JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-09-21
London, den 7de September. Vi have endnu ingen Efterretning om Emigranternes Landgang paa de franske Kyster. Lord Bridport krydser endnu ved Belle Jsle, og Skibene Minotaur og Tremendous ere i Gaar afseilede fra Portsmouth for at støde til ham. Han indsender endnu bestandig americanske med Proviant ladte Skibe, som han borttager paa de franske Kyster. Jerseyerkaperne, Hero og Wictory, have opbragt 3 store franske med Proviant ladte Skibe. De Franske derimod have nylig frataget os 4 Vestindiefarere. - Forrige Løverdag indløb her Efterretninger fra Jamaica, som forsikre, at det i nogle Egne af Øen er meget uroeligt. Den største Deel af de der værende Soldater skal med det første afseile til St. Domingo; de øvrige, som forblive der, og andre, som nylig ere ankomne, skulle blive indqvarteerte i Fortet AugustaStoneyhill, &c. Alle befinde sig friske. Nogle Skibe med Dragoner og mange Krigsfornødenheder, som der bleve ventede, synes paa Reisen derhen at være forulykte. Vist er det, at Skibet Blenheim, hvorpaa ligeledes vare Dragoner, er falden de Franske i Hænderne. - De qvindelige Fanger sendte Victor Hughes fra Guadeloupe til Generalen paa Martinique med den Erklæring, at han ikke behandlede Qvinder som Krigsfanger. Desto haardere skal de mandlige Fangers Behandling have været. De maatte i de stærkeste Hede marchere uden Hat fik Rum, men intet Vand.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Paa St. Domingo hersker endnu den gule Febe.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Paris, den 7de Spibe. Siden i Forgars lader Regieringen uddeele til ethvert Menneske i Paris 1 heelt Pd. Brød, og har tillige forkyndt en rigeligere og rigtigere Kiøbuddeeling. Overhovedet giør Regieringen sig al Umage for at vinde Folket i nærværende Primairforsamlingers Crists, og at vedligeholde Rorligher Det herskende Conventpartie bestræber sig ogsaa for at haandhæve sin Autoritet, og i denne Hensigt have ogsaa de 2de forhen saa meget uenige Portier, nemlig Biergpartier og det Tallienske forenet sig igien. - Den 3die har FrueTourzel, forrige Hofmesterinde ved de kongel. Børn, før ste Gang faaet Tilladelse at aflægge et Besøg hos Ludvig 16des Datter i Temple af hvem hun blev modtaget med en glad Omarmelse, og spist hos hende til Middag. Først ved denne Sammenkomst skal hun være bleven underrettet om hendes Moders og Tantes Død. Den 4de have 2de Lemmer af Vi færdscommissionen været hos Prindsessen i Temple, talt med største Agtelse til hende, og bedet hende om at sige Dem hvilke Artikler og Klædningsstykker hun endnu behovede. Man holder Prindsessens Udvexling her endnu be stan ig for nær.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Moniteuren for i Gaar indeholder bittre Anmærkninger over den nye fra Verona datterte og under Ludvig 18des Navn udkomne Erklæring, hvis Udbredelse i Frankrige han tilskriver det Haab, at den skulde have til følge den Modre volution som de catholske og royalistiske Armeer ikke hav kunne udvikke. Han slatter sige Anmærkninger med den Paastand: at om dette Manifest endog var bleven læst i Mühlhelm med Deeltagelse, kande det dog i Frankrigtikke giøre Regning paa nogen Lykke, ja ikke engang oprækkMisse nøielse. Han nævner Quiberons Seier som maa have tiintetgjort Modrevolutionisternes store Haab og Projecter og spørger: om der ogsaa fra Verona eller London, skulde blive indsendt Forladelse for alle de granske, som antage den republicanske Constitution, sværge Royalismen et ævigt Had og ratificere en bestandig Landflygtighed for de Adelsmænd som troede at forsvare sit Fædreneland ved at føre Vaaben imod samme, og række som Manifestet siger, sine Overvindere en hielperig Haand? For længe siden, siger, han, skulle de paa denne Maade have hiulpet og tilgivet os; thi de Franske skulde bestandig forblive Republikanere. Beve fra Chierbourg melde: at man allerede den 26de August har seet fra Capla Hogue en engelsk Flaade af 50 Sk. be blan, hvik 12 Fregatter, 3 Luggere og mange Transportskibe, som seilede