JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Ved Skiftets Slutning efter min afdøde Mand, PremierLieutenant Gottfried Johan Conrad von Helbigh af det 1ste Vesterlendske Jnfanterie-Regiment, har jeg meget ugierne besunden, at vore Effecter ved offentlig Auction, efter Stedets Beskaffenhed er bleven utilstrækkelig til Gieldens fuldkomne Afbetaling men for desuagtet enhver skal nyde sit uden Forliis, har jeg besluttet saasnart skee kan, med min Enke=Pension at afbetale de Manglende, saaledes, som jeg troer, jeg skylder baade den sal Afdøde og min egen Ære, thi behager enhver, som endnu har noget tilgode efter bemeldte min sal. Mand, at indkomme til mig med sin Prætension, hvori jeg ingen Goddædighed, mindre stolt Eftergivelse agter at modtage. Lillesand pr. Arendahl, den 28de Junii 1785. Anna Theresia Catharina Helbigh. fød Lorenz. NB. Til Publici Efterretning bekiendtgjøres herved: at jeg Undertegnede fremdeles vedbliver Elephant Apotheket i Christiania efter min nu sal. afdøde Mand Johan Henrich Maschmann, og at enhver kan blive forsynet hos mig med de behövende Medicamenter, samt videre fremdeles, som hidtil og vent den bedste og allernöyagtigste Behandling. Christiania, den 17de Junii 1785. Karen Sverdrup. Enke af forrige Apotheker Maschmann.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Af dito ugen.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Florenz, den 5te Julii. Fra Venedig melder man os nu som gandske vist, at Tyrkerne under Pachaen af Scutari ingenlunde have indtagen Staden Ragusa, men at et lidet Landskab af samme Navn, som grændser til Montenegro, er bleven besat af dem, hvilket har givet Anledning til dette Rygte.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Jtalien, den 6te Julii. Man siger, at Republiken Genua har ladet det Russisk. Keiserlige Hof tilbyde Havnen ved Speccia til en Forsamlingsplads for den Russiske Flode, som ventes i den Middellandske Søe.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Natten til den 1ste hujus har den hele Neapolitanske Eskadre, Skibet Joachim og tvende Halvgaleier undtagne, skullet afseile til Livorno, for i 14 Dage at krydse imod Algierne.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Breve fra Erzerum, som ere indløbne til Venedig over Smirna, melde, at et Corps Tyrkiske Tropper virkelig en faldet ind i Provindsen Georgien, som tilligemed Prinds Heraclius i forrige Aar gav sig under Ruslands Skyts.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Østerrige, den 8de Julii. Private Breve fra Sarajo eller Seraglio, Hovedstaden, i Bosnien, melde under 20de Junii følgende: "Vor Bassa har allerede i nogle Dage været usynlig. Han har allene taget en eneste Tiener med, og saa meget Guld og Juveler, som begge kunde bære. J Gaar bleve Spahis udsendte paa alle Veie med Ordre, at bringe ham enten død eller levende, dersom de traf ham. Men han har formodentlig allerede naaet andre Magters Grændser. Aarsagen til denne hastige Flugt har, som man veed, været denne, at han nemlig fra en Ven i Constantinopel blev underrettet om, at en Capudschy=Baschy var underveis med en befaling fra Storherren, som efter al Formodning galt hans Hoved. Bachaen tog heller ikke Feil i sin Forventning, thi i Dag ankom virkelig Blodbudet hertil, og blev ikke lidet opbragt over at finde Reden tom. Hans Eftermand er endnu ikke bekiendt. Jmidødrene Berling. lertid har Capudschy=Baschy anfortroet Regieringen til Agaen for de her liggende Janitskarer.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
