JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-02-18
Onsdagen den 13de Martii d. A., Formiddag Kl. 10, C. O. bliver første Gang foretaget offentlig Auction over de afgangne Brændeviinsbrænder Otto Christophersens Stervboe heri Byen tilhørende faste Eiendomme, nemlig :a) Gaarden No. 49, bestaaende af 20 Fag Stuehuus til Gaden. med Qvist over, indrettet til Beboelse og Kranmod; 25 Fag, Østen Sidehuus, til Bryggers, og Brændeviinsbrænderie, Pakhuse m.v.; et Baghuus paa 16 Fag til Stald, Loe og Lade, 8 Fag Sidehuus, til Pakhuse, Kamre m.m. Alle Bygninger ere Egebindingsværk og Teglhængte. I Gaarden er 2de Vandposte, dens Brandforsikkrings Summa er 4670 Rdlr., og til samme hører Jorder i Byens Overdrev Beliggenheden er den fordeelagtigste, særdeles for en Haudlende eller Brændeviinsbrænder. b) Gaarden Nr. 33, bestaaende af 9 Fag Forhuus med Qvist, til Beboelse; en tilbygt Lude til Bryggers og Brændeviinsbrænderie; 4 Fag østre Sidehuus til Ørkammer m.v. 5 Fag Side Halvhuus til Locum, Sand- og Spinehuus, 10 Fag Tverhuus til Lade og Stald; 3 Fag Baghuus til Loe og Lade. Forbemeldte Bygninger ere deels Ege= og Fyrre=Bindingsværk, deels klinnede, alle teglhængte undtagen Baghuset som er Straaetakt. Gaarden har Jord i Overdrevet, er assureret i Brandforsikkringen for 1070 Rdlr. e) Huset No. 43, bestaaende af 6 Fag til Gaden, Ege Bindingsværk, klinet og straaetakt, med Jord paa Overdrevet, og assureret for 180 Rdlr. d) Endeel særdeles gode Jorder i Byens Marker, og desuden : e) 2de complette Brændeviinsværker. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet, anden Auction holdes den 3die, og tredie og sidste Auction den 24de April dette Aar. Skielskiør, den 8de Februar 1805. Børring. Bye- og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1805-02-18
høverdagen den 23de Februarii førstkommende, om Eftermid- dagen Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver ved offentlig Auction. i Følge Forliig og passeret Execution, 2den Gang opbuden Huset No. 68 i Skindergaden, som bestaaer til den af 4 Fag, 4 Etager høi med Kielder under, og et Sidehuus 4 Fag, 3 Etager høi. Et maadeligt Gaardsrum, broelagt, deri en Portion fersk Pompevand. I Husets Værelser er 10 Jern Kakkelovne, og er bemeldte Huus i denne Stads Brandkasse forsikkret for 4000 Rdlr. Vurderings=Forretningen saavelsom Conditionerne, hvorefter Huset sælges, er til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i Vimmelskaftet Nr. 162. Vandagen den 25de Februarii førstkommende, om EftermidAldagen Kl. imellem 2 og 4, bliver Gaarden paa Nørrebroe No. 10, der tilhører Tømmermester Christopher Kerne Fallitboe, ved Auction 5te Gang opbuden for at sælges til Høistbydende. Eiendommens Beskaffenhed erfares af Vurderings-Forretningen, som tilligemed Auctions=Conditionerne og øvrige dette Sted betræffende Documenter ere at faae til Eftersyn hos Procurator Brønlund, boende i Gaarden paa Nørregade No. 5.
