JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Spanien. Der er udbrudt en karlistisk Opstand i Gallizien. Portugisiske Tropper vare beordrede til Provindsens Grændse. Jfølge Rygter skal der atter have staaet en blodig Træfning i Navarra, som havde kostet mange Mennesker, men især været uheldig for Christinerne. For Mina brød og fra Pampelona havde han udstædt følgende Proclamation til Navarreserne: J have ikke agtet paa mine Advarsler, og allerede see J mine Trusler gaae i Opfyldelse. J det mindste 50) Rebeller ere paa een og samme Dag faldne paa Solradas og Unzues Sletter, og samme Skjebne vil træffe alle dem som ikke afstaae fra deres forbryderske Forehavende. Ulykkelige, Hvad forvente J. vel af Tyrannen, hvis Stivsind og Ærgjerrighed opoffrer Eder og Eders Børn, Eders Gods og Formue. Mine tapre Soldater ville snart gjøre en Ende paa Zumalacarrequy. Løsriver Eder fra ham, og kom til Eders Vicekonge, Eders Landsmand, Eders Broder, jeg vil redde Eder, beskytte Eder, og skaffe Eder Fred. Mit Æresord giver jeg Eder til Pant derpaa. J veed, Jeg gav det aldrig forgiæves. Derom vidnede atter nylig Sletterne ved Unzue og Solrada. Jeg havde svoret at ødelægge Rebellerne, og 150 af dem mistede Livet paa een Dag. Det er Eders egen Skyld, hvis J faaer samme Skjebne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Holland. Vor Regjering - hedder det i Breve herfra, sætter sin Krigsmagt paa en respectabel Fod. Den ruster sig for "det mulige Øieblik, som den venter med den største Rolighed og Konseqvents, men slagfærdig." Mellem Berlin og Haag er en levende Koureervexling. "Man siger her - tilføier en Beretning fra sidstnævnte Stad, at der ved den russiske Monarks Ophold i Berlin skal være definitivt, besluttet: at en fransk Jntervention i den belgiske Sag skal ansees som en Krigerklæring."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Tydskland. Kongen af Preussen har tilladt sin Søn Prinds Wilhelm at reise til Engelland. Hs. M. har benaadet sin Consul i Bayonne, som er bleven afsat af den franske Regjering, med Ordenen: den røde Ørn. - Tvende udmærkede engelske Torys, dHr. Holmes og Abercromby, ere for Øieblikket i Berlin. - Hvor ængstelig man er i Sydtydskland for Alt hvad der lugter af Liberalisme, sporedes nylig i Baden, hvorfra et Selskab af bøhmiske Musikanter blev bortviist fordi de havde spillet Marseillanerhymnen og nogle Studenter sjunget dertil. J Preussen tales om, at franske Aviser skulle paalægges Brevporto, hvilket kunde løbe op til 500 Rdr. for een Aargang, og vilde altsaa være saagodt som et Forbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Man venter ogsaa en Forbundsdagsbeslutning, at Aviserne maa ikke optage meere angaaende det tydske Toldvæsen. - Kongen af Bayern har tilladt, at der maa oprettes tre Benedictiner=Klostre i hans Land, og des foruden et Noviciat i Augsburg, hvis Seminarister skulle være bestemte til de høiere Lære-Embeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Handels-Efterretninger. Fra Gothenborg meldes, at Ordrerne for Havre have ikke kunne effectueres af Mangel paa Sælgere. Til 81 Mk. B. pr. Læst frit ombord, af levere til Foraaret, skal for dansk Regning være kjøbt 1500 Tdr. Denne Priis svarer til lidt over 5 Rdr. Rald. pr. T. Bygpriserne vare der 7, 7 1/2 a 8 Rdr. Rald. T. (HT.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Fædrelandet. Khvn, den 5te Jan. Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Kammerherre og Landraad M. Greve af Moltke, Overretsraad i den Slesvigske Overret, til Ridder af Dannebrogordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Ligesom og at benaade Trompeter af Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner Johan Frederik Petersen med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Hs. Maj. Dronning Regentinden af Spanien har tilsendt vor Dronning Maria-Louise=Ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Sex af de fra den militaire Høiskole dimitterede Officerer ere blevne ansatte som Adjoints ved Generalqvarteermester, Staben, nemlig C. du Plat, C. v. Flensborg, J. v. Trepka, C. v. Bülow, P. v. Steinmann, og C. v. Andræ.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
