JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Han for Kasse Ottende Aargang. No. 67. Udgivet og forlagt af Boghandler A. SpidinTirsdagen den 20 Augusti 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Hvormeget Digterens fortræffelige Røgelsedreng kjender Sh. kan man allene slutte af hans Forsikkring, at Øs. Ottavio og Sys. Yago skulle være af een Beskaffenhed og af lige Jnteresse; ogsaa dette maa kun en patriotisk Æsthersker kunne komme til Erkjendelse af. Han beklager sig ret meget, at jeg forbigik Colestinas efter hans Jdeer fortryllende, efter mine, ubetydelige Characteer; ligeledes det efter hans Jdee: "derlige barnlige Barn, den lille Giovanni, efter mine den intetsigende Dreng, som kun giver Anledning til en kjedsommelig Scene, hvor liden Giovanni rider Hest paa Angelos Knæe. At nævne noget reent ubetydeligt i C. vilde jeg ikke, og for dette ansaae jeg det barnlige Barn Giovanni. - Hans 2 Slutningsbemærkninger krone det Hele: 1) at min Characteristik af Silvestro skal – fordi han finder den god – være opsnappet fra en anden, 2) at han naivt nok spørger Publicum, hvad den fortjener, der vover at – citere Tieck Dog hvorfor kjede mig selv og andre med Gjendrivelse af disse Enfoldigheder, hvorover enhver Fornuftig alt for længst har fældet sin Dom, Man vil af denne hans philosophiske Debut see, hvor meget man kan vente sig af denne unge haabefulde Mand. Ved fortsatte Klammerier med Postillions, Gjæstgivere &c., som han vil træffe paa sin Reise; ved et vedholdende Studium i PoissardeSkolen ved Pontneur under sit Ophold i Paris, og endelig ved sin Hjemkomst bestandig at frequentere Gammelstrand, og øve sig ved idelige Debatter med dette Steds Damer, vil enhver Patriot ansee ham for den, der især med Sagkundskab vil kunne udvikle Poussarde Polemiken. Simon Meisling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Doctor i Philosophien. Charade
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
(Jndsendt.) Hvis Du i godt Humeur er, bedste Ven Og plages ei af mørke Griller, Og Kummers Taare vi paa Kinden triller, Da vend Din Tanke hen Et Øieblik til det, jeg her fremsætter. Der gives noget – . Du vist det gjætter! – Som ofte alt har viist sig for Dit Blik (Om ellers Du af Himlen Øine fik). Nu er det sort, i gamle Dage, Naar Glæde hersked, man i Rødt det saae, Vor Alder ikke det i Nødt vil smaae, Og derfor det i Sort maa staae. Paa samme Steder Du det ofte finder, Og skjønt og stort, Paa andre lille er det, saa det svinder For mindre gode Øine bort J Kjøbenhavn Du kan det enkelt skue. J Aalborg dobbelt Du maa finde det: Det øines ei i nogen Bondestue, Men man i Fyrstesal det møder let.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
J Assemblee det allerførst mon trone, J Dans det andet er – i Maskeradesal, Hvor Harlekin omtumler gammel Kon Mens Alle grine, som de vare galDer er det syvende og ellevte og anden Hvad, jeg Dig raabe hører – det var Fanden! Her trefold jo det viser sig Han skriver ret urimelig." Nei, net, min Ven, hvad nys jeg skrev og siden skriver, Hvis Du Forstandens Lomme kun Vil pudse lidet, om en føre Stund, Ret rimeligt og klart for Øiet bliver Jmidlertid kun hør. – Hvor J debrand (Der til gir Leilighed for mangen Stjæler) Man seer, der ogsaa dette finder man. Bestandigt det hos Brandmajoren dvæler; Paa ingen Maade bort det torde vige, Thi det var Skade uden Lige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
