Viborger Samler, 1845-06-17
Storbritannien og Jrland. London, den 10de Junii. Den ny engelsk franske Tractat bestemmer, at den britiske Escadrechef skal ufortøvet i Forening med den franske Admiral udkaste en Plan til en streng Bevogtning af den africanske Kyst paa den i Tractaten bestemte Strækning, og udvælge bestemte Stationer, der enten særskilt skulle besættes med franske eller engelske Krydsere eller i Forening af begge Nationers Skibe, saaledes imidlertid, at dersom en Station kun er besat af een Nations Krydsere, der da ikke negtes den anden Nations Krydsere Ret til paa enhversomhelst Tid at udøve den ved Tractaten hjemlede Ret. Hvad Gjennemsøgningsretten angaaer med Hensyn til Skibe, tilhørende Nationer, der ikke have undertegnet Tractaten af 29de Mai, da forbliver Alt ved det Gamle. Med Hensyn til de franske Skibe, da hedder det i den engelske, dybt i Detail gaaende og temmelig minutiøse Jnstruction: "De skulle ikke opbringe eller visitere franske Skibe, eller paa nogensomhelst Maade lægge dem Hindringer iveien (capture, visit or in any way interfere). Dog ville Krydserne bemærke, at det ingenlunde er de Franskes Konges Mening at forlange, at det franske Flag skulde hjemle dem, der, uberettigede til dette Flag, formaste sig at føre samme, Fritagelse for Straf ligesom Storbritannien heller ikke vil indrømme, at andre Nationers Skibe kunne undgaae Visitering og Undersøgelse derved, at de simpelt hen beise enten fransk Flag eller et af de Nationers Flag, med hvilke Storbritannien ikke har afsluttet nogen Overeenskomst om Gjennemsøgningsretten." – J Jnstructionen fastsættes nu de Regler, de engelske Krydsere have at iagttage, naar de formene at et Skib, uberettiget dertil, fører fransk Flag Med Hensyn til de Jnstructioner, der skulle tildeles den franske Escadrechef, da foreskrive ogsaa disse nærmest en Overeenskomst med den engelske Escadrechef angaaende Blokaden af Kysterne og de Tractater, der blive at slutte med de africanske Krydsere. Derefter opregnes de Stater, imod hvilke Frankerig ogsaa for Fremtiden har isinde at bringe i Anvendelse Tractaterne af 1831 og 1833 (som Frankerig nu ikke længere vil underkaste sig); preussiske, russiske og østerrigske Skibe omtales ikke. Hvor de fornævnte Tractater ikke kunne komme i Anvendelse, distinguere Jnstructionerne imellem de Tilfælde, i hvilke den franske Lovgivning efter almindelig anerkjendte folkeretlige Grundsætninger statuerer Existencen af Pirateri, og saadanne, hvori Lovgivningen assimilerer Sørøveriet enkelte Facta, som Folkeretten ikke anerkjender som Pirateri. J første Categorie stilles Slaveskibe under ethvert ikke fransk Flag, som fører enten Vaaben, ikke til Disciplinens Opretholdelse alene men i offensiv Hensigt, eller falske eller dobbelte Skibspapirer, i anden Categorie derimod alle franske Skibe, der drive Slavehandel. J alle disse Tilfælde tillades det Krydserne at opbringe Skibe, men derhos anbefales Officiererne stor Forsigtighed. Ogsaa de franske Krydsere have Ret til at anstille Undersøgelser, naar der er Mistanke om at et Skib ikke seiler under sin Nations Flag, men ogsaa i dette Tilfælde advares de franske Krydsere om at vogte sig for Anledning til grundede Besværinger; dog gaae de franske Jnstructioner i dette Punct ikke saa meget i Detail som de engelske, og tilføie - hvilket er forbigaaet i de engelske Jnstructioner – at en Krydser, saafremt han antræffen et Skib under falsk Flag, som han ei er berettiget til at opbringe, vel skal frigive Skibet, men tillige være forpligtet til at meddele en til Opbringelse berettiget Krydser Underretninger desangaaende, – en Forholdsregel som aabenbar lover større Virkning end den i de engelske Jnstructioner foreskrevne Jndberetning til Admiralitetet.