JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongl. Landsoverret samt Hof B og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afd. Statsraad og Bogholder, Archivarius og Depesche=Secretair i Admiralitetet, samt Directeur ved Søeqvæsthuset og Assistentshuset, Ridder, af Dannebrogen, Peter Christian Rasmus Aagesen og efterlevende Enke Marie Elisabeth Aagesen, født Fischer, indkaldte med 12 Uger Varsel, til inden Varselstidens Udløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifte=Commission. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og iagt tage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 6te September 1830. Hansen. Scheel. Treditorerne i Stervboet efter Ladefoged Lars Hansen Kjældgaard af I Baggesrogn i Hørning Amt, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Baggesvogn, den 3die September 1830. Hagen. Freditorerne i Boet efter den heri Byen afdøde Enkemadame Susanne Kabbel, fød Busch, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Holstebroe, den 30te August 1830. Fugl.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Ret 2 ter, og ifølge allernaadigst Bevilling af 24de denne Maaned, ere Creditorerne i Kiøbmand heri Byen Christian Lehmann Troniers Fallitboe indkaldte, til med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket indvidere herved bekiendtgiøres. Sorøe, den 25de August 1830. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Arvingerne efter den i Skads Bye og Sogn, Skads Herred, Ribe Amt af i døde Aftægtskone Kirsten Pedersdatter og forhen afgangne Mand Knud Sørensen, bliver herved, overeensstemmende med Pl. 5te Juli 1822, indkaldte med Aars og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret efter bemeldte Afdøde. Skads Herredscontoir paa Giellerupholm, den 26de August 1830. C. Bruun.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og 2 Stadsret Mandagen den 30te August 1830, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Bud ved Jndkomst Skatte-Commissionen Niels Hammershøy og sidst afdøde Enke Anne Cathrine Hammershøy, fød Mehl, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som Executorer Testamenti af den Afdødes under 28de Juni d. A. oprettede og den 17de August næst efter allernaadigst confirmerede Testamente, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for os hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Paa min Medexecutor Bedemand L. Hansens og egne Vegne. H. W. Nielsen, Copiist i Lands Overrettens samt Hof og Stadsrettens Skifteskriver-Contoir, boende paa Nørregaden No. 28 og 29, ligefor Frue Kirke, 3die Sal.
Berlingske Tidende, 1830-09-10
At den over Kiøbmand Bolmanns Stervboes fas Nestved. A. Eiendomme Matr. Nr. 93 og 9, her i Byen averterede 3die Auction, først afholdes Torsdagen den 28de October førstkommende, om Middagen Kl. 1, bekiendtgiøres herved. Nestved, den 6te September 1830. M. C. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Haag, den 7de September. Følgende vigtige Kongelige Proclamation er her udkommen. Vi Wilhelm af Guds Naade Nederlandenes Konge a. &Alle dem, der see dette eller høre det forelæse, Vor Hilsen "Det guddommelige Forsyn, som skjænkede dette Kongerige femten Fredens, indvortes Ordens og tiltagende Velstands Aar, har nyelig hjemsøgt to af Landets Egne med utallige Uheld, medens adskillige tilgrændsende Provindsers Rolighed forstyrredes eller truedes. "Saasnart Vi erholdt Beretning herom, have Vi befalet Generalstaternes overordentlige Sammenkaldelse, der efter Grundlovens udtrykkelige Bud repræsentere det hele Nederlandske Folk for i Samfund med dem at bestemme de Forholdsregler, som Nationens Tilstand og de nærværende Omstændigheder fordre. Paa samme Tid have Vi overdraget vore elskede Sønner, Prindsen, af Oranien og Prinds Fredrik af Nederlandene, det Hverv, at begive sig til hine Egne, saavel for at beskjærme Personer og Eiendom med de Midler, der staae til deres Raadighed, som for at forvisse sig om Tingenes sande Tilstand og foreslaae Os de hensigtmæs. sigste