JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
J Almindelighed see vi Tingenes Janus-Ansigt længe fra den ene Side, og selv Satiren lyk kos det ofte kun meget seent, at blotte den Side, som viser os det Latterlige. Det gaaer næsten herved som med stene ret comiske, da man ophørte at bruge dem. Der foregaaer ofte tusinde Latterligheder lige for vore Øine, som det er vore Børn og Børnebørn forbeholdent, at lee af, medens viselv stundom maa græde derover. Der har være Tider, da ingen vovede at lee af Saavedres Dongoirette, af Butters Hudibras, eller af Holbergs Peder Vaars, fordi disse Jdealers levende Origing Forsatters berømte Brev til Christian den Syvende, hvori han med al Ærbødighed for Kronikens Dom viste sig som en af Kjerlighed til Sandhed og Oplysning i høi, Grad besjelet Mand. Man maatte ikke have læst hans Epistel, dersom man kunde overtale sig til at troe, at han har jublet deri over Pressens Uhumskhed. Den sidste er iøvrigt næsten altid en Frugt af Skrive, Glimre og Vindesyge, men ikke af den frigivne Presse. At den meest ufri, lænkebundne Presse kan frembringe den utaaleligste Uhumskhed, lærer og bagdeglors, og hvere Tiders Erfaring. ler vandrede uforstyrret omkring paa Jorden. Der hedder derfor med Føie: Maaskee i Graven, naar forraadnet er hans Krop, Man slaaer paa anden Streng, i anden Tone spiller. Men man troe ikke strax, at en Tidsalder er fri for Latterligheder, fordi man ikke seer dem paa Prent, eller fordi den satiriske Skribent ikke finder det betimeligt, at vise dem. Det Latterlige skjuler sig ofte bag det Alvorlige, lig Foraarspirer under Sneen, der først, naar denne smelter, fremkomme af deres hvide Grav. Held den, der kan tale om Latterligheder og Taabestreger, lig den Søfarende om den overstandne Reises Farer, og vee den Slægt, der maa græde af det, hvoraf Efterslægten engang vil lee. - J gamle Dage havde de Store saakaldte Hofnarre, der erstattede dem Mangelen af lærde Narre, eller med andre Ord: af satiriske Skribenter. Som Narre havde de Lov til at sige, hvad de Vise maatte tie med. Men begge Slags Hofnarre kom reent af Brug i Begyndelsen, af det forrige Aarhundrede. Allerede Rabener nedlagde Satirens Svøbe af Frygt for Mistolkning, og jo meere Verden begyndte at trænge til denne Svøbe, desto meere forvandledes den fra en smeldende Cabrioletpidsk til en tynd Ridepidsk. Den maatte smelde saa fiint, saa varlig, at Taabelighedernes dovne Øg tilsidst blev ganske ligegyldigt for dens Snert. Satiren maatte være saa ualmindelig almindelig, naar den ikke skulde støde, at Skildringerne, naar de skulde være efter de strænge moralske Smagsdommeres Forskrifter, baade maatte ligne alle og ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Hvad der viser den menneskelige Svaghed i et høist besynderligt Lys, er den egenkjerlige Halsstarrighed, hvormed man modsætter sig enhver Sandhed, naar den kommer fra andre end os selv. Med Føie siger Montaine, dersom det ikke lignede en Taabehandling, at tale med sig selv, saa vilde man hver Dag og hver Time høre mig sige: fy din Nur. - Man bryder sig intet om at sige om sig selv, at man har handlet dumt, enfoldigt, urimeligt, men Gud trøste enhver anden, der vover at sige det, var det end med nok saa stor Grund Her ligger nok den vigtigste Aarsag til den slette Modtagelse, som Satiren næsten altid finder her paa Jorden, saavel i de Stores Palladser som i de Ringeres Hytter. Den vandrer landflygtig omkring fra By til By, og er udsat for saa meget større Fare, som den forsømmer at iagttage det strængeste Jncognito, og er uforsigtig i sin Forklædning. Om den Rigsbankcours, der skal noteres næstkommende 1ste Februari.