JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
London, d. 14 Junii. J Spanien og Portugal seer man vigtige Begivenheder i Møde. Man troer, at de Franske paa eengang vil angribe os i Norden og Sønden for Tajus, at Marchal Marmont, forstærket med nye Tropper fra det Jndre af Spanien, vil levere General Brent Spender et Slag paa Leons Slætter, medens Marchal Soult, efter at have forenet sig med 2 ny Divisioner, vil angribe de Allierede i Dalen Guadalquloir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Marchallen har bestandig sit Hovedqvarteer i Lere na, hvor han synes at forene sin hele Magt. Den smitsomme Feber i Lissabon bortrykker endnu bestandigen mange Mennesker af de lavere Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Følgende Avis Bekjendtgjørelse er et af de listige Jndfald, man betjener sig af, for at undgaae lovlig Forfølgelse for det forbudne Jndkjøb af Guineer: " Guineer ere tabte. Den, som har fundet dem, og bringer Hr. M. samme, faaer 10 Pd. i Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Blandede Efterretninger. Hr. Lieutenant Ørsted, som traadte af Kongelig Dansk i Keis. Russisk Tieneste, har, for hans i Krigen mod Tyrkerne udviste Tapperhed, af Hs. Maj. Keiseren af Rusland, under 6te October f.A. erholdet St. Anneordenen af 3die Classe og med samme følgende Skrivelse fra Hs. Russisk Keiserl. Majestæt Hr. Cormt Ørsted, For den Tapperhed De viste i Slaget mod Tyrkerne den 11te og 12te Junii sidstl. ved Fæstningen Schumla, hvor De efter egen frie Villie havde modtaget befaling at forene Dem med det kjewske Grenadeerregiment, og med særdeles Mod commanderede et Tog, men endnu for samme var bleven sendt med Ordre til de allerfarligste Puncter, og udførte dette med den største Nøiagtighed; udnævner Jeg Dem til Ridder af den hellige Annordens 3die Classe, hvilket Tegn Jeg herved tilstiller Dem at anlægge og bære efter Forskrivterne. J det Jeg er forsikkret om, at dette skal tjene Dem som Opmuntring til ydermere Jver i Deres Tjeneste, forbliver Jeg Deres Alexander. Velbevaagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Krigsminister Givet i St. Petersburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Barkley de Tollyd. 6 Oct. 1810. i St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Archangel, den 12. Maji. Den 30te f. M., brød Jisdækket ved Staden. 5 Dage varede Jis gangen, og ledsagedes af en meget rivende Strøm medens hvilken Vandet ved en pludselig Storm af Nordvest, steg 16 Fod over dets sædvanlige Høide. J Havnen anrettedes derved megen Skade, saavel paa her overkintrede Skibe, som paa de ved Strandbredden beliggende Pakhuse. 47 Skibe ere kastede paa Stranden; de fleste kan kuns ved megen Anstrængelse og store Bekostninger komme flot, nogle maa formodentlig ganske opgives, da de ere kastede for høit op paa Landet og nu ligge ganske paa det Tørre. J Krigshavnen Lopsminka, brød Jsen derimod ganske rolig op, Vandet steg blot 4 Fod over almindelig Høide. De 21 Kjøbmandskibe der overvintrede, have ikke lidt nogen Skade. Af de herværende Danske Skibe ere 3 kastede paa Stranden; men igjen bleven flot. J Handelen er i denne Ti ingen Omsætning, allene noget Hamp er solgt til den gamle Priis 85 No. pr. 10 Pud. For Rug var den sidste Priis 15 3/5 Rub pr. Jwt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Jndtil nu ere ingen Barker ankomne fra det Jndre, men de forventes daglig. (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Dresden, d. 14 Junii. Allerede i en lang Række af Aar har den ædle Hertug Albert af Sachsen Teschen anvendt en bestemt (man siger den 6te) Deel af sine Jndkomster til velgjørende Hensigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