Forholdsregler til at beroelige Gemytterne." Denne Sendelse, der er bleven fuldbragt med en Menneskekjærlighed og en Ædelmodighed, som vil agtes høit af Nationen har bestyrket Vor Overbeviisning om, at hengivenheden til vor Stammehuus og til Nationaluafhængigheden er betrygget og ha kundgjort sig endog der, hvor den største Uroelighed har yttre, sig. Hvor meget end de Omstændigheder, der ere komne til Vor Kundskab, bedrøve Os, saa forlader det Haab Os dog ikke at det med den almægtige Guds Bistand, som Vi i denne alvorsfulde og sørgelige Stilling bønfalde, og ved alle velsindede og gode Borgeres Medvirkning i Rigets forskjellige Dele, vil lykkes Os at gjenoprette Orden, de lovlige Autoriteters Mirksomhed og Lovenes Kraft.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Til denne Hensigts Fremme stole Vi paa Generalstaternes fælleds Beraadslagninger. Vi ville opfordre dem til at overveje om Aarsagen til de Ulykker, under hvilke Fædernelandet sukker, kan tilskrives nogensomhelst Feil i Nationalindretningerne, og om der er skjellig Grund til at forandre disse, fremfor Alt ogsaa, om de ved Tractaterne og ved Grundloven fastsatte Forholde mellem begge Kongerigets store Afdelinger, til fælleds Fordeels Fremme, bør forandres i Henseende til Form eller Beskaffenhed. Vi forlange, at disse vigtige Spørgsmaale skulle overveies med Nøiagtighed og med fuldkommen Frihed; intet Offer vil være Vort Hjerte for tungt, naar det kan opfylde Folkets Ønsker, og betrygge dettes Held, som har været Gienstanden for Vor eneste og uafbrudte Omhue. Men ligesaa vist, som Vi ere findede, at bidrage til at fremme Fædernelandets Vel ved omfattende og afgjørende Forholdsregler, ligesaa urokkelig er Vor Beslutning, at haandhæve alle Kongerigets Provindsers lovligen erhvervede Rettigheder uden Forskiel, og ikke at skride til hine Forholdsregler, uden paa den regelmæssige Vei, der stemmer overeens med den Eed, som en aflagt af Os og til Os. Nederlændere, J, der beboe de forskjellige Egne af dette skjønne Land, som meer end engang ved den Guddommelige Naade og indbyrdes Sandrægtighed ere befriede fra de Ulykker, hvis Bytte det blev, oppebier nu med roelig Tillid de vigtige Spørgs maales Afgjørelse, hvilke Omstændighederne have fremkaldt; under stytter det lovlige Herredømmes Bestræbelser til at bevare indvortes Orden og haandhæve Lovenes Kraft der, hvor denne og hiin ikke blev forstyrret, og til at gjenoprette Orden og Ret der, hvor den paa nogensomhelst Maade blev krænket, Skaffer Loven Styrke, at den maa kunne beskjærme eders Eiendomme, eders Flid og eders personlige Tryghed, Al Meningsforskjellighed forsvinde for et Anarchies tiltagende Farer, der paa adskillige Steder viser sig i en rædsom Skikkelse, og, dersom den ikke afværges ved de Midler, som Grundloven overlader til Regjeringens Raadighed, vil tilføje baade den Enkeltes og Nationens Vel en ubodelig Skade, Alle gode Borgere afsondre sig allevegne fra Rolighedens Forstyrrere, og deres ædle Anstrængelser ville da, i det de sætte en Grændse for saa store Ulykker, omsider udslette hvert Spor af disse. "Denne Proclamation skal allevegne kundgjøres, opslaaes hvor Sligt er brugeligt, og ufortøvet indrykkes i Statstidenden. Givet i Haag, den 5te September 1830, i Vor Regjerings 17de Aar. Wilhelm, Efter Kongens befaling: I. G. de Mey van Streeskeer, Justitsministeren van Maanen har gjentagne Gange, "for, under de nærværende Omstændigheder, at bidrage til Gemytternes Beroeligelse, og til Odens og Roligheds Gjenoprettelse,, ansøgt om sin Afsked og nu faaet den i Naade.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Antverpen og Gent synes ikke at ynde Belgiens foreslagne Adskillelse fra Holland. J Løven er det kommet til Haandmænge, tre Mennesker bleve dræbte. Almuen stormede Casernen; Soldaterne flygtede ud at Byen uden Vaaben. Commandantboeligen blev plyndret.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