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Den offentlige Opmærksomhed er i denne Tid med Føie henvendt paa den Cours, Rigsbanken vil lade notere næstkommende 1ste Februarii, og det af en dobbelt Grund, deels er nu Freden med Engelland og Sverrig indtruffen, deels har den Maalestok, hvorefter Rigsbanken, i Følge sin Fundation, skulde notere Coursen, nemlig Hamborger Banco, saa godt som ophørt at være til. Den eneste Rette sor, der er bleven tilbage, ere Species, og disses Cours have taget en saa fordeelagtig Vending, at en Specie, som eengang i Løbet af indeværende Halvaar kostede 145, er gaaet ned til nogle tredive. Det er en naturlig Selvfølge, at dersom Rigsbanken skal sætte sin Cours efter de forskjellige Banco= og Speciecourser, der siden 1ste Aug have været noterede, vil Rigsbankcoursen paa en Specie blive langt høiere, end den virkeligen kan kjøbes for in Natura. Følgen heraf kunde mueligen være den, at Specierne, og med dem de fleste Fornødenheder, vilde stige, efter den forhøiede Rigsbankcours, istedet for at baade disse og hine nu ere paa saa gode Veie til at falde. Man kunde maaskee indvende herimod, at Rigsbankcoursen kun følger Gjennemsnittet af det forløbne Halv aars Børscourser; at efter den Sølvværdien af Renter til Banken og Privatcreditorer, Afgivter til Staten og Renter, som betales af Staten, retter sig, og at Rigsbankcoursen gjerne kan være f. Ex. 700, uden at derfor en Specie behøver at gielde mere end 34 Rbmk. Men den, som kjender vort Handelsvæsen veed, at hiin Cours hidtil har været Maalestokken for Prisen baade paa Species og Varer, og at det, saalænge Rigsbankcoursen, stod 375, altid hedde under 22 Rbmk. kan en Sverie ikke falde. Dog dette en ikke den eneste ufordeelagtige Virkning, der kan flyde af en forhøiet Rigsbankcours; den allerede følelige Pengemangel kunde lettelig blive derved end mere trykkende, og Tilveiebringelsen af en saa forøget Masse Sedler høist vanskelig. Selv den, der har sine Jndtægter efter Sølvværdie, vilde upaatvivlelig komme til at lide derved, thi man maa billigen meget befrygte, at hans Udgivter vilde stige i et meget ulige Forhold til hans Jndtægter. Det henvundne Halvaars Erfaring synes at bevise det. Hvor meget er ikke alting steget siden Rigsbank coursen sidste Gang noteredes, Man sammenligne Priserne, og man vil forbauses. - Forfatteren af disse Linier er, paa Grund af Ovenanførte, af den Formening, et det vilde være gavnligst for det Almindelige, og Rigsbankcoursen indtil videre blev staaende paa 375, og at ingen ny Cours noteredes førend om nogle Maaneder. De indtrufne store Begivenheder ville fuldkommen berettige til en saadan Udsættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Hertugen af Valmy (Kellermann), Sønator, Rigsmarskal, Storkors af Æreslegionen, begyndte sin Bane som simpel Husar ved Legionen, Confians, udmærkede sig ved sit Forhold, blev derpaa udnævnt til Officier, siden Oberst for et Regiment, og tilsidst (1791) General. J dette sidste Tidsløb slog han sig til Revolutionspartiet, og man brugte ham, som en Følge heraf, i Elsatz, hvor han bestræbte sig for at lægge Tømme paa Troppernes Mangel paa Mandstugt. Efterat