JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Den 19de d. M. er i Odense fundet et i Dølgsmaal født 6 Maaneder gammelt Foster, som antages at have ligget der en kort Tid, hvorvidt Politiet er kommet til nærmere Oplysninger desangaaende, vides ikke. (O. Th. Av.)J Schwalfeldt i Nærheden af Segeberg have i disse Dage tvende Drenge i en Alder af 13 og 11 Aar afbrændt et Huus, og sidde nu arresterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
J Tirsdags Formiddag, den 24de, afseilede fra Kjøbenhavns Rhed, bestemt til Havanna, Barkskibet Johannes Hage af Kjøbenhavn, (Nakskov,) drægtig 113 Læster, ført af Capt. H. P. Rasmussen, og Briggen Jason, af Nykjøbing paa Falster, drægtig 160 Commercelæster, ført af Capt. Sidenius. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Maribo, den 22de Januar. J Cancelliraad, Birkedommer Traps Jurisdiction her i Lolland ere nylig 2 Barnefødseler foregaaede i Dølgsmaal. De nærmere Omstændigheder, der, saavidt vi forTiden vide, tildeels udelukke Tilregnelighed, meddeles her i Bladet, naar de om nogle Dage blive os tilstillede. (Loll. Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Reisende fra den 18de til den 25de Jan. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Malersvend Westrup; Skytten Bjørn; Malerlærling Suhr, Pastor Biering. Med Personposten: Hr. Kielsen; Cancelliraad Oest; Dhrr. Friederichsen, Bredtfeldt, Hastrup og Christensen; Grosserer Dahl; Forpagter Wied; Dandselærer, Selmer; Student Clausen Bagge. Udenfor Posterne: Forvalter Jungclausen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Byfoged Buntzen, Forvalter Jungclausen; Jomfru Meding; Handelsbetjent Ring; Forvalter Stutt; Skytten Bjørn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Udenlandske Efterretninger. Adressecommissionerne i de franske Kamre have endnu ikke endt deres Forhandlinger, og da disse ikke ere offentlige, men foregaae i Bureauerne, ere Bladenes Betragtninger derover uden væsentlig Jnteresse. De Jndfødte paa Marqvises-Øerne i Australien, hvor Franskmændene i forrige Aar have grundet en Coloni, vise sig ikke tilfredse med disse ubudne Gjæster, og have angrebet dem med væbnet Haand. Rygtet sagde endog, at alle de Franske vare dræbte, men dette har ikke bekræftet sig; dog anseer Regjeringen denne Sag for at være af saa stor Vigtighed, at den har beordret Prindsen af Jonville derhen med det af ham commanderede Krigskib, hvormed han just laae i Brasilien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Engelske Blade have gjentagne Gange berettet, at der herskede en saa alvorlig Spænding mellem Frankrig og Spanien, at man hvert Øieblik maatte vente at see en Krig udbryde imellem dem. Det berettes nu fra Paris som fuldkommen vist, at begge Landes Regjeringer ere blevne enige om at antage den engelske Regjering som Dommer og at lade Stridspuncterne blive afgjorte efter dens Kiendelse. Den 12te og 13de ds. (da ogsaa her Barometeret stod overordentlig lavt, rasede i Kanalen og de nærliggende Egne en frygtelig Storm, som har anrettet rædsomme Ødelæggelser saavel paa Havet som paa Landet. Foruden mange andre Skibe er en hjemvendende engelsk Ostindiefarer Conqveror total forliist; af Besætningen blev kun een Mand reddet, og samtlige 69 Passagerer fandt deres Død i Bølgerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