J Aar har han foræret de Blindes Jnstitut i Wien 50,000 Fl. til Bygningens Udvidelse og til at forbedre dens Stifter og Directeur Kleins Lønning. - Jnstitutet tæller i dette Øieblik 14 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
En af de fortrinligste Elever, Jacob Braun, dannes til de øvriges Lærer. (Nation. 3. d. Deutsch.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
(Hamb. Corresp.) Sæbesyderiet Nr. 15 i lille Torvegade paa Christianshavn. Den store Uleilighed og Skade for Sundhed og Eiendomme, som Skorstenen fra ovennævnte Sæbesyderies daglige Laboratorium, især med visse Vinde foraarsager Gjenboere, Naboer og Gaaende thi Gaden er undertiden saa opfyldt af Steenkulerog og Sæbelugt, at man neppe kan drage Aande – kunde meget formindskes om Skorstenen gjordes nogle Alen høiere. Denne Skorsten er lavere end de omkring tilstødende, dog for det meste smaae, Huse, og altsaa maa den ubehagelige Røg og Damp istedet for at trække op ad, slaae ned. Saare billigt og retfærdigt synes derfor det Ønske, at denne Skorsteen blev forlænget, hvorved Medmenneskers Tab paa Sundhed og Eiendomme, for en Deel blev hævet. Uden betydelige, men billige Omkostninger, vilde det Offentlige vinde meget ved denne og lignende Forandringer, hvortil, i det mindste de efterkommende Eiere, synes pligtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Nyeste Skilderi Kjøbenhavn. af 383 Kas Ros Ras daad. Ottende Aargang. No. 54 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 6 Julii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
En gammel Præsts Skrivelse til vore nye Biskopper over Fyens og Ribe Stifter, Høiærværdige af Fædrenelandet fortjente Mænd, De kunne, og Deres bekiendte liberale Tænkemaade borger mig for, at De ikke ville tage mig som kristelig Religionslærer det fortrydeligt op, at jeg ved Deres Udnævnelse til Biskopper i den danske Kirke, griber Pennen for at frembære mit Hjertes varme Ønsker for Dem og mine Forventninger til Dem. Gud, den alvidende, skal være mit Vidne, at jeg taler i redelig Hensigt. Je staaer muligen snart for Hans Domstoel, der uden Persons Anseelse skal betale mig efter mine Gierninger og retfærdigen tildeele mig efter Fortjeneste. Tillad derfor, at jeg i al Ærbødighed skriver disse faa Linier,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Den danske Kirke har vist med inderlig Glæde erfaret, at Valget til Fyens og Ribe Bispestole er faldet i Deres, mine ærværdige og fortjente Medborgeres, Lod. Den danske Kirke venter meget af Dem, og den har Aarsag til at vente meget. Mænd af saa ædel Tænkemaade, af saa varm følelse for Sandhed og Dyd, Mænd af saa megen grundig Kundskab, af Dem vente vi meget, og jeg med alle ere overbeviiste om, at De i ingen Henseende ville svigte. Nei, De ville overgaae endogsaa de dristigste Forventninger. Tillad da, at jeg for Dem, Høiærværdige Medbrødre, taler 1) Kirkevæsenets Sag. - De ville, De kunne ikke miskjende dets velgjørende Jndflydelse paa den menneskelige Forstands Oplysning og det menneskelige Hjertes Dannelse. Men dette virker det kun, naar det forestaaes af ædle, retskafne, kundskabsrige Mænd, hvis Hjerte slaaer varmt for Menneskevel, og som just derfor ved vor guddommelige Religion vil i Menneskets Hjerte grundfæste en Klippe, der kan staae urokket under alle