Københavns Adresseavis, 1785-09-06
7. For nogle faa Aar siden, indrettede Hr. Maginer og Provst Johan Arend Dyssel, Sognepræst til Østofte Meenighed i Lolland, et Læse=Selskab for Bønderne i hans Sogn. Hensigten dermed var, at anbringe en Stand, som maaskee meere mangler Anførsel end Lyst til Forbedring, til en fornuftigere og sædeligere Tænke= og Handlemaade; at lede den til en nyttig Tidsfordriv i de lange Vinter=Aftener; at afholde den fra anden skudelig Læsning, at udbrede saadanne Kundskaber iblant Landalmmen, som ikke uden ved selv valgt Tid og Flid kan faae Indgang hos den, men dog altid bliver den meget nyttige. Bøgerne som til den Ende bleve valgte, vare grogratiske, historiske og ekonomiske, især i Henseende paa Dannemark, uden derfor at udelukke herfra fysiske, moralske og Religionens eller andre ande og for hver Mand tjenlige Skrifter. Da Selskabet. med stor Fornøielse er bleven underrettet om, et dette Læse=Selskab, som foruden at skillige andre brave Mænd, endog Kongelige Betjente der i Egnen, bestaaer af mere end 10 Bønder, har virket det store Gode, at Læse=Lysten af nyttige Bøger har meget tiltaget, hvori Selskabet og tager saa meget meere Deel, som det har understøttet den gode Hensigt med sine Skrifter og opnaaer derved des snarere sine egne Hensigter; saa udsætter Selskabet. For den Præst, som ved egne eller andre Patrioters Sammenskud og Bekostning til hans BøndeMenigheds Brug anlægger et saadant Bibliothek, i det mindste bestaaende af en 40 til 50 danske eller paa dansk oversatte gode og almindelig nyttige Skrifter af ovenmeldte Jndhold, og uden Betaling udlaaner dem og ved den Handling til Kundskabs Udbredelse blant Landalmuen gjor beste Plan og Indretning til nogenlunde Bestandighed af Anlægget, og i øvrigt yttrer heri den berømmeligste Flid, sin tredie Guld=Medalje. For den ædelste Handling dernæst Selskabets første Sølv=Medalje. For den derpaa dets anden Sølv=Medalje. For den derefter dets tredie Sølv=Medalje eller Penge, naar forlanges, i Stedet for Medaljerne. Skulde nogen anden Veltænkende af Evne eller god Leilighed uden for Præstestanden vilde paa forbemeldte Maade befordre Selskabets Ønske, æsker samme Patriot i lige Orden med Geistligheden, og bliver betragtet efter Omstændighederne paa samme Maade. Premien æskes først ved Udgangen af Aaret 1787, og Indretningen, hvorfor Premien æskes, maae i det mindste være et Aar gammel og dens Nytte i lige Tid med troeværdige Vidner godt gjort. Bevidnes i Attesterne, at Jndretningen har havt merkelige Bekostninger og Vanskeligheder enten i Henseende til Anlægget deraf eller Begyndelsen at stifte Nytten derved m.v. vil Selskabet forhøie Premierne Med Æskningerne og Attesterne maatte tillige en Fortegnelse over Bøgerne, som overlades enhvers beste Leilighed og Valg, indsendes. 8 For Skoleholdere paa Proprictær=Godser, som gotgjør for Selskabet, efter Bekjendtgjørelsen af dette, at have lært Bønder=Drenge i deres Skoler at skrive en læselig Haand og saa meget af Regning, som til et huusligt Bogholderie er fornødent, udsættes disse Premier: For Underviisning som meldt, given ikke mindre end 2 Drenge i Skolen, 5 Rdlr. For ikke mindre end 5 Drenge sammesteds, 10 Rdlr. For ikke mindre end 6 Drenge, 20 Rdlr. Ved Bønderdrenge forstaaer Selskabet ikke allene Bønderbørn, men de iblant dem, som, saavit vides, til Bondestanden ere bestemte og ingen anden, f. Ex. melige Tjenere, Jægere, m.v. Naar Premie æskes for dem, maae de i det mindste være 12 Aar gamle og ikke have nydt Underviisning i ringere Tid end i 3 Aar. Skriften maae og være sammenhængende, og af Regning Regula Detri uden Brøt i det mindste lært. Berettes det tillige, at den som Primie æskes for, er tillige øvet i at læse Skrift med Færdighed, vil det ved Premiens Tilkiendelse blive paaseet. J øvrigt maae Æskningen være skreven med Skoleholderens egen Haand, for derved at gotgjøre, at han og selv er i Stand til at give andre den forlangte Underviisning. At Premerne kun gives for Flid efter Bekjendtgjørelsen herom, følger af sig selv. Premierne udsættes særskilt for hvert genstligt Stift i Dannemark. Beviser af Stedets Præst eller andre bekjendte Personer maae gotgjøre, at de Personer, som Premien æskes for, haver offentlig i Stolen aflagt Prøve paa det, hvorfor Attesten gives, og anføres tillige Drengens Alder, ligesom og nogle Linier paa Attesten af deres Skrift tan indsendes. Til November Maaneds Udgang 178, kan Premien æskes, og agter Selskabet, om det seer Nytten heraf, at udsætte disse Premier oftere. 9. Da det er bekiendt, at et afde første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring. bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Aare, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guld=Medalje eller og Rdlr. a. For det efterristens Bekiendtgjørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For det næste den første Sølv=Medalte eller 20 Rdlr. For at giøre Samæskningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøfter m.v. vildet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Primie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog ei allene Grøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie antegne, paa det sammes Kubik=Jndhold derefter kunde beregnes. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledningen, saaledes, at visse Enge og Moser til Frugtharhedens Forøgelse kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes allene for det overflødige og skadende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo vedkommende ved slige Arbeider sørger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklare? Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. Proprietærer kan ikke æske disse Primier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrekkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet haver forrettet. Enkelte Bønder har ei allene Ret til at samæske til de ovenanførte Premier; men, til desto større Opmuntring for de mindre formuende iblant dem, udsættes end videre følgende Preigier: b. For den Bonde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det største Arbeide, hvilket dog er mindre end det, hvorfor de større Premier vindes, 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Dine smaae Premier udsættes for Bønder og Huusmænd i Dannemark, samt for Huusmænd i Norge, De udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge, Alle disse Premier æskes inden 1ste Desember 1786, og agter Selskabet oftere herfor at udsætte Premier. Da der findes paa mange Steder Moser og vandsyge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gierne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar, c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer, som haver arbeidet i Selskab, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det næst største 50 Rdlr. For det næste 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. J Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Gravningen, og om de alle deri haver lige Deel eller ikke, og i denne Fald, hvori da Forskjellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeledes: d. For det efter Listens Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Afledning i Jsland især til Befordring af Engedyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt, forrettede største Arbeide sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden Desember Maaneds Udgang 1787. c. For ligesaadanne Arbeider, gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse og som æskes inden samme Tid. 10. Da en ikke ubetydelig Jord Strækning endog paa Amager kunde vindes til større, Nytte, end deraf nu kan haves, naar det skabende Vand derfra blev afledet, saa udsættes paa de i forrige Nummer bestemte Vilkaar den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For det paa Amager efter denne Listes Bekiendtgjørelse ved skadende Vands Udgravning forrettede største. Arbeide. For det næst største den første Sølv=Medallie eller 20 Rdlr. For det næste den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr., og endelig For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes første Gang inden 1ste Desember 1785. 11. Da det skadende Vand fra den bekjendte Aarmoese, i Holbeks og paagrændsende Amter er i sidste Aaringer ved kongelig allernaadigst Understøttelse blevet afledet, og en meget betydelig Landstrækning paa begge Sider af Aaen nu kunde forbedres til skjønne Enge, god Tørveskiær og tildeels til Agerland, naar de fornødne Tver grøfter bleve gravede, Tuerne afskaarne og jevnede, samt Krattet bortryddet med mere, saa udsætter Selskabet sin anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. For den Bye eller enkelt Lodseler, som fra denne Listes Bekjendtgiørelse indtil 1ste November 1787 ved Grøftning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i bemeldte Aarmose. For det næst største Arbeide den første Sølv=Medalte eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv Medallie eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Plønning, ved Gjød nings eller tjenlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æstning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne æskes inden 1ste Desember 1787. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 12. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gierder, opførte efter Bekjendtgjørelsen af dette, udsættes for Dannemark, For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre siellandske Alen, Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. Forden tredie Mængde, ikke mindre end 20 Favne, 18 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn, taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1789. Der meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende, Plantningen maae ei allene være i det mindste tre Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Graad af Fuldkommenhed, vil et levende Gjerdes Hoved=Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortiener ikke Selskabets Premier. Man veed, at levende Gierder opføres af adskillige Vexter. Hage= eller Hvid=Tornen (Cratægus Oryacantha, som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem. Den er sterk, skyder ei for lange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsvexten, og er særdeles bestandig. Den voxer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gjerder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Plante=Skole i Nærværelsen. SlaaenTørnen giver og et got levende Gjerde, men ei saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Hen eende til Uldens Fiinhed. Stik=Palme (Ilex aqvifolium, giver et ypperligt Gjerde, men er langsom af Vext. Hassels= og Piletræets Nytte til levende Gjerder er og bekjendt Det vilde Æbletræe hører og herhen, er at tale og flere. Ved Premiens Bedommelse vil Hage= eller Hvid TornsGjerder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gierder, Stik=Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillod Hager eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet, for hvilket Premie søges, er opført. Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige danske Provindser, b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier, For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gjerder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at sammeske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Rorge den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr., for den største Mængde levende Gjerder ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden 1ste Desember 1789. 13. Da Tornen er den best fredende Plante i levende Gjerder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde, saa udsættes 3de Premier for Torne=Plantnings=Anlæg til Salg af den beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gierder. For det største Torne Plant nings Anlæg, 30 Rdlr. For det mindre Anlæg deres ter 20 Rdlr. og for det dernæst 10 Rdlr. Premierne æskes inden October Maaneds Udgang 1789 og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Torne=Træe=Vexter, som ved Udsæd og Optrækning er frembragte, som og Størrelsen af den Jordsmon, som dertil er anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gjerder. 14. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tienligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier, For gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 800 Favne, Selskabets første GuldMedalje eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 400 Favne, den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 200 Favne, den første SølvMedalje eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 400, 200 og 100 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stifts viis. For den største Mængde af gode Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 60 Favne, 10 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 4 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne 3 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvart, i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gjerderne være 7 Qvarteer, til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og forteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt hvor det udfordres, noget ned Jorden anlagte. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger Selskabet. at vide, om Skiegjerder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gjerder æskes, bør der medfølge tilstrekkelige og tilforladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gjerders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden Desember Maaneds Udgang 1786. c. Da Selskabet veed, at Jsland har største Mangel paa forsvarlige Steengjerder, især om Tunerne, uden hvilke dog ingen retskafne Forbedringer i Jordbruget der kan ventes at komme i Stand, saa udsættes følgende Premier særskilt for Jsland paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste, er under 25 Favne, 5 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)