JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-20
J Gaar Eftermiddags har jeg været paa Valpladsen, hvor jeg har seet de skrækkeligste Skikkelser, Mockern og Leitzkau ere opfyldte med Saarede og Fanger. For hine ere Kirkerne tagne under Beslag. Det 2det vestpreussiske Dragonregiment har især udmærket sig. Det har næsten uden at give Pardon nedsablet et heelt Regiment fiendtlige Husarer. Grev Wittgenstein agter at gaae tilbage mod Vittenberg. Ved Kønigsborn skulle de franske Tropper have forskandset sig. De Preussiske og Russiske Tropper ere i Gaar afmarscherede fra Valpladsen, for at trænge de Franske tilbage til Magdeburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-20
London, den 6te April. En Mand af Stand er ankommen fra Flandern til Deal, fori et vigtigt Ærinde til den brittiske Regjering at reise til London. Han maa, da man ingen befaling har at lade ham passere, indtil videre blive i Deal. Han foregiver, at han kun kan communicere med Hoveddepartementet i London. - J Overhuset overgav Lord Holland d. 3 April Bønskrifter angaaende Fredens Gjenerholdelse; og erklærede at de Ansøgende, de allerede bragte Offere anseete, ere villige til at bringe end større, naar Fiendens Fordringer ere uovereensstemmende med Landets Ære og Tarv. Han forsikkrede fremdeles, at han vilde gjøre Parlamentet Forestillinger, dersom han kunde formode, at et vist Statsskrift, i nogen Henseende var bleven stud fæstet af det, og at det var Ministernes Hensigt, ikke at slutte Fred for man havde fravristet Frankrige Frugterne af 20 Aars Anstrængelse. Ministerne gave intet Svar, men Bønskrifterne bleve ligefrem antagne. J Underhuset overgav Lord L. Gower og Hr. Whitebread ligeledes Bønskrifter, angaaende Freden. Lord Castlereagh bemærkede at Ministeriet aldeles ingen Deel havde i Stats skriftet. Medens Hr. Stephen paastod, at den nærværende Periode ikke var den gunstigste for Freden, forsikkrede derimod Lord Gover og Hr. Whitebread, at den var det gunstigste og passeligste Øieblik til Fredsunderhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-20
Kongen og Dronningen af Sachsen ere d. 29 f. M. ankomne til Regensburg. Gener. Vandamme har i Bremen d. 3 April udstedt en Parolbefaling, hvori det hedder: at Omstændighederne byde ham at tage overordentlige Forholdsregler. Denne Parolbefaling er tilføiet adskillige militaire Anordninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-20
Kjøbenhavns Vexelcours d. 20 April. 2 Maaneder 375 Rbd.) a vista 379. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hortugdommerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 4 Rbdlr. 48 s. Rbp. aarlig. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 1 Rbdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 149.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. masse- Tiende Aargang. No. 33. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 24 April 1813. En Vandring i Angeln. October 1810. (Slutning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Ved vor Ankomst til Baron von Geltings Palais som det kaldes i en Afbildning, hvilken jeg saae i Bibliotheket, sendte jeg en Dreng forud for at spørge, om vi maatte besee Haven. Han kom tilbage med det Svar, at vi ei allene maatte besee det Udvendige, men, at naar vi vare færdige der med, kunde vi ogsaa tage det Jndvendige i Øiesyn. Efter at vi havde beseet Haven, som ei var meget stor eller holdt i den bedste Orden, skiøndt Anlægget var i god Smag, forføiede vi os til Theatret. Men paa Veien did bemærkede jeg et temmeligt stort Huus, hvorfra en skrøbelig af Alder nedbøiet Kone kom ud, og da Drengen sagde, at det var en Fattig Anstalt, saa blev jeg ei lidet fornøiet ved at opdage, hvad jeg ansaae som et Phænomen ved et Holsteensk Herresæde. Jeg sprang da over en Kartoffelager og gik ind i Huset, hvor næsten alle Dørene vare lukte. Endelig kom vi ind til en gammel Kone, som saa og kar tede Uld. Af hende erfarede vi, at Huset kunde holde 6 Personer, men at der nu kun vare 2 gamle Koner her, som jeg antager for et Beviis