JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-28
Den 26de Mai om Aftenen har En af m. Studevogtere stiltiende forladt sin Tieneste; Ha Navn er Peder Poulsen Daugstrup, han er omtre50 Aar gammel, halt, og lav af Væxt. Hvilket i ner enhver til Advarsel, at de ikke huuser, mindre af tager ham i deres Tjeneste, og den, som underret mig om hans Opholdsted, vil jeg være forbunde ifald han ey af egen Drivt indfinder sig her. Schafføegaard d. 27de Mai 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-28
J. M.. Secher Skpr. J. S. Møller agter om 56 Dage at af til Khvn., og medtager Fragtgods og Passagerer. Hos R. J. Schoudne i Aarhuus er son ønsker et meubleret Værelse til den af Mindet. En Billet udbedes ske 3dags Uhre tilkiøbs, og en liden spendervogn med Hestetøi. sessecontoiret med Udskrift Nr. 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-28
Hos R. J. Schoubye i Aarhuus er nye Bornhe3 ste 3dags Uhre tilkiøbs, og en uden Jernere spendervogn med Hestetøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
No. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede: Kongelig allene. Tidende. Adresse=Contoirs med Bredposterne. som forsendes : den 31te Mai. Fredagen St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Jfølge de nyeste Breve fra hiin Klippere af 22de Marts, skal Napoleon være meget utilfreds med sin strænge Bevogtning, og forekaster den brittiske Regiering at have handlet uret imod ham, ved at banlyse ham til disse skrækkelige Klipper. Efterretningen om Murats Død skal han ikke have taget sig saa nær som Neyls, om hvem han udbrød: "det var en brav, ved Gud en meget brav Mand." - Iøvrigt befinder Napoleon sig ret vel og lever i bedste Forstaaelse med Admiralen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
udvandringer til Nordamerika. Mærkelig er den hyppige Udvandring, som allevegne spøres fra vort Europa til hiin Verdensdeel. Saaledes laae nyelig 12 amerikanske Skibe feilfærdige i London med luttet Passagerer; i Schweits er atter 800 Familier, hvoriblandt mange Kunstnere, reisefærdige, og selv inde fra Tydskland ere mange Familier ligeledes paa Veien dertil. - Med skjæve Dine seer Engelland denne sin Meddeilerskes overordentlige Tilvæxt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Sydamerika. Her ligger endnu stedse Kolonierne i Kamp med Moderlandet (Spanien) for at aftvinge det sin Frihed; sparsomme og usikkre indløbe Efterretningerne om hine blodige Optrin, som forberede en ny Epoke i Menneslægtens Historie. Den bekiendte Helt og Forsvarer af Kolonisternes Frihed, Simon Bolivar, har paa Domingo, hvortil han flygtede fra Jamaica, atter samlet sig en Hær af 3000 forvovne Sørøvere, og er paa 20 veludrustede Fartøiet afseilet til Provindsen Cumana for at hielpe Jnsurgenterne, som begynde i at reise sig igjen og hist og her faae Overhaand over Spanierne. Ogsaa Fribytteren, Admiral Brown, som man engang sagde havde bortført Napoleon, udfører nu i Sydhavet sine Eventyrer og Heltegjerninger for at understøtte Rebellionen. Hunger, Blodgang og Kopper oprive Morillas Armee, han sender Detaschementer til Landets Jndre, men enten blive de dræbte af Jndvaanerne eller disse afbrænde deres Vaaninger og flygte til Bjergene ; et heelt spansk Korps som holdt Zimiti besat, der ligger 40 Mile syd for Carthagena, blev myrdet af Folket, den spanske General lod nu en større Hær marschere derimod, indtog Staden og nedsablede paa Stedet 1500 af dens Bebeere; men saadanne Foretagender bringe kun Hadet, til det grændseløse, og