JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
En liden beqvem Gaard med Hauge, NB. bliver førstkommende Fahredag til Leje i Grændsen; hvorom tales med Ejeren Assessor Brochmann.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Til førstkommende Paaske Flyttetid bliver Othmar Egebergs forrige Gaard, beliggende i øvre Voldgaden, til Leie hos Procurator Wold. Min Lejegaard i nedre Voldgaden, er at faae til Leje næstkommende Flyttetid af Skipper, Johannes Schouv.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
J Jomfrue Wedøernes Gaard i Toldboedgaden, er Værelser til Leie for en honet Familie.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Et meubleret Kammer til Gaden bliver ledig førstkommende Fahredag hos Skoemager. Johan Lexow.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Formedelst min Forflyttelse til Frederichstad, kan nogle Værelser i min Gaard, tilligemed den mig tilhørende Enge-Løkke, som strax hos er beliggende, til næstkommende Paaske Flyttetid bekommes til Leje. Jonas Berg, boende i Møllergaden.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Hos Ole Evensen er en Sahl, Kammer, Kiøkken og Spisekammer, samt Veed Lort, alt i god Stand, til Leie at bekomne for en honet Familie, strax eller til Paaske Faredag.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
En liden Lejegaard paa Hovedtangen hos Madame Messerschmidt, kand faaes til Leje Paaske Flyttetid.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Hos mig Sophia Hauverud i Lier er pandtsat et Uhr af Navn J. Vest London No. 422; Om samme ikke bliver indløst inden en Maaned fra Dato, bliver det solgt paa Eierens Gevinsk og Forliis.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Til behagelig Efterretning for mine Herrer, saavel udenbyes som indenbyes der haver Credit, for mig, ikke at betroe nogen i mit Navn, uden min eller min Kones Seddel derfor med Navn og Segl under; thi uden den betaler jeg ei noget, ligeledes med Opgiørelse og Qvitteringer; Skulde det uformodentlig være bekommet noget eller skeet nogen Afgiørelse paa mine Vegne, da skal jeg venligst bede mig samme tilmeldt inden otte Dage fra Dato, thi efter den Tiid godtgiøres ing af mig. Ole Torgersen. Lysager den 6te Februarii 1793. De som have tegnet sine Navne, men NB. endnu ikke betalt A. Eckstorms sandfærdige Fortællinger og Hændelser, erindres venligst at indløse deres Exemplarer hos Udgiveren, forinden denne Maaneds Udgang. J anden Fald maae de ikke fortryde paa, at deres Navne o. s. v. blive Publico bekiendte som uefterretlige Personers paa Prendt.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Da min Lærredreng Christopher er fra mig, saa udbeder jeg mig at ingen vil betroe ham noget i mit Navn, da jeg ikke er ansvarlig for samme.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Christiania den 4de Februarii 1793. Smebye. Uhrmager. En duelig Gartner, efter forevisende gods Attester, kan faae anstændig Condition og frit Logie hos gamle CHRISTre paa Moss, naar anmelder sig i denne Maaned.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
En saa god som nye Spiteslæde-Seele er fra sin Eier bleven bortstiaalen, tillige en blank Kaabber, Skienke Kiedel med fast Have og en Messing ing om ved Laaget og Messing Knap op i Laaaet; Den som kan antreffe Gierning manden og anmelde samme i Bogtrykkeriet, loves en Douceur af 5 Rdlr., skulde samme være pandtsat, betales tilbage igjen.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
