JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Den sidst ommeldte Jldebrand i Landsbyen Marslev var opkommen hos Gaardmand Hans Andersen, uden at man har opdaget Aarsagen. Sognepræsten Hr. Friis er barnfødt der paa Stedet, hvor hans Fader havde været Præst og Herredsprovst, og havde for faa Uger siden den Sorg at miste sin gamle Moder, den almeenagtede EnkeProvstinde Friis, efterat hun i en lang Række af Aar havde været blind. Ligeledes havde Degnen, Hr. Kjær succederet sin Fader som Degn og Skolelærer i Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Hvor betydelig Hr. Kammerraad Drewsens Papirfabrik er, erfarer man iblandt andet ogsaa deraf, at Etablissementet er assureret for 200,000 Rbd. og dets Forraad af Klude for 30,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Hr. Kjøbmand M. Bechs Opplukningsmaskine i Aarhuus, hvorved uldne Klude forvandles til et Materiale, der bruges til Garnspind, til grove Gulvtæpper og til Stop ning af Madratser eller Hynder og i Handelen er bekjendtunder Navnet Maskinuld eller Kradsuld, har i eet Aar af denne Kradsuld udført Qvantiteter, hvis Vægt hoverstiger hele den calculatoriske Vægt af Jyllands samlede Uldproduction i eet Aar. (Veile Av.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Copulerede i Horsens den 27de Mai. Hr. Komd. R. H. Stegmann og Jfr. Marie Kirstine Monberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Reisende. med Paquetten f. Aarh. til Kbh. Bataillonschirurg Kyhnell, Mad. Piil med 2 Børn og Pige; Stud. chir. Melchior; Cand. phill. Krarup med Kone og 2 Børn; Jfr. H. Secher, A. Hansen og A. C. Brenstrup; Lærling N. P. Liisberg; Mad. Høgh. - Med Dagvognen fra Aalborg d. 29de Mai. Til Aarh.: Amtmand Graah; Brink Seidelin ; Greve Lüttichau; Broforpagter J. Schou. Til Randers: Jfr. Jensen; Kbd. Jacoby; Consul Heinemann. Til Hobro: Handelsbetjent Brasch. - Med Samme t. Aalb. d. 30te. Fra Aarh.: Fru Laub; Frøken Laub; Fru Langhoff, Forvalter Wulff, Jfr. Wulff; Contoirist Hastrup; Friedlænder. Fra Randers : Pastor Funck, Mad. Funck; Consul Heinemann, Kjøbmændenne Jacoby og Bennet; Jfr. Mørck; Overkrigscommissair Gyldendahl; Secretair Deichmann. Fra Hobro. Kbmd. Kjeldsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 26de Mai. J. Hansen f. Skagen, ball. O. Aamunsen f. Grimstad, best. t. Jyll. m. Træl. (udg. s. D.). M. Rasmusen f. Sæby, best. t. Lillesand m. Kornv. (udg. d. 27de). D. 27de, O. Lundgreen f. Marstrand, ball. J. M. Sørensen, og d. 28de: C. Munch, begge f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 26de: J. F. Meesen og C. Otzen f. Cappeln, og d. 27de : E. Nielsen f. Bogense, G. J. Føyen f. Aalb., N. Hansen f. Randers, J. Poulsen f. Svendb.; Alle t. Norge. H. Lundt f. Flensb. t. Island. H. M. Svendsen t. Kbhvn. m. Flytteg og fersk Fisk. D. 28de. O. Lundgreen t. Marstrand m. Stangjern.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Bekjendtgjørelser. Med dyb Fremod maae vi herved bekjendtgjöre at vor elskede Moder, Ane Cathrine. Borch, født Höller, Enke efter BogtrykkeAlbert Borch, i Dag ved Döden er afgangen i en Alder af 65 Aar, efter saa Dages Sygeleie. Fort Tab er smerteligt. Fort Haab er til dets erige Forsyn. Aalborg, den 30te Mai 1826.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Paa Södskendes og egne Vegne P. C. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
At min inderlig elskede Kone, mine Børns kjærlige og omme Moder, afgik ved Døden, den 29de Dennes, om Formiddagen Kl. 11, i sit Alders 40de Aar, bekjendtgjøres sorgeligst for Familie og Venner. 3 Børn modtage hende, i Evigheden og 6 Børn, hvoraf den Yngste kun er 5 Uger, begræde med mig Tabet af en retskaffen Ægtefælle og Moders altfor tidlige Bortgang. Gud give mig Styrke til at bære denne for mig og Børn meget sørgelige Tilskikkelse. Nibe, den 30te Mai 1836. W. Pettersen. .
