JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-07-05
London, den 16de Junii. Kongen var i disse Dage rolig, og i det Hele, efter den sidste maanedlige af 5 Læger undertegnede Beretning, temmelig vel Lord Bhitworth har ifølge sin Udnævnelse til Lieutenant af Jrland nedlagt sin Post som Lord af Huset.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
I Gaar er et Postskib kommet fra Corunna. Marquis Wellington havde den 22de Maj Hovedqvarteer i Cindad Rodrigo. Han vilde uden Ophold bryde op. Fienden føiede Anstalter, der vidnede om at han vilde levere et Slag. Hans Hær staaer concentreret imellem Villanprado og Valladolid. Det synes, som om de Franske vil holde sig ved Dunro.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Den 12te Junii. I Aftes bleve begge Kongerigers Budgettet forelagte Underhuset til Discussion. Som Creditvorum forlangtes 6 Millioner Pund Sterling. Laanet for indeværende Aar beløbet sig til 27 Millioner.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Ligeledes forelagdes i Aftes Parlementet Definitivfredstractaten imellem Sverrig og Storbritannien. Vi kalde den definitiv, hedder det i The Star, fordi der den 18de i sidstafvigte Julii blev sluttet en Præliminærtraktat. Man vil, siges der i Morning Chroniele, at denne Traktat see, at hvad vi have anført, i Henseende til vore Ministres Underhandlinger med Sverrig var fuldkommen rigtigt, og at Resultatet har været saadant, som vi have forudsagt det. Vi skal hielpe Sverrig i at frarive Danmark Norge, blot fordi Sverriges geographiske Stilling, som det hedder, kræver, at dette Land vorder forenet dermed, og vi afstaae Guadeloupe, som vi ikke kan raade over, fordi det ikke tilhører os, og vi sige at det tilhører os ikke, da en erobret Øe ikke kan ansees for at tilhøre os, førend den definitivt er bleven os aftraadt ved en Traktat.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Under alle dette Lands Regieringer er det altid efter de viseste Grundsætninger blevet erkiendt, at de Erobringer, vi gjorde i Krigen, maatte betragtes som Udvexlingsgienstande for at naar Freden. De største Jnteresser have efte beroet paa Maaden at derponere over Ægnivalenter af denne Natur, for hvilke England har erholdt de vigtigste Aftrædelser. Jmidlertid aftræde vore Ministre, tiltrods for al Erfaring og uagtet de viseste Statsmænds Forhold, hvilke gik fremefter en aabenbare sund Politiks Grundsætninger, uklogelig Guadeloupe og betage sig saaledes Midlet til deraf at giøre et Æquivalent, i en tilkommende Underhandling med Frankrige. Ministrene prøvede for ikke længe siden paa at nægte, at England paa nogen Maade var kommen overens om at sanctionnere Norges Bemægtigelse af Sverrig, og dog see vi af Traktaten, at denne At existerer i al sin Uformelighed. Sverrig vil have Norge, fordi dette convenerer Hint - thi anden Grund giver man ikke ; og vi love at hielpe Sverrig til at bemestre sig Norge; . De af Hr. Thornton, i Kraft af Traktaten af 13de Marts 1813, til den svenske Regierings Tieneste paa den engelske Regiering trukne i Vexler, beløb sig den 1ste Juni til 364992 Pd. Sterling 5 Sk. 9 1/4 Pence.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Bladet the Courier drøfter noget Fordelene af og Bevæggrundene e til Traktaten med Sverrig: "Vi troe ikke, siger den, at man kan betragte den som et Offer fra vor Side; vi betragte Afstaaelsen af Guadeloupe som en politisk Handling, fordi den sætter Sverrig kumiddelbar i Strid med Frankrige. Det et saaledes, de ministerielle Blade selv paatage sig at lægge det Afskyelige ved vor Politik for Dagen og at fremvise de mindst hædrende Drivestære og Bevæggrunde.