Berlingske Tidende, 1805-02-18
Sirsdagen den 26de Februarii førstkommende, om Formid Æ dagen Kl. 9, bliver ved Auction i Gaarden No. 70 Litr. D. paa Toldbodveien bortsolgt endeel Effecter, bestaaende af Prætiosa, Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Porcellain Glas og Steentøi, Meubler, Trævarer, Linned, Gang= og Sengeklæder, samt nogle Bøger, alt tilhørende afdøde Præste=Enke Madame Charlotte Amalia Winges Stervboe. Betalingen herfor erlægges ved Tilslaget eller naar paa fordres til Procurator Bronlund, boende paa Nørregade No. 5 anden Port venstre Side fra Gammeltorv, hvor saavelsom paa Auctionsstedet Catalogi næstkommende Onsdag bliver at erholde. Bredagen den 1ste Martii 1805 Kl. imellem 10 og 11 Slet, i bliver ved Auction tredie og sidste Gang opraabt for til den Høistbydende at bortsælges afgangne Banqve=Bogholder Olivarii og forhen afdøde Hustrues Stervboes Gaard, beliggende paa store Kiøbmagergade under No. 4, hvis Beskaffenhed efter den derover tagne Vurderings Forretning er følgende : Gaarden bestaaer til Gaden af 7 Fag, Grundmuur 2 Etager hø med Kielder under 5 Fag, heelt Vinkeltag samt Qvist over 3 Fag ; til Gaarden, af en Sidebygning til Beboelse 15 Fag Muur- og Bindingsværk, 2 Etager høi med Kielder under af Grundmuur, samt heelt Vinkeltag med Qvist over 3 Fag ; en dito 8 Fag Muur- og Bindingsværk, 2 Etager høi med heelt Vinkeltag, indrettet til Vognremisse og Hestestald for 2 Heste, saa og en Baghuusbygning 8 Fag Muur= og Bindingsværk, 2 Etager høi med Halvtag hvori et Vaskerhuus med indmuret Kiedel, Vognremisse samt Hestestald til 5 Heste, Forderloft og Karlekammer. J Gaarden er foruden Kiøkken 2 Spisekamre, Fadebur og et med Kakkelovn forsynet Pigekammer, til Gaden, en stor Sal og 5 Værelser, og til Gaarden en stor Sal og 4 Værelser samt i alt 9 forskellige Jern Kakkelovne, saa er og til Gaarden fornødent Gaardsrum, Vand, samt Pompe= og Brandredskab. J øvrigt forevises Gaarden paa Forlangende af Hr. Professor Olivarius, hos hvem paa Auctionsstedet saavelsom hos Boets Curator Justitsraad Skibsted ved Frederichs holms Canal No. 326, Auctions=Conditionerne og VurderingsForretningen finde til de Lysthavendes behagelige Eftersyn. Jalvparten i den tæt ved Saxkiøbing i Lolland beliggende saakaldte Syppersgaard med paastaaende Bønder=Bygninger, Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. og sammes tilhørende Jordsmond, bliver efter Vedkommendes Begiering ved offentlig Auction opraabt til Bortsalg paa Krænkerup Birks almindelige Tingsted, Onsdagen den 27de Februarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de da bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan faaes til Giennemlæsning hos Hr. Kiøbmand Junior i Saxkiøbing, der tillige foreviser Eiendommen. Saxkiøbing, den 14 Februar 1805. Hartmann, Auctions Directeur.
