Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-09
Fædrelandet. J Stændernes fem og tyvende Møde foredrog Cancellieraad Haastrup et Forslag om Jndskrænkning af Antallet af jordløse Huse, hvilket Forslag fornemmelig blev begrundet i, at disse mange jordløse Huse især forsynede Communerne med Fattiglemmer. Forslaget, der blev understøttet af Provst Birck tilligemed flere af Forsamlingens Medlemmer, blev med 49 Stemmer mod 10 henviist til en Committee. Kammerraad Drewsen foredrog derpaa et Forslag til en friere Benyttelse af Jorden paa Landet. Proponenten formeente nemlig, at flere af Bestemmelserne i Frd. 3die Decbr. 1819, vare til Hinder for en hensigtsmæssig Disposition over Landeiendomme og paapegede tillige de skadelige Maader, hvorpaa man søgte at illudere denne Lovgivning, i det han henviste til den Praxis, som Etatsraad Brink-Seidelin bragte til Omtale i den jydske Forsamling, nemlig om at Eierne udstædte Fæstebreve eller Leiecontracter paa enkelte Deele af deres Eiendomme, hvilken Fremgangsmaade og havde fundet Jndpas i Sjælland. Forslaget blev eenstemmig antaget af Forsamlingen, der bestemte at een Committee skulde tage dette og det foregaaende Forslag under Overveielse, og denne Committee kom derefter til at bestaae af: Proprietair Tutein, Professor Bang, Provst Virk, Justitsraad Povelsen og Kammerraad Øer. Drewsen. Etatsr. Steenfeldt foredrog derpaa et Forslag om at de kongelige Lov-Udkast, maatte meddeles de Stænderdeputerede og Suppleanterne førend Stænderforsamlingen aabnes. Dette Forslag blev eenstemmigen antaget at skulle prøves af en Committee, der kom til at bestaae af Proponenten Assessor Algreen-Ussing og Professor Bang. Sex og tyvende Møde. Præsidenten aabnede Mødet med den Yttring, at han var overbeviist om, at udtale den hele Forsamlings Mening, naar han, i Anledning af Hendes Maj. Dronningens Fødselfest, udbad sid af den kongelige Commissarius, at han paa Forsamlingens Vegne vilde bringe Deres Majestæter dens allerunderdanigste Lykønskning. Herpaa reiste Forsamlingens Medlemmer sig og udbrøde i et "Længe leve for Hs. Maj. Dronningen. Den kongelige Commissarius erklærede, at det vil være ham en sand Glæde, at udføre det ham overdragne Ærinde, og han er overbeviist om, at Deres Majestæter med allernaadigst Velbehag ville modtage Forsamlingens Lykønskninger, der ville bringe Dem i Erindring, hvorledes den Kjærlighed, som De selv bærer til Folket, ogsaa gjensidig besjæler Folket mod Deres Majestæter. Derefter foretoges til endelig Behandling Sagen angaaende Udkast til en Anordning, indeholdende Bestemmelser til Conservation af Skjøde og Pantebøger m. m. i mødende Ulykkestilfælde. Gaardmand Hans Christensen foredrog derpaa et Andragende fra endeel Gaardfæstere i Simmerbølle, Skrøbeløv, Snøde, Stoense, Bødstrup, Lindelse, Taggeløv og Magleby Sogne paa Langeland, om Fæstegodses Forandring til Selveiendom eller i alt Fald Hoveriets Afskaffelse. J Dette Andragende gjentog Proponenten hvad der tidligere har været yttret om Selveiendoms mange Fortrin fremfor Fæste og gjorde derhos opmærksom paa, at de fleste Hoverie Foreninger vare indgaaede paa en Tid da Bonden endnu kun var lidet skikket til at varetage sit Tarv ligeover for Godseieren, og vare som en Følge heraf, blevne høist byrdefulde, og kun lidet stemmende med Nutidens Fordringer. Andragendet selv gik ud paa: 1) at alt Fæstegodset i Danmark efter de gjorte Forslag skulde gaae over til at blive Selveiendom, og 2) at alt Hoverie in natura afskaffes imod et passende Vederlag. Efterat Commissarius havde bemærket, at Forslaget indeholdt Propositioner der vare indgribende i Eiendomsretten og saa afvigende fra de Grundsætninger Forsamlingen tidligere havde vedkjendt sig, at han ikke kunde troe at Forsamlingen nu vilde indlade sig derpaa; udviklede Profesfor Bang nærmere, at Forslaget, naar det antoges, nødvendigviis maatte tilintetgjøre al Eiendomssikkerhed og al Tillid til contractmæssige Forpligtelser, og derved omstyrte en af Grundstøtterne fordet borgerlige Samfund. Fremdeles talte mod Forslaget, Kammerjunker Benzon, Cancellieraad Haastrup og Kammerraad Drewsen, hvorimod det blev understøttet af Sognefogderne Peder West og Hendrik Larsen, samt Gaardmand Anders Christensen.