han i Aug. 1792 havde aflagt Ligheds Eden, fik han Commanden over Moselarmeen, værksatte d. 6te sin Forening med Dumourier, og tog derpaa Posttionen ved Valmy. D. 19de understøttede han et Angreb, der, skjønt meget ubetydeligt i sig selv, er bleven berømt, under Navn af Canonaden ved Valm, fordi det i dette Feldttog var den første Fægtning, der og endtes med at have meget vigtige Følger. Den franske Armee, sammensat af Bønder, og i en Hast sammensamlede Veernter. havde været i den allerstørste Bestyrtelse, da Preusserne nærmede sig; men den trodsede i to Timer Jlden af deres Artillerie – et Vaaben, der aldrig burde bruges mod nye Tropper af Frygt for at give dem Tid til at samle sig - Nationalcaracteren vaagnede, Behjertethed afløste Modfaldenhed, og hver Soldat, som ansaae sig for en Holt, angreb nu om Aftenen med Uforfærdethed den Fiende, der om Formiddagen havde bragt ham til at skielve. Kellermann, snart angreben, snart forsvaret af Jacobinerne, snart optaget, snart udstødt af deres Klub, blev afvexlende brugt ved Mosel, ved Alperne, ved Lyons Beleiring, og omsider i Begyndelsen af Septbr. 1793 sat i Abbediet. Efterat Revolutionstribmalet havde sat ham i Frihed igjen, tog han i Novbr. 1795 atter Commandoen over Alpe Armeen, som saa at sige ikke var mere end Reserven af den italienske Armee, siden den Tid General Buonaparte anførte denne. Da han som Militair just ikke regnedes blandt Hærførere af første Rang, saa blev han længe i et Slags ubemærket Tilstand, indtil Buonaparte i Dec. 1799. udnævnte ham til Medlem af Senat Conservateur. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Søndages. Et Ugeblad. Udgivet af Jens Jmmanger Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Under denne Titet indbyder Forfatteren af Labyrinten og Giengangeren Skilderiets Læsere til en lille ugentlig Underholdning i Vers og Prosa, bestemt til blot og har litterarisk Tidsfordrin, uden mindste Jndblanding af statistisk Nyt og politisk Gammelt. Den herskende Høkeraand, som en omstunder despotisk regierer Jorden, og mere eller mindre aabenbarer sig i alle smaa og store Verdenshandeler, har tvunget ogsaa ham, meget imod hans Villie, endelig aldeles at opgive Planen til en fuldstændig Udgave af hans samtlige Skrifter, og for at undgaae en offentlig Tryk=Bankerot, fra nu af at falbyde sit Oplag af Sort paa Hvidt smaa Partier. Jntet Under, at ogsaa han, paa en Tid da Europas ældste Stater, og Fædrenelandets gamle Jordegodse parcelleres da alle Kroner blive til Skillemynt - alle Tønder Guld til cirkulerende Sedler - og alle Folianter, Qvarter, og Octaver til Flyveblade - trods hans sidste Anmeldelse, har maattet i stykke sin lille Bondegaard paa Sydsiden af det danske Parnas. Umueligheden af anderledes at kunne fortsætte Bestridelsen af de ham paaliggende litterariske Skatter og Afgivter, har han forvandlet den smule Guldsand, han havde liggende paa Kistebunden, til Bladguld- tienende, som saa, vel ikke længer til Ringe paa Musernes Fingre, eller til Strænge paa Kunstens Harper; men i det mindste til at forgylde Pebernødder i Gratiernes Julestue, og - Piller i Smagens Officin. Saaliden og hans prosaiske og poetiske Eiendom var, er den dog ved denne periodiske Finantsoneration bleven til en betydelig Strøe=Bank, Anspredelses=Fond, og Flyve Masse, der ikke lader ham befrygte, nogensinde herefter at standse med Betalingen af sin Gield til Publicum, saa