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Theatret i Aalborg. -
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Torsdagen den 2den Juni 1836 opføres: Dom, den amerikanske Abe, eller: Kampen med Slangen, melodramatisk Skuespil i 3 Acter af Told, Musiken af Capelmester Müller i Wien; derefter: Skibets Brand, eller: Negerhevn, Efterspil i 1 Act.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
NB. Domis Rolle udføres af Hr. Springer, Groteskdandser fra det keiserlige Hoftheater i St. Petersborg. Paa Grund af de med denne Forestilling, forbundne betydelige Udgifter, have vi see, os nødsagede til at forhøie Entreen en Trediedeel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Virectionen. B. Sal. Philipson, Bispensgade 251, anbefaler sig med et Parti nylig hjemkomne Mode Manufacturvarer, bestaaende af : Brede & smale franske Sirtser, couleurte Musseliner, Hai cort, Alerandrine, Merinos fra 3/4 til 3/4 brede, sorte og i nyeste Farver, smukke kjöbenhavnskeBomuldstøier, 3/4 brede, Klæde, Sommerbeenklædetöier, Silke- & Piques-Vestetøier, Flanel, Bomesi, Olmerdug, Demetie, Hamp, Hör & Bom.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
ulds-Lærreder, Bobbinetter, Gardintöier, Cam bringe, Jaconetter, Shirtings, Nanquin, Shawler Silke-, Bomulds- & Lærreds-Törklæder, hvide 8 couleurte Bomulds-Fryndser, Handsker, Strømper, m. m. fl. til denne Handel henhörende Artikler, som Alt sælges til meget billige Priser. Portsoller, Spadserestokke og Cigan. rer faaes hos B. Sal. Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Undertegnede, som i tilstundende Markedstid opholder sig i Aalborg, anbefaler sig med et godt Assortiment af forskjellige Slags fine Damesko, saavelsom andet godt Skomagerarbeide; Alt til muligst billig Priis. Min Plads der paa Torvet ligeoverfor Sæbe=Fabriken. I. Høimarck, Skomagermester fra Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Gode Christiania=Ansioser faaes hos I. Wadum. Jydske Heleer af en særdeles god Bonitet, sælges billig hos F. C. F. Hartmann. Hvor 3 a 4000 Rbd. ere at erholde tilnans i næst Termin, mod første Prioritet i en Landeiendom, anviser Stiftsfuldmægtig Ostenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
En dannet Jomfru, der underviser i de almindelige Skolevidenskaber, samt i Tysk, Tegning og Haandarbeide, tønsker til 1ste November at forandre Emplot, de herpaa Reflecterende bedes at aflægge Billetter, mærkede H. A., paa Stiftsbogtrykkeriet. Parasoller,
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
efter allernyeste Mode faaes hos G. Brøchner. NB. Gamle overtrækkes og repareres.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Creditorer i Stervboet efter Proprietair Christian Christen Nielsen og Hustru Ane Marie Henriksdatter af Aastrup indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjørring, den 21de Mai 1836. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Creditorer i Stervboet efter Bager Peder Jensen, Høygaard og Hustru Helene Thomasdatter af Hjørring indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjørring, den 21de Mai 1836. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Efter Reqvisition fra Budolphi Kirkes Værge bliver, Fredagen den 3die Juni, om Formiddagen Kl. 10, afholdt Licitation paa Raadstuen over udvendig Muurreparation paa Budolphi Kirke, efter de ved Licitationen fremlæggende Licitationsconditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Værgen. Aalborg, den 28de Mai 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-31