Livets Storme. Dette virker det kun, naar det er saaledes indrettet, som Tider og Omstændigheder og den almindelige Tænkemaade kræve. Men De veed selv, i hvilken Forfatning det mange Steder er, et opus operatum, som ofte blot gjøres for at faae det gjort, ligemeget, hvorledes; et Arbejde, som ogsaa da, naar det gjøres med Værdighed, kun finder faa Tilhørere, især af de høiere Stænder og Embedstanden. De ville altsaa, saa meget det staaer i Deres Magt, virke til at det vorder bedre i dette Stykke! De ville ikke være ligegyldig ved, hvorledes dette Embede røgtes, om med Skjødesløshed eller apostolisk Værdighed, med Ligegyldighed eller med den Varme og Jnteresse for Sagen, som Embedets Værdighed udfordrer og det ikke allene nærmest om Dem, men ogsaa i Stiftets fjerneste Egne. De ville til den Ende nu og da efter Leilighed foregaae deres underordnede Geistlige med Deres eget beskuende og oplysende Exempel, for at vise hvorledes det bør skee. De ville opmuntre, sætte Priis paa, og belønne den værdige Religionslærer, ligesom De heller ikke ville være frygtsomme for at sige de Efterladne og deres Embede blot som Næringsbrug drivende Mænd den fornødne Sandhed til at Orden og god Skik og Værdighed maatte vedligeholdes i Guds Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
2) Som jeg har vovet, at anbefale Kirkevæsenet til Deres varme Omsorg, saaledes anbefaler jeg ogsaa ret inderlig til Deres Opmærksomhed Skolevæsenet, og det saavel i Kjøbstæderne som paa Landet. Det er endnu kun maadeligt mange Steder med dette Læreren, uden Løn, sukkende under et kummerfuldt Liv, i hvilket han ingen glad Udsigt har. Skolerne i en maadelig, nu og da i en elendig Tilstand. Jngen Skolegang hele Sommeren igjennem og ingen eller kun faa, som interessere sig derfor i Gjerningen, og det er dog her at Menneskets Dannelse skal begynde, og paa den Grund her lægges, skal Menneskets hele Vel i Tid og Evighed opføres. De ville altsaa af deres gandske Hjerte sørge for Skolevæsenet, som for Kirkevæsenet, at alt kunde gaae frem til det Bedre. De ville bære Omhue for at duelige Lærere, der have den fornødne Alder, Stadighed og Forsigtighed, vorder ansatte. De ville stræbe at de lønnes anstændigen, og at de maa finde Opmuntring og Belønning for udviist Flid og Nidkierhed. De ville altsaa, ved Deres Vistratser, tale saavel Kirkens som Skolens Læreres Sag for Menighederne, vise, hvad begge ere, og bør være for Menighederne, og Menighedernes Pligt, ikke at lade de værdige Mænd, som arbeide for det offentlige Vel, hen smægte i Armod og Kummer. De ville tale forde bedre Lærebøger, og om noget derved kunde udrettes, saa ville De ikke ansee det under Deres Værdighed, Selv at tale til de formaaende Mænd, i Menighederne, enten de saa ere Bønder eller Borgere, for at stemme Dem for det bedre. Det er utroligt, hvad den høieste geistlige Mand i Stiftet kan udrette heri, naar han gaaer frem med Forstand, og tager sig alvorlig af Sagen. Jeg talede om Skolelærernes Løns Forbedring. Jeg bør ligeledes anbefale Dem Præsternes. Lide Nationens Lærere Kummer og Nød, skulle de røgte deres Kald med Suk, skulle de ved mangelunde Byrde hindres fra alle Fremskridt, da ere vi ikke berettigede at vente noget af dem mere end det allertarveligste. Landsbyepræsterne lide, Gud være lovet, ikke synderligen ved Tidernes Dyrhed, dersom de vare i Embeder, som kunde føde deres Mand, før Krigen. Men vore Medbrødre, som nu tiltræde de smaae Landsbykald, med det kostbare Møblement og den betydelige