Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Det pragtfulde og rummeligt byggede Kjøbenhavn har vistnok i ingen Deel af sit store Omfang en saadan mærkelig Fordærvelse af Luften at befrygte; imidlertid er det dog ikke at nægte, at formedelst dets Grunds jævne Beskaffenhed ogsaa her i Rendestenene det urene Vand, som især om Morgenen i Mængde udgydes, i den tørre Aarstid ofte bortflyder meget lang somt, og ved deelviist Stillestaaende og Ind tørring paa Jorden, undertiden udbreder en mærkelig slem Lugt, der imidlertid kun fornemmes af fine Næser og i stille Luft. Maaskee har dog ogsaa denne Luft i meget varme Sommere og naar dertil herskede liden Vind, haft nogen Deel i forøgede Sygdoms Tilfælde, som f. Ex. i forrige hede Sommer. - Men paa den anden Side ere der mange Egne af Staden, hvor Vandet ved stærke Regnskyl paa en meget besværlig Maade, ganske eller for største Delen, oversvømmer Gaderne, og under en vedholdende Regn ofte holder sig mange Timer, paa dem, saa at det paa mange Gader ikke bliver vel muligt at passere dem med tør Fod, og Kieldere vel ogsaa ofte meere eller mindre opfyldes af det indtrængende Vand, osv. Til disse Gader høre blandt andre den lavere (nordligere) Deel af den skjønne Kronprindsessegade, den lavere Deel af Sølvgaden, hele Løvegaden osv. - Men hvor Gaden end ikke bliver egentligen oversvømmet, opsvulmer dog ofte, som i den nedre Deel af Gothersgaden, Vandet i Rendestenene saa højt, at alle Rendesteensbrætterne maae afløftes, og at desuagtet Vandet flyder 3 til 4 Fod bredt, saa at en lille, eller svær og ubehændig Person næppe kan komme over denne Strøm. Den feiltrædende risqverer vel ikke andet, end en vaad Fod og smudsige Strømper, men for mange Personer er dog heller ikke dette ubetydeligt, og for Børn kan virkelig Beskadigelsen blive af noget alvorligere Art, naar de komme midt i Strømmens Dybde og just falde, hvor denne Vandstrøm uden Tvivl vilde rulle dem en lille Strækning med sig, naar ikke atter deres Behændighed kom dem til Hjælp og bragte dem paa det tørre. - Formedelst den betydelige Dybde, som disse Rendestene i Gothersgaden og mange andre Gader have, og ved den hidtil stedfindende Tilstrømmen af Regnvand maa have, er ogsaa Kjøren og Riden paa dem forbundet med nogen Fare, eller i det mindste med stor Ubekvemmelighed, saa snart en Vogn eller Rytter nær ved Rendestenen skal vige tilSide, for at gjøre Vei, da det her pludseligt gaaer steilt nedad, og altsaa Vognen ved Mangel paa Forsigtighed let glider ned, og da i det mindste faaer et stærkt Stød imod Fortougets høje Stene, - en Rytter derimod let kan styrte med sin Hest. Ogsaa er det for smaa og svage Personer ofte virkelig besværligt, især i Mørke, at komme fra Gaden paa Fortouget. (Hovedstaden Berlin lider ogsaa næsten overalt af den Feil, at have for høje Fortouge.)Alle disse Ubekvemmeligheder og Mangler kunde fuldkommen afhjælpes, naar ogsaa i Kjøbenhavn lignende underjordiske Kanaler, som de ovenfor beskrevne, bleve anlagte. Denne Anlæggelse vilde vistnok være et meget kostbart Foretagende; men det er jo heller ikke af nogensomhelst Grund nødvendigt, at fuldende det hele Kanal=System i en kort Tid, eller at begynde dermed i alle Dele af Staden paa een Gang. Man kan ligesaa godt her, som i Frankfurt, først blot begynde i de Egne, hvor Kanalerne ere meest fornødne, og derpaa aarlig vedblive med en meer eller mindre stor Deel. Overalt maa man naturligviis begynde med de laveste Steder, og disse Ende-Strækninger af Kanalerne maae bygges dybest, størst og rummeligst (med Bunden omtrent 10 til 11 Fod under Gadens Brolægning, i indvendig Høide 5 til 6 Fod, i Brede 4 til 5 Fod.) Saaledes kunde man f. Ex. først for Gothersgaden drage en stor Kanal tvære over Kongens Nytorv til Nyhavns Kanal; eller man kunde først fra den nordre Ende af Borgergaden hen under Esplanaden føre en ligesaa stor Kanal til Citadellet Frederikshavns Fæstningsgrave, og næste Aar føre denne længer opad igjennem Borgergaden til Hoppens Længde, og igjennem denne og Løve gaden videre op, siden efter fortsætte samme herfra (fra den vestlige Ende af Løvegaden) gjennem en Deel af Adelgaden ligge til Sølvgaden, og op af denne til Kronprindsessegaden osv. Vel kan dette ikke blive den eneste Strækning af Kanalen i denne Deel af Staden; men man har ved denne Anlæggelse den Fordeel, at naar man kun stedse regelmæssig fremskrider nedenfra ovad, kan man for det første forsømme de mindre Sidekanaler, og behøver først ved beleilig Tid siden efter at indhente disse og at føje dem til Hovedkanalerne. Dog forstaaer det sig af sig selv, at man ved at anlægge Hoved-Kanalen, strax fra først af tager behørigt Hensyn paa Mængden af det Vand, som ved hine fremtidige Sidekanaler bliver at lede til den. Men overhovedet vilde, inden man virkelig begyndte med et saadant Foretagende, et ret nøiagtigt Nivellement af hele Stadens Grundslade indenfor Voldene vel være nødvendigt, for derefter med Sikkerhed forud at udkaste den fordeelagtigste Fordeling af Kanalerne, og at give enhver Kanal dens rigtige Størrelse. og især den rigtigste Hælding (det muligst største Fald.) Saaledes kan det f. Ex. nu være tvivlsomt, om ikke Norgesgadens og Borgergadens Vand, saavidt begge ligge sydlig for Dronningens Tværgade, fordeelagtigst blev henledet til Kongens Nytorv, for ikke at føre altfor meget Vand til Hoved Kanalen, der gik til Citadellets Grave, o. m. desl., hvilket Alt først fuldkommen kan afgjøres efter en virkelig skeet nøjagtig Nivellering af Grunden.