J Arbeid uafladelig det staaer, Dog et Dit Blik det faaer At see i mindste Sved. Det stedse viser sig i Farens Fjed. End meget jeg Dig skrive kunde Om dette Væsen her: Men Tiden det tillader ingenlunde, Jeg derfor tans nu er. Dog eet endnu kun hør, – det allerbedste Hvis Du i Vinter eller næste Sommer O hvad Gevinst for Dine Lommer, Kan finde der, hvorom Du nylig læste Jeg for Din Grandsken Dig betaler En Sum af tyve tusind Daler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Forfatteren heraf skylder Sandheden at tilføie, at det, der bragte ham paa at sammenrime Ovenstaaende, var en fransk, haandskreven Gaade. Kun hvad Hovediden angaaer, ligne de hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Jndenlandske Efterretninger. Cancellie=Patent, angaaende at Handel med nye stemplede Spillekort ikke tillades andre end Kortstempel Forvalterens Commissionairer, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere følgende: det skal i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten ikke være nogen anden end Kortstempel Forvalterens Commissionairer, tilladt at sælge nye stemplede Spillekort, under Straf af 10 Rdlr. for hvert Spil Kort der er bleven solgt, hvilke Bøder tilfalde Justitsfonden. Forestaaende allerhøieste Befaling bekjendtgjøres. herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 17de Julii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Man har i de senere Aar ligesaavel hos os som i andre Lande lagt Mærke til, at de Studerendes Antal Aar for Aar aftog, og saa me ger man kunde have Aarsag at glæde sig dertil 10 Aar tilbage i Tiden, da deres Antal maaskee var for store, saa maatte man dog frygte, at Staten tilsidst skulde favne Embedsmænd, dersom Aftagelsen skulde vedblive at skee i samme Progression. Det fortjener derfor at bemærkes, at der til den forestaaende Examen artium her ved Universitetet i October Maaned have meldt sig omtrent 150 Candidater, et Antal, som de senere Aar aldrig have at opvise, da det undertiden end- og kun udgjorde lidet over det halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Grosserer A. Pedersen har solgt Gaarden No. 23 i Vimmelskaftet til Doctor Otto for 67,000 Rdlr., Skoleholder Eberhardt Huset No. 137 i Vingaardstrædet til Commissionair Wimmer for 20,000 Rdlr., Mægler Gerson Gaarden Nr. 109 i Knabrostr. til Lieuten. Weisberg for 85,000 Rdl., Hørkræmmer Plenge Gaarden No. 32 i Marstr. til Kjøbmand Stolpe for 36,000 Rdl., Lieut. Wrieberg solgt Huset No. 129 paa Hjørnet af lille Helliggeiststrædet og Løvstrædet til Hofuhrmager U. Jørgensen for 42,000 Rdlr., Cancellieraad Schaffer, Gaarden No. 198 i Stormgaden til Grev Moltke for 65,000 Rdlr. Man kan næsten ikke gjøre sig noget Begreb om, til hvilke Priser Fisk, især Færskands, ere stegne ved Stranden. J Mandags begierte en Fiskerkone fra Skovshoved for 2 Abberrer og 1 Laxørte, som tilsammen kun veiede omtrent 6 Pund, 16 Rdlr., siger sexten Rigsdaler, For en Sild begiertes 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Hs. Kongel. Majest. har allernaadigst tilladt det philosophiske Facultet i Kiel at meddele den ved samme ansatte Professor Baggesen og Profeffor samt Ridder Rahbek i Kjøbenhavn den philosophiske Doctorværdighed ved Æresdiploma.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Da Præst Posselt i Løit, Apenrade Amt, nylig er afgaaet ved Døden, saa er derved et af de bedste Kald i Amtet bleven vacant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
