JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
2) Til næste 1ste April eller 1ste Maj kan 2 unge, Mennesker, der har Lyst til Landvæsenet, mod Betaling faae Plads hos mig J begge Henseender ville man behage at henvende sig til Hr. Prokurator Nielsen i Aarhuus eller mig, selv. Østergaard ved Aarhuus d. 24de Nov 1817. Møller. I Kraft af Hans Kongelige Majestæts all rnaa digste Bevilling af 15de August d. A. indkaldes herved sub poena perclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Fader Apotheker Jacob Helms heraf Horsens, inden foreskrevne TidsForløb med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav for mig et anmelde og beviisliggiøre. Horsens Apothi d. 18de August 1817. Paa egne og Meharvingers Vegne, Adam Helms.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
Caffe, Candis, Melis, engelsk Sennop, St. Croix Rom, alleslaas Urtekrompher samt extra god Kiøbenhavnsk Skatolskraae, til gangbare Priser faaes hos S. M. Snell. Undertegnede er forsynet med et betydeligt Forraad af alle Sorter gode Violinstrænge, extra god Chatol straae m.m til nedsatte yderst billige Priser i Beutiquen lige for Cannegaden hos P. Nørgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
Hes C. B. Frausing kan bekommes alle Setter, Skrivpapir, engelsk Sennep i store og smaae Glas, m. m. En Kane med Hestetøi og gode Bielder til een Hest, r at faae tilkiøbs paa Studsgade No. 190.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
En Kane i komplet Stand med Bjørnfælle, brugelig til 1 og 2 Heste, anvises til Salg af Jens P. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
Hvor godt Høe og Byghalm, til meget billige Priser, er at faae tilkiøbs, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
Da min Mand Snedkermester Hans Qvist forlod mig og 3 smaae Børn den 13de August sidst, saa anmodes han herved om, ifald han endnu skulde være i Live, at vende tilbage, for at opfylde sine Faderpligter; ligesaa ombedes enhver som kunde vide hans Opholdsted, at vise den Godhed imod mig, at give mig Underretning derom. Aarhuus den 30te Decbr. 1817. Christiane Qvist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
At jeg undertegnede, som et ansat som Læge i Grenere og Distriet, nu er ankommen hertil, bekiendt Wellerop. giøres herved. I øverste Etage er Viboelse ledig for en honet Familie paa Hiørnet af Torvet hos S. V. Still.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
Det Sted som Klokker Chr. Risom for Tiden beboer ved Aarn bliver at faae tilleie næstk. Paaske Flyttelid, om Leien aftorderes med Jacob Sørensen. Rosenblade, samlede af J. M. Thiele, sammes Previt af Danske Folkesogn; Skiemt og Satire, af Fredetik Hern; Menneskets Værdigheder, en Gave til unge Mennesker, naar de, efter faldendt Opdragelse hiemme, gaae over i Verden, forfattet af Consistorialraad Sinienis og ove sat af Prof. Guldberg; denne til unge Mennester saa saae passende Nytaarsgave, faaes for 13 Mk. 8 s. nitid indb. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
Nyeste Bibliothek for Damer, indeholdende udvalgte Romaner og Fortællinger, er 1ste Hefte udkommet og kan faaes for 1 Rbd.; tillige er Subskriptionsplanen til Eftersyn, og Subskription modtages hos Fabritius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-03
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Aar 1818. No. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes med Brevposterne. Tirsdagen den 6te Januarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Politik - Cultur - Folkemængde. Mon det vel vil vare længe - sagde forleden en dybt tænkende Politiker - inden der vil foregaae en Hoved forandring i Storbrittanniens Politik, ere ikke Begivenheder, mødte, udvikle der sig ikke daglig nye for vore Øine, som ville bevirke en saadan Hovedforandring i Nationernes og selv i de forskiellige Verdensdeles indbyrdes Forhold: saa at Engelland vil erkiende Gavnligheden af den store Catharinas Planer og finde sin Jnteresse i at understøtte dem. Som Napoleons Plan at erobre Egypten og giøre den til Kolonie var et afgiørende Foretagende for at styrte Engellands Handel paa Ostindien, saaledes synes Egyptens Erobring og