Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
(Af en ubekiendt Samler, med enkelte Tillæg.) 1249. Kjøbenhavn har sit Navn af den skjønne Havn, som den ligger ved og findes end- og 1249 udi Cronica Siælandig benævnt Willa Hafn, da den Stavelse Kiøben er sat til, da Havnen, som den bedste i Østersøen, gav Anledning til der at anlægge en Kjøb og Handelsstad, den har og i de gamle Tider været kaldet under det Navn Absalons Bye, efter Biskop Absalon, som bygte der først et fast Slot, kaldet efter hans Navn Axelborg. Absalon har ejet Kjøbenhavn; blev skienket samme af Waldemar 1ste, byggede, som anført, Slottet, og bragte Byen først i Opkomst, da Biskop Absalon igjen skjenkede og skjødede Slottet og Byen med Amagerland til Roeskilde Stift og hans Efterkommere i Stiftet. Til denne By henhørte 2de Landsbyer; Soelberg og Serretsløw; Soelberg laae der, hvor Frederiksberg nu er, og langt indtil Vesterport, hvor Staden da endtes; Serretsløv Mark derimod var alt det uden Nørreport, og lige til Bremerholm og Amager paa den Side, og til Rosbeks Bro ved Østerport, hvoraf alt er efterhaanden indtaget til Byen at bygge, ligesom den Tid efter anden er tiltaget. Jgjennem Soelberg og Serretsløv By var en stor og lang Søe, som siden ved Dæmninger udgjør de nu bekjendte 3de Søer, St. Jørgens, Peblinge og Sorte Dams, men som var langt større end de nu befindes, da ved Siv og andet, som ved Landbredden tilvoxer, Søen immer efter Haanden er bleven indskrænket. 1254 idus Mortii har den Roeskildske Biskop Jacob Erlandsen (siden Erkebiskop i Lund) givet Byen sin første Stadsret, som skal findes paa Raadstuen; ved samme Tid er vel det første Raadhuus bygt, paa Hjørnet af Nørregade og Klædeboderne; det andet Raadhuus var paa Hjørnet af Nørregade og Studiistrædet, hvor nu Bisperesidentsen er. Magistraten bestod af 2 Borgemestere og fire Raadmænd, og blev med Slotsfogdens Samtykke valgt af Borgerskabet. 1303. Findes allerede Pantebogen anordnet under Navn Libellem Ville Hafniensis, hvorudi Kontrakter, Skjøder a. skulle indføres, og de ikke indførte, intet at gjelde. 1316. Findes Frue Kirke at være bygget og da skal den 4 Gange været afbrændt tilfor Kjøbenhavn har været pantsat til Grev Johan af Holstein i Kong Christophers Tid, fa ham kom Pantet til Conrad Pless, og han pantsatte det atter igjen til Kong Magnus Smeck, Sverrig, som 1343 gav det tilbage til Kon Waldemar den 3die 1443. die Caliati, Kjøbenhavns Stadsret, givet af Kong Christopher af Bayern. - Fri den Tid af er Kjøbenhavn bleven et bestandige Kongesæde og Residentsstad. 1446. Hjemsøgt med Pest. 1478. Kong Christian den 1ste stiftede Kjøbenhavns Universitet. Jndvielsen var 1 Juni 1479. 1485. Kong Johannes Confirmation paa Kjøbenhavns Stadsret. 1515. Knappen af Frue Kirketaarn ned blæst. 1517. Nicolai Kirke bygget. 1519. Er Staden hjemsøgt med den saakaldede engelske Sveed. 1523. Kjøbenhavn beleiret under Kon Frederik den 1ste 1524. Kjøbenhavn opgivet for Kong Frederik 1ste 1525. Er Serretsløv Mark overladt Staden indtil Roesbeks Mølledam til Græsning til Qvæg, imod 20lødig Mark til Kronen at betale, og at Kongen beholdt saa megen Græsning, som behøvedes til Qvæg for Kjøbenhavns Slot, dog ingen Svin enten Borgerne at tillades eller Kongen Selv at ville holde.