J Wien har et Rygte udspredet sig, for hvis Rigtighed man dog ikke endnu kan indestaae, nemlig, at den Tyrkiske Keiser var bleven dethroniseret, og hans Brodersøn, Sultan Selim, 19 Aar gammel, igien udraabt til Keiser. Det heder, at Fyrst Cartorisky, som er reist til Bøhmen, for at besee sit Kyrasseerregiment, skal i Spidsen for samme marchere ind i Wien, da Uhlanerne skulle gaae tilbage til deres Standqvarterer i Pohlen, for stedse at kunne forsyne sig med National Recruter. De skulle bestaae af 4000 Mand, og derpaa deles i tvende Pulker.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Wien, den 9de Junii. Siden Keiserens Tilbagekomst bliver der igien talet om en Tripel=Alliance, som skal blive sluttet imellem vores Hof Rusland og Venedig, og være alt saa godt som rigtig. Man siger, at dersom denne bliver en Of= og Defensiv=Alliance, vilde den have en stor Jndflydelse paa de nærværende Anliggender i Europa. De hidindtil forhandlede Sager nærme sig allerede fra alle Sider deres gode eller slette Udfald, og fra Constantinopel ventes hver Dag en Coureer, som skal medbringe en afgiørende Beslutning fra Divanet paa den forlangte Grændseberigtigelse og Underretning om de Tyrkiske Bevægelser paa Grændserne.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
London, den 12te Julii. Sidste Fredag er endelig den store og vigtige Sag angaaende de Jrlandske Handelsforslag bleven afgjort i Underhuset. Denne Afgiørelse, hvorpaa begge Nationerne allerede næsten i 3 Maaneder med Frygt og Haab have ventet, er dog endelig, uagtet al muelig Modstand fra de Engelske Kiøbmænds og Fabrikørers Side, faldet ud til Jrlændernes Fordeel. Statssecretairen, Lord Sidney, aabnede Debatten med en kort Tale, hvori han meere viste den hele Sags Nødvendighed, end den beste Maade at gaae frem paa. Han erindrede Huset om de Oprør, som allerede for lang Tiid siden vare udbrudte paa adskillige Stæder i Jrland, og om den Avind, med hvilken Jrland allerede for lang Tiid siden har seet paa adskillige af Engellændernes Handelsfordeele, uden at kunne tage Deel deri. Kort, han gav tydelig at forstaae, at den nu værende Administration saae sig nødt til at opfylde Jrlændernes Ønske, for at forebygge et større Onde. "Jrlænderne. sagde han, kiende Engelands nærværende afmæg ige Tilstand.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Amerikanernes Exempel er endnu ganske frisk i deres Minde, og dettes lykkelige Udfald indbyder dem til Efterfølgelse. Med et Ord, Jrland med 80000 bevæbnede og disciplinerte Voluntairer beder og forlanger at være en frie Nation, og at have en frie Handel. Og hvorledes kan Engeland (uagtet de Engelske Fabrikanters meest overtydende Beviser, at det maae blive dem til største Skade) afslaae dette Forlangende, Da det derfore altid er en viis Politik, at man hellere frivillig bortgiver det, som man ikke kan beholde, end at det skal borttages med Magt, saa ønsker og jeg, at Engeland i dette Tilfælde maatte spille den Kloges Rolle, og være eftergivende. Til den Ende forelagde han Huset til Bevilling den 1. Punkt af disse Forslage, nemlig: "at det var overeenstemmende med Storbrittanniens Manufacturers færskilte Jnteresse, dets Jndkomster, Handel og Skibsfart, at en fuldkommen Deeltagelse i alle Handelsfordeele blev for bestandig tilstaaet og forsikret Kongeriget Jrland, saa snart som dette Kongeriges Parlement, ligeledes