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Et i 25 Dage fra Halifax til London ankommet Skik har bragt Aviser med derfra til den 23de. De indeholder den Efterretning, at Vork, Hovedstaden i Overcanada, den 26de April, er bleven tagen af den amerikanske General Dearboen, der havde 5000 Mand med . sig, og Commodore Chauncey. Generalen havde angrebet Staden, , tillands, Commodoren den tilsøes. Efter en Fægtning toges Staden, og et stort Antal af Militserne og Jndianerne tøges tilfange. Staden fandt man en Mængde Mundforraad. Den amerikanske J. Brigadegeneral Pike og 2000 Mand af hans Tropper ere blevne dræbte, ved Explosionen af et Magasin i et af Batterierne. Ogsaa 50 engelske Artillerister skal ved denne Explosion være omkomne. General Sheaffhar trukket sig tilbage med sine regulære Tropper; hans Styrke var til langt ringere end den amerikanske Generals.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Fra Baltimore skrives under 5te Maj. Englænderne gjorde i Gaar et Angreb, men bleve drevne tilbage. Jmidlertid lykkedes det den at bemestre sig en liden Fortification ved Frenchtown ; og de opbrændte alle Magasiner i denne Stad tilligemed en anseelig Mængde Varer, Derpaa landede de ved Whitehall og marscherede imod det Batterie, ud der laae for dem; men efterat have faaet to tre Salver, gik de strax igien ombord. J dette Øieblik have 15 Barkasser med Tropper nærmet sig vi ere der alle under Vaaben og see hvert Øieblik et nyt Angreb imøde.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Bologna, den 13de Junii. De første Kolonner af de Tropper, der ere bestemte fra Toskan til den Leir, der skal oprettes ved Verona, ere allerede marscherede igiennem vor Stad.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Verona, den 14de Junii. I Dag indtraf det 35de lette Infanterierregiment her fra Bologna. Det 84de Regiment og en Division Artillerie ventes til den 17de og 18de; de tidligere ankomne Tropper øves daglig. Kavalleriedivisionens Hovedqvarteer bliver i Villafranca. Divisionsgeneral GrevGreynier indtraf her i Gaar for at modtage Kommanden over en Deel af Observationssarmeen.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Frankfurt, den 23de Junii. De hidkomne Tropper har Marskalken Hertug af Castiglione som Overfeltherre i Dag mønstret. Man skielnede især med Fornøielse iblandt den brændende og enthusiatiske Ungdom en Mængde af gamle, med Seiren fortrolige, Soldater. Det 10de Regiment let Jnfanterie, det 39te og 40de Linieregiment, hvilke udgjøre en Deel af den bayerske Armee under Marskalken Hertug af Castigliones Kommando, have i Morges brudt op at Warhburg. J Morgen tage det 9de lette, 63, 96 og 103 Linieregiment samme Vei.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Det 100de og 95de Linieregiment bliver indtil videre i Kantonnement i Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Foruden de til dette Armeekorps bestemte Tropper gaae daglig talrige Forstærkninger af Jnfanterie og Kavallerie her igiennem at Sachsen.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Den 26de Junii. Divisionsgeneral Grev Wilhand, Befalingsmand for den bagerske Observationsarmees Kavallerie, er i Dag indtruffen her. Ligeledes er det 64de Linieinfanterie-Regiment ankommet ; dette Regiment udgjør en Deel af samme Armees tredie Division.