Spanierne betvinge ikke deres amerikanske Kolonier. Provindsen Nyegranada er i fuld Oprør, saa Spanierne har maattet trække sig tilbage od for Carthagena, hvis Fængsler ere fyldte med Fanger, hvoraf mange blive skudte, og deriblandt endog nyeligen 10 Engellændere, hvoriblandt Oberst Stuart. Hvad Virkning dette vil have paa Engellands og Spaniens politiske Forhold, vil Tiden lære. Det gaaer Spanierne i Amerika, som det gik de Franske i Spanien, de bemægtigede sig nogle Fæstninger, men formaaede ikke at bervinge Landets Jndre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Engelland. Endeligen skulle Urolighederne i Suffolk være dæmpede, der hidrørte fra Dyrheden paa Brød, Øl og Kjøb og Arbeidernes ringe Løn. Oprørerne forte en Fane der havde til Indskrift: "Brød eller Blod. - Er det ikke da naturligt at mange søge at forlade et Land, hvor man hører lutter Klagemaal over Tidernes Beskaffenhed og over de offentlige Byrder, og hvor den ene Klasse af Landets Jndvaanere staaer i et saa kjendeligt Misforhold til det andet. Landmændene har man længe hørt Klage over at de ikke kunde faae deres Varer saaledes betalte, at de kunde bestaae derved, nu begynde Kiøbstædsbeboerne paa eengang at besvære sig over Kornprisernes pludselige Stigen, saa at hvis Korn udførselen ikke snart frigives, vil der, sige de, blive almindelig Nød inden Høsten. - Ogsaa i det hele sydlige Frankrige, i Spanien og Portugal samt Jtalien skal der være en stor Kornmangel, i Jtalien skal der endog mange Steder være saadan Hungersnød, af Mennesker ere døde af Sult.) - Paa Thee ha Engelland derimod god Forraad, thi allene de nylig hiemkomne 13 Chinafarere har medbragt 18 Millioner Pund af denne ene Artikel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Formælingsfesterne ved Londons Hof vedvarer. Den 16de var et stort Galla hos Dronningen. Jkke mindre end 300 Damer og Herrer i største Stads, svævede langsomt giennem Palladsets Tilgange for at aflægge deres Lykønskninger. Prindsen af Coburg ihar ikke modtaget den ham tilbudte Titel som Hertug af Kendal, men erklæret: at Prinds af Coburg, Hertug af Sachsen og Markgreve af Meissen var ham nok Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Arresteringerne i Paris vedvare, og dog fortælles at Alt er roligt. Endnu den 15de anholdtes der en Vogn med mistænkelige Geværer. Nogle Rebeller have retireret sig ind blandt Dauphinebjergene; men Anstalter træffes til deres Tilintetgjørelse. Den 16de søgte en Ubekjendt at bestikke en Garde med 600 Fr., som stod Post, for at komme ind i Thuillerierne, men Gaarden tog Monsteuren i Kardusen og bragte ham indi Vagten - Den 23de April blev Prindsessen af Neapel viet til Hertugen af Berry ved Prinds Leopold, som Bruddommens Procurator. - J Brussel havde man Rygter om Opstand i Nordfrankrige. Maaskee blotte Forbud paa hvad visse vente - og ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Rusland. Den nye russiske Toldtarif er nu udtogsviis at læse i tydske Blade, og indeholder blandt andet henved 200 Slags Vare, som slet ikke maae indføres; altsaa en viid Mark at tumle sig paa for Snighandlerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Fædrelandet. Troppeovelserne for dette Foraar ere allerede begynde te. J Begyndelsen af næste Maaned vil General=Revuen finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Khvn. den 23de Mai. - HandelspekulationsAanden slumter dog aldrig, end ikke i det Smaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Saaledes sees nu ved