J Fyen savnes de store sammenhængende Skovstrækninger, som endnu hist og her findes i Sjælland og Jylland. Af mindre Skove gives derimod adskillige. Af Landets Fladeindhold ere 63,310 Tdr. Skovjord, og 13,230 Tdr. Tørvejord. Baroniet Brahetrolleborgs Skove udmærke sig især ved den Orden og førstmæssige Behandling, som svores deri. Skovjorden paa Langeland udgjør 3,845 Tdr., og Tørvejorden 937. - Paa Thorseng haves 900 Tdr. Skovjord, i Lolland 41,720, og paa Falster 18,375 Tdr. Lolland har desuden 3 138, og Falster 2,332 Tønder Tørvejord. – Kun den østlige Deel af Jylland, og lidet af Landets mellemste Deel er bevoxet med Skov, som tilhører Private, med Undtagelse af de nye Plantninger paa Hederne, der ere Kongelig Eiendom. - At Hertugdømmerne, især Holsteen, i ældre Tider have havt Overflødighed paa Skov, viser selve Navnet Holsteen. Paa Landets østlige Kyst, hist og her i Wagrien og paa adskillige adelige Godser findes de fleste Spor af Landets forrige Rigdom. Paa Vestkysten derimod er Landet saa blottet for Skov, at Beboerne maa bruge Koe og Faaremøg, Tang og des. til Brændsel. - Endnu henimod Enden af det 16de Aarhundrede vare Skovene i begge Hertugdømmerne meget betydelige. J de til Anterne Rendsborg, Segeberg, Bordesholm, Reinfeld, Abrensboe og Trittau hørende Skove kunde aarlig fedes 63,000 Sviin. Den svenske Krig i det 17de Aarhundrede medførte den første Ødelæggelse for Skovene, og i Midten af det forrige Aarhundrede begyndte Klagerne over deres Aftagelse stedse at blive almindeligere og lydeligere. - Den Skovgrund, som tilhøre Kongen i Hertugdømmerne, anslaaes til 34,420 Tdr. Bøgetræet er det almindeligste, dog findes Egetræet hyppigst i Amtet Pløen, hvor det forholder sig til Bøgen som 3 til 1. Paa Hederne opelskes Naaletræer. - Det fortjener at bemærkes, at Antallet paa de Fartøier, som fra 1797-1806 ere bygte paa Værfterne i Hertugdømmerne, Apenrade og Altona undtagne, udgjør 352, som er anseeligt i Forhold til Landets Forraad af Skibstømmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Da Forbruget af Brænde i Hertugdømmerne ligesaalidet som andensteds staaer i Forhold til det Qvantum, som opvoxer, saa ere Torvemoserne en betydelig Skat for Landet. Salinen i Oldesloe for bruger aarlig allene 10 Millioner Tørv. Resultaterne af den Undersøgelse, som efter befaling blev anstillet i Aaret 1805, for at erfare Tørvemosernes Tilstand, er ikke bleven bekjendt, ligeledes savnes en fuldkommen nøiagtig Angivelse af Forholdet imellem Tørv og Brænde. De fleste Jagttagelser synes imidlertid at udvise, at 2000 gode Tørv (Soder?) af 12 Tommers Længde, 6 Tommers Bredde og 3 Tommers Tykkelse, kunne agtes lige ved en Favn Bøgebrænde til 90 Cubikfod. Odensee, d. 16 Aug. Som man hører, faaer Odense nu ogsaa en Klædefabrique; da den virksomme og kyndige Klædefabriqueur Koch i Middelfart, hvis ypperlige Klæde var det eneste der hidtil fabriqueredes i Fyen, har kjøbt til sin Søn og Medinteressentere, Stiftprovstens Gaard i Odense for 12,000 Rdlr., der ligger lige for Manufakturhuset, som med Jnventarium og de Fangne nu overlades hans Disposition til Klædefabriquens Establissement, der faaer den længe ønskee Jndretning, at naar Maschineriet er færdigt, faae de Fangne samme Betaling som frivillige Arbeidere faae i Middelfart og Fridericia. Disse Penge oplægges dem til en samlet Sum, naar deres Straffe, tid er forløben, saa at de da ikke som hidtil friskes til at skjæle igjen, hvilket ellers gjerne var Tilfældet, for at faae Livsophold, naar de kom paa Fri fød med tømme Hænder. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