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Stuttgard, den 24de Junii. Vor Avis indeholder Følgende: Efter troværdige Beretninger hersker der i den russiske og den preussiske Hær en epidemisk Blodgang, som anretter store Ødelæggelser. De franske Tropper nyde derimod det bedste Helbred; denne Fordel er Virkningen af den Overflødighed, hvori de have levet, og de seirende Hæres sædvanlige Forrettighed. Man udleder den og af den kloge Forholdsregel, man har taget, daglig at give hver Soldat to Untser Risengryn. Man havde i Forveien kjøbt en betydelig Mængde af dette fortræffelige Levnetsmiddel i Frankfurt, Maynz, Leipzig og Jtalien.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Jnspruck, den 18de Junii. Jforgaars ere igien over 100 Keiserlige franske Officerer af alle Grader og 300 Officerer, kommende fra Norden, her indtruffen, og have efter en hviledag fortsat deres Reise til Jtalien for der igien i deres Regimentsdepoter at formere nye Batallioner.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Bøhmen, den 12te Junii. Vor Keiser opholder sig endnu i Götschin, og efter de føiede Anstalter bliver Hs. Majestæt der vel i nogen Tid. De polske Tropper, under Fyrst Poniatowsky marschere den gjenneste Vei af Lausitz. Deres Antal udgiør over 10,000, hvoriblandt der skal være over 7000 Mand Kavallerie. De have, siden de forlode den mahriske Grændse, faaet deres Geværer og Vaaben igien.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Prag, den 15de Junii. Alle Efterretninger fra Gitschin bekræfte den store Virksomhed, der hersker i Kabinettet sammesteds. Daglig komme Kurerer fra Dresden og Schlesien, og Andre igien affærdiges. Man troer, at Hs. Majestæt Keiseren af Rusland den 17de kommer til Opotscha og der tilbringer nogle Dage. Opotscha er et lidet Slot der ligger ved den schlesiske Grændse og tilhører Fyrsten af Colloredo.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Sachsen, den 30te Mai. Den formelige Jndslutning og Beleiring af den ved den franske befæstningskonst og Dristighed paa eengang til en betydelig Fæstning opløftede Stad Wittenberg, begyndte fra den 4de April, da preussiske Tropper ved Dessan, saavelsom Kosakkerne ved Elster gik fra den høire Bred over paa den venstre Bred og saaledes nu og paa denne Side af Elben, hvor en stærk Broskandse beskyttede Elbbroen, fuldendede den allerede siden 6te Marts paa den Berlinske eller nordlige Side vexelviis af Generalerne Czernitchef, Benkendorf og Diebitsch i begyndte Jndslutning. Den vedvarede med afvexlende, snart stærkere, snart svagere, Hæftighed til den 15de Mai. Thi paa denne Dag, da allerede alle Anstalter til en almindelig Storm og Bombardering vare gjorte og Jndvaanerne satte i den skrækkeligste Angest, viste sig under Hertugen af Bellunds befaling det andet Armeecorps til Fæstningens Undsættelse fra den venstre Elbbred og nødte Fienden til Beleringens ufortøvede Ophævelse. Jndvaanernes Nød var allerede langt tidligere stegen høit ved den stærke Jndqvartering, da, fra den 22de Febr. af, den talrige Armees Jntendants og Administration, som ved Tilbagetoget syntes at have lidt mindst, her tog sit Opholdsted, hvorpaa nogle Dage senere, Divisionen Lagrange og, fra 6te til 8de Marts af, Vicekongen med det 11te Armeekorps rykkede ind. Efter de fulgte den 22de og 23de Marts Fyrsten af Eckmühls Generalstab, da han selv havde indqvarteret sig i Pratau. Efter mange Forandringer i Garnisonens Tal og Personale bleve endelig otte Batailloner af den 31te Division, et Sappørkompagnie, to Artilleriekompagnier og en Eskadron polske Uhianer under den tappre Guvernør Divisionsgeneral Baron Lapolpes Befaling bestemte at blive staaende her og udholdt Beletringen