J Lüttich hersker stor Gjæring. Ligesaa i Mons og Namur.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Haag, den 3die September. Hundrede og tyve unge Mennesker af de anseeteste Familier i Amsterdam og 200 Studenter i Utrecht have tilbudt deres Tjeneste, til at forsvare vor høit ærede og elskede Konges Person og Huus, ligesom ogsaa Tingenes lovlige Orden. Overalt i Hollands Provindser hersker en almindelig Enthusiasme og den roesværdigste Jver.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Brüssel, den 3die September. Siden i Gaar Aftes er vor Bye atter i den høieste Urolighed. Rapporten fra Deputationen, som sendtes til Haag, har ikke svaret til de Forhaabninger, man nærede i Anledning af dette Skridt, da den ikke giver noget Resultat, og man altsaa endnu bestandig kan frygte, at Jndførelsen af en bedre Tingenes Orden, som Alle i endeel Aar have ønsket, vil vorde opsat endnu længere. Jndtil disse Efterretninger ankom, kunde Byens rolige Tilstand give Prindsen af Oranien en Maalestok for den belgiske Troskab. H. K. H. synes ogsaa at have erkjendt dette. J Gaar Kl. 2 saae man Prindsen spadsere gandske ene omkring i Parken og i Kongensgaden. Han gik forbi Patrouillerne, tog dem i Haanden og omfavnede nogle af deres Officerer. Naar man erindret den Energie, som yttrede sig Aftenen før H. K. Høiheds Ankomst i den hele Bye, de kraftige Forsvarsanstalter, som bragtes i Stand, og hvorledes et eneste Skridt, et simpel Løfte fra Kongens ældste Søn strax tilveiebragte Rolighed i vor Bye, maa man vel blive forrigfuld tilmode, ved at erfare, at vor Deputation ikke har havt det ønskede Udfald. Saaledes forlænges den tvivlsomme provisoriske Tilstand, hvori vi befinde os Men Prindsen har med egne Øine seet Tingenes sande Tilstand, han kjender Aarsagerne til den almindelige Uvillie i vore skjønne Provindser, og den Bistand, han har tilsagt os hos Kongen, lover os en bedre Fremtid. Kapport.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Brussel, den 2den September. I Hoogvorst, Alex. Gendebien, Felix de Merode, Fr. de Secus (Sønnen) Palmert (Faderen.) I Løven har man kjæmpet i Nat, hvorved, saavidt det endnu vides, tre Mennesker ere omkomne. Pøbelen er kommen tilbage med en stor Magt, har angrebet Casernen, og jaget Soldaterne bort, som maatte flygte ud af Byen uden Klæder eller Vaaben. Kommandantens Huus skal være plyndret.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Som Gazette des Pais Bas fortæller, har den franske Regjering formelig erklæret, at den hverken directe eller inddirecte vil befatte sig med Urolighederne i vore Provindser, Prindsen af Oranien vil reise til Haag, hvorhen han bringer Forslaget om at Holland og Belgien for Fremtiden skulle danne to forskjellige Stater under en Forderativ=Regjering. Tropperne skulle forlade Byen.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Paris, den 4de September. J Nismes ere Urolighederne atter udbrudte - ogsaa i Amiens, i Rochefort og i Stissons have været Uroligheder; Jssoudun har man vægret sig ved at betale de inddirecte Afgivter.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
J Metz, Saargemand, Pont a Mousson, Belforhave Regimenterne bortjaget deres Officerer, som de beskyldte for et fjendtlig Sindelag mod Tingenes ny Orden. J Paris have Bogtrykkersvendene tumultueret og villet øde. lægge Hurtigpresserne, men Nationalgarderne have bragt dem til Raison.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Med Hensyn til Algier opstaaer nu det vigtige, betænkelige Spørgsmaal, om det under de nuværende Omstændigheder ikke vilde være hensigtsmæssigst, at Frankrige concentrerede sin Kraf i Hjemmet, istædet for i en mislig Expedition til et langt bortliggende barbariskt Land? Et Anliggende, der upaatvivleligen vil beskjeftige Ministerconseilet, saasnart det har føjet de nødvendigste Foranstaltninger til Frankriges ny Organisation. Allerede Fægtningen ved Belida beviser, at den erobrede nordafricanske Kysts Colonisation vil have at kjempe med mange og store Vanskeligheder, da et Armeekorps af 14000 Mand ikke kunde fjerne sig 12 Lieues fra Algier, uden at staae Fare for at ihjelslaaes af Beduinerne. Man venter med Længsel dette Spørgsmaals Afgjørelse.