(Af Hamb. Corresp.) London d. 1ste Aug. Siden d. 1 Aug. var ingen Forandring i Kongens Sundhedstilstand. J
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
afvigte Fredag var den værre end den nogensinde under hele Sygdommen har været. – Admiral Keats afreiser ufortøvet fra Gibralter for at tage Overcommanden over vor i Nærheden af Toulon liggende Flaade. Siden de sidste Depecher fra Lord Wellington have vi ikke erholdt den mindste Efterretning fra Portugal. - Gener. Stewart og et stort Antal saarede Officerer ere ankomne fra Lissabon til Plymouth. De havde forladt Armeen i sine Cantonneringer. Hovedqvarteret var endnu bestandig i PortAlegre. J Carracas har Revolutionen gjort Fremgang. Naboprovindserne ere fast forbundne for fælles Sag. - Paa Theateret Peterboroug var sidste Løverdag store Optøier i Anledning af, at en Gentleman nægtede at tage Hatten af, medens Orchesteret spillede God have the king. En Sø officier rev ham den af Hovedet og kastede den oppaa Skuepladsen. Man saae fra alle Kanter Partier i Haandgemæng. Opstanden havde sat saadan en Angest i Fruentimmerne, at man nogle Minuter derefter ikkun faae nogle faa i Logerne, som vare faldne i Besvimmelse. Det varede en Time førend alting kom i Orden igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Petersborg, d. 31 Julii. Hoftidenden indeholder en udførlig Efterretning om Slaget ved Rutschuk. Tyrkernes Forlis var ti Gange saa stort som vort Værkerne i Rutschuk bleve sprængte, fordi de vare saa vidtløftige, at de udkrævede 18 Batailloner som Besætning. - Den 25 dennes brændes 5 Mill. Rubel Banco Assignationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
J russisk Litthau seer man Mangel i Møde. Byg, Havre, Boghvede, Hirse, saavelsom Græsset paa Engene er fortørret, Vandet i Søer og Bækker udtørret. J en Tid af 6 Uger ingen Draabe Regn, men meget og tørt Uveir. Derhos opstaaer hyppig Skovbrand. Bladene paa Træerne hentørres. Jorden er saa tør, at den neppe kan pløies. Siden 6 Uger bedes i Kirkerne for Regn. Lynilden har lagt mange Landsbyer i Aske, fordi man af Mangel paa Vand ikke kunde slukke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
De Ødelæggelser, som i de sydlige Cantoner af Schweitz ere anrettede ved Skyebrud, ere langt betydeligere end man i Begyndelsen troede. J Canton Luzern beløb Skaden sig allene til 100,000 Fr. Regjeringen tænker paa Midler til at understøtte de ødelagte Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
En Gjestgiver i Wien havde, for at have Skillemynt, ladet forfærdige Blikplader, som han lod gielde for 6 og 10 Kreuzer, og hvorunder han satte sit Navn. Efter 2 Maaneders Forløb havde han ved nærmere Undersøgelse 1000 Blikmynter, i sin Casse istedet for 4000, som han havde ladet forfærdige. Enhver kom og drak hos ham og betalte ham med denne Mynt. Gjestgiveren har nu anlagt Sag mod Blikkenslageren og sigter ham for Falsknerie. som d. 18 Julii. Eftergravningen og Op tydning af de gamle Mindemærker i Rom fortsættes. Hele Forum skal befries fra Gruus og paa denne Maade vil ikke mere den ene Deel af Campo Vaccino være bedækket med Gruset af en anden Deel. Jorden bringes langt bort og henlægges enten paa Veiene eller paa moradsige Steder. Arbeidernes Tal er nu trefoldigt. Den ene Halvdeel fortsætter