Langebroe, hver Færsel i denne Tid finder Sted mellem Christianshavn og Kiøbenhavn, da Knippelsbroe er under Reparation, opreist en Boutil med Urtekramvare, to dito med Tobak og en dito med Levnetsmidler for den simplere Klasse. - Jgaar hidkom til Gammelstrand den første Kragejolle med en Dam i, hvori gik levende Tunger, Pigvarer og 3 Rødspetter, som vare fangede i Forgaars Morges Kl. 3,10 ved Anholt. Man har hidindtil ikke vidst at faae i de to førstmeldte Slags, forinden de vare hartad heelt i bedærvede. Tiden, naar disse ere fangede og Prisen i findes anførte paa et Skildt paa Masten. a. Ogsaa i Lolland har Overtroen i denne Tid havt me har get travelt med Verdens Undergang, som skulde ind lig træffe d. 24de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
En Kone paa een af Smaae=Øerne, der en Tidlang har været afsindig, er igien kommen til sin Foren stands fulde Brug, ved det at en Bøsse, uden hendes ne Vidende, blev afskudt over hendes Hoved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Kbhvns. Skilderie giver denne Postdag et Forslag ge til en nye Laaneanstalt, som ville være saare gavnlig ke i enhver Provinds nu Pengemangelen til hver Termin ge bliver mere kiendelig : thi snart seer det ud som det af gaaer reent af Møden at betale Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
J Sønderborg og Omegnen grasserer en Skarlagensfeber, som har antaget en andartet Karakteer, og da denne Sygdom er smittende, har Øvrigheden, es fundet sig beføiet at advare om at bruge den fornødne Forsigtighed, og strax melde det til Lægen, naar er der mærkes Tegn til Sygdommen. Denne yttrer sig n i Almindelighed med afvextende Kulde og Hede, Hode vedpine, Trykning under Hiertet, Madlede og deslige, undertiden ogsaa med Halsmerter og Brækning. Jn n tet Barn, som har giennemgaaet Sygen, maa komme d i Skolen, før Lægen har bevidnet, at der ingen Fare, fer for de andre Børn; det maa anmeldes, saasnart et Tyende bliver sygt, og ingen Patient maae flyttes 1 ud af Huset uden Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Odense. Fyens Stiftsbibliothek har atter faaet en betydelig Tilvært af Bøger, hvoriblandt allene over 1000 Bind skiænkede af Hs. Durchlaucht. Hertugen af Slesvig=Holsteen=Sønderborg Augustenborg, e og omtrent 200 Bind af Grosserer Nathanson i Kiø) benhavn. - Vi hørte da Minna Becker afvigte i Fredag Aften, og Enhver, som nød dette Held, maatte istemme de fortiente Lovtaler, som allevegne fra ydes denne sieldne Kunstnerinde, saavel for hendes rene, fortryllende Toner, som den frappante Færdighed, hvormed hun med Stemmen veed at efterligne baade Fløite og Harmonika. - Det saakaldte Geisselbrechtske Selskab opfører nu, med naadigst Bevilling, paa Odense Theater Lystspil i hele 4 Optog, hvori de spillende Personer ere - velklædte mekaniske Kunstfigurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Ved Søebredden til Dyrehaugen ved Skanderborg er funden en Blaarlærreds Tværsæk, der tydeligen af dens Jndhold tilkiendegiver, at den har tilhørt Signalbestyrer Niels Nielsen Nyborg. Enhver der kunne give Oplysning om denne Begivenhed er af Politiemesteren indkaldt at anmelde samme, da denne Tildragelse lader formode enten Drab, Røverie, Tyverie eller anden slig Ugierning, da intet dødt Menneske er funden hos Tværsækken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