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Mairen i Chevinay, en lille Bye i Rhonedepartementet skrev følgende Brev til Præfecten, der havde sendt ham de berygtede Forordninger af 25de Juli til Bekjendtgjørelse. Fjender af Kongen, af Chartet og af den almene Fred, have vovet, at misbrugt Deres ærede Navn, Hr. Greve, til at sende mig en skammelig Pamphlet, med Overskrift "Rhonedepartementets Præsekuur, Den indeholder fire foregivne Kongelige Forordninger, daterede den 25de Juli 1830, ifølge hvilke Trykkefriheden suspenderes, de Deputeredes Kammer opløses, en ny Valglov indføres og Valgkollegierne indkaldes til den 6te og 18de September. Da saadanne ubegribelige Forordninger umueligen kunne være givne, saa iler jeg med at henvende Hr. Grevens Opmærksomhed paa disse en Borgerkrigs forhandelsesværdige Redskaber, at de kunne komme til i Retternes Kundskab, og de Nidinger, der ere denne skrækkelige Sammensværgelses Ophavsmænd, vorde opdagede og straffede. Jeg er o. s. v. St. Bounet.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Wien, den 29de August. Den Østerrigske Jagttager, som hidtil kun har meddeelt Begivenhederne i Paris historisk, sagde for nogle Dage siden i sin franske Artikel: "Medens Gazette de France og Qvotidienne optræde i en moderat Opposition mod Tingenes ny Orden, drager en anden Klasse af Pariser-Journaler, som ingenlunde ere tilfredsstillede ved det, der har tildraget sig i Frankrige i den sidste Epoche, med den største Heftighed til Feldts mod det, som efter de blodige Dage i Julii Maaned er besluttet og udført af den ny Regiering. Til denne Klasse hører, blandt de os bekjendte Journaler, la Revolution (la Contrevolution, som ellers fulgte den vedheftet, udkommer ikke mere, siden hine Begivenheders sidste Dage, la Tribune des Departements, og for en Deel endog Courier, francais, Journal du Commerce og Journal de Paris. - La Revolution indeholdt strax i de første 8 Dage af denne Maaned de heftigste Artikler mod Alt, hvad de Deputeredes Kammer havde gjort og besluttet i de første Møder efter den ny Revolution, nemlig mod den af Hr. Betard foreslagne, og i Kammeret med Hr. Dupins Modificationer antagne Reform af Chartet, som forekommer la Revolutions Redacteurer meget for utilstrækkeligt, for moderat, for aristokratisk. Hr. Dupin angrebes og insulteredes paa det lidenskabeligste i en egen Artikel, blot ford han vilde, at i Artiklen af Chartet, der omtaler den catholske Religions Tjenere, denne Religion skulde erklæres at være de fleste Franskmænd. J en anden Artikel om Pairsværdigheden, skildres denne Jnstitution, saaledes som den nu er beskaffen, som i høieste Grad overflødig og skadelig, som ket sandt Caput mortuum", som en Contral=Leir, hvor alle Slags Aristokratier kunne smedde deres Sammensværgelser, som det Arsenal for Kategorier, og Privilegiet. J Nummeret af 18de August kommer Raden til Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Neder Thin, den 2den September. Ogsaa i Elberfeld forefaldt Uroligheder den 1ste September, men som strax stilledes ved Borgerskabets kraftige Mellemkomst. som dertil opfordredes af Politiet. J Köln har Roligheden være uforstyrret. J Luxenborg var man beskjæftiget med at bringe Kanonerne paa Voldene, og den allerede 4000 Mand stærke Besætning skulde formeres indtil 7000 Mand. Man sagde tillige, at Luxen, borg skulde erklæres i Beleirings=Tilstand og man var ikke ganske rolig for, at de laveste Klasser af Jndbyggerne skulde begaae Uordener.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Leipzig, den 4de September. Den offentlig Rolighed er desværre ogsaa her bleven forstyrre nogle Øjeblikke. Pøbelen forsamlede sig i Gaar Aftes udenfor Politiedirecteurens Huus og slog alle Vinduerne ind. Ved kraftige Forholdsregler dreves Pøbelen fra hinanden; Rolighed og Orden gjenoprettedes. Otte haardt Saarede bragtes ind paa det herværende Lagareth.