JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Fra Paris selv er ikke meget Nyt at fortælle. Den store og langvarige Proces, mod de Revolutionaire, som føres for Pairernes Kammer fortsættes; Kammeret beskjæftiger sig først med at afsondre de Personer, som ere anførte imellem de Skyldige og som kunne friekiendes for Anklage. – Denne Sag gav som bekiendt, Anledning til heftige Beskyldninger mod Kammeret i Bladet National. Kammeret betiente sig af sin Rettighed og dømte Redacteuren i en Mulkt af 10000 Franker; denne Mulkt er nu bleven sammenskudt af mange Personer, fra forskiellige Egne i hele Frankrige, der bliver endog Penge tilovers til at hielpe de politiske Fanger med. Misfornøielse med at Anklage og Dom skal udgaae fra samme Korps synes især at have bevirket denne Redebonhed. Under Forhøret bebreidede Redakteurens Sagfører, Hr. Carrel, Kammeret, at det havde dømt Marskal Ney til Døden; Kammerets Præsident, Hr. Pasqvier, sagde, at dette indestod for alle dets Handlinger i foregaaende Tidspunkter; denne Yttring vilde de nye Pairer ikke vedkiende. Pairen General Excelmans, gav Hr. Carrel Ret i hans Beskyldning mod Kammeret, at Marskal Neys Dom var uretfærdig, for denne Yttring har Generalen, modtaget meget Biefald i Publikum og selv af Hertugen af Orleans, som bekiender sig til liberale Grundsætninger. - Regieringen har ophævet den øverste Classe af den polytechniske Skole, og sendt Eleverne hiem paa Grund af deres Jnsubordination, hvilken deres Forsvarere dog ville tilskrive deres Foresatte Oberst Thouvenels overdrevne Strenghed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Fyrsten af Talleyrand er bleven helbredet; men vil som man siger, opgive sin Ambassadeurspost i London. J de Deputeredes Kammer er intet passeret af almindelig Jnteresse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
De hollandske Blade berette: at de udbredte Rygter om overordentlige Krigsudrustninger ere aldeles ugrundede, og at Regieringen er langt mere betænk paa at indføre Besparelser og Jndskrænkninger ved Armeen. - J de belgiske Kammere debatteres bestandigt om de udenlandske Anliggender. Ministeren derfor, Hr. de Meulenare vedbliver at paastaae, at hverken England eller Frankerige afvige fra de en gang af dem erkiendte Grundsætninger, og har erklæret at den belgiske Regiering ikke vil rømme nogen af de Besiddelser, som den nu har i sine Hænder, førend Konge Wilhelm antager Tractaten af 15de November 1831. - Jndenlandsk Ministeren, har forkyndet Kammeret, at han vil forelægge det et Lovforslag om en Transito=Handel og frie Entre pots i Antwerpen og Ostende, især for at trække den tydske udenlandske Handel over Belgien. Der arbeides med den største Virksomhed paa Jernbanerne, som et Hovedmiddel for at iværksætte denne store Plan. Alle belgiske Regimenter blive nu bragte i en overcomplet Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 30te December 1854. Jdag (Tirs. dag) incaminerede Generalfiskalen, Etatsraad og Høiesteretsadvocat Treschow, den Sag, som han er beordret paa Embedsvegne at anlægge mod Professor David "for Overtrædelse af Trykkefriheden med Hensyn til det af ham redigerede Blad Fædrelande." og isærdeleshed med Hensyn til Jndholdet af de Stykker, her findes indførte i bemeldte Blads No. 7, 10 og 11, hvilke ere betitlede: "Om Provindsialstændernes Petitionsret, "Om Adskillelsen af de forskiellige Regieringssag, og Hvad kan det hielpe Af de nysnævnte Udtryk i Stævningen sees (hvad allerede i et hamborgsk Blad er bemærket), at det ikke blot er imod enkelte Artikler i Hr. Profesfor Davids Blad at Generalfiskalens Anklage er stilet men imod det hele Tidsskrift, saa at Sagen tegne til at blive en Tendents=Proces – altsaa en Trykkefrihedsaction af en ligesaa ualmindelig som vigtig Art. At Sagen ogsaa paa høiere Sted ansees for at være af Vigtighed, kan sluttes deraf, at Hr. Prof. David, paa Grund af samme, er bleven suspendere fra sine Embeder som Universitetslærer og Lærer ved den militaire Høiskole, en Forholdsregel, der tilforn neppe altid har været nogen umiddelbar Følge af en Trykkefrihedsaction. (Kbhvnsp.