JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-10-29
Bøger. Fra Bogtrykkeriet her i Tronhjem er nyelig udkommen et Forsøg til en forbedret Abe=Bog, hvoraf Begyndere kan lære at kjende adskillige Arter af Bogstaver, Tal og Rommer=Tal, samt Ord og Navne, til Øvelse og Lættelse i en vis Stave= og Læse=Maade. Til den Ende, ere Ordene i den, derudi anførte Læsning, som for medste er den samme, som findes i de gamle og brugelige Abe=Bøger, afdeelte i Stavelser. Endelig og et Tillæg om Bogstavernes Brug, Stave-Regler, Afdelings=Tegnene og nogle af de fremmede og forkortede Ord, som ved Læsningen forefalder. Er trykt paa 2 Ark Skriv=Papiir, og koster 6 sk. Stykket indbunden. Faaes tilkjøbs hos Bogbinderne Sr. Kraasbye og Sr. Falch i Tronhjem, og udi Jhlens Skole, hvor der og kan faaes Abe=Tabeller for 2 sk. Arket.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-10-29
Hr. Johan Plates opbyggelige Tale ved Weisen-Huusets Jndvielse i Tronhiem, er paa Adresse-Contoiret til Kiøbs at bekomme for 10 sk. Exemplaret. Er 10 Ark, stor paa Skriv=Papiir. FaDet 4de Hæfte af Cancellie=Raad Nissens Extract af og Register over Forordningene, Rescribene, etc., udgivne fra 1670 til 1779. med et alphabetisk og cronologisk Register, har nu forladt Pressen, og sælges paa Tryk=Papiir for 1 Rdlr., og Skriv=Papiir 1 Rdlr. 12 s. 3die Deel for 4 Mk. 8 s. men alle 4re Deele tilsammen for 3 Rdlr. Hans theoretiske og practiske Underrætninger og Agerdyrkningen med meere, som til Landvæsenet henhører, for 4 Mk. Det Juridiske Collegium, for saavidt Danske og Norske Lovs 11te og 5te Bog betreffer, 4 Mk. bemældte Autors Tractatus Philosophico Juridicus de Jurament, 12 sk. Commodien Jfr. Pecunia, 12 sk. Forommældte Skrivter ere at bekomme i Kiøbenhavn hos Hr. Frederich Knutzen paa Expeditions=Contoiret, i Christiania i Bogtrykkeriet, i Bergen hos Sr. Kiøstadius, i Tronhiem hos Autor selv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-10-29
Paa Adresse=Contoiret er til Kiøbs Hr. Justitz=Raad C. Niebuhrs Reyse=Beskrivelse 2ter Theil, 5 Rdlr. 3 Mark. Af sammes første Deel kan og faaes 1 Exemplar for 6 Rdlr. End videre af de ved Hr. Justitz=Raad Niebuhr udgivne afgl. Professor Forskals Skrifer: Descriptiones Animalium &c., quæ in stinere prientali observavit, 1 Rdlr. Flora Ægypriaco-Arabica, 1 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Icones terum naturalium, quas intere orientale de ving curavit, 2 Rdlr. 4 Mk. 12 s. Walpurgers Betragtninger: a) om Menneskets Siæll. b) om Gud, hans Navn og Egenskaber. c) om Lyset. d) om Himmelen. e) om den øvre Vandhvelving. f) om Skyerne. 8) om Vindene. b) om Englene. i) om Jorden. k om Vandet. ) om Uveir, Torden og Lynild. in) om Bierge, Klipper og Dale, fordanskede af Ole Berg. Bogen er 76 Ark stor, og sælges i Bogtrykkeriet uindbunden for 1 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-10-29
Her i Bogtrykkeriet er trykt ferdig et Skrift paa 32 Sider median 8vo, med Titel: Til Nordmænd om Troeskab mod Kongen og Kierlighed til Fædrenelandet, i Anledning af Einer Tambeskiælver, ved Johan Nordahl Bruun, som koster indhæftet 10 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Noget om at kiende Folk. hidias og en anden Billedhugger, hvis Navn døde med ham, fik af en bydende Herre, Folket i Athenen en befaling at forfærdige tvende Statuer, af hvilke den beste skulde opstilles paa Galleriet i Minerva Tempel. Phidias havde kanskee ikke de store