til Jersey og Guernsy Om Aftenen fulgte endnu 12 andre Skibe efter. Man veed allerede at Engelænderne ville vove en nye Expedition ved hvilken og saa Greven af Artois befinder sig, mod vore Kyster, og til føre Charrette Undsætning. Formodentlig tænke de at ville lande paa Kysterne af Poitou; men talrige Troppecorpser, ere allerede paa Marchen derhen. - Efter Breve fra Laval af 31te August befinder Charrette sig nu i saadan en Stilling, at han gandske kan indslutte Nantes. - Ogsaa den østlige Porenæerarmee, Garnisonen i Toulouse, og Armeen paa Kysterne af Chierbourg have antaget Constitutionen. - E. Sk. I dette Øieblik heder det, at den store engelske Flaade med Emigranttropperne have foretaget en Landgang paa Kysterne af Poiton, henimod Bourgneuf, imellem Machecoul- og Nantes, i hvilken Egn en stor Flaade kunde blive stattenere, og de Landede faae en frie Comunication med CharvetteElberseld, den 8de September.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Efterat de Franske vare gaaede over Rhinen, kom allerede i Forgaars Aftes den østerrigske Bagage med en Mængde Vogne og meget Slagteqvæg for vor Stad. De Saared bleve indqvarterede her i mange Huse. Henimod Kl. 11 kon den hele Østerrigske Armee, og i Dag Arriergarden. Den tog Veien til Schwelm. Kl. 9 i Dag rykte de Franske herind, og trak deels igiennem Staden, deels til Sohlinger, og Schwelm. De see got ud, og opføre sig ordentligen Til i Morgen er der bleven ansagt Qvarteer for General Lefevre med 1200 Mand Jnfanterie og noget Cavallerie Alle Udsvævelser ere paa det strængeste forbudne ved den franske Armee.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Basel, den 9de September. Schw. ter=Canonerne trække langs Grændserne en Con den som allerede beløber sig til 6000 Mand. For nogle Dag siden blev der sendt en Deputation til Grev von Wurmsen, for at erfare det Keiserl. Hoffes Sindelag i Henseende til Schwtzes Neutralitet. Generalen svar de: at hans Foholdsordre ikke indeholdte noget, som var imod denne Neutralitet saalænge de Franske respecterede samme; og at ha til den Ende at søgte Schwitzeranionerne til at sætte sig Stand til at kunne forsvare denne Neutralitet. - Rhinen i paa begge Sider besat med Tropper. De Franske forstærk, sig daglig. Huningen er i Beleiringsstand, og man har alle rede opbrækket Gabebroerne, saasom Øierrigerne meget le kunde kaste Bomber ind i Staden. - Den franske Arme ved Overrhinen har allerede antaget den nye Constitution - General Pich gii er nu rykket fremganske nær for Basel indtil Hegenheim og Hetingen hvor 18 til 20000 Mand cam pere paa fransk Grund i 2 Leire, og endnu en 3die skal blive oprettet i Nærheden. Efterat den franske Republik har opbudet det her værende Raad til bedre at forsvare sine Grænd see, eller at overlade Frankrige at giøre det, skal vor Tordoendnu betydelig blive forstærket, og Cantonerne have een stemmig besluttet at hævne paa det eftertrykkeligste enhviFornærmelse mod deres Gebet og strax foranstalte en Generalstorm, det er, et Opbud af deres hele bevæbnede Mand skab. - General Wurmser har ladet alle den Keiserlige Armees Pontoner komme f a Mannhelm. Hagen i Markgrevskabet Mark, den 9de September.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Den østerrigske Armees Giennemmarch vedvarer her uophørlig. Hertugen af Würtenberg er ankommen hertil. De gode østerrigske Tropper have i 3 Dage intet Brød havt, og dog opføre de sig vel. Alle franske Udvandrede ere borte General von Manstein og Krigsraad Rebent op fra Ham befinde sig her, for at sørge for god Orden og Forflegning I Gaar har man hørt en stærk Kanonade. - J Eberfe der man glad over, at Rhinen er bleven aaben, hvorved alting er bleven lettere i Prisen.