En Underfæld af Biørnehud, foret med Seildug, er den 11te Februarii bortkommet paa Landeveien; Hvo der kan levere den paa Bogtrykkeriet, faaer en Douceur. Mandags er tabt imellem Lysager og Byen en liden aflang Puntlæders Snuus-Daase med Sølv Plade paa Laaget; Hvem samme finder og melder sig i Bogtrykkeriet, faaet en passelig Douceur af Eieren. En Student, der saavel for sin moralske Opførsel som Kundskaber fører gode Attester, der har informeret i Tydsk og gjort Begyndelse med Fransk, ønsker sig strax Condition her i Norge. Anviisningen gives hos Præsten Nielsen i Tønsberg.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Specification. Over endeel fra Major Smidt og Frue paa Gaarden Hougsteen i Rachestad Sogn, Natten til den 24de hujus bortstiaalne Sager, som vare forvarede i en Træe Æske, der laae i Fruens Dragkiste, staaende i Stor Stuen sammestæds: 2de Braseletter med Portraiter indlagt i masivGuld, Portraiterne i lyseblaae Grund, begge Mands Ansigter med Paruqver. 2de Dito indlagt i Sølv forgyldt, hvoraf Portraitet i den ene: et Mands Ansigt med Paruqve i grøn Grund, og den ene Hempe i støkker, og Skilderiet i den anden forestiller Cupido med Kogger og Devise: Sterben oder uber mund. i Guld-Ring med smaae Steene i Form af en Rose med Guld-Blader imellem og kruseret rundt om. 1 Ditto med en stor Steen i Midten og 2de paa Siderne. 1 Dittoremailleret, aaben i den ene Kandt. 1 Ditto kruseret, ligeledes aaben.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
1 Par smukke aflange brillante Skoe-Spender, Kiøbenhavns Arbeide, i godt Sølv indlagt med store Steene, hvoraf paa den ene Spende en Steen er borte. 1 brillant Bæver=Naal af samme Arbejde, forgyldt, hvoraf en stor Steen i Midten er ude, og Stilken paa Naalen brækket. 1 Par store runde brillante Øren-Ringe i Form af en Stierne, med en stor Steen i Midten. 1 Haarbaand-Spende med smaae brillante Steene, 1 Sløyse af Steene paa Midten, alt af samme Arbejde, der, ligesom Braseletterne sad paa sorte Fløyels Baand. 1 Guld-Penge, stor som en 8 eller 10 sk., 3 Gange saa tyk, med en Hempe til at have Baand i, hvorpaa forestilles paa den ene Silde: Vor Herre med Sol-Straaler omkring, og paa den anden Side staaer Jehova, skaaret lidet i Kandten. 1 Stykke Guld i Form af en tyk Tobaks PilbeStilk, afhugget paa Enden, af 1 Lods Vægt. 1 moderne Bryst Naal, forestiller inden for Glasset et Fruentimmer med en Bog i Haanden. 1 Livbaand Spende af Staal. 1 Par Rav Lænke Knapper indlagt i Sølv. 1 Papiir forseglet, hvorudi 4 Rdlr. i Marker, og de uden 1 Mk. løs uden for Bundten1 Bundt forseglet, derudi 2de Ducater Dansk Mynde, 2 Danske Specier, 2de Svendske Ditto, 6 Croner forskiellig Myndt, de 2de med Brystbilleder. Bundt forseglet, hvorudi 1 Dansk Ducat, 1 Dansk Specie, 1 Svendsk Ditto, 4 a 5 Stykker Croner. Bundt forseglet, hvorudi 1 Dansk Ducat, 1 Dansk Specie, 1 Svendsk Ditto, 3 Stkr. Slettedalere eller halve Specier. Bundt, hvorudi 2de store vare Sølv-Penge, den ene med 1 Skib paastukket og den anden med 2de Brystbilleder og 3de Stykker Slette dalere. Og endelig 1 Bundt, som den femte, forseglet, hvorudi 5 Croner. Æsken, som blev og stiaalet, befandtes desuden nogle Kiole Knapper, hvoraf 2de slette og 2de kruserede i Form af en Stierne, en anløben Sølv Otteskilling, en anden liden var Penge ligeledes anløben og endeel Sølv Skaaler af Knapper.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Skulle noget af forbeskrevne Ting blive falbuden, eller fremviist til Omgiørelse og Reparation, maatte Tingen og Persohnen behagelig anholdes og Major Smidt boende paa Hougsteen i Rachestad Sogn pr Frederichshald, strax derom meddeles Efterretning, da han betaler en raisonabel Douceur, til den der enten paa saadan eller anden Maade beviislig opdager, i hvis Hænder enten alt eller noget af det stiaalne befindes. Hougsteen den 31te Januarii 1793. G: Smidt.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
En Agats Snus-Tobaks=Daase, aflang, med fladt Laag hvori er nogle Guld Prikker, samt Semidors Charnering, er i forrige Uge bortkommen; er den solgt eller pandtsat indløser Eieren den, og desuden en Douceur for Opdagelsen, som Bogtrykkeriet anviser.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