for bestandig og vist vilde forbinde sig til at bære i Proportion af dette Kongeriges tilvoxende For, en Deel af de nødvendige Omkostninger til Statens Underholdning og Handelens Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Lord Carlisle var den første, som satte sig imod den hele Sag med megen Jver. Han søgte med mange Grunde at igiendrive den foregivne Nødvendighed, afmalede Medlem merne af Administrationen som frygtsomme og seige, og forlangte, som en Ven af sit Fædreneland, at Præsidenten, Lord Hawke, strax skulde forlade sit Sæde, og Huset opsætte alle disse Forslag indtil næste Parlements Session. - Lord Cowentry sagde, at han havde en god Tanke om denne Sag eftersom han troede, at Ministeren, Hr. Pitt, var en klog Mand, og om end disse Forslage endnu ikke vare som de burde være, saa tvivlede han dog ikke paa, at jo denne forstandige Mand vilde siden forbedre dem. - Lord Dudley besvarede disse Grunde, og var af Lord Carlisles Mening, at Sagen maatte udsættes. - Lorderne Walsinigham og Camden, Marquis Lansdown (forhen Lord Shelburn) og Storcanzieren, vare de fornemste Talere paa Statssecretairens Side, og søgte paa alle muelige Maader at overtale Landets Fædre til at ansee disse Forslag som meget fordeelagtige for Engeland. Lorderne Stormont, Derby og Loughborough, (hvilken sidste med Fliid var kommen tilbage fra sine juridiske Forretninger paa Landet) satte sig imod med al muelig Styrke. Den første søgte at vise, hvor latterligt det var, at forestille denne som en med Manufacturernes Jnteresse overeensstemmende Sag, da alle Fabrikantere tydelig havde beviist, at den vilde blive deres Ruin. Ligesaa godt kunde man sige til een, som var dømt til at radbrækkes, at man ikke vilde giøre ham noget Ondt, a. Han angreb Ministeren og alle de, som forsvarede denne Sag, meget bidende, og søgte med stor Eftertryat vise de Engelske Manufacturers visse Aftagelse og sammes usikre og uvisse Tiltagelse i Jrland, og fornemmelig den visse Skade for Landets Jndkomster, som vilde flyde at denne hele Sag. Den sidste, nemlig Lord Lougborough gi endnu langt videre. J en Tale, som varede over 2 Timer, igientog han alt det, som adskillige Fabrikanter havde for restilt Huset, og udledede Følgerne, som til deres Tab maatte flyde af disse Forslage, i Fald de bleve bevilgede, af den Skade som hele Engeland derved maatte tage. Han fortalte vidtløtig den hele Oprindelse til disse Forslage, at Jrland aldrig havde forlangt saadanne paa denne Maade, men at den nu værende Administration ved sin uforsigtige Opførsel havde sat Jrlænderne alle disse Jdeer i Hovedet, og nu ikke paa anden Maade vidste at rædde sig ud af Snaren, end ved at opofre sin UfornufEngelands største Fordeele. Engeland, som under mange Taxers Byrde næsten ganske var nedtrykket, og hellere burde gives Opmuntring, end tilføies Afbræk i sine Manufacturer og sin Handel, paa det den kunde bære dette tunge Aag, dette ulykkelige Land blev nu af sin indenlandske slette Regierinlangt meere befordret til en hastig Undergang, end af sine udvortes Fiender. - Debatterne varede til Kl. 3 1/2 i Løverdags Morges, og de Jrlandske Forslage bleve da antagne ved en Overvægt af 31 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Warschau, den 13de Julii. Fra de Tyrkiske Grændser meldes, at der nu gaaer meget uordentlig til i Moldau, saasom Fyrsten er utilfreds med Undersaatterne, og disse igien med ham formedelst hans Gierrig hed, efterdi han vil