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Brüssel den 10de September. J vore Provindser blive 3 franske Leire oprettede; en imellem Antverpen og Turnhout; den anden ved St. Trøn- og den tredie ikke langt fra Brussel. Dette skeer for at haandthæve den nye Regiering, som nu bliver indført i Bil gien, og skal vare gandske republicansk. Repræsentanten Grevoust har forsikret, at der af Belgien og Lütticherlandet turde blive oprettet en Forderativ Republik under Frankrigs Beskyttelse; og man er tilbøielig til at troe, at Arvestatholderen af Holland skal blive ansat til Chef for denne nye forde rative Republik. - Langs de flanderske Kyster fra Dunkirken, indtil Sluis blive oprettede Defensionslinier med Batterier. - Ved en Canal skal Sambre blive forenet med Loire.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Colln, den 11te September. Den franske Armee holder i Dag paa Denzermarken Hviledag. Den er 60 til 70000 Mand stærk, og strækker sig vidt ud over Kalk mod Biergene. Forposterne staae indtil over Sieg, hvor de bestandig skiærmydsere med Østerrigerne. J Morgen brækker den hele Armee op igien, og følger den Keiserlige i Hælene.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Dasseldo f, den 11te September. Vi begynde nu at komme os igien af den Skræk vi have været i, saasom Uveiret synes bestandig at trække længere bort fra os. Hidtil ere de franske Tropper blevne oversatte til Hammed store Færger, og saanart et Regiment var bragt tilsammen afmarch rede det til det Jndre af Landet. Øierrigerne trække sig under bestandig Forfølgelse af de Franske tilbage til Sieg. Den 7de gik den østerrigske Bagage giennen Schwelm, og den 8de var General Erbach med Hovedqvarteret sammesteds, og holdte Hviledag, hvorpaa han marcherte i Onsdags til Sieg. De Franske forfølge Østerrigerne ikke over de Markiske Grændser. - Efter indløbne Beretninger have de Franske ikke allene Solingen, Elberfeld og overhovedet det hele bergiske Land i Besiddelse, men ogsaa Müh heim ved Rhinen, hvor Geneal Kiever commanderer. Endskiønt adskillige Huse i vor Stad virkelig have lidt af det franske Skyds, saa er dog til Lykke ingen Jldebrand opkommen i samme. De af Frygt for et Bombardement flygtede Jndvaanere komme nu efterhaanden tilbage. - Oberstlieutenant Winter er nu Commandant i Staden. Garnisonen er ikke stærk. De Franske have blandt andet forlangt 2000 Heste af Tüsseldorf.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Grosgerau, den 11te September. General Beaulien er i Forgaars reist herfra i største Hast med mange Officeret til Limburg ved Lahn. Feldtmarskal von Clairfat har sendt en Stafette til General von Wurmser, med Efterretning om de Franskes Overgang over Rhinen, for at aftale med ham de nedvendige Foranstaltninger. Uden Tvivl vil, efter Feldtmarskal Wuemsers Svar, Hovedqvorteret blive forflyttet herfra til Lahn. Grev Clairfat er allerede i Gaar reist herfra for at overtyde sig selv om Sagernes nærværende Forfatning ved Nederrhinen, og føie de mest passende Anstalter. Man troer, at Feldtmarskaster, trækker sin hele Armee sammen bag Lahn, og vil der med at Eftertryk søge at standse Fiendens Fremtrængen. - J Na ere de sariske Tropper tilligemed General v. Wernicks Corps brækkede op til Gernsheim. Werden paa de bergiske Grændser, den 11te Sept. Den franske Armee, som nu er 70000 Mand stærk paa denne Side Rhinen forfølger den keiserlige Armee som tager sin Rettrade til Egnen af Frankfurt. Endnu bestandig heder det, at de Franske i mange Colonner ere gaaede over Rhinen, hvorved de Keiserliges Tilbagemarch kunde blive gjort vanskelig. J vor omliggende Egn vilde altsaa efter al Sandsynlighed, kun faa Franske forblive, men dog bestandig no for Jndbyggerne, som blive satte i Requisitioner og Contributioner. Med de første have de Franske allerede gjort Begyndelse, og daglig følge nye Udskrivninger. Strax efter den første Overgang have de lette franske Tropper paa adskillige Steder borttaget mange Sager med Magt, men nu her ster den strængeste Disciplin. - Vi have den preussiske Fred at takke for, at vor Skjæbne er ikke liig vore Naboers i det bergiske. Vor Stad ligger, ligesom Kettwig, paa den yderste Grændse inden for Demarkationslinien, som bliver respecteret af de Franske. Paa det denne Linie ikke i noget Tilfælde skulde blive overtraadt, er den Ordre bleven bekiendtgjort ved den franske Armee, at Tropperne overalt skulle holde sig 1/2 Miil borte fra samme.