En Tyrepisk, overtrukken med sort Læder og en sort Hæsteteul-Snor udi, er tabt imellem Lysager og Christiania; Hvo som leverer denne i Bogtrykkeriet, faaer en passende Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Aftenen den 8de d. M. er af en Fruentimmer Slæde tabt et carmosin rødt Plydses Hynde; Skulde nogen have fundet samme eller veed at give Efterretning, ville mod en Douceur tilkiendegive saadant i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-13
Korn-Priiserne Dansk Hvede, fra 5 1/4 Rd. a 5 1/2 Rd. pr. Tønde. Ruug . fra 3 Rd. 84 s. a 4 Rd. Do. . . . 2 3/4 Rd. a 3 Rd. Malt Do. . . . 2 3/4 Rd. a 3 Rd. Do. Byg. Havre . . 1 Rd. 36 sk. a 1 1/2 Rd. - Do. Christiania den 13. Februarii 1793. Jens Ørber anig¬
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
oder.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Jntelligenz- Nordske. No 8. Onsdagen den 20 Februarii 1793.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Til den lumske Anonym fra Nordahl Bruuns Ven: Men Du - hvor er Du föd, hvi fik Du Normands Navn Gaae, flye, din Skiændsel bær og vid: min Landsmands Ære var altid kiæk og stolt og Konger troe at være, at tænke, tale frit og fremme Landets Gavn. Einer Tambesk: pag: 62.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Grav Skrift. Vor Prøve-Stand tiladen. Kuns maadelig Fryd; Derfore henflyttedes til Glædernes rette Boelig DEN: Hvis Støv hviler under dette Laag, DEN I LIVET VELEDLE MDAM DOROTHEA FLISABETH CHRSTIE FöD EEG. Allerede i HENDES 15de Aar, den 10de Martii 1791, ægtede HUN BORGER og HANDEISMAN udi Mose, VIEDLE HER ANDRERS CHRISTIE, DEM begge til mere end jordisk Fryd Men! Den 13de Januarii 1793. niende Dag efter den lykkeligste Nedkomst.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
med en velskabt Sön, forkortede den alvise Velgiører HENDES Prøve-Tiid til 16 Aar, 7 Maaneder og 19 Dage. Hvad Thra var, udtrykker dog en Ord misbrugt til Roes for Daarer, men rörte Siæles ömme Sprog, den Storm af Suk den Ström af Taarer! Denne Kiste giemmer til Forklarelsens Dag det Forkrænkelige, eller de jordiske Levninger HANSACos HORT som til fine Forældres Glæde, glimtede Lyset den 21 Junii 1791. martrende. til Deres uophörlige Sorg derimod sank under de grueligste Smerter i Dödens Arme den 3de Februarii 1793. og indgik til de Udvalgtes Herlighed. frie. fra Verdens Møye. og Livets qvalfulde Bitterhed, der maaskee biede ham i endelig Mangfoldighed. Ömme Fader, Betænk: Herren giør alting velUtröstelige Moder. Glem ikke Jesu Ord: Lader smaae Börn komme til Mig og forhindrer dem ikke. . Pa komme til m. ikke.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Bekiendtgiørelser: J Følge Politie-Anordningen finder jeg fornødent at erindre saavel de almindelige Herbergerere, som andre af Stadens Jndvaanere, der imodtage fremmede Reisende, at de vil ordentlig anmelde samme ved en skriftlig Seddel til Presidenten og mig; da man har Aarsag til at befrygte: at der undertiden huuses pasløse Personer, i sær af Svenske Bønder, under Paaskud at være dens Kiørere, som fremviser Pas, og hvoriblandt lettelig kan indsnige sig baade Skielmere og Betlere; For at forekomme dette, bør enhver Huusvært, som vil være uden Ansvar, fordre Pas af enhver udenrigs Reisende, hvilket bør følge Melde Sæddelen til Paategning af Politiet, og de, som ikke kan fremvise Pas, tilholdes personlig at anmelde sig Christiania Politie-Kammer. A. Bull.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
