JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Om Biographien (20 Sid.) hedder det: at den fortjener saameget mere Anerkjendelse, da den berømte Mands alt for store Beskedenhed omhyggeligen undgik at lade de ham nærmere vedkommende Omstændigheder blive bekjendte, men Udgiveren i lang Tid glædede sig ved nøje Bekjendtskab, endog Venskab med ham. Troja var fød 23 Juni 1774, i Andria, hvor hans Forældre hørte til den formuende og agtede Borgerstand. Begavet med udmærkede Aands Anlæg begav han sig 1765 til Neapel; bekom der den medicinske Doctorgrad; erholdt 1774 et Reisestipendium paa 5 Aar, hvorved han blev sat istand til at besøge det øvrige Jtalien, Schweitz og Frankrig. Blev kort efter sin Hjemkomst i Aaret 1779 ansat som Overchirurg ved de Ulægeliges Hospital i Neapel; siden offentlig Lærer i visse Lægevidenskabens Fag, saasom for Øjensvagheder etc., samt Livchirurg hos Kongen og Dronningen. J Aaret 1822 blev han afsat fra sine Poster, tilligemed sin Broder. Hans Søn blev endog landsforviist. J Aaret 1812 lærte Hr. Archiat. Schønberg at kjende ham, og foranledigede ham til de Undersøgelser der ere Gjenstand for dette Værk. Om hans Ophold i Paris meddeles interessante Efterretninger. Recensionen slutter saaledes: Ved Bearbeidelsen og Udgivelsen af dette den berømte Trojas sidste Arbeide, har Hr. v. Schønberg, hvis tidligere Arbeider ere bekjendte, erhvervet sig en ny Fortjeneste af Physiologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Udmærkede Astronomer. Det astronomiske Selskab i Altona tilkjendte i sit Aarsmøde d. 3 Febr. d. A. Guldmedailler til 1. Dr. W. Person for hans Bog: Jndledning til den praktiske Astronomie. 2. Professor Bessel for anstillede Jagttagelser paa det Kongsbergske Auditorium. 3. Professor Schumacher, for de vigtige Tjenester han yder den praktiske og theoretiske Astronomie ved Udgivelsen af hans astronomiske Tabeller, og hans astronomiske Efterretninger. Vigtigheden af disse sidste omtales hæderligst, og derved nævnes tillige den Bistand denne udmærkede Astronom har af flere duelige danske Mænd, Dhrr. Hansen, Clausen, Ursin, Nissen, Nehus, Zahrtman og Petersen. A. M. 183. Det Techniske i Malerkunsten. Ved den store Jver, hvormed i vore Tider Underviisning i Tegning og Maling gives, ikke blot i de saakaldte Kunstskoler og Malerakademier, men ogsaa i alle nogenledes udmærkede Anstalter for Ungdommens Dannelse, og i næsten enhver over det Simple sig hævende Privatopdragelse; ved den saare fordeelagtige Indflydelse, som disse almindeligen udbredte Kunstøvelser have, saavel paa Fuldkommengjørelsen af de lavere Kunster, som og fornemlig paa den æsthetiske Dannelse, og det Aandige i Folkelivet, som allerede har begyndt at yttre sig, og som i Fremtiden ulige glædeligere ville vise sig, maa det ansees høist ønskeligt at selve erfarne Mestere i Kunsten, naar de tillige have Pennens Førelse i deres Magt, ville skriftligen skienke yngre Kunstens Dyrkere ikke allene Hoved grundsætningerne, men end meer Underviisning om det Techniske i Kunsten i alle sine Enkeltheder, og med alle af en rig aandfuld Erfaring vundne Fordele, og saaledes ogsaa paa denne Vej søge at vorde nyttige for det Almindelige. En ypperlig Kunstner, Maleren Hr. Bouvter, en yndet Portraitist i Gens, har i det franske Sprog leveret et saadant fortjenstligt Værk, som er oversat paa tydsk under Titel. M. B. L. Bouvier's vollstandige Anweisung zur Oehlmalere für Künstler uKunstfreunde. Aus dem Franzds. ubersetst von Dr. C. F. Prange, Professor, und Vorsteher der Kunstschule zu Halle. Nebst einem Anhang uber die geheimmsvolle Kunst alte Gemalde zu restauriren. Mit 7 Kupfertaf. Halle 1828, gr. 8. (2 Rthl. 8 s. Sr.) rec. i Hall. allg. Lit. Zeit. 154. 