JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-09
Efter Forligelsescommissions Forlig og passeret Udlæg til afdøde Proprietair Christian Tolstrups Boe, bliver den i Nørlyng Herred, Viborg Amt, beliggende frie Hovedgaard Søedahl, af Hartkorn 18 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 6 Skpr. med tilhørende complette Bøndergods af Hartkorn 20 Tdr. 3 Skp. 1 Fdkr. 1/2 Alb. og Mølleskyld 1 Td. 4, Skpr. 3 Fdkr., samt Kirketienden af Rødding, Løvel og Pederstrup Sogne, saavelsom Kongetienden af sidste Sogn, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, den 5te og 19de Novbr. samt 3die December næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, de 2de første Gange paa Viborg Raadhuus men sidste Gang paa Gaarden selv, som drives ved Hoverie. Tienderne ere for bestandig bortakkorderede mod Ydelse af Korn. Tiende Kornet med Landgilde Kornet samt Landgilde og Hoverie=Pengene af Godset beløbe ialt 238 Tdr. 2 Skpr. 31 1/2 Alb. Rug, 35 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. Byg, 16 Tdr. 1 Skp. 2 1/3 Fdkr. Havre, 420 Rbdlr. 18 s. Sølv, og 76 Rbd. 94 1/2 s. Sedler og Tegn. Forinden Auctionen ere trykte Conditioner at erholde paa Aviserpeditionerne, i Viborg, Randers, Aarhuus, Ribe, Wandahls i Aalborg, og Jversens i Odense, samt hos Landsoverrets- og Hof= og Statsretsprocurator N. Jespersen i Skovboegaden No. 105. i Kjøbenhavn. Hvilket alt bekjendtgjøres efter PlaUdgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. caten af 22de April 1817, ikke allene til de Lysthavendes, men og til Panthavernes, Creditorernes og andre Vedkommendes Efterretning. Dalsgaard pr. Viborg, den 6te Octbr. 1823. Holstein, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-09
Hovedgaarden Demstrup, beliggende i Randers Amt, Gjerlev Herred, Raabye Sogn, kan erholdes i Forpagtning paa 10 Aar fra 1ste Mai 1824 at regne Dens Jorder, der deels ere muldede og deels sandige, staae for Hartkorn, Ager og Eng 56 Tdr. 2 Skpr. fri Hovedgaardstaxt. Udsæden kan være 36 til 10 Tdr. Rug, 20 til 24 Tdr. Byg, 70 til 80 Tdr. Havre, 8 a 10 Tdr. Boghvede. Høeavlet er omtrent 300 Læs aarlig. Til Besætning udfordres 16 a 18 Heste, 120 a 130 Fækreature og 130 Faar. 3 Af byggere forrette aarlig 100 Arbeidsdage til Gaarden. Forpagtningsvilkaarene kunne erfares hos Hr. Landvæsenscommissair Andersen i Randers. Aarhuus, den 15de Septbr. 1823. A. Birch. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-09
Haraldskiærs bekjendte gode og rene Sæderug, udsaaet forrige Aar af ægte Provstierug, er at erholde for 1 Rbd. Sedler Tønden. Prøve ligger til Eftersyn paa Gjestgiver=Gaardene i Horsens, Weile, Fredericia og Colding. Hvo som attraaer 5 Tdr. eller derover bedes iforveien at gjøre Bestilling, der modtages af Undertegnede, Gaardens Eier. Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-09
Til Sæd kan hos undertegnede strax bekommes godt reen Provstierug, og inden denne Maaneds Udgang kan faaes god hvid og bruun Hvede, som er frie for Rug og al Slags Udkrud, naar Lysthavende bestille R. Ægidius. saadant hos paa Wilhelmsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-09
Provstie=Rug, tjenlig til Sæd, samt en deel Rugtag og Rughalm er at bekomme hos Christen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-09
Rigaer=Hampeblaaer saaog forskjellige Sorter røde og hvide Viine, er arriveret og sælges til de billigste Christian Bang. Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-09
En meget god 3 Fags Lejebod med Kakkelovn, beliggende i saakaldet Spanien uden for Mindeporten, er at faae tilleie til næste Flyttetid, hos R. Malling. Tarif for Tolden i Danmark, saaledes som den, efter de seneste Anordninger erlægges i Rigsbankpenge, rede Sølv, af Thorbrøgger. Tredie, med mange Tillæg forøgede Oplag; faaes for 7 Mk. heftet i Aarhuus J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