J Wallachiet er udvalgt en ny Fyrste ved Navn Bibesco, som skal være de russiske Jnteresser hengiven, For Øvrigt vedbliver Tilstanden i Donaufyrstendømmerne at være høist forvirret og man imødeseer store Omvæltninger. En paafaldende Gjæring hersker blandt Befolkningen, Øvrigheden har mistet sin Autoritet og Overfald og Røverier høre til Dagens Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Blandinger. J det sidste Møde i det franske Societe d'Encouragment foreviste Hr. Huvet, Bager i Batignolles, Prøver af Hestebrød, som er billigere end Ho og Havre. Flere forre deres Heste med dette Brød, navnlig Dhrr. Toulaire og Comp., Deligenceentrepreneurer, og Hr. Dailly, Postmester og Directeur for en Omnibuslinie i Paris. De finde derved en betydelig Besparelse og Hestene befinde sig meget vel ved dette Surrogat for almindeligt Foder. Brødet er meget bittert, men smager forøvrigt meget godt. For at Staldbetjentene ikke skulle spise det, har man givet det en ringe Bitterhed, som gjør det ildesmagende for Mennesker, men tillokkende for Heste. Den bittre Substants udgjør ingen væsentlig Bestanddeel af Brødet, og det er derfor ikke nødvendigt at benytte Samme. J gode Aar kan der bespares meget ved at benytte dette Brød som Hestefoder, og, under Misvært kan det tjene til stor Lettelse for Fattige, naar den bittre Substants ikke blandes med Samme, da et Brø af 3 Kilogrammer eller 6 Punds Vægt ikke koster mere end 55 Centimer, omtrent 19 s., og saaledes circa 3 s. Pundet. (Forlangt indrykket.) Til Hr. Forvalter Møller. Jngen kan mere end jeg føle hvor indiscret det er at fortsætte Striden om Hensigten med Jndbydelsen af 10de Novbr. 1842, efterat dens Hovedformaal i Samdrægtighed er opnaaet og jeg skulde i Sandhed eiheller have taget mindste Notice af Deres Jnserat i denne Tidendes No 8, dersom De ikke ved Deres maskerede Jnsinuationer ligesom havde indbudt Publicum til at læse imellem Linierne at jeg ved Forsamlingen den 1ste Decbr. forrige Aar havde tilraadet et, gjensidig Nærmelse aldeles forstyrrende, Skridt, men saadanne Jnsinuationer bør jeg ikke lade staae uændsede. Jeg erklærer derfor herved, at jeg kun nogle Øieblikke, ikke meget længere end et kort Foredrag af Dem varede, opholdt mig i Forsamlingen, hvor jeg, som ukaldet og som ikke hørende til Sogneforstanderskabernes Medlemmer egentliintet havde at bestille, at jeg, ligesaa lidet under mit kort Ophold der, som andetsted eller af andre end Dem, har hørt, at Jndbyderne vare villige til at ignorere Jndbydelsens Ord og at disse af Bondestanden bleve betragtede med villie samt at jeg ikke hørte og eiheller troer, at der blev givet det Raad, at bortvise den ene eller den anden af de Tilstædeværende, ligesaalidet som jeg selv har fornedret mig til at give et saadant Raad. Denne Protest imod Deres beflørede Hentydninger anseer jeg mig opfordret til at nedlægge; men til videre at indlad mig paa Deres Subtiliteter finder jeg ingen Anledning Oustrup den 23de Jan. 1843. J. P. Madsen. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
I denne Tidendes No 153 for forrige Aar findes indrykket et Jnserat, hvori jeg modgaaer et offentligt Paasagn af Hr. Forpagter Arnkiel, der blandt Andet gaaer ud paa, at 3de Medlemmer af Nørre Alsløv Sogneforstanderskab havde tilkaldt Sognets Skolelærer og givet ham en Jrettesættelse fordi han paa lovlig Maade havde straffet nogle af Skolebørnene under Læretimerne. Der gives, som Jnstruxen af 29de Juli 1814 § 27 udviser, baade lovlige og ulovlige Skolestraffe. Imod Brugen af de første kunde det nok aldrig falde nogen fornuftig Sogneforstander ind at advare; men hvad de Ulovlige angaaer, pa hvis Anvendelse jeg i bemeldte mit Jnserat, foranlediget at Rygtet derom, har hentydet, da ligger det neppe storligen udenfor Sogneforstandernes Sphære venskabeligen at bring Skolelæreren hans Pligter og Berettigelse i saa Maade i Erindring. Idetmindste har Tilladeligheden af denne Fremgangsmaade Humanitetens Vidnesbyrd for sig, og den synes at være et aldeles passende Forsøg paa, at gjøre formelig Anke over Skolelærerens Forhold, i Henseende til Uddelelse af Straf, unødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Jeg har nu af den høie Amts-Skoledirections Resolution dateret 23de