J Følge det Høy Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegii Ordre, bliver herved til de Søefarendes Efterretning bekiendtgjort at der er indløben Beretning, at det Søe-Mærke, som ved Høybemeldte Collegii Foranstaltning var i afvigte Sommer bleven opretted paa Skiæret Fuglen ved et af Jndløbene til Troudhiems Leed, og som herfra blev bekiendtgjort udi Augusti f. A. hvilket var en 6 Alen høi Jernstang med en hvid Kugle paa, er den 12te December sidstleden i en haard Storm afbrækket paa Midten, saa Kuglen er affalden, og det tilbagestaaende Stykke krum bøjet, paa denne Maade kan dog det tilbageblevne indtil videre, skiønt ikkun paa en meget nærmere Distance, være de Seilende til Kiending; Jmidlertid tiener de øvrige Landtoninger og Mærker som i Beskrivelsen til det udkomne Kaart over disse Kyster er anført til sikker Veiledning, og vil der blive gjor Foranstaltning at et lignende Mærke med det forderligste igien bliver opreist. Det Kongelige Søe-Kaarte-Archiv den 2den Februarii 1793.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Det har behaget Gud sidstafvigte 12te Februarii ved Døden at henkalde Jomfrue Hedevig Sophie Juul, afgangne Fogden Juuls Datter paa Haabel Præstegaard udi hendes 60 Aar, hvilket Skyldighed forbinder at communicere hendes respective Familie til Deeltagelse Jacob Preus. derudi.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
At min eneste Søn Johan Bastian Schieldrup, 17 Aar og 6 Uger gammel, ved Døden er henkaldet i Christiania den 15de hujus, skulde jeg herved melde Beslægtede og Venner denne min billige Sorg, udbedende mig derom ingen skriftlig Bevidnelse. Westbye Præstegaard den 16de Februarii 1793. Augustinus Schieldrup. Sognepræst til Westbye. Tiestgiveriet imellem Skydsjordet og Sundbye heeder Korsegaarden og ikke som det almindelig benævnes: Galgehytten, da Galgehytten er en Plads derved beliggende. Skulde ForbudsSædler, hvorpaa staaer skrevet Galgehytten og ikke Korsegaarden gaae fejl, da maae Vedkommende tilskrive denne Feiltagelse, hvis de blive opholdte, eftersom Giestgiveren paa Korsegaarden ei kan være ansvarlig for de Forbuds-Sedlers Efterlevelse, som afsendes til Pladsen Galgehytten.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Ved Kongelig allernaadigst Bevilling dateret 27de Julii sidstleden, som er læst og protocolleret paa Christianiæ Korsmisse Laugting, den 14de September sidstleden, og paa det almindelige Høste-Sogn- og Skattetinge i Folloug Sorenskriverie i Aggershuus Stift i Norge, nemlig for Krogstad, Aas og Næsodden, samt Westbye Præstegielder, den 1ste, 3die og 7de December næstefter, er min Hustrue, Karen Frederichsen, som da værende Enke efter forrige Sorenskriver over bemelte Folloug, afgangne Jens Rummelhoff Bærøe, allernaadigst bleven tilladt, at hun da Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Christiania Jntelligents-Sedler og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, maae, som nu herved skeer, indkalde alle dem, som maatte have noget at fordre efter fornævnte hendes afgangne Mand, enten formedelst hans Sorenskriver-Embede, eller hans private Handlinger, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, af hvad Navn nævnes kan, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og da denne Jndkaldelse i Aviserne skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; saa vilde enhver Vedkommende sig derefter rette og for Skade tage vare.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Kiøbenhavn, den 25de Januarii 1793. J. Hiort, Oberberghauptmand og Deputeret i det Kongelige Rentekammer.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Proclama. Hvem som maatte formeene sig berettiget til noget Paakrav i Stervboet efter min afdøde Søster, Jomfrue Sophia Amalia Hartvig der boede paa Gaarden Vestre Nøtterøe i Nøtterøe, Sogn ved Tønsberg, ville behage, saadant uopholdelig at anmelde for mig, som i Følge Testamente er hendes Arving, eller og for min Sviger-Søn og Laugværge, Kiøbmand Hr. Hans Seeberg i Tønsberg. Vestre Nøtterøe den 30te Januarii 1793. Johanne Maria Sal. Scheens. Som Laugværge. Hans Seeberg.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Licitations-Bekiendtgiørelse!