No. 146. Aar 1823. den 10de October. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. Aarhuus i islidendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Garnisonen i San Sebastian, har kapituleret den 27de Septbr. Stad og Citadel skulde overleveres til de franske Tropper den 3die Octbr., og Garnisonen, 2,200 Mand stærk, samme Dag opbryde som Krigsfanger, til Bayonne. Derimod skal det første Forsøg som Franskmændene, den 15de Septbr., have gjort mod Fortet Punta les, ikke være lyktes. Dette meldes fra selve Madrid, hvorimod den franske Beretning lyder som følger: Puerto S. Maria, den 17de Septbr. J Forgaars blev der gjort et blindt Angreb paa Flanken af Puntales, for at øve Mandskabet i Søemaneurerne. Men Vind og Veir var os imod og drev vore Skibe hen paa Trocaderos's Kyster, hvorved der omkom nogle Mand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Det erobrede Fort St. Pedro (paa en lille De mod Havet foran Mundingen af den Kanal som skiller Øen Leon fra Fastlandet) havde en Garnison af 180 Mand, der gjortes til Krigsfanger og bragtes ombord paa den franske Flaade, der havde indtaget Fortet, hvorved dog endnu intet andet er bevirket end at man troer at kunne forhindre, at ingen Baade med Levnetsmidler kunne ankomme til Leon. J Anledning af denne Seier vare alle Husenes Vinduer i Santa Maria behængte med Topper og i Kirkerne blev der sjunget Tedeum. I Havnen ved Cadir ligge to spanske Linieskibe, seilfærdige til i yderste Nødsfald at kunne bringe Kongehuset og de Styrende til Gibraltar. J selve Staden, have de Cortes udnævnt en militairisk Defensions-Commission med uindskrænket Fuldmagt. Et Skib var i Nattens Mulm ankommet dertil fra Gibraltar, med Wilson, Qviroga, Zayas og flere konstitutionelle Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Madrid, den 22de Septbr. Nogle tusinde insurgeerte Portugisere ere ryk at kede ind i Estremadura og have der forenet sig med den g tredie konstitutionelle Operationshær. En Koureer har i overbragt Regentskabet denne Efterretning, og en Penge transport som den 16de var afgaaet herfra til Andalusien, er kommet igien tilbage. - Det er ifølge Ballasteros's Ordre at General Bessieres har indtaget Fortet la Pennas de S. Pedro. Da de konstitutionelle Tropper rykkede ud derfra og de royalistiske derind, saa raabtes af dem begge: vive le roi altsolut vive Parmee liberatrice. - Vi forvente med hvert Øieblik Efterretning om de vigtige Begivenheder som nu maa være forefaldne under Cadix's Mure, men kunne melde som en mærkelig Forbetydning, at Hs. M. Kongens Livgarde er idag Morges afmarscheret herfra til Andalusien, under Madriternes Fryderaab og Hilsener, til deres Konge. Garette de France meddeler den vigtige Artikel, at Kapitulationen mellem General Molitor og Ballasteros er ikke bleven ratificeret af Generalliesimus, som tvertimod har givet sine Generaler Ordre til at forfølge de rebelliske og troløse Tropper indtil de aldeles ere ødelagte. Aarsagen hertil skal have været, at nogle af Ballasteros's Folk vare gangne over til Riego. Denne Generals Fangenskab er ligesaa glædelig for de Franske og Royalisterne som en af de vigtigste Fæstningers Erobring. For to Aar siden glimrede han paa den spanske Frihedshimmel, og nu føres han som en Misdæder fra Fængsel til Fængsel. Tre Officerer af hans ødelagte og adspredte Korps deele tilligemed ham de Franskes Fangenskab. Disse ere den spanske Capitain Bano, den pirmontesiske Oberstl. Vilente og den engelske Lieutenant Matino. Den 22de vare Fangerne, eskorterede af 40 Ryttere og nogle hundrede Bønder, komne til St. Crux (17 Mile fra Madrid) og ventedes den 24de til Madrid. J en Skov ved Mulaz have Royalisterne omringet 600 Jnfanterister og 200 Ryttere af Riegos adspredte Korps. Qvesadals Division er bleven sprangt ved Torre macha. Endeel franske Kyrasserer som han havde faaet med fra Madrid, faldt næsten alle i fjendtligt Fangenskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Ferrol og Corunna har man atter prøvet paa at reise Konstitutionsstenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Regentskabet har tilsendt Hertugen af Angouleme i en heel Deel Ordener til Uddeeling blandt sine tappreste Krigere. Dets Præsident, Hertugen af Jnfantado var indtruffen til Hovedqvarteret, spiste hos Generallissimus, og reiste Dagen efter bort igien. Paa sin