trække alting til sig, besynderlig Handelen med Heste. Man venter sammesteds En fra Constantinopel, som skal undersøge de Klager, som ere indløbne derover til Storvizieren. Hospodaren skal heller ikke være tilfreds med Handelen til det sorte Hav paa Niester, og af den Aarsag giøre mange hindringer, uagtet at Porten har tilladt samme formedelst adskillige Fordele, som den har deraf. Disse Ejterretninger bekræfte og de store Bevægelser, som yttre sig i adskillige Ottomanniske Provindser, og som let kunde give Leilighed til store Uroligheder. Det er vist, at det Ottomanniske Rige befinder sig i en critisk Forfatning, og at det den værende Ministerium har at bruge al sin Forsigtighed, for ikke ved overilede Skridt at give Leilighed til dets forestaaende, Undergang.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Flensborg, den 13de Julii. I Gaar Aftes ilde ankom Hans Kongelige Høihed Arveprinds Frederich og Høistsammes Gemahlinde her til Staden, og bleve imodtagne med de ærefrygtsfuldeste Æresbeviisninger. Staden, Havnen og de til Saluterinudlagte Skibe vare illuminerte. J Dag behagede Deres Kongel. Høiheder med Hertugen og Hertuginden af Brun via Bevern at spise her til Middag, og fortsatte lykkelig om Eftermiddagen under de varmeste Lykønskninger deres Reise til Gottorff.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Schlesvig, den 18de Julii. Den 15de hujus om Aftenen Kl. 7 ankom Hs. Kongelig Høihed Arveprinds Frederich og Høisammes Gemahlinde ved forønsket Velgaaende paa Slottet Gottorff, efterat de paa det ømmeste vare blevne ønskte Velkommen af Hendes Kongel Høihed Prindsesse Lovise og Høisammes Gemahl, Prinds Carl, hvilke tilligemed Deres Durchlauchtigste Familie vare reiste Dem i Møde 1/2 Miil. Strax derpaa begav De samtlige Kongel. og Høifyrstel. Herskaber sig, under et talrigt Geleide af mange Kongel. Betientere, og af forridende blæsende Postillioner igiennem Nyeverkshaugen, hvor Borgerskabet og den grønne Garde paraderede, hertil, og beærede vor Stad med Deres Nærværelse. Alle troe Undersaatteres Glæde over at seeen Prinds af det Kongelige Huus, hvilket de længe havde ønsket, er ubeskrivelig. De Kongel. Reisendes Afreise, som forhen var bestemt til i Dag, er bleven udsat til i Overmorgen den 20de hujus.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Odense, den 19de Julii. J Onsdags Morges Kl. 5 1/2 ankom Deres Kongelige Høiheder Arveprinds Frederich med Gemahlinde Sophia Friderica hertil i høieste Velgaaende. Det behagede Høistsamme, Kl. imod 9 at tage imod Cour af endeel høie, saavel indenbyes som udenbyes Rangs= og Standspersoner, og derefter hos Hs. Excellence, Geheimeraad og Stiftbefalingsmand Bill at dejennere, hvorpaa De ufortøvet Kl. mod 11 fortsatte Reisen videre til Middelfart.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Middelfart, den 16de Julii. J Onsdags den 13de om Eftermiddagen Kl. 3 ankom her til Byen Deres Kongelige Høiheder Arveprinds Friderich med Gemahlinde Sophia Friderica; efterat Høistsamme vare ved Gribsvad modtagne og hidbefordrede ved Amt, manden over Assens og Hindsgauls Amter, Grev Wedetil Wedelsborg, samt paa Middelfart Byes Grændse ved foranridende Consumtions=Forvalter Hansen. Det behagede Deres Kongelige Høiheder, under Kanonade, samt Borgerskabets Paradering med flyvende Fahne og klingende Spiat aftræde hos den residerende Kapellan Hr. Engel, hvor Høistsamme bleve modtagne af Grevinde Rantzow til Brahesborg, Grevinde