omtalte Ostindiefarer, Frederik den Sjette, ført af Capitain Hans Jensen, tilhørende det Kongel. Asiatiske Compagnie. De asiatiske Actier staae nu mellem 400 og 395 Rbd., for hvilken sidste Priis de i Gaar solgtes paa Børsen. J Dyrehaugen forevises et stort Kaleidoskop, men det giør langtfra ikke den Lykke som de hollandske Vafler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Ligesom man i Fjor klagede over for megen Regn, saaledes klager man igjen i Aar over forliden. Men i Fjor vendte Alting sig tvertimod Enhvers Forhaabning til det Bedste, og det samme vil, med Forsynets Hielp, ogsaa nok skee i Aar. Vel klager Bonden over, at Rugen, især i maadelige Jorder, allerede har taget Skade af formegen Tørke, men til deslige Klager er man saa vant, at de ikke fortjene at lægges for megen Vægt paa. Vi have allerede faaet nogen Regn, skjøndt den ikke er falden lige stærkt allevegne. Men som det lader, ville vi snart faae meere end man maaskee ønsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Den 15de Juni om Morgenen Kl. 9 afreiste Hs. Majestæt Dronningen fra Hovedstaden; og om Middagen Kl. 12 Hs. Maj. Kongen, efterat Allerhøistsamme om Formiddagen havde bivaanet en stor Vaabenøvelse. Om Aftenen Kl. 6 1/2 ankom Deres Majestæter med D. D. K. H. Prindsesserne til Slagelse og fortsatte strax derpaa Reisen til Korsøer, hvor de ankom omtrent Kl. 8 om Aftenen og overnattede. Næste Morgen Kl. 6 1/2 afgik de med den Kongel. Postjagt Mercurius til Nyborg og landede der samme Dags Middag Kl. 123. Formedelst Vindstille, maatte Postsagten buxeres fra Skibshavn deels af den Kongel. Vagtskibs Chaluppe, deels af nogle mindre Roefartøier ud til Broen. Vinden var Nordvestlig med stærk Strøm fra Nord. Efter holdt Taffel hos Gjæstgiver Schalburg afreiste Hs. Majestæt samme Aften Kl. 6 til Odense, men Hendes Majestæt Dronningen først næste Formiddag Kl. 9 1/2. Fra Fæstningens Volde bebudede Kanonernes Løsning saavel dette høie Fyrstepars Ankomst som Afreise, og Æresbeviisninger baade af Fæstningens Militaire som og Borgervæbningen. bleve afgivne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Odense. Vor elskede Kongefamilies Nærværelse gjorde Dagen den 16 og 17 Juni til sande uforglemmelige Høitidsdage for Os. Hs. Majestæt indtraf allerede hertil om Aftenen den 16de og tog ind paa Slottet. Ved Allerhøistsammes Ankomst paraderede samtlige Borgerkorps og vistes de tilkommende Honneurs. Det var tillige Jndvaanernes Ønske, at ville have udtrykt deres Ju deel ved en almindelig Jllumination; men Landsfaderen, som foretrækker Hjerternes Holding for udvortes Hædersbeviisninger, havde forud ladet samme frabede. Om Formiddagen den 17 holdt Hs. Maj. Revne over det fyenske Regiment lette Dragoner, saavelsom Borgerkorpserne tilhest og tilfods. Efter Tilbagekomsten hertil Byen behagede det Hs. Majestæt at tage den nye oprettede Tvangsarbeids-Anstalt, Brandkorpset, Borgerskolen, Kathedralskolen og flere offentlige Indretninger i allernaadigst Øiesyn. Ved Middagstid indtraf Hs. Majest. Dronningen med Deres Kongelige Høiheder Kronprindsesse Caroline og Prindseffe Wilhelmine, som strax begave sig til Raadhuset, hvor Alt var indrettet til de høie Personers Modtagelse og af Magistraten med Byens Repræsentantere foranstaltet en Anretning paa den store Raadhuussal for de høikongelige Herskaber med Følge, som allernaadigst blev modtaget, efterat her først var givet den forsamlede Adel, Embedsmænd og Honoratiores Kour. Over Taffelet opvartede de deputerede Borgere, og fra Orchestret lød Musik og Sange, hvoriblandt følgende af trofaste Borgere overleverede Sang blev afsjungen: Stolt kneiser Odins gamle Sæde. Og peger paa sit Oltids Navn, Det slutter Dannerfolkets Glæde Skjoldungen Fredrik i sin Favn, Og mindes ung sin Fortids Pryd Ved Drottens Smil og Folkets Fryd. Dets Hilsen, Konge, Du modtage, Den glade Fynboes Velkomstsang, Hans Ønsker for sin Konges Dage, Forene sig i Jnbelklang, Og fra hver Læbe bryder ud: Hil Frederik velsign ham Gud. Og Han, som sjeldne Dyder lønner, Han lønner huld vor Fredegod: En Engel, som hans Liv forskjønner, Gaaer ved hans Side from og god, Og huslig Glædes Liliekrands Forhøier Diademets Glands. Maria, Danneqvinders Ære, Mustruers Mynster, Mødres Pryd, J Odins Stad Du hilset være Af glade Hjerters Jubellyd: Hil Dig, Maria, Dronning god, Velkommen elskte Danebod! Hil hulde Kongedøttre, Eder, Hvis Smil opliver Danskes Bryst, J hvem et trofast Folk tilbeder Forældres Glæde, Landets Lyst! Vor Fredriks Jd for Danmarks Ved Faae Himlens Løn i Eders Held, Deres Majestæter behagede i de naadigste Udtryk at yttre Deres bifald over den inderligste Hengivenhed, Alle kappedes om at vise. Omtrent Kl. 3 1/2 forlode de Kongelige Herskaber Os, ledfagede af Deres Høiheder Gouvernøren med høie Gemalinde, og under Bedækning af Detaschementer af Regimentets Officerer saavelsom det ridende Borgerkorps. - Saavel i Korsgaden som udenfor Raadhuset flyngede sig Blomsterguirlander og overen Æresbue ved Indgangen læstes dette Ønske: Guds Fred. Byder Eder Høie og Lave. Med Dannemands Hilsen. og Danneborger=Sind. Drager bort med Gud Og vender med Glæde tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Fra alle Provindsens Egne var her strømmet en stor Mængde Fremmede til Staden for at see den ædle Kongefamilie og deeltage i den fælleds Borgerfryd, og ved Afskeden lød disse dyrebare Personer imøde fra Alles Hjerter: Al Himlens Velsignelse, Hæder og Fred ledsage Marias og Frederiks Fjed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Odense, d. 19 Junii. Ved Nyborg Skibbroe hændte det sørgelige Uhæld, at en lille yndet og haabefuld Dreng, 8 Aar gammel, Tirsdagen den 16 faldt ud og druknede. Man opdagede for seent denne Tildragelse, hvorfor ogsaa alle en erfaren Læges anvendte Forsøg paa at bringe ham til Live bleve frugtesløse. – J Gaar og i Dager her ved Odense begyndt at falde en længe ønsket, vederqvægende Regn. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Odense, d. 19 Junii. J Wolffenbyttel er Prof. Trapp, der eengang spillede en Rolle i den Pædagogik, som nu er gaaet af Moden, død i sit 12 Aar. Han var født i Holsteen. - Jgaar saaes her ved Odense Jldebrand, som skjønnedes at være imellem Faaborg og Svendborg og formodedes at være tændt ved Lynild, da her hørtes fjern Torden og saaes Lynild indtil sildig Aften. (Jversens Av.)