Kolonisering af Engelland, nu at være det eneste Middel for at frelse den; deels for at hindre den ikke skal tage en anden Vei giennem Asien, og deels fordi det stedse bliver mere usandsynligt for Engelland i Tiden at konservere sin Handel paa Ostindien paa den sædvanlige Vei, naar det saameget nærmere liggende Sydamerika kommer til at bestaae af uafhængige Stater, det være saa Kongeriger eller Republiker. Fra Oldtiden af har den ostindiske Handel gaaet over det middellandske i Hav; det var det osmanniske Barbarie som forstyrrede dens Fart og til Jordens Held nødte Europæerne at søge en anden Vei. Da Engelland nu er i Besiddelse af Maltha og Gibraltar, saa er Veien banet for at bringe den ostindiske Handel tilbage i sin gamle Gang. Den franske Revolution og Napoleon ættede Politikens giærende Stof Deien er nu i Ovnen, og dens store Bagværker ville efterhaands fremkomme. Menneskeslægtens Udvikling og Jordens Cultur lader at sig ikke standse; Forsynets Veie ei forhindre. Barbariets Jndtrængen i det vestlige Asien og sydlige Europa tillode kun saalænge det var et Middel til at befordre den vestlige Halvdeel af Jordens Opdagelse og Cultur; Hensigte tii er opnaaet. Saaledes som Egypten er den gamle Ver. dens Middelpunkt, saaledes vil den mueligt engang vorder et Middelpunkt for dens Politik. Man kaste et Øie paa Jordkuglen, sammenligne Veien over Egypten til Ostinden med hiin som nu maae tages. Vel synes ei den chinesiske Keisers Jalousie imod Engellændernes stedse til e voxende Magt i Ostindien og deres imponerende Naboeelskab, at være farlig formedelst Chinesernes ringe Krigsdueet lighed; vel vise ei de indiske Fyrster sig for Tiden at være saa frygtelige, da den brittiske Regiering veed at vedligeholde deres indbyrdes Uenighed, at dække sine Besiddelser ved at omgive dem med smaae Stater, hvis Regentere den understøtter med Subsidier for selv at betiene sig af dem mod de oprørske Pindarer; vel bryster den sig at at kunne regiere 40 Millioner Hinduer med 1600 europæiske Embedsmænd, og vel er det en Lov at ingen som en født i Jndien maae vorde Embedsmand, med mindre han har været i Engelland, for at bevare Kierligheden for Moderlandet, men de blandede Børns Antal tiltager bestandigt. Storbrittaniens Vel, som i de sidste 25 Aar, vandt 100 Millioner Pund Sterling ved sin ostindiske Handel, udfordrer, at det snart aabner sig en nærmere Ve til Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Rusland har vidst at skaffe sig den igiennem de øst og vestpersiske Riger; alt længe gik Rusland svanger med denne Plan, det var Ærindet for den russiske Minister Parmoloffs Gesandtskab til Persten, hvis Monark er saa venskabeligsindet mod Ruslands Keiser at han har ønsker at faae en Sammenkomst med ham til næste Foraar i Astrakan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Man siger, at den nærværende Tid ei er interessant, og dog har aldrig nogen Tidspunkt været vigtigere. - For ethvert Menneske som har fattet den Sandhed at i Jordlivets Bestemmelse er ved deres egen Kultur at befordre Jordens, er det overmaade mærkeligt at skue, hvorlunde nu Naturen griber ind i Menneskelivet og mægtigen virker til Jordens Kultur og Menneskeslægtens Udbredelse paa dens Overflade. Ei er det allene til det gamle Asien eller til det nye Amerika, men ogsaa den femte Verdensdeel, den umaalelige Øeverden, det langtbortliggende Anstralien, føler Kulturens velgiørende Virkning. Paa Nyeholland, denne store Øe, som kun er 10000 Mile mindre end hele Europa, dette forunderlige Land, der seer ud som en Ørken uden til og tegner til at være et frugtbart Land inden i, som er omgivet af høie Bierge og øde Sandkyster; har andre og høist forunderlige Dy og Planter end andre Lande, og som er beboet af en besynderlig Slags vilde sorte Mennesker; i dette forunderlig Land hvis Natur ingen endnu ret har kunnet begribe, tiltager stærkt den engelske Kolonie Port Jakson; smukke Byer fremstaae nu i hiint Land som har lagt vild siden Skabelsen, de høie saakaldte blaae Bierge som udstrække sig langs med Kysten ere overstegne, og man har fundet et ubyre stort og frugtbart Land paa den anden Side hvor Engelland kan hensende sin