Reise var han bleven overfaldet af Røvere og frataget alle sine Kostbarheder. Ogsaa General Bourmont, der ro sees som en meget udsigtsfuld og tapper Officeer, har været i Hovedqvarteret for at modtage sin Ordre til den forestaaende Landgang. Den franske Sømagt der skal understøtte samme, bestaaer af 3 Linieskibe, 7 Fregatter, 5 Korvetter og 20 Kanonbaade. Trocaderos's Erobring skeete efter udtrykkelig Befaling af Generallissimus: "det koste hvad det vilde Da den spanske Oberst d'Acunha opfordredes til at give sig, og han sin Kaarde gjennem Livet paa Opfordreren, en fransk Oberst, men blev ogsaa strax efter selv nedsablet af de Franske. Kanonaden mod St. Pedro var saa heftig, at Vinduerne klierede to hele Dage i St. Maria, nogle Mile derfra. Der blev skudt 4000 franske Kanonkugler før det overgav sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Hertugen af Jnfantados skal inden sin Afreise fra Madrit have tilladt sig saadanne Yttringer, at den franske Marskal Reggie fandt sig beføiettil at opfordre ham: at stille sig i Spidsen for sin Pøbel og afgjøre Tingene med ham, i Spidsen for sine Tropper. Hertil kommer endnu 1) den daglig tiltagende Armod, som giver en sørgelig Udsigt til Vinteren, og lader befrygte Opfyldelsen af det gamle Ordsprog: naar Krybben er tom o. s. v. og volder at Tilhængerne af alle politiske Troesbekjendelser ere enige i, ikke at betale Skatter; 2) det stedse meer om sig gribende Had, mod fremmed Jndblanding, og 3) at Guulfeberen, for at gjøre Ulykkerne fuldkomne, begynder at yttre sig hist og her i Andalusien. Fra Perpignan skrives den 20de Septbr., at der grassere heftige Galdefebreblandt de franske Tropper, som antage daglig en meer og meere dødelig Karakteer. "J vor østlige Departements - hedder endvidere - gaaer Hospitallinien alt lige til Montpellier og i de vestlige indtil Bourdeaux." Halvtrediehundrede Troessoldater, som laae 3 Mile, fra Madrid, forsvandt pludseligt med deres Officerer, og lode sig kort efter see imellem Bjergene, hvor de lumskelig overfaldt de Franskes Transporter og Kourerer. Man nødtes til at sende et Detaschement Kyrasserer, ud imod dem. Tredive Troeshelte bleve gjort tilfange og førtes bundne af Madrit til. Sytten franske Kyrasserer og hine 30 Spanioler overnattede i en Landsby paa Veien, men bleve midt om Natten overfaldte af et royalistisk Detaschement, og Alle, Ven og Fjende, uden Forskjel ihjelslagne. - Den franske Garnison i Madrid (hvortii mange Vogne fulde af saarede Franskmænd vare komne fra Toledokanten) bestod, ifølge den sidste Optælling, af 2800 Md. Jnfanterie og 400 Kyrasserer, med 14 Kanoner. J Omegnen laae der 240 Kyrasserer og 600 Fodsoldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Nat og Dag er man paa færde i Hovedstaden med at tage de Konstitutionelle ved Vingebenet. Adresser komme ind fra alle Kanter, og dreie sig næsten alle om: det hellige Jnqvisitionstribunals Gienreisning." og Udryddelsen af det Kanaillepak, Voltaires Disciple."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Madriter Ultrablade tale vidt og bredt om den herskende Enighed imellem Franskmændene og Spanioierne, men der derfor et synderligt Begiis, nemlig et navnløst Advarselsbrev til en fransk Embedsmand, hvori Planer mod den Høistkommanderendes, Generalstabens og Fleres Liv angaves, som smeddede af Munkene i adskillige navngivne Klostre, og hvad endnu værre var, af den høiere Geistlighed og selve Civilbestyrelsen. (Skrider man videre frem paa samme Vei, kan det komme til at hedde med Palatokes Ord til Popo: "Jeg er bange, vi blive uenige tilsidst af lutter Enighed!") Fra Tolossameldes: "Fængslerne ere fyldte, Justitsen vil nu dømme. Og fra Grændsen skrives: at man ligefor det Franskes Øine mishandler og fængsler en Mængde rige og fornemme Personer, som man har mistænkt for et konstitutionelt Sindelav. Pampelonas ny Alkalde, en forhenv. Gardekapitain, havde alt i sinkorte Embedstid fæng, slet flere Hundrede. J Madrid har Pøbelen under Hujen og Skraalen begravet Riegos Billede. (De har altsaa ikke kunnet vente til han kom personlig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Bataillen