Wedel til Wedelsborg, Kammerherreinde Adeler til Hindsgaul, og Comtesse Rantzow; ligeledes og af Amtmanden Grev Wedel, Kammerherre Adeler og Kammerjunker Niels Krag Levetzau. Den herskabelige Vogn blev derpaa kiørt ud til Kongebroen, hvorfra Vind og Strøm bestemte Overfarten, og indsat i Kongefærgen, Efter en god Times Ophold behagede det Deres Kongelige Høiheder under Kanonernes Løsning, samt Borgerskabets Parade at begive Dem i den Grevelige Wedelske Eqvipage udtil fornævnte Kongebroe, ledsaget af foranridende Kongelige Forvalter Hansen, samt af forbemeldte 3de Herrer til Følge over Vandet. Overfarten til Snoghøiskeede i 6 Minuter. Paa Broen bleve Deres Kongelige Høiheder modtagne med et frydefuldt Hurra, ligesom og lykønskede af Riber Stifts Befalingsmand, Kammerherre Urne og Biskop Dr. Bloch, saavelsom af General=Lieutenant von Lüttichau, General=Major Greve von Schulenborg, og Amtmand Conferentsraad de Hoffmann fra Fridericia, Conferensraad Sporon fra Colding, samt Regiments=Cheffen Oberst von Lützow fra Ribe; Deres Kongelige Høiheder fortsatte Reisen ufortøvet til Kolding Slot.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Corsøer, den 21de Julii. Jndkomne: Den 16de Julii Justitsraad Lund med Frue, Frøken Hoeve; den 17de hujus Kongelig agende Post 2 Læs, Justitsraad Jacobsen med Frue, Lieutenant Bruun; den 18de hujus en Staffette; den 19de hujus Provst Fogh med Datter; den 21de hujus Baron Lehn med Familie, Major Drexler og Lieutenant Engelsted.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Udgaaede: Den 15de Junii Pastor Leth med Kiæreste, Grev von Osten, Conferentsraad Ancher, den 16de hujus Kammerherre Rosenørn med følge, Frøken Flindt; den 17de hujus Kongelig agende Post 3 Læs, Ritmester Flindt; den 18de hujus Generalmajor Schinckel, Jnspecteur Vilckers, Frue Ochschatz; den 19de hujus Conferentsraad Ryberg; den 20de hujus Professor Schmidt, Pastor Friis, Provst Fogh.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Helsingøer, den 25de Julii. Den 19de hujus om Formiddagen var Vinden S. O.,men og Eftermiddagen N. V., tyk Luft og stærkt Regnveimed Torden og Lynen, og ankom samme Dag her i Sundet 44 Skibe. Den 20de hujus om Formiddagen var Vinden, S. O., men om Eftermiddagen N. V., og ankom 25 Skibe.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Den 21de hujus var Vinden N. V., tyk Luft og Regnveir, og ankom 60 Skibe, hvoriblant den Danske Chinafarer, Disco, ført af Capitain Tørslew, som kastede Anker her paa Reden, men om Eftermiddagen fortsatte Reisen til Kiøbenhavn. Samme Dags Middag gik Capitain Hans Heyseltil Nordsøen, men formedelst Modvind kom Dagen derpaa tilbage. Den 22de og 23de hujus var Vinden N. V., meget tyk Luft, stærk Blæst og Regnveir, og ankom disse 2 Dage 210 Skibe, hvoraf de fleste vare ballastede. Jblant disse Skibe var Chinafareren, Juliana Maria, ført af Capitain Fuglede; trende Vestindiefarere, nemlig: Vindskibelighed, ført af Capitain Duus; Neptunus, Capit. Thyge Bovesen; Elisabeth, Capit. A. H. P. Klein. Den 24de hujus var Vinden N. V. med tyk Luft, og ankom 87 Skibe. J Dag er Vinden S. V., tyk Luft, og ved Postens Afgang vare 50 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Kiøbenhavn, den 25de Julii. Den 20de Julii d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst behaget i Naade at afskedige den hidtil værende Huusfoged i Amtet Gottorff, Peter Waldmann, fra sin Tieneste, og igjen at udnævne Oppebørselsfuldmægtigen paa Amtstuen i Gottorff, Hans Marten Jacobsen, til Huusfoged sammestæds.