(Af Dagen).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Kours den 28de Maj - 700 - Specier 41 3/4 Rbmk.; Committees. 88 1/288 3/4 pr. 100; Oblig. 79 1/2. Norske Sedler 45 1/2 a 46.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Ved den 1086 Trækning i Khvn. er udkommenølgende Nummere: 30. 80. 46. 33. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Paa første Pintsedag prædiker i Domkirken til Fropræken Kl. 6 1/3 Hr. Pastor Brygmann, Høimesse Hr. Pa or Aspach; Aftensang Hr. Cantor Kabbel. Anden Pint dag til Høimesse Hr. Pastor Brygmann, Aftensang Hr. atteratus Bech. J Fruekirke paa første Pintsedag til høimesse Hr. Pastor Studsgaard; til Aftensang Hr. Ad net Qvistgaard; i Hospitalskirken Hr. Jahnsen. Anden intsedag til Høimesse Hr. Studsgaard; til Aftensang. pr. Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Døde. Capitainerne i Khons, borgerl. Artillerie Faabsen og J. Petersen, J. C. Stibolt, Capitain i Søe=Sta en, Litteratus L. Hvidt, Mad. M. Westrup fød Jensen, lle i Khvn. Jfr. Braun i Støvringgaards Kloster, Mad. Kaaløe i Gamborg Præstegaard. Mad. Wulff i Risom træstegaard; Toldbetient Møller i Ribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
(Forlangt Jndrykkelse.) Vaaren. (Efterligning). Forsøg i den høie Stil. See Engen smykkes nu saa skjønt I Lunden staae de Træer saa grønt Og Fuglekvad i hele Lunden, De tone - ei om Middagsstunden. Skjøndt frossen er den hele Havn: Dog glider Snekken fra dens Favn, Og iler børt til fremmed Stæder; Men skynder Søemand hjem til Glæder. Nu Bonden slænger væk sin PløvJ Furen spirer hans Behøv, Nu glemt er al hans Sved og Møje; Han først - til næste Aar skal pløie, Ste Blomsten staaer i dybe Dale. Og trykker Kys paa Bækken ned, Dens Mund, som er saa grumme hed, Til Løn blier kjølt af Vækkens Svale. Nu risler Kilden med stor Larm, De Elskende den Arm i Arm Indbyder - ret som skyldfri Siæle, Hver Elskovs Bitterhed - at kvæle. Nu Solen sagte lister fremOg smiller kønt til alle dem, Som midt i Aftnens Fuglesange, Heel trætte hen til Hvile gange. Og se den store Stiernevrimmel, Sig styrte ned i salig Svimmel Og bade sig i Havets Dyb, Blandt Hummer, Krebs og andet Kryd. Nu Bølgen gjør en sagte Dands Og Maanen spiller i dens Glands, Nu paa dens prude skiønne Lader: Kan les: at ej den Støvet haver. Frants Knivsmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Bekiendtgiørelser. Jgaar d. 29de Mai blev det min tunge Skjæbne ved Døden, at berøves min gode og uforglemmelige Mand, Hans Philip Plesner, forhen Sognepræst til Fruering og Witved, udi sit Alders 76 Aar. J 45 1/2 Aar deelte vi Sorg og Glæde med hverandre. Omtrent i 49 Aar var han en nidkiær Religions=Lærer og Herreds=Provst i 30 Aar. Frabedes al Condolence som kuns end mere ville forøge min billige Sorg. Frueling Præstegaard d. 30te Mai 1816. M. C. Plesner, fød Tegder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
For fraværende Slægt og Venner anmeldes sørgeligst, at vor 6 Dages gamle Søn Anthon Julius i Dag ved Døden er afgaaet. Aarhuus d. 29de Mai 1816. Lorent; Marzetia. Det er Trang for mit Hierte, at bevidne Dem mine Herrer, som saa værdigen hædrede min elskede Søns Minde, ved hans Jordefærd den 27de d. M., min inderligste og varmeste Tak. J min dybe Sorg over den elskede Hedenfarnes Bortgang, var det mig en lindrende Trøst at see hvorledes han var elsket saavel af sine værdige Lærere, sine Meddisciple, som sine Bekiendte, hvilket deres Beredvillighed, til uanmodet, at følge ham til sit Hvilested samt deres Taarer ved hans Grav, overbeviste mig om. Modtag mit rørte Hiertes varmeste Tak for deres Omsorg og Venskab for ham medens han vandrede blandt os, og vær overbeviist at jeg stedse med sand Taknemmelighed skal mindes den Agtelse de viiste hans Minde ved Begravelsen af hans jordiske Levninger. Aarhuus d. 28de Mai 1816. H. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
