JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
Gaarden Skjerumgaard i Skjerum Sogn, beliggende 1 3/4 Miil fra Frederikshavn af Hartk. 7 Tdr. 6 Skpr. kan underhaanden faaes tilkjøbs af dens undertegnede Eier. Gaardens Areal er circa 160 Tdr. Land Ager og Eng, samt desuden omtrent 50 Td. Land Hede og Kjær dens aarlige Udsæd er 11 Tdr. Byg, 24 Tdr. Rug og 14 Tdr. Havre foruden 16 a 20 Tdr. Kartofler. Ved Gaarden kan holdes 20 Fækreaturer og 20 a 30 Faar foruden de fornødne Heste. Der haves Overflødighed af Tørvemose, tæt ved Gaarden. Bygningerne ere for faa Aar siden af Nyt opførte og Vaaningshuset indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. F. Koefoed. H. H. Schibbye & Nielsens.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
Varelager, er i disse Dage bleret assorteret med efterstaaende Varer, der paa Grund af heldige Indkjöb udsælges til billige Priser efter Varernes Qvalitet. Et Parti rhinske og engelske Jernvarer. bestaaende af : Hugjern, Hörlejern. File, Pander, Spader, Staaltraad, Laase, Hængsler og Grimskafter i alle Størrelser og Dimensioner m.m. m. Et smukt Udvalg af fine lakerede, pletterede, broncerede og forgyldte Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
Et Sortiment smukke Spadserestokke, Piberör, og Spidser, tilligemed et Parti fine og ordi naire Porcellains, ægte og uægte Meerskums samt Træpibehoveder. Ublegede, blegede og Farvede Tvister.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
Et smagfuldt Assortiment af franske, böhmiske og engelske Glasvarer, tilligemed et betydeligt Parti fransk og engelsk Porcellain og Fajance.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
Udi Stervboet efter afg. Johanne Kirstine Høyer, Enke efter afg. Herredsfoged Lauriz Høyer af Vestergaard, i Viisbye Sogn, Hassing Herred, bliver, Onsdagen den 30te Juni 1811, om Formidd. Kl. 9, paa Hassing Refs Herreders Thinghuus, afholdt en Skiftesamling, ved hvilken Skiftet om muligt agtes sluttet. Arvingerne indkaldes at give Møde. Hassing=Refs Herreders Comptoir i Teglgaarden, den 8de Juni 1811. . Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Snedkermester Mouritz Møller, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 16de Juni 1841. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
Efter Reqvisition af de myndige Arvinger efter afgangne Enkemadame Michelsen bliver i den bemeldte Afdøde forhen tilhørende Gaard heri Byen afholdt offentlig Auction Mandagen den 28de dennes og følgende Dags Formiddag Kl. 9, over den Afdødes Efterladenske ber, bestaaende i Meubler af alle Slags, Linned og Dækketoi, Sengeklæder, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, Kobber- og Tintøi, Vogne og andre Gaards- og Avlsredskaber, nogle Køer m. m. Hobro, den 7de Juni 1811. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-18
At jeg nu har erholdt nogle flere Mahogni Meubler og et Parti særdeles gode Sengeklæder, hjem, til Salg ved Auctionen den 22de dennes, og at alt hvad der skal forauctioneres, hvoriblandt et Fortepiano, Stue= og Taffeluhre, en Lysekrone, noget Kobberkjøkkentøi, nogle Kasser Rosiner, et Hjørneskab og 1 Klæderskab samt nogle Tobakspiber med meget meere, daglig staaer til Eftersyn i Gaarden Nr. 331 ved Osteraa, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Nissen. digeret.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Gudstieneste. Anden Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. 3 Hr. Stiftsprovst Dr. Hald. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Søndertranders Kirke sk. Hs. H. Hr. Stiftsprorst. Hr. Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Udlandet. Angaaende den franske Expedition til Mostaganemmeddele vi følgende telegraphiske Depeche fra Generalgouverneuren til Krigsministeren. Efter otte Dages hæderfulde Marscher og flere smaa Fægtninger paa Flankerne og vedArriergarden, der alle vare lykkelige for vore Vaaben, har Colonnen d. 25de f. M., efter en for Zouaverne ærefuld Træfning besat Tekedempt, som den fandt forladt af Jndbyggerne og uden alle værdifulde Gienstande, vi have spræng Fortet i Luften, og Staden, som begyndte at blive betydelige have vi stukket i Brand og sløifet. - Tra Tekedempt til Mascara, hvor vi ankom den 30te, vare vi uophørligt omgivne af Emirens Armee, som holdt sig i stor Afstand og undveeg Træfning. J Fortaesa og for Mascara have vi slaaet dem paa Flugt. - Den 1ste Juni have vi forladt Mascara og der ladet 3 Batailloner blive med Levnetsmidlet for 50 Dage. - J Defileen ved Arbet Kredia blev vor Arriergarde levende angrebet af 5 til 6000 Arabere. De 3 Batailloner under General Levasseurs Commando, at hvilke hiin bestod, og som man formedelst Terrainets Beskaffenhed ikke kunde understatte, have holdt sig med stor Fasthed; de have bibragt Fjenden et Tab af 3 til 400 Mand og have selv havt 10 Døde og 54 Saarede. -
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Efter dette lykkelige Felttog er Armeen den 3die igjen tykke ind i Mostaganem; den har 20 Døde, 82 Saarede og fo ter 116 Syge med sig. - Armeens Udholdenhed og Fasthed fortjener megen Roes. Hertugen af Nemours befinder sig vel. - Vi organisere vor Convoi og haabe at afmarschere den 7de eller 8de, for at agere hiinsides Mascara og maaskee at tage Seida, et noget bedre bygget Fort endTekedempt.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Det spanske Ministerium skal skriftlig have bedt Dronning Marie Christine om at frasige sig Egenskab af Formyndere for den unge Dronning. - Jmellem Frankrig og Navarra ligger et lille Landstrøg, hvis Besiddelse Fransk mændene og Spanierne stedsevarende og heftigt gjøre hinanden stridigt. Det bestaaer for største Deelen af herlige Græs gange, der ved den store Fædrift i disse Egne ere af megen Betydenhed. Vistnok bestaaer et Fordrag fra Aaret 1785, som regulerer Grændsesporgsmaalet, men dets Bestemmelser, maae imidlertid være meget utilstrækkelige, thi stadig gjor det ene Parti det andet Grændserne stridige, og næsten hvert Aar forefalde Collisioner, ved hvilke det hyppigt kommer til Blodsudgydelse. Nu igjen i de sidste Dage af Mai ere, efter Spaniernes Beretning, 12 til 1500 Franskmænd, understøttede, af to Compagnier Jnfanteri, trængte ind paa det foregivne navarresiske Gebeet; efter Franskmændenes Beretning hare kun Nationalgardisterne, understøttede af nogle Linietropper, opstillet sig paa den franske Grændse, for at hindre et befrygtet Angreb af Spanierne. Cabinettet har i denne Anledning erklæret, at det, hvorledes Sagen end forholder sig, vil vide at forsvare Landets Ære.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