med urøkkeligt Mod. Det hører til Tidens Mærkværdigheder, hvorledes man fra fransk Side 6 saa kort Tid kunde sætte de gamle Volde igien i Stand og anvende saa stærke nye Bestningsmidler, at Wittenberg, til alles Overraskelse, igien stod som en frygtelig Fæstning. Det syntes ligesaa forunderligt, som, at de forenede Russere og Preussere efter næsten to Maaneders Jndslutning og Beleiving ikke formaaede at erobre denne næsten extemporerede Fæstning, hvis Besiddelse stedse sikkrer de Franske Jndgangen i de brandenburgske Staters Hierte.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Fra Marts af maatte dagligen 1000 Arbeidere med største Anspændelse skandse; i de nærliggende kongelige Skove bleve alle nogenlunde brugbare Stammer omhugne og dannede til Palliseder og Pæl verker; alle Stadens Vogne og Høste uden Forskiel blev requirerede og maatte giøre Fæstningsægter ; de forrige, i otte Aar end ikke mere Al Æddikedruer brugte Vinbierge, bleve trukne ind i Forskandsningerne; kort derpaa nedhuggedes samtlige Aller af Linde Kastanier og Frugttræer, derpaa alle Haver, Hæge og Frugttræer; endelig afbrændtes og de i Omgreb Staden selv overgaaende Forstæder; den hele Neustadt med fine Fiskerhuse, den hele Slotsforstad med de tildeels saare yndige Havebygninger m.m. En lovlig Syns- og Vurderingsforretning over disse Bygninger viser, at der er afbrændt 203 Gaarde. De trehundrede Aar gamle Grundmure af Voldene have vel været varigere end hvad nu med Millioners Bekostning først skal vorde opmuret. Man satte i Stand deraf hvad man i Hast kunde, og forvandlede selv andre Bygninger til Fæstninger, saaledes som for Exempel det smukke Slet og Universitetstirken med de dertil stødende Embeds- og Posthuse forvandledes til et Slags Kastel, Vindtierne tilmuredes og Skydehuller anbragtes deri, fiorten andre Huse brugtes til Kaserner. Uagtet disse Forsvarsanstalter først enten strax før eller endog under Beleringen bleve anvendte, viiste dog ikke strax i Begyndelsen, at Stadens Bemægtigelse var deres virkelige Alvor. Kun Kosakker og Jægere var det, som i Førstningen indsluttede Staden i en Bue, hvilken paa høire og venstre Side stødte til den høire Elbbred; og med den ikke engang en Forskandsning, end sige en med Mure omgiven Stad. Den franske Garnison var og i Førstningen fuldkommen overbeviist om at Staden selv ikke kunde holde sig; man førte Kanonerne bag Broen og syntes bestemt til kun at forsvare denne, og naar man og her maatte vige for Magten, at afbrænde den. De Hoved seil, hvorved Alt gik forlorent for de Allierede, viiste sig og ved denne Beleiring i deres fulde Styrke. Mau var for svag i Mandskab og kiendte Fiendens Overtal alt for lidt, maatte derfor strax træde tilbage, hvor man fandt ringeste Modstand; man forregnede sig i Henseende til Jndvaanernes Sindelag, da man troede allerede ved Kobakstreiferier at egge dem til Medvirkning. Russer eller Preussere paa begge Bredder alene havde maaskee naaet deres Meed.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
(Selve Beletringens Hovedbegivenheder følge i næste No.) Dreiden, den 14de Junii.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