overflødige Folkemængde (fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Frankrig. En almindelig Gienstand ei allene for de Franskes Jnteresse, men endog for hele Europas, er Regieringen Bestræbelse for igien at sætte den franske Armee paa en respectabel Fod. At Nationen viser en stor Jnteresse fordenne Sag, og at det Raab allerede høres i mange Circler at man skal betale de Fremmede med Jern; og at selve Prindserne behandle de bonapartiske Krigere med udmærket Agtelse og søger at vinde deres Hengivenhed, saa at Prindsen af Angouleme i Nantes paa en meget galant Maade skal have modtaget General Cambrone, som med Napoleon gik over fra Elba til Frankrige, har affordret ham hans Kaarde og givet ham sin egen i Stedet; al dette opvækker dog Uroe hos de tydske Naboer. St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Napoleons onde Lune skal især have tiltaget fra den Tid af at han erfoer, at man bestemmer hans Søn for den geistlige Stand. Der er anlagt en nye Vei af 12 engelske Mile til hans Spadseringer, men endnu havde han ikke benyttet sig deraf. Forleden beklagede sig Kokken over at han af Mangel paa Brændsel ingen Mad. kunde skaffe istand, hvorpaa Erkeiseren strax befoel Kokken at hugge en Kommode og et Skab af Mahonietræe, istykker; Kommoden blev ogsaa virkelig brugt, men Skabet endnu dennegang forskaanet, da der imidlertid fandtes noget andet. Iøvrigt befandt Napoleon sig ifølge de seneste Beretninger, frisk og vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Hayti (St. Domingo.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Fra amerikansk Side var Fregatten Kongres afsendt til Hayti for sammesteds at ansætte Hr. Tyler som Handels agent og for at knytte nærmere Forbindelse med hiint Kongerige, men Hensigterne ere mislykkes, Agenten maatte reise hiem med uforrettet Sag, fordi hans Certificat in beholdt Udtryk som Statsministeren Grev Limonade fandt at være høist fornærmende mod Hs. sorte Majestæts Regiering, saasom f. Ex. Ordene: Cap Francais, (istedenfor Cap Henry, St. Domingo (istedenfor Hayti. - Nu før 1ste Januar var det alt den 15de Aarsdag for Haytis Uafhængighed; denne Dag er en Nationalfest; paa denne er uindskrænket Audientse for hele Rigets sorte Statsembedsmænd hos Hs. M. Henrik den Store, (i legemlig Forstand skal han ei heller mangle Storhed.) Der ymtedes om en Formæling mellem en at Prindsessedstrene og Hs. M. Dronningens Brodersøn, Prinds Jean. Mærkr. russisk keiserl. Ukas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Den russiske Keiser har i Moskau udstædt en Ukas til den hellige Synode, hvori han tilkiendegiver sin Misfornøielse med heerlunde han saa ofte paa sine Reiser i Provindserne har hørt Taler af Geistlige, hvori de have sagt saadanne Ting til hans Lov, som allene kunne tilkomme Gud; da han nu i sit Hierte føler sig overbeviist om, at alle Velsignelser allene komme fra vor Herre og Frelsen Jesus Christus saa maae ikke Berømmelsen for Gierninger vorved Guds Haand saa øiensynligen har aabenbaret sig for hele Verden, tilskrives nogen anden, og hvorfor dog Æren allene tilkommer den Almægtige, Keiseren paalægger derfor Synodet at formaae de Geistlige til at holde en sig fra slige Lovpriisninger, og at holde sig til den hellige for Skrifts Ord, som befaler at give Herlighedens Her 12, allene Priis og Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Den franske Ambassadeur i London har hyppige Kone, rentser med Lord Castlereagh og Grev Bathurst. - De første amerikanske Orlogskib har overbragt den nye Gesandt til Engelland; det fører 74 Kanoner og Navnet, Franklin. - Hertuginde Wellington er kommet hiem til London. - Prinds Leopold var nylig i Windsor, hvorhan en heel Time opholdt sig ved sin Kones Liigkiste; til Foraaret reiser han fra Engelland, hvor han havde saamegen Lykke og Ulykke. - Den gamle syge Konge havde i lang Tid hver Morgen gjort ængstelige Spørgsmaal om sin Familie, som han frygtede for var uddød, hvorfor Dronningen forleden Dag besøgte ham, der syntes ret at glæde ham; hans eneste Ønske var at faae en mageligere Stoel at sidde i. - Fra St. Thomas ommeldes et engelsk Skibs Ankomst med over 100 Officierer som agtede, sig til Venezuela.