f. M. bragt i Erfaring, at Skolelærer Christiansen i Nørre Alsløv, hvis Dygtighed som Lærer ingen villigere erkjender end jeg, men og hvilken Egenskab der iøvrigt slet ikke har været reist Tvivl, ikke er forpligtet til at fralægge sig bemeldte Rygte, hvilket Hr. Arnkiel har tvunget mig til offentligen at gjengive. Det staaer saaledes endnu usvækket, og vil som et Moment der kan være af samme Virkning som den Sogneforstanderne tilsigtede med deres velmeente Erindring, dog maaskee have sin Nytte. Forøvrigt seer jeg mig istand til at bevise hvad jeg har sagt i mit Jnserat. Bødstrup den 23de Januar 1843. Jeppe Andersen Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
AVERTISSEMENTS. Efterlyses. Fra et Huus paa Storholmen ved Vaalse Vig er i August Maaned forrige Aar ved Jndbrud bortstiaalet: 1 rundt Krudthorn med Vippefjer, 1 JernKrudtmaal, kantet for oven, og et Blik=Krudtmaal samt en Hagelpung, Alt hængende i en Læderrem, kjendelig derved, at den tilforn har været brugt som Seler. For Tilveiebringelsen af disse Sager udloves en raisonabel Douceur af Møller Ranzau paa Vedby Mølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Skipper Jørgen Hansen er ankommen til Nykjøbing med levende Torsk, og er beliggende ved Færgebroen. Prisen er pr. Pd. 5 s. og pr. Lpd. 4 Mk. Nye flamske Sild i Dunke til 7 Mk. Stk. bekomms hos J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Justitsraadinde Magrete Dorthea Gjerulff født Bøggild indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 19de Januar 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Familiemand og Vægter Jørgen Jonassen ved Hardenberg, indkaldes herved, med lovlig 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hardenberg den 22de Jan. 1843. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Proclama. Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Jørgen Hansen i Kjøbeløv, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Nakskov den 20de Januar 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-26
Proclama. Ved Proclama af 5te denne Maaned, som den 10de næstefter er læst ved Underretten, og som, snarest mueligt, vil blive læst ved den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og StadsRet i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Boet efter i HerritzløwKallehauge i Herritzløw Sogn, under Bremersvold Godses Skiftejurisdiction afdøde Grethe Christensdatter og hendes efterlevende Mand Huusmand sammesteds Anders Madsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bremersvold, den 17de Januari 1843. S. W. Jansen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Lollands Falsters Stift, Tidende. en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 12. Løverdagen den 2 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Jndenlandske Efterretninger. Fra Haderslev Omegn er følgende indsendt til Dannevirke: Jdag (den 18de ds.) har Hr. Skovrider Schrøder, tilligemed to andre Jagtelskere, overstrøifet vore Marker. Det traf sig, at en Mand var gaaet ud med en Skovl, for at eftersee, omikke Vandløbet ved hans Vintersæd var tilstoppet. Under dette blev han anseet for en Krybeskytte og Skovlen antaget for et Gevær. Man ilede mod ham i største Hast, men da man var kommen ham nær og indsaae Feiltagelsen, bad man ikke om Forladelse, nei, man skjældte den arme forbløffede Mand Huden fuld, fordi han gik med en Skovl og gav Anledning til Skuffelse og Tidspilde for Jægerne. Den arme Bonde takkede dog Gud, at man omsider forlod ham uden videre Skridt, og han vover sig ikke saa snart ud til sin Vintersæd igjen. Men dette er kun et enkelt Træk, hvoraf man kunde ønske sig et billigere Udfald; at vore Hegn blive gjennembrudte, vor Vintersæd, Hvede, Rug og Raps nedtraadt, er noget, som hændes saa jævnligt, og det var at ønske, at ligesom Jagtvæsenet og meget Andet har sine Rettigheder og Loven vaager over disses Ukrænkelighed, Agerdyrkningen og sammes fredelige Befordrere maatte nyde samme Beskyttelse mod Vold og Overlast, hvorpaa de i deres egen og det Heles Jnteresse turde have det største og billigste Krav, og at den lovgivende Magt snarest muligt maatte rette sit Øie ogsaa hen paa dette vigtige Anliggende."