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Under Dato Frideriksberg Slot den 1ste Julii s. A. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning for Bondestanden i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg og Grevskabet Ranzau, hvori den forrige Frihed, henseende til Hingsters Brug tillades, og aarlige Præmie til Opmuntring for Hesteavlen udsættes.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Fra Stadens Raadstue er den 20de Julii d. A. udkomme : en Placat af følgende Jndhold: Ved Placaterne af 26de Julii 1756, og 25de Junii 1777, er det bleven bekiendtgjort, at Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst havde befalet at ingen, i hvo det end være kunde, enten Frederichsbergs Byes Beboere, Jndvaanere her i Staden, eller andre, maa kiøbe eller sælge Høe paa Landeveiene uden for Stadens Grund, og saafremt nogen befindes derimod at handle, da skal den Kiøbende ikke beholde det kiøbte Høe, men skal betale til de Fattige paa det Sted, han er boende, for hvert Læs 2 Mk. i Mulct, og hvilken Bonde, som sælger sit Høe paa Veiene, førend han dermed er kommen paa Broerne uden for Staden, skal ligeledes betale 2 Mk. i Mulct, thi bliver saadant herved paa nye igientaget, og som der i Aar paa et Stykke af Roeskilde Landevei og Stadens Grund foretages Reparation, saa bliver herved tilkiendegivet, at, saalænge indtil dette Stykke vorder istandsat, og Høe=Tiden varer, maa Bønderne allene sælge deres Høe paa Vesterbroe fra Friderichsberg Alleport til Vesterport, og fra den gamle KongeVei forbi Søemøllen til Trommel-Salen paa Vesterbroe, saavelsom og paa Farimagsveien til Nørreport, men ingen andensteds, alt under forbemeldte Straf for dem, som handle herimod.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Ved Tal=Lotteriets 302 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 49, 66, 13, 62, 82.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Den 23de, 24de og 25de hujus ankom fra de Danske Øer i Vestindien Capit. Hans Peter Klein, Pet. Peters. Duus, Thyge Boysen, Kaasgaard, Madsen, Brandt og Hemmesen, alle 7 med Sukker, Rom, Tobak og Caffe, den Jslandske Handels Hukkert Tingøre, som føres af Skipper Claus M. Duhn, fra St. Ybes med Salt.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Paa Løverdag den 30te Julii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen der til skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Fra den 16de til 23de Julii d. A. ere her i Staden copulerte 17 Par, fødte Drenge 26, Piger 16, tilsammen 42. døde Mænd 17, Qvinder 8, Drenge 11, Piger 11, tilsammen 47, ere altsaa 5 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 3, Beenbrud 1, Blodstyrtning 1, Brystsyge 2, Druknet 1, Forraadnelses=Feber 3, Gicht 1, Hidsig Feber 2, Kopper 4 Pleuris 1, Skiørbug 1, Slag 17, Svindsot 1, Tænder 1, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 2, Vattersot 2. AVERTISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde=Selskab udi det Danske Compagnie foretager sin sædvanlige Skyden til Fuglen førstkommende 28de Julii, om Formiddagen Kl. 9, paa dets Skyde, bane uden Stadens Vester=Port. De Høie og Ærede Herrer, Jnteressentere kunne imidlertid dertil lade afhente billetter a 4 Rdlr. Stykket, paa det ingen Ophold derved skal foraarsages. paa Skydebanen, hos Hofbogtrykker N. Møller i Frederichsberg. gaden Nr. 230. privilegerede