paa Godsets blomstrende Tilstand. Hver af de gamle Koner nød 8 Rigsdaler om Aaret, Brændsel, Brød og Kartofler, og fortiente desuden noget ved Strikning, hvori den gamle Kone, som vi talte med, var yderst behændig. Naar hun selv lagde Ulden til, kunde hun faae 16 Schilling for et Par Vanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Fra Theatret gik vi til Palaiet, hvor vi først besaae Bibliotheket, som indeholdt en heel Deel Franske og Jtalienske gamle Bøger og nogle fortræffelige Engelske og Jtalienske Kobberstykker, og Tegninger af Gelting. Malerie=Samlingen indbefattede nogle ypperlige Stykker, hvoriblandt et godt Portrait af det Oldenborgske Huses stolteste Ziir - den for Dansken og Mennesket uforglemmelige Christian den Fierde. Her var ogsaa et Naturalie-Cabinet i den skiønneste Uorden, og adskillige i Angeln opgravne Antiquiteter, som det vilde maaskee være rigtigere at sende til Antiqui tets=Commissionen i Kiøbenhavn. Jblandt andre Ting var ogsaa den Seng, hvori Hans Høihed af Ponte Corvo sov, mens han var her. Havde den gamle Hr. Shand beseet dette og andre Herresæder i denne Deel af Verden, vilde han maaskee spurgt, som han giorde om Frankrige, hvorfor Palaierne og Herresæderne vare i saadan en ruineret og øde Tilstand, Om han havde gjort Ret i at svare, som han da gjorde, maa jeg overlade Herremændene i disse Egne selv at bedømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Da det saae ud til slet Veir henad Aftenen, saa leiede vi en Vogn og kjørte til Brebel, hvorvi agtede at overnatte. Her traf jeg en Herre, som jeg siden efter erfoer at være en Lovkyndig, af hvem jeg ogsaa erholdt nogen Underretning om Angelske Gienstande. Jeg maa beklage, at jeg ei havde en længere Omgang med den Angelske Landmand, hvorfor jeg kan ei fordriste mig til at udkaste nogen Skildring, af en Klasse Mennesker, som ved Siden af deres Ligemænd i andre Lande vilde vist ei have tabt synderligen. J Henseende til Agerbruget, da lader Angeln til at giøre stærke Fremskridt i at drage den største Nytte af den velsignede Jordbund. Kløverdyrkning bliver mere almindelig og som en Følge deraf stiger Qvæget i Forædling. Man lægger ogsaa større Vind paa Foderplanter; Havre Udsæden formindskes; Boghvede Avlen indskrænken; Hvedens Dyrkning derimod formeres. Havedyrkning bliver ogsaa mere og mere en Gienstand, for Jndbyggernes Opmærksomhed, saavelsom Hør og Humleavlen. Saavidt jeg kunde skiønne fandtes en temmelig almindelig udbredt Velstand, som tilligemed Orden, Reenlighed og Giæstfrihed ere i disse Tider de bedste Talmænd for Anglernes moralske Characteer. Luxus er til i Angeln, men Tidens Tarv holder Skridt med den; gid den giorde det samme hos de mere Oplyste, Man vil derfor nu forgiæves søge i Angeln Bryllupper, hvortil 400 Giester indfinde sig, for hvem 3 fede Øxne blive slagtede, og 800 Rigsdaler blive nu ei mere henslængte paa en Bryllupssmaus. Anglernes Huusflid er bekiendt; de forfærdige selv deres Linned og Uldtøi og strikke deres Strømper, overhovedet besidde de megen Huus og Konstflid. Men de forfærdige ei, som Coxebemærker, deres egne Sko og Støvler, og derfor ville de maaskee et tilfredsstille hine UniversalManufacturisters Forventninger, som intet mangle uden Evnen til at frembringe Engelske Steenkul Anglernes Levemaade passer sig til deres Velstand, og vedholdende Arbeidsomhed; de spise mere endSiællænderne, men de arbeide ogsaa mere. Boghvedegrød er deres Yndlingsret, og i Henseende til Afholdenhed fra dyrisk Føde ere de nok store Syndere. At de elske Øl fremfor Brændeviin, og at deres Øl er overmaade godt, var mig en særdeles kiær Jagttagelse; Most kommer ogsaa meer og meer i Brug. Anglerne beskyldes for at agte sig selv for meget. At de ellers ere skye, tilbageholdende, og nu og da lidt raae, forundrede mig ei saa meget; men det glædede mig overmaade meget, at Brugen af Træskoe ikke er saa almindelig som jeg havde ventet. Træskoe nedtrykke baade Legeme og Siæl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