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Tydskland. J Würsborgeregnen er man i stor Bekymring for den urolige Folkestemning som der finder Sted. Der har dannet sig en Bande som selv kalder sig Brandselskabet. der sender enhver Mand der holdes for Puger eller AagreBrandbreve, og næsten ingen Nat forgaaer at der jo i Egnen opbrændes Huse og Gaarde. Nu er det endog gaaet saavidt at Würsborgs Politie har faaet et saadant med Trudsel om Stadens Antændelse paa fire Hiørner, hvis ikke Brødpriserne inden 1ste Januar vare faldne til en vis Betaling. Skiøndt alvorlige Forholdsregler ere tagne, ere dog de arme Borgere i saadan Skræk at de nedgrave deres kostbareste Sager, ja mange flygter bort fra Huus og Hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Fædrelandet. Khvn. d. 2den Januari. I Gaar overleverede Greve de la Ferronnay Hs. Majestæt Kongen i privat AndientsHs. Majestæt Kongen af Frankrigs Creditiv Skrivelse som i overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister. Han blev derpaa forundt Audients hos Hendes Majestæt Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Vi bare her i denne Tid en Violinspillerinde, i Jfr. Scharff, en født Kiøbenhavnerinde, som fortiente at høres offentlig blandt de største Virtudser i Europa. Hun lod sig i Fredags (2den Juledag) i en af Hr. Petersen, Clarinettist i det kgl. Kapel, foranstaltet Concert, høre, og fortryllede mangt et musikalsk Øre med hendes fortræffelige, ligesaa raske som kunstlede Toner. Nogen mere Nøiagtighed i Takternes bestemte Foredrag vilde sætte hende ved Siden af den berømte Romberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
J Søndags var første Bal en Masque paa det kal Hoftheater. - Det fortræffelige Kaneføre, vi i denne Tid have, gjøre Kanefærden meget levende. I Gaar faaes her adskillige Kanepartier. Et, bestaaende af 19 Kaner, med en Rideknegt foran hver, samledes om Middagen paa Høibroplads, og tog ud til Lundehuset. Om Aftenen Kl. 9 kom Selskabet ved Fakkelskin tilbage til Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
- Man har nu Vished om, at Skibscapitain J. F. Krøyter, paa sin Hiemreise fra Holland, i Stormen mellem den 29de og 30te Octbr. f. A., har tilsat Livet. Han var kun 27 Aar gammel, og havde først været gift i 16 Maane Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Det Steinerske Skuespillerselskab gav her i Mandagaftes dets sidste Forestilling for dennegang: Tvillingerne fra Dergam og den pantsatte Bondedreng. Herfra tager Selskabet til Horsens. - J Egnen to Miil vestnordvest fra Horsens blev seet et Luftsyn Løverdagsaften d. 27de Decbe. omtrent K. 7 - Først fremkom usædvanlige Lysglimt, som man antog for Lyn, hvilket gik over i en stadig Lysning. der syntes oppe fra Himlen at nedlade sig; men nu frem i brød tilsidst i Sydost en Jldkugle af Maanens Størrelse og Klarhed, som dog i samme Øieblik tog Flugten, efterat den neppe havde budt sig frem til Skue, og idet den lygtede, forandrede den stux alt meer og meer sin Skikrelse, og dens Klarhed bredte sig nu ud i en gnistrende Taage, som gav sig bredere ud, jo dybere den sank. Hvorledes den i Sydost egentlig forsvandt, eller gik ud, kunde ikke observeres. Det Heele var et Skue, omtrent i tre Minuter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Døde. Capitainlieutnant i Søe-Etaten, Ridder og Dannebrogsmand G. Fog, i Khvn.; Frue Generalkrigsk. v. Schmidten i Pløen; Enkefrue Michaelsen fød Clasen i Slesvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Bekiendtgiørelser. Generalforsamlingen i Polybymni d. 7de d. M. gielder for begge Selskabets Settioner, eltsaa ønskes at Medlemmerne af den dermatiske Sectien ogsaa derved behageligen vilde møde. Directionen. Onsda en i 14de Januarii 1818 bliver paa Polyhonnes Theatet i Aarhuus opført: De sex Kile, eller den som kommer først til Mølle faaer føelt malet. Lostføil i 3 Atter af Vigl, frit oversat af N. T. Bruun. Billetter for de Børn som efter Selskabets Beslutning, kunne have Adgang til Skuespillet, en hos hes Sectionens Casserer Onsdagen den 14de J n. indtil Kl. 12 for 3 Rbmk. Stykket. Aarhuus d. 6te Januarii 1818. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Næstkommende Torsdagssen tildte Bal des Gist givet Matzena er ved samme Leilighed beværter med Næstkommende Torsdagssen tildte Bal des Gist givet Matzena er ved samme Leilighed beværter med vum og kold Spiisning. De som heri ville deeltage behage forinden sammesteds at lade sig tegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Fredag eften Kl. 6 begynder Ballet paa Raadstue salen for det borgerlige Jægerkorps, hvortil indbydes, Fere at derligge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Det bekiendtgiøres herved atter: at den Kammerherre Lehnsgreve Scheels Boe tilhørende Ulstrup Hovedgaard i Middelsom Herred, Wiborg Amt, med sit tilhørende Bøndergods, fine Tiender og Skove - saa ledes som Samme alt ved flere Avertissementer i denne Tidende og in specie ved Commissionens bekiendtgiørelse af 11te Novbr. d. A. er beskreven, vorder stillet til 2den Auction d. 12te Januarii og 3die d. 2den Februarii 1818, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, hos Hr. Giæstgiver Schmidt i Randers, ved hvilken sidste Auction absolut Bortsælgelse, om antagelig Bud skier, vil finde Sted; thi ville Liebhaberne behagelig give Møde, samt om Conditionerne. Jordebøgerne og Charterne henvende dem til de i bine Publicationer anviiste Personer og Stedet Administratiens, og Realisations Commissionen i Hr. Oberstlieutenant Kammerhere Greve af Scheels Boe d. 29de Decbr. 1817. Guldencrone Aagaard Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Mandagen den 12te d. lader Hr. Generaltigt kommissair Greve de Fædder Charisius ved Auction i Constantinsborg Skove bortsælge endeel gode Træer, især Bøger paa Roden. Libhavere ville møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 hos Skovfoged Jens Fischer, ved Baronledet. Aarhuus den 3die Januar 1818. Soetmann, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Mandagen den 12te d. M. om Formiddagen Kl. 11, holdes paa Aarhuus Raadstue Auction over en Toretage moderne Jernkakkelovn med fornøden Tilbehør, Fød og Rør, tilhørende Kiøbmand J. Struns Opbudsboe. Kakkelovnen er til Eftersyn hos Jens Darissen paa Fiskergade i Boen No. 200. Aarhuus den 6te Januar 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Auctionsdirectionen. Aarh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Stedet paa Rosensgade her i Byen, som beboes af Barbeer Ludvigs Kone og bestaaer af 6 Fag Stuehuus, et Brændehuus, Gaards= og Haugeplads, agtes bortsolgt efter Forliig ved offentlig Auction, som afholdes paa Stedet 1ste Gang Torsdagen d. 8de, 2den, Gang Mandagen 12te og 3die og sidste Gang Onsdagen d. 14de d. M. hvergang om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus d. 6te Januari 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Mandagen den 19de d. M. om Formiddagen Kl. 101 bliver her paa Raadstuen foretaget Samling i Kiøbmand Jeh Strunks Opbudsboe hvor de Vedkommende indbydes at møde eller møde lade. Aarhuus d. 6te Januarii 1818. Skifteretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Den Leilighed som for Tiden beboes af Hr. Kiøbmand Røese ved Studsgadesport, er til næste Flyttetid at faae til Leie. Den bestaaer af en rummelig Stue til Gaden, derved to Kamre, foruden Sovekammer, Kiøkken, Spiiskammer, Bryggers, Kielder og om forlanges Staldrum i Baghuset og 3 Kanike samt Loe og Loftsrum. Libhavere ville behageligst henvende R. Lund, sig til boende ved Mølleporten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Citroner, Altona Citorie dito Tobak, Lybsk Pebe rod, med mange flere nylig hiemkomne Vare er at bekomme til allerbilligste Priser paa Vestergade hos Chri i Chastensen. sten Christe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
En næsten nye, stærk og velkeslaaet Slæde, med passende Aasæt forevises tilkjøbs hos Handskemager Arp paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Nogle Fierdinger Herregaards Ævre=Smør til Huusholdning, kan faaes hos Schoubye paa Middelgade. delgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
En Jfr. af god Opdragelse ønsker til næste May en Condition helst paa Landet som Huusjomfrue eller i manglende Fald som Lærerinde for unge Pigebørn. Adressekontoiret anviser. der er