længe, han lever, og den i Litteraturen giængse Skillemynt og Navnværdie bliver ved at gielde. Regelmæssig altsaa skal, hver Hviledag i Ugen, et Blad, af Størrelse og Format, som Skilderier, trykt, som Dannora, indeholdende korte philosophiske og æsthetiske Blandinger, Smaadigte, og en staaende Artikel for Bemærkninger over fædrenelandske originale Skuespil, og deres Opførelser, tilbringes Prænumeranterne, imod Erlæggelsen af 4 Rigsbankdaler og 1 Mark for hvert Qvartal i Forveien. Det første Ark udkommer næstfølgende Søndag, den 6te Februar, og vil, som Prøve paa hvad man omtrent kan vente sig, være at faae i alle Byens Bog handlinger for 2 Rigsbankmark. Kiøbenhavn, d. 20de Jan. 1844. Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Indenlandske Efterretninger. Fredagen d. 26de Novbr. blev i det Kongel. Danske Videnskabernes Selskab forelæst en Skrivelse fra Selskabets Æresmedlem, Hr. Baron Schubart, Storkors af Dannebrogsordenen og Envoie ved de italienske Hoffer. Denne Skrivelse indeholdt adskillige litterariske Efterretninger fra Jtalien, hvoraf følgende ere de mærkeligste. Det er bekjendt, at man maa anvende ubegribelig Taalmodighed ved Oprullingen af de herkulanensiske Manuskripter, for at kunne paa den med Gummivand i smaae Stykker anhæftende Guldslager Hinde, og de igjen paa disse paa lignende Maade befestede Traade afvikle de, næsten i Støv henfaldende Aske stumper, hvoraf disse Haandskrifter bestaaer. Sieldent kan man bestemme en Manuskript Rolles litteraire Værd, førend man ved et langvarigt og møisommeligt Arbeide kommer til Enden, hvor Titlen er, saaledes har man fundet mange efter flere derpaa anvendte Aars Møie at være Kjøbecontracter, og andre for den lærde Verden inbetydelige Documenter. Mange Haandskrifter ere i Førstningen ved slet Behandling gangne forlorne, men der er endnu et betydeligt Antal tilbage, som mueligt vil kunne give rigt Udbytte. Næsten 300 Haandskrifter ere hidtil enten aldeles, eller for største Deel oprullede. Deraf ere følgende de vigtigste: a) Philomedes om de Virkninger, som Musik frembringer paa Menneskets Constitution. b) Epicurus om Naturen, tvende Bind. e) Philomedes om Rhetoriken, tvende Dele, d) Philomedes om Forvant skabet imellem Dyder og Laster. e) Philomedes om Lasterne. f) Philomedes om Digterne. g) Philomedes philosophiske Fragmenter. b) Demetrici Geometrici Fragmeater. i) Polistrates om den ufornuftige Foragt. ) Carnisius om Venskab. 1) Colothes om Platos Dialog, kaldet Jsis. m) Philodemus og Religionen. n) Chrisippas om Forsynet. - Af alle disse ere kun de tvende første nævnte, ved Trykken bekjendtgjorte. - Paa Pompeias Udgravning arbeides med største Jver, Da man her skrider frem efter en vis Plan, og søger ganske at omgaae Byens Mure, kan man haabe, at denne af Asken igjen fremgaaende Bye, vil blive et af Oldtidens herligste Mindemærker. De paa Veien tæt uden for en af Stadsportene til Byens fortrinligste Mænd indrømmede Gravsteder og de interessante antike Gravminder staae allerede ganske udgravede, og som nylig udgangne fra Mesterens Haand. - Med Brevet fulgte en Afhandling af den berømte Piazzi i Palermo om Kometen 1811, og en Oversættelse af en Afhandling over den magnetiske Kraft af den violette Solstraales yderste Rand, af Professor Morichini i Rom. Forfatteren er bekjendt af en Afhandling om Badene i Nocera, og af hans for ikke længe siden gjorte Opdagelse, at Tændernes