Jfølge Reqvisition fra Hr. Strandingscommissionair Ibsen bliver, Fredagen den 10de Juni d. A., Kl. 10, Slet, afholdt offentlig Auction over det fra Jagten St. Johannes, ført af Capit. Lorenz Kramer, som Natten til den 16de Dennes indstrandede ved Raaberg, Horn Herred, ilandbjergede Skibs=Inventarium og Takkelage hvoriblandt 5 Stkr. gode Seil, 3 Skibsankere, 1 Anker, kjetting, 75 Favne lang, i nyt stoms Ankertoug, circa 80 Favne, 1 Skibsbaad med Tilbehør, staaende og løbende Redskab m.m. Auctionen afholdes hos Strandfoged Rasmus i Raaberg, og formenes, at Skrog og iværende Ladning, bestaaende af Steenkul, Møllestene, Jern, Am holte og nogle Malervarer, ville blive solgte ved samme Auction, tilligemed 150 Pd. opbjergede Hagel. Lysthavende indbydes. 1 Frederikshavns Byfoged- og Horns Herreds-Contoir den 30te Mai 1836. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Nørrejyllands Stænderforsamling. Jdet vi ville beskjæftige os med nogle af de i Viborg fremførte Forslag, kunne vi ikke andet end begynde med det Ønske, at vi for Fremtiden ikke maatte blive nødte til at omtale en særskilt jydsk Stænderforsamling, men at Jyllands og Østifternes maatte sammensmelte til een. Mange vigtige Sager, der i afvigte Efteraar bleve forelagte den roeskildske Forsamling og nu drøftes af den jydske, blive saaledes opholdte et heelt Aar, medens et halvt havde værette nok. J den Tid kjølnes ofte Jveren, hvormed Publicum tog sig af Sagen; Regjeringen overlæsses med Betænkninger og ofte kunne disse være hinanden, modsatte fra de forskjellige Stænder. Landet bebyrdes med dobbelte Omkostninger; Grunden til en Adsplittelse mellem Fastland og Øer kan let lægges, og, hvad der er det Værste, den Forsamling, som holdes sidst, vil som oftest have en kjedsommelig Rolle at spille. Saaledes her den jydske. Alle de kongelige Propositioner ere blevne vidtløftigt drøftede i Roeskilde; ved mange er Stoffet næsten udtømt, og kun en sparsom Efterslet bliver tilbage for Viborgs Forsamling, medens der var rig Høst for Roeskildes. De vigtigste Sager, som Folket ventede vilde blive fremførte, har den roeskildske Forsamling virkelig bragt paa Bane, om Finantstilstanden, Offentlighed, Frikjørsler, Fourageleverancer o. des. Den jydske Forsamling befandt sig altsaa fra Begyndelsen af i en ubehagelig Stilling. Jmidlertid var der adskillige Gienstande, som den roeskildske Forsamling ikke havde behandlet, og som dog maatte antages at være af indgribende Vigtighed. Her var altsaa Leilighed, for Jyderne til at gjøre sig fortjente af deres Medborgere. Oberst Brock har grebet en af hine Gjenstande, idet han til Forsamlingen har indgivet Forslag til en Petition angaaende Forandring i den melitaire Lovgivning, samt Jndførelse af almindelig Værnepligt. Men dette Forslag, der gik ud paa en yderste vigtig, ægte national Sag, et Forslag, som man skulde troet eenstemmig vilde blevet henviist til en Committee, om end det i mange Enkeltheder ikke fortjente bifald, dette Forslag blev, efter at eet Med glem havde talt imod det, flere for det - afviist med 128 mod 22 Stemmer. Sagen er saa vigtig, at vi troe nogle Sider vel anvendte paa at besee de Grunde, der bleve fremførte af det Medlem, der arbei3dede mod den.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Oberst Brock havde, efter Overeenskomst med Forsamlingen, henviist til det Skrift, han i 1834 udgav Et Par Ord angaaende Nødvendigheden af en almindelig Værnepligt, o. s. v., og har i Udviklingen af sit Forslag især taget Hensyn til nogle Jndvendinligger, som i en jydsk Avis vare fremførte imod dette Skrift. Han sluttede med 4 Jndstillingspuncter, som vi udtogsviis ville meddele, for at sætte dem, der likke have den jydske Tidende ved Haanden, ind i Sagen. Oberst Brock foreslog en Petition om at det maatte behage Hs. Majestæt: 1) at lade de nuværende militaire Love eftersee og omdanne, samt afskaffe de for vor Tid upassende Straffe, 2) at lade de adspredte Anordninger samle til et nyt Reglement; 3) at udnævne en Præses for Krigsdepartementet, der var Hans Majestæt ansvarlig for at Alt, hvad der hørte til Rigets Forsvar, var i den bedstmulige Tilstand; 4) at lade forberede og derefter udstrække Værnepligten over alle vaabendygtige Mænd i hele Riget. Med Hensyn til Garnisonstjeneste skulde dog Vikariering kunne finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Hvad A. taler og Fornuftherredømmet, der har tilvundet sig den Magt i Cabinetterne, at Krig herefter maa antages at ville høre til