Kundstneres Egensindighed, thi han var villig til at Arbeyde paa Prøve, eller og han gav efter, fordi han vidste at Folkets Egensindighed var endnu større. Statuerne bleve færdige, og paa en vis Dag fremstillede for at bedømmes af Folket. Man betragtede begge meget nøye, dreyede dem om paa alle Sider, og undersøgte alle deres Deele med den Opmerksomhed, man bruger, naar man vil finde noget at laste. Hvem skulde vel formode det? Phidia Arbeyde blev erklæret for det slætteste. Der seer man, sagde en Kunstdommere, som i offentlige Forsamlinger gjerne førte Ordet, der seer man, at store Folk og kand feyle. Man kand ey altid forlade sig paa Rygtet, Gierningen priser Mæsteren. De har gjort vel, mine Herrer, at de har fulgt mit Raad, og ey overdraget, ham Arbeydet allene. Ja, sagde en anden, som var i Slægt med den anden Billedhugger, man retter sig undertiden for meget efter den Berømmelse, en har. Hvorfor skulde den ene Kunstner ey ligesaavel kunne forfærdige noget smukt, som den anden, da han dog ligesaa godt har lære sin Kunst, min Fætter forstaaer sine Sager, det maa man lade ham, og enhver kand see det, at han har arbeydet bedre end Phidias. Han har troet, sagde den tredie, og en billedhugger, som var hans Naboe, at det var godt nok til os. For hans Perles havde han gjort sig meere Umage, i sær om det var Aspasia han skulde afbilde. Han kand selv beholde sit daarlige billede, og sætte det over sin Dør, saa kand enhver strax see, hvor den habile og navnkundige Phidias boer. Han loe af alle Kræfter over sit vittige Jndfald, og Mængden glæmte ey at lee med. Kort: Statuen blev forskudt, og eenstemmig besluttet, at den anden skulde opstilles. Phidias, saa koldsindig som en Mand, der veed sin Størrelse og er vis i sin Sag, bad Folket tillade, at begge Statuerne paa det bestemte Sted. maatte opstilles til et Forsøg, hvilken der best presenterede sig. Det skeede, og Phidia Statue presenterede sig øyen synlig saa meget bedre, at den med almindelig befald blev staaende der. Enhver forundrede sig over, at en Statue langt fra kunde vise sig saa vel, som var saa grovt udarbeydet, og saae saa slet udi i Nærværelsen; allene Phidias forundrede sig ikke. Han kiendte Perspetiven, hvoraf den høybydende Mængde intet forstod.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Denne store Kunstners Opførsel vil ser os, hvorledes den større, Naturen bær sig ad, i hvis Skole denne lærte, og giorde sig en Ære af altid at lære. Naturen har udarbeydet alle sine Værkeer efter en vis Bestemmelse og i en vis dertil udfordrende Syns=Punct. Naar man ikke agter det, synes ofte Naturens største Mæsterstykker grove, uordentlige og med stor Efterladenhed udarbeydede. Den synes da træt af sit Arbeyde, at have glemt at lægge sin sidste Haand derpaa. Dog denne store Kunstnere lader de uvidende Kunstdommere sige hvad de vil. Den arbeyder i dens tillukte Verk stæd altid, efter den engang valgte Plan, og naar Lærde og Ulærde alt for uforskammet laster dens Arbeyder, svarer den allene: Lærer at kiende den rette Syns-Punct, og lader sig ey opholde i sit Arbeyde. Naturens Lærdomme ere, som dens Love, indbefattede i faae, men eftertrykkelige Ord. De passer sig paa alle Tilfælde, og ere ey vanskelige at følge, naar de kun ret forstaaes. Men her er Feylen: Meget saa forstaae Naturen ret, naar den end taler nok saa tydelig. Enten hører man for snart eller for langsomt; enten hører man et Udtryk ey ret, hvor i dog