155. Den udmærkede Kunstkjender Hr. Quandt har sammesteds leveret nogle bemærkninger ved Skriftet. Felloplastik. Den Kunst at forestille Bygninger, Ruiner, Stæder, i det Smaa i Kork, eller naar Omgivelser tillige skulle afbildes, da af et andet Gjenstandens Natur nærmest lignende Stof, blev i Jtalien meget øvet for 50 til 60 Aar siden, og der behandlet som en Hemmelighed, anvendt af de Kunstnere, der beskjæftigede sig med Fremstilling af antike Gjenstande, og solgte til Fremmede til høje Priser. Den blev siden øvet i Tydskland af enkelte Kunstliebhabere af den Slags Gjenstande, som de fra Italien havde hjembragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Hofraad Bøttiger gav Kunsten, i en Note i 4de Stykke af nye dentsch. Merkur, Navnet Felloplastik. J benævnte Tidsskrift gav Professor Dominikus i Erfurt Underretning om en Hof-Officiant, og Conditor hos Chur-Erkekantsler Friherre von Dallberg, Mars, Bestræbelser i denne Kunst, og hans Udstilling i Weimar, efter at den første Underretning derom havde staaet i Busch's Almanach d. Erfind for Aar 1799, og der sildigere i den af 1801 var givet nærmere Underretning om samme. J Aaret 1804 udkom hos Ettinger i Gotha et Værk under Titel, Felloplastik, oder die KunstModelle ven antiken Gebanden in Kork darzustellen; med tre Kobbere; det eneste Værk den tydske Literatur har over disse Arbeiders Technick.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
En bayersk Mundskienk, Robert Gruber, (som døde 22 Nov. 1828 i Bamberg) arbeidede meget i dette Arbeide. Han efterlod sig en skjøn Samling af Kunstværker, især plastiske, og deriblandt nogle af hine Slags. De ere i dette Aar solgte Mere i Kunstbl. Nr. 44.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Ved det kongel. Porcellainsfabrik i München forfærdiges ypperlige Kunstarbeider, paa hvilke de bedste Malerier i Pinakotheket afcopieres af duelige Mestere. En udførlig Beretning herom i Kunstbl. Nr. 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
To af de andre Dampvogne kunne ikke opfylde de for Væddekjørselen gjorte Betingelser. Vognen The rocket, tilhørende Hr. Stephenson fra Newcastle, blev tilkjendt Prisen. Den løb, uden at trække noget, engelske Miil i 14 Minuter 14 Sek. eller med en Fart af næsten 30 Mile i Timen. Man læser udførlige Beretninger om disse Dampvogne i Handels og Ind. Tid. Nr. 9798. uddragne af engelske technol. Tidsskrifter. - Naar vi nu, siger Hr. Redakt. af Slagelses Avis, faae engang disse Jernbaner anlagte, een paa hver Side af Landeveien imellem Slagelse og Kjøbenhavn, og Dampvogne anbragte paa dem, saa spise vi tidlig til Middag, staae fra Bordet Kl. 1, sætte os paa Vognen, kommer Kl. 3 til Kjøbenhavn, gjøre vore Forretninger af, besøge vore gode Venner, bede dem om, at vi maae spise lidt tidlig den Aften, sætte os paa Vognen lidt for Kl. 8, og kunne ligge hjemme i vor Seng naar Kl. slaaer ti. Den Tour lader sig endda høre, endskjønt man maaskee kunde blive lidt forpustet underveis, men at seile med Captain Ros til Nordpolen, maatte man frabede sig; man har Vinter nok heri Aar, saa at man behøver ikke at reise saa langt for at fryse fordærvet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
En Skibsladning af en egen Slags ankom i Begyndelsen af Sommeren til Plymouth, Skibet var for tre Aar siden afseilet med et Selskab af Lærde, og hjembragte nu et tusinde Stykker svære Stene fra Babels Taarnet, fire Jernrør fra den berømte Sø Nøris, et Horn af den ErzTyr, som Nebucadnesar oprettede, fire Fartøier af Cedertræ, som skrive sig fra Borgerkrigene imellem Cæsar og Pompejus, og som ere fundne forstenede paa Kysterne af Alexandrien, over 160 Mumier, og et stort Antal af Sieldenheder af Mineral Plante- og Dyreriget. En Mængde Nysgjerrige, trængte sig til for at see disse Skatte; men da Eierne bleve frastiaalne nogle Muursteen, nogle Muskelskaller fra Jordan, og tre til 4 Mumier, blev den Anstalt gjort, at ingen uden Adgangsbillet kunde komme paa Skibet; den hele Ladnings Værdie blev sat til nogle Millioner. Gesellsch. 88.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
