Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-01
Ved Konferentsen den 24 Novbr. førte Grev GuilleminorOrdet, og skal i sin Heftighed have udbrudt: "J ville Krig; velan, J skal faae den." Alligevel skal Porten i en nu Note være opfordret til, inden 3 Døgn at tilstaae Grækenland Vaabenstilstand med videre, i Overeenstemmelse med Traktaten af 6 Juli. J det franske Gesandtskabs Hotel nærede Man ogsaa endnu Haab om, at Porten tilsidst vilde give efter; men de russiske og engelske Gesandtskaber vare af en modsat Mening. Ogsaa kalder den Pariser Gazette Krigs frygten kun utidige Drømme, medens den Londonner Koureer mistvivler om et heldigt Udfald, uden for Tiden at ville indlade sig i Gisninger om Bevæggrundene til Portens nærværende Politik. Jøvrigt opbyder Engelland Alt for Fredens Bevaring, ligesom og de sig i Paris opholdende Russen ikke troe, at deres Armee før til Foraaret kan udrette noget imod Tyrkerne. Fra den russiske Grændse lyde Efterretningerne derimod heel krigerske. Blandt flere Tegn sluttede Man sig af Virksomheden i alle Departementer og General lernes Diebitschs, Woronzows og Tschernitschefs hyppig Sammenkomster til Feldttogets nær forestaaende Aabning, Rigets som de Privates Jnteresse - hedder det - have lid alt for længe ved Urolighederne i Østen, til at Man ikke snart skulde ønske en Ende derpaa. J denne Aand skal og nylig være udstædt en Meddelelse til alle store Magter, saaveMedkontrahenterne i Londonner=Traktaten som de Neutrale, hvori Rusland erklærer, ingen anden Hensigt at have, end dets Handels Jnteresse, og lover, punktlig at holde sig til Traktaten, saalænge den findes skikket til at løse Spørgsmaalet; men fortier ei heller, at hvis Nødvendighed byder det, føler Rusland sig stærk nok til at ende Sagen med Eftertryk. Uden for Resten deraf at slutte til forestaaende Rustninger, bemærkes og, at den østerrigske Regjering har sluttet Kontrakt med Leverandøren Lemel i Wien om 20,000 Heste, Jagttageren nøies med at erklære Fyrst Metternichs foregivne Depesche til Baron Ottenseels for en reen Opdigtelse af de Pariser Blade. J Berlin har Østenvinden og i de sidste Dage medført betydeligt Tab for Papirs=Spekulanterne. Wien har derimod Rygtet, at den franske Admiral de Rignyskulde have ødelagt den græske Flaade ved Scio og Oberst Fabrier være overladt til sin Skjebne, virket fordeelagtigt paa Koursen. Senere erfares dog, at det kun har været nogle Pirater, som havde overskredet Neutralitetslinien, endskjøndt det slet ikke var urimeligere, end naar Globen ønsker de Bombeskibe, som udrustes i Engelland, bestemte til at agere imod Grækerne, hvilke ikke ret kunne finde sig i, at de skulle tvinges til at holde Vaabenstilstanden meere end Tyrkerne. Utrættelig er Jagttagerens Nidkjerhed i at forøgSynderegisteret paa græske Søerøverier, meest øvede imod østerrigske, dog ogsaa imod de russiske, svenske, sardinske og franske Skibe. Hvormeget Man imidlertid har udskreget den græske Regjering for, kun at tænke paa at fylde sine Lommer og ikke ville lade sig foreskrive Love af fremmede Admiraler, har den dog, paa Admiralernes Opfordring, besluttet, at lade 40 Nationalskibe udløbe, for at ødelægge Søerøverne og sikre Seiladsen i de græske Farvande. Ligesaa haves den Nyhed, at Patras har overgivet sig til General Church. Fra Hydra skulle derimod Primaterne med deres Familier være flygtede til Poros, for at undgaae Pøbelens Raserie, som modsætter sig ethvert Forslag til Ordens og Roligheds Vedligeholdelse.