Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Expeditionen til Constantine er aldeles mislykket, uden al man dog veed, hvor betydeligt Tabet egentlig er. Man frygter imidlertid det Værste. Det hidtil derom Kundgjorte hidfører fra en vidtløftig Telegraphdepesche, som 3 Gange har været afbrudt, men hvis Slutning omsider den 15de Debr. naaede Paris. Det Væsentlige deraf meddele vi her, med kundgjørelsens egne Ord: Expeditionen til Constantine har ikke havt noget ganske heldigt Udfald (?). Overordentlige Omstændigheder, der laae udenfor al Beregning, have forvand at den til en stærk Recognoscering, ifølge hvilken jeg, ved at stablere en Post ved Guelma, har soutineret en Stilling en Afstand af 3 smaa Dagmarscher fra Constantine. Hersugen af Nemours befinder sig vel. Paa Veien til Constantine stødte Expeditionen aldeles ikke paa nogen hindring, Stammerne kom den imøde og yttrede deres Glæde over at ste Franskmændene paa Veien, for at bemægtige sig Constantine. Talrige Faare=, Qvæg- og Gede=Hjorde omgave Hæ ten. Marschen gik imidlertid, formedelst det betydelige Train, kun langsomt. Uden Vanskelighed passeredes et betydelige Defile, og man erfarede, at Achmet Bey med sit Harem og fine Skatte havde forladt Constantine. I Soma ble Armeen overfaldet af er Jisslag og stærkt Sneefog. Sa langt var Alt gaaet godt, men denne Nat blev dræbende ser mange Soldater og gjorde Tusinder af de Andre uduelig til at fægte. Den 21de vare vi kun 3 Lieues somtrent 2 Miil, fra Constantine; Staden laae for vore Øine og Marshen fortsattes. Nedenfor en Høi, hvor Hæren havde bilvouaqueret, fandt vi en Bæk saaledes opsvulmet, at Mandskabet maatte vade over den til Beltestedet. Den blev imidlertid uden Tabet af en eneste Mand passeret i et heftigt Sneefog. 1/2 Miil længere borte maatte atter en Arm at en liden Flod passeres paa samme Maade, nye Besværligheder, ny Anledning til Sygdomme og følgelig atter en Formindskelse af Combattanternes Tal. Af 7000 vare nu kunde 4000 istand til at fægte. Endelig Kl. 2 efter Middag naaede vi en Høide foran Staden og i en Afstand af kun 400 Alensk sta den opmarscherede vi, da jeg pludselig saae mit Haab, at le kunne marschere ind uden Sværdslag, tilintetgjort ved et Kaanonskud og Synet af den røde Fane. Jeg indsaae, at der vilde høre Kræfter til at sætte sig i Besiddelse af Staden, med Magt, og det frygtelige Veir havde udtømt vore Kræfter. Jord og Mennesker vare bedækkede med Snee og VogEnene sad fast i Dyndet. Staden havde ei villet indlade sig i Fjendtligheder imod os, men man havde indladt Kaabyler, gjennem de Porte, vi ei kunde holde bloquerede, og disse forsvarede Staden mod Jndvaanernes Villie (?). Næste Dag kaabnede jeg en Kanonade mod Porten Cantona, for at sprænge den; den fortsattes den tredie Dag og Porten blev tildeels sprængt. Med nogle Sappeur- og Grenadeer-Compagnier vilde jeg sætte mig fast der og siden trænge ind i Staden, men Forsøget mislykkedes ). Nu var kun Tilbagetoget tilbage, da vi af de for 14 Dage medtagne Levetsmidler ei havde noget tilbage. Halvdelen af vore Provisioner vare blevne stikkende i Moradset underveis, efterat de til Bedækning af samme afgivne Soldater havde plyndret dem. D. 24de om Morgenen Kl. 8 forlode vi vor Stilling. J Begyndelsen, bleve vi kun forfulgte af nogle 1000 Mand, som rykkede udfra Constantine, men det varede ikke længe, før Cavalleri viste sig fra alle Sider, i Tallet meer end 2000 Mand. Deres Tal aftog imidlertid efterhaanden og paa Tilbagetoligets 4de Dag saae vi ingen Flere og samme fortsattes i god Orden. Soldaten, skjøndt udmattet af Sygdomme, her teet sig fortræffeligt han har dog plyndret Provisionerne h. Vi have bragt alle vore Kanoner tilbage, og en dygtig Garnison, for største Delen bestaaende af Jndfødte, er bleven efterladt i Guelma, som er en stærkere Position end Constantine selv. Paa denne Maade have vi opstillet en imponerende, Magt ligeoverfor en anden imponerende Magt (, og jeg tør af den almindelige Stemning drage den Slutning, at Achmed Beys Magt maa bukke under for vore Beyers Magt ) Maaske kan denne min Anordning spare os Møien af et nyt Forsøg paa Erobringen af Constantine, som iøvrigt er en baade skjønnere, rigere og vigtigere Stad end enten Algier, Bona eller Oran. Hertugen af Nemours har deelt alle Armeens Farer og Strabadser og nydt en uafbrudt Sundhed. Saadan en Bulletin kunde ikke smage det franske Folk.