ved Liers den 16de Septbr. beskrives som den grueligste man har kjendt. Alt den 15de havde de Konstitutionelle bortskudt deres Munition, og sloges derfor hele næste Dag paa Bajonetten. Havde de for Hunger og Mathed kunne holdt ud til Midnat, da mener man de havde seiret. Det hele Korps bestod af lutter Frivillige, hvoriblandt en Mængde Ynglinger af Cataloniens rigeste Familier. Fernandez, som anførte dem, var alt før bekjendt som en forvoven Mand. Næsten hele Fremmediegionen kom af Dage her, thi mange af de franske Officerer som tjente heri, vilde ikke fæste Liid til deres fjendtlige Landsmænds Løvter, og toge derfor Livet af sig selv ved Barbeerknive, Pistoler eller Sværd. Alle de spanske Officerer som toges til Fange, vare saarede. Hospitalerne rundt omkring ere saa fyldte, at de private Huse maa afbenyttes. 21 saarede og fangne franskspanske Officerer vare komne r til Perpignan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Engelland. Et Linieskib og 2 Fregatter have faaet befaling til i største Jil at seile fra Portsmouth, hvortil, var ubekiendt. - Den 24de Septbr. afseilede et engelsk Skib fra London med 5 Millioner Realer til Regieringen i Cadix. - Ministerialtidenden Sun har følgende Artikel: "Uagtet sin Neutralitet har Storbrittanien aldrig ophørt at vaage over Spaniens Frihedskamp med det oprigtige Ønske, at tilbyde Spanien, sin Tieneste, naar det kunde skee paa en passende Maade, og skulde Krigen imod Forventning ende sig med den konstitutionelle Regierings Omstyrtning, som fornemmelig da vilde blive en Følge af indbyrdes Uenighed, da vil Engelland ikke være ligegyldig ved den Regieringsform som vil blive oprettet paa Ruinerne deraf, men anvende sin Jndflydelse for at hindre, at en vilkaarlig Regiering vorder oprettet paa spansk Gebeet ved en fremmed Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Pesten griber saa frygteligt om sig paa Kapudan Paskas 40 Krigskibe ved Patra, at dersom Himlen ikke vil tage de omliggende Kyster i sin særdeles Varetægt, da er man stædt i megen Fare for at vorde smittet, thi siden 17de Juni havde bemeldte Paska ladet kaste over 12000 døde Søfolk i Havet, hvoraf lettelig nogle kunne blive drevne op paa Cephaloniens og Jthakas Bredder, og derfra udbrede Smitteen videre. (Tyrkerne ere nu saalunde baade levende og døde en Pest for Christenheden!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Blandinger. Der skrives fra Warschau, at Guldet har ikke længe staaet i saa høi Priis som nu (Det er et sædvanligt Tegn paa at der ventes Krig.) Wittgensteins hele Armeekorps, 120,000 Mand staaer samlet ved Tulezyn. Kolokrothons Søn har giftet sig med Mainothøvdingen Pietro Beys Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Det engelske Paketskib er nu af den franske Flaade, bleven nægtet Adgang til Cadix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
For at svække Bombardementet har man i Cadix taget Brostenene af Gaderne og belagt Tagene med Gjødning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Riego havde tilbuden sig at være Ballasteross Adjutant, og give alle sine Folk under hans Kommando, naar han vilde have erklæret sig igjen for Konstitutionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Jfølge Skibsefterretninger har man den 3die September om Natten seet en stor Jldebrand i Corunna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Den 15de Octbr. ville begge Keiserne træffe sammen i Chernowitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Jrlands øvrige Ulykker forøges nu ogsaa ved en smitsom Syge, som raser i forskellige Egne med saadan Styrke, at man i een Landsby har 43 Syge og hverken Læger eller Medicin!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Amsel Rothschild er bleven Ridder af den hessiske Fortjenst-Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Lord Byron er alt ankommen til Cephalonien, med sin for Grækerne bestemte Hielp af Penge og Munition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Den bekiendte fr. Fabrikant Hr. Kochlin har nylig givet stor Forargelse, ved i Daaben at give en Søn Fornavnet Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Verona og Toskang har man ikke faaet Regn i halvtredie Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