Hoved-Sagen ligger, om vexler den med en lignende Lyd, eller ey hører den det, hvorover Naturens Domme faae en gandske anden Mening; ofte, naar man vil giøre dem ret tydelige, giør man dem ved kunstlede Forklaringer fuldkommen til uforstaaelige, og altsaa unyttige, ligesom mangen Scholigst med megen Lærdom indvikler sin Text i et besværligt Mørke, naar han vil oplyse den, eller paanøder den en Mening, som Forfatteren aldrig har tænkt paa. Jmellem Efterladenhed og den ængstelige Flid løber den lige Vey, som fører til Sandhedens Tempel. Den findes ikke uden Møye og tabes ved formegen Flid, halv tillukte og søvnige Øyne see den ey, og meget udspillede Øyne oversee den. Saaledes har Naturen lavet for at holde den i Tømme, som overstiger Middelmaadigheds Grændser. Naturen straffer dem, men ey med Grumhed; De som blive for langt tilbage, og finde Behag i disse nedrige og skyggefulde Egne, straffes ved de hyppig der voxende Opiater, som foraarsage en dum giørende Søvnagtighed; De derimod, som med Magt bryder over, lader den komme i visse vel antagne Jrgange strax ved Grændserne, hvor i opholder sig Phantomer, klædte som Sandhed, skiønt de hører til hendes Fiendes Sælskab. At finde den rette Syns=Punct, er vist en Kunst, dog ey saa vanskelig som mange indbilder sig den. Man behøver kun dertil almindelig sund Forstand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Hvad hidtil er sagt, viser hvorvidt man skal lære at kiende Mennesker. Ey at vilde kiende dem, er enfoldig og i visse Maader umuelig; men det er ey heller raadeligt, at kiende hinanden for nøye og nær ved. Hvad der gielder om alle andre Naturens Arbeyder, gielder og om Mennesket; Vi kand derfor uden mindste Betænkning antage, som en Regel, at Mennesket efter Naturens Hensigt og Bestemmelse ey bør betragtes uden for sin visse Syns-Punct. Heraf flyder følgende Regler: Man maa ey forlange, at Menneskerne skal være smukkere og fuldkomnere, end de efter Naturens Jndretning ere og kand blive; og man maa ey betragte dem, uden i en vis Distante, at deres Fuldkommenheder desto bedre kand vise sig, og deres Feyl fordunkles.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
23 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Høymesse. Dom K. Hr. Biskop Jrgens. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Dødsfald. Hr. Etats-Raad Henrich Horneman, død her i Byen den 30te October.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Siden den 29de October er her ankommen: Skipper Claus Christian Andersen fra Amsterdam med Stykgods, med den i Amsterdam sal. afdøde Gierhard Hovs tilhørende Skib.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Bekiendtgiørelser. De, som paa 6 Ugers Tid, har Kiøbt paa Auctionerne i Hørlochs Boe, den 30te Junii, 20de Julii, og 10de Augusti sidstleden, og ey kand vente Udlæg, anmoder jeg hermed, at indfinde sig med Betaling, da jeg ellers nødes til, at søge samme paa en ubehagelig Maade inddreven. Tronhiem den 4de November 1779. Paul Bahnsen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Efter endeel af adskillige Musik-Elskeres Anmodning, agter jeg paa Raadhuus-Sahlen, efter høy Tilladelse, næstkommende Onsdag den 10de November, at opføre en Concert, ved hvilken Musici her paa Stæde assisterer. Foruden de nye Musicalier, som paa samme Dag bliver exiqveret, har jeg og den Ære at opføre en Valdhorn-Sonata med concerterende Clavicin, og en dito Concert. Entre billetterne a 1 Ort 8 s. Stykket, kand behagentlig Dagen for ud eller og paa Concert Dagen afhentes hos mig, i min Faders OberBrandtmester Berlins Huus, eller betales ved Indgangen. Begyndelsen skeer precise Klokken 5. Tronhiem den 5te November 1779. D. Berlin.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Auction. Onsdagen den 1ste December førstkommende, bliver Sr. Peter Kierulfs iboende Gaard i Christiansund paa Nordlandet beliggende, stillet til offentlig Auction 3de Gang, og saafremt antageligt Bud skeer, da absolut bortsolgt, paa de Conditioner, som paa Auctions-Stædet vorder bekiendtgjorte, og tiener dem, som ere fraværende til Underretning, at Gaarden, som haver beboelige Værelser for en Kiøbmand eller anden honet Familie, er forsynet synet med Brygge og Fladbrygge a. altsammen i nestleden Sommer repareret. Paa samme Tiid bliver bortsolgt en stoer RaasejelJægt paa 3de Stable Bords Størrelse, med tilhørende Takkelagie, samt Eendeel ved forrige Auction usolgte Meubler. Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Skulde nogen behøve, til Kiøbs, af LatinSkolens overblivende Bygnings-Tømmer, som ligger løs, paa Tomten, stort og smaat, af Gran, 31 og trefierdedel Tylte, og af Fyrre, 4 og en halv Tylte, vilde den Lysthavende melde sig, hos Magistraten, for at accordere, om Kiøbet, efter Skolens Jndkiøbs Priser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Gaarden Qvamen, der skylder 1 Spand og Gaarden Bierken af Skyld 1 Spand 12 Markl. i Strinde Fogderie, hvilke begge saaledes ere bebyggede, at en conditioneret Familie kand beboe dem, ere under Haanden til Kiøbs at bekomme; Paa begge Gaardene kand i beqvem Jord udsaaes 28 Tønder Korn, og fødes 24 Klave-bundne Kreature, 4 Hæste og smaae Fæe. J Gaardenes Udmark er fornøden Brændeved og Giærdesfang samt Huus Tømmer til Huusenes Vedligeholdelse; nærmere Underretning herom erholdes paa AdresseContoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Tvende Nøster og et Bolværk, som liggenaller yders udi Sanden, er under Haanden til Kiøbs hos mig at bekomme; De Lysthavende vilde behage med mig om samme at accordere. Tronhiem den 4de November 1779. Matthias Schive.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Hermed bekiendtgiøres, at den Gaard og Grund, som Peder Hansen Knottens udi Sanden beboer her i Byen, er unden Haanden at faae til Kiøbs, og meldes til Efterretning for Lysthavende, at en Deel af Kiøbe-Summen, kand blive staaende i Gaarden; thi ville Liebhaberne behage at accordere om Kiøbet med Tronhiem den 3de November 1777. S. Røst.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Beste Sorte Martinique Caffe=Bønner, Svedsker, Catharine-Plommer, PommeransSkaler i Sukker, Ungarisk- og Lavendel=Vand, beste Sort Bom-Olie, Capris, syltede Pomeranseer, Moreller, Plommer, Oliver, Succade og Citroner, faas til Kiøbs til billigste Priser, foruden bekiendte Sorter Kramvahre, hos Ahlerd Henrich Brandt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Bortkomne Sager. J Søndags Eftermiddag er taft, fra mit Huus af, op efter Gaden og videre, en Bever-Naal; Finderen behager, at levere den til mig Undertegnede, imod en convenabel Douceur. Anthony Kahrenkamp.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Bøger. Det 2det Bind af Dannemarkes og Norges, samt Hertugdømmenes Beskrivelse, og det 1te Bind af Norges Historie, kan nu bekommes paa Adresse=Contoiret, hver for 1 Rdlr. Exemplaret for Subscribentere, men 1 og en halv Rdlr. for dem, som ikke have subscriberet, for hvilken Priis endnu nogle faae Exemplarer ere at bekomme af 1te Bind. Sammestæds faaes og Sædelære for skikkelige Folkes Børn, 24 s. Hr. Heilmans Sange, 12 s. Den rætskafne Advocat, som en rigtig Copie efter Originalen. ved ærlig Mand, 32 s. M: Rd. en Autor borger, tigger og stiæler saa stærk fra den anden, at Originaliteten (paa min Siæl) næsten er bleven saa var som Ærligheden, 32 sk. De aftakkede Officerer, 24 sk. Tanker over Moden og dens Følger, 8 sk. Underviisning i Engelsk Dandse, 1 Rdlr. Hofmesteren eller den private Opdragelses Fortrin, 24 sk. Er paa Adresse-Contoiret til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
Paa det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Forlag er her nyligen trykt et PriisSkrift, forfattet af Hr. Professor Brøniche, under Titul, Forsøg til Mineralogie for Norge, samme sælges hos Selskabets Secreterer Hr. Mag. Wittrup og her udi Bogtrykkeriet, for 20 sk. uindbunden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-05
J Bogtrykkeriet er til Kiøbs det Methodiske Bogholderie efter den Jtalienske Maade, tilligemed et vidløftig Anhans, 6 Ort 16 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Tanker over Døden, tagen af et Liig-Vers. kan ønsker ofte mange Aar, Og paa en Aske=Bygning flikker, Vi haaber, higer og attraaer, Og immer tænker man er sikker; Endskiønt vi veed at ingen kand Os redde fra de Dødes Land. Ja hvem kand Dødens Lov vel rygge? Fra Scepter ned til Bettelstav, Har Døden et fuldkommet Krav, Og alle jævnes maa J Gravens mørke Skygge. Hvor mangen sød Betragtning kand Ey Livets Ende os fremstille; Vi boer i et forførisk Land, Hvor Skyggen stedse os vil drille; Vi greb. Fik fat. Men hvad var det, Som blindet Øynene saa let? O Verdens Alt, o lette Avne! Hvor let kand den undvære dig, Som kun paa eet vil blive riig. En Rigdom, som man ey J Dødens Stund skal savne. Skal Modgangs Bølger tumle os, Og haardt slaae ind paa Livets Planker. O! hvad vi dem kand byde Trods! Vi skal engang dog kaste Anker J Graven i den stille Havn, Som er vor rette Fødestavn, Hvor Kummer skal med Livet endes. Lad Strømmen kantre Livets Baad, J Graven høres ingen Graad. Havnen sligt ey meer Den Havnende skal hendes. Den vise Solon sagde ret: See stedse hen til Livets Ende. Det var at ønske, Mennesket Der hen ret Tanken vilde vende, Da tænkte man jo vel og ret Da faldt jo Livets Ende let. Da var ey Døden usædvanlig, Naar man har dødet hver en Lyst, Som spirer frem udi vort Bryst; Da blev vi værdige, Og ret til Himlen danlig. Hr. Dela Landets Skrivelse om en Nation af Dverge paa Øen Madagascar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
De gamle vare fra Homeri Tider overbeviiste om, at der midt i Africa boede en Nation af Dverge eller Pygmæi; og adskillige Skribentere have beviist, at de ere til. Nu er al Tvivl i den Henseende borttaget ved en Beretning, som Hr. Commercon, en berømt NaturKyndig fra Bourg i la Bresse, som har reyst Verden omkring med Hr. Bougain, har givet, disse Dverge udgjøre et stort Folk, som i det Madagaaseariske Sprog kaldes Qvimos. Forskiellen imellem dem og de andre Negre er, at de ey ere saa sorte, som de andre, og at deres Hænder naaer neden for Knæerne, naar de staaer opreyst. Hos Fruentimmerne ere Brysterne ey kiendelige; de fleeste kand derfor ey selv give deres Børn at die, men maa underholde dem med Koe=Melk. J Henseende til Sindets Kræfter giver de Malagascherne (saaledes kaldes Jndbyggerne paa Madaggasear) intet efter, som man veed besidder god Forstand, skiønt de ere langsomme. Disse Qvimos er en stridbar Nation, saa deres Mod er saa meget større, som deres Vext er mindre, og de har aldrig været undertvungne af deres Naboer skiønt de ofte har angrebet dem med al Magt, og stærkere Vaaben end de selv bruger; thi de bruger ey Pulver eller Kugler, som deres Fiender; De har altid værget sig tapper, og forsvaret deres Frihed inden for de Klipper de beboer; Og den vanskelige Tilgang til disse Klipper, er uden Tvivl en af Hoved Aarsagen til, at de ey ere overvundne. De leve der af Riis=Frugter, Bell=Frugter, og Rødder. De holde et stort Antal af smaat Qvæg, af Faar og Giedder, som de og betiener sig af til Føde. Med deres Naboer ere de hverken ved Handel eller paa anden Maade forbundne, men lever ved det, som deres eget Land tilveyebringer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Aarsagen til alle smaa Krige imellem disse og deres Naboer, er, at den ene tager Qvæg eller Slaver fra den anden. Naar Qvimos fra Toppen af deres Bierge seer, at deres Naboer rykke an for Dalene imod dem, stiller de nogle Stykker af deres Hiord ved Indgangen af den Vey, som fører til deres Egn, for at hielpe deres andre ældre Brødre dermed, som de siger, men truer derhos, at sætte sig imod af alle Kræfter, om Fienderne. vover at komme nærmere. Deres Vaaben er Bue og Pile, som de færdig veed at bruge. Man troer, at dersom de efter deres Tilbøyelighed kunde faae Pulver og Gevær fra Europæerne, vilde de snart blive de Angribende i stæden for de nu forsvare sig; og i det Fald maatte deres Naboer ansee sig lykkelige, om de kunde beholde Fred med dem. Tre eller 4 Dages Reyser fra FortDouphin, som ligger yderst i Sønden, af Madagarscar, viser Jndbyggerne mange Begravelser, hvor de forsikre, at de Qvimos ligger, som faldt der i et stort Slag. Dette maatte være et Beviis, at disse tappre Folk i forrige Tider, er gaaet ud fra Biergene, og har vovet sig i Dalene, og formodentlig ved dette Nederlag ere blevne nødte til at rettrere sig bag Biergene.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Paa Hr. Commercons Reyse til Fort Dauphin sidst i Aaret 1770, viiste Gouverneuren Greven af Modelve ham et Quimosisk Fruentimmer, omtrent 30 Aar gammel, iblandt sine Slavinder, som var 3 Fødder og 7 Tommer høy, Hun var mindre sort af Farve end Negerne ellers ere; Hun havde efter sin liden Vext sterke Lemmer, og hendes Arme naaede til Knæeskallerne. Hendes Haar var kruset, og hendes heele Physiognomie nærmede sig meere til Europæernes end til de Malgaschers; Hun saae mild og roelig ud, og havde et behageligt Væsen, og viiste god Forstand. Jngen Bryster havde hun, som før er anmærket. Kort førend Hr. CommerconsReyse til Øen Bourbon, tog hun sin Flugt ind i Skoven, deels af Længsel efter Frihed, deels af Frygt for at indskibes og føres bort. Nogle Dage efter bragte man hende tilbage fast halv død af Hunger; thi hun havde imidlertid kun levet af Rødder. En Maaned efter døde hun i St. Poul paa Øen Bourbon, formodentlig af Sorg over hun ey kunde komme til sit Hiem. Greven af Modeivo havde faaet hende til Foræring. af en Malgaschisk Herre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
24 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Biskop Jrgens. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius. Efterretninger, for Publico:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Det Kongelige General-Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium haver, under 23de October 1779, tilskrevet Stiftet, saaledes:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
J Betragtning, af adskillige indkomne Forestillinger, om at den, i Forordningerne, af 10de Februarii 1749 og 26de April 1773, allernaadigst anbefalede Fremviisning, af Chartepartier og Connossementer, i de respective Consulater, skulde være skadelig, for Cabotage-Handelen, saa at befragtere, derved have taget Anledning, til at give andre Nationers Skibe Fortrin for vore egne; haver dette Collegium, derover, gjort Hans Kongelige Majestet allerunderdanigst Forestilling, hvorpaa høystsamme har behaget, allernaadigst, at resolvere: af, for Eftertiden, Connossementer og Chartepartier, over den indehavende Ladning, ey skal være ind begreben, under de Documenter, Skippere, efter ovenmeldte Forordningers Jndhold, ere forpligtede, til, ved deres Ankomst og Bortreyse, at producere, i Consulaterne, naar Ladningen ey kommer, fra de Kongelige Stater, eller og derhen ere bestemte, end videre skal Consulerne, for Fremtiden, ikkun indhente generalle Efterretninger, om de indtagne fremmede Fragter, og ikke meere begiære Angivelse, af den derfor oppebærende Fragt. Men, for saavidt, det angaaer Ladninger, der føres ud, af de Kongelige Stater, til fremmede Stæder, eller, fra fremmede Stæder, derhen, da skal det have sit Forblivende, ved det, som, i forbenævnte Anordninger, er foreskrevet. Hvilket, da, de Kongelige Consuler, fra Collegio, det fornødne, er bleven communiceret, herved, bekiendtgiøres, til de Handlendes og Søefarendes Underretning. Fra Trondhjems Raadstue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Bekiendtgiørelser. Formedelst Mangel paa Rum udi Fruentimmer=Stolene i Breed Gangen i Dom Kirken, ere endeel Klaffer blevne forfærdigede med Laas og Nøgel udi bemeldte Gang og Rum udi den Søndre; samme ere ledige, og anbydes til Bøxel, eller i Mangel deraf bliver bortleyede; hvil hvilket tiener til vedbørlig Efterretning, fra Dom-Kirkens Wærge. Tronhiem den 8de November 1779. D. Gadebusch. Lysthavende paa Landet, og de, som, ved Planens Omsendelse, her i Byen, ikke ere fundne hjemme, og maatte behage at subscribere paa Uge-Bladet Allehaande, hvoraf det første Stykke udgives den 5te Januarii næste Aar, ombedes, inden Aarets Udgang, at melde sig hos mig. O. F. Paasche. Log. hos Hr. Scoldager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Proclama. Til almindelig Efterretning for Arsvinger, Credi= og Debitorer meldes herved, at være død i Stør= og Werdahls samt Selboe Sorenskriverie, følgende: J Schognens Præstegield: Eschild Weyes Hustroe. Paa Frosten: Ole Ryggs Hustroe Mette Ols=Datter og Huusmand Christian Storsveets Hustroe. J Stør dahlen: Jon Rollofsen Bitnæses Hustroe Berithe Erichs=Datter af Merager, Jon Henningsen Kirkebyes Hustroe Marithe Jons-Datter ibid., Jvn Thomesen Tømmeraas, Berse Jonsen Meragernæs, Jngeborg Hans Datter Renaaegierdet og Erich Jonsen Tømmeraases Hustroe Solo Jons-Datter. J Werdahlen: Ole Wangstad, hvis Hustroe ved Kongelig confirmeret Testamente er indsadt til UniversalArfving.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-12
Alle de som noget i disse Sterboder maatte have at fordre, eller til samme være skyldige, behager at addressere dem til Skifte-Forvalteren Erasm. Sigism. Resch.