JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Paa Paris's Børs herskede stor Bekymring. Allerede vidste man, at en Capitalist var falleret med en Million, og der frygtedes meget for, at dette kun var Begyndelsen til mange flere Fald. Aarsagen hertil skal ligge i den siden det nye Laans Afslutning indtraadte stærke Stigning i Statspapirerne. Man besværer sig i denne Henseende bittert over Rothschild, der iforveien kunstigt havde nedtrykt Papirerne og gjentagne Gange havde erklæret, at han aldrig vilde overtage det nye Laan til en høiere Fod; men da han først var sikker paa Laanet, drev han Papirerne iveiret. Man finder det ogsaa uret af Regjeringen, at den har ladet en enkelt Mands Jndflydelse voxe i saadan Grad, at Coursens Stigen og Falden nu er bleven afhængig af ham alene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
J Wien er død en Fyrstinde Pauline af Hohenzollern, 62 Aar gl. Hun var en Datter af den sidste Hertug af Curland, som 1796 frasagde sig sin Krone Hun glimrede i sin Tid ved Wiener=Congressen tilligemed hendes Søstre. Hertuginderne af Pignatelli og Dino, den Sidste senere Fyrstinde af Talleyrand. Ogsaa i Elberfeld vil der snart opstaae en tydsk katholsk Menighed. En Snees Familier have allerede forenet sig til det Øiemed, at løsrive sig fra Pavens Herredømme. J Dusseldorff har man i Sinde at danne en lignende Menighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Fra Stockholm meldes nu, at den kgl. Families Reise til Norge er bestemt saaledes, at Dronningen, de yngste Prindser og Prindsesser afreise den 30te Januar, Kongen og Kronprindsen den 1ste Februar. Hele Familien mødes i Carlsstad, og reiser derfra sammen til Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 21de Januar. - Ogsaa fra Hertugdømmet Lauenborg er indkommen en Adresse til Kongen ang. Det Ussingske Andragende. Hs. Maj. har allern, tilladt Nivelleringen af Jernbanen til Klampenborg. - Capt. af 1ste Classe i Generalstaben, Khrre v. Bülow, er udtraadt af No og sat a la suite. Som Følge deraf er Capt. af 2den Cl., F. v. Caroc. forfremmet til Capt. af (Brig. Td.) 1ste Cl. i Generalstaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Det kgl. Paaskyndelses=Rescript til Cancelliet (see Av. No 13) slutter saaledes: "Tillige er det Vor allerh. Villie, for saavidt en eller anden Sag ikke kunde tilendebringes i den af Os bestemte Tid, at vedk. Collegium strax ved Udløbet af den fastsatte Tidsfrist indberetter Os Aarsagen til saadan Henstand, og bliver hver Maaned en saadan Jndberetning at tilstilles Os, indtil alle de ommeldte Sager med vedk. Collegiers Yttringer over samme ere indkomne. Jøvrigt paatvivle Vi ikke, at samtlige Vore Collegier ville bestræbe sig for, saavidt muligt, at tilendebringe alle Stændersager endog for det af Os bestemte yderste (C. Td.) Tidspunct.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
– Ved Kbhavns Universitet holdes i dette Vinter Semester offentlige Forelæsninger over den hele danske Historie under Oldenborgerne. Justitsraad Molbech, læser over Unionskongernes Historie, altsaa indtil 1523, Magister Hammerich over Tidsrummet fra 1523 til 1660, Reformationens og Adelsvældets Historie, Professor Velschow over Tidsrummet fra 1660 til 1720, Souverainitetens Jndførelse og Consolidation; Magister Schjern over den nyere Tid, fra Midten af det forrige Aarhundrede indtil vore Dage, hvilket Tidsrum man vel kunde betegne som Absolutismens Declination. Alle disse Herrer kunne glæde sig ved et talrigt Auditorium; Magister Hammerich har end- ogsaa den Ære at tælle Damer blandt sine Tilhørere. Det er et smukt, glæderigt og opløftende Syn, saaledes at see Videnskaben aabne sine Sale og meddele sine Skatte, der i fordums Dage kun betragtedes som en privilegeret Kastes Eiendom, for den store Masse af Folket, og det er ligesaa smukt og glæderigt at see, hvorledes Folket flokkes og Lærernes Talerstole, for at hente Lærdom og Underviisning. (O. Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Jfølge kgl. Resol. vil den Politiassistent, som bliver at ansætte i Frederiksborg District, faae en aarlig Gage af 800 og en Godtgjørelse til Hestehold. (Fl. Bl.) – Forleden Nat løb tre Personer bort fra Frederiksborg Arrest, og det ikke af de mindst Farlige. (Frb. Amtst.)- Generalpostdirectionen har nu indført fast Gagering, hvilket dog først med Tiden vil føre til ikke ubetydelige Besparelser, da Gageringerne for Øieblikket tildeels have maattet ansættes temmelig høie, hvorimod de ved de nærværende Postmesteres Død ville blive nedsatte. Der forsikkres for vist, at der i Hertugdømmerne for Tiden gives Postmesterembeder, der nyde større Jndtægt og, efter den nyere Indretning, høiere fast Gage, end nogensomhelst af vore Statsministerposter. (Khvnsp.) Jfølge Statsk. 1845 har Postmesteren i Flensborg 4800  fast Gage, Postmesteren i Kiel 4,200 , Postmesteren i Rendsborg 4,200 8, Postmesteren i Slesvig 3,700 , i Altona 6000 8, osv. J Jylland ere de høiestgaaerede: Aalborg 2600, Aarhuus 2300, Kolding 24000, Randers 2000, osv. Postmesteren i Helsingøer har 4000 P. Høiesteret har afsagt Dom i Sagen mod den fyenske saakaldte Torsdagsdoctor Lars Larsen, der var sat under Tiltale for Qvaksalveri, Bedrageri og Udbredelse af Overtro, og ikjendt ham 3 G. 5 D. Fængsel paa Vand og Brød. Retten havde antaget, at da Tiltalte, under Benyttelse af den paa visse Steder herskende Overtro, at den, der er sine Forældres syvende Søn, skal være i Besiddelse af overnaturlige Kræfter til at helbrede Sygdomme, har gere ret sig som den, der formaaede at hjælpe, uagtet han selv ikke troer at være i Besiddelse af overnaturlige Kræfter, maa være at ansee som en Bedrager, og som saadan bør dømmes efter Forordn. 11te April 1840 (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Baade i Løverdags og Søndags Aftes har Politiet indfundet sig i Guerras Kunstberidermanege og forlangt den reven. Der er ingen af disse Aftener fundet Søm, men derimod nogle Glasstumper, som ved nærmere Undersøgelse befandtes at hidrøre fra et nedfaldet ituslaaet Lampeglas, som ved Uagtsomhed var blevet liggende. Tillige er det befundet, at de til Politiet indleverede Søm ere saa gamle og rustne, at de aabenbart have ligget flere Aar i Jorden, og at det derfor er langt antageligere, at de efterhaanden ere komne frem ved Jordens Opkradsning, end at Nogen, der forsætligen vilde henkaste dem, dertil skulde have (Brig. Td.) valgt saadanne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Blandt de Ting, som i den senere Tid med Rette have tildraget sig mere end almindelig Opmærksomhed, baade i og udenfor Hovedstaden, indtager den kgl. Fødselstiftelse i hvn, en udmærket Plads, især med Hensyn til de ondartede Barselfeber-Epidemier, som den saa hyppigt har været hjemsøgt af, og som i høi Grad truede de Fruentimmers Liv, der betroede sig til Stiftelsens Omsorg. At komme paa Spor efter Aarsagerne til den skrækkelige Dødelighed, som har grasseret der, er af største Vigtighed, og Publicum vil derfor vist med Glæde modtage et Skrift, som i disse Dage har