Emaille indeholder Phosphorsyre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Fredagen d. 10de Decbr. blev Hr. Commandeur=Capitain og Navigations=Directeur Wlengel valgt til det Kongelige Danske Videnskabernes Selskabs ordentlige Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Fredagen d. 7de Jan. forelæste Hr. Justitsraad og Professor Wiborg, Ridder af Dannebroge, i det Danske Videnskabernes Selskab, botanisk og beconomisk Undersøgelse af Spelten, som en nyttig Kornart for de danske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
En Mand har for Cancelliet andraget, at paa Skiftet efter hans afgangne Fader blev til ham udlagt 400 Rdlr., som af Overformynderiet bleve modtagne og udlaante til en Skipper, som derfor under 12te December 1807 udstedte sin PanteObligation. Da han var bleven myndig Under Curator, udstedte han under 21de Juni 1810 Afkald til Overformynderiet, hvorfor de 400 Rdlr. bleve afskrevne paa Obligationen, uden at de dog af Debitor udbetaltes, da Samme efter Overeenskomst fremdeles hos ham bleve indestaaende, og hidtil ere blevne forrentede, dog uden at Forskrivning derfor er udstedt. Da Gjælden nu skal omskrives til Rigsbankpenge, har han holdt for, at Saadant burde skee efter den udstedte Obligations Datum; men, da Debitor har formeent, at det under 11te Juni 1810 udstedte Afkalds Datum burde tages til Følge, har han anholdt om herover at meddeles Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at, naar Debitor, uagtet den paa Pante Obligationen tegnede Qvittering, ikke har udbetalt Sammes paalydende Sum, maa han, efter Cancelliets Skjønnende, endnu ansees for Debitor efter sin Forskrivning, og altsaa Forordningen af 5te Jan. f. A. 5. 23 her anvendelig. Skulde i Øvrigt Vedkommende ønske at see denne Sag afgjort ved Domstolene, staaer Saadant den naturligviis aabent. (Coll. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
J Hans Majestæt Kongens Fraværelse udsættes, efter høiere befaling, den til den 28de Januarii bestemte Geburtsdagsforestilling. De Kongelige Casser have i denne Uge begyndt at udbetale Renterne af Caperobligationer i Commiteesedler, hvilke nu ogsaa, ligesom alle andre offentlige Papirer, ere blevne en Gjenstand, for Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
J Aaret 1813 have i Frederiks Hospital været 2957 Syge, deraf ere 2048 udgaaede, og 268 døde. 281 vare endnu tilbage i Hospitalet ved Aarets Udgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
J Aaret 1813 har i Søe=Etatens Hospital i Nyeboder været indlagt 1204 Syge; deraf ere udgaaede som restituerede 1076, og døde 20 Personer. J Stiftelsen ere fødte 6 Børn. Den forhen i dette Blad omtalte uforbrændelige Spanier, Gely Latour, er nu ankommen her til Staden. Han giver tre Forestillinger, d. 30 og 31 Jan. og d. 1ste Febr., i Hr. Casadabans Sal paa Kongens Nytorv Nr. 5, Kl. 6 om Aftenen. Han gaaer i en Ovn, som er varmet indtil 130 Grader Reaumur, holdende i den ene Haand Æg, og i den anden et Stykke Lammekjød, og kommer ikke ud, førend det er stegt lige til at spise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