En nye Slags Lastvogne har været udstillet af Hr. W. Snow i London. Denne Vogn, som han kalder Nondescript, er, efter anstillede Forsøg, befunden at være hensigtsmæssigere til Transport af tungt Gods, end de hidtil brugte Lastvogne. Hjulene ere 7 Fod høje, og selve Vognen hænger paa Axlerne, følgelig saa lavt, at man i fire Gange saa kort Tid, som ved de sædvanlige Lastvogne, kan læsse af og paa den. Man har ogsaa den Fordeel ved denne Vogn, at Lasten ikke, i Tilfælde af, at Stanghesten skulde styrte, kan falde paa den, beskadige eller endog dræbe den. Endelig kan man læsse dobbelt saa stor Tyngde paa den, som man ved Transport af svært Gods hidtil kunde, hvorved man kun behøver at anvende Halvdelen af den hidtil brugte Hestekraft. Jnventionen har i det Hele vundet Bifald, og synes i enhver Henseende at opfylde sin Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 December 1829. Hamburg 2 M. - a vista 2. Species 218. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Sl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 94 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 198 Rbd. r. S. Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S.k. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 63 1/2 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 700) 71 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annammanSexogtyvende Aargang. No. 98. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 December 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Af den svenske Historie. paagaaa a) Kong Gustav den Tredies Opdragelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Efter saaledes at have opvakt Prindsens Nemme og vundet hans Opmærksomhed, gik han efterhaanden fra mindre til mere Vigtigt, og fandt altid, at han gjerne blev hørt. - Han ansaae det for bedre at begynde med at more Prindsen end bagefter at faae ham til at slaae af Hu og Tanker, hvad vigtigst var at mindes. Ofte baade umagede og talede han sig træt under Fjas og temmelig Overgivenhed; thi den, som vil undervise Ungdommen, maa følge Ægteskabsreglen: i Vee og Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Med Bifald af Prindsens Moder spillede Tessin siden Komedier med den Lille og valgte selv Æmnerne dertil. Derved lærte han at kjænde Prindsens Pragtlyst og Hovmod, hvilke Feil han søgte at bekæmpe. Hans Tilbøielighed til Komedier var saa stor, at Gouvernøren troede det bedre at lade den bryde ud, end at tilstede deres langsomme Opvært til høiere Modenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Prindsens Moder, Dronning fra 25 Marts 1751 af, var imidlertid misfornøiet med Tessin og sagde offentlig til ham: Grev Tessin, vil De da evig forsømme dette Barn, Bliver Gustav til Noget, saa vil Takken derfor ganske tilkomme Grev Bjelke. – (Denne beklædte en underordnet Post.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
J Skriv. af 28 Febr. 1769 meldes: – at det glæder Zeise at erfare, at W. i Selskab med Profess. Jardin gaaer fra Paris til London. (Jardin var altsaa da i Paris.)J et Brev af 4 Octbr. 1774 fra bemeldte Zeise til Skibscapitain Schifter, som var paa en Chinareise, fortælles adskillige Nyheder, deriblandt: Kongen har ophøiet forrige Super-Cargo Hr. Frederik Fritz i Adelstanden, med Tilnavn de Lillien dal, og derhos beskikket ham til Adjunkt ved Consulatet i Bordeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Om Fortegnelsen over theologiske Canditater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Af de 3 Navne, som Herr N. har anført, og som skulle afgive Beviis for, at Candidater med en ringe Examens Characteer siden ere blevne lærde Mænd eller have steget til høje Embeder, sees det, at Herr N. har sammenblandet Perioden før 7 Mai 1788 med den efterfølgende. J den første kunde Candidater paa en vis Maade selv bestemme sin Characteer, da den alene rettede sig