Berlingske Tidende, 1799-08-23
Jndsendt. Den ældgamle Regel gaaske troe (hvo simplius er uforkonstleten afreise det er: nærmest Maalet - uden omed med mindst Spilde, tillader en gammel Landmand, som dat læg meget om, og prøvet mange Maader, at giøre bands holde, grønt og viant Høe paa na dette Ønske, at det fortrøgelige Landsangholdnings Selskab ville sørge for følgende. ialmaatten indført: at den deele Konst, efter dansk Octonominnemlig, bestaaer : at lade det staaede Græsligge prørt - aassere de efter Omstændigheder og det Lotale da prøven skal bevise, at itte allene den første Giæring, men der gradvise Uddampnings hele Arbeide, absolveres naturligt: rigtig i denne Forfatning uden Strøgning, og mindst de kosteligt saarer til endver Hensigt uden at beregne de velgiørende Følger i Tilfælde af det vaade Veirligt for Studden. og selve Staarene. 2) Naar Tid er, udretter man alt i faa Timer til Fornøielse, med villige Arme og gode River, og paa de nægte Fæng, med et Bidrag af en let nederlandsk Hakke, med maader Tænder 10 Tom. lange, forspændt med 1 a 2 smaa de. Kleveren behandles som almindeligt ; med denne og niet, bliver Uddampningen altsaa i Stat ganske vilkaarlig, og den skadeligen huus deriks have Sted. - Prial det Land som var sandt og overflødigt Hør, efter rigtigste Bevartition bortten bleger, efter blegmandske Marimer, eller sværtet og giort væmmeligt forstattets Bønden usle Qvæg; og Held det Agerbrug, hvor mange Hænder i lige lang Tid, ere vel fordeelte i paa de flere Steder - i lige Syssel, paa eengang og tillige! - Et accommodere Konsten med Naturen saa nærsom mueligt, og denne med blin, er, at gaae ligefrem, og sindere dem begge, føienstanden være nu, hvilken som helst be nede. At legge Natur, er vist not ikke at følge den, latterligt: vilde det lovlige, at reis over Agen efter Vand; og i at lade som maa knanen og ret trodierteligen leder efter det, man ende, at de tilte saamukte Aarsager, itte alder sort nærmer og lige for begge Dinen: eller giver sig i det mindste en borger mine, at man gierne vilde er uctor høverdølen af blinMands Optaler - og Opiulatriens utverydlaste Spilleværk. - givtens paaler med Tværstrægen imellem ham selv og gienden, var derser saa indløsende, og bemonstrerede denne praktisk, Maade Talenter og Tattil, Credi sammet præm parihus saa plant og saa ilian - hans Store Konge til Satisfaction, at endeelt Generalitet i end ikke det beste afluddeelte Stemmer gaae have givt der bedre eller sarere, og en Store af Mi andre og mandsherrer, med vidtløftige Jndklædninger, af nere. end eet Aendemies Meninger, passende til Sagen, eller ikke - nerne saa andt. - holder Feldtid Wilhelm fast Øie med de dam efterladte Spper - skal Preussen hverken blive udmærker med store Stuer lendver Krog af Landet fyldte med Penne Karle af det Mølgefærskilde Regiment eller han vil tillade, sine Stater topograffede af Luftmaskinerie dumt Aftav, verie opnings Flitter, at Arten Baafra. Han vil vist selv tage Foræder i den virkelige Pudagegik, og skabe Stater, og nu den Kongel. Fortrolighed Mænd, af den ægte Melanen hansholdings Konst - Klubemøllerne for den saare store Fabrik af - Banterot Noter i enhver forvirret og naturlig Politiks, og barnagtig Luers ligesaa sørgelige som fattige Trøst. - vil den tlige Jndustrie fra Berlinens Sand=Egne, og et hvert værdigt Brandenborgske - gar, und dar - mere ynk end haane ; og slutter man rigtigt fra November Maaned og - vil Danner Statens utitulaire store Mænd : ene novilleri e snart blive tykkoniske skiønneste Tydsk - i dette naboelige Riges Nordre Svædrer. Fridrich Wilhelm vil godt forstaae at give sig Rang, saavel med Fordums, som Nu Til dens Curopas allerstørste Frederiker - og 2 aldrig glemme, at det første i den monarkiske Statskonst derver ene og allene derpaa umplicume selv at see og tillige lære Folket at see og ærbødigst tale med efter dets allerhelligste Rettiøbeder - og saaledes vide han da - paa disse lettende Maader : rockille selv - at regiere a. - Das helst im Grundsprace, die samere Artillerie biner sich zu haben - 111, paa min Falance Kakkelovns=Fabrique kan erholdes adskillige Slags Falande Kakkelovne til forskellige Priser, af forskellig Facon og Størrelse, med forskellig Couleur Glasur, saasom hvid, himmeldlag, celadongrøn Bund, med couleurte Malerier indbrændt paa Glassuren og med udgraverede Gesimser og Decbrationer, alt efter de nyeste tydske og svenske Modeller. Mine Ovnes indvendige Indretning og Opsætningsmaade er i det hele gandske forskellig og anderledes indrettet end den man før her har brugt, og udi de Ovne, som i Aar her i Staden, ved mine Folk ere opsatte, ere anbragte Circulatr. Rør, hvilke udi straae Linier ligge umiddelbar over Jldstædet, omtrent i i samme Direction som de Circulatremør de Kongelige Bygmestere Jaar man og Sachtleden i Berlin have benyttet; disse Bør hols Aabning begynde ved Gulvet, drage Værelsers kolde. tykke og usunde Luft til sig, opvarme og forbedre den, og igien afgive denne Luft giennem Luftrørets øverste Aabning, og derved giør Værelset meget hastig varm og Luften reen, overalt har jen søgt at forene disse Ovnes udvortes Skiønhed med de meest brændesvarende indvendige Jndretninger efter de Principer, som man i den senere Tid i Tydskland og Sverrig, hvor man benytter sig af Steenovne, har antaget for det bedste, og da det saameget i Henseende til Nytten og Sikkerheden kommer an paa disse Ovnes Opmuring og Opsætningsmaade, saa blive de fra nin Fabrikke og saaledes opfarte, saa at der aldeles ikke kan gaae Jld udi dem, naar de ved mine Folk tilbørligen renses og eftersees hver andet Aar, og oftere behøve de det et At man ud forrige strænge Vinter, uagtet jeg da ilke ved Fasanerovnes Opsætning benyttede Circulair Rørene dog har været fornøiet med mine Ovne, bevidne endeel Attester jeg herom af indsigtsfulde, respectable og troeværdige Mænd har erholdet og hvoraf jeg herved med Vedkommendes Tilladelse har ladet aftrykke nogle, nemlig : Hr. Profester Mantheys, Hr. Sukker Raffinadeur Ernsts og fleres Kriftlige Vidnesbyrd herom. Jeg anbefalet mig dos det holsttede Publikum saavel i Kiøbenhavn som i Provindserne, forsikrende at jeg bestandig skal bestræbe mig paa at mine Fasanceovne kunne opnaae den hæleste Grad af fuldkommenhed, saavel i Henseende til smukkeste Form som nyttigste.