I Gaar var en festlig Dag for vor Stad i Anledning af Keiser Rapoleons lykkelige Ankomst hertil; den ambrosianske Lovsang blev i alle Kirker istemmet. Derpaa var stort og glimrende Cour paa Slottet, hvor ogsaa Prindserne modtoge Lykønskninger til deres Tilbage komst fra Bøhmen. Hs. Majestæt Keiseren spiste for første Gang høitidelig med den Kongel. Familie paa Slottet. Kun Fyrsten af Neuschattel tog Deel i dette Familietaffel. Om Aftenen vare Staden, og Slottet illuminerede. Keiseren har i det af ham beboede marcolinske Havepaladses Orangerisal i stor Hast ladet indrette et saare net Theater, hvilket i Dag af det Kongelige Operaselskab indvies med Corradino. Adskillige Damer ere dertil blevne indbudne. Om faae Dage venter, man franske Skuespillere fra Paris.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Jblandt de daglig ankommende Gesandtskaber og Personer af høi Rang lægger man mærke til Grev Narbonne, Keiserl. Kal. fransk Gesandt i Wien med nogle andre wienske Diplomatikere Ogsaa bemærker man afgaaende og tilgaaende russiske Officerer. Keiseren af Østerrige er endnu i Gitschin. Skandsarbeiderne i Neustadt gaae uafbrudt frem; 36 Batallioner danne i adskillige Barakleire en Halvkreds om Neustadt Dresden, fra Bantzen Veien af til Bischen, og saaledes faaer Dresden de frygteligste Omgivelser. Fra alle Sider ankomme talrige Hærskarer, stort Artillerie og Munitionstrains. for igien at befæste den ved nogle Streifkorpser i Egnen af Chemnitz og Zwickan forstyrrede Sikkerhed og for ogsaa at rense Eibbrederne fra Marodører er i Dag en stærk fransk Kavalleribrigade tilligemed Jnfanterie brudt op herfra. Ved samme findes som Tolke tolv saasiske Officerer, hvilke for faae Dage siden i General Goblenzes Brigade ere komne fra Bøhmen til Sachsen. Jmellem Gørlitz og Leopolds hagen skal det 7de Armeekorps under General Reynier rykke i Leir. Hele Nederlausitz faaer talrige Kavallerikantonnementer, og saaledes skal Lausiterne, Wittenbergerkredsen, Landene imellem Elden og Mulda danne en stor Armeeklæde, som ved Maadeburg slutter sig til den nedersachsiske eller westphalske Linie. For Levnetsmidler sørges ved de virksomste Foranstaltninger. Kongen har i Bøhmen med Guevernementets Samtykke ladet opkiøbe en anseelig Qvantitet Hvede, Byg og Havre. Mange Leverantser, saasom af Riis, af Slagteqvæg, af tørrede Bælafrugter, løde sig ikke meere tilveiebringe fra Sachsen, selv. af disse skal skee Tilførsel fra de frankiske og rhinske Egne. Efter Beretninger fra Petersburg er Infanteriegeneralen Prinds Lobanon Restowsky bleven udnævnt til Overbefalingsmand for ReserveArmeen.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Den 18de Junii. Daglig see vi her forstærkende og fuldstæni diggiørende Hærskarer ankomme eller giennemmarschere fra alle Deele af det franske Rige og Rhinforbundet. Talrige Forstærkninger, især af Kavallerie, ere endnu meldte. Forskandsningerne ved Brohovedes en Linterne af Neustadt vorde daglig fastere og frygteligere. En med Styds stærkt besat Redute hæver sig der, hvor de to Hovedveie fra Nederlausitz og Overlausit udenfor den sorte Port forene sig, og Linierne ere besatte med en dobbelt Række af Barakker, hvori adskillige Regimenter kompere. Andre Leire ere paa nogle Sider af die Altstadt indtagen af Tropper, og til atter andre er der afstukken Plads. Regner man endnu de talrige Garder, i Staden selv, hvilke daglig faae Tilvært, saa vil man finde det troligt, at vor Residents allene i kort Tid vil være omgiven af en Hær, hvis Mage den selv i Syvaarskrigens stormfulde Tidsløb aldrig har skuet. Alle Saarede, hvis Saar eller Sygdomme ikke gjøre deres Boetskaffelse umulig, ere blevne transporterede længer tildage. Dog ligge der vel endnu i Lasaretterne og andre til saarede Officerers Modtagelse bestemte Huse lettelig en 12000 Personer. For saa mange Menneskers Subsistentssørges ved alleslags Tilførsler, fra Tydsklands fiernere Egne og selv fra Frankrige.