forladt Pressen: "Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn og den der herskende ondartede Barselfeber; af Dr. med. Kayser." Det er en med Sagkundskab, Sandhedskjærlighed og Frimodighed skreven Bog, som giver de saalænge savnede Oplysninger om den factiske Tilstand, og grundigt drøfter Spørgsmaalet om Stiftelsens fremtidige Skjæbne. Man erfarer bl. A., at Vedk. havde i længere Tid ikke alene holdt Epidemiens Udbrud hemmeligt, men endog publiceret aldeles ufuldstændige Mortalitetslister, naturligviis i den menneskekjærlige Hensigt, ikke at forskrække Folk. Dr. Kayser er ved sine Undersøgelser kommen til det sørgelige Resultat, at der alene i to Maaneder var af bemeldte Epidemi bortrevet 77 Barselqvinder, eller næsten Halvdelen af alle dem, som fødte paa Stiftelsen i dette Tidsrum, og ved en simpel Beregning beviser han dernæst, at der i en Række af 22 Aar er paa Fødselstiftelsen offret et Antal af omtrent 900 Fruentimmer!! – Det er en Æressag for hele Nationen tilføier en Anm. i den Brig. Td. - ikke at lade en Stiftelse bestaae, der stiller en saadan Snare for de Mødres Liv, som betroe sig til dens Omsorg, og kan man ikke med Ære lade den bestaae, og kan man paa den anden Side ikke undvære den, saa maa man intet Offer skye for at tilveiebringe en anden Stiftelse, der kan opfylde sin Hensigt, uden at dræbe Mennesker, og uden at staae som en Skamplet paa vor Civilisation og vor Patriotisme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Af et Brev fra en Læge i Jacobshavn i Grønland: "Vi have havt en skrækkelig Vinter, saa langvarig og stræng, som den ikke har været i Mands Minde. Kulden steg oftere til 40 (Reaumur?) og var i Gjennemsnit 20 a 30. Dertil kom Hungersnød blandt Grønlænderne i den Grad, at alle afslidte gamle Skindklæder bleve brugte til Føde, og tilsidste en ødelæggende Rosen-Epidemi, som bortrev Mange. Jeg har aldrig kjendt en meere haardnakket Sygdom; hele Lemmer angrebes af Koldbrand, og den var stedse dræbende, undertiden paa faa Timer, naar den viste sig i Form af peritonitis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Den budte Kjøbesum for Gammelholm siges at være 7 Tønder Guld. – Det skal være en Forening af flere Skuespildirecteurer og Skuespillere fra Provindserne, som ville ansøge om Tilladelse til, at maatte 3 Gange ugentlig give udelukkende danske Forfatteres dramatiske Arbeider paa Hoftheatret. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
En Bogtrykkersvend her af Staden er for uteerligt Forhold bleven dømt til 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Jgaar Nat tildrog sig den Ulykke i Helsingøers Havn, at Capt. paa det der liggende Fyrskib Trin delen, ved at gaae ombord, faldt i Vandet imellem Skibet og Bolværket, hvor han om Morgenen fandtes død. Jaften opføres paa det kgl. Theater: "Stormen paa Kjøbenhavn, Opera i 5 Akter af Overskou, Musiken af Rung. Kong Carl Gustavs Rolle udføres af Hr. Albrecht; Oberst Fersen, Hr. Schram; Ebba hans Datter, Jfr. Rantzau, Peer Sparre, Hr. Schneider; General Schack, Commandant i Kjøbenhavn, Hr. Ferslew; Jda Kock, hans Myndling, Mad. Rung; Jørgen Seidelin og And. Bording, theol. Studenter, dHrr. Faaborg og Phister; &c. &c. (Fl. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Som en Theaternyhed i næstk. Februar Maaned kunne vi vente Klintekongens Brud, lyrisk Drama i 4 Akter, efter Forlydende af den for sine Billeder af Jesu Liv bekjendte Chr. Molbech. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Samtlige Actier i den Hjaltelinske Vandkuur- og Søbade=Anstalt ere afsatte, saa at nu den fulde Capital af 100,000 er stillet til Disposition for Anlægget. Bemeldte Actier betales allerede nu med 60 8, som er en Avance af 20 PC. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Paa Løverdag optræder den svenske Sangerinde, Demoiselle Bergnehr paa vor Scene. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Paa Tivoli-Øen skal til anstundende Sommer indrettes to Badehuuse, eet for Herrer og eet for Damer, hver i sin Kant af Øen. Saltvandet skal til og fra ledes ved Jernrender. Tillige skal der indrettes en Læsesalon og et Frokosttelt. (Flyvep.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
J Adresseavisen for igaar læses følgende Avertissement: "Bøn til mine Forældre. Jeg er født paa den kgl. Fødselstiftelse 1831, den 20de Januar, døbt den 25de, og kaldet Alexander Johan. Derfra blev jeg sendt ud paa Frederiksborg Amt, hvor jeg forblev til jeg var 6 Aar. Da mine Pleieforældre døde, blev jeg sendt til Kjøbenhavn, hvor jeg er opdraget af menneskekjærlige Folk til mit 14de Aar. Disse lode mig ligeledes confirmere, og nu tager jeg til Søes. Stolende paa Moderkjærligheden hos den, som har baaret mig under sit Hjerte, og født og udsat mig i Verden, bønfalder jeg om, hvis hun endnu er i Live, og erindrer sig den 20de Januar, samt om hun eller min Fader ønsker at see mig, at sende en Billet paa Adressecontoiret med Udskrift: "Til min Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Hr. Austrich, der sælger kunstige Brillanter i Hotel d'Angleterre, bekjendtgjør : at han har udsolgt, men venter og 8 Dage et nyt Forraad fra Paris. Fjernt fra sit Fædreland er ved Døden afgaaet i Pisa, Storhertugdømmet Toscana, den kongl. danske Kammerherre og Oberst Jacques d'Aubert, Ridder af D. og Dannebrogsmand, 75 Aar. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Fra Sjælland. En Qvæstion, som griber dybt ind i Landboforholdene, og hvorom der har været skarpt deelte Meninger, er i disse Dage afgjort i første Jnstants. Det var mellem Administrationen for Ringsted=Klosters Gods og Een af dettes Bønder, at denne i ikke ringe Grad opsigtvækkende Proces blev ført. Landsoverretsprocurator Balthazar Christensen førte Bondens Sag. Som Administrator havde Hr. Justitsraad Ridder Harhoff veget Dommersædet, der beklædtes af Hr. Cancelliraad, Byfoged Leuning fra Sorø. Dommen, der aldeles faldt ud i Bondens Faveur, har vakt (Md.)et stærkt Røre vidtomkring. Det undrer os, at Jngen endnu har fundet Anledning til at berigtige, hvad Hr. Professor Hjort i Sorø for en Tid siden offentligen har fremført, at nemlig den bortrømte Cancelliraad Fribert endnu trækker en aarlig Pension paa 500 af Sorø=Academies Kasse. Hr. Professoren kan kun have fundet denne Pension opført i et Budget, ved hvis Affattelse Friberts Rømning ikke kunde tages med i Beregning. Fribert faaer vist ikke flere Penge af Sorø=Academi, end dem, som han tog med sig, og som han nu gjør saa uendelig meget Godt med derovre i Amerika. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Provindsialberetninger. Den holsteenske Adresse til Hs. M. Kongen er et mærkeligt Actstykke, som vidner om, hvorledes en Forsamling af oplyste, saakyndige og retskafne Mænd, naar de have et vist Parti Maal for Øie, kunne lade sig forlede til at gjøre, hvad de aldrig i deres private Liv vilde gjøre, til at læse i Documenter, hvad der ikke staaer i dem, til at tage Ord i Betydninger, hvori de dem vel bevidste, aldrig ere brugte (lex regia er Arvestatutet af 16501), til at udelade eller ignorere Handlinger, der vilde være til Hinder for den sophistiske Argumentation, f. Ex. Frederik den 4des betydningsfulde Handling at udtage det slesvigske Vaaben af Middelskjoldet, og sætte det i Rigsskjoldet. Men det er godt, at dette Actstykke er kommet frem ved Begivenhedernes Gang; vi have to Contra=Actstykker fra de danske Stænderforsamlinger, og Regjeringen maa nu, hvad enten den vil eller ikke, blive nødt til at træde frem af sin uforklarlige Passivitet. (Loll. F. Stiftst.