Sjeldenhederne, derved behøve vi ei længe at opholde os. Thi skjøndt vi vistnok indsee, at man nu ei saa let griber til Svær lidet, som før, saa skulde vi dog meget feile, om det ler Fornuften, der har bevirket denne Forandring. Pengemangel, Ligevægt mellem de Kræfter, der vilde komme til at maale sig med hinanden, den særegne Stilling, hvori en af de store europæiske Magter befinder sig, alt dette har vist mere end Fornuft og Constitutioner virket til Fredens Vedligeholdelse. Det vilde derfor være et temmelig stort Vovestykke, om man vilde undlade at ruste sig i Tillid til Fornuftregimentets gyldne Dage. A. mener fremdeles, at Danmark med al sin Anstrængelse ikke vilde kunne modstaae nogen af de Magter, hvis Angreb kunde befrygtes, at dets adskilte Provindser, Trangen baade til Land= og Soværn, ja dets Mangel paa Penge til at holde disse i en god Stand, tale mod Muligheden af et Forsvar. - Naar man vil indlade sig saameget, som A. har gjort, paa at drøfte et Forslag, som er af største Vigtighed, saa burde man dog gjøre sig lidt nøiere bekjendt med Sagen. A. behøvede kun at have læst den fortrinlige Afhandling i Maanedsskriftets 13de og 14de Bind, om almindelig Værnepligt, der netop blev fremkaldt ved Oberst Brocks lille Skrift, for at overbevise sig om, at Danmarks ved Belter og Havel adskilte Provindser frembyde mange Fordele i en Forsvarskrig, især naar man kan støtte sig paa en almindelig Bevæbning og har passende Skibe. Tidligere var Sagen i Striden, og Flaaden eller Armeen kunde ansees for Landets vigtigste Værn, ogsaa blevet drøftet. Og hvad nu Umuligheden af at modstaae de større Magters Angreb angaaer, da grundersk dette sig tildeels paa en Vildfarelse. Fordi f. Ex.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
J Avisens Nr. 104 have vi kortelig omtalt en i i Kbhvnsposten Nr. 169 indeholdt Artikel: Hvor er Skallen af Folket?" Det grundige og smukke Giensvar, dette Spørgsmaal har erholdt i Folkebladet af 17de Juni, forekommer os at fortjene Udbredelse i en videre Kreds og vi optage det derfor her for dem af Følgebladets Læsere, som ei læse hiint, Jngen Kangstrid mellem de forskjellige Stænder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
I Kjøbenhavnsposten Nr. 169 findes en Artikel betitlet: "Hvor er Skallen af Folket, som Folkebladet bør ile med at omtale, ikke fordi den er stillet mod en i Folkebladet indført Artikel, endnu mindre fordi man maatte frygte for at den skulde blive huigjendreven; men fordi dette Blad bør stræbe, saa meget det formaaer, til at forekomme den fjendtlige Stemning mellem forskjellige Borgerklasser, hvortil en Strid af denne Natur, hvis den førtes med lige Heftighed fra begge Sider, kunde lede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Det er bekjendt, at et Par Medlemmer af den roeskildske Stænderforsamling havde gientaget den gamle Yttring, at Middelstanden er Folkets Kjærne, men, ved nærmere at forklare sig, udelukt Embedstanden derfra, saa at det kun skulde være de vigtigere Næringsbrugere, der skulde henhøre til denne Classe.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Det er glædeligt, at Næringsborgeren nu mere end nogensinde før føler Trang til høiere Kundskaber. men hvem er villigere til at byde dem Haanden hertil end just den Classe, som man nu er tilbøilig til at beskylde for Hovmod og Herskesyge. Man synes ganske at glemme, hvor ivrigt geistlige og verdslige Embedsmænd, saavel som ogsaa andre Lærde have arbeidet, for at hæve de lavere Classer til et høiere Dannelsestrin. Naar mange Næringsborgere nu forstaae saa godt at tale mod den lærde Stand, hvem skyldes dette uden Mænd af samme? Hvem er det endog, som mere har givet Anledning til de nyeste Bevægelser til Fordeel for Folkeoplysningen end saadanne Mænd? Naar de endnu vedblive utrætteligt at indbyde deres Medborgere til Deeltagelse i Underviisningens Goder, og derved til at vinde Plads i de Oplystes Raad, og de ville sikkert vedblive, saa vil man idet mindste ikke troe, at de gjøre det i Haab om enten Belønning