Berlingske Tidende, 1805-02-18
Ja min Alder og med den forbundne Svaghed ei tilladet mig at anvende den Omsorg og Tilsyn paa mine her paa Friderichsborg Amt beliggende Jorders Drift som et fordeelagtig Landbrug udfordrer; saa er jeg findet ved offentlig Auction Torsdagen den 14de Martii förstkommende, at bortsælge min nær ved Hillerød Bye, beliggende Eiendoms Gaard, Thams borg kaldet, med sine tilhörende Jorder, der ere inddeelte i 6 Lodder, af hvilke de 5 ere dyrkede, gjödede og til Sæd med Fordeel brugte, den 6te indeholder et udyrket Overdrev af god Jordart, i alt efter optagne Charter opmaalt til 74 Tönder 5 Skiepper geometrisk Land. Af disse Jorder er ingen Tid fordret eller ydet Tiende, ligesom ei heller er svaret Skatter af mere end een Vang, Tue Vang, der er ansat i et ubetydeligt Hartkorn. Skulde ingen Kiøbere indfinde sig, der paa ovenmeldte ville gjöre antagelig Bud, faa forsöges at sælge Overdrevet og den ved samme liggende Mark, der er inddeelt 15 Lodder, Lodderne fra No. 1 til 5, eller og samlet under eet. Findes dertil ei heller Liebhabere, bliver den hele Eiendom til Forpagtning : opraabt paa visse Aar, enten samlet eller Stykkeviis, ligesom Eieren finder det passende. Conditionerne vil erfares ved Auctionen, saavelsom forinden hos Eieren paa Annaborg ved Hilleröd. Til Liebhabernes Efterretning meldes endelig, at den halve Kiøbesum kan blive staaende paa 1ste Prioritet i det Solgte i visse Aar, og at de Lysthavende maae være betænkt paa af stille antagelig Caution, samt at paa Thamsborg er for en Familie anstændige Værelser. Annaborg ved Hillerød den 12 Februarii 1805. Morgenstierne.
Berlingske Tidende, 1805-02-18
J Onsdagen den 24 April d. A., Formiddag Kl. 10 og O. O. følgende Dage, bliver foretaget offentlig Auction over heri Byen bortdøde Brændeviinsbrænder Otte Christophersens efterladte Løsøregods, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Jern, Tin, Porcellain, Meubler og Effecter, Senge og Sengeklæder, Linned, Heste, Køer, Vogne, Avlsredskaber reAlt paa da Conditioner som paa Auctionsstedet vorde oplæste. Skielskiør, den 8de Februarii 1805. Borring. Bye- og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Skrivelse. Januar. Leiren ved St. Roch er nylig bleven forstærket, og man venter endnu flere Tropper dertil. Generalkapitainen der commanderer denne Leir, har ladet Gibraltar nærmere indslutte. Nesten hele Garnisonen i denne Fæstning camperer uden for Staden af Frygt for Epidemien, der endnu grasserer stak i Staden.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
De Dødes Antal i Alicante beløber sig endnu ikke til 3000. Epidemien er i øvrigt aldeles forbi allevegne, dog ere de Districter, som have været angrebne deraf, endnu farlige for Fremmede og de Jndvaanere, som komme tilbage. Man siger, at vore Cordons endnu ikke skulle hæves.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Nogle smaae Fartøier ere lykkelig ankomne til Majorca og Minorca med Munition og Tropper.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Allerede ere endeel Kapere udløbne fra vore Havne, for at krydse mod Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Jntendanten i Havannah har under 16de Octbr. 1804 tilskrevet Consulatet i Cadix følgende Brev: "Negrene paa St. Domingo holde 50 Kanonbaade, 1 Goelette og 1 Brigantine paa 14 Kanoner. Med disse Fartøier have de begivet sig 15 til 20 Mile ud i Søen og udøvet de største Skiændigheder mod vore Skibe. Coffardieskibet la Burne, Fe, der havde forladt St. Andre den 13de Junii, er blevet taget af Negrene, som have ladet Mandskabet og Negrene springe over Klingen. Samme Skjebne have 4 andre Skibe havt, hvis Navne og Nationer ere ubekiendte. Underret de spanske Kiøbmænd herom, paa det at Skibene kunne holde sig saa langt som muligt fra St. Domingo eller i Nærheden deraf betiene sig af det engelske Flag som Negrene respectere.