J Anledning af det Kongel. Døvstummenstituts Aarsfest holdes offentlig Examen i Stiftelsen Løverdag og Søndag Kl. 11, hvortil dens Velyndere indbydes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Den 5te Febr. og følgende Dage bliver ved Auction hos Hofboghandler Becken bortsolgt Bøger, Kobbere og Musikalier, tilhørende afg. Justitsraad Winther, Cand. Lassen, Bogholder Schmidt. og Musikdirecteur Lienhardts Boe. Ved Auctionen i Præstøe d. 24de vare Priserne saaledes: Watertvist i hele Pakker fra 32 til 40 Rbd., Muletvist i halve Pakker fra 13 Rbd. 4 Mk. til 5 Rbdlr. 1 Mk., couleurt Tvist i hele Pakker fra 60 til 106 Rbdlr., Cambringe efter Bonitet fra 30 til 83 Rbdlr. pr. Stke, fineste blaae Caffe fra 7 Rbmk. 8 s. til 7 Rbmk. 6 s. Pundet, Rødviin fra 260 til 270 Rbdlr. a 30 Viertler, engelsk Porter 7 Rbmk. 13 s. pr. Bouteille, 3 Kurve fremmede Planter, 40 Rbdlr., Blomkaalsfrøe 47 Rbdlr. pr. Pd., Agurkefrøe 12. Rbdlr. pr. Pd., Farver fra 1 til 16 Rbdlr. 4. Mk. pr. Pd. (Alt med Tillæg af 12 s.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Kjøbenhavns Børs den 29de Januarii. J disse Dage er her ved Auction solgt: En Panteobligation, stor 12000 Rbdlr. S. V., som svarer 2 Procent S. V. i aarlig Rente med 3die Prioritets Panterettighed udi Huset No. 214 i Adelgaden, næstefter 3250 Rbdlr. S. V., som derpaa hefter i første og anden Prioritet; i Husets gamle Assurance er 4600 Rbdlr. S. V., for 86 Rbdlr. pr. 100 Rbdlr. S. V., 1000 Rd. Species i consianable Bankfonds, som bærer 3 PC. i Sp. eller 7 Rbdlr. S. V. for hver 100 Rdlr. Species for 66 Rbd. N. V. pr. 100 Rd. Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Den 27de solgtes her ved Auction: Gulvsteen 5 Rbmk. Stkt., Jernplader 86 Rbd. Skippd., Lys 4 Rbmk. 6 s. Pd., Talg 7 Rbdlr. 2 Mk. Lispd., Søm 16 Rbmk. 12 s. 1000de, Glas 68. Rbdlr. Kisten, Hængelaase 16 Rbmk. 4 s. Dusinet, Messingtraad 11 Rbmk. 4 s. til 18 Rbmk. 8 s. Pd., Latonmessing, 17 Rbmk. 8 s. Pd., Eddike 140 til 141 Rbd. Oxhovedet, Kommen 143 Rbd. Tdn., Kjønrog 5 Rbmk. Pd., Blikplader 4 Rbmk. Pd., Potaske 4 Rbmk. til 3 Rbmk. 7 s. Pd., Victriol 2 Rbmk. 2 s. Pd., Rigsbankobligationer 121 til 124 Rbdlr. Den 28de solgtes: Melis 7 Rbmk. 4 s. til 8 Rbmk. 4 s. Pd., Rødviin 415 til 487 Rbdlr. pr. 30 Viertier, Voxlys 17 Rbmk. pr. Pd. - Speciecoursen noteret 600. Specier solgtes til 36 1/2 a 36 R. Enipscologisk mærkværdig criminel Tildragelse. (Fortsættelse, see No. 8.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Udenlandske Efterretninger. (Efter Statstidenden.) Eisenach, d. 10 Nov. Hos os seer det førgeligt ud. Døde Mennesker og Heste ligge endnu i stor Mængde udenfor Staden. Sygdom har saaledes taget Overhaand, at i vor Stad, som neppe tæller 6000 Mennesker, døde i forrige Uge 49 Personer af Nerve- og Forraadnelsesfeber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Dusseldorf, d. 12 Nov. J Morges Kl. henimod 7 rykkede en Eskadron Kongelig Preussisk Cavallerie, kommende fra Benrad herind. Kl. 11 ankom et Fortrav Russisk let Cavallerie, og Kl. det hele Regiment tilligemed et let Dragonregiment. J og om Staden hersker bedste Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Danzigegnen d. 12te Novbr. Erfaring har viist af hvor stor Vigtighed de saakaldte Schöttenhausers Erobring, som skede d. 10de Octbr., har været for Beleiringscorpset. - Saasnart de vare Laane, lod den commanderende General adskillige Batterier af svære Canoner og Mørsere anlægge der, i den Hensigt, at ødelægge de Magaziner, som Fienderne have anlagt paa en Øe midt i Staden. En velrettet Jld fra disse Batterier gjorde den forønskede Virkning: den største Deel af de fiendtlige Magaziner, med Meel, Korn, Brød, og alleSlags Fødevare, bleve