eller Tak; thi dertil syynes der lange Udsigter. Men lader os ikke stride om Stændernes Rang Lad Enhver bidrage af yderste Formue til Fædrelan¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Blandinger. Republiken Ny Granada har atter gjort et Forsøg, paa, ved en Kanal over Landtungen ved Panama af forbinde begge de store Verdenshave. Efterat nemlig den, i en tidligere med et Newyorker Handelshuus afsluttet Tractat, dertil fastsatte Termin er udløben uden at Arbeidet er blevet paabegyndt, har Republiten nu indgaaet en ny Contract med en BaronChierry, Franskmand af Fødsel. Denne Mand, har deri forpligtet sig til, inden 2 Aar at paabegynde Arbeidet, og i de 3 paafølgende at fuldende det. Derfor erholder han paa 50 Aar Eneret til at ladet Kanalen befare og deraf at hæve en Kanal- og Tran st-Told, hvorimod Kanalen efter den Tid tilhører, Republiken. Nu kommer det an paa, om han kan, opfylde Contracten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Prindsesse Marie, Kong Ludvig Philips Datter, er en meget duelig og aandrig Billedhuggerinde. Nan fortæller, at en Speculant skal have tilbudet, at ville bygge et Hospital, naar Prindsessen vilde skjænke ham en af hendes senest forfærdigede Statuer, som han da vilde forevise offentlig for Penge. Kongen skal imidlertid have vægret sig ved at indlade sig paa dette Forslag, da han ikke vil, at hans Datters Talent skal blive en Gienstand for den offentlige Nysgierrighed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
En meget interessant Opdagelse er i de første Dage af denne Maaned gjort i Exeter, i England Man har nemlig, ved tilfældig Udgravning, fundet levningerne af en romersk Stad, formodentlig det, gamle Jsca. Blandt de fundne Gienstande ere 400 Lobber= og Sølv Mynter fra Claudius indtil Valens, en stor Mængde røde Potter af samisk Jord, Gravurner, Offerskaaler, to mærkværdig udarbeidedes lamper, Lacrymatorier &c. Udgravningerne ere overdragne en kyndig Antiquar, Capt. Shott.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
J Polytechn. Journ, læses følgende Sammenligling imellem Hurtigheden af Befordring med Dill gencer og Dampvogne: Til i 24 Timer at fore 180 Reisende, med en Hurtighed af 10 engelske Miil, som Timen, i en Distance af 240 engelske Miil, udfordres 12 engelske Jilvogne, hver til 15 Personer, og 1200 Heste. Een eneste Locomotiv=Maskine præsterer det samme, og tilbagelægger i samme Tid dobbelt saa lang en Vei, saa at den remplacerer 2400 Heste. Til at befordre det samme Antal Personer i de til 6 Personer beregnede Diligencer udfordres 30 saadanne Vogne og 3000 Heste. Med een eneste Locomotiv=Maskine tilbagelægger man i samme Tid dobbelt saa lang en Vei, den træder derfor istedetfor 16000 Hestes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Man reiser nu fra London til Hull (170 engelske elle omtrent 40 danske Miil) bekvemt og godt for 2 Shilling.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Til de mærkværdigste Opdagelser, som nylig ere gjorte paa Akropolis, hører flere Fragmenter af en Jnscription af betydeligt Omfang, indeholdende en Regnskabssaflæggelse over Omkostningerne ved forskjellige Dele af en stor Bygning - sandsynligviis en af selve Akropolis's Templer. De fandtes under det Batteri udenfor Propylæerne, som skjulte Seiers stemplet og mange andre interessante Oldtidslevninger, og man venter at finde endnu flere Fragmenter af samme Plade. Blandt de fundne indeholder et en Fortegnelse over forfærdiget Billedhuggerarbeide, med Angivelse af Gienstanden, Mestrene og de derfor betalte Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Paa Mississippi ere i Aarene fra 1831 til 1832. ikke færre end 67 Dampskibe forulykkede, forstørstedelen ved den Uforsigtighed, hvormed man der omgaaes Dampmaskinerne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Det store nordamerikanske Continent, som er rigere, end noget europæisk Land paa politiske Tidender, frembragte dog i forrige Aar ikkun 441 trykte Bø nager; det staaer i denne Henseende saagaar langt tilbage for Rusland, hvor der i forrige Aar næsten trykkedes det dobbelte Antal, nemlig 844 Værker. Dette Forhold viser sig endnu ugunstigere for Nordamerika, naar vi bemærke, at i Rusland trykkes næsten kun Originalværker (eller Oversættelser, som i retviis Henseende staae ved Siden af Originalerne)