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Skrivelse fra Lyon den 29de Januar. Flaaden i Toulon er uformodenlig kommen tilbage dertil. Man troer, at Modvinder Aarsagen dertil. Da Flaaden løb ud var Vinden sydvest, men den gik strax efter og til Norden, hvilket kunde blive meget skadeligt for Flaadens Operationer. Admiral Villeneuve troede altsaa, det var bedst, at gaae tilbage til Toulon, for som man forsikkrer, at løbe ud om faa Dage.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Skrivelser fra London den 29de Jan. og 4de Febr.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Den udrustede Expedition er nu saavidt i Beredskab, at den rimeligviis om nogle faa Dage vil kunne gaae under Seil, dog bliver dens Bestemmelse endnu en uigiennemtrængelig Hemmelighed. Regieringen har givet Ordre at forøge Matrosernes Tal fra 110000 til 120000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
En hurtig seilende Kutter er bleven afsendt fra Portsmouth for at bringe vor ostindiske Flaade tilbage, som seilede derfra i Fredags den 1ste Februar. Man troer, at det kunde være de Franskes Hensigt at angribe denne rige Convoy.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Admiral Cornwallis, som ligger i Cawsand Bugten for at faae sit Admiralskib repareret, skal have yttret, at Fladen under hans Kommando ikke kunde være fuldkommen sikker paa et lykkeligt Udfald i en Trefning med den franske Bresterflaade, om den skulde komme ud i sin fulde Styrke, Admiral Thornboroughs Flagsskib Eagle har faaet Ordre, ufortøvet at forene sig med Kanalflaaden.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Skonnerten Pickle er afseilet til sin Bestemmelse og har forseglede Ordres og Afskrivter af Manifestet mod Spanien med sig.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Armeen af engelske Linietropper skal endnu forøges med 25000 Mand og de fremmede Tropper i brittisk Sold bringes til 14000 Mand. Som bekiendt har Parlementet allerede i forrige Aar bevilget 10000 Mand fremmede Tropper. Det hedder, at Hertugen af Kentskal overtage en Commando ved den store Expedition, som hidtil er bleven udrustet med saa megen Jver.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Admiralitetet har faaet den Efterretning, at de franske Krigskibe i Ferrol syntes at være belavede paa at løbe ud og at de 6 franske Linieskibe i Rochefort sandsynligviis have benyttet den Tidspunkt at gaae til Søes, da Admiral Graves formedelst stærke Østenvinde maatte forlade sin Station. sammesteds. Bemeldte Admiral vidste endnu ikke, hvorhen de vare seilede og Rygterne, at de havde taget Coursen til Brest eller Ostindien, ere usikkre.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Fra America meldes, at de Franske paa Guadeloupe have besluttet, at tage alle paa St. Domingo handlende americanske Skibe og at erklære dem for Priser. Hr. Frete, vor forrige Gesandt i Madrid, Sullivan og Vansittart ere optagne til Medlemmer af Geheimeraadet og have aflagt deres Eed.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Admiralitetet har i Hs. Majestæts Navn taget alle de spanske Skibe i Besiddelse, som vore Krydsere, have indsendt til vore Havne og tillige alt, hvad der er bleven tilbageholdt efter den sidste Embargo; disse Skibe ere derfor fuldkommen tagne af Erobrerens eller deres Agenteres Hænder.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Angaaende det i den herværende Bank deponerte Sølv af de spanske Fregatter er endnu ingen Bestemmelse gjort. Siden den 5te Oct. indtil nu ere allerede tagne henimod 30 spanske Skibe. De neutrale med Korn til Spanien bestemte Skibe skulle derimod ikke anholdes af vore Krydsere.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Det imod Spanien udstedte Krigsmanifest er meget vidtløftigt og berører alle de Underhandlinger, som have have Sted imellem begge Magter i afvigte Aar. Kaperbreve ere under 12te Januar udstedte mod Spanien.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Admiral Sir John Colpons er bleven udnævnt til Skatmester ved Greenwichs Hospital istedet for Capt. Jervis, som nylig druknede, da han vilde seile ombord til Admiral Cotton for at complimentere ham. Han var en Neven af Admiral Cornwallis.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