Besætning af stere Tusende Rigsdalers Værdi, Mændene med den faste, ringe Gage, med de bortsolgte Tiender og udparcellerede Præstegaarde, endelig Mændene, som leve i Kjøbstæderne uden Residencer under dyr Huusleie, og aarligen aftagende Offer og Afsidencer; disse Mænd, Høiærværdige Medbrødre, fortjene, naar de ere værdige, al den Opmuntring og al den Hjelp, som ved Deres Foranstaltninger kan tilflyde dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Udenlandske Efterretninger. Paa Pladen. Frederik Christian Winsløw, Etatsraad, Kongelig Hoschirurg, Professor Chirurgiæ Ridder af Dannebrogen &c. &c. Fod d. 12te Martii 1752, død d. 24de Junii 1811. Han tog i Arv et hædret Navn, Og Navnets Glands han holdt vedlige; Var nidkjær for at stifte Gavn, Var blid mod Arme som mod Rige. Til Smægtende han Lindring, Styrke gav, Men selv afkræftet, – at han sank til Død og Grav. O. Malling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Fladstrand, den 24de Junii. Maaneds Lieutenant Molbech har med Lodsbaaden Pillen af en findelig Convoy imellem Samsøe og Refsnæs udskaaren en baglastet Galease. (St. Td.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Maanedslieutenant Kock, som d. 18 Junii sidstleden udgik fra Hals med en RecognosceerChalouppe for at undersøge Kysten, observerede,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
da han Kl. 9 om Formiddagen passerede Gjerrild, Batterie, en fiendtlig Cutterbrig krydsende 1 1/2 Miil N. O. af Batteriet. Kort derpaa kom 2 fiendtlige svære Chaloupper roende op imod ham fra Grenaae Bugten, og Briggen, som ved Signaler blev kaldt ned, hindrede ham fra at komme Nord paa. Saaledes jaget baade Nord og Sydfra, saae han intet Middel til at redde Fartøiet uden ved at landsætte, hvilket strax blev iværksat. Han opstillede nu i Baaden sine Folk med HaandArmaturer, og modtog Fartøierne med en saa vel rettet Jld, at de vendte tilbage. Briggen holdt ned og gav ham flere Lag med Skraae af dens Batterie, som alt gik over ham uden at beskadige Fartøiet. Den holdt derpaa til Søes efter et Linieskib, som den signalerede med, hvorpaa flere Fartøier bleve udsatte, som roede hen imod Lieutenant Kock. For ikke at blive nødt til at overgive Fartøiet til denne Overmagt, hug han Hul i det og gav tillige atter Jld paa de fiendtlige Fartøier, som efter endeel Skydning igien bleve tilbagekaldte af Briggen, som stod nord paa med dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
J det samme ankom Capitain Krey fra Grenaae med 20 Dragoner. Ved Hielp af disse fik Maanedslieutenant Kock sit Fartøi paa Land, og efter en Dags Arbeide blev det sat i seilbar Stand, hvorpaa han fortsatte sin Recognoscering. (St. Td.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
J Torsdags behagede Deres Majestæter Kongen og Dronningen med D. K. Hr. Prindsesserne, at beære Hs. Exc. Herr Greve og Grevinde Rosencrone, paa deres Landsted Sommerlyst, med allerhøieste Besøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Den 4de Julii gav den americanske Gesandt Herr Erving en Diner i det Rauske Hotel, for at høitideligholde den americanske Uafhængigheds Mindesdag. Foruden Gesandtens tilstedeværende Landsmænd var det diplomatiske Corps og en Deel Standspersoner indbudne til denne Høitid, som udmærkedes ved fælles Glæde og varm Deeltagelse J Dagens Festelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Efter Forlydende bliver den med saa megen Jver og ædel Opoffrelse af det forrige erholmske Jnteressentskab oprettede Skole