Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-19
Underskrevne Eiendomsbesiddere og Sogneforstandere have alt længe følt Trang til for Deres Majestæt at tolke de taknemmelige Følelser, der saa ofte maatte vækkes hos os i Anledning af Deres Majestæts kongelige Gave, Anordningen af 13de August 1841. Den reen folkelige Aand, hvori dette Lovbud er affattet, er saa tydelig og saa fremtrædende, at vi ved at see Deres Majestæt i vor Midte, ei kan tilbageholde vor varmeste Erkjendtlighed, og vove vi derfor herved allerunderdanigst, at bringe Deres Majestæt vor hjertelige undersaatlige Tak, for den ved denne Anordning fremkaldte friere Forfatning af Landcommunalvæsenet, vor Tak for dette store Bidrag til Samfundsforholdenes Udvikling, og for det derved forøgede Haab, at Deres Majestæt gjerne seer Borgerlivet udvikle sig igjennem frie Former, ved Hjælp af retfærdige og humane Love i Overeensstemmelse med Tidsaanden og dens Krav. Saa see vi og heri et nyt Beviis paa Deres Majestæts Viisdom og landsfaderlige Omhu, et nyt Beviis for at Folkets billige og betimelige Ønskers Opfyldelse ligger Deres Majestæt paa Hjerte; thi alt i en Tid var Ønsket levende her og en bedre Organisation af Landboforholdene, og et derved forøget Tilsyn med Amternes Oeconomie og indre Anliggender. Vi takke fremdeles Deres Majestæt for den os Skatteydere ved samme Anordning tilstaaede directe Medvirkning til vore egne communale Sagers Afgjørelse, og ville vi fremdeles stræbe og arbeide for at Deres Majestæt maa høste den rige Frugt, der er den folkelige Regents bedste Løn - Folkets Kjærlighed og Lykke og Lyst til at arbeide Haand i Haand med Deres Majestæt paa Borgersamfundets Velvære og friere Udvikling. Gud bevare Deres Majestæt til Held for Danmark og dets Borgere." mark og dets Borgere." Selv i den seneste Tid have vi ofte nok maattet beklage, at Huusmandsklassens meer eller mindre sørgelige Kaar lades upaaagtede, ja man kan endog opvise Steder, hvor den ikke er fri for en vilkaarlig Behandling og Undertrykkelse, der nedværdiger Godseieren og sætter ham i et foragteligt Lys hos alle Veltænkende. Ja i Stændersalen, hvor Huus mændenes Sag kom paa Bane, var der kun enkelte Ædle, der med Varme talte til Fordeel for denne talrige Deel af Samfundet. Hvor glædeligt er det ikke derfor, naar Godseiere med Opoffrelse og Kjærlighed tage sig af deres Huusmænd, opmuntre dem baade med Raad og Daad; hvilket Krav have ikke Saadanne paa alle Godes velfortjente Agtelse? En saadan Godseier er Hr. Tesdorps, Eier af Ourupgaard Gods paa Falster. Vi have jevnlig været Vidne til den levende Jnteresse, han viser for Enhver, selv den Fattigste paa sit Gods, naar Stræbsomhed og Arbeidslyst giver ham Haab om, at hans Hjælp ikke vil være frugtesløs, hans Godhed ikke spildt. J de 3 Aar, han har været i Besiddelse af Godset, har han paa forskjellige Maader, søgt at ophjælpe navnlig sine Huusmænd, han har skjænket disse fri Lægehjælp og Medicin; ved ham ere flere fattige Børn blevne opklædte, i Erlæggelsen af Afgifter viser han en ualmindelig Skaansomhed og understøtter de Fattigere med Mangt og Meget, som deels er dem nødvendigt, deels kan bidrage til at forbedre deres Kaar, og gjøre dem deres Stilling efterhaanden tilfredsstillende og lykkelig. Og hvorledes have Huusmændene modtaget disse Beviser paa en ædel Godseiers menneskekiærlige Følelser, De velsigne vel alt den unge Mand, der har til Hensigt at skabe Lykke i deres Hytter og see tilfredse, taknemmelige Mennesker og sig. Nei desværre! Det gjør os ondt at maatte fremføre det; de have ikke alene ikke paaskjønnet denne hans Godhed, der alt har virket i saamange Retninger, men 4 af dem have i Trediepartens (40) Navn indgivet en Klage til Hans Majestæt Kongen, saavidt vides over vilkaarlig Behandling i Hoveriet, fordi han forlanger, at de skulle møde paa deres Arbeidsdage 1 Time tidligere om Morgenen og forlade Arbeidet en Time sildigere. Dette Forlangende eller rettere denne Accord er Huusmændene tilbudt imod at de fritages for deres Arbeidsdage i 2 af Vintermaanederne. Det er altsaa en frivillig Overeenskomst, vedtaget af begge Parter. Vi vide for sikkert, vi have hørt det af flere af Huusmændenes egen Mund, at Hr. Tesdorpialdrig forlanger overdrevent Arbeide af dem, at han stedse tager rimeligt Hensyn til den forskjellige Arbeidsdygtighed og Alder, og at han i den travle Tid rigeligt sørger for deres Vederqvægelse. Vi trøste os derfor ved at Klagen er udgaaet fra tvende Jldesindede, (til Skam for Menneskeheden, maae vi berøre, at een af disse har nydt meget store Beviser paa hans Godhed, og at kun disses Jver har lokket de Øvrige med, af hvilke i det Mindste Nogle have ladet sig lede af Frygt. Grunden til Klagen maa vel altsaa søges i en i den ringere Stand ikke ualmindelig Mistænksomhed mod Alt, hvad der udgaaer fra Herregaarden, af Frygt for Følgerne, en Mistænkelighed, der fornemmelig beroer paa den Undertrykkelsesaand, der i lange Tider hos mangfoldige Godseiere har været den fremherskende imod Bondestanden, den Mistænkelighed, som ikke kongelige Lovbud, sigtende til Bondestandens Oplysning og befrielse, ikke de bedre Gods eieres Kjærlighed til deres Underordnede ganske har formaaet at udrydde. Det glæder os at kunne tilføie, at mange Huusmænd ere oprørte over deres Medbrødres Fremfærd, at den almindelige Agtelse, som Hr. Tesdorpf i faa Aar som Godseier og Menneske har erhvervet sig her i Omegnen, ogsaa har vundet Jndgang hos mange Gaardmænd og Huusmænd, en Agtelse, der ubetinget næres af enhver dannet, som uhildet har fulgt hans menneskekjærlige Bestræbelser. – Vi kunne ikke andet end undre os over, at Huusmændene have kunnet formaae Nogen her i Byen til at concipere Klagen, og beklage at Concipisten ikke har hørt begge Parter, før han paatog sig et Arbeide, der af enhver Ret findet maa høiligen misbilliges. Det skulde endelig glæde os og disse Linier, maatte oplyse Huusmændene om det Ugrundede i deres Klage og faae dem til at føle, at de sikkert eengang, naar de nyde Frugterne af deres Gods eiers ædle Bestræbelser, ville velsigne ham som deres Velgjører. Dette var disse Liniers Hensigt; Hr. Tosdorpf hverken ønsker eller behøver noget Forsvar i denne Sag.