efter det større eller mindre Pensum, som han opgav til Examen; han kunde ikke erholde høiere Characteer end den, til hvilken han havde læst som det heed – men vel en ringere, ja endog erkjendes immaturus, naar han ikke fandtes vel grundet i det Angivne. Herr N. har hentet sine Exempler fra denne Periode; men de ere ikke saa ganske heldigen valgte, thi deels kunde han have fundet mere glimrende Navne, hvoraf 3 særdeles emnente gives, deels tager Herr N. mærkeligen feil, naar han troer, at den førstnævnte af hans Exempler havde en ringe Characteer, da det af Examens Protocollen under 25 Febr. 1759 sees, at bemeldte Candidat erkjendtes laudabilis, og om den sidstnævnte veed Herr N. vel ligesaagodt som jeg, at han ikke var fornøiet med den erholdte Characteer, men vilde læse om, at denne selv bekjendte saadant offentligen er et Vidne om, at han ikke troede ved Offentliggjørelsen af sin Characteer, at vorde nedsat i Publicums Omdømme. Ligesaavist som Herr N. har fuldkommen Ret, naar han paastaaer, at mangen en med en ringe Examens Characteer i Tiden kan blive baade en lærd Mand og en udmærket Embedmand, saaledes kan den bedre Characteer ikke deri være nogen Hindring; ligesom der ikke tages eller kunde tages Hensyn til Characteren i den førstnævnte Periode, hvilket af Ovenstaaende derom Sagte vil være indlysende, saaledes vil det af Fortegnelsen, naar den kommer for Lyset, vorde klart, at der i den senere mindre tages Hensyn paa den end paa Lærdom og Embedsdygtighed. Slutteligen maa jeg bede undskyldt, at jeg saaledes offentligen har besvaret fornævnte Brev, men Herr N. har, ved ikke anderledes at nævne sig, afskaaret mig Veien at svare ham directe. Kjøbenhavn den 7de December 1829. Wigfus Erichsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Blandede Efterretninger. De europæiske Universiteter, Vort Fædreland har to; Norge et, Sverrige to; Storbritanien og Jrland 8 (i London, Oxford, Cam bringe, Edinburg, St. Andrews, Dublin, Glasgow, Aberdeen); Frankrig, foruden Specialskolerne kun tre, (Paris, Montpellier, Strasburg), Tydskland 22, (Prag, Wien, Heidelberg, Würsburg, Leipzig, Rostok, Greifswald, Freiburg, Basel, Tübingen, Marburg, Kønigsberg, Jena, Giessen, Kiel, Halle, Breslau, Gottingen, Erlangen, Berlin, Bonn, Munchen), det europæiske Rusland, syv (Wilna, Dorpat, Petersburg, Helsingfors, Moskva, Charkow, Kasan); Jtalien otte (Pavia, Padua, Genua, Pisa, Bologna, Rom, Neapel, Palermo). Ved hine tydske knytte sig endnu Mindet om adskillige ophævede, der i sin Tid vare ypperlige, f. Ex. Wittenberg, Helmstadt, Altdorf, Landshut o. s. v. En interessant Oversigt over de tydske, hvori dog ogsaa noget om de andre haves i Skriftet: Die Universitaten Deutschlands inmedicinisch-naturvissenschaftlicher Hinsicht betrachtet von Dr. H. J. Kilian. Heidelberg u. Leipzig 1828, rec. i H. allg. Lit. 3. 150.) Antallet af geistlige Embeder i Norge opgives saaledes: 1 Præstekald (Sognekaldet i Christiania) har aarSpd. 2630. lig Indtægt af 5 Præstekald fra 1600 til 1856.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Af disse 2 Præstekald have de 20 residerende Kapellaner, og altsaa at svare, om ei Pensioner eller andre Afgifter, dog altid en vis Løn eller Andeel af Jndtægterne til den residerende Kapellan, nogle maaskee tillige til Catecheten. 1000 til 1300 S. 45 Præstekald med Indtægt af heraf ere 9 Sognekald og 10 Kappellanier. 9, nemlig 5 Sognek. og 4 resid. Kapell. 13 ere endnu at anføres . . 399, af hvilke 41 kun har 100 – 300 Sd. Indtægt af . . Mere i N. M. 3267.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