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-06
Kours den 2den Jan. - 430 - Specier 25 Rbmk. 14 s. a 26 Rbæk.; Committees. 111 pr. 100; Oblig. 98 a 99. Norske Sedler 24 a 25. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmsuist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
No. 4. Aar 1818. Aarhuus Stifts. privilegerede Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes : den 9de Januarii. Fredagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
Blandinger. Den nær ved Athen liggende Stad Vestizza er ved et heftigt Jordskielv ødelagt og over 5000 Mennesker blevne opslugte af Afgrunden. - J Smyrna havde man fra 31te Octbr. til 15de Novbr. sporet over 50 større og mindre Jordrystelser; det stærkeste var den 31te Octbr. og varede 20 Sekunder; indtil Midnat indtraf 11 Rystelser, der ledsagedes med en huul Knagen og Bragen fra Jordens Jndvolde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
I det kaukasiske Gouvernement nedstyrtede den 21de Octbr. en Sneelavine saa stor, at den bedækkede en Landstrækning af 3 Wersters Længde og en Høide af 50 Favne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
J Petersborg var Kulden den 20de Decbr., om Morgenen 28 Grader Reaumur, og hele Dagen igiennem 26 Grader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
Et rigladet Skib opbrændte forleden Nat paa Donaustrømmen udenfor Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
Det er i frisk Minde, at Hertugen af Wellington ifior lod anlægge Sag imod Udgiveren af den Flanderske Jour nal, fordi denne havde talt noget formentligen Usømmeligt om Hertugens Jndflydelse hos den franske Regiering ved Besættelsen af et Embede i Vestindien, og at han ved Underretten ikke allene tabte sin Sag, men blev endog dømt til at betale Vederparten Sagens Omkostninger. Hans Durchlautighed appellerede til Overretten og antog den bedste Procurator i Brussel, til at føre Sagen, men har nu havt den Ubehagelighed at see Sagen afviist paa den Grund, at hans Sagfører ikke var forsynet med lovmæssig Fuldmagt. Nu har han forskrevet en af Engellands bedste Prokuratorer for at hielpe sig. Saa besynderligt gaaer det til i Verden. Han som seirede over de, største Helte: Castenschiold, Junot, Massena, Soult og selv Napoleon, han kan ikke engang faae Bugt med en belgisk Avisskriver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
Til Russisk keiserlig Sendemand til de forenede Stater af Nordamerika er udnævnt en Statsraad von Poli 1 tika, hvis Navn i det mindste er for en Statsmand me 3 get betydningsfuldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
Speculationerne gaae stedse videre og videre her i Verden. Der ere nu i Paris Folk, hvis Næringsvei er at stiæle Liig til Lægernes Afbenyttelse i London. (De Londonske Liigtyve eller saakaldte Opstandelsesfolk have tilforn, været omtalte i dette Blad.) For kort siden blev et saadant stiaalet Liig baaret bort ved Paris. Patroullen kom til og flere Folk samlede sig deromkring. De fissige Liig trækkere forsikkrede, at de bare af Menneskekierlighed, trak afsted med Liget, da en yderst smitsom Feber havde foranlediget Personens Død. Ved at høre, smitsom Feber" at nævnes, løbe alle de Tilstædeværende bort, Enhver som han bedst kunde, og lode Bærerne fortsætte deres Vei i Roe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-01-09
Papiirfabrikor Baretta i Frankrige, der gjør Karduuspapiir af slampede Kartofler, har nu ogsaa bebudet, at ville giøre Skrivpapiir deraf. - Et tydske Blad siger i den Anledning: Dersom han kunde drive det til at gjøre dette Kartoffelpapiir spiseligt, saa kunne vore offentlige Archiver blive Magaziner i Hungersnød, og Leipziger Messe det største Madtorv i Europa. Men vee da den litterære Celebritet, mangen Skribent vilde see sig nødt til at spise sine Opera. Boghandlerne vilde være bedst farne; thi ingen Bog blev til Maculatur. Recensenterne vilde da sige: den Bog duer ikke, men den smager godt. Det vilde overhovedet blive en af de uhyreste Revolutioner i Verden. Om til det Gode eller til det Onde? Hvo kan forudsige sligt i Henseende til Revolutioner: