Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-20
Om Ægypten. Dette høist mærkværdige Lands nuværende Behersker, Mohammed=Ali, har i nyere Tider tildraget sig hele det oplyste Europas Opmærksomhed. Da de Engelske rømmede Ægypten (1804) var han kun Bin¬bashi eller Oberst og anførte 300 Mand Albanere. Hvad han siden har gjort for sin egen og sit Riges Storhed, er noksom bekiendt. Medens han førte Krige, der kostede Strømme af Blod, udførte han med overordentlige Bekostninger de største offentlige Værker. Han oprettede betydelige Manufacturer og frembragte Handelsvarer til et stort Beløb. Alt dette gjorde han, trods Folkets og dets Styreres Fordomme derimod, og uagtet der, ved hans Ophøielse til Pascha, ikke var saa meget som en Pompe eller Kran, mindre et Manufactur i hele Landet. Store Vanskeligheder mødte han i Begyndelsen i at faae Maskiner, da deres Udførsel fra England er forbuden og de, han lod komme fra Frankrige, ikke svarede, i visse Tilfælde, til Øiemedet. Men disse Vanskeligheder bleve siden for en stor Deel hævede, da Forbudet mod Konstneres Udvandring. fra Engelland blev tilbagekaldt og det mod Maskineriers Udførsel ikke sat i Kraft i Henseende til Ægypten. Siden den Tid er en stor Mængde Maskiner blevne sendte derfra didhen. J en ung Mand, en Søn af en Jngeniør i London, fandt Paschaen en sjelden Forening af Talent, Kundskab og utrættelig Konstflid. Under hans Bestyrelse bleve de fleste af Maskinerne, i de forskjellige Værker og Factorier, satte i Gang. Paschaen har oprettet et Manufactur, hvori de almindelige og, i visse Tilfælde, overordentlige Maskiner forfærdiges; han har forskjellige Saugmøller og Valtfemøller til Guld, Sølv og Kobber, Myntpresfer, alle Slags Pakkepresser, Dampmaskiner, Papirfabriker, et Skriftstøberie, et Bogtrykkerie, Smedeværk &c. J det mindste 10 Uld=Manufacturer, med 2,500 til 3000 Væve hvert, vare i Gang 1822 og 15, andre var man i Færd med at oprette. Hver Indretning staaer under en Frankers umiddelbare Bestyrelse og under ham ere igjen andre Europæere ansatte. J alle disse Anliggender, som overalt i hver Ting, Paschaen personligen kan varetage, er han utrættelig og nøiagtig. Jkke sjeldent seer man ham med Udret i Haanden førend Klokken fem eller sex om Morgenen, kalde Folkene til Arbeide og irettesætte dem, der komme for sildigen. I det Arsenal, han har oprettet i Cairo, ere Kanoner blevne støbte og borede. Omtrent 200 Franske og Jtalienere ere sysselsatte med at forfærdige Geværer og smaa Vaaben. Han har ogsaa anlagt der en Krudtmølle og et Salpeterværk, der bestyres af en Jtaliener, der tilforn har været ansat ved den franske Krudtmølle i Mailand. Han lader bygge et Slot af stort Omfang i denne sin Hovedstad; men det største offentlige Værk, han har udført, er Kanalen fra Nilen til Alexandrien, der blev forfærdiget under tyrkiske Officerers Bestyrelse. Men disse kjendte ikke Kunstens Regler og Værket svarer derfor ikke til sit Øjemed. Det blev udført med tyrkisk Grusomhed, uden foregaaende, tilbørlig Tilberedelse. En Deel Felhas bleve hentede fra Nedreægypten, hvilke, uden de fornødne Redskaber til Arbeidet, eller Magaziner, hvorfra de kunde faae deres Underhold, bleve tvungne af de Soldater, der havde Opsyn over dem, til at trælle uden Ophør fra tidligen om Morgenen til sildigen om Aftenen. De vare nødsagede til at grave Jorden med Hænderne og at vade i det fremtrængende Vand. Kanalen blev færdig i en Tid af to Maaneder, men henved 12000 af hine Ulykkelige omkom. Sandet bedækker deres Levninger. Jalt blev der brugt 313,000 Mennesker til at udføre dette Arbeide. Da Paschaen saae, at Kanalen ikke opfyldte sin Bestemmelse, saa søgte han at bøde paa Manglerne ved to, store Muddermaskiner, der drives ved Damp, og som løfte hver Time 60 Tønder. De ere bygte i London og 250 Felhas bruges dertil. Ved at arbeide med disse Maskiner ere en stor Deel Levninger af en gammel Stads Ruiner bragte frem. En anden Kanaler bleven anlagt, for at vande Morbærtræ Plantagerne til Silkeavlens Fremme. 80,000 Fellads arbeidede derpaa. Paschaen kunde forskaffe sig alle de Artikler, han lader forfærdige i Ægypten, for lettere Priis og af bedre Beskaffenhed; han indseer det meget vel, men det er ham om at gjøre at sysselsætte de arbeidende Klasser og fremme deres Konstfærdighed. Næst Kornudførslen, der, ligesom hver anden Green af Han deel og Manufactur, er et Monopol i Vicekongens Hænder, forskaffer Bomuldsavlen ham den største Jndtægt. Fra Alexandrien udførtes 180,000 Baller, der indbragte 1 Mill. Pund Sterling, men som siden, da Nilen ikke naaede sin sædvanlige Høide og Arbeidernes Tal, som en Følge af den stærke Udskrivning til at bøde paa Dødeligheden i Armeerne, især paa Morea, meget aftog, sank til 112,000. Af Jndigo frembragtes i eet Aar 35,000 Pund. Men Sukker avlen synes ikke at ville lykkes. Hverken det raffinerede Sukker eller den Rom, der koges, har nogen ret Smag. Mohammed Ali tilegnede sig, ved et Slags Lov, en stor Deel af Ægyptens Jorder og forarmede derved mange Scheiks- og Andre, som eiede dem. Mærkeligt er det, at denne overordentlige Mand er saa kortsynet, at han ikke har villet forbedre de saa undertrykte Felhas's Forfatning. Uagtet intet Land er saa rigt paa Jordens Frembringelser som Ægypten, saa gives der dog heller intet, hvis Jndbyggere ere saa elendige. Der er ingen Udsigt til at deres Tilstand nogensinde vil blive bedre, da de altid have været næsten Slaver af de Mægtige, og deres Liv kun har Værd i deres Herrers Øine, forsaavidt de kunne fremme deres Fordeel.