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Det lader nu til at gaae paa Næverne i Schleswig=Holstein." Kronprindsens Reise gjennem Haderslev har man høitideligholdt ved en Nævekamp, og paa Als har man feiret Liedertaflens (Sangforeningens) Stiftelsesdag med et Slagsmaal, hvori Directeuren, en Slesvigholstener, skal have faaet et passende (Loll. F. Stiftst.) Antal Øresigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Det forbudte "Sønderborger Ugeblad var det ældste danske Blad i Hertugdømmet Slesvig, henved 30 Aar gammelt. For 4 a 5 Aar siden blev det, for en meget betydelig Sum, kjøbt af Bogtrykker Meyler, der ved Bladets Jnddragelse lider et stort Tab. (Aftbl.) Ballet paa Slottet i Kiel var yderst glimrende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Blandt Gjæsterne befandt sig Hertugen af Augustenborg, Prinds Friedrich af Hessen, og en stor Deel af Landets første adelige Familier. Stor Opsigt vakte især Prinds Wilhelms kostbare og brillante østerrigske Husaruniform. (A. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Fra Eckernførde berettes i H. N. 3, at Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet har anmodet Magistraten sammesteds om at forhøre Skpr. Schau der af Byen, for at erfare hvad det skulde betyde, at han forleden, ved en af de danske Øer, havde heiset det slesvig-holsteenske Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Jfølge Flensborger Avis vil Hertugen af Augustenborg indbyde samtlige Sangforeninger i Hertugdømmerne til en stor Musikfest paa Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Handels-Efterretninger. Det engelske Admiralitet har bekjendtgjort, at der paa Øen Jchaboe var til d. 25de Septbr. udskibet c. 90,000 Tons Guano, og at de øvrige 100,000 Tons inden 6 Maaneder vilde være udskibede, da der ligger et stort Antal Skibe ved Øen. Nu først af seilende Skibe kunne derfor ikke gjøre Regning paa nogen Ladning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Befordringer og Afgang. Contoirchef under Generaltoldkammeret J. Christens er allern. udnævnt til Kammerraad; Forligelsescommissair Lottrup til Cancelliraad; og Cand. jur. Baron A. Løvenstern til Kammerjunker. Ligeledes har Hs. M. allern. approberet det paa Kbm. Simoni faldne Valg som borgerlig Raadmand i Aalborg. Sognepræst for Aventoft M. i Tønder Provsti, Consistorialraad Boysen, er i Naade og med Pension entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Dødsfald. W. Steinmann, Maler Rørvig, Josephine Buch (22 Aar, Jfr. Henriette Holst (21 Aar), Muurmester D. Preus, Louise Ostvaldt, Augusta Weile (33 Aar), Caritta Ranzy, C. Hertzmann (24 Aar); Alle i Kjøbenhavn. Frøken Sophie v. Spath i Kiel. Aarhuus, den 24de Januar. (Meddeelt.) De 7 hæderværdige danske Mænd – Clausen, Drewsen, H.P. Hansen, Hvidt, Larsen, Meinert og Schouw der i Særdeleshed have Fortjenesten af, at det i vide Kredse er blevet anerkjendt, at den slesvigske Sag er Folkets, er Danmarks Sag, have nylig anmodet deres Medarbeidere i Provindserne om, snarest