J Sandhed Anglernes borgerlige og moralske Fortrin for deres Naboer ere umiskiendelige. Deres Land besidder større naturlig Frugtbarhed, de have almindeligere Frihed og dermed forbunden Grundeiendom, hvilken ogsaa er bedre inddeelt; Folkemængden er større. J Aaret 1799 var der 288 Mennesker meere paa Quadratmilen end i Schwanzen, og 237 mere end i Dänischwald. Velstand, og Dannelse er ulige større i Angeln og Sæderne ulige bedre; af uægte Fødsler var der kun 1 af 38 i Angeln, hvorimod 1 af 16 i Dänischwald, og 1 af 10 i Schwanzen. Som vi forlode Angeln følte jeg ret levende det Ønske, at jeg maatte en anden Gang nyde den Lykke, at giøre mig nærmere bekiendt med dette fortryllende Land, ligesom jeg ogsaa lykønskede mig selv ret hiertelig over at have taget den Beslutning at besøge dette Land fremfor Kiel og Canalen. Beskuelsen af dette saa hæderlige National=Monument og Nærværelsen ved det Holsteenske Videnskabers=Sæde vilde uden Tvivt have forskaffet mig større Nytte, men endog hiint flygtige Besøg vilde dog, som jeg forudsaae og siden lykkeligen erfarede, have større Jnteresse for mig; thi det var, som Yorick udtrykker det, "a journey at the heart in pursuit of nature." J det kiæret Angeln fandt jeg, hvad jeg maaskee ikke i den Grad havde fundet paa noget andet Sted - idelige Leiligheder til at forglemme de meest nedtrykkende Sorger ved Beskuelsen af Natur=Skiønheder, hvis træffende Billeder gienkaldte mig saamange Erindringer fra det Land, som jeg skylder, at Livet er mig et Gode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Under 4 Januarii d. A. har det behaget Hs. Majestæt, paa Cancelliets derom gjorte Forestilling, allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have Directionen for Vaisenhuset i Kjøbenhavn bemyndiget til at besørge en Oversættelse af Luthers lille Catechismus, der skal authoriseres til ene at afbenyttes ved Underviisningen i Skolerne. Derhos ville Vi allernaadigst have Vaisenhuset her i Staden tilstaaet udelukkende Ret tilat lade Samme trykke, dog saaledes, at dette Vaisenhuset meddelende Privilegium ikke skal være hinderligt i, at en offentlig Jndretning eller Stiftelse i Norge i Tiden kan meddeles Eneret til at forlægge de Catechismer, som bruges i bemeldte Vort Rige. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Det har behaget Hs. Maj., paa Cancelliets derom gjorte Forestilling, under 7 April d. A., allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at der, ved enhver Almueskole paa Lande og Borgerskole i Kjøbstæderne i Vort Rige Danmark, skal, paa Skolecassens Regning, anskaffes et Exemplar af det af Præsten Andreas Krag Holm (residerende Kapellan ved Holmens Menighed;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Kjøbenhavn) forfattede Skrift: Underviisning i Religionen for Ungdommen, med Hensyn til den anordnede Lærebog i den evangelisk christelige Religion kaldet, og maatte Biskopperne saavelsom Amtsprovsterne anbefale Skolelærerne denne Bogs Læsning, for at disse derved end mere kunne forberede sig til Ungdommens Underviisning i Skolerne. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Mariboe, d. 19 April. Det lader som Aaret 1813 er frugtbart paa sjeldne Naturbegivenheder her i Lolland. Den 28 Martii sidst fødte en Koe paa Eegholm ved Nyested 3 Kalve, nemlig to Qvie= og en Tyrkalv, som alle vare døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Hos en Snedker ved Søeholt har et Faar født fire Lam, der alle ere friske og raske. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Odense, d. 15de April. Under Odense Fattigvæsen er for Tiden 207 Almisselemmer, som nyde Forsørgelse, hvoraf den største Deel ere forarmede Familier med Børn. Desuden haves et Antal af 45 (meest uægte Pleiebørn, som opfostres for Fattigkassens Regning. J første Klasse nyder Enhver, paa nogle Faa nær, ugentlig et Brød, Rd. d. C. og 42 Stkr. Torv i Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Fra April Maaned er Tørven nedsat til det Halve Ligeledes er der i 3die Classe mange, som paa Grund af Børneslokken nyde samme Understøttelse. Udgivterne for dette Aar ere, foruden Naturalie=Bidragene fra adskillige Landbrugere, anslaaede til 24,400 Rd. d. C., hvoraf allene de 14,000 Rd. medgaae til Brødkorn. Denne Sum tilveiebringes af Jndvaanerne efter Enhvers Vilkaar, i Forhold af omtrent 2 1/2, 1 1/2, 1, 3/5, 1/2 og 1/2 Deel, hvorefter da ydes af 19 i første Classe hver 150 Rd. d. C. er 2850 Rd. 27 i anden - 77 i tredie 135 i fjerde 42 - - - 5670 182 i femte 140 i sjette Jalt 22,242 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Hvad der endnu maatte mangle indkommer ved Enkeltes overordentlige Bidrag. Denne gradvise Jnddeeling giver saaledes tillige en Maalestok for Velstanden i det Hele, som der vel overalt ere faa Stæder, hvor Fattigansættelsen er saa byrdefuld, som i denne Bye, hvis Beliggenhed midt i Landet giør, at mange Uformuende strømme hertil, der siden falde det Offentlige til Byrde. Og nu tænke Man sig vore Huusarme, der udgjøre en endnu talrigere Classe, ofte meere nødlidende end de egentlige Almisselemmer. - Ved Fattigvæsenet er en Arbeidsanstalt for de Ældre og 3 Skoler for Børnene. Desuden undervises Pigebørnene i nyttige Haandarbeider; for en Deel er aabnet en skjøn Leilighed til Fortjeneste ved Madame Delcomyns anlagte Straahattefabrik. Den allerede for nogle Aar siden oprettede Kartefabrik har heldig Fremgang og sysselsætter en Deel af Drengebørnene. Man nærer ogsaa Haab om, snart at faae et Væverie anlagt paa Fattiggaarden. Leilighed til Fortjeneste for dem, som ville og kunne arbeide, gives her desuden saavel ved Madame Kjærs Uld=Fabrik, som de tvende af Dhrr. Koch og Schrøder her nylig oprettede Klædefabrikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
(Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Udenlandske Efterretninger. De i henved halvandet Aar ophørte Hamborgske Adressecontoirs Efterretninger, som i en Rad af 40 Aar vandt saa almindeligt bifald, have faaet nyt Liv. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Den forhenværende Preussiske Gesandt i London, Hr. v. Jacobi Kløst, er igjen afgaaet til det engelske Hof. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Den Russiske General Tettenborns Secretair, Hr. Daevel, vil i Hamborg udgive en Tidende, under Titel af: "den Tydske Jagttager, som efter Planen skal indeholde interessante Tidsbegivenheder, Armeeberetninger og Love med nøiagtig Kritik, m.m. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Den Østerrigske Baron v. Wessenberg med Suite, hvorimellem Grev Palfy og Baron Bielefeldt, ankom til Engelland d. 30te f. M. (S. B., Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
(Af Hamb. Corresp.) Skrivelse fra Leiren for Censtochau den 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
April. Canonaden har foraarsaget ubeskrivelig Skade i Klosteret. Oberst Müller og Oberstlieutenant Colomma kom derfor i Gaar til Hovedqvarteret med et Forslag om 8 Ugers Vaabenstilstand, hvilket reent blev afslaaet, og dem til i Middags givet Betænketid, om de vilde nedlægge Vaaben eller ikke. Hos os er alt indrettet til at storme Fæstningen hvis den ikke giver sig. Besætningen har kun gjort meget faa Skud, da de holdt deres Folk sammen i Forventning af en Storm. Det var en frygtelig Scene, da i den tykkeste Nat ved de første Granater der faldt, Luen stod i Veiret til et Kirketaarns Høide. Man kunde see hver Rude i Klosteret. Der var kommet Jld i et Høemagazin paa 3000 Centner. Vi gjorde 274 Skud fra halv Tolv til halv To. Der er givet befaling ikke directe at skyde paa selve Klosteret. (Som bekjendt har Fæstningen siden capituleret.) Tancowiz, d. 5 April. Det lader ikke, som Baron Sakkens Armee, der beleirer Censtochau, er bestemt mod de Polakker, der staae ved Kracau; tvertimod vil den nytte denne Beleiring til at udhvile sig, complettere sig, og gjennem Schlesien videre marschere til Sachsen. Alt er endnu et Corps under General Lewis stødt dertil; Polakkerne ved Cracan er efter Rimelighed den fra Lublin oprykkede General Bulatin bestemt at angribe. Fra vor Egn er det skjønne Markske Dragonregiment for tre Dage siden rykket til Sachsen. Russerne har meget Cavallerie; blot det Sackenske Corps vedCenstochan har 1 Regimenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Kalisch, d. 7 April. Fyrst Kutusoff er i Dag afgaaet herfra, Garderne i Gaar og i Dag; Cavalleriet følget dem i Morgen; ogsaa Storfyrst Constantin forlader vor Stad i Morgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Stralsund, den 10 April. Daglig see vi Svenske Tropper komme hid fra Rugen og strax afgaae til Rostock. Kronprindsen ventes her d. 18 dennes. Antallet paa de Svenske, der skal landsættes her, anslaaes til 35,000 Mand. J vort Land oprettes en Svensk Pommersk Legion af Frivillige, der eqvipere sig selv; den skal bestaae af to Divisioner, en Cavallerie og en Jnfanterie. Ogsaa er et Landværn anordnet, hvortil indtil videre kun Mænd fra 18 til 30 Aar tages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Hamborg, d. 16 April. J Gaar Aftes er det første Skib under Engelsk Flag ankommen her. Det var et Steenkulskib fra Newcastle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Franken, den 2 April. Det tredie Armee corpses Hovedqvarteer under Commando af Fyrsten af Moskwa (Marschal Ney) er i Würsburg. Den 29de ventedes den første, og den 30te den anden Division af det Souhamske Corps. Begge skulde da mynstres af Fyrsten og derpaa afgaae til deres Cantonneringsqvarterer Schweinfurth og Nimmer stadt. Efter Beretninger fra Coburg af 30 Martii. stod der ved Saalfeldt et Corps Polakker. Lazarethveien fra Sachsen gik paa seneste Tid over Coburg, hvor man til at modtage de forventede Syge havde indrettet nogle Oeconomiebygninger uden for Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Paris, d. 29 Martii over Wien). D. 23. Martii modtog H. M. Keiseren paa sin Throne, omgivet af Prindserne, Stordignitarierne, Ministrene, Rigets Storembedsmænd, Storørnene, sin Hofstat, Medlemmerne af Senatet og Statsraadet en Deputation for Lovgivningen, hvis Præsident, Grev Montesqvion, holdt en Tale til Keiseren, som Hs. Majestæt besvarede, og blandt andet sagde: Saasnart Krigens Omsorger lover os et roligt Øieblik, ville vi igjen kalde Eder saavelsom vort Riges Notabler til vor Hovedstad for at bivaane Keiserindens vor høitelskede Gemalindes, og Kronprindsens Kongen af Roms, vor dyrebare Søns Kroning. Tanken om denne store ligesaa religiøse som politiske Høitidelighed rører mit Hjerte. Jeg vil fremskynde Tiden dertil for at opfylde Frankrigs Ønsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
D. 6te d. M. ankom Kongen af Preussen, til Kalisch, og reiste d. 12te til Steinau, hvor Keiser Alexander var ankommen. Den Russ. Armee under Feldtm. Kutusow, 30,000 M. stærk, med 200 Canoner, ventes d. 15de i Lublin, og naaer i Slutningen af denne Maaned de Sachsiske Grændser. - Resten af det Poniatowskiske Corps er trængt sammen i Egnen af Krakau. Jgjennem Østpreussen marschere i dette Øieblik 30 Bataill. og 45. Escad. Russ. Tropper til Armeen. - Sierock, som ikke har kunnet holde sig, er faldet i Russisk Magt. (Alt. Merk.) Corbilitz, d. 12 April. Sidstafvigte Løverdag var et blodigt Slag, hvorved de Franske bleve slagne. 10 Canoner, 500 Heste, 800 Mand Fanger ere i vore Hænder, og saa meget man kan slutte 500 Døde paa begge Sider, men deriblandt ere kun faa af vore. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Wittenstein havde siden den 8de d. M. sit Hovedqvarteer i Dessau. Gener. Blüchers var d. 10de i Rochlitz, og forlægges i disse Dage til Leipzig. Det hedder at han vil forene sig med det Wittensteinske Corps, for derpaa at levere det ved Magdeburg opstillede og af 50,000 Mand bestaaende Franske Corps et Hovedslag. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Paris, d. 28 Martii. Hs. Majest. Keiseren, modtog d. 23de Martii en Deputation fra det lovgivende Corps, hvis Præsident holdt en Tale. Hans Majestæt besvarede samme, og sagde iblandt Andet: "Det lovgivende Corps har under det nærværende Lorte, men vigtige Sæde givet mig Beviser paa sin Trofasthed og Kierlighed, som have rørt mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
De Franske have fuldkommen stadfæstet den Mening, jeg altid har havt om dem. Kaldet af Forsynet og med Nationens Samtykke til at give dette store Rige en Statsforfatning, var min Gang gradviis, ligeformig, og passende saavel til Begivenhedernes Aand som mine Folkeslags Vel. Om faa Aar vil dette store Værk være fuldendt og alt hvad der hører dertil fuldkommen befæstet. Alle mine Hensigter, alle mine Foretagender ere kun rettede mod et Maal, dette Riges Vel, som jeg for bestandig vil gjøre uafhængigt af Engelland Historien, der dømmer saavel Nationer som enkelte Mennesker, vil bemærke, med hvilken Rolighed, med hvilken Jevnhed og Hurtighed store Forlis igjen kunne bødes paa; man kan slutte deraf, hvilke Anstrængelser de Franske vilde være istand til, om det kom an paa, at forsvare deres Gebet eller min Krones Uafhængighed. - Snart vil jeg stille mig i Spidsen for mine Tropper, og gjøre vore Fienders skuffende Løvter til Skamme. Ved ingen Underhandling er eller skal nogensinde være noget Spørgsmaal om Uforkrænkeligheden af det Franske Rige." (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Paris, d. 6 April. J Vedligeholdelses=Senatets Møde d. 1 April har Hertugen af Bassant fremlagt Keiseren en Beretning angaaende Preussens politiske Forhold. – Under d. 3 April har dette Senat udstedt et Senatus=Consult, efter hvilket en Magt af 180,000 Mand skal stilles til Krigsministerens Raadighed, nemlig 10,000 Mand for Æresgarden til Hest, 80,000 M., der skulle tages af Nationalgardens første Bann, 90,000 M. af Conscriptionen for 1814, der vare bestemte til at forsvare de vestlige og sydlige Kyster, og især Værfterne i Antwerpen, Cherbourg, Brest, Orient, Rochefort og Toulon. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Kjøbenhavn, den 23de April. Det Svenske Hof har fundet for godt at tilbagekalde sammes Charge d'Affaires, som nylig var bleven af samme ansat ved Hans Majestæts Hof Den Kongel. Charge d'Affaires ved det Svenske Hof kommer derfor ogsaa hid tilbage fra Stockholm. Omendskjønt saaledes den sædvanlige Vei til at besorge Nationernes Anliggender paa, ikke længer staaer aaben imellem de respective Kongelige Danske og Svenske Ministerier, saa kunne dog ministerielle Meddelelser ved Brevvexling endnu finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-24
Det saaledes stedfindende forandrede Forhold imellem begge Hoffer kan ei andet end tildrage sig Undersaatternes Opmærksomhed. Kongen har ingen Anledning givet dertil fra Sin Side. At Hans Majestæt har vægret Sigfor at afstaae Sit Kongerige Norge, eller en Deel deraf, imod Tilbud af Erstatning derfor ved Tilegnelse af Stæder og Lande, der grændse til Hertugdommet Holsteen, er noget, som enhver af hans Undersaatter tilvisse er overbeviist om. Hs. Majestæts omme landsfaderlige Kierlighed er dem Borgen for, at deres Arveherre og Konge sætter alt for megen Tillid til deres Troskab og Hengivenhed for at kunne, af nogensomhelst Aarsag, bestemme sig til at bytte dem bort mod Fremmede, paa hvis Hengivenhed Allerhøistsamme intet Krav har, naar de ei af egen Drivt skulle anholde om Hs. Majestæts Beskyttelse. Vant til at see Sine troe Undersaatter villigen opofre Liv og Velfærd i en langvarig Forsvarskrig, er Hs. Majestæt forsikkret om, at samme Redebonhed til at forsvare Statens Uafhængighed og dens uddeelte Vedligeholdelse stedse vil findes hos alle Danske, Nordmænd og Holstenere, ifald Allerhøistsammes ivrige Bestræbelser, for igjen at tilveiebringe Fred, skulde, uagtet de havende Udsigter til at opnaae dette Maal, blive uden Virkning, eller omufremskyndede Fornærmelser skulde tvinge Hans Majestæt til at fordre af Hans kiære Undersaatter, nye Anstrængelser til Tronens og deres Sikkerheds Beskyttelse. (St. Tid.) Trykfeil. P. 526. Lin. 27: Lublin læs: Lübden - Lin. 35, Corbilitz læs: Corbelitz ved Burg Sr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Ses Tiende Aargang. No. 34. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 27 April 1813. Om Præmier.