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Aabenraa den 5te Jan. Afvigte første Juledag udbrød vore Slesvigholstenere i høi Jubel og Triumphraab. Commissarius havde – saa lød det ved den slesvigske Stænderforsamlings Slutning erklæret, at Kongen nu havde anerkjendt Staten Schleswigholsteins Selvstændighed, saa at Danmark blev et coordineret Rige, ligesom Norge ved Siden af Sverrig, at Tydsk herefter skulde være det eneherskende Sprog a., og den herværende Udgiver af Byens Ugeblad vilde enten miste sit Privilegium eller nødes til at krybe til Korset. Høil og offentlig erklærede de herværende Schleswigholsteinere alle deres Ønsker for opfyldte, i alle Værtshuse blev Statsgjælden opgjort og fordeelt mellem det gamle Danmark og det nyfødte Schleswigholstein, og almindelig gjenlød den tydske Høimesse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Skjøndt Jndsenderen og flere med ham nu slet ikke kunne troe, at en saadan Erklæring fra Regjeringens Side kan være given i Stænderforsamlingen, og skjønt vi paa mange Maader have søgt at oplyse Folk derom, saa have vi hermed dog Jntet udrettet, de Tydsksindedes Triumphraab har inddysset enhver fornuftig Røst og dybt nedtrykt det vaagnede danske Sindelag. De selvsamme Mænd, som udfærdigede de bekjendte Petitioner til Stænderne angaaende Hertugdømmernes Adskillelse fra Danmark, Jndførelse af et schleswigholsteinsk Flag, Protest mod Filialbanken o. s. v., lade nu i Staden til Underskrift ombære en Takadresse til Hs. Maj. Kongen for det, Commissarius har udtalt!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
En Sag, som har vakt almindelig Opsigt, er den ved Magister Dreyers Død foranledigede Undersøgelse angaaende et med Mønnie formeentlig blandet Qvantum Snuustobak hos en af Tobakshandlerne i Kjøbenhavn. Den Tiltalte, Tobakspinder svend F. J. B. Hendriksen, er ved Hof- og Stadsretsdom af 14de de frikiendt for Actors Tiltale, dog imod at udrede Sagens Omkostninger. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Af Legatet for evangelisk christelig Læres Udbredelse udsættes aarlige Præmier for opbyggelige Prædikener, holdte i det meest populaire Sprog til Nytte for Almuen, over disse tvende evangeliske Sandheder. Den ved Jesu Christi Lidelse og Død fuldbragte Forsoning, som det eneste Middel til bodfærdige Synderes Frelse og Sallighed, og En sand evangelisk Christens Lyksalighed endog her i Livet fremfor Verdens Børn under alle gode og onde Begivenheder, der tildrage sig. For det første af disse Theemata ere 3 Præmier bestemte af 50, 30 og 20 Rbd., for det sidste ligeledes 3 af 40, 25 og 15 Rbd. Prædikenerne, for hvilke til Text kan vælges hvilket Sprog af Bibelen Enhver selv finder passende, indsendes til Biskoppen over Sjællands Stift inden St. Hansdag, uden Navn, men forsynet med et Motto og med en forseglet Seddel, hvori Præstens Navn findes, samt en Attest af tvende Mænd i Menigheden (saasom af Degnen og Skolelæreren, at denne Prædiken virkelig har været holdt offentlig. De bedømmes derefter af Biskoppen og 2 eller 3 Meddommere, og Præmierne tilkiendes Vedkommende inden paafølgende Juul, Af en Bekjendtgjørelse fra Biskop Mynster erfarer man, at i Aaret 1842 ere 6 Prædikener indkomne. Af disse henhørte tvende, af samme Forfatter og indbyrdes sammenhængende, til det første Theema. Ved Seddelens Aabning befandtes Forfatteren, der tilkiendtes 2den