muligt at tilmelde dem, hvilken Fremgang de udstedte Planer, til Oprettelse af en danskeslesvigsk Hjælpe forening", hidtil have havt. Ligesom man tør være overbeviist om, at de Mænd, til hvem denne Opfordring nærmest er rettet, ville, for de indsende deres Beretning, end yderligere bestræbe sig for at vække Jnteressen for den nationale Sag, saaledes er det at haabe, at ogsaa andre Mænd, der besidde nøie Kundskab om de slesvigske Forhold, ville, hver i sin Kreds, understøtte Comiteens Medarbeidere i deres Bestræbelser. Heri Byen er der i de sidste Dage med Jver, og ikke uden Held, virket i denne Retning, navnlig have flere Borgere paataget sig at ombære Jndbydelsesplaner, hvilke vi tillade os at anbefale til en talrig Subskription. Der handles her ikke og enkelt Mands, om enkelt Stands Jnteresser; den Kamp, hvori vore gjæve Brødre i den dansktalende Deel af Hertugdømmet Slesvig ere stedte, gjælder intet Mindre, end Modersmaalets Bevarelse, Nationalitetens Opretholdelse. Skulde man da ikke med Føie kunne nære den Forhaabning, at enhver brav dansk Mand og Qvinde, der føler varmt for Modersmaal og Fødeland, vil ile med at tiltræde en Forening, hvis Formaal er at understøtte de haardt betrængte Grændsevogtere i deres retfærdige Strid imod mægtige, anmassende Modstandere, Og hvad er det, der gjør disse Modstandere saa mægtige, Det er, hvad der netop fattes os, en mageløs Enighed og Samdrægtighed. Lader os da lære af vore Fjender, at knytte os fast og inderligt til hverandre, beredte til at bringe den fælles Sag ethvert muligt Offer; et saadant Sammenhold, baaret af Kjærlighed til det danske Tungemaal og det danske Riges Selvstændighed, vil styrke Regjeringen i Udførelsen af dens vigtige, men vanskelige Hverv, at bringe Ledet ilave for gamle Danmarks Have. Disse Linier tillade vi os at slutte med følgende Vers af et i Helsingøers Avis, indført Digt: Mit elskte danske Modersmaal! Fra Eiderens Strøm til Nordcaps Fielde Du lyde reent som Klang af Staal, Som Blomsterbækkens Kildevælde. - Hvo ei sit Modersmaal har kjær, Ei værdig Navnet Dansk han er."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Bekjendtgjørelser. Olympique, Cirque, Undertegnede giver med Familie og Selskab Søndagen den 26de d. M. en stor Forestilling, hvor ved i første Afdeling Kunstridning og Scener, i anden Afdeling paa Theatret la Gioventue la Anticita, eller Gammel og Ung, comisk Travestiment; Pas de deur, dandses af Søstrene Josephine og Flora Hoffmann, herefter, for første Gang, Pierro. som Kok, eller Casanders indbildte Sygdom, comisk Pan tomme efter Casorti. Det nærmere erfares af Placaterne. - Tillige bekjendtgjøres forde ærede Landbeboere, der beære mine Forestillinger, at de fastsatte Dage, hvorpaa de gives, for Eftertiden ere Søndag, Tirsdag og Torsdag, hvortil ærbødigst indbydes. Carl Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Onsdagen den 5te Februar d. A., Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Compagnihuussalen her i Byen afholdt Generalforsamling i Actieinteressentskabet "Jris", hvor da 1. Fremlægges Regnskab og gives Udsigt over Dampskibets Status. 2. Foretages Discussion og Votering over det, af den paa sidste Generalforsamling nedsatte Comittee indgivne Forslag til nye Statuter. 3. Foretages Valg paa Revisorer og Decisorer for sidste Aars Regnskab. Saavel Regnskab som Statutforslaget, med Bestyrelsens Bemærkninger, ville 8 Dage for Generalforsamlingen være henlagte paa Expeditionscontoirerne i Aalborg, Kjøbenhavn og Aarhuus. Bilagene til Regnskabet ville tillige være henlagte paa det herværende Contoir. De Actionairer, hvis Actieret ikke er protocolleret, bedes 3 Dage for Generalforsamlingen at lade Actierne og disses mulige Transport notere paa Expeditionscontoiret her i Byen. Aalborg i Bestyrelsen for Dampskibsinteressentskabet. "Iris", den 16de Januar 1845. F. Wulff. D. Duysen. Bernhard Ree. N. Ostenfeldt. F. Simoni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
