Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Hertugen af Albemarle Gouverneur udi Jamaica, er der i Landet ved Døden. afganget. Den 27 var begge ErckeBiscoperne af Kantelberg oc Jorck oc de andre Biscoper til Hoffve; Hans Mayest. adspurde dennem, hvad hand udi disse vanskelige Tider skulde giøre, for at stille Undersaatternis Gemytter, tilfreds, Hvorpaa de samtlige Kongen gaf tilkiende: at Majest. for det første, jo førre jo bedre et frit Parlament skulde udskrifve, og denne Resolution Printzen af Oranien lade vide ved nogle Geistlige oc Verdslige Lords. 2. Med bemelte Printz en Stilstand at slutte, oc derved hos hannem lade fornemme, hvad hans Jntention maatte være. 3. En General Perdon for alle de som Printzens Parthi holder, meddeele: at de fri oc u-behindret udi Parlamentet, kunde møde. 4. At Hans Mayestet, den Nimvegiske Fred skuld maintenere. 5. Alle Rommerske fra deris Bestillinger af oc Protestanter efter Loven igien indsætte. De tre første Puncter hafver Hans Mayest, strax indgaaer. Men paa de øfrige svarede hand, at vilde sig betænke. Brefvene til Parlamentets Forsamling paa den 15 Januarii blef strax expederet. Alle Provintzer og Festninger i Engelland, hafver Kongens Parthi forladet, oc sig for Printzen oc et fri Parlament erklæret. Jmidlertid marcherede Printzens Armee, som sig indtil 40000 Mand har forstercket udi trende Deele imod denne Stad; Hans Høyhed gaar self med hans Corpus til Oxford. Kongens Armee staar ved Windsor. Hans Høyhed Printzen af Danmarck hafver sig ogsaa hos Printzen ladet indfinde, bemelte Prinz hafver Hans Høyhed ved sin Cammer-Herre Benting med en Convoye af 600 Heste, nogle Mile, fra deris Leyer ladet imodtage. Printzen af Oranien hafver en streng Declaration imod alle Papister, som Vaaben imod Loven bær, ladet publicere; Hvorudi dennem befalis at de strax deris Vaaben skulde nedlegge, om de ey vilde være anseet, for Røvere oc Mordere. Den 2 hujus Deputerede Hans Mayest til Printzen trende Commissarier, nemligen, Marqvis Hallifax, Grefve af Nottingham, oc Lord Godolphin. Kongen hafver ocsaa tilladet, at den Hollandske Abassadeur maa fri til oc fra Printzen reyse. Jligemaade bevilliget at Printzen en Expresser til Holland maa skicke. Printzesinden af Danmarck hafver sig om Nattetid med Madame Churchil for Sickerhed skyld til Biscopen af Londen retireret: Men fordi hun sig icke agtede at være sicker, hafver hun sig til Nottingham, under Mylord de la Meere oc Grefven af Devonshires Protection begifvet, som hende ved Ankomsten en Guarde af 200 Herremænd hafver til forordnet. Mylord Dartmouth Admiral ofver voris Flode, hafver sig med de andre Officerer for et fri Parlament erklæret oc Pormouth med sine Folck ladet besætte. Hendis Mayst. Dronningen, med Printzen af Wallis, befandt sig udi samme Stad, oc var begiærendis at bemelte Admiral hende med Printzen skulde ofverføre til Franckerige: hvorpaa hand svarede; Om Printzen var den rette Prinz af Wallis, da torde ingen Engelsmand understaae sig at føre hannem udaf Riget, oc om hand ey den samme var, da kom hand dem intet ved. Efter saadan Beskaffenhed for formeente Dronningen ey at være sicker udi Portsmouth, derfor drog hun om Natte-Tide hemmelig derfra, oc kom den 8 her til Staden. Dagen efter gick hun tilig til Sengs, om Midnat stoed hun op igien, tog Afskeed med Kongen oc begaf sig med Printzen af Wallis, Marqvis de Powis, den Franske Grefve af Lauzun, oc nogle Fruer paa Flugten til Gravesandt, hvor de gick til Skibs ofver til Calais. Dronningens Flugt blef først om Formiddagen den 10 kundbar. Imod Aften gaf Hans Mayest. Officererne Ordre at møde udi Leyren, ved Vindfor Klocken 10 om Morgenen Men det var ickun paa vantzvis; Thi samme Nat begaf hand sig med nogle faae Herrer udi en Baad ud fra Revieren, udi er lidet Fartøy, maa skee udi meening at begifve sig ocsan til Franckerige. Samme Aften hafde Mayesteten der store Seigl ladet afhente, oc igien kaldede det udskrefne Parlament. sigende, om de sig uden hans Tilladelse forsamler, vil hand holde det for et Rebellisk Parlament. Dagen efter at Kongens Flugt blef bekiendt, hafver alle nærværende Geistlige oc Verdslige Lords sig her paa Raadhuser forsamlet, oc lod til sig kalde Lord Majoren, hvor der blef først besluttet, at deputere en af deris Middel, for at tage Possession udi Touren. Ved Deputertens Ankomst udi Touren, fornam de at Lord Leutenant Skelton, som var Gouverneuer udi bemelte Tour, sig med-Flugten hafde salveret, efterladendis Nøgerne hos Controrealen. som dennem til den henskickede, ofver leverede; Alle Papister blef strax aftacket, oc Mylord Lucas til Gouverneur indsat. Samme Dag lod samtlige Lords oc denne Stad en Adresse opsætte til Printzen af Oranien, bedendis hannem at komme til Londen. Kongen hafver for hans Flugt, hans General tilskrefvet, at hand skulde aftacke Armeen, som hand ogsaa efterkom, alle de Protestanter tog Tieniste hos Printzen, oc Papisterne løber omkring, oc foraarsager adskillige uroeligheder. Efter Kongens bortrømmelse har Folcket alle Papistiske Cappeller bestormet udplyndret oc ødelagt. Deris Jnsolentzie ere kommen saa vit at de icke engang de fremmede Ministrers Capeller forskaanede, særdelis den Spanske Ambassadeurs, hvor de Cappellet med det gandske Huus hafver udplyndret, dog hafver de forsamlede Lords, hannem Satisfaction tilsagde oc sig paa det beste undskyldte, oc beklagede at det var imod deris Villie skeed. Dagligen fornemmis at en og anden af de Papister som Kongens Parthi holder, blifver arresteret. Jblant, hvilke ere Lord Cantzler, Lord Oberdommer, Biscopen af Ellis med mange Rommerske Geistlige. Den 14 bekom de forsamlede Herrer Kundskab at Hans Kongl. Mayest. sig paa et lidet Skib udi Søen hafde begifvet, som formedelst Storm, blef tvungen at vende til Feversham, i Meening, meere Baglast at indtage, hvor Hans Majest blef blef kiendt af een Herremand, oc er alt Folcket som var paa Skibet tagen til fange; Samtlige Lords har skicket 3. Herrer til Hans Majest. med 200 Gaarde at bede Hannem komme igien til Withal. De fra Jrrland kommende Brefve melder, at de udi Dublin sig befindende Protestanter, Castellet, sig hafver bemægtiget, oc Lord Gouverneur Grefve af Tyrconel, som er Rommisk, er blefven taget til fange.