paa Nymolle nu forflyttet til et andet Sted. Denne Skole var saavel ved sin rummelige Bygning som især ved sin skjønne Beliggenhed udmærket iblandt de første i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Det Deichmanske Bibliothek i Christiania har atter modtaget følgende Gaver. Fra Hr. Provst Kaurin, forhen Sognepræst til Laurdal, nu en Sillejord, den hele betydelige Samling af Pergaments- og gamle Papiirsbreve, som afg. Sognepræst til Vinnie, Storm, havde efterladt sig, bestaaende af over 140 af første, og over 200, hvoriblandt mange endog fra det 15de Aarhundrede, af sidste Slags, foruden nogle Naturalier af samme Afgangnes Efterladenskab; fra Student Hr. S. K. Jentoft atter nogle Bøger, hvoriblandt især anmærkes afg. Etatsraad og Høiesterets Assessor F. G. Sporons Carmina, en sjelden liden Bog og C. Winthers Disputatio de Arnefaste, fra Hr. Nenberg paa Hr. Grosserer Colletts Contoir, den rette Jydske Lovbog af 1590, samt Bogen kaldet: En christen Førstes Underviisning og Lære, forfattet paa Latin af Erasmus Rotterdamus, oversat paa Dansk af Broder Paulus Eliæ, og trykt i Roeskilde 1534, fra Jomfru Steenberg, i Christiania, Barclays engelske Dictionaire, og endelig fra Hr. Strømberg sammesteds, Sognepræsten Christen Christenssøns Bog om Skriffverstat eller Skriffverembede, prentet i Kjøbenhavn 1626.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Fortegnelse over de Arbeider, som nyligen vare udstillede paa Raadstuen i Aalborg: I. Af Hr. F. W. Meyer, En moderne Kakkelovn og adskilligt laqveret Blik Arbeide. 2. Af Hr. R. Sadolin. Den sindrige Herremand, Don Tvixottes Levnet og Bedrifter, oversat af Charlotta Dorotes Bihl, 14 Tom., indbunden i 2de Bind. 2de Prøver af Læder Papir. 3. Af Hr. Dahlin: Et med Tiden historisk Stykke, af følgende Jndhold: a) en tuscheret Tegning, forestiller Høsten; b) en liden Skue=Medaille, forestiller paa den ene Side Stralsunds Stad med sine Fæstningsværker, paa den anden Side de 3 Kongel. Frederikers Bryststykker, der deeltog i Beleiringen, hvorom mere kan læses paa Medaillen; c) 2 danske Ducater, en Kong Chr. 7 Rigsort med en Kong Frederik 6tes Eenskilling ovenpaa; d) Altona Mercur og Almanal for 1810; e) et opskaaret Brev med hans eget Signet for; 5) de fleste i Aalborg udgivne Penge Billetter for Aaret 1810, som bliver det meest interessenteste i Tidens Længde, derom en Ramme med indlagt spundet couleurt Glas. - En Commode af Glas med 4 Skufter i Marmor; samme er indlagt med couleurt spundet Glas i Stene, derovenpaa en Agats Marmorplade af Glas. 4. Af Hr. N. Rødschov, Oliefarvemalerier: Daniel i Løvehulen; et norsk Prospect; 8 Stkr. tegnede Figurer, efter den levende Moder. Et Vandfarve Malerie, Tordenskjolds Flugt fra Skaane. 3 tuscherte Stykker. En colosalsk Haand og en Fod, begge tegnet med Rødkride. Et Skjægge Hoved, ligeledes. 5. Af Hr. S. Krøyer. En Finger-Ring af Guld, med Indretninger, 2de Migniatur=Portraiter, indfattet i Ramme, tegnet uden Personernes Vidende. 6. Af Hr. Philipson. Et historisk Stykke, som forestiller en tyrkisk Slavehandel, malet i Puncteer-Maneer. 7. Af Hr. J. N. Overlade: et Theeskriin. 8. Af Hr. N. Grønbech. Et Skak-Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