J det jeg med Familie forlader dette Land, hvori jeg i 12 Aar har nydt saamange Beviser hos Høie og Lave paa sandt Venskab og Velvillighed, byder Pligt mig offentlig, det Tid og Leilighed nægter mig, personlig at bevidne Enhver af disse mine ædle og trofaste Venner min forbindtligste Tak for enhver med mig og min Familie beviist venskabelig Godhed. Aldrig glemmer jeg, hvad Jylland var for mig og mine, Erindringen herom skal stedse ledsage mig, og aldrig vorde udslettet af et erkiendtligt Hierte. Hylche Præstegaard d. 30te Mai 1816. Chr. Andresen, Sognepræst for Munkeboe Menighed i Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Undertegnede sælger Recepter til al muelig Galanterie, og Oeconomie, til Nytte og Fornøielse. Renser ale hvad det og være med nye Glands - forver - lakerer - forsølver - forgylde. - og klinker. - Lærer Lysthavende at giøre almindelig Hør saa glindsende som Silke, og til Spinding at forfine den lig Silke, hvorved den ingen Blegning behøver. - At kunne have Sallat og Petersillie hele Sommeren igiennem. - At vedligeholde alleslags Blomster i Florering hele Aaret, og give den Lugt og Farve efter Behag. - Ligeledes at giøre Træer som bære liden eller slet Frugt eller næsten ere udgaaede, frugtbringende, samt give Frugterne derpaa Farve, Lugt og Smag efter Behag, saaog give afplukket Frugt en god Smag. - At giøre Lys som Vind og Regn ikke kan udslukke. - At sætte skiøn Politur paa Meubler. - Sundhedsvand - strax i koldt Vand at giøre fiin Vask brugbar. - At brygge Øl. uden Humle og Malt, der især om Sommeren baade er behagelig og sund; Middel at Øllet ikke blive surt og at giøre surt Øl godt igien - Middel for Sommerfregner - Tænder - Hændernes Hvidhed - for røde Haar og Haarets Skjønhed; for Hønsesine Vorter - Ligtorne - Sommer= og Vinter=Støvleropder giver Glands, er godt for Læderet, og holder vandtæt. - Lak og Blæk af alle Koulører. - Utøy af alleslags at fordrive. - Saavelsom meget andet mere, som mundtligen forklares. Philipp Mayer. K. K. Cylindrier, Chemiker a. fra Wien. NB. Afreiser den 2den Junii 1816 fra Aarhuus, og boer hos Hr. Giestgiver Wahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
J Anledning af en til mig fra Darmstadt i det Hessiske indkommen Forespørgsel om en Person ved Navn Johann Georg Fischer, som i Aaret 1795 skal have været engageret ved en Tobaksfabriqve her i Aarhuus, og som nu af sine Beslægtede ansees, at være død, da de i 20 Aar intet fra ham have erfaret, har jeg hos Vedkommende her paa Stedet søgt at erholde Oplysning om bemeldte Johann Georg Fischer, men af Kirkebøgerne har intet ham angaaende været at erfare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Skulde Nogen i Aarhuus Bye eller Stift være istand til at give nogen Oplysning om omspurgte Person, vilde der vises hans fraværende Familie en Tjeneste, dersom saadant til mig snarest mueligt maatte indberettes. Aarhuus Bispegaard den 30te Maj 1816. A. Birch. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmenist, At jeg er henflyttet i det af mig tilkiøbte i Emmevad under No. 52 beliggende Sted, som i sin Til beboedes af afdøde Guldsmed Wendelboe; dette un lader jeg ikke ærbødigst at kundgiøre for dem, der er ten tilforn har forundt eller fremtidig vil forunde m. deres Arbeide, og skal jeg stedse søge, ved reel Behandling at erhverve mig enhvers Tillid. Aarhuus den 30te Mai 1816. C. Hansen, Guld- og Sølv=Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Nye Appelsiner, Rosiner, store Corender, fiin Concolade med og uden Vanillie, nye Figener bekomme til billige Priser i forrige Mad. Kiellerups Gaard ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Gøde Friske Spegesild er i Tønder, Fierdinger i Stykkeviis at faae hos J. A. Welejus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