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Man erfarer af det for afvigte Aar aflagte Extract Regnskab for Kiøbenhavns Fattigvæsen, som af dettes administrerende Direction i Slutningen af f. M. er indsendt til Kiøbenhavns Magistrat, skal afgive det glædelige Resultat, at der i Løbet af nye forløbne Aar er afbetalt et Beløb af circa 40,000 Rbd. paa Fattigvæsenets Gield, og at Directionen endda har seet sig istand til at foreslaae for indeværende Aar (1835) en Nedsættelse i den hidtil saa trykkende Fattigstat for Kiøbenhavn, af omtrent 30,000 Rbd. Dette Forslag har Kiøbenhavns Magistrat bitraadt, og Regnskabet er nu tilsendt deel kgl. danske Cancellie, som vel dennegang tør ventes at ville sanctionere Nedsættelsen. Jdet vi ikke drage i Tvivl, at jo Efterretningen om hiint Resultat for en stor Deel af Kiøbenhavns Borgere vil være et sandt Glædes Budskab i det nye Aar, kunne vi derhos ikke tilbageholde den bemærkning (som sikkert ogsaa vil paatrænge sig Enhver) at der neppe har kunnet gives nogen bedre Leilighed, end den, hiint Extract Regnskabs Jndsendelse frembød, til at andrage paa Fremlæggelsen og Offentliggjørelsen af et fuldstændigt detailleret Fattigvæsens-Regnskab for Kiøbenhavn for de 2de sidst forløbne Aar, der navnligen kunde oplyse og Grunden til den mærkelige Uovereensstemmelse imellem Fattigvæsenets Udgifter, og hvoledes det har været mueligt, at disse ifior og i Aar have kunnet medtage en saa betydelig større Sum. Vi omtvivle heller ikke at denne Leilighed jo vedbørligen er bleven benyttet af Stadens 32 Mænd, der her have havt den bedste Anledning til i en saa væsentlig Post at varetage deres Kald: at paasee Kiøbenhavns Borgeres Tarv. (Kbhvnsp.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Den 3die Januar om Natten Kl. 1 1/2 bleve Byens Jndvaanere vækkede ved Brandraabet. Jlden var i et Plankeværk i Studiistræde og blev ved vore fortræffelige Brandanstalter strax slukket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst overladt det slesvig-holstenske Selskab for Jndsamling og Opbevarelse af fædrelandske Oldsager i Kiel et passende Lokale til et forehavende Museum, samt anviist en Sum til dets første nødvendige Jndretning Briggen Vigilant, Skipper P. C. Emmerick, heraf Staden er paa Reisen fra Havanna til Kiøbenhavn den 21de December kommen ind til Texel med Læk og anden Skade. – Galeasen unge Hendrik, Skipper N. Torværd, ligeledes heraf Staden, er paa Reisen fra Danzig hertil indkommen til Rønne paa Bornholm med Læk, og maa losse Ladningen, hvoraf en Deel befrygtes at være i havareret Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Ved Overretten i Viborg er Øltapper Pallesens fraskilte Hustrue, der tiltaltes for Barnefødsel i Dølgsmaal og for begaaet Hoer, dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Tranberg Kirkeer kiendt berettiget til Brugen og Eiendom af det omkring sammes Kirkegaard værende Fortoug, hvis Bredde bør være 10 Alen fra Kirkegaards=Muren, hvilken Jordstrimmel Kammeradvocaten, paa det Hs. Majestæt tilhørende Gods, Mosgaards Vegne, paastod at være en Deel af en Lod der var tillagt en Fæster paa Godset. Smeden Hvids Hustrue i Viborg dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage for forøvede Gadeuordener og for at have slaget Vægteren. Peder Christian Steffensen og Datter Maren Kirstine, af Læsøe, sigtede for begaaet Blodskam med hinanden, ere kiendte for videre Tiltale frie at være, dog saaledes, at de skulle udrede Sagens Omkostninger. Ved Læsøe Birketings Extraret var Faderen ligeledes frifunden for videre Tiltale, men Datteren dømt til at miste sin Hals og hendes Legeme derefter at brændes). J en Sag, der var indstævnet af sex Bønder imod Overauditeur, Herredsfoged Oxenbøll, som i første Jnstants havde anlagt Sag i Anledning af en af hine til Cancelliet indgiven Klage over hans Skiftebehandling i et Dødsboe, hvori de paa Grund af anførte Omstændigheder, havde begieret en anden Embedsmand constitueret til Skiftets videre Behandling, ere hine kiendte for hans Tiltale frie at være, Processens Omkostninger hævede, og det Overauditeur Oxenbølls Sagfører for Underretten tilkommende Salair bestemt at betales af det Offentlige, hvorhos dog de i hines Jndlægge for Overretten om ham brugte fornærmelige Udladelser mortificeres. (Ved Underretten vare de fornærmelige Beskyldninger mod Overauditeur Oxenbøll i Klagen til Cancelliet kiendte døde og maatesløse, hver af Bønderne var idømt en Mulkt af 20 Rbd. Sølv, og Alle dømte til at betale Omkostningerne og Citantens Sagfører).