En durchgebrochen Pille. 9. Hr. J. Meyer, Kurvemager: En fiin Kurv, forfærdiget af hans Kone. 10. Af Hr. C. Berg: Adskilligt Legetøi for Børn. II. Af Hr. J. G. Galster. Nogle Sæmsk og Alluns beredte Skind. Skindhandsker, Prover af stribet Linned=Tøi. 12. Af Hr. C. Borregaard. Et lidet Marmor Monument, i Form af en Pyramide paa Piedestal, med en Urne. 13. Af Lovise v. Lyttichou; Et KokkelovnsSkjærm, broderet og tegnet; paa dens Midte er anbragt en Figur, som forestiller Freden med en Palmegreen i den ene Haand, og træder med Foden paa Krigs-Rustning, Sværd og Skjold, indsluttet med en Bordt, broderet med Guld og Silke 14. Af Dronning Marias Jnstituts Elever, 9 Prøver: af Tegning 3, af Brodering 4 og af Strikning 2.15. Af Mademoiselle M. de Verdier: En moderne Børne Rangle. - Af hendes Elever: 4 broderte Stykker; 8 tegnede Stykker, og et RosenTræe med Luft efter Naturen. 16. Af Hr. Tegnemester Bruun selv, som Entrepreneur, et Uhrfoutteral af Pap i Form af en riflet Søile paa Piedestal, med forgyldte og bronzerede Zirater. – Vandfarve Malerier: Det store Udbrud af Vesuv den 22 Nov. 1804; Agrippa Kilde i Rom; Havnen af Olones i Frankrig; Udsigt ved Tharand; Natur-Skjønheder ved Tharand ved Dresden; Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn for Bombardementet den 4 Sept. 1807, en Søe i Skotland; et Aften Stykke; et Landskab; en Officier som Drabant. - Tegnet med Tuschet tyrkisk Fruentimmer i Solens Tempel, en Flora i det Farnesiske Pallads i Rom; Bjerget Monserat i Spanien; Venus og Cupido af Raffael de UrbinVenus af samme; et Blomster=Stykke. - Bygnings-Tegninger: Facaden af Faustini og Antonii Tempel i Rom; Overdelen af den Joniske Søile. 17. Adskillige Elevers Prøver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Postefterretninger. (Af Hamb. Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Wien d. 19 Junii. Det hedder, at Erkehertug Carl vil formæle sig med en tydsk Prindsesse og at Underhandlingerne desangaaende allerede ere begyndte. - For 100 Wiener Gylden i Penge har man paa Børsen betalt 1255 Gylden i Banksedler. Saaledes stod vor Cours i forrige Aar, men kun i nogle Dage, da den strax derpaa forbedrede sig. Hidtil troede man, at det var Børsaageriet, der virkede skadeligen paa Coursen og selv Politiet har uophørligen havt et vaaget Øie med Agioteurerne, men hidtil er ingen af dem bleven opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Rom d. 8 Junii. Ved Festen i Anledning af Kongen af Roms Daab vil Jlluminationen af St. Petri Kirkes Kuppel overgaae alt hvad man hidtil har seet af dette Slags. Paa Verona Pladsen oprettes et uhyre stort Amphitheater, hvor der skal holdes Veddeløb med Heste, ligesom i de gamle Romeres Tid. Coliseum, hvis ydre Omgivninger aldeles ere opgravede, illumineres med ubeskrivelig Pragt. Endeligen blive alle gamle Triumphbuer, alle Templer og alle gamle Søiler paa Foro ro mand illuminerede med couleurte Lamper. Paa Engelburg afbrændes et Fyrværkerie. Paa Capitolium anrettes et ualmindeligt talrigt Taffel og gives et Bal. Efter Canovas Foranstaltning prunker Spisesalen med Malerier, forestillende Napoleons Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Petersborg d. 12 Junii. Amortissementscommissionen har ladet bekjendtgjøre, at den første Afdeling af Laanet paa 100 Mill. til Statsgieldens Afbetaling, nemligen 20 Mill., var complet og sluttet d. 26 Maji g. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Wien d. 22 Junii. Allerede i 6 Dage arbeides i det Keis. Trykkerie under lukte Dørre, og de ved samme ansatte Personer tør ikke forlade det. Man slutter deraf, at der er en Anordning, angaaende Financerne, under Pressen. - Beløbet af Huusleien i Staden Wien og dens Forstæder, som i Aaret 1777 var 2,551,052 Gylden, er efterhaanden stegen saa meget, at den i Aaret 1810 udgjorde 9,052,232 Gylden. Naar man anslaaer denne aarlige Jndtægt i Capital til 6 PC., saa er Værdien af alle Privathuse i Wien, de ærariske og Kjøbstæds Bygninger, Bryggerierne, Møllerne &c. uberegnede, 150,870, 833 Gylden. - Coursen falder hidtil endnu. J Dag er den i Banksedler 1520 til 25.