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Frankfurt den 12te September. De Franske, som ere gaaede over Rhinen ved Tusseldorf, ere paa Marchen til Overrhinen og ikke til det Hannoverske. De Keiserlige føie alle Anstalter til at sætte sig imod deres videre Fremtrængen. Til Egnen af Lahn er all rede et meget stærk Keiserlig Artillerietrain afgaaet. Fra Maynz og den høire Mayn Strandbred ete mange tusinde Mand Keiserl. Tropper brækket op til Nederrhinen, saasom de Franske siges at ville true med en Overgang fra mange Steder.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Haag, den 12te September. Den franske Minister Moel har ladet Generalstaterne vide: at de Franske om Natten imellem den 5te og 6te ere gaaede over Rhinen, have besat Düsseldorf og Keyserewerth, og erebret 15 Kanoner, nogle Haubitser, Telte a. fra Østerrigerne. Demarkationslinien er ikke bleven overtraadt, saasom Overgangen er skeet paa det Pfatziske Grundgebeet. -
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Mange franske Tropper trække daglig her igiennem til de seelandske og hollandske Søekyster. - Raadslagningerne om en Nationalconvents Tilsammenkaldelse have nu virkelig taget deres Beyndelse blandt Generalstaterne - Den til Kiøbenhavn bestemte hollandske Gesandt Hr. van Linden har allerede taget Afskeed med Generalstaterne. - Vor i Kiøbenhavn værende Charge d'Affaires skal hos Hoffet sammesteds beklage sig over, at Engellænderne have borttaget den hollandske Fregat, Alliance, under Kanonerne paa de norske Kyster, og forlanger, at samme maae blive reciameret af det engelske Hof. - Marinecommissionen har erklæret, at det ikke kunde tillades Admiral van Kinsbergen at træde i Kongen af Danmarks Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Helsingøer, den 20de September. Fra den 18de hujus til i Dag ere 115 Skibe passerede Sundet. Den 18de afseilede sidstmeldte engelske Convoy herfra til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Kiøbenhavn, den 21de September. Den 15de Maji er Bye- og Herredsfoged Hans Gad i Hasle paa Bornholm beskikket at være Veier og Maaler i de hans Embeder underlagde Districter; den 5te Junii er Examinnts Juris Jacob Hoppe forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Underretter paa de vestindiske Eilande; den 1ste Julii er Legationssecretaire Friman i Stock olm udnævnt til Secretair ved Departementet for de udenlandske Sager; den 31te er Catechet Peder Schiøtz beskikket at være residerende Capellan til Tingvold Præstegield i Tronhiems Stift; den 14de August er Student Niels Hee confirmeret at være residerende Capellan for Fogedbye Menighed i Sielland; residerende Capellan Hr. Hans Christian Westerwaldt beskikket at være Sognepræst for Buxnæs og Hoel Sogne i Tronhiems Stift; den 28de er Viinhandler Erich Glassing, beskikket at være Curator ved Valsenhuset i Kiøbenhavn; Student Præben Lihme confirmeret at være Capellan pro Persona for Ollerup og Kirkebye Menigheder i Fyen; Studen Willads Lange ligesaa at være Capellan pro Persona for Giislef og Ellested Menigheder i Fyen; Student Andreas Nicolai Ryge ligeledes at være Capellan pro Persona for Mor Menighed i Wiborg Stift; Student Andreas LowsonMørch ligesaa at være Capellan pro Persona til Frue Kirke i Aalborg samt Nørre Tranders Menighed i Aalborg Stift; Bataillonschicurgus Daniel Gotlied Voigt beskikket at være Chirurgus og tillige at practisere i Lemvig med tilhørende District; Candidatus Juris Poul Lange ligesaa at være Copiisi det første Expeditionscontoir i det danske Cancellie; den 11te September er Examinatus Juris Niels Biørn confirmeret at være Birkeskriver ved Barouiet WilhelmborgsBirk i Nørre-Jylland; Student Poul Qvist ligesaa at være Præst ved de danske Establissementer paa Kysten af Guinea; Riccard Nicolai Mechlenborg ligeledes at være Mægler og Skibsclarerer i Christiansand.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