- Den herværende konst. kgl. svenske Generalkonsul Affzelius er bleven udnævnt til Generalkonsul i Pommern og Over=Postkommissair i Greifswald. - Alt. Merk. vil vide, at en til denne Hensigt udnævnt Committee skal beskjæftige sig med Affattelsen af en ny Trykkelov, for at afhielpe en Trang, der især er bleven følelig i den senere Tid. (Khonsp.)J Gaars No. af "Fædrelandet meddeler nu ogsaa Prof. David sine Læsere Underretning om, at den mod ham anlagte Retssag er incamineret; at Generalfiskalen har produceret sit Jndlæg den 30te f. M., og at Hr. Professorens Defensor for Hof= og Stadsretten, Procurator Haagen, har begjært og faaet Anstand til Mandagen den 12te dennes. - Ved samme Leilighed kundgjør Prof. David, at han, efter kongl. (S. Bl.) Resolution, er bleven suspenderet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
En Samling af Poesier, udgivne af den bekjendte Harro Harring, under Titel af: "Die Møve, skal ifølge kongl. Befaling være bleven sup(S. Bl.) primeret i Hertugdømmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Nytaarsaften blev Grosserer M. Henriques's Boe taget under Skifterettens Behandling. Som bekjendt er det forbudt Skuespillerne at forandre eller tilsætte i deres Roller. Jkke destomindre har Dr. Ryge i Torsdags ved den halvtredsindstyvende Opførelse af Elverhøi tilladt sig, istedetfor den bekjendte Replik: "Jeg seer i Aanden, saadan skal det blive at recitere: "Til Gud jeg haaber, saadan skal det blive!" "Hvad berettiger - spørges der i Søndagsbladet – til en saadan Vilkaarlighed."– Som man erfarer, skal der paa flere Steder, navnligen heri Staden og dens Omegn og i Nærheden af Frederiksborg, være udbrudt en Sygdom blandt Hestene, bestaaende i en Slags Tungekræft, der dog i dens nærværende Form ikke ansees for farlig, men ifald den antager en brandig Natur, kan (Khousp.) blive det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Conferentsraad Erichsens store pragtfulde Gaard, med Tempelfagaden, ligefor Skuespilhuset paa Kongens Nytorv, er solgt til Hyrekudsk Jørgensen for 31,000 Rbd. For 30 Aar siden sagde man, at den havde kostet 70,000 Rdr. Cour. at bygge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
J forrige Uge døde her i Staden ikke mindre end 29 af Mæslinger; tillige 2 af Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Hr. Pastor Visby har i Bladet Borgervennen, leveret en Beretning om den for nogen Tid siden henrettede Hans Allesøe, der begik det afskyelige Mord paa sin forrige Medtjener paa Steengaarden, og dertil føiet nogle kritiske bemærkninger og Sandhedskollegiets Erklæring og Høiesterets Dom i Henseende til Forbryderens Sindstilstand. Blandt andet undrer Hr. Pastoren sig over Sundhedskollegiets Erklæring med Hensyn til Allesøes Tilregnelighed, og ønsker en Jury indført hos os, hvorved A. rimeligviis (?) vilde bleven frikiendt. J denne Anledning læser man i Khousposten en Artikel, der slutter med følgende bemærkning: "Var Pastor V. overbeviist om Rigtigheden af sine Anskuelser i Henseende til Als Sindstilstand, burde han, medens A. endnu levede, have gjort Retten opmærksom paa de Omstændigheder han troede at tale derfor, men istedetfor, medens dette endnu kunde skee, at ere et gavnligt Skridt for Den han troede forurettet, tier han stille, lader ham henrettes, og fremkommer da først med sin Mening, efter at den er til aldeles ingen Nytte og uden Øiemed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Odense. Som Tegn paa den Yndest og Hengivenhed vor aftraadte Stadshauptmand, Hr. Major og Agent Andrup havde erhvervet sig i de forskjellige Borgercorps i den Række af Aar, han havde beklædt, denne Post, havde han den Glæde, paa Nytaarsdag at modtage en smuk Æreskaarde, paa hvis Klinge læses: Fra Odense Borgervæbnings Officerer." Den overraktes ham ved en Deputation, bestaaende af vor nye Stadshauptmand og Corpsernes, samtlige Capitainer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Det ridende Jægerkorps, hvis Chef den Aftraadte tillige havde været, ønskede desuden særskilt at bevidne Hr. Major Andrup Udtrykket af den samme Følelse, og havde i denne Anledning Dagen derefter indbudet ham til en festlig Souper paa Postgaarden, ved hvilken der overraktes ham en skjøn Sølvpokal, prydet med passende Emblemer, og hvorpaa læstes følgende Jndskrift: "Det Odenseiske ridende Jægerkorps som erkjendtligt Minde til dets afgaaede Chef J. C. Andrup."