Jyske Efterretninger, 1813-09-19
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Om den franske Bier=Armees videre Fremskridt i Tydskland indeholder i Beretningen til Regentinden, af Frankrig indtil 1 Sept. følgende: D. 28 Ang holst Kongen af Neapel med Hertugen af Bellung (Marskal Victor) Natteleir i Freyberg, d. 29de i Lichtenberg, d. 30te i Zethau, d. 31te i Sayda. Hertugen af Ragusa(Marmon) holdt med det 6te Corps d. 28de Natteleir, i Dippoldwalda (i Meisner Kreds i Sachsen, hvor Fenden lod efter sig 1200 Saarede; d. 29de i Falken har, d. 30te i Altenberg (i Egeblege) og d. 31te i Linwald (i Rakowner Kreds i Bøhmen). Det 14de Corps, under Marskal St. Cyr, var d. 28de i Maxen, d. 29de i Reinhards Grimma (i Meisner Kreds), d. 30te i Ditteendorf, og d. 31te i Liebenau (i Stiftet Mersebure). Det 1ste Corps under Sen. Vandamme, var d. 28de i Hollendorf og d. 29de, Petersvalde, og holdt Biergstrækningen besat. Hertugen af Treviso (Marskal Morne ) havde d. 28de og 29de sin Stilline, 1 Pirne. D. 29de gik Gen. Vandomme med 8 a 10 Batailloner over den stor Biergklæde, og rykkede an mod Kum Marienchulm i Saager Kreds i Bøhmen); her stødte han paa Fienden, som var 8 til 10000 Mand. stærk, han indlod sig i en Fægtning; men da han ikke fandt sig stærk nok, saa lod han sit hele Armeekorps komme ned fra Biergene, og havne snart trængt Fienden tilbage. Men istæden for at vende om, og tage sin Stilling igien paa Høiene, forblev han i Kulm uden at besætte Biergene. Først d. 30te ankom Marskal St. Cyr og Hertugen af Ragusa ved de snævre Passer ved Tøplitz i Bøhmen). Gen. Vandamme tænkte blot derpaa at tilsperre Fienden Veien, og giøre alt til Fange; ven dertil var han ikke stærk nok. Da altsaa Fienden faae, at disse Armeekorps af 18000 Mand var ganske allene indrykket i Bøhmen, ved Biergstrækningen bleven adskilt, og alle de oplige Tropper befandt sig endnu nedenfor Biergene paa hiin Side, saae han sig reent forloren, saafremt han ikke kunde trænge dette Corp. tilbage, som havde faaet en slet og usikker Sulling. Den russiske Garde befandt og i Spidsen af den fiendtlige Armee paa sit Tilbagetog; dertil lod maa støde 2 friske østerrigske Divisioner, og den øvrige fiendtlige Armee forenede sig efterhaanden dermed. Alle disse Tropper trak fine Fløie, ud over det første Armeecorps. Gen Vandomme holdt sig kjækt, slog alle Angreb tilbage og bedækkede Strids pladsen med Døde; der kom Uorden i den fiendtlige Armee, og man saae med Forundring, hvad en liden Hof Tropper formaaer imod en Mængde Kl. 3 Efterm. trængte Gen. Kleiss's preussiske Colonne, som paa sit Tilbaget og var afskaaret, frem over Petersmalde for at forsøge at rykke ind i Bøhmen; den stødte ikke paa nogen Fiende, ankom uden Modstand paa Biergene, opstillede sig der, og ansaae den nylig begyndte stægtning. Virkningen af denne Colonne i Ryggen af Armeen afgjorde Kampen. Gen. Vandamme rykkede strax mod denne Colonne, som han drev tilbage, men blev nødt til at svække sin Linie i dette afgiørende Øieblik. Lykken vendte sig. Jmidlertid lykkedes det ham at drive tilbage Colvanen under Sen. Kleil, som blev drabt. De preussiske Soldater kastede deres Vaaben fra sig, og styrtede sig i Gravene eller flygtede til Skovene. I derne Tammel forsvandt Gen. Vandamme; man troer, at han er bleven dræbt. Gen. Cordinian, Dumoncenu og Philipponbestemte sig til at betiene sig af dette Øieblik, og med deres Divisioner at rettere deels paa den store Landevet, og deels paa Sideveie, i det de lod efter sig alt det, der havde Møle med at bortføre, som destod af 30 Kanoner, og 300 forskelige Vogne, men alle Hestene for de medsig. I deres ubehagelige Stillag kunde de ikke gjøre bedre. De Franskes Tab af Drædte, Saarede og Fangne vare ved denne Effette imod 6000, og maa troer, at Kiendes Tab tikke kan være nødder 4 til 5000 Mand. En Miil fra Kamppladsen forrente sig det 1ste Corps. igjen med det 14de. Denne Catastrophe var en Føine af en slet beregnet friger Jver; Tabet af Vandamme, har man Grund at beklage; han besad en fielden Bchirtighed og er død paa Ærens Seng.