En Berlinsk Vaskerkone, som forelæste sin Mand noget af Aviserne, spurgte ham, da der taledes om Balkan, hvad er det for en Karl, den Balkan, Han svarede: J dett weest Du nich Dett is den Sultans sein Leib-Dardanelle." (Fr.) Naar man efter den høipriiste Roman Rinaldo Rinaldini, søger en ny Lekkerbisken, anbefales Corallo, eller de skrækkelige Hemmeligheder i Moliser-Dalen; af H. Schmidt. Denne Mand er en fortreffelig Stylist: Her er et Par Smaa prøver. En Dragt Prygl kalder han: En optalt disharmoneret Ryg-Musik; Et Kys: ein Gekos der Lippen." Hvorledes omskriver man denne skjønne Roman. Maaskee, Noget trykt, Ost og Smør eller Fedt, helliget Papir. (Fr. 32). Faaer man den paa dansk vil den vist nok blive saa flittigen læst, at den bliver ubrugelig for det Slags Fidt, den tydske Kritiker mener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
En Lærer, som i et Gymnasium foredrog den almindelige Verdenshistorie, havde inddeelt Cursus til Foredrag i to Aar. Ved en Examen, gjorde han en Discipel, som han var uvis paa, om han havde hørt ham fra Begyndelsen af, det Spørgsmaal: Hvorlænge har Du nu været her. Fra Christi Fødsel var Svaret. – Altsaa ikke fra Verdens Skabelse? – Nei, men Claus Henningsen, min Sidemand, er kommen strax efter Syndfloden. (Fr.) Den høieste Undersaat. Da Prinds Frederik August af Sachsen i Juli 1829 bereiste Egebirge, besteg han ogsaa Fichtelbjerget. Jkke langt fra Bjergets Spidse var nyelig et nyt Huus opført. Beboeren af samme havde bygget en Æreport, og hilsede den ankomne Prinds med Løsning af nogle smaa Kanoner, hvorved det behagelige Spil af et fleerdobbelt Ekko blev frembragt. Han selv traadte ærefrygtsfuld frem for Prindsen. Paa dennes Spørgsmaal, hvo han var, svarede Bjergboeren. Jeg er den høieste Undersaat i deres kongl. Høiheds Lande. (Fichtelbjerget hæver sig, som bekjendt, 3781 Fod over Havfladen, og er det høieste Bjerg i Sachsen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Prindsen steg nu ved den høieste Undersaats Arm til Bjergets højeste Spidse. Diamanter i Siberien. Friherre v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 December 1829. Hamburg 2 M. - a vista 207. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 147 1/2 148 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 94 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . Nationalbank-Obligationer 102 1/2 102 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. ..... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 1/2 101 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 105 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 63 1/2 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Nyeste Skilderie af: kjøbenhavn. saasnagonnangaaSexogtyvende Aargang. No. 99. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 December 1829. Udsigt over en Samling af gamle Jnd skrifter og andre Oldsager, som ere indmurede i Bispegaarden. angaaende Paa sine Reiser i Jtalien, og siden ved Venners Hielp har Biskop Münter været saa heldig at faae samlet endeel antike Steene med Jndskrivter i forskjellige Sprog, Fragmenter af antike architektoriske Zirather, af Musivisk udlagte Fodgulve, samt enkelte Hoveder og Figurer i Relief, for det meeste af brændt Leer; en Samling som i det hele beløber sig til henimod eet Hundrede større og mindre Stykker. Han har, efter den i Jtalien næsten almindelige Maade, hvorpaa deslige Oldsager, som skulle blive paa Stedet, bevares for Eftertiden ladet dem indmure i Bispegaardens Port og Vægge, og med det Kongelige danske Cancellies Samtykke testamenteret dem til Siellands Bispestol og sine Eftermænd paa samme. Saaledes er da denne Samling at betragte som en aldeles offentlig Samling, og er den eeneste i Norden. Vel er den for nærværende Tid kun liden; men han haaber selv endnu at kunne forøge den, og hvis den sinder hans Medborgeres Yndest, vil den jo vel ogsaa beriges ved enkelte Bidrag, som disse velvilligen ville yde den. En kort Udsigt over den, saaledes som den var i dens første Begyndelse, har han i Aaret 1822 givet i et latinsk Sendebrev til Præsidenten for det Keiserlig Russiske Videnskabers Akademie, Geheimeraad Sergius v. Duvaroffmen han agter om en føie Tid at udgive en udførligere og meget forøget Beskrivelse over samme i dens nærværende Tilstand, under Titel af Museum Lapidarium Episcoporum Sclandiæ, Centuria prima. Midlertid, da han bemærker, at Medborgere oftere betragte de, især i Porten indmurede Stene, meddeler han her en kort Efterretning om de vigtigste Stykker, som for nærværende Tid udgjøre denne Samling: af hvilke de Østerlandske fortjene at nævnes først.