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Keiseren mønstrer næsten daglig enkelte Korps af Gorden eller Linietropperne. Hver Morgen Kl. 10 forsamle det kriserlige Huses Stor officerer, Marskalkerne og Generalerne, de øverste sachsiske Hofembedsmænd og Ministre, overalt Alle, som har les grandes entrere sig, i Hs. Majestæts Forgemakker og opvarte da ved Leveen. Kongen af Sachsen kiører næsten daglig Spadsereture med en Deel af den Kongelige Familie, som oftest til Pillitz, som han dog denne Gang ikke har taget til Sommersæde. Egnen om Pillitz er for Resten i nogle Miles Omtreds befriet for al Jndqvartering. J Morgen ventet man Hs. Majestæt Kongen af Westphalen.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Leipzig, den 12te Junii. Den 7de om Morgenen havde vi ængstelige Timer. Et Korps af den kombinerede Hær under General Woronzow havde fra Dessau, nærmet sig vor Stad. Man siger, det var henimod 10,000 Mand stærkt. Jnfanteriet var tildeels blevet kjørt frem paa Bøndervogne; imidlertid havde det og Kavallerie og Karoner. Af sidstnævnte havde den henimod 6000 Mand stærke franske Garnison, som allerede faa Dage i Forveien meere havde concentreret sig, slet ingen, og i Pleissenburg var en 800 russiske og preussiske Fanger. Megen fransk Ba gaae og mange franske Konvoier befandt sig i Staden. Da kom paa eengang tidlig om Morgenen den 7de Juni fra alle Kanter den Efterretning, at Fienderne rykkede an. De havde taget nogle udstillede Kavalleriepiketter til fange og truede Staden. Nu blev Uroligheden hos Jndvaanerne almindelig. Den franske Kommandant Dupuis havde allerede forud erklæret, at han vilde forsvare sig. Paa Torvet stode Jnfanterie og Kavallerie opmarscherede og Adgangene til Hovedgaderne bleve spærrede med Vogne. Henimod Kl. 12 hørte man Kanonskud og Jld af Smangevær. Mange Saarede bleve bragte ind. Da indtraf pludselig Efterretningen om Vaabenstilstand og General Bertrand lod den ved en Parlementær kundgiøre for den russiske Gegeral, som strax holdt inde med alle Fiendtligheder. Den paa denne Dag fra Dresden ankomne agende Post, som er bekiendt under Navn af den gule Vogn, og sædvanlig har stærkt Læs, var bleven anholdt at Russerne, hvilke borttoge de derpaa værende rede Penge til Beløb næsten 30,000 Rdlr. Men disse Penge gave de efter Vaabenstilstanden, rørte tilbage, ligesom de i det hele holdt god Mandstugt. Magistraten udstædede en Opfordring til Subskriptioner af de velsindede Jndvaanere, om at bygge Barakker for de talrige Saarede, saavelsom Syge, da Nervefebre og Forraadneelsesfedre paa Nye tage Overhaand.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Wittenberg, den 6te Junii. For kort siden vare vi paa denne Side, eller paa den høire Bred, i Elben paa Ny blokerede af et temmelig stærkt Korps Russer og Preus skee, og vi havde nu, som det bedder, virkelig havt en Storm at giennemgaae, var ikke Vaabenstilstanden indtraadt. Endnu stode de fiernere Huse af vore Forstæder. Vel boede allerede 300 Familier, hvis Huse havde maattet opoffres til Krigen, i Jordgrøfter, forfaldne Kieldere og Klædeskabe. Men ogsaa de faae tildage staaende skulde nu have været afbrændte og Begyndelsen derved var allerede gjort, da Efterretning om Vaabenstilstanden hidkom.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Hamburg, den 1ste Juli. Paa vor Stads Befæstelse arbeides med uafbrudt Jver. Værket gaaer rask frem; og det er neppe troligt, hvormeget der i de faae Uger, siden de Franske igien toge Hamburg i Besiddelse, ved dem en skeet. Foruden de Jndvaanere og Soldater, der arbeide paa Forskandsningerne ere endnu nogle tusende Bønder fra Eldbreden lige forbleve requirerede til samme Øiemed.