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Brunsvig, den 8de September. Her have skrækkelige og sørgelige Begivenheder fundet Sted, Pøbelen var, af en eller anden Grund, kommet i Haandmænge med Soldaterne, som ingen Ordre havde til at skyde og derfor trængtes tilbage i Slotshaven af den rasende og i Antal uhyre tiltagne Folkemasse. Beruset af dette heldige Udfald brød Pøbelen ind paa det hertugelige Slot, (Hertugen havde allerede forladt Byen) stak det tilsidst i Brand, saa at det desværre en fortæret af Luerne, tilligemed alle de Kostbarheder, det indeholdt, Pøbelen syntes nu at ville skride til videre Excesser; men imidlertid havde en betydelig Borgermagt dannet sig, for at forsvare den almindelige Sikkerhed, under Anførsel af de meest agtede Indbyggere, som, for i ethvert Tilfælde at kunne være stærk nok, lod de Militaire opfordre til at gjøre fælleds Sag med dem. -
Berlingske Tidende, 1830-09-13
En Proclamation opfordrer Jndvaanerne til Rolighed og indeholder de nødvendigste Politieforanstaltninger til dens Vedligeholdelse, f. Ex., at Enhver skal holde fine Folk hjemme, at efter Kl. 5 om Aftenen maae ikke flere end 3 Personer findes samlede paa Gaden, at Saderne ere spærrede o. s. v.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Indenlandske Efterretninger. Haderslev, den 9de September. Forbedringerne ved vor Havn og Fjordens Opmuddring gjøre gode Fremskridt. Nyelig er en af de største Jagter, Byen eier, kommende fra Kjøbenhavn, for første Gang med fuld Last seilet lige op til den ny Skibsbro, tæt ved Byen. Skibe af denne Størrelse maatte ellers losse og lade ved den gamle Skibsbro, der ligger en god halv Fjerdingvei fra Haderslev. Opmuddringen af Farvandet imellem den gamle og den ny Skibsbro haaber Havne: Commissionen endnu at fuldende i indeværende Sommer. Nogle enkelte Grunde længere ude imod Ankerpladsen for de større Skibe ved Stewelt, ville senere ogsaa blive bortskaarne, hvorved Haderslevs Skibsfart, vil vinde Betydeligt. Det er Hr. Advocat Kjer, hvem man fornemmelig har at takke for denne, for Byen, saavelsom Omegnen, lige nyttige Forbedring.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 10de September 1820. Hamborg 2 M. - a vista 210. - Species 210. Disconto 6 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 85 1/2 a 86. Dito uden Renter i Sedler 9d a 91 Rbd. Sedler. Nationalbanks=Obligationer(af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 a 103 Rbd. Dito i Sedler 107 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 ½ a 108 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pC. 102 1/2. Dito dito til 4 pC. 100. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 101.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
4 pC. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species 66 Rdlr. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson er Comp. 65 a 65 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler - Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 11 s. pr. Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Kjøbenhavn, den 13de September. Brevposten fra Hamborg ankom i Dag først Kl. 3 1/2. Den 1ste September er Kammerherre, Deputeret i Rentekammeret og for Finantserne, samt Medlem af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, A. V. Greve af Moltke, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, tillagt Ordre til at indtræde som første Medlem i den overordnede Tiendecommission.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Ledigt Embede. Under Generaltoldkammer- og Commerce=Collegiet: Toldforvalter-Embedet i Burg paa Femmern. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed til Beløb 800 Rbdlr. S. M.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 3die September er Cancellieraad, Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Muckadeel og Holsteenhuus Birker, H. Stoltenberg Blam, beskikket til tillige at være Birkedommer og Skriver ved Baroniet Brahetrolleborg.