Colisæums Eftergravning og den anden befrier Titus's Bade, hvis indere Malerier have vedligeholdt sig lige indtil vore Dage i en utrolig frisk Stand, fra Gruus. Man har allerede tilforn gravet i Badene, men Eftergravningen standsede førend man endnu var kommet langt dermed, uden at man veed hvorfor. Efter et utroværdigt Sagn skal Raphael i de antike Malerier, der prydede disse Bades Mure og Plafonds, have fundet Jdeen eller Modellen til de Malerier, han siden udførte i Vaticanet, og for at skjule det ladet denne Bygning tilkoste igjen. Man venter imidlertid, at finde paa dette Sted store Konstskatte, især da man allerede ved den første Gravning har fundet i een af Salene den berømte Laskon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Forstaaer Ottende Aargang. No. 68. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 24 Augusti 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Nogle Efterretninger om det i Aaret 1800 oprettede Danske Fiske Selskab. Meddelte af Kammerraad Wich, dets daværende Sekretær og Bogholder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Af det forestaaende vil erfares, at Selskabets Nidkjerhed til bedst mulige Virksomhed ikke har manglet for at ville gavne. Dets vidtløftige Correspondence i Provinzerne, og tildeels de offentlige Jndbydelser og Anmodninger, frembragte adskillige kyndige Mænds Oplysninger og Raadgivelser Fiskeriet angaaende, var Vidne herom, og at intet blev forsømt til at opvække en saa sand Fornødenhed forStad og Land; men tilsidst kjed af at arbeide forgjeves, blev besluttet at realisere Selskabets Eiendomme i Penge, for deraf at opmuntre til mindre Fiskeselskabers Oprettelse i Provinzerne og til enkelte Fiskerleiers Bestemmelse, hvor det lod sig gjøre, da Selskabet vilde understøtte med Præmier og rentefrit Laan imod Sikkerhed og Afbetaling paa den Maade, nemlig ved egne Brøndbaade at lade afhente den fangne Fisk til Staden; men og saa dette blev intet af, da ingen meldte sig. Min egen lille i Trykken udgivne private Reise, under Titel, "Kortfattede Efterretninger om nogle af de Danske Fiskekyster, samlede paa en Reise igjennem den S. O. Deel af Sielland, nemlig Kjøge, Præstøe og Vordingborg, samt Øerne Møen og Falster, i Sept. 1801," hvilken jeg udførte for egen Regning, gik ud paa samme Formaal, at nemlig faae locale Kundskaber om Fiskeriernes Tilstand paa ethvert af hine Stæder, og til hvilken Ende jeg havde forsynet mig, som den der var det Danske Fiske-Selskabs oprindelige Stifter, med de Herrer Formænds Anbefalingsskrivelse af 24 Aug. næst tilforn. Dette Creditiv var adresseret til ethvert Stæds Øvrighed, Proprietærer, Sognepræster, Forpagtere, og enhver god Mand og Patriot, som ville og kunne fremme den gode Sag, og hvorved jeg fornemmelig søgte at faae Oplysning om 1) Fiskeriets Tilstand i Almindelighed, 2) hvilke Sorter - og Aarets Tider, 3) Hvor sælges – til hvilke Priser - og hvorlangt fra Hjemmet, 4) Med hvilke Redskaber, fanges, 5) Grunden og Dybden der, hvor de bedste Fiskestæder ere, 6) Baadenes Størrelse og øvrige Beskaffenhed, 7) Hvor mange Mand med hver, 8) Forslag til Fiskeriernes Forbedring. 9) Om Bundgarn og Aaleruser og samme selv at forfærdige. 