Skydebane, er berammet til Onsdagen den Ja Fugle=Skydningen paa Helsingøers Kongelige allernaade saadant herved, til de høie og respective Herrer Jnteressentere 3de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 8, saa blive andre Lysthavendes behagelige Efterretning bekiendtgjort. Hefingøer, den 24de Julii 1785. Johannes Christophersen, Skyde=Selskabets ældste Dommer Erindringer ved de betreffende Lehnsfølgen i Grevskab Laurvigen udgivne Oplysninger, oplagte paa nye med Tillæg af nogle Anmerkninger, faaes tilkjøbs hos Hr. Agent Gyldendal for 8 s. georg Christian Raffs Naturhistorie for Børn, med Ko) bere, oversat af det Tydske ved F. Hansen, er tilkiøbs hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 86, for 2 Rdlr. paa Tryk= og 2 Rdlr. 4 Mk. Skrivpapiir. Værket er særdeles nyttige for Ungdommen, og Tryk, Papiir, Kobbere og Oversættelsen vel besørget. Den ikke fabelagtige Centaur, i sex Breve til en Ven, en den nu vedtagne Levemaade, af Edward Young; oversat Dansk og med nogle Anmerkninger forklaret af Barthold Johan Lodde; med et tilhørende Kobber - er nu fra Pressen udkommen og tilkjøbs hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66, for Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivpapiir. Feise=Samtale imellem Kongen af Preussen og en Am mand. En Pendant til Anecdoterne om Kongen af Preussen, er nyelig udkommen, og sælges i Profts Boglade paa Børsen No. 11. 12. og 13. for 12 s., hefter 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Fra Pressen er udkommen: Søn- og Festdags=Andagter, ved 2) H. J. Birch, Første Deel, indeholdende 1) Forklaring over alle Son= og Festdags=Evangelier, saa at hvert Ord, som behøver Oplysning, er forklaret; 2) Afhandlinger; 3) Lærdomme, 4) Betragtninger over Religionens vigtigste Sandheder, deri blant: Dommens store Dag; Videnskaberne ved Jesu Krybbe de vigtigste Grundsætninger for en christelig Børneopdragelse; et af Gud velsignet og lykkeligt Ægteskab; Huusfædres Pligter mod deres Tyende; det Ondes Oprindelse; den ægte Folsomhed Ensomheds Nytte, vor Frelsers store Charakteer; de Dyder, som pryde den sande Christinde; Jesu Forsynings Ypperlighed og Nødvendighed, foruden mange andre lærerige og vigtige Materier. - Mine ærede Landsmænd erfare heraf, at dette Verk ikke er en Samling af Prædikener, eller en sædvanlig Postil, men en Andagtsbog for den sande indvortes Christendom, til den huuslige Andagts og Gudsdyrkelses Befordring. Denne Deeler 5 Ark i 4to, prydet meden Kobber=Titul af Hr. Professor Kleve, og sælges for 9 Mk. paa Trykpapiir, som er 1 Rdlr. for denne Deel og 3 Mk. til Forskud paa næste Deel, hvilke 3 Mk. gotgiøres Subscribenterne ved den anden Deels Annammelse til Nytaar, og paa Skrivpapiir for 2 Rdlr., hos Bogtrykker Höecke i store Helliggeiststrædet Nr. 141, Hr. Agent Gyldendal, Hr. Buch paa Nørregade, Hr. Conditor Aagaard i Klædeboderne, og hos mig H. J. Birch, Sognepræst i Glostrup.
Berlingske Tidende, 1785-07-25
Det andet Hefte af Selskabs-Sange med Melodiererne udkommet og tilkiøbs hos Gyldendal i Silkegaden No. 66. og hos Proft paa Børsen, for 3 Mk. 6 s. indheftet og for 3 Mk. raa Materie. Dette Hefte indeholder, ligesom det første, 50 a de nyeste og beste Sange, af en Storm, Rabbek, Pram, Baggesen, Riber &c., satte til Klaveret og Syngestemmen. Disse 2de Hefter udgiøre det første Bind, som samlet koster 1 Rdlr., og loves med Tiden at blive fortsat, dersom dette erholder det forventede bifald.