J begge Parlamentshusene er Takaddresserne for Kongens Tale blevne besluttede uden synderlige Debatter. Man tilkiendegav i denne Anledning det største bifald med Regieringens Forhold ved de franske Fredsyttringer og tillige den faste Beslutning, paa det eftertrykkeligste at understøtte Regieringen til Krigens videre Fortsættelse.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
I Parlamentet den 29 Januar fremkom de Herrer Gre og For med den Paastand, at en tidligere med Spanien sluttet Convention maatte blive forelagt Huset. Hr. Pito erklærede, at dette var umueligt, da en saadan Convention aldrig var bleven sluttet. De Parlamentet forelagte og trykte Actstykker angaaende Underhandlingerne med Spanien beløbe sig til 33.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
En stor Allarm reiste sig den 19de Januar paa de skotske Kyster ved Greenock, da men blev to store Skibe vaer, som man holdt for fiendtlige. Nærmere viiste det sig, at det var et engelsk Skib med en spansk Prise.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Hr. Addington eller nuværende Viscount Sid mouth staaer for nærværende Tid i største Gunst hos Kongen. Nylig tilskrev Hs. Majestæt ham egenhændig et Brev, hvorved han indbød ham til Kew. Han bega sig derhen og blev 4 Timer allene hos Kongen, hvorved han efter Høisammes befaling hele Tiden maatte sidde, en Udmærkelse som ikke er vederfaret nogen Minister siden Lord Bute. Allerede den 11te Januar kom Hr. Addingtor som Viscount Sidmouth til Haandkys hos Kongen tilligemed den nye Statssecretair Lord Mulgrave, som tillige fik sit Stats Embedes Nøgle og Segl. Sir Evan Nepeanblev ved denne Cour forestillet Kongen som Admiralitetes Secretair.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Hr. Pitt og Lord Melville bivaanede ikke Cabinetsraade den 31te Januar. Slutningen, som man deraf drager, at den første snart vil gaae af, er meget usikker.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Tidenden Morning-Post siger, at Hr. Portalis, Broder til Legationssecretairen i Andreossis Gesandtstab. er ankommen hertil fra Paris, for at føre Directionen angaaende Krigsfangernes Udvexling.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Breve fra Norfolk i Virginien melde, at Hieronymus Bonaparte har sendt sin Gemalinde tilbage til hendes Forældre og at han paa ny har indskibet sig paa Fregatten Præsident. - Den engelske Marine Kommandant var allerede den 20de Septbr. f. A. underrettet om, at Krigen med Spanien snart vilde udbryde. Oprøreren, som befinder sig ved Algier, har forstærket sine Tilhængres Tal til 30000 Mand og plyndret Staden, Constantine. Han giver sig Tilnavnet Marabom eller den hellige Mand. Stocks den 3die Febr. 3 pr. Cent. consol. 61 1/2, 60 3/4 a 12.