I det franske Departement Herault er i een Maaned, - 800 Børn døde af Meslinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Formedelst de mange Ulykker som er skeet ved Gas, har Politiet i Paris nu forbuden al Gasbelysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Fra London skrives, at Høsten ogsaa der har været saa rigelig, saa Haabet om at Havnene vilde blive aabnede for Kornindførslen, nu for det første er tilintetgjort. To Skibe fra Randers vare nylig komne dertil med Havre, hvis Salg neppe har betalt Omkostningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Skibet Florg, Capt. Brouard, er paa Reisen fra Rio Janeiro til Kjøbenhavn strandet ved Gothenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Fædrelandet. Under 26de Septbr. er Frantz Kuhn af Khvn. meddeelt Bevilling til, med sit Selskab i 6 Maaneder, at give pantommiske og æqvilibriske Forestillinger i Kiøbstæderne i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Et Fruentimmer, som for begaaet Ran, ved Underretten var dømt til at bøde sine 3 Mk. samt til Opbudsboet Jgield med 2 s. Tegn og Tvigield til den Kongelige Kasse med 4 s. Tegn, er ved Viborg LandsOverret frikiendt for Justitiens Tiltale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Odense. Videnskabernes og Kunstens Venner, ville med glad Deeltagelse modtage den Tidende: at Hs. Excell. Hr. Geheimekonferentsraad Bülow til Sanderumgaard, som i nogen Tid har været syg, alt igien befinder sig bedre,, og haabentlig endnu længe vil virke og udbrede Held omkring sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Ved den 1214 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummer : 89. 45. 59. 88. 17.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Dødsfald. Etatsraad og Professor N. C. Kall, Frue Etatsraadinde Saxtorph, Glashandler Fritsche, Bagermester Juul, Jfr. Dyssing, Copist Selmer, Student Balsløv, Madame Bech fød Andresen, Glarmester Holm, Alle i Khvn. Raadmand Müller i Roeskilde; Kbd. og Kirkeværge Andersen i Odens; Jfr Sophie Bende i Kjerteminde, Kjøbmand Basballes Enke i Rudkjøbing; Mad. Gleerup fød Vadum paa Knudseie, Khvns. Kours, den 7de Octbr. 250. - Specier 15 Rbmk. Obligationer 81. Norske Sedler 14 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hr. Adjunct pertet; til Aftensang : Hr. Pastor Brygmann ;J Fruekirke til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Hald; til Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Bekiendtgiørelser. Paa Aarhuus Theater opføres: Søndagaften: Overraskelsen, Lystspil i en Alt, og Elias Schnuei, Lystspil i 2 Akter. Til Slutning: Harliquins gale Streger ved Hexerie, komiske pantominisk Ballet i 2 Acter. C. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Skuespil i Horsens: Søndagen den 12te opføres: Amerikaneren. Lystspil i 4 Acter, ved K. L. Rahbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Mandagen den 13de: Slavinden i Surinam. Skuespil i 5 Atter af Kratter, oversat af Rabbek. S. Steiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Tirsdagen den 14de d., Eftermiddag Kl. 3, lader Stiftamtmand Thygeson ved offentlig Auction opbyde til Bortforpagtning eller Bortfæstning, en af Anders Jacobsens Enke i Troulstrup Bye, Tonning Sogn, Tørsting Herrd, under Stamhuset Mattrup forhen ifæstehavende Gaard, af Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr., Skovskyld 1 1/2 Alb. Gaarden har et Areal af omtrent 140 Tdr. Land gode, for største Deelen, til Hvede og Bygsæd, tienlige Jorder, og derpaa kan fodres og græsses 50 Fac kreature foruden Heste og Faar. Gaarden, hvori Auctionen afholdes, tilligemed Besætning af Heste, Vogne, Plove, Harver, samt Æde, og Sæderug, kan modtages strax. J aarlig Landgilde svares 30 Rbd. rede Sølv, og alle 3 Tiender ere atcorderede ved Kiendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Begjering bliver Skierbekmølle i Wrads Sogn og Herred, Aarhuus Amt, af Hartkorn, Ager og Eng i bemeldte Sogn, 1 Td. 1 1/2 Alb. og i Them Sogn 3 Skpr. 3 Fdk. 1 1 Alb. med Konge- og Kirketiender af Hartkornet i Wrads Sogn, omtrent 10 Læs Høe, lidet Rug, Byg og Boghvede, samt tilbageværende Mølle-Jnventarium og endeel Jndboe og Besætning, bestaaende af: Sengeklæder, Sengesteder, nogle Avlsredskaber, Sviin, Faar og Lam, m. m., stillet til en eneste offentlig Auction Løverdagen den 25de Octbr. førstk., om Formiddagen Kl. 10, og Møllen ved denne absolut bortsolgt. Auctionen holdes i Skierbekmølle. Tørsting Wrads Herreds Contoir i Brædstrup, den 7de Octbr. 