Præmie, at være Hr. J. Wulff, ordineret Catechet i Stege. Af de 4 Prædikener over 2det Theema er en funden værdig til 1ste Præmie. Forfatteren er Hr. Mag. Art. Becher, Sognepræst i Kjøng. En Anden af Hr. Skibspræst D. Pontoppidan er tilkjendt anden Præmie. En Prædiken over 1ste Theema, som først indkom den 10de Septbr., vil først komme til Concurrence næste Aar. (Aftenbl.) Den Eiendomsusikkerhed, som man saa hyppigt har hørt klage over fra forskjellige Egne i Danmark, synes nu ogsaa at have udbredt sig til Bornholm. Reisende fra denne Provinds fortælle om forskjellige Jndbrud, og et privat Brev beretter iblandt Andet Følgende: Hos en Smed, som boer i Nærheden af Rønne, skete for nogle Uger siden Jndbrud af flere Personer, men som bleve forhindrede i deres Forsæt ved Smeden, der bemærkede Tyvenes Ankomst, stod op af Sengen, tog en ladt Bøsse og skjød ud iblandt dem, hvorved Een blev saaret. Forbittrede herover styrtede Ransmændene ind paa Manden, kastede ham til Jorden og slæbte ham med sig; siden den Tid har man, trods alle Efterforskninger, ikke hørt Noget til Manden. Hans lille Datter var skjult Øienvidne til hele Scenen. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Efter Forlydende skal det være paatænkt, for offentlig Regning at opkjøbe nogle Expl. af den engang kasserede Frederiksborgs Stutteri-Race, for vedvarende at vedligeholde denne i sin Heelhed, hvilket nærmest skal være foranlediget derved, at det paa høiere Steder er blevet bemærket, at de kgl. Spænd, som endnu haves af den Frederiksborgske Race, næsten udelukkende blive brugte til alle længere og besværligere Toure, og Halvblods=Spændenne til saadanne i alt Fald kun med relais. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Oberstlieutn. Fibiger bekjendtgiør, at Qvartalskriftet: "Militairt Repertorium vil herefter blive udgivet af ham. Denne Beretning maa vist være alle dem af den danske Officierstand, hvis militaire Jnteresser gaaer ud over Støvlettjenesten, høist velkommen, og det er glædeligt, at Hs. Maj. Kongen, ikke blot ved at meddele Oberstlieutn. Fibiger efter Ønske Afsked fra det for en aandrig og af videnskabelig Jnteresse besjælet Mand høist utilfredsstillende Embede, men ogsaa ved en umiddelbar aarlig Understøttelse har viist dette Foretagende en Opmærksomhed, der vistnok er ligesaa fornøden for dets Fremme og Flor, som den utvivlsomt vil vorde (Fædrel.) velfortjent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
J sit nyligt udkomne Flyveskrift: En Stemme om Skatteligning efter Formue og Vilkaar, siger (S. 5) den gamle erfarne Mand, Cancelliraad Hempel, med Hensyn til Fordelingen af Communeskatten, at man blandt Andet ved Ligninger skal tage Hensyn til Lighed for Alle i den Fremgangsmaade, som vælges til Rettesnor. J denne Henseende vil det og, for at undgaae selv Skin af Partiskhed og Egosme, være tilraadeligt, at ethvert enkelt af Commissionens egne Medlemmer, som bør foregaae med et godt Exempel, aftræder, saalænge der handles om hans Ansættelse. Her i Byen (hedder det fra Middelfart) gaaer det Rygte, at vor Communalbestyrelse ikke hidtil har fulgt dette Princip, ja det hedder endog, at Formanden paa det Bestemteste skal have erklæret, ikke at ville taale, at han blev sat i høiere Skat, endskjøndt de andre Repræsentanter villigen føiede sig i en Skjebne, som de maae deele med mange Borgere, paa hvis Hænder og Ryg Saadant maa ligge meget tungt. Skulde Rygtet være usandfærdigt, vil Publicum vistnok blive oplyst derom af Hr. Kjøbmand H. S. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Paa Grund af det nylig udkomne allernaadigste Rescript angaaende Baptisterne ere de senest Arresterede af denne Sekt allerede satte paa fri Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Af de af Menighedens Forstander indgivne Lister sees, at denne dog endnu ikke tæller flere end omtrent 110 Personer. (Aarh. Av.) En uheldig Stierne synes at hvile over Opførelsen af flere af Nørre-Jyllands offentlige Bygninger. Det Samme er nu ogsaa Tilfældet med Fyrtaarnsbygningen ved Hanstedholm. Jstedetfor at bortlicitere Arbeidet herved, hvorved sandsynlig viis entreprenante Mænd i Thisted, Aalborg eller andre nærliggende Stæder vilde have paataget sig Udførelsen heraf og bedre været istand til at føre den vedvarende Control dermed, overdrog man det Hele til Bygmester Sibbern i Kjøbenhavn, uden Licitation, for 23,000 Rbd. Hr. Sibbern drog over salten Hav med en Skare Arbeidere og Svende, da Taarnet imidlertid skulde være færdigt, for at modtage det oversendte Lygteapparat, der skal være særdeles hensigtsmæssigt, faaer det en Revne og det viser sig da, at det i det Hele er altfor spinkelt til at bære Lygtevægten, at det maa nedrives til Foraaret og et andet opføres i Stedet, istedetfor at dette Fyrtaarn allerede skulde have været færdigt i November Maaned og, naar dette var blevet Tilfældet, sandsynligviis ogsaa vilde have forebygget Strandingen af det engelske Skib og Talgladning af c. 60,000 Rbd. Værdi, der er forulykket tæt under det revnede Taarn. De nærmere Omstændigheder ved denne Bygningsmisere ville vistnok bedst kunne forklares af Architecten Hr. Holgreen, den samme som leddede Opførelsen af den revnede Toldbodbygning i Randers, skjøndt Skylden for denne vist heller ikke kan lægges ham, som bekjendt duelig Architect, til Last. Os er i Thisted af Bygningskyndige sagt, at Muren ved Hanstedholm Fyrtaarn ikke har den tilbørlige Steens vidde, skjøndt det ogsaa af Andre paastaaes, at Feilen maa tillægges Den, der har leveret Tegningen, eftersom Bygningen ved den tilstrækkelige Vidde heller ikke vilde have kunne bære sin Vægt. J saa Fald maa Taarnets Revne komme over ham. (Aalb. Av.) Hvilken Bygning paa Slotspladsen (i Kjøbenhavn) - spørger Forposten. - er den meest overflødige? – det er ikke godt at sige; men Slottet er den største - Cancelliet den talrigst befolkede, Børsen den tommeste, - Banken den vigtigste, og mindste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Nykjøbing den 28de Januar. Apotheket heri Byen blev i Gaar af Hr. Apotheker Mohr solgt til Hr. Cand. pharm. Dyrlund fra Maribo for 43,000 Rbd. - Ligeledes har Hr. Stadshauptmand Schulz, Ridder af Dannebroge, for nogle Dage siden solgt sin Gaard med tilhørende Jorder til Hr. F. Benzon fra Stubbekjøbing for 18,000 Rbd. Det er os en Fornøielse ved at optage efterstaaende Opfordring atter at kunne henlede Opmærksomheden paa den slesvigske Forenings hæderlige Virksomhed, som vistnok nu mere end nogensinde kan gjøre Regning paa at finde Understøttelse hos danske Mænd; thi det aandelige Røre, den nationale Begeistring, som de slesvigske Anliggender i den seneste Tid have vakt overalt i Landet, kan vanskelig paa nogen værdigere Maade lægge sig for Dagen og vise sin Sandhed og sin Kraft i Gierning, end ved at slutte sig til denne Forening. Vise Frugterne af dens Virksomhed sig end ikke altid strax i bestemte Kjendsgierninger, der kunne fastholdes og bevares, – kan man end vente en kraftigere og mere bestemt Optræden af Comiteen for den slesvigske Subscription, – saa er denne Forenings Bestræbelse: at udbrede gode danske Skrifter i de Egne af Slesvig, hvor Sproget er dansk, dog den grundigste og skjønneste Maade, hvorpaa den danske Sag kan fremmes, det danske Sprog forædles og den dermed uadskillelig forbundne danske Nationalitet bevares uden at Modstanderne med al deres Spidsfindighed skulle formaae at finde noget Anstød eller nogen Grund til Klage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Opfordring fra Foreningen til Udbredelse af dansk Læsning i Slesvig.