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Neapeld. 12 Junii. Kongen har ophævet Regjeringscollegiet i Neapel. Staden skal i militair Henseende betragtes som en Plads af første Classe og fra nu af commanderes af en General-Lieutenant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Paris d. 26 Junii. Man taler om Hoffets nær forestaaende Reise til Complegne. - Hertugen af Abrantes Junot) er igjen kommen tilbage her. - J. J. Leroux fra Paris, der er bleven overbevist om, at han, da han erklærede sit Fallissement, har foregivet Tab, han ikke havde lidt, forevist falske Handelsbøger og efter Banquerotten solgt Sager og Varer, hørende til hans Activer, er af Criminalretten bleven dømt til 5 Aars Karre straf, til at staae i Gabestokken og sættes under Politiets Opsyn. Efter udstaaet Straf skal han stille Borgen for 6000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
London, d. 20 Junii. Ministerne have, som det hedder, faaet Efterretninger fra Halvøen, i Følge hvilke en Division af 9000 Mand d. 2den d. M. er stødt til Marchal Soult. Ogsaa Gener. Drouet skal med 5 til 6000 Mand have forenet sig med ham. Ere disse Efterretninger grundede, saa kan man med det første vente en vigtig Action. Det synes, som Marchal Marmont har gjort en Bevægelse af Sønden til og at vort Armeecorps ved Agueda tager samme Retning. Vesten for Boulogne er, som the Courier siger, oprettet en betydelig Leir. J lyst Veir har man seet en lang Linie af Telte. - De irlandske Catholikers Petition er i Underhuset blevet forkastet med 121 mod 62 Stemmer. - Vicekongen Elio har ladet udgaae en formelig Krigserklæring mod Buenos Ayres. Følgen heraf var en almindelig Opstand i hele Landet Vesten for Rio de la Plata. Opstanden udbrød saa heftigen, at Jndvaanerne ikke engang oppebiede Hovedstadens Bistand. Buenos Ayres har nu saaledes udvidet sine Grændser til sit Vicekongeriges gamle Linie, og Monte Video er indskrænket til det snævre Territorium af 40 Lienes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Augsburg, d. 24 Junii. J Roshaupten, i Jurisdictionen Fusen, har man skudt en stor Pelikan, der ogsaa er bekjendt under Navn af Krop, Pung, eller Søgaas. Den er den største Svømme fugl, bliver 5 1/2 Fod høi og derover, og er med udstrakte Vinger over 11 Fod bred. Den flyver saa høit, at den i Luften ikke synes større end en Svale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Den i Staden Frankenhausen i Thuringen værende Cantor Bischoff foranstalter Concerter opførte under de berømteste Konstneres Bestyrelse. Ved de 2 Concerter so opføres der d. 11 og 12 Junii tæller Orchesteret langt over 200 Sangerinder, Sangere og Jnstrumentister fra Capellerne og Orchestrene i Gotha, Rudolstadt, Erfurt, Weimar, Leipzig, Dresden, Breslau, Ballenstedt, Queblinburg, Sondershausen, Nordhausen, Cassel, Frankfurt og alle omliggende Stæder fra 20 til 30 Mile i Omkreds, under Concertmester Spohrs Direction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Atter i Aar er ankommen til Leipzig en Kjøbmand Mustapha fra Damascus med ny yderst smaa fulde Ambra- og Rosenperler, Ørenringe, Medaillons o. s. v., af alle muelige Farver, (Allg. Handlungsz.)