1823. Haasum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Efter Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver bliver ved 3de Auctioner som afholdes: Onsdagen den 29de Octbr. dito den 12te Novbr., og dito den 26de dito, næstk. opraabt til Bortsalg, der Thomas Nielsen paa Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist. Remmerslund Mark tilhørende Sted, af Hartkorn, Ager og Eng 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. De 2de 1ste Auctioner afholdes paa Herreds=Contoiret i Hornsyld og sidste paa Stedet selv, hver Dags Formiddag Kl. 10, hvor Conditionerne erfares saavelsom forinden Auctionen hos Prokurater Borch paa Elisedahl. Hornsyld, den 6te Octbr. 1823. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Jfølge Reqvisition af Gjestgiver Kieldsen bliver Fredagen den 17de d., Kl. 10 Formiddag foretaget Auction i Gaarden No. 104 paa Søndergade i Horsens, over et gammelt complet Billard, en Rulle, Stole, Borde, Sengklæder, endeel tomme Foustager, m.m. hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 9de Octbr. 1823. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Enhver som skulde have noget med Hattemager Georg Haslauer at afgjøre vilde behageligst henvende sig i hans Bopæl til mig Underskrevne; hans lovlige Befuldmægtigede i hans Fraværelse. Aarhuus, den 8de Octbr. 1823. Chr. Dary, Handelsmand. Hvor en saa Hvor en saa god som nye Væv med alt Tilbehør, er tilkjøbs anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
En Vindovn samt en Bilæggerovn ønskes tilleie, man henvender sig desangaaende til Vagtmester Hansen, paa Guldsmedgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Skipper N. Fals lev agter om nogle Dage at seile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
En smuk stærk og aldeles complet 2 sædig Calesche, med Fordæk, Remme og Læderhynde, er indsadt til Forhandling hos Hr. Viinhandler Fulling. En ferm Karl, som forstaaer at kjøre, kan faae en god Conditon til 1ste Novbr. Adressekontoiret anviser det nærmere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Tjeneste i Aarhuus for en Karl som kan forfærdige Fruentimmer= og Mandfolk Træeskoe, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
En Sabel i Messingskede indpakket i et Læderfure ral, er tabt imellem Aarhuus og Skanderborg, Finderen ville mod en passende Findeløn aflevere den hos Giestgiver Schucan, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-10
Sidste Søndagnat er bortgaaet fra Fløistrup Mark, gammel Estrups Gods, Hørning Sogn, en mørkerød blisset Hoppe med fire hvide Saakker i 4de Aar. For Tilveiebringelsen gives en Douceur af Anders Nielsen i Fløistrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-11
No. 147. Aar 1823. den 11te October. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. Aarhuus Stiftseedroc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-11
Blandinger. Jfølge Missionsberetninger have 4000 Fruentimmer paa Madagaskar gjort en Opstand og truet med at tugte Kongen, hvis han ikke tilfredsstilte nogle af deres Fordringer, blandt andet den: ikke at lade sit Haar skjære anderledes end som de vilde have det. Kongen samlede sine Soldater, lod Fruentimmerne omringe og erklære: at han var Konge, og vilde handle efter eget Tykke. Capstaden og dens Omeen lever man i største Frygt for en vandrende Folkestamme som er paa Veien did, ødelæggende alt med Jld og Sværd. Denne Horde seer ud til at være af europæisk Race og menes at være Afkom af strandede Søfolk, der have giftet sig med indfødte Koner.