J det engelske Underhuus fandt d. 11te d. M. en længere Discussion Sted over Hr. Wards Andragende, at det skulde paalægges General-Fiskalen at gjøre de fornødne Skridt mod William Sman og Samuel Long, fordi disse ved det sidste Parlamentsvalg i Cambringe som Agenter for Tory=Candidaten Hr. Manners Sulton havde tilladt sig at bestikke Vælgerne. Motionen var egentlig kun et Svar paa det Andragende, der faa Dage iforveien var gaaet igjennem, at der skulde anlægges Sag mod en vis Dr. Webstet formedelst hans Beskikkelser til Gunst for den ministerielle Candidat ved Valget i St. Albans, og blev derfor naturligviis levende bestridt af Torverne, men endelig blev den antaget med 77 mod 46 Stemmer. - J Overhuset blev en Bill om, at Jøderne maatte kunne overtage Municipal-Embeder paa den Maade, at, hvad dem angik, en Erklæring skulde ansees for tilstrækkelig i Stedet for den af de Christne fordrede Eed, ved den tredie Forelæsning forkastet med 98 mod 6 1/2 Stemmer. Biskopperne erklærede sig fornemmelig af den Grund imod Billen, fordi Joderne udgive Christus for en Bedrager, de verdslige Torver, fordi de i denne Bill see det første Skridt til Jødernes Admittering til Sæde i Parlamentet. - Det lader sig endnu ikke sige med Bestemthed, paa hvilken Dag Parlamentets Prorogation, vil skee, dog synes der ikke at være nogen Sandsynlighed, for, at Forretningerne kunne endes for d. 21de. Bladet Standard paastod den 11te, at Prorogationen vilde finde Sted i den næste Uge, dog hviler denne Efterretning paa falske Grunde. Med Hensyn til Udfaldet af Valgene see Udsigterne iøvrigt nu mindre gunstigt ud for Whigs end det for nogle Uger siden var Tilfældet. Hr. William Hol mes, Torvernes berømte whipperin, har paastaaet, at hans Parti i næste Parlament vilde være vis paa en Majoritet, af 30 til 35 Stemmer; - dette er nu vistnok overdrevet, men selv de ivrigste Tilhængere af Regjeringen inddrømme nu, at Whigs i Grevskaberne ville tabe meere, end de kunne vinde i Stæderne. Først i de sidste 14 Dage har deres Stilling forværret sig. Peel vil iøvrigt ikke beholde Magten længe og en kort Fjernelse kunde maaskee ikke være uden Nytte for Whigernes Populatitet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Søndagen den 6te Junii skulde Prinds Oscars ældste Søn Carl Ludvig Eugen, Hertug af Skaane, staa Confirmation; hvilken høitidelige Handling dog vilde gaae for sig i al Stilhed. Nogle Tage senere vilde Prindsen aflægge Eed til Kongen og til Constitutionen. Den unge Prinds, der nu er i sit 16de Aar, skal til Efteraaret fortsætte sine Studier ved Upsalas Universitet. Allerede fra Barnbeen af underviist af fortrinlige Lærere, og opdragen i næsten borgerlig Simpelhed, yttrer Prindsen fortrinlige Naturgaver, der af hans Forældre og Bedsteforældre upaatvivlelig ville blive uddannede til Fuldkommenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Staten Texas i Nordamerika udgjør ligesaa stort et Areal som Frankrig og Spanien tilsammentagne. Med Hensyn til Clima er dens Beliggenhed meget gunstig. Kysten leverer Sukker og Bomuld og paa Sletterne i det Jndre gjøre friske Vinde Opholdet taaleligt for nordiske Constitutioner. Hele Landet er gjennemskaaret af Strømme, der ialmindelighed gaae fra N. til S.; nogle af samme kunne befares med Dampbaade indtil 50 a 200 tengelske, Mile fra deres Munding; Trinidad skal endog være seilbar i en Strækning af 400 Mile. Men for det meste hav saavel Floderne som Havnene Sandgrunde foran Jndløbet, Til Galvesion, Hovedstaden, kunne Skibe, der stikke dybere end 12 Fod, ikke gaae, og Byens Handel maa derfor være meget ubetydelig. Det Jndre af Landet er for største Delen en aaben Steppe, eller Græsgange af det fortrinligste Slags, hvor Qvæget trives fortræffeligt. For Øieblikke ere Bofler, Kronvildt og vilde Heste Sletternes Hovedbeboere. Der findes mange skadelige Jnsecter, navnlig Scorpioner, hvis Stik, saavelsom