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
hvorimod Boghandlerforlaget i Nordamerika bestaaer, i mere end tvende femte Dele af engelsk Eftertryk.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Blandt hine 441 Bøger findes nemlig ikke mindre end 173 eftertrykte. Og Forholdet var dennegang dog et særdeles gunstigt for de nordamerikanske Ortginalskrifter, thi i Aaret 1833 overskred Eftertrykke ne en tredie Deel af hine. Pædagogerne og Skolelærerne synes at skrive det Meste i Nordamerika, da meer end 1/5 af heele Literaturen og næsten Hælvten af alle Originalværker bestaaer af Opdragelses- og Underviisnings=Skrifter. Blandt de 75 anmeldte til denne Classe henhørende, ere kun 15 eftertrykte, som det synes det bedste Beviis for, at man i Amerika troer at maatte opdrage Børnene efter andre Methoder end i England. Desuden udkom den 39 Skrifter for Ungdommen, hvoriblandt 22 Orignaler: 23 Reisebeskrivelser, hvoriblandt 12 Originaler, 12 historiske Værker, hvoriblandt 8 Eftertryk, 42 theologiske Skrifter, hvoriblandt 22 Eftertryk, 12 juridiske Værker, hvoriblandt 9 Originaler; 11 med cinske, hvoriblandt 8 Originaler; 64 Romaner og Fortællinger, hvoriblandt 33 Eftertryk, 19 Samlinger af Digte, hvoriblandt 12 Eftertryk.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Provindsen Lüttich besidder ikke mindre end 20 Dampmaskiner med 5445 Hestes Kraft; den stærke ste af disse Maskiner har 300 Hestes, den svageste 11/2 Hestes Kraft. J Frankrig overgaaer ingen Maskines Kraft 100 Hestes. Naar man til Maskinerne i Provindsen Lüttich regner dem i det øvrige Belgien saa erholder man en Totalkraft af 20,000 Heste, hvorimod de 946 Dampmaskiner, som ere i Virksomhed i Frankrig, kun naae en Totalkraft af 14,051 Heste.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-01
Silkeavlen tager for nærværende Tid overordentlig til i alle Verdensdele; i Jtalien drives den i stedse større Omfang og i Frankrig, England, Tyskland og Rusland skeer der mere til dens Fremme end nogensinde før. Men - det turde være af endnu mere Betydning for Fremtiden, at man ogsaa i Amerika har gjort en Begyndelse dermed, der lover meget; man har navnlig fra Guadeloupe sendt Prøver af Silke til Frankrig, som i Fiinhed og Glands overgaae næsten alle andre. Det vil snart vise sig, hvor fordeelagtigt det vil være til denne Avl, at benytte en Jordbund i saa varme Lande, hvor hverken Blade eller Pupper lide af Kulden og naar Dyrkningen af Sukker, ved Runkelroesukkerfabrikationens Tiltagelse i Europa og ved Slavernes Formindskelse i Amerika, ikke lover de tropiske Egnelle nogen stor Fordeel meere, saa ville Plantagerierne, af ogsaa uden Slavearbeide, kunne finde en meget betydelig Erstatning i Silkeavlen. Der er da vistnolingen Tvivl om, at Guadeloupes Exempel vil blive fulgt af Sydamerika og det øvrige Vestindien. Varme uden Jld. En amerikansk Journalisk fortæller at have været Øienvidne til følgende Jndretning: En stor Fabrikbygning bliver opvarmet veden rund Ovn af brændte Steen, i hvilken der, istedetfor Jld, befindes to runde Jernplader; af disse har enhver 2 Alen i Diameter og veier 860 Pd. den nederste Plade ligger fast, den øverste sættes i Bevægelse af et Vandhjul saaledes, at den dreier sig 80 Gange i Minutet og virker som en Møllesteen, paa den nedenunder liggende Plade. Efter et Qvarteers Forløb stiger en betydelig Hede op igjennem et, foroven anbragt, Rør, som kan være af Træ og ledes hvorhen man vil, efter 2 Timers Forløb er hele den store Steenovn gjennemhedet og meddeler sin Varme som en anden Oven. Til at opvarme mindre Rum ville da vel ogsaa Ovne og Plader af mindre Omfang være tilstrækkelige; Sagen synes i val Fald at være en Prøve værd.