God Sønderherreds Rug kan bekommes i Tønde og Skieppeviis til billig Priis hos Jørgen Kiergaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Afskediget Corporal Reerbye fra jydske Regimenlette Dragoner, vilde behage at opgive sin for 5 Aar siden fraskildte Kone i Randers sit nuhavende Opholdsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
Skipper J. Mortensen fra Uderalla i Sverrig af hertil ankommen med 5 Ladninger af deres Tømmer, Samt Nørsk og Svensk Bord, m. m., som han agter at sælge, naar Liebhaberne behagelig vil accordere og henvende sig til mig eller hos Hr. Giestgiver Wahl Aarhuus. Skpr. J. S. Møller agter om 5 a 6 Dage at afseiltil Khvn., og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
En ung honet Mandsperson, der nu som saamange andre er kommen ud af Levebrød, og formedelst den her som andensteds paa det faste Land overhaandtagende Pengemangel er bragt i fortvivlede Omstændigheder, seet ingen anden Udvej for at redde sin Ær end at indlade sig i et anstændigt Ægteskab, med en Fruentimmer, der har noget til Bedste. 600 Rbd. kunne klare Sagen: var der lidt mere var det alti godt at begynde en Handel med. Lysthavende vil behage at aflægge en Billet mk. L. paa Adressekovtoiret, men det maa skee i det seneste inden den 11 1 Junii, ellers nytter det ikke at melde sig : thi slaa- ogsaa dette sidste Haab feil, da haaber den Søgen, inden næste Maaneds Udgang, at være i en anden Veden, hvor Pengene circulere bedre end herneden. De Entrerende forsikres paa det høitideligste om den beste saavel moralske som physiske Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-05-31
(Hermed følgeblad No. 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
No. 68. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene. Tidende. dresse-Contoir. med Brevposterne. som forsendes : den 1ste Junii. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
Blandinger. Jfølge troværdige Folks Forsikring har man i Nærheden af Stokholm Natten imellem 1ste og 2den Februat hørt et svagt Bulder, ligesom Gienlyden af en fjern Kanonade, eller snarere Drønet ved Havbredden efter i a endt Storm, hvilket varede et Minut. Hundene, lagde endog Mærke dertil og giøde meget stærkt. Da man siden erfoer, at Jordstødet i Lissabon fandt Sted samme Nat og i samme Time, fandt man denne Begivenhed værd at antegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
En Bondekone i den italienske Provinds Com har i denne Tid født 5 levende Børn til Verden, alle sunde og velskabte, dog levede ingen af dem længere i end en Time efter Fødselen. Allerede forud havde i Moderen født fem Børn, men ikke paa eengang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
Den svenske Lystleir i Skaane skal være samlet inden 12te Junii, Kronprindsen og hans Søn ville, efter Forlydende, tage Hovedqvarteer paa General Trolles Gods: Beggasskove. - Over 5000 Svenskere, arbeide i Sommer paa Göthakanalen, som skal bringe Nordsøen i Forbindelse med Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