de store, hæslige Taranteledder, koppers, er smerteligt og ofte farligt; ogsaa Alligatoren og Klapperslangen have hjemme her, da imidlertid nu Svine avlen tager meget til, og disse Dyr, som bekjendt, ere Dødsfjender af den hele Slangeslægt, vil denne Plage snart forsvinde. Landet har stor Overflødighed paa Bygningstømmer, der dog er meget ulige fordeelt; intetsteds paa det amerikanske Fastland træffer man den værdifulde Live Oak, i saadan Mængde. Paa kjæmpeagtige Levninger fra en antediluviansk Planteverden er Texas ligeledes rig, forstenede Træer ere ikke heller sjeldne andetsteds, men en heel Skov af opretstaaende til Steen forvandlede Træer over en Strækning af meer end 100 Morgen Land findes neppe andetsteds end i Texas; den fortjener i høi Grad at fængsle Gcologernes Opmærksomhed. - Under Spaniernes Herre, dømme var Texas ikke Andet, end en grændseløs Udørk de faa Missioner og Presidioss eller smaa Forter, som vare besatte med Forbrydere, tjente kun til at vedligeholde Overherredømmet. Grundstykker bleve for første Gang i 1799. tildeelte en Mand fra Ny-England, ved Navn Austin senere skeete det flere Gange, og Austins Søn Stephan som før 1826 allerede havde coloniseret 1200 Familier, kan ansees som Stifter af denne engelsk amerikanske Stat, som kun har existeret i 18 Aar. Hovedmassen af Befolkningen danne Anglo=Amerikanere, iblandt Jndvaanerne, som ialt vel beløbe sig til 200000 Mennesker, befinde sig 10,000 sorte Slaver; henimod 150 Millioner Morgen Land ere endnu umiddelbar Statseiendom, og det opdyrkede Land i privat Eieres Besiddelse udgjør ikke over 50000 Morgen Land.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
J Natten til 14de Mai var Staden Kolmar Vidne til en Jldsvaade, der, skjøndt i og for sig betydelig nok da 6 store Bygninger bleve lagte i Aske og Skaden anslaaes til 180000 Fr., dog fornemmelig var mærkelig ved det rædsomme Drama, som laae til Grund for Samme. Besidderen af det Huus, hvor Jlden opkom, var en Hr. v. Hurth, forhenværende Officeer af Condee=Hæren, nu er Olding paa 75 Aar; men for sin Trættekjærhed og Processyge, samt uselskabelige, raa og hævngierrige Charakteer noksom bekjendt og skyet af Alle. Allerede i lang Til havde der hersket Tvedragt i hans huuslige Forhold, og en af Konen indgiven Klage over ham førte omsider til Ophævelsen af en Forbindelse, der i sin Tid var bleven knyttet under de meest romanagtige Omstændigheder. Den Anpart, som ved Skilsmissen var bleven Konen tillagt, maatte hun imidlertid siden procedere med Manden om, hvorved Sagens Udfald blev : at Gaarden, som de boede i, blev hende udlagt til Eneraadigh, lerede flytte ud; men, forbittret herover indtil Raseri, svor han paa, at hans Kone aldrig skulde komme i Besiddelse at Stedet. J den paafølgende Nat var det, at Jlden udbrød, her paa forskjellige Steder paa eengang. J det Øieblik den var allerhæftigst, saae man v. Hürth, omgivet af Luerne, ligge paa Knæ i sit Soveværelse og, med Hænderne løftede mod Himlen, udstode rædsomme Skrig; et Øieblik derefter bras Gulvet under ham, og han forsvandt i det frygtelige Jld svælg. Da man næste Morgen, efterat Branden var slukket, fandt hans forkullede Lig, viiste Samme endnu kjendeligt Spor af et, med et tveægget Jnstrument tilføiet dybt Saar i Nærheden af Hjertet. Aftenen iforveien havde v. Hürth afgivet 5 Breve paa Posthuset: alle tilfulde vidnende om hans Beslutning at afbrænde Huset og selv søge Døden i Luerne. Dette rædsomme Optrin udbredte naturligviis Bestyrtelse over hele Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
