Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-06
J et af en Borger, i Horsens Avis indrykket Jnserat, var der talt om en af en Enkelt alt forlængst a la Lindberg paabegyndt, men forhaabentlig frugtesløs Jndvirkning paa Valget til Fordeel for en Embedsmand, hvis politiske Tro Vælgerne efter deres hidtil gjorte Erfaring vistnok have al Grund til at ansee for at være modsat deres." Vigtigheden af at udfinde og vælge de liberale og characteerfaste Mænd, der som Deputerede i de næste 6 Aar kunne og ville repræsentere Folkets Sag, blev lagt Vælgerne paa Hjerte og derhos bemærket, at der vel ikke vilde blive Tvivl om Hr. Schyttes Gjen valg, da han jo bravt havde staaet sin Prøve." J Anledning af Suppleantvalget blev Opmærksomheden henledt paa Borgerrepræsentanternes Formand, Kjøbmand Høyer. Dette Jnserat besvaredes med et andet af flere Vælgere", som meente, at den paapegede Embedsmand gjust burde vælges paa Grund af hans formeentlige mange store og gode Qvaliteter, blandt Andet hans pro vede Kraft og Alvor og varme Jnteresse for Kjøbstæderne. Herpaa giensvarede, en Borger, som atter motiverede den Anskuelse, at folkelige og ikke aristokratiske eller absolutistiske Elementer af Folket selv burde indbringes i Stænderforsamlingen, og omtalte Hr. Schytte som en saadan "folkelig Deputeret." Med Hensyn til Yttringen om hiin Embedsmands varme Jnteresse for Kjøbstæderne bemærkede han, at en Deputeret ikke skulde varetage enkelte Jnteresser, men derimod upartisk veie alle Jnteresser og ikke saameget repræsentere en enkelt Commune, et enkelt District, som Folket i det Hele. En anden Jndsender henpegede paa det uhensigtsmæssige i Embedsmænds Valg i Almindelighed og, hvad den paapegede Embedsmands formeentlige Kraft og Alvor an git, bemærkede han, at disse Egenskaber var Eet, men Eensidighed og haardnakket Fastholden ved engang antagne Meninger et Andet. De flere Vælgere gjorde det sidste fortvivlede Forsøg paa at poussere deres Candidat ved den afgjørende Yttring, at Horsens ikke kunde gjøre et værdigere, sig selv og Samfundet gavnligere Valg. Det vil af Ovenstaaende sees, at begge Parter have procederet for Publicums Domstol, men at de flere Bælgeres Parti tillige maa have anvendt andre Midler. De flere Vælgere" have ikke benægtet dette, men istedetfor fundet det beqvemmest at retorqvere Beskyldninger, paa en Borger. Efter Valghandlingen, ved hvilken Hr. Schytte fik 86, Hr. Ræder 53 og Hr. Høyer 5 Stemmer, afgav Hr. Ræder ovennævnte Erklæring, som jeg nu kortelig skal omtale, nærmest med Hensyn til det ovenfor citerede Yttringer deri. Hvad Hr. Ræders Bemærkning om de ikke stemmeberettigede jødiske Jndividen angaaer, da vil Enhver let indsee, at Den, der har Jnteresse for det offentlige Liv og dets Udvikling og troer at kunne stifte noget Gavn ved at fremkalde eller deeltage i en offentlig Discussion om en eller anden Gjenstand, naturligviis ogsaa er berettiget dertil, ikke at taleom, at en Deputeret skal varetage ikke blot Vælgernes, men ogsaa de langt talrigere Jkkevælgeres Tarv, og at det altsaa er naturligt, om disse Sidste ønske at bidrage deres til Valgenes heldige Udfald. Jøvrigt ville der vistnok kun findes saa forstandige og virkelig oplyste Mænd, som ville lægge Vægt paa, om Den, der udtaler sig offentligt om et saadant Almeenanliggende, er et jødisk eller ikkejødisk Jndivid. Naar Hr. Ræder yttrer, at af 106 mødte Vælgere kun 53 have givet ham deres Stemme, da gjør det Jndsenderen ondt, at han ikke engang kan lade Hr. Ræder beholde det skjønne Haab, at alle disse have ønsket at han skulde blive Deputeret; thi af disse 53 Vælgere stemte 33 tillige paa Hr. Schytte, og det er altsaa uvist, hvilken af disse de helst ønskede til Deputeret. Sluttelig vil jeg tilføie, at Hr. Ræder, selv stemte paa Hr. Schytte og Hr. Høyer, og han synes altsaa at have været enig med det ene jødiske Jndivid, der netop opstillede disse to Mænd som Valg candidater. Et ikke jødisk Jndivid.