10) Mindre Fiskeselskaber at opmuntre til, som kunne bestaae ved formuende Folks Sammenskud til duelige Fiskere i det første Aar, indtil Fiskeriet kunde give Fordel. - Hvorvidt jeg var lykkelig i min Hensigt, det viser forbemeldte mit lidet Skrivt: dog var det ikke aldeles omsonst; hi efter at 200 Exemplarer deraf vare komne i Publiko, deels solgte, og deels bortgivne, sporedes dog fra adskillige Stæder, endog der hvor min Reise ikke var gaaet, at smaae Fiskeselskaber derefter vare oprettede, og jeg havde den Fornøielse efter Anmodninger at besørge indkjøbt af Kjøbenhavns, Slettens og Hornbeks Fiskere adskill ge Bundgarn, Aaleruser, større og mindre, og som bleve forsendte til Stæder i Sielland, Falster og Lolland, hvor de endnu ikke havde været i Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Endnu henhører til det Danske Fiskeselskabs første Aars Begivenheder foran omtalte, et indtruffet Uheld, nemlig: En Bornholmsk Fisker meldte sig at ville for egen Regning og Risiko befragte den ene af Brøndbaadene, Prøven kaldet, til dermed at anløbe Fladstrand, at fange Østers, Hummer og andre Fiskesorter. Det var først i November Maaned 1800; og en Contract blev oprettet, hvorefter han for Baad og de behøvende Fiskeredskaber skulle for denne Reise betale 15 Rdlr.,men stille vederheftig Caution for 315 Rdlr., Baad og Redskaber derunder indbefattet; hvilket og blev præsteret. Strax derefter skedte Afseiling fra Kjøbenhavn; men formedelst paakomne Storm og Modvind blev Fortsættelsen af Reisen noget forsinket, og da de alligevel ville forsøge at fortsætte samme, paakom endnu et haardere Veir, saa at Baaden kantrede, og Skipperen og medfulgte Mand, efter derom gjorte Forklaring, med yderste Livsfare bleve bjergede under Sverrig, hvor Baaden, sønderslagen drev i Land og ikkun lidet deraf bjergedes. Men da imidlertid ikke ugrundet Mistanke, om befragterens bedste Conduite og Forhold blev fattet; saa efter foregaaende Jndkaldelse for Forligelseskommissionen, blev Sagen henviist til Søretten, hvor den og blev udført. Dommen udfaldt imidlertid til Frifindelse for Befragter og Cautionisk. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Hos mig en simpel Degn faaer Rang for Sognepræsten, og Mennesket først kommer efter Hesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Indenlandske Efterretninger. Under d. 27de Julii d. A. er igjennem det Kongel. Slesvig-Holstenske Cancellie udfærdiget et Patent, angaaende Bestemmelse af Tiden til Begravelse for de jødiske Troesbekienderes Liig, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Slotshaugen har tilforn nok været temmelig smuk, især med Hensyn til Datidens Smag i Haugeanlæg, men i den senere Tid var den aldeles forfalden og forgroet, at den ligesom Slottet kun mindede om at menneskelig Herligheds Forgængelighed. Ellers er det mærkværdigt, at dette Slot, hvor Christian VI. fødtes d. 6 Aug. 1746, nu ophører at existere, medens Frederiksborg, hvor Christian IV. fødtes og Rosenborg Slot, hvor han døde, begge endnu staae i deres hele Herlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Som bekjendt, have de stigende Priser paa Bøger, som paa enhver anden Ting, der regnes til Livets Nødvendigheder eller Behageligheder, tvunget Endel til Jndskrænkning i denne saa høistnyttige Artikel. For at bidrage til at gjøre dette Savn mindre trykkende, har Hr. Litteratus Øst besluttet, at ville i tilstundende Vinter tilbyde de sig opholdende Videnskabsyndere i Kjøbenhavn Fremmede saavelsom Jndfødte – fri Adgang til hans Bibliothek, hvilket de uden Betaling kunne afbenytte i en dertil bestemt stor Salon, hvor Bibliotheket bliver opstilt, med tilhørende Borde o. s. v. Hvad Tid paa Dagen, ovenmeldte Bogsamling saaledes staaer aaben til almeen Nytte, bliver nærmere bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