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Skrivelse fra Paris den 6te Februar. Keiseren har i Forgaars formelig bekiendtgjort Senatet, det lovgivende Corps og Tribunatet de Fredsforslag, som han ved en Skrivelse af 2den Januar har gjort Kongen af Engelland, tilligemed Lord Mulgraves Svar derpaa. Denne Bekiendtgiørelse skeete i Senatet ved Ministeren Talleyrand, som overrakte en Beretning, hvoraf følgende er det vigtigste; "Kronningsfesten maatte aldeles tiltrække sig alle Stænders Opmærksomhed; for og efter denne store Begivenhed var Deeltagelsen i enhver anden Tildragelse almindelig svækket og Tanken og Krig syntes endog at være forsvunden hos en Nation, der har sine Seiervindinger saa meget at takke. Nu er alt fuldendt; Riget er grundfæstet, og da Keiseremigien begyndte at sysselsætte sig med de udenlandske Anliggender, var det hans første Følelse, at ophøie sig over alle Lidenskaber og retfærdiggiøre den store Bestemmelse, som Forsynet har forbeholdt ham. Gives der Mennesker, som have fattet det Anslag, at ville stride mod os med Forbrydelsens Vaaben, som virkelig udførte denne grusomme Tanke saa vidt det stod i deres Magt, lønnede Morderne og endnu i dette Øieblik betale vore Fiender; saa har Keiseren ogsaa villet seire over disse Lidenskaber. Denne Beslutning er stor, men afviger fra de almindelige Regler, og ved et saa sieldent Tilfælde maa jegfor et Øieblik forglemme Velanstændigheden, der paa en anden Tid vilde afholde mig fra at fornærme den Souvernin, hvis Minister jeg har den Ære at være, ved Lovtaler. Her kan jeg ikke udvikle disse ædelmodige Skridt, uden tillige at retfærdiggiøre dem og min Retfærdiggiørelse vilde uden min Hensigt blive en Lovtale. - Keiseren har gjort de første Skridt hos en Regiering, som med Uret har angrebet os og som uden Aarsag og uden Skaansel har yttret et overdrevent Had mod ham og de Franske. For rigtig at fatte en slig Moderation maa man skue tilbage paa det Forbigangne og følge vor høie Souverains Gang paa hans hele ædle Løbebane. (Her omtalede han de første Fredsforslag til Østerrig tilligemed de første Fredsforslag i Aaret 1800 til Engelland og vedblev derpaa saaledes.) J 2 Aar har Krigen været erklæret og den har endnu ikke kunnet begynde. Alle Handlinger bestode i Forberedelser og Planer; men da det Øieblik nu er kommet, da Udførelsen maa frembringe virkelige Begivenheder og lade de skrækkeligste Krigstildragelser indtreffe, har Keiseren troet, det var overeensstemmende med den religiøse Politik Grundsætninger, som sikkert forskaffer retfærdige og ædel modige Førsters Planer og Anstrængelser Himmelens Bifald, at giøre alt, hvad der stod i hans Magt, for at forebygge store Ulykker ved Fred. Jeg har faaet Ordre, at meddele Dem det Brev, som Hs. Majestæt Keiseren i denne Hensigt har fundet for godt at tilskrive Hs. Majestæt Kongen af Engelland.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Keiserens Skrivelse til Kongen af Engelland.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Min Hr. Broder, Kaldet af Forsynet og ved Senatets, Folkets og Armeens Stemmevalg paa Frankerigs Trone, er min første Følelse Ønske om Fred. Frankerig og Engelland ødelægge deres Velstand. De kunne kiæmpe i Aarhundreder; men opfylde vel deres Regieringer den helligste af deres Pligter, og anklager saa meget uden Nytte og Hensigt udgydet Blod dem ikke i deres Samvittighed? Jeg anseer det ikke for stridende mod min Ære, at giøre det første Skridt. Jeg har, troer jeg, tilfulde viist Verden, at jeg ikke frygter Krigen; den viser mig desuden intet, som kunde indjage mig Frygt. Fred er mit Hiertes Ønske, men Krigen har aldrig været min Ære imod. Jeg besværger Deres Majestæt, ikke at nægte Sig den Lykke, Selv at give Verden Fred. Overlad ikke Deres Børn denne søde Glæde; thi der gaves sikkert aldrig en skiønnere Leilighed og et gunstigere Øieblik til at lade alle Lidenskaber tie og ikkun høre Menneskelighedens og Fornuftens Stemme. Naar dette Øieblik eengang er tabt, hvilken Tid skal man da endnu bestemme for en Krig, som alle mine Anstrængelser ikke have kunne ende? Deres Majestæt har i 19 Aar vundet flere Lande og Rigdomme, end Europa indeholder. Deres Nation er paa sin Velstands høieste Spidse. Hvad kan De haabe af Krigen, At slutte en Coalition med