J Følge det Kongelige danske Cancellies Skrivelse til os at 8de d. M. bekiendtgiøres herved til Efterretning for alle Vedkommende: at det til Sikkerhed saavel for Eierne som Panthaverne maae tilstædes, at assurere endog etageviis; men da slige Jnterims=Taxationsforretninger ikkun ville komme til at bestaae af nogle faa Linier, bør Vurderingsmesterne ikke have mere derfor, end 2 a 3 Mk. hver i det høieste. Enhver nye Jnterimstaxation til forhøiet Assurance kan tegnes ved den foregaaende paa den samme Forretning, og først naar Bygningen er fuldført, skal den ordentlige og specielle Taxation skee, og betales som forhen har været bestemt.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikring den 11te September 1795. Tetens. Lange. Holm. Skibsted. Hoftved. Kornbeck. Wedel,
Berlingske Tidende, 1795-09-21
J Continuation af Placaten under 31te August sidstleden, angaaende nogle nærmere Bestemmelser, i Henseende til Kiøbenhavns Brandforsikrings Annuitetsbeviser, er under 15de d. M. udkommet: Tabel, som viser, hvor mange Nummere aarlig i det mindste skal udtrækkes.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Foruden de under 6te Julii og 10de August sidstleden ommeldte Gaver, som os til Understøttelse for Stadens fattige Brandlidte ere tilstillede, have vi end videre modtaget: 1) Fra de Herrer Henry Simon og Walkier udi Herskabet Pinneberg = = 400 Rd. - Mk. - s. 2) Fra Hr. Skibs-Capitain Broder. Decker paa Sylt = = 44 - 4 - 4 - 3) Fra Hs. Excell. Hr. Geheimeconferrentsraad Huitfeldt = = 100 - . - : - 4) Fra en Ubenævnt i Hadersleben til Uddeeling af Magistraten og Stadens 32 Mænd iblant 20 fattig Familier = = = 200 - . - . - 5) Fra Hr. Stadshauptmand Mylius, som en Person for sin fornærmelige Adfærd imod BorgerPatroullen har givet til Sagens Forliig = = = = 6) Fra Kiøbmand Hr. Pohl i Kønigsber 2de Stykker ordinairt Klæde.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
For hvilken imod Stadens fattige Brandlidte viste Goddædighed vi herved paa disses Vegne bevidne de ædelmodige Givere vores forbindtligste Taksigelse.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Kiøbenhavns Raadstue den 16de Sept. 1795. Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad Fregatten Havfruen og Kutteren Forsvar afseilede i Dag til Nordsøen. "Onsdag Morgen, den 30te Septbr., afgaaer den KonAgelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, PræPriosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen. før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Vacancer: Leuthens Sognekald i Aggershuus Stift, 360 Rdlr.; Elverum Sognekald i samme Stift, 240 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Barom. Therm. i Vinden. 14 Septbr. 28. 4 6 14 3/4 Varme. N. V. 15 - - 28, 5 3115 - - N. V. 16 - - 28 5 o. 15 - - N. N. V. 18 - - 128 5 8 25 3/4 - - S. O. 20 - - 28. 5 4 13 1/2 - - N. O. AVIIISSEETS.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Da adskillige fra Norge og Provindserne have tilskrevet mig. at de ønskede at indlemmes i den borgerlige og civile Stands Liig= og Enke=Understøttelses Casse, og des Aarsag først forlangt al muelig Oplysning om hele Indretningen saa, da det ville blive baade for vidtløftig og bekosteligt at meddele enhver samme pr. Post, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre en Extract af Conventionens væsentligste Jndhold: 1. Jnteressenternes Antal er fastsadt til 625, hvorunder forstaaes, at Mand og Kone blive tvende Jnteressentere. 2. Jngen antages som er over 50 Aar eller beladt med nogen cronisk Sygdom, hvilket maae bevises ved Døbe. og Sundheds=Attester. 3. J Jndskud erlægges 2 Mk. pro Persona til Cassens Fond, 12 s. for Conventionen og 4 s. for Fortegne4. Til hver afdød Medlems Liig betales pro Persona 8 s. samt til enhver blivende Enke 2 s. Quartaliter. 5. Quartaliter betaler enhver Jnteressent 12 s., hvoraf Lønninger a. bestrides, det Overskydende legges til Cassens Fond. 6. Naar Selskabet er complet og Dødsfald skeer, udbetales til den Afdødes Begravelse 50 Rdlr., i andet Fald forholdsmæssig efter Jnteressenternes Antal. 