At Uhrmager Henrich Kieldsen her i Byen Dags Dato har erholdt sit, under 28de December 1842 af undertegnede Skifteret til Fallitbehandling overtagne, Bo extraderet til fri Raadighed, bekjendtgjøres herved. Randers Skifteret, den 14de Januar 1845. S. A. Koefoed. S. Poulsen. Lauriz Andreas Bernth, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Boer og Nim Herreder, Birkedommer og Skriver i Steensballegaards Birk, Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Huusmand, Jens Rasmussen af Bjødstrup By i Onsted Sogn, ifølge meddeelt Beneficium paupertatis og Kongelig allernaadigst Bevilling af 6te April 1841, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have ihænde en af Jver Sørensen til Hendrich Jensen udstædt og den 14de August 1818 thinglæst Obligation, stor 200 N. V., med Panteret i det af bemeldte Jen Rasmussen til Huusmand Hans Bærentsen afhændede og nu denne tilhørende Huus med Tilliggende i Ørritzlew, af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., til at møde inden Voer og Nim Herreders Ret paa Horsens Raadhuus den første Tirsdag eller ordinaire Retsdag i April Maaned 1846, om Formiddagen Kl. 10, for at fremkomme med bemeldte Obligation og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf taale, at Obligationen ved Rettens Dom mortificeres og derefter af Pantebogen udslettes; Alt efter nærmere Paastand. Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Horsens, den 14de Januar 1835. Bernth. L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
En lille Bolig tæt udenfor "Jarlsminde ved Stautrup bestaaende af 3 Værelser og øvrige Beqvemmeligheder og med tilhørende Have, passende for en Enke eller lille Familie udenfor Bondestanden, kan til førstkommende Paaske Flyttetid erholdes for billig Leie. Man behage at henvende sig til Eieren af Jarlsminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Gaardsalg. Formedelst Svagelighed agter Undertegnede underhaanden at sælge min iboende, i Skive beliggende, Gaard, hvor der i flere Aar har været drevet Handel og Brændeviins brænderi, hvortil dens Beliggenhed og rummelige Plads fortrinlig egner sig. Denne Eiendom bestaar af: a. 24 Fag Vaaningshuus, 1 Etage, deels Grundmuur, deels Bindingsværk, og b. 56 Fag grundmuret Udhuus. J Gaarden er et tildeels nyt og vel indrettet Damp Brænderi, bestaaende af 3 Mæskekar paa circa 18 Tdr. hver, Dampkjedlen 10 Tdr. og Brændekjeddelen 6 Tdr. Skulde den eventuelle Liebhaver ønske noget Agerbrug og Engbjergning med i Handelen, kan saadant erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Denne fordeelagtige Eiendom kan erholdes paa billige Vilkaar, og den største Deel af Kjøbesummen blive indestaaende, naar man henvender sig til undertegnede Eier, mundtlig eller i frankerede Breve. Til Gaarden hører en Hauge, og udenfor denne en liden Tofte. Skive, den 6te Januar 1845. T. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Undertegnede anbefaler sig med forskjellige Sorter Briller og Kikkerter, samt enkelte og dobbelte Lorgnetter. For unge Mennesker anbefales Briller med zurblaae Glas. Chr. Damme.