nogle Magter paa det faste Land? Det faste Land vil forblive i Rolighed; en Coalition vilde ikkun forøge Frankerigs Overvægt og Continental=Størrelse. At fornye indvortes Uroligheder, Tiderne ere ikke meere de samme. At ødelægge vore Financer, Financer, som ere grundede paa en god Agerdyrkning, ødelægges aldrig. At borttage vore Colonier, Colonierne ere ikke nogen Hovedgienstand for Frankerig, og eier Deres Majestæt ikke allerede flere Colonier, end De kan beskytte? Dersom Deres Majestæt Selv vil overveie dette, vil De indsee, at Krigen, er uden Øiemed og uden noget rimeligt Resultat for Dem. Ak, hvilken sørgelig Udsigt, at lade Nationer stride indbyrdes, blot for at stride, Verden er stor nok til at begge voxe Nationer kunne leve i den, og Fornuften har Magt nok til at udfinde Midler, som kunne udsone alt, naar man paa begge Sider har Villie dertil. J alt Fald har jeg opfyldt en hellig og for mit Hierte dyrebar Pligt. Jeg beder Deres Majestæt, at fatte Tillid til Oprigtigheden af den Tænkemaade, som jeg nu har erklæret for Dem, og til min Længsel efter at give Dem Beviser derpaa. Paris den 2den Januar 1805.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Keiserens og Kongen af Engellands Brevvexling blev meddeelt det lovgivende Corps og Tribunatet. Statsraad Segur førte Ordet i det lovgivende Corps og Statsraad Regnand de St. d'Angely i Tribunatet. Hr. Segur fattede sig kort, men Hr. Regnand udviklede mange ikkun kom berørte Tanker, ikke med den Moderation som de Herre, Talleyrand og Segur. Det lovgivende Corps udnævnede en Deputation af 20 Medlemmer, for at takke Keiseren for Meddelelsen af Brevvexlingen, og Tribunatet nedsatte en Commission, for at aflægge Beretning derom.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Festen paa Marspladsen, Festen i Tuillerierne, Medaillernes Uddeeling, de keiserl. Ornamenter og deres Majestæt ters Dragter og Equipager. Hertil kan endnu Senatet Fest regnes, som er betalt af dette Corps Fonds, og hvis Omkostninger ikke have oversteget 150000 Fr.; samt Hovedstadens Fest, hvis Omkostninger ere tilfulde erstattede ved de Fordele, som den store Mængde Fremmedes Ankomst har forskaffet Staden. - Her ville viende Undersøgelsen af de falske Rygter, som circulere. De ere forskiellige, men Franskmandens Character er noget sladderagtig; og vi ansee det ikkun værdigt, at giendrive de, der enten kunne forstyrre Handelens Sikkerhed eller Borgernes Rolighed.
Berlingske Tidende, 1805-02-22
Keiseren har den 1ste d. M. tilmeldt Senatet, at han har udnævnt sin Svoger Marschal Murat til Storadmiral og sin Stedsøn Engene Beanharneis til Erkestatskantsler. Om Marschal Murat siger han: "Vihar ikke allene villet erkiende de Tienester, han har beviist Fædrelandet, og hans bestandige Hengivenhed for Vor Person, men ogsaa giøre det, der tilkommer Vor Krones Glands og Værdighed, i det Vi ophøier en Person, som en saa nær forenet med Os ved Blodets Baand, til Prind Om Engene Beauharnois siger han: "Opdraget ved Vo Omhu og under Vore Øine har han gjort sig værdig til at efterligne og, med Guds Hielp, engang at overgaae de Etempler og Lærdomme, Vi har givet ham. Uagtet han er ung, betragter Vi ham fra nu af, i Følge den Erfaring, Vi har gjort under de vigtigste Omstændigheder, som en af Vor Trones Støtter og en af Fædrelandets dueligste Forsvarere. Ved den Bekymring og Bitterhed, der er uadskillelig fra den høie Post, Vi beklæder, behøvede Vor Hierte de blide Følelser af dette af Os adopterede Barns Ømhed og standhaftige Venskab; en Trøst, der sikkert er nødvendig for alle, men især for Os, som anvender ethver Øieblik til Nationernes Tarv. Vor faderlige Velsignelse vil ledsage denne unge Prinds paa hans hele Løbebane, og med Forsynets Hielp vil han engang vise sig værdig til Efterverdenens bifald.