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Som man fornemmer, skal nu en Kommunicationsbro slaaes herfra til Harburg over Wilhelmsburg, hvilket formedelst sin Marskgrundikke til hver Aarstid er at passere. Alle Tømmersvende ere opfordrede til imod en anseelig Dagløn at tage Deel i dette Arbeide.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Indenlandske Efterretninger. Aalborg. Telegraf Rapporter. Den 18de Juni om Morgenen Kl. 4 faaes et fiendtligt Rangskib og en Brig fra Hav knud styrende syolig og ankrede nordlig: en Brig krydsede østlig, ande nordlig Kl. 11 og udsatte 3 Barkasser; Kl. 6 er en fiendtlig ade, bestaaende af 1 Brig, 2 Kuttere og 73 Koffardieskibe, pas et Skagen gaaet ind af Kattegattet og var samme Dag ude af Sig et, om Eftermiddagen Kl. 4 har et fiendtligt Rangskib og en Fregat lettet imellem Fyhnshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Samsøe, kommen nord og fra Store=Belt og ankret i en Afstand af 1 1/2 Miil, fra Landet sydostlig fra Samsøe; om Aftenen Kl. 9 er et fiendtlige Rangskib og 2 Brigger kommen nord op fra Store=Belt og ankret i Nærheden af Romsøe. Den 19de om Morgenen Kl. 4 har et fiendtskib og 2 B. af Store Belt, Kl. 7 har en stendtlig Flaade krydset østlig imellem Fladstrand og Skagens Pynt og gik derpaa igien ud af State; om Eftermiddagen Kl. 5 har 2 Brigger lettet i Nærheden af Ramsøe, ankret om Aftenen Kl. 9 imellem Fynshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Samsøe, og sammesteds lettede den 20de om Morgenen et Rangskib, en Fregat og 2 Brigger, kommen nord og fra StoreBelt; om Eftermiddagen Kl. 7 faaes et fiendtligt Rangskib og 2 Brigger som søgte at skiule sig bag Hielmen og ankrede nordlig : om Aftenen Kl. 9 er en fiendtlig Brig og en Skonnert passeret Skagen gaaet ind at Kattegattet og var derpaa ude af Sigte. Den 20de om Morgenen Kl. 5. har et Rangsskib lettet i Nærheden af Romsøe, gaaet syd efter af Store Belt og var strax derpaa ude af Sigte; om Middagen Kl. 12 har et fiendtligt Rangskib og en Fregat ankret østlig, kommen nord og fra Store Belt; om Eftermiddagen Kl. 1 har et Rangskib, en Fregat og en Brig lettet gaaet syd efter af Store Belt; ligeledes faaes et Rangskib og en Brig fra Havknud styrende nordlig. Den 27de Juni om Aftenen Kl. 8 er en fiendtlig Flaade kommen Nord og fra store Velt, ankret østlig. Den 29de om Eftermiddagen Kl. 5 har en sendtlig Flaade lettet, krydser østlig, sees fra Havknud styrende nordlig.
Berlingske Tidende, 1813-07-05
Kiøbenhavn, den 5te Juli. 34 F. 5813766. - T. St. Joh. Den 1ste Julii døde Jnstitutbestyrer Jacob Dreyer i sit 70 Aar. I sine sidste tyve Aar havde denne værdige Ungdomslærer virket Gavn i Stilhed ved en Skole for de første Begyndere. Han var En af Efterslægtskolens Stiftere; og i Efterslægtsselskabets første Dage holdt han for dets Ungdom med Flid og Tydelighed bekonomisk technologiske Forelæsninger, hvilke endnu taknemmelig erindres. Hans Vandel var et Mønster paa Beskedenhed og Religiøsttet. Staten tabte i Dag en dristig, gavnelysten, kundskabsrig Embedsmand i Statsraad Brens, Ridder af Dannebrogen, Justitiarius, i Fattigvæsenets Politieret, Assessor i den Kongl. Lands Over, samt Hof= og Statsretten. Hans Fortienester af Fattigvæsenet og dets Sundhedsvæsen ere uforglemmelige. Han var et virksomt Medlem af Konstflidselskabet saavelsom af det Scandinaviske Litteraturselskab; og hans frugtbare Pen har leveret adskillige Skrifter af megen Brugbarhed.