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Viborg den 22de December. Natten mellem sidste Onsdag og Torsdag afbrændte Sognefoged Jens Mørchs Udhuus i Ørslev=Kloster Sogn, Viborg Amt. Femten Fækreaturer og fem Heste indebrændte. Jlden formodes opkommen ved Uforsigtighed med en Lygte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de December f. A., er Eier af Kragerupgaard i Sielland, Secretair A. D. Dinesen, udnævnt til Justitsraad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Under de Deputerede for Finantserne: Den 27de December f. A., Copiist i Assignations-, Expeditions= og Bogholder Contoiret, J. Andresen, meddeelt Prædicat af Fuldmægtig Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 20de December f. A., er Contre-Admiral H. Baron Holsten, 1ste Deputeret i Collegiet, samt Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, udnævnt til Vice-Admiral; Commandeur H. Stephansen, Over=Eqvipagemester ved Holmene, samt Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, meddeelt Contre-Admirals Characteer; Commandeur J. P. Stibolt, Ridder af Dbr. og Dom., udnævnte til Chef for 2den Division, som Contre-Admiral J. Johansen, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, fratræder; Commandeur=Captain J. J. Uldall, Deputeret i Collegiet, General=Adjutant og Kongelig Jagt captain samt Ridder af Dannebroge, udnævnt til Commandeur; Captain J. P. Findt, Ridder af Dannebroge, udnævnt til Chef for 2den Divisions 5te Compagnie, som Captain E. Blom, Ridder af Dannebroge, fratræder; Premierlieutenanterne J. R. Petersen, M. Meyer, O. W. Michelsen, P. W. Tegner, og J. F. Bram meddeelt Capitainlieutenants Characteer, og Secondlieutenant H. Oxholm udnævnt til Premierlieutenant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Kiøbenhavns Børs den 2den Januar 1835. Cours. Hamborg 2 Mk. - a vista 206. Species 206 1/2 (den 2den Januar 1834, 206.) Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 5 1/2 s.) Kongelige Obligationer, uden Renter i Bco. 87 3/4 a 88 1/4. Dito uden Renter, i Sedler go 1/2 a 91. (i Fior 90 1/2.) Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Februar. 1820) i rede Sølv 201 1/2 a 102. Dito i Sedler 104 3/4 a 105 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 170 1/2 a 171. (i Fior 158 1/2 a 159. Svenske Sedler 46 1/4 a 46 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield. 3 pCt. engelske Laan ved Wilson & Comp. 72 3/4 a 73. Norske Laan til 4. pCt. Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) 101. Dito dito i rede Sølv 101. Dito dito til 4 pCt. 101. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 101. 4 pCt. uopsigelige norske Stats=Obligationer, lydende paa norske Species. - 4 pCt. Rigsbank=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 a 101 1/2 Rbd. rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Kiøbenhavns Torvepriser den 2den Januar. Rug, Td. . . . 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Td. . . 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 221., Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 12 s. Byg, 6 r., Td. 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Flesk, grøns., Lp. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 2 s. 4 - Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen. - Rbd. 2 Mk. 2 s. a - Rbd. 2 Mk. 4 s. Giær, Pd. . . . - Rbd. 1 Mk. 2 s. a - Rbd. 1 Mk. 4 s. Siell. Smør, Td. 38 Rbd. - Mk. - s. a 50 Rbd. - Mk. - s. Det gamle og det nye Aar. Midnatstimen lød, og sit Farvel Dannerfolket, gamle Aar! Dig sendte. Tidens Fakkel, i Din Haand, bortvendte Du, med Henblik paa vort Danmarks Held. Af Guds Godhed over Land og Hav, Lod Du Virksomheden Jntet savne. Hver, som søgte i sin Stand at gavne, Frydes ved det Gode Du dem gav. Bort, til Evighedens Land, Du foer, Fulgt af Jubler fra de Danskes Hierter, Som, ved Flammen af de tændte Kiærter, Saa at Fred betegned Dine Spoer. Mens i Syd Bellona grusomt svang Sværdet over Brødre, i sin Vrede, Gik til Dødningdands i Kampens Hede; Fredens Sange lød i Dannevang. J sin trygge Borg Kong Fredrik sad, Skued roligt over Danmarks Rige. Fordi Han var viis og god tillige, Hele Dannerfolket Ham tilbad. Svundne Aar, Du saae de stærke Baand, Som til Frederiks Hierte Folket knyttede. Kierligheds og Troskabs Værn beskytted Scepteret, Han førte i Sin Haand. Gyldne Soel, fra Østens Purpurfavn, Dine Smiil et nyt Aar os forkyndte. Gud! lad dette Aar, som nys begyndte: Blive tilvor Glæde og vort Gavn, Tag vor Konge i Din Varetægt! Om Hans Throne Fredens Engel svævel Lad Ham med Marra, længe leve! Og velsign den hele Kongeslægt J. H. Soelberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Beltpassage, Fra den 2den til den 4de Januar. Til Fyen. Fuldm. Schroll; Landmand Schroll, Kirke fanger Havn; Avlsbestyrer Larsen; Skpr. Michelsen; Grosserer Friis, Stud. With; Godsforv. Holbech; Ritm. Hindenborg; Stud. Recke; Handlende Meltzer og Bachariæsen; Capt., Postmester Kühle; Kammerj. Raben; Pastor Schau, Kbmd. Wan dell; Handelsf. Valentin; Overcontrolleur Grandjean. Til Sielland: Captain Bodenhoff med Familie; Lieut. Wulff, Doctor Wahl; Forp. Hopffner; Skpr. Matsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
AVERTISSEMENTS. At min Svigerinde Dorothea Magaretha Rotwitt, 76 Aar gammel, efter 16 Maaneders smertelig Sygeleie, den 3die Januar ved Døden er afgaaet, bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, af den Afdødes efterlevende Søster og mig. Karen Rotwitt. Schlepegrell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Mandagen den 22de December 1834 blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn afsagt Domi Sagen: Slagterfrimester Hans Rasmussen i Egenskab af Værge. for hans Hustrue, contra: Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, og saaledes: Kiendt for Ret:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
De paaankede i Borgerbladet No. 9, for Løverdagen den 9de August d. A., under Overskrift: Fleskehandlerinderne Mad. Zimmer og Mad. Rasmussen i Klammerie med Høkeren, mod Citantens Slagterfrimester Hans Rasmussens Hustrue fremførte Beskyldninger, om, at have drevet uberettiget Udsalg, og ofte foranlediget Uorden, saavelsom den om hende brugte Benævnelse: Fleskeprindsesser, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme hende til Skade eller Forkleinelse paa Ære eller gode Navn og Rygte, og bør Jndstævnte Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, som Redacteur af bemeldte Blad, derfor bøde 50 Rbd. Sølv til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa betaler han og til Citanten denne Sags Omkostninger med 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved i Overeensstemmelse med den 20de § i Forordningen af 27de Septbr. 1799, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Comptoiret i ovennævnte Ret den 27de Decbr. 1834. Hoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
J Korsøer Skov vil Løverdagen den 10de dennes blive afholdt offentlig Auction over circa 600 Bunker Fagot, Ærtekieppe og Gierdsel; Mødestedet bliver ved Skovfogedhuset Formiddag Kl. 9, hvilket herved bekiendtgiøres. Korsøer den 4de Januar 1835. B. Bentsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Fra Kiøbenhavn er hidsendt: Den kloge Zigennerpiges Spaakunst, samt et Udvalg af smukke og muntre Kunststykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Denne lille Bog indeholder: at spaae sin Skiæbne af defem Linier inden i Haanden; at forklare de underlige Figurer som fremkomme i en grumset Kaffekop; den Spøg, at hensætte, især Nytaarsnat, et Glas med Æggehvide, og siden udtyde de fremkomne Figurer; Røveren Rinaldos moersomme Tærningespil; at forvandle et Selskab til Spøgelser; at forhere en Dames Natkappe og fl. Kunststykker. Den faaes i Commission, for 1 Mark, hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