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Paa Græske Stene er Samlingen endnu meget fattig. Et Par Indskrivter med enkelte Stene fortjene ikke synderlig Opmærksomhed. Ei heller et Stykke af et med smaa hvide og sorte Stene indlagt Fodgulv fra Alexandrien. Derimod er et Relief i Marmor fra Morea eller de joniske Øer mærkværdigt, som engang har været i den bekjendte Venetianske Senator Nant's Samling, og som forestiller et Maaltid, hvilket en efter gammel Skik til Bords liggende Mand holder med sin siddende Hustrue, og et par omkringstaaende Børn. Det forestiller udentvivl et Begravelses Maaltid, som i Norden kaldtes Gravel, og Tappen som findes nederst paa Marmoret, viser at det har været indsat i et Begravelses Monument. 6. Desto flere Etruriske findes i Samlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
J Aaret 182, bleve ved Chiust i Toskana, det gamle Clusium, hvor Porsena, en af den romerske Republiks ældste Fiender, regjerede, adskillige underjordiske Kammere opdagede, af hvilke sex fire kantede Urner af Travertin Steene ere komne til Danmark. Alle disse Urner have Laag, af hvilke de fem ere udhugne som Tag paa et Huus - de selv vare jo de Dødes sidste Bolig, – og i de massive Urner selv ere smaa Udhulinger, bestemte til at gjemme de Afdødes Aske. Paa Laagene ere deres Navne indhugne med gammelt etrurisk Skrivt. Sproget er kun lidet bekjendt. Det er en Blanding af ældgammel Græsk, og ældgammel Jtalisk, og det latinske Sprog synes at være dannet af det. J Lanzis Saggio di Lingua Etruscasom udkom i Rom 1789 i tre Dele, findes alt hvad der hidtil har kunnet siges om dette gamle og kun lidet forstaaelige Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
En ligeledes i Chinst funden Steentavle, som ogsaa indeholder Navne; et Stykke af et Marmorlag; et Brudstykke af en rund Urne af brændt Jord, og nogle Brudstykker af Muur= eller Tagsteene, alle med indhugne eller indgravne Navne, være det nok at have nævnet. Til den samme Classe af Oldsager kunne endnu regnes nogle ældgamle Brudstykker af brændt Leer med Figurer. Disse bleve i Aaret 1784 med meget andet hvoraf Biskoppen eier nogle smaa Hoveder, fundne under Jorden i en Pottemagers Værksted i Velletri, Volskernes gamle Hovedstad. En Deel deraf vare overmalede Reliefs bestemte til Friser, som skulde tjene det Indre af Værelser til Ornamenter, og forestillede huuslige og offentlige Scener, Samtaler, Maaltider, Vedderenden, med Vogne og Heste, en Procession, o. s. v. En egen Beskrivelse over dem, hvis Forfatter var en lærd Dominikaner Bechetti, der døde som Biskop i Citta di Piere i Toskana. Disse Reliefers Stylviiste en meget høi Alderdom, inden Romerne havde erobret Volskenes Land, og da i Aaret 260 efter at Rom var bygget, Velletri blev erobret af Romerne og gjort til en Colonie, saa maa disse Stykker være næsten fem Aarhundreder ældre end den christelige Tidsregning. Et par af dem som her omtales forestille Hovederne af tvende, og af tre Heste, der vare spendte for en Vogn, og et tredie viser Hovedet og Armene af en ung Mand som udentvivl har kjørt en af disse Vogne. 6. De Allerfleste af de i denne Samlinbevarede Mindemærker ere romerske. Blandt disse fortjene først nogle Indskrivter Opmærksomhed. 1. En som staaer paa et lidet Alter af Steen, fundet, blandt Ruinerne af Staden Carnuntum i Egnen af Wien, bestaaer næsten af lutter Begyndelsesbogstaver, men kan dog let tydes: Soli Deo Optimo E. Marimo AGLAE SACerdos eller Sacrata.