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Under Rentekammeret: Den 17de April er LandskriveJ. P. H. Tetens i Wilster udnævnt til Foged i Sachsenbande.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Den 3die August, Amtmand og Landfoged paa Fehmern, Kammerjunker v. Benzon, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede, og Auscultant ved Rentekammeret, Kammerjunker F. v. Levehow, udnævnt til Amtmand og Landfoged over Landskabet Fehmern; Cand. juris og Volontairer ved Rentekammeret N. H. Henningsen og C. F. A. Nommels udnævnte til Fuldmægtige i Kammerets tydske Contoirer. Den 24de, Forstrandidaterne, Greve E. v. Bernstorff og O. L. L. v. Berger forundt Titel som Forst= og Jagtjunker; Skovfoged F. L. C. Wurzinger i Sulikuhlen til Skovfoged i Thestorff i Herskabet Pinneberg.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 14de August er Cand. theol. C. A. Balslev beskikket til Adjunct ved Frederiksborg lærde Skole. Den 21de, Adjunct ved Metropolitanskolen, Magister Artium J. C. Lindberg, efter Ansøgning i Naade entlediget.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Dampskibet Dania ankom den 11te September fra Jylland med før gende Passagerer. 1) Fra Fridericia, Frøkenerne Muus, Bruun og Ege gers, Frue Grunning og Jfr. Holst, Pastor Fanøe, Sneker Henchels Kon med 2 Børn, Korporalerne Hendrichsen og Pedersen, 2) Fra Aarhuus Jfr. Sinding, Amtmand Kardorff, Assessor Rottbøll med Frue, Studen Møller, Handelsbetient Galthen, Assessor Bruun med Frue, Apotheker Schmidt, Snedker Grønvoldt, Studenterne Dahl og Bloch, Snedker Mathiasen.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Dampskibet Prindsesse Wilhelmine afgik den 10de September med følgende Passagerer til Lübeck: Hofagent Waage Petersen Lieutenant Petersen med Frue, Grosserer Petzholdt med Datter, Professor Jacobsen med Frue og 3de Børn, Dr. David, alle til Hamborg. Mad. David og Be David til Frankfurt. Frøkenerne Lorenz og Wissmann til Berlin. Hofviolon, Werschall til Tydskland. Prof. juris Tønsen med Datter og Jfr. Porth til Kiel. Particulier Dødel, Komd. Hansted til Lübeck. Frue Mathiesen med Barn til Oldesloe. Jfr. Preusell, Mad. Spanier, Komd. Heine, Partienlierne Eigemann, Witrens, Lublin og Student Jacobsen, alle til Hamborg, Landmand Hinrichsen til Lauenborg.
Berlingske Tidende, 1830-09-13
Kjøbenhavns Torvepriser, den 10de September 1880. Rug, Td. 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Byg Pradet, Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Byg Gradet, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 sk. Ærter, Td. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøn Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Smør, Pundet : Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Giær, Pundet - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Siellandsk Smør Td. 44 Rbd. a 50 Rbd. Kjøbenhavns Havnepriser, den 11te September 1830. Holstensk Hvede, Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Siellandsk dito, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Lollandsk dito, 7 Rbd. - Mk. - s. a 8 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Rug, Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Dansk dito, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. 2 s. Østersøisk dito, 5 Rbd. - Mk. 2 s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Pradet, 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 2 s. Byg, Gradet, 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 40 Rbd. - Mk. - s. a 44 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 44 Rbd. - Mk. - s. a 50 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 12 Rbd. 1 Mk. a 12 Rbd. 4 Mk. pr. Favn, At det har behaget Forsynet ved Døden at bortkalde vor inderlig Al elskede, uforglemmelige Fader, Commandeur og Overlods, Lars Fabricius, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, i sin Alders 61de Aar, den 11te September sidstleden, bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner af hans dybtsørgende Børn.