om Natten d. 2den Novbr. et Rov for Luerne. Man forsikkrer, at 48,000 Centner Korn skulle være brændte i denne ene Nat. - Natten mellem 2den og 3die November bleve Fienderne ikke allene fordrevne af Forstæderne Schidlitz og Stolzenberg, men endog fortrængte af deres Stillinger foran Biskopsbjerget. Samme Nat blev en Parallele aabnet imod dette Bjerg, som Fæstningens svageste Side, Natten efter tog man med stormende Haand en Redoute, hvis Besiddelse var høist nødvendig. - Beleiringscorpset, fortsætter sine Arbeider med største Drivtighed. - Vi have ved de sidste Foretagender mistet 500 M. Basel d. 17de Novbr. De i Haningen værende spanske Krigsfanger ere, transporterede til det Jndre af Frankrige. - D. 13de fik den største Deel af Tropperne i Hüningen Ordre at begiv sig til Nederrhinen. J Fæstningen bleve ikke mere end 4 til 600 Mand tilbage; dog arbeider man med Drivtighed paa Fæstningsværkerne. Jgaar gik nogle hundrede franske Bønder atter herigjennem til Huningen, hvor de skulle bruges til disse Arbeider. - Den største Deel af Basels Contingent er for nærværende Tid i Activitet ved dette Cantons Grændser. - Posten fra Zürich til Aran, med Breve til Basel, er igaar bleven plyndret mellem de to førstnævnte Stæder. Man har blot frataget den sine Depecher. - Man forsikrer, at denne Stads Garnison skal forøges til 3000 M.; idag vente vi en Forstærkning af 1800 Mand og 4 Compagnier Waadtlændere. Hine skulle posteres een Miil herfra i Landsbyen Münchenstein, og i andre paa Grændsen af det forrige Bispedømme, Basel liggende Flækker. - J Torsdags ankone en Avantgarde af de allierede Tropper til Freiburg i Breisgau, og idag erfare vi, at Cosakker allerede ere trængte frem til Lorrach, hvor man ogsaa venter 200 badenske Curasserer. - Paa Rhinstrømmen har al Skibsfart ophørt. - Det herværende Raad formaner i en Proclamation Cantonnets Beboere til Forsigtighed og Klogskab, og foreholder dem de Pligter, de nærværende Forholde fordre af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Frankfurt, den 28 Nov. Den 22de d. M. afsendte Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg sin Overstaldmester Grev Görlitz til Hanau, for at complimentere de to Storfyrstinder. Den 23de havde Hs. Keis. Høihed Storfyrst Constantin aflagt et Besøg hos Kongen. - Den 22de f. M. havde de ved de allierede Fyrsters Hovedqvarteer, værende Kongelige storbrittaniske Gesandter, Cathcart, v. Aberdeen og General Wilson, den Ære at gjøre Hs. Maj. Kongen af Würtemberg deres Opvartning. - D. 12 Nov. reiste Kongen af Westphalen igjennem Lüttich paa sin Reise til Brüssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Wien d. 1ste December. Allgemeine Zeitung indeholder den Efterretning, at det forrige Fyrstendømme Hildesheim er d. 3die Nov. d. A. ved en Proclamation fra det hannoverske Ministerium bleven forenet med Prindsregenten af Engellands tydske Stater, og det, som det hedder i Anmeldelsen, ifølge en med Preussen sluttet Overeenskomst; fremdeles at Major v. Offermann d. 9de f. M. har ved en Proclamation i Hertug Friedrich Wilhelm af Brunssvig-Lüneburgs Navn, taget Hertugdømmet Brunsvig, i Besiddelse, og opfordret Undersaatterne til Krigstjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Nyeste. de Kjøbence- Ellevte Aargang. No. 10. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Førsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Februarii 1814.