beboer Wochenblatt indeholder nogle interessante Charakteristiker af Perioner, som have beboet GjældsfængseleSain-Pelagie i Paris. Der fortælles saaledes, at en amerikansk Kjøbmand, James Sman, som blev indespærre der den 2de Juli 1808 for en Gjæld af 652,640 Franes først slap ud igjen den 28de Juli 1830, da man aabnede dette Gjældsfængsel, og han havde følgelig beboet det i samfulde 22 Aar. Sman, hvis Formue beløb sig til 3. Millioner, havde meget godt kunnet betale, men han vilde ikke, da han indbildte sig kun at skylde 67000 Fr., hvorfor han havde besluttet hellere at tilbringe sit hele Liv Fængsel, end føie sig efter en Dom, som han ansaae for uretfærdig. Hans første Bestræbelse efterat han var bleven fængslet, var at betyde sin Kone og sine Børn, at de ikke vilde arve den mindste Hvid efter ham, saafremt de tænkte paa at betale hans formeentlige Gjæld. Efterat have beskjæftiget sig hermed, indrettede han sig ret paa en fyrstelig Fod. Han leiede en ligeoverfor St. Pelagie beliggende rummelig Bolig med Stald og Vognremisse, for der at kunne ctablere sine Domestikker osv. ligesom denne Bolig ogsaa indrettedes til at modtage de ham besøgende Venner, Til disses Disposition havde han her 2 Equipager, for at de paa hans Vegne kunde gjøre Lysttoure, besee Staden og besøge Baller, Concerter og Theatret. James Sman var en sjelden Original, i sit Fængsel var han opblæst som en Paafugl og forhaanede paa samme Tid det hele menneskelige Selskab. Conseqvent indtil sit sidste Aandedrag, bereddede han sig, 3 Dage efter at være sat i Frihed, til igjen at vende tilbage til Fængselet, da et Slagtilfælde den 31te Juli endte hans Liv. - En anden af dette Fængsels Beboere var Ourard. Hans Bevæggrunde til ikke at betale vare imidlertid af en anden Art. Han sagde ikke at han ingen Gjæld havde, men at han ikke vilde betale. Da han var Franskmand af Fødsel kunde hans Creditorer, kun i 5 Aar sætte hans Taalmodighed paa Prøve. Ogsaa han førte et fyrsteligt Liv i St. Pelagie, og for at erholde en rummelig Bolig betalte han sin fængslede Naboes Gjæld.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
En Dag, da Finantsministeren Villele spiste til Middag hos ham, og denne opfordrede ham til at bringe sine Anliggender med en Creditor (Söguin) i Orden, idet har tillige gav ham at betænke, hvilken Scandal han foraarsagede Gouvernementet, hvis General=Leverandeur han havde været, svarede Ourard. De har, min Tro, godt ved at tale saaledes, Hr. Minister, For en Gjæld af 5 Millioner er jeg Fange i 5 Aar, og jeg fortjener altsaa aarlig : Million. Kan De anvise mig en Speculation, som kaster Mere af sig, saa betaler jeg i Morgen!" En i Pialter klædt Mand stod nylig ved Indgangen til Palais-Royal. Hans interessante Ansigtstræk og rene Sprog dannede en selsom Contrast til hans fattige Udvortes; men alligevel blev hans Hat, som han holdt hen til de Forbigaaende, bestandig tom. Nedslaaet over sin Vanskjæbne, henvender han sig til en aldrende, simpelt klæd Herre og beder ham om en Almisse til at mætte sin Hunger for, men i samme Øieblik have Stadsergeanterne ham fat og ville til at slæbe af med ham, da den fremmede Herre lægger sig derimellem og udvirker hans Løsladelse hvorpaa han bortfjerner sig, efterat have kastet sin Pung Tiggerens Hat. Da denne Sidste bliver den anseelige Gaa ve vaer, iler han uopholdelig efter sin Velgiører, naaer ham ogsaa, og lader sin varme Tak udstrømme fra Læberne; men