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Mandagen den 4de Martii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver i Følge vedkommende høye Resolution til Leverance indeværende Aar offentlig opbuden, og den Mindstbydende paa de ved Licitationen tilkiendegivende Conditioner tilslagen neden anfördte til Hans Kongelige Mayestæts allerhøyeste Tieneste, og Friderichsværes Wærsys Brug udfordrende Materialier og Requisita, saasom: Furre-Tømmer, lang fra 14 til 30 Fod og tyk i Toppen fra 9 til 10 Tomme 253 Stykker. Endeel Granne-Tömmer fra 20 til 30 Fed i Længden og fra 6 til 10 Tomme tyk i Toppen. Furre Saug-Stokke 10 a 12 Fod lang, 8 a 10 Tomme tyk circa 600 Stkr. Furre 3, 2 1/2, 2 og 1 1/2 Tomme dygtige og middelvrags Planker, af forskiellige Længder og Bredder, hvoraf den største er 14 Alen lang, 12 Tomme bred, og den mindste 10 Alen lang, 10 Tomme breed . . . 373 Stkr. Side eller Vrag Bræder, . . . 16000 Stkr. Dobbelte og enkelte Juffers . . . . 150 Stkr. Furre Norske 12 og 16 Allinger. 30 Stkr. Endeel Furre og Gran Brændeveed, eller og andre Slags Brændeveed, efter Omstændighederne. Forskiellige Slags Firekandt- og Stang-Jern. . . . . . . . 9 Skippund. Nogle Jern Kakkelovne. 5. 4, 3 og 2 Tomme Huus Söm . . . . . 239000 Stkr. Rundkopper, Dykker og Laase Söm . . . . . . . . . 10000 Stkr. Lædiket Kalk, 100 Læster. Røde Hollandske Tagsteen. . . . . . . . . . . 20500 Stkr.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Sorte glasserede Tagsteen. 5000 Stkr. Thi ville Liebhabere efter denne 3de Gange efter hverandre igientagende Bekiendtgiørelse behage at indfinde sig bemeldte Tiid og Stæd, Friderichsværn den 6te Februarii 1793. P: TERSIINS Auditeur p. p. Jkke bædre bevedske, end at hidindtil savnes Beskrivelse over Laurvigs Grevskabs ind- og udvortes Forfatning, haver jeg Tiid efter anden samlet det, hvorefter jeg nu seer mig i stand til inden nestkommende Maji Maaneds Udgang til Trykken at kunde levere et saadant Værk, naar jeg i forveien seer mig skadesløs.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
J saadan Hensigt udbeder jeg af Høy og Respective, som agter at eje saadan Bog, fra et hvert Sted under et opgivet hvormange Exemplarer som attraaes. Endnu kan jeg vel ikke bestemme sammes Vidløftighed, men troer at Prisen bliver henved 2 Rdlr. Stykket uindbunden, Den som ej kan dispachere et Haverie, kand ei heller bestemme dets virkelige Udslag - Uvidenhed har ofte indleed den Redeligste til at begynde og ende, fordi han troede at alle Søe-Skader og deraf flydende Udgifter af Asseurandeuren eller andre Vedkommende burde erstattes, da dog ingen Erstatning fandt Sted om han havde kiendt Octroyens Meening - At navigere et Skib over Søen og at kunde skielne imellem erstattende og uerstattende Søe-Skader, er en Skippers Pligt Trygt handler han altsaa for sig selv og Reder naar han kiender til Pligter og Rettigheder, og anbringer samme i udfordrende Tilfælde paa sit rette Sted. Handels-Standen kiender bæst til Manglerne herudinden endog hos den bæste Søemand naar Søe=Skade eller andet Tilfald har opfordret Nøds-Havn og hvor alle Jnteresserendes Tarv ankom paa Skipperens Conduite. Derfor bør den gamle og erfarne Søemand ikke agte det for overflødigt at vide noget meere end det som vedhører Navigationen, og ikke afholde sig fra at give den Unge et lige Begreb - Dette, naar blot Søe-Retten og Octroyen blev valgt til Veiviser, blev et Arbeide som den mange Aars studerte Mand vanskelig kom saa vel ud af at det kunde kaldes fuldkommen, naar han i forveien ej havde med Søemanden igiennemvandret Søe-Perielernes forskiællighed, extraheret Octroyens Determinationer og appliceret Dispache. Altsaa synes det ei at være unyttigt om Handels- og Søe Standen blev leveret et saadant udarbeidet Skrift som vejledede Hielp, Hukommelsen hos de Gamle, og underviste de Unge - Til en Begyndelse, haver jeg foresadt mig at udgive en saadan Bog, Søemands Haandbog kaldet, deels forfattet i Spørsmaale og Giensvar, og deels anbringer de forskiællige Søe-Skader, og hvilke som erstattes og ikke erstattes, Octroyen giver Anledning til med Formulair til de udfordrende Beviser og derovet forfattet Dispache for et hvert Slags Haverie og det i Henhold til Octroyerne for Dansk, Engelsk, Hollandsk og Fransk Assurandeur med vedtagne Søecoutume. Dette Værk haaber jeg mod Enden af September Maaned i Aar til Trykken at kunde levere, Jmidlertid ønsket jeg fra et hvert Sted paa samme men kan endnu ej bestemme dets Vidløftighed. Maade som om Beskrivelsen over Laurvigs Grevskab er udbedet, at blive underrettet og hvor mange Exemplarer jeg kan vente afsadt, forinden med Trykningen begyndes. Laurvig den 13de Februarii 1793. Lautind.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