7. Naar en af Selskabets Medlemmer efterlader Enke og hun selv er Medlem af Selskabet, da nyder hun i aarlig Understøttelse 50 Rdlr. L. Jngen kan vente at nyde nogen Godtgiørelse af Selskabet, naar de ikke have contribueret til Cassen i 3 Maaneder og prompte erlagt deres Contingent 9. Har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at fritage dette Selskabs Midler for al Arrest og Beslag. 10. Selskabet har sit Folie i Banquen, og har Bogholderen saavelsom Buddene stillet nøiagtig Caution for Oppebørselerne og Jncassationen.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Da jeg haaber at denne Oplysning vil være tilstrækkelig for enhver, som ønsker at medinteressere, maae jeg, med Fornøielse over Selskabets hastige Vext, melde, at Selskabet. allerede tæller paa det sidste Hundrede, hvoraf lettelig indsees, at Vacancerne, især da det daglig tiltager, ere faae, og kan snart ventes optagne og besatte. Jeg skulde derfore ikke undlade at bede, at enhver som ønsker at indlemmes førend Tallet er complet, behagentlig ville jo før jo hellere melde dem hos mig, de Udenbyes ved deres Commissionairer og de Jndenbyes personlig. Kiøbenhavn, den 12te Septbr. 1795. Chr. Cramer, Selskabets Bogholder, boende i Store Helliggeiststrædet Nr. 152. Jræt af Livets Møie den 14de d. M. om Morgenen Kl. 3. & Slet, hensov min retskafne Kone Mette Dietmanns fød Michelsen, i hendes Alders 66 Aar, efter 8 Dages Svaghed; dette finder jeg mig pligtig efter nu brugelig Maade offentlig at bekiendtgiøre for hendes Paarørende og mine Bekiendte; al skriftlig Condolence frabedes. Tallundborg, den 15de September 1795. H. Dietmann.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Fra den 14de til 19de Septbr. 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes : som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casane. Ladning. Paa Paa Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Arendal - dito til Tronhiem - dito til Amsterdam .- dito til Ribadeo = =- dito til St. Croix = = =- dito til Kønigsberg. - dito til Danzig og Retour til Randers 4 - Amsterdam til Kiøbenhavn - Cette til dito = = =- St. Croix til dito = = 4 1/286 1/2 4 - Øster=Riisøer til Nrucastle = 2 1/2 2 1/2 - Holmestrand til Nieuendip og Retour 5 - Fahrsund til Barcellona - Altona til Cadix = =
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Jet bifald, hvormed Publikum har optaget de Bidrag til den juridiske Casnistik, som jeg i nogle Aar maanedlig har udgivet under Navn af Siellandsfars Landstings=Efterretninger, opfordrer mig til ei allene at vedligeholde, men, om mueligt, at forøge Skrivtets Jnteresse. J saadan Hensigt har jeg besluttet undertiden at fore et Tillæg til de maanedlig Hefter, som skal indeholde smaae practiske Opsatse, Cauteler, Sparasmaale og Svar om Lov og Ret, korte exegetiske og dogmatiske Afhandlinger over en eller anden til Retslæren henhørende Materie, Betragtninger over Anordningers Nytte og Anvendelse, Casus, være sig virkelige eller fingerte, Beretning om de fra Siellands Landsting appellerede Sagers Udfald i Høieste Ret, fortiente Lovkyndiges Levnetsbeskrivelser, med meere som kan udbrede Lys eller Hæder over en Videnskab, der sigter til at befæste Fred og Retfærdighed i Landet. At et saadant Tillæg skulde just maanedlig følge med hvert Hefte, tør jeg ikke love. Mange andre Forretninger betage mig ofte al Tid, og et vist Slags af dem endnu oftere Lyst og Mod til literaire Arbeider. Jeg udbeder mig derfor mine Medborgeres Hielp, og meget vil det komme an paa den, saavel hvor hyppige, som hvor læseværdige Tillæggene skulle blive. Ethvert Bidrag til ovenmeldt Hensigt er mig altsaa velkommen og skal blive modtaget med Taknemmelighed og indrykket uden Betaling. Dog venter jeg, at enhver, som forlanger noget voluminenst indrykket, vil tilstaae mig enten Ret at dele det til flere Hefter eller nogen Godtgiørelse for Trykningsomkostningerne. Endskiønt disse Tillæg formere mit Arbeide og mine Udgivter, skal dog den aarlige Betaling for dette periodiske Skrivt ikke vorde forhøiet for Abonenterne. Min eneste Hensigt, er at gavne, og min kiæreste Belønning mine Medborgeres Bifald. Sorøe, den 13de September. 1795. H. N. Nissen.