J Handelstidenden findes Begyndelsen af en for nærværende Tidkomstændigheder vigtig Artikel med Overskrivt, Kort Underretning om de gieldende Pengesorter, samt Aktier, Obligationer og andre Penge Effecter, der ere i Omløb i den danske Stat, hvoraf det Væsentligste her meddeles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Efter at Christian den Fjerdes Kroner, saavelsom den af ham siden 1626 af Kongsbergs Sølvværks Udbytte præddede solide Speciesmynt, efterhaanden ved adskillige Feilgreb i Myntvæsnets Administration, og tildeels ved Jndflydelsen af po friske Begivenheder, som virkede paa Scatens Pengevæsen, vare uddragne af Omløbet i Landet, og deels indsmeltede, deels gjemte, som Levninger for bedre Tider i Sparebøsser og paa Kistebund, eller udvandrede til fremmede Steder, blev, som bekiendt den Danske Courantmynt, som almindeligt Circulationsmidder, allene tilbage. Man kan antage Aaret 1730, som den Epoke, efter hvilken Beregningsmaaden i Dansk Courant traadte i Stedet for den i Kroner, og da den Kjøbenhavnske Courantbank blev aabnet i 1737, var Courantrigsdalerne med sine Afdelinger den egentlige Landets Mynt, til hvilken hver anden Pengesort saavel som al Pengeværdie i Omsætningen blev reduceret, ligesom den og endnu er det væsentlige Grundmaal for det Danske Penge= og Beregningsvæsen. Den er udpræget til 11 1/2 Rigsdaler paa Marken fiin, efter samme Myntfod, som allerede var lagt til Grund for de i Aaret 1693 af Christian den Femte udprægede Otteskillingsstykker. - Ogsaa dette Numeraire forsvandt efterhaanden, og Courantbankens udgivende Seddeler traadte, forsaavidt den indenlandske Circulation angik, i Myntens Sted, da Sølvpengene med Fordeel kunde afsættes i Udlandet. Derved foranledigedes Forordningen af 6te October 1757, hvorved det blev befalet, at ingen Undersaat skulde vægre sig for at modtage Courantbankens Sedde ler i Betaling, samt de senere Anordninger af 13 Mai og 4de September 1762, hvorved under eftertrykkelig Straf blev forbudet, at ingen skulde fordre eller give Agio paa Courantoukater eller anden Courantmynt imod Danske Bankseddeler, samt Banken autoriseredes at udgive Een-Rigsdalers Sed deler, som nu aldeles traadte isteden for myntede Penge. Ved disse Anordninger bleve Bankens Sed deler forvandlede fra Anfordringsbeviser paa myntet Courant til virkelig Papiirmynt med tvungen Cours i Landet. Det var at forudsee, at denne Papiirmynt med Hensyn til Udlandet alene vilde have en relativ Værdie, som stedse vilde staae i Forhold til det Omdømme, som efter Conjuncturerne havdes om, hvorvidt de kunde realiseres med virkelig Valuta, være sig i Penge eller Varer; kort sagt, at dette Numerair, ligesaa fuldt, som ethvert andet Circulationsmiddel stedse vilde være, megen Afverling og Uvished i Henseende til dets Priis paa det store Europæiske Pengemarked underkastet, Det blev derfor og under en senere lykkeligere Periode Regjeringens alvorlige Øiemærke, at see Banksedlerne efterhaanden inddragne, og i deres Sted igjen indført en virkelig Speciesmynt, og ved Siden af denne et saadant Repræsentativ, som, ved at kunne i ethvert Øieblik ombyttes mod virkelig Mynt, aldrig stod Fare for, at tabe imod denne, men meget mere, formedelst Transporten, og Omsætningens større Beqvemmelighed, kunde opnaae et vist Fortrin. (Fortsættes.)