At Kiøbmanden Jacob Schøyen har overgivet sit Boe til Øvrighedens Behandling, og at samme, uden at han derved haver ladet sig finde, er saa strax bleven forseglet og tildeels registeret, det vorder herved til samtlige hans Jndenbyeske Creditores Efterretnig forløbig bekiendtgjort, med hosføjet at man er bereed til dets Aabning og videre Behandling, saa snart nogen af Vedkommende sig derom behager at melde.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Christiania den 18de Februarii 1793. At Kiøbmanden Wilhelm Walter haver erklæret sig nødsaget til at overlevere sit Boe under Øvrighedens Behandling, og at vedbørlig Forsegling altsaa hos ham den 2den denne er skeed, det bliver herved forløbig til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort, med hosføjet, at Samling til videre Foranstaltning kan skee, saasnart nogen af Boets Vedkommende derom behager at melde sig.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Christiania den 5te Febr. 1793. Mølleren ved Stor Møllen i Moss Erich Henrichsen Poch, er den 31te December forrige Aar ved Døden afgangen. Hans Boes ringe, Effecter er tagen under Registering og Vurdering, til lovlig Skiftebehandling, hvorved Enken har opgivet som Arving en i Holmestrand, hvor den Afdøde for nogen Tiid tilbage skal have opholdt sig, værende mindre aarig Søn Lorenz Erichsen; ligesom og endeel Gield er anmeldt. Thi indkaldes herved Boets Creditorer og alle Vedkommende, for at legitimere deres Fordringer, og indkomme med hvad de have at anbringe for Skifteretten i Moss, saa hastig muelig, og i seeneste inden den ved Placaten af 26de October 1792 præscriberede Tiid fra dette Proclama at regne, da Skiftet foretages til Slutning; til hvilken Tiid Sønnen med Værge og indvarsles for at iagttage hans Tarv. Moss den 4de Februarii 1793.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Som constitueret Raadmand i Hr. GeneralAuditeur Fleischers Svagheds Forfald, paa hans og egne Vegne J. Døbes.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Skiftet efter afgangne Frøken Anne Magrethe Bredahl, bliver Tirsdagen den 5te Martii forstanstundende foretaget til Slutning udi min Boepæl her i Byen; hvortil Arvinger, Debi& Creditorer og enhver der maatte have noget at erindre, indkaldes. Moss den 13de Februarii 1793. J: Tandberg. Sorenskriver over Mosse Fogderie.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
reditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdöde Skipper ANDERS KNUDSEN BERG: eller TöMMERGES, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre sine Fordringer for mig som Skifteforvalter. Tönsberg den 31te Januarii 179. J. WoLESBERG: Byefoged.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
At Madame Kirsten Aagaard fød Flor, afgangne Sorenskriver Aagaards Efterleverske ved Døden er afgangen, og at hendes efterladte Boe er taget under behørig Skifteforhandling, bekiendtgiøres herved, i Tilfælde nogen Gield imod Formodning skulle hæfte paa Boet, da i saa fald Vedkommende dermed, inden nestkommende Junii Maaneds Udgang, ville behage at anmelde samme for mig som Stedets og Boets Skifteforvalter. Birke i Soløer den 31te Januarii 1793. Schjermann.
Norske Intelligenssedler, 1793-02-20
Omendskiønt Enken afgangne Jens Schrivers ikke rettere veed eller kan troe, end at samtlige hendes afgangne Mands Creditorer under forrige Deres Boes Behandling ere, efter den trufne Forening fuldkommen afbetalte, saa haver hun dog udbedet sig ordentlig Proclama, hvilket og for vedhørende Retter vorder læst, og desuden herved saaledes igientages, at om nogen imod Formodning skulle formeene sig berettiget til nogen Fordring efter bemeldte Jens Schriver, de da ville behage at melde sig inden 12 Uger fra dato.