En Bedrager udførte nyeligen i Paris en selsom Streg. Kl. 1 om Natten kom en borgerligklædt Mand udenfor et Pakhuus hvor just Vægteren vilde til at raabe. Manden lod som han vilde pudse Lyset i sin Lygte og slukte det. Han bad Vægteren tænde det ved den nærmeste Laterne, og at lyse for ham medens han hentede noget nødvendigt ud af sit Pakhuus, og klagede derhos over, at han ikke engang om Natten kunde i have Roe for sin Handel. Vægteren gik og hentede, Lys, da han kom igien fandt han Pakhuset aabnet og han lyste saa længe til Manden og Konen havde pakket de kostbareste Varer i en Kurv. De lukkede efter sig, gav Vægteren nogle Drikkepenge, sagde han Godnat og gik bort. Morgenen efter kom den virkelige Eier af Pakhuset og fandt det bestiaalet ved en Tyv som Vægteren selv havde lyset for Blandt alle Mærkværdigheder og Synderligheder, man saa ofte hører i disse kuriøse Tider, fortjener vel at lægges Mærke til, at der nu i Paris skal anlægges en Skole under Navn: "Skole Indretning forde allierede Folkeslag, hvor 100 Drengebørn af det Allieredes skulle opdrages samt undervises og øves i Alt. - Jdeen er virkelig paafaldende: at sende Ynglinge fra Tydskland og Engelland for at lære Religion, Moral og Philosophie i Frankrige. Den almindelige Folkeret skal især være Formaalet for det Hele. Det vilde vorde et Sidestykke hertil, om man i Algier oprettede en Skole for at lære andre Nationer den almindelige Søeret. Vor Landsmand Malte Brun er ansat der som Lærer i Geograffe. Til hvilken Nedrighed Rigdom, parret med Overmod, kan føre Mennesket, sees af Følgende: En fattig Dagleiers 10aarige Datter bragtes nylig til Leipzig, hvor hendes sunde Tænder skulde udbrækkes for at indsættes i den rige Amts Jnspectørs Datters tandløse. Mund. Denne oprørende Slavehandel midt i det civiliserede Europa, som ved en Menneskevens Mellemkomst dog ikke blev fuldbragt, var sluttet for 2 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
Den paasatte Jldebrand forleden i Gothenborg i i Kiøbmand P. W. Bergs Pakhuus, er endnu ikke i Gierningsmanden overbeviist, skjøndt man hist og heri Pakhuset har fundet Svovlstikker, tierede Lærreds pialter, smaa splittet Træe og Halm, saavelsom og, at de i Pakhuset værende Kister og Baller, som skulde e indeholde Manufacturvarer, og for kort siden meget høit vare forsikrede for Brandskade, vare tømte og Varene bortbragte, derimod vare disse Kister, før der r blev sat Jld paa Huset, blevne fyldte med Brænde og Halm. Stadens øvrige Kiøbmænd have udsat en Belønning af 3000 Rd. Banco for den som kan meddele Oplysninger saaledes at Gierningsmanden faaer sin velfornente Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
En 72 Aar gammel Hinduenke vilde i Fjor, efter den i Ostindien herskende Sædvane, opbrændes i tilligemed sin afdøde Mands Liig, og havde allerede ladet sig binde til Baalet. Men da dette blev tændt, angrede hun sin Beslutning, rev sig løs efter en fortvivlet Kamp med Luerne, kastede sig for Fødderne i af de engelske Politiebetjente, der bivaanede Offringen, og besvor dem om Redning. Man bragte da, Folkets Knueren uagtet, den Ulykkelige hjem, men som efter mange Smerter, døde to Dage derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-01
I det Brunsvigske og omliggende Lande ere i en Tid fra 6te til 20de Mai afbrændte over 50 Landsbyer, som for størstedelen troes at være paasat. Den for sine Krigsbedrifter og for sin langvarige Feide med Tyrken navnkundige Serviske Helt Eierny Georg, er i denne Tid kommen i et Besøg til St. Petersborg.