En, paa en af denne Kiøbstads reelleste Gader liggende Huusleilighed, med 3 Værelser, Kiøkken, Staldrum, Loftsrum, Kielder, Hauge og flere Beqvemmeligheder, er førstkommende Paaske Flyttedag at faae tilleie. Avisexpeditonen anviser. Julius Lorenzens Viinlager, anbefaler sig med et særdeles vel Assortement af røde og hvide Bordeaux Vine, i forskiellige Sorter, Portvine, Madeira og Rhinskvine, Champagne, saa og gammel Cognac, gammel Rom; ligeledes andre Sorter Cognac. Rom og Genever med alle de til Viinhandelen henhørende Vare; Varene ere udmærket gode og til de i Kiøbenhavn gieldende billigste Priser. Slagelse den 5te Januar 1835.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Torsdagen den 1ste Januar om Aftenen er fra Gaardmand Ole Christensen i Krøyerup bortkommen en blakket, stiernet Hest, med en sort Streg hen af Ryggen. For sammes Tilveiebringelse loves en Douceur af ovennævnte Eier. To store smukke Værelser ere at faae tilleie hos Hansen paa Smedegaden til Paaske Flyttetid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Nogle Læs gode jydste Træskoe er for nyelig fra Jylland ankommen, er til Oplag hos Kiøbmand C. J. Omøe i Callundborg at bekomme for billig Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
En givt Bødker, hvis Kone kan paatage sig at forestaae et Meierie, ønsker sig Condition til 1ste Mai paa en Herregaard. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
En duelig Handelsbetient med bedste Anvefalinger, søger Condition strax eller til 1ste Mai. Kiøbmand Lassen i Slagelse anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
En Birketræes Sopha, 12 Bøgetræes simple Stole og et Mahognie Syebord, alt nyt og suffisant Arbeide, er til mueligst billigste Priis tilkiøbs hos Snedkermester Jacobsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Hos Undertegnede sindes til alle Tider et vel sorteret Oplag af færdige Liigkister af forskiellig Facon, saavel runde med frontspidse Laage som gierrede, samt alle andre Sorter, til nedsatte Priser. Tillige findes stedse et Oplag af færdige Fattig-Liigkister, til 14 Mk. pr. Stk. Fobian, Snedkermester, boende paa Smedegaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-06
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik ved Kiøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg, hos Hr. H. L. Hesselberg. – J Hillerød hos Hr. Thorsen. I Slagelse hos Hr. O. R. Strande. - J Sorøe hos Hr. Tronnier. – J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. - I Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. - I Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskiør hos Hr. O. Vallentin. - J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. - J Faxøe hos Hr. O. Grum. - J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kiøbmænd i de Byer, hvor der ei findes fuldstændig Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hiørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 161 i Kiøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
21de Aarg. ALE No. 3. Jo eller: er Flagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Vøverdagen den 10. Januar 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Revolutionerne i det 19de Aarhundrede, fornemmelig med Hensyn til England. (Af New monthley-Magazine.) Det vil sige saadanne Revolutioner, som ere foregaaede siden Aaret 1800 i Statsforfatninger, Jndretninger og Sæder, i Konster, Videnskaber og Manufaktur=Væsenet. Aldrig ere, saalænge Menneskeslægten har været til, saa store Forandringer foregaaede, især hvad England angaaer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
J Aaret 1800 var Regieringen i Frankerige er Konsulat, og Bonaparte var første Konsul. Et Gouvernement reiste sig paa Ruinerne af en sørgelig, men mærkværdig Revolution. 1802 blev Bonaparte Konsul paa Livstid. 1804 Keiser. 1808 fratog han Paven, som havde kronet ham, sine Lande. 1809 skilte han sig fra Josephine. 1810 ægtede han Maria Louise. Under sin Keiser-Regiering oprettede han 5 Kongeriger: Baiern, Sachsen og Würtemberg. Han udnævnede sin Broder Joseph til Konge i Spanien, sin Broder Ludvig til Konge i Holland, og sin Broder Hieronymus til Konge i Westphalen, sin Svoger Murat til Konge i Neapel, og sin Stifsøn Eugen til Vicekonge i Jtalien. - Men i 1814 bleve de landsforviiste Bourboner igien satte paa Thronen. Kosakker bivouakere i de elysæiske Marker, og engelske Soldater trække paa Vagt i Tuillerierne. Bonaparte forvises til Elba; hans Familie dethroniseres; men han undviger fra Elba, vender tilbage til Paris, regierer i 100 Dage, og maae anden Gang ligge under for aldrig meere at hæve sit Hoved. Han begiver sig til England, og bliver for Europas Roligheds Skyld transporteret til St. Helen, hvor han ender sine Dage. Efterat han har forladt Frankerige, kommer Bourbonerne igien frem; Ludvig den 18de døer i en høi Alder i sit Palads, og Carl den 10de fuccederer ham. Den myrdede Hertug af Berrys Søn er den præsumtive Thronarving. En nye Revolution bryder ud, Carl den 10de gaaer af; hans Ministre blive domfældte og indspærrede paa Livstid; hans Fætter bestiger Thronen som Borgerkonge i Frankerige. Napoleons Søn døer, Frankerige slutter den nøieste Alliance med England, sin Arvefiende, og bliver kun frelset fra en nye Revolution ved Borgerkongens ubøielige Strenghed. Det er vist nok, noget mere Forunderligt har ikke tildraget sig paa denne Klode.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
J England have de Omstændigheder, som ere forbundne med Thronfølgen, været implicerede og overordentlige. I 1820 døde Georg den 3die, efterat han havde i 6 Dage overlevet sin 5te Søn, Hertuaf Kent. Prinsesse Charlotte døde med sit Barn i 1817. Dronning Charlotte, Georg den 3dies Gemalinde, i 1818. Hertuginden af York i 1820. Dronning Caroline i 1821. Hertugen af York i 1827. Dronningen af Würtemberg, en engelsk Prinsesse i 1828, endelig Georg den 4de i 1830. Den nærværende Konge har ingen legitime Efterkommere i Live, og Kronen vil tilfalde en ung Pige, en Datter af Georg den 3dies femte Søn. - J 1814 blev Kurfyrstendømmet Hannover ophøiet til et Kongerige. Kronen tilhører Kongen af England, men bliver afsondret fra Storbrittannien, saasnart er Dronning kommer til at herske over dette Rige. Naar derfor Prinsesse Victoria bestiger Englands Throne, saa bliver Hertugen af Cumberland, som næste Thron=Arving, Konge i Hannover; fordi den saliske Lov i Hannover udelukker Qvindekiønnefra Throfnølgen. Dødeligheden i den Kongelige Familie er forbundet med besynderlige Omstændigher, som giøre Gangen og Ordenen i disse Begivenheder saare mærkværdige. Jkke mindre mærkværdige ere de Tilfælde som have kaldet Kronens, Ministre og mange mærkværdige Mænd i denne Periode bort fra deres Poster. Hvor snart døde ikke efter Pitt hans store Modstander Fox, Lord Granville er død. Percevalblev myrdet. Lord Liverpool blev truffet af en Sygdom, som lod Legemet i Live, imedens Siælen var som død. Wyndham og Huskisson omkom ved et Tilfælde. Canning døde tidlig. Lord London, derry dræbte sig selv. Nelson, Moore og Abercrombin faldt i Krigen, og foruden dem en Række af Helte, som her er ikke Plads til at omtale. Forundrer Eder over, at Mænd som Thurlow, Erskine, Gif ford, Law, Kenyon, Grattan, Curran levede og døde i vort Aarhundrede. Kunne vi nogensinde i Litteraturen og Poesien forglemme en Sheridon, Mur phy, Cumberland, Cooper, Byron og Scott, i Videnskaberne en Bank og Davn, i Konsten en Vest og Lawrence, paa Skuepladsen en Siddons og Kemble, vi nævne kun de største Mestre; men vil man drage enhver Green af Konst og Videnskab med under Beregningen, saa vil det give sig tilkiende, at vort totale Tab i de sidste 34 Aar langt overgaae det Tab, som England nogensinde har lidt i en anden Periode. Lader os nu betragte, hvad der er passeret i de borgerlige Liv, England er blevet forenet med Jrland. Test- og Corporations=Acten ere blevne ophævede, 30 Millioner i Taxer ere blevne afskaffede.