pludseligt standser hans at han har i denne Fremmede gjenkiendt en Mand, der engang i sin Tid i Schweifessoren har gjenkjendt sin gamle Elev og bevidner ham sin Glæde over Gjensynet i et Øieblik, hvor han kan være - Hr. J. Honors de Palasseau, født i ham nyttig. Lausanne, der for kort Tid siden endnu betlede paa Parises Gader, er nu i Besiddelse af en meget indbringende Post. Hvad den mathematiske Professor angaaer, da heed han i sin Tid Philipp af Orleans, nu Ludvig Phili1., de Franskes Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Fædrelandet. I Dannevirke hedder det fra Kjøbenhavn, at der i Garnisonen havde udbredt sig det Rygte, at der i Anledning at Formælingen vilde blive udstedt et kongeligt Tilsagn om, at den forventede høiere Gage for Armeen skulde blive at regne fra 1ste Jan. d. A.; men Erfaringen har viist, at man har smigret sig med falske Forhaabninger. Det forekommer os, at billighed taler for Udstedelsen af et saadant Tilsagn, da Marinen allerede siden 1ste Jan, har nydt den høiere Gage, og det vilde dog være haardt, om Armeen skulde bøde for, at man saaledes har rodet sig ind i Detailler, at manikke kan blive færdig.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Som bekjendt har man den Jder at forbinde den kielsaltonger Jernbane med en Sidelinie til Glückstadt. J forrige Aar paabegyndtes Nivellementet af denne Bane ved den engelske Ingenieur Holmes, og han kan nu atter ventes til Holsteen, for at fuldføre dette Arbeide. - Jfølge et Brev fra London, har man der den Jdee, at fortsætte den østlige Jernbane, som gaaer fra denne By, til Hull, og derfra at forbinde denne Bane ved en Dampskibslinimed den kielegiuckstadtske Bane. (Dv.) Fra Haderslev hedder det i Dannevirke. Jmedens Udsigten begynder at opklates til, at vi omsider, enten et eller andet Sted, vil faae en Jernbaane anlagt her i Landet, hav vi pludselig, uden Committee eller Actietegning, faaet en saadan anlagt her i Byen og som befærdes i utrolig kort Tid baade af Dampmaskinen (Locomitiv) og vedhængende Vognrække. Anlæggeren er en Hr. Gustav Ochme fra Leipzig, der har opstillet en Model af den leipzigeredres denner Jernbane til Skue i Borgerforeningens Locale. Han agter sig herfra til Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Den 13de dennes afbrændte en Gaard og et Huus i Lyngby. Hs. Majestæt var selv tilstede ved Jlden.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Jfølge et Brev fra Vera Cruz, dateret 22de Fbr., vare den danske Botaniker Liebmann og hans Reisefælle Gartner Rathsack, som fra Hamborg begave sig til Soes til Mexico, efter 56 Dages Reise ankomne til førstnævnte Stad, den 7de Fr. De befandt sig begge vel, og vare sysselsatte med Forberedelserne til deres Reise i det Jndre, som de to Dage derefter agtede at tiltræde, i Forening med den russiske Naturforsker, Baron Karwinsky, som tidligere i lang Tid har opholdt sig i Landet. Mexicos nærværende, næsten anarchiske, Tilstand og de uhyre Priser paa alle Fornøden, heder ville lægge betydelige hindringer i Veien, men de haabe ved Resignation. Udholdenhed og fast Villie at bekæmpe dem. De ville fornemmelig vælge Jndianernes Districter til Opholdsted, fordi man snarest kan betroe sig til deres Redelig (B. T.) Portefruillensk Redacteur, Georg Carstensen, har ifinde at udgive et nyt Blad af lignende Tendents, som skal hedde den danske Figarol. Det skal udstyres med al mulig typographisk Elegance og i det Hele taget blive et nom plus ultra af et saavel i Jndhold som Udvortes elegant Blad. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Copulerede. J Aalborg igaar : Hr. Adjunct Carl Emil Kamp og Jfr. Johanne Henrikke Møller, Frederikshavn, den 17de Junii. ForbipasseredSkibe den 11te: "Sara Birgithe Sophiel, C. Olsen, til Middelfart fra Drammen. D. 12te. Concordias, S. C. Ørsted, til Stubbekjøb, fra Bergen. D. 17de, Carolin, Haabeth, I. L. Brandt, til Ærvskjøb, fra Moss. Tilankers under Høilandet den 14de: "Hannal, P. C. Callermann f. Rand. t. Altona, tilligemed, Margaretha Dorthear, H. C. Grøndal, fra Holbek til Skotland, udgaaede den 15de. Under Hirtsholmen den 16de: "Duen, H. Jørgensen, f. Rand., Solides. J. G. Helmer f. Rand.; Begge til Norge. Aalborg Torvepriser, d. 12te Juni, Rog 3 Mk. 4 s. Kartofler al s. pr Skp.; Oxekjød 8 a 16 s.; Kalvekjød 10a 118. saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 10 s.; Herregaardssmør 22 s. Bøndersmør 16 a 17 s.; pr. Pd. Æg 14 s. pr. Snees Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 13de Juni, D. Chr. Petersen f. Aalb., best. t. Norge m. Kornv. (udg. den 16de). O. og E. Andersen f. Ebeltoft, S. Evensen f. Aarh.,S. Henrichsen og H. Petersen f. Aalb., og d. 14de: B. H. Eberhardt f. Stettin; Alle best. t. Norge m. Korn og udg. d. 15de. H. Simoni f. Aalb., udg. d. 17de t. Aarh. D. 16de: M. Jorgensen f. Nyborg og P. Henrichsen f. Rand., Begge best. t. Norge og hall. C. Kruuse f. Mariager, J. Jespersen f. Rand. H. Holst f. Heiliggenhafen, P. Marcussen f. Mariager; Alle best. t. Norge m. Kornv. J. Ellingsen f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 15de : H. A. Lorenzen, J. H. Mathiesen, H. Thomsen og P. Rehhoff f. Stettin, J. J. F. Brettschnider f. Cappeln, T. Hansen f. Rand. M. Gullichsen f. Horsens; Alle t. Norge, S. Bekkevold f. Horsens t. Hjerting. A. Larsen t.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Norge m. Korn og Fedev. - Vinden d. 17de: N., jævn Brise, blandet Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Hals Skibslifte. Jndk. D. 15de: L. Ripper f. Frederikshavn m. levende Fisk. J. Jensen f. Gieraae og J. Clausen f. Mariager, Begge m. Brænde. D. 16de: N. F. Larsen, og N. Willadsen f. Langel. m. Rug. J. C. From f. Haderslev og C. Johansen f. Veile, Begge m. Fløtteg. O. Pallesen, f. St. Petersborg m. Hør og Hamp. H. Hansen f. Samsom. Ball. N. J. Thornøe f. Kjøbh. m. Stykg. J. H. Golstorff. Kiel og J. Hansen f. Frohvn.; Begge m. Ball. K. Fisker f. Odense m. Stykg. H. J. Juul f. Bornholm m. Leerkar. I. Gunnersen f. Tønsberg m. Træl. L. C. Sørensen f. Kjøbenhavn m. Stykg. D. 17de: A. Juul f. Dramm m. Træl. C. F. Lass f. Capp. m. Meel, Gryn og Fedevarer. - Udg. D. 15de: J. N. Juul t. Tonsberg m. Kornvarer. J. Nordberg; A. Gunuldsen og P. Johansen t. Østerr. m. Ball. D. 16de: I. A. Thærøe t. Nykjøbing p. F. m. Ball. D. 17de: I. Lis borg t. Frohvn. m. Ball. N. Petersen t. Kbhavn. m. Havre. N. Jversen t. Randers m. Salt. (A. P. Sørensen af Langesund, kommende fra Aarhuus, bestemt til Hjemstedet, indkom igaar som Havnsøgende. Henved 30 Seilere ere isigte, krydsende nordefter, nogle af dem for 3die og 4de Gang, idet Nordosten ligesaa ofte har jaget dem tilbage til Hurup, hvor det endnu ligge en halv Snees Skibe tilankers.) Paquetten Delphinen seilede imorges Kl. 1. - J. Fisker, H. Breum og H. Jessen ere indkomne fra Kbhvn. m. Stykg. og Brædder. - Vinden : Om D., let Kulling, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-19
Ved Tallotteriets 1389de Trækning i Altona udkom: Nr. 9. 18. 77. 27. 79.