JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Et ungt Fruentimmer, der havde ført et uordentlig Levnet, blev for nogen Tiid siden gift med en aldrende Mand, der beklædede en anseelig Post ved Borgerskabet. Da denne Mand levede hende forlænge, fik hun Leylighed ved en indfaldende Sygdom hos ham, at give ham en Portion Forgift under en Drik, som en Medicus havde ordineret, meenende at Aarsager, til hans Død kom til at blive det Mediciniske Facultet tilregnet. Men da dette ikke virkede hastig nok, gav hun ham atter en Dosis i et Æg, der foraarsagede, at Manden fik stærke Convulsioner, og at man maatte hente den nærmeste Læge. Han kom strax efter, at Patienten havde faaet Forgift, og gav ham et Middel derimod, som reddede ham. Jmidlertid opholdt hun sig i et andet Kammer, og fordrev sin forestilte Ømhed og Utaalmodighed, paa en Harpe. Til Belønning for hendes aflagde Prøve paa hendes Ægte-Kierlighed, er hun efter Kongel. befaling henbragt i et Tugthuus, da man ey har vildet forkleine Mandens Ære ved at give denne Sag i Rættens Hænder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Palme-Søndag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Kaas. Mr. Lind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Skiærtorsdag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Bruun. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Kaas. Mr. Rhode.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Langfredag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Mr. Angell. Frue-K. Mr. Rhode. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Copulerede. Kiøbmand Sr. Søften Røst og Jomfrue Sophia Gram copulerede den 23 Martii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 5 døde og 2 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Jndpasserede. Studiosus Sr. Bendix Heide fra Christiania.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Udgaaende Skibe. Skipper H. Seyer og H. Jenssen begge til Rostok med Sild. Rolv Greve til Sundet med Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Til Kiøbs. Æbler udi Qvarter og Skiepper, samt Castanier, hvoraf de beskadigede alle ere udsøgte, for 16 Skilling Pundet er at faae hos Sr. Hans Jepsen. 1) Kong Christian den 4des Norske Lov. 2) Merkværdigheder og Friderik Konge i Preussen. 3) Tronhiemske Samlinger udgivne af Phillaletho i 5 Bind. 4) J. Colds Tanker om Slægtningers Ret ved Testamenter. 5) Afhandling om Potates. 6) Et Fruentimmers Nyeaars Gave. 7) Efterrettelig Samtale for unge og giftesyge Piger. 8) Nützlichen Fragen uber die Kauffmannschaft. 9) Wohl informirter Handlungs Anfanger. 10) Tidernes Bibel=Regning, under 3 Kirke-Stater, faaes tilkiøbs hos A. Diurendahl.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Efterretning om endeel Kiøbstæders Alder. Revel funderet Anno 1220. Narva Thurn Riga Gribswald Elbingen. Wismar (Mere skal følge)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Om Velgierninger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
En ædelfindet Siæl finder udi ingen Ting større Fornøvelse, end i at kunde trøste og hielpe Nødlidende; da derimod et slet og gemeent Gemyt altid ærgrer sig, naar en anden nyder noget Got. Den retsindige Ærekiærhed, som tilskynder den første at giøre sig ligesaa mange forbunden, som han kiender Mennesker, hvilke Lykken forfølger, kan ikke andet end være Gud behagelig; imod at Misundelse, hvoraf den sidste fortæres, saa ofte han seer det gaaer andre vel, egentlig er en Last, som allerne hører Diebelen til. Vi kan paa ingen anden Maade komme det os til Efterfølgning foresadte store Fuldkommenheds Mønster nærmere, end ved stedse at beflitte os paa af ganske Formue at gjøre voxes Ræste Got. Det er derved vi paa en vis Maade kan ligne vores Fader i Himmelen, hvilken uden Forskiæl paa Onde og Gode, lader sin Soel skinne over alle Mennesker. Dersom de Riges og Stores Lykke i Verden i nogen Henseende var værd at ønske sig, maatte det alleneste være fordi de derved ere i Stand at gribe de Svage under Armene, som sukke under deres Ulykkes og Modgangs Byrde. En god Villie hos en god Evne er den allerstørste Lyksalighed, et Menneske nogensinde af Himmelen kan begiære; ihvorved den første i sig selv ikke mindre er en stor Dyd, endskiønt den findes allerne. Dydige Forretningers Ovelse og gode Gierninger er for Siælen det samme, som Føde for Legemet, og de Velgierninger man i dette Liv lader de Nød trængende tilflyde, er et vist og uryggeligt Underpant paa den Forjettelse. Gud selv har lovet, hisset rigelig at belønne dem, som bevise Kiærlighed og Almisse. Disse priis værdige Dyder lader Gud, endogsaa i denne Verden ikke blive ube lønnede. Vi forhverve os derved alle retsindige Folkes Berømmelse og Ærbødighed, blive elskede i vores Tiid og vores Jhukommelse æret efter vores Død. Det er jo saaledes: at den Fordeel eller Nytte man forskaffer sig ved det man sparer og indskrænker sine Udgivter, dog ikke varer længere, end den Fornøyelse man hos sig selv finder derover, hvilken sikkerlig ikkun er ganske kort. Døden tvinger os til at overlade alt det Gods og Midler vi have eyes i fremmede Hænder; men Gavmildhed imod dem, som lide Nød og har vores Hielp behøv er en uforbigiengelig Skat som vi betroe i Guds egne Hænder, og hvilken han har lovet Hundredefold at giengielde, naar al anden verdslig Rigdom ophører og ikke meere kan hielpe os.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
De Renter vi i denne Verden trækker deraf er Onsker og Forbønner af dem vi ved vores Rundhed har gjort os forbunden, og paa Guds Side have GudsBørn et evigt lyksaligt Liv sikker derfor at vente, der er ingen Lyksalighed, som overgaaer et Menneskes, der er i Stand, at kunde fyldestgiøre den Lyst og Tilbøyelighed, han bærer til at bevise sin Næste Got. Lyksaligt er derfor det Folk, hvis Fyrste fører den Meening, At Gavmildhed bør være en Fyrstes Skygge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Besvarelse. Paa det anførte Spørsmaal i forrige Rommer af Adresse=Contoirets Efterretninger, hvorledes man skal finde den flydende Materies Jndhold i en Tønde, som ikke er ret fuld, naar Tønden ligger paa Længden, uden at reyse den ved Maalingen op paa en af Enderne, mældes: at Svaret derpaa findes i Johann Bernd Wide burgs Einleitung zu den Mathematischen Wissenschaften pag. 294. ligeledes i Johann Beutels Geometrischer, Lust-Garten pag. 416. saa og i Johan Leupols Theatri Machinarum Suplimentum pag. 27 etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Bekiendtgiørelse. Da adskillige Jnteressentere af det 3die Begravelses Societet i Tronhiem have udeblevet, saa ville De, som maatte have Lyst i deres Sted at entrere, behage jo før jo heller at mælde sig hos Bogholderen for samme, Mr. L. Meldahl, da De mod Jndskudet 2 Ort 18 Skilling kan blive indskrevne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
De Herrer Liebhabere, som forhen have ladet sig anmælde om de Norske Jntelligenz Sedler, averteres herved, at No. 11 og 12. af samme, kan nu faaes hos mig, og de følgende No. siden ugentlig, naar Posten er kommen, afhentes. (De foregaaende 10 No. fra Aarets Begyndelse 1768, bliver ved første Leilighed opsendt, og skal Dem tilforladelig tilstilles.) Altsaa behager De, som ville subseribere paa denne Aargang, jo før jo bedre at mælde Dem hos mig, eftersom man haver kun faa Exemplarer deraf tilbage. A. Diurendahl.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Første Paaske-Dag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Thode. Mr. Lind. Frue-K. Hr. Kaas. Mr. Rhode.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Anden Paaske=Dag prædiker formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Høymesse. Hr. Bang. Dom-K. Hr. Thøde. Frue-K. Hr. Kaas. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Tredie Paaske=Dag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Rhode. Hr. Angell. Frue=K. Mr. Lind. Hr. Lind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Dødsfald. Skipper Andreas Abelsnæss død i sin Alders 48 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 2 døde og 5 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Ankomne Skibe. Skipper F. Juvart. W. Watson. R. Boves, alle fra Weithæven, de tvende første med Baglast og den sidste med Steenkul.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Til Kiøbs. Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Niels Klims underjordiske Reise, 2 Ort 12 Skilling. Doct. Krigs=Raad Hedegaards Juridiske og Practiske Anmærkninger, 2 Ort 12 Skilling. De 12 Kongers Portraiter af den Oldenborgske Stamme, tillige med 8te Dronninger a Stykket 1 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Professor Sneedorfs Potrait 16 s. Conference-Raad Rostgaards 12 sk. Justitz=Raad P. Lassøns 16 sk. Baron Holbergs 16 s. Peder, Oxes 16 s. Cort Adelers 12 sk. Mogens Scheel von Plessens 1 Ort. Professor Seilit12 sk. Christian Ludvig Scheels 16 sk. Julenes 20 sk. Rantzauenes 20 sk. Kong Christian den 4des 12 sk. Kong Christian den 6tes 12 sk. Norcross afbildet i sit Buur i Castellet 10 sk. og en Sølv Kaarde for 11 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Hos Sr. Hans Pettersen Dich boende i Sand-Gaden er tilkiøbs at bekomme godt Engelsk Hvedemeel, Engelsk Ost, Engelsk Lærret, og Citroner, alt for billige Priiser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Bortkomne Sager. J Tirsdags bortkom af en Port her i Byen, et stort Tasklaas med Nøgel, hvo om samme kan give nogen Efterretning, behager at melde sig paa Adresse=Contoiret, da de kan vente en Douceur for deres Umage, og deres Navn om forlanges fortiet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Efterretning om endeel Kiøbstæders Alder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Stokholm funderet Anno 1252.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-31
Kønigsberg = 1255. Colding = 1268. Brandenborg = 1275. Marienburg = 1280. Aabenraae = 1288. (Mere skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Om Capetzeriers Opfindelse. Det er bekiendt, at Babylonierne vare gode Tapetmagere; thi ved deres Tøyers Forfærdigelse, forestillede de Figurer derpaa med en uendelig Kunst, og af adskillige Farver. Ligeledes vare de Tepper beskafne, som man lagde paa Gulvet, af hvilke man altid har betient sig i Levante; og det er troligt, Besaleel og Oliab hos Hebræerne har efter denne Smag gjort Tepper og Forhænger, samt Forhænget til Tabernakelet. Det er egentlig ikkun paa de Stæder, hvor Luften er kold, og følgelig Murene for kolde, at man betiener sig af Tapeter. Det vilde være vanskeligt, at bestemme deres Epoche og Tiids=Regning; alt hvad man derom med Vished kan sige, er dette, at dette Slags Manufacturer. maae takke Malerkunstens Opkomst og Forbedring for deres Fremgang; thi uden Malerkunsten skulde adskillige Tapetzerie-Værker ikke være komne til den Fuldkommenhed hvorudi vi nu seer dem. Tapetzerier, som forestiller store Kongers Bedrivter, blodige Krige, Aarets adskillige Tider etc. vidner alle om de store Mestere, som har forfærdiget dem. Det, som vi ellers nu kalder Tapetzerier og Tapeter, var egentlig ikke andet hos de Gamle endet Slags Matratzer, som bleve udbredte paa Gulvet, og hvorpaa man sov, og de vare ikkun paa den ene Side lang Haarede og opkratsede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Om Purpurs Opfindelse. Den Handel, som Romerne dreve med Grækerne og Ofterlændingerne havde allerede i de ældste Tider lært, dem at kiende de Tøyer, som vare farvede med Purpur. Phornicierne vare de første Opfindere af denne kostelige Farve, dersom man kunde fæste Troe til Julius Polluxog Cassioder. Men mig synes, at disse Skriventere, beviiser Tilfældet for megen Ære, naar de tillegger en Hændelse denne Farves.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Opdagelse. J den følgende Tiid gjorde man meget Væsen af Purpur fra Gecutien og af den, som kom fra Laconien, endskiønt den var meget slettere end den Tyriske. To Slags Muslinger gave Farven af sig til Purpur, nemlig Buccinum og Murer. Den liden Qvantitet, som man kunde faae og tage deraf, og Rødvendigheden at anvende den, førend Muslingen døde, gjorde denne Purpurfarve meget tost. bar. De Tøyer, som derudi kunde blive farbede, vare af Bomuld; thi Cochenelle, som var ubekiendt for de Gamle er allene beqvem til at farde Uld, Haar af Dyr og Silke. Ellers maae man ikke ansee denne Purpurfarve som blive tagen af Muslinger, som en nu forloren og uddød Kunst. J Panama en Stad i Pern, som ligger ved det sydlige Hav, kiender man et Slags Murer, i hvis Saft eller Blod man farver Bomuldstøyer, med Purpurfarve, og man veed, at Spanierne i America driver en stor Handel med Traad, som er farvet i denne kostbare Saft, hvilken Traad sammestæds bruges til at brodere og udzire alle Slags Tøyer med. J øbrigt mælder adskillige Beretninger os meget og denne Farve. Men det er troeligt, at da man fandt Cochenelle, saa fik man Lyst at holde sig derved, siden den er beqvemmere og af større Nytte. - De Gamle betiente sig af Skarlakbær, som Latinerne kalder Coccus eller Coccum, og Araberne Ker mes, hvilke de fik fra Spanien og nogle andre Lande. Med samme gaves Tøyet en høyere rød Farve, end med Purpur, og saadan, som vi kalder Skarlak, og hvilken Guintilian adskiller fra Purpur-Farven, InstOpat. Lib. 8. V. 3. - Naar Purpur=Sneglen blev fangen, tappede man Blodet eller en rød Saft ud af Munden paa den med Salt, medens den var levende, eller og knusede den med et Slag, efterdi man ingen PurpurSaft fik af den, saasnart den var død. Man tog da denne Saft i et Blyekar, og lod Tøyet, som man vilde farbe, ligge derudi i 5 Timer, og siden igien ligesaa længe i frisk Saft, naar man vilde have det dobbelt Purpurfarvet, som da kaldes Purpura dibapha. Det var for sin Kostbarheds skyld ikkun en Dragt for Konger og andre store Folk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
De Ypperste-Præster hos Jøderne bare det ogsaa i deres Dragt. Det blev siden forbudet privat Personer, og skulde allene ansees som et Tegn paa Keyserlig og Kongelig Høyhed. Tobak.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Foruden at blande Røg=Tobak med Bladene af Tussilago, er gjort Forsøg med vild Pimpinelle, som skiæres eller hakkes smaa og tørres, med hvis Blanding, Helten af hvert Slags, Kiendere forsikrer, at Tobaken bliver bagde angenem, samt stærk og god at røge, og tørrer ikke for Brystet, som Tobak i Almindelighed. Broderlig Kierlighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Der fortælles, at da Tyrkerne engang igiennemstreifede nogle Romerske Provintzeer for at udplyndre dem, fik de iblant andre tvende Jomfruer til Fange, som vare kiødelige Søstre, og der disse nu skulde skilles fra hinanden, og hver følge med den i hvis Lod de vare faldne, faldte de hverandre om Halsen, for først at tage Afskeed med hinanden og deele det sidste Kys; men i det den ene trykte den anden til sit Bryst, gjorde Virkningen af deres inderlige. derlige Kierlighed dem magtesløse, saa de faldt begge ned til Jorden og opgave deres Aand. Hvor deyligt er det Syn, naar Sødskende forliges! Men det desverre kan om alle ikke siges.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Svar paa Spørsmaaler. i No. 12. Det er vel den behageligste Leylighed for et curiens og arbeidsomt Hoved, hvis Tanker og Hensigter henvendes paa at giøre andre lykkelige med sig, naar Skæbnen og Omstændighedene giver det saadanne Midler og Formue at styre med, at det er i Stand til at foretage og udrette de Ting og Anlæg, der kan være til almindelig Nytte, men som dets Uformuenhed tilforne har entholdet det fra at iværksætte, Og altsaa kan ofte de beste Forslag og de patriotiske Hensigter ansees for Tiids=Spilde og ubetydelige Speculationer, allene fordi man ey haver Formue til at fremvise deres Værdie og opdage deres almindelige Nytte; men didhen rækker som oftest ikke de solideste Tings Opfinderes Evne. Men en Riig derimod, som Himlen har betroet store Rigdomme og Vælde i Verden, der vil opofre sine Tanker og Bestræbelser paa det almindelige Bæste, hvad ønskelige Leyligheder har ikke han der til, hvor lykkelig er han ikke for sig selv, hvor lyksalig kan han ikke giøre sine Medborgere, og hvorstore Fordeele kan ikke ventes af hans omhyggelige og patriotiske Speculationer og Anlæg, Han har Evne til at bevise sig som en vederqvægende Menneske-Ven imod alle: Hans Kierlighed kan størke og opholde de Halvdøde og Afmægtige; Hans Godhed kan understøtte de Nødlidende og Svage; Hans Formue kan reddede Gieldbundne af Aagerkarlens og Blodsuernes Fængsel; De som Fattigdom har gjort til Trælle, kan han igien forskaffe Frihed; De Brød og Arbeidsløse giver han Arbeide, og belønner, deres Sved; De som Ulykken har gjort hinkende, kan hans Behielpsomhed skaffe sine Kræfter igien. Kort sagt: Hans Ædelmodighed, giør, at alle ærer og elsker ham, fordi Han haver Lyst og Hierte til at giøre andre lykkelig med sig. Hvor lyksalig er da ikke Den, som kan opfinde og udføre saa mange Ting til sine Medborgeres Lyksalighed, der vil krone Ham selv med en sød Fornøyelse i Tiden, og indhylle hans Navn i en velsignet Hukommelse i Eftertiden; Jkke at tale om den store Belønning, som skal glæde hans Siel i Evigheden, da han paa Bredden af det andet Liv kan vente at høre den uforlignelige Stemme, som Æresang for sit ønskelige Arbeide: "Vel, du gode og troe Tiener, du haver været troe over Lidet, Jeg vil sætte dig over Meget. Kom ind i din Herres Glæde!
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Adskilligt Nyt. Aafiords Præstegield den 26de Martii 1768.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Da man i Tidenden No. 86, fra Saling land i Jylland haver observeret at Kornavlingen i forgangen Høst haver været særdeles overflødig og som noget stort anseet, men uagtet at Norge regnes for et ufrugtbar Land, da er saadan Overflødighed her ganske almindelig, allene det er Forskiellen, at vores Korn fryser bort formedelst den alt for tillige endeel Aaringer indfaldende stærke Natte-Kuld, men da vi nu i endeel Aaringer haver havt en stor Misvæxt formedelst enten alt for stor langvarig Tørke eller og alt for fugtig Sommer, da Jorden derved ligesom haver hvilet, saa kan man have Aarsag at give en tilforladelig Efterretning fra dette bekiendte Sted Aafiords Præstegield, at man i forgangne Høst 1767, haver anseet Kornavlingen for megen overflødig, da man ved Eftersyn er bleven vaer at af et Bygkorn haver opvoxet 5 a 6 Straa, og paa et hvert af disse Straa haver man tællet 60 a 70 Korn, og af Havre henimod 80, dog ikke saa mange Straa, af et Sæde=Korn. Men saa glædelig denne rige Velsignelse maatte blive anseet af gode Patrioter, saa beklagelig vil det blive, naar man skal meddeele Læserne, at Stædet formedelst de indfaldende slette Aaringer ikke var forsynet med den fierdedeel af Sæde-Korn, saa at de fleste endnu maa betiene sig. sig af Furebark til Livets Ophold, hvis igien staaende Stamme vil i mange Aar være et stort Vidnesbyrd om dette Steds nærværende nødlidende Tilstand; Ja disse unge Træers store Ødelæggelse kunde endnu ikke have reddet dem for Undergang, hvis ikke Almisse fra andre Formuende og endnu den tilstrækkeligste, som blev given ved vores allernaadigste Konges høye Salvings=Fæst over Bordet hos Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow, da De der forsamlede, som ville udvise sin store Glæde ved denne saa høytidelige Fæst, behagede samtlig at glæde dette Stæds saa almindelige Fattige med en anseelig Gave, som tilforn i Aviserne er relateret; og hvis Gud ikke vil give sin Velsignelse af Søen, kan man ikke giøre sig noget Haab om at de kan blive reddet fra deres nu værende tryble Omstændigheder, og da nu alt Haab er ude om SkreiTorskens glædelige Komme dette Aar for disse høyt trængende Bønder, maae de alt for beklagelig endnu som før betiene sig udaf de endnu igienstaaende unge Furetræers Bark, og hvad som formuendes Folk ved en eller anden Leylighed af Christen Medlidenhed vilde forunde dem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Bekiendtgiørelse. Et honet Fruentimmer af Byen optrækket med Søm og andre Netheder, og er vandt med Huusholdning, søger Condition enten i Byen eller paa Landet hos et Herskab eller andre fornemme Folk; Anviisningen gives herfra Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Da jeg har udlaanet Krigs-Raad Hedegaards Trifolium Juridicum og Høyers forbedrede Juridiske Collegium, og jeg ey kan erindre hvo samme har bekommet, saa formoder jeg at vedkommende er saa honet ufortøvet at tilbagesende mig dem. M. Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Efterretninger for Publico. Fæstnings=Portene oplukkes om Morgenen, Kl. 4, og tillukkes om Aftenen Kl. 10 Slet. Broe=Porten aabnes først om Morgenen og tillukkes sidst om Aftenen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
i Søndag efter Paaske prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Mr. Rhode. Mr. Lind. Frue-K. Hr. Kaas.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Dødsfald. Madame Collet, fød Holmboe, død paa Buskerud ved Christiania, Mad. Catharina Sal. Mechelborg, død her i Byen i sin Alders 66 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 6 døde og 4 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Ankomne Skibe. Skipper John Rodder fra Nyro med Baglast. J. Bowmand fra Dublin med Baglast. J. Westrey fra Drogedahg med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Robert Klaerk fra Newcastell med Steenkul og Slibsteen. J. Flemming fra Witheaven med Baglast. J. Bowman fra Dublin med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Skipper H. Claussen til Kiøbenhavn med Sild. H. E. Pens til Christiansund at ladde. O. Bech til Hamburg med Sild, Tran, Fisk og Kaaber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Auctioner. Mandagen den 11 April Kl. 2, bliver afg. Ober=Vrager Petter Wahlsets Efterladenskaber ved offentlig Auction bortsolgte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-08
Til Kiøbs. Paa Adresse-Contoiret er indlagt til Forhandling: Hr. Ober=Brandt-Mæster Johan Daniel Berlins Musicaliske Elementer, eller Anledning til Forstand paa de første Ting, udi Musiquen, hvorudi afhandles den Musicialiske Signatur, saa ogsaa Applicaturen paa stryggende og blæsende Jnstrumenter, og andet mere Musiquen tilhørende med dertil hørende Figurer, paa Skrivpapir for 2 Ort 16 Skilling Exemplaret. Sammestæds faaes og En Findmudde i fuldkommen Stand for 5 Rigsdaler 2 Ort, og et Par Pistoler for 3 Rigsdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Om den Nytte og Nødvendighed. som det er at lære at kiende, sit eget Legeme. Dennesket skulde intet mere studere, end sig selv. Dette er den Viisdom, som gamle og nyere Moralister har fra Arrilds Tiid prædiket for os. Hvo som kiender sig selv, hvor som indseer sine Feyl og Skrøbeligheder, den er allerede paa Halvveien til Dyden.