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Kiel, den 5te Januar. Regjeringen paa Gottorff har beordret vedkommende Øvrigheder til under den forestaaende Omslagstid at antage paalidelige, med Skildt, og Sidegevær forsynede Folk til at patrouillere paa de til Kiel førende Hovedlandeveie. Man har troet at burde foretrække denne Sikkerhedsforholdsregel istedetfor at beordre Militairpatrouiller dertil, fordi man derved undgaaer at indkalde Permitterede og de dermed forbundne Omkostninger, og det tillige formenes, at Folk som kjende Egnen ville bedre opnaae Hensigten, end det langveis fra beordrede Militair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Glückstadt, den 1ste Jan. J Dag for 60 Aar. siden havde Chefen for det her garnisonerende Dronningens Livregiment, Generalmajor v. Leschly, begyndt sin militaire Livsbane. J denne Anledning havde i Morges Stadens samtlige Corporationer forenet sig om at bringe den fortjenstfulde Olding deres Lykønskninger, og overrakte ham en smuk Ærespokal. Derefter opmarscherede Regimentet udenfor hans Bopæl, og lode ham ved Deputerede af alle Klasser overrække en Æreskaarde. Hs. M. Kongen havde sendt Generalen en egenhændig allernaadigst Skrivelse og foræret ham en særdeles smuk Ridehest. Civile og Militaire havde foranstaltet til hans Ære en Diner, og i Aften er hele Byen illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Rhvns Børs-Cours den 6te Januar 1835. Hamb. 2 M. a vista . 206 1. 4 PC. N. Obl. . . 101 r. S. Species 206 1/2. 12 Mk. 6 1/2 s.; 4 PC. N. Laan . . . 101 B. N. Sp. S. . . 170 a 171 Rbd. 4 PC. dito . . . . . 101 r. S. 1 PC. kgl. Obl. 90 1/2 a 91. 4 PC. N. Obl. . . . . 101 B. Dito. . . . . . . . . 88 B. 4 pC. N. St. Obl. . . Nat. Obl. . . . . 102 r. S., 3 PC. d. Obl. - . . 73 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Ved den 1277 Trækning i Altona udkom følgende Nummere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for Byens Jndvaanere kundgjøres, at Bekjendtgjørelse samt Regnskab fra Committeen for at grundlægge en Jndretning til moralsk fordærvede Personers, men især den opvoxende Ungdoms Forbedring, henligger til Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus, den 6te Januar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Theatret i Aarhuus. Fredag Aften opføres, som første Abonnementsforestilling: De lystige Passagerer, eller: Arvingerne fra Vestindien. Lystspil i 5 Acter af Picard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Søndag Aften opføres: Tordenskjold. Tragisk Drama i 3 Acter af Oehlenschlæger. Det Nærmere erfares af Placaterne. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Onsdagen den 14de høitideligholdes Selskabet Polyhymnas Stiftelsesdag ved et Ball, hvori Fremmede og Skolens Disciple kunne deeltage mod forud at løse Billeter hos Undertegnede, da for Fremtiden Jngen tilstedes Adgang til Selskabets Baller uden EntreeBilleter. Ballet aabnes Kl. 7. Schlotfeldt. J. Meulengracht, J Følge Beslutning, tagen paa Skiftet efter Hans Jensens afdøde Kone Ane Margrethe Frandsdatter af Egeberg Mark, stilles de Stervboet tilhørende 2de Jordeiendomme paa Gjedved Mark, i Tolstrup Sogn, den ene en Parcel af Hartkorn 4 Skpr., den anden 1/2 Deel i en Parcel af 3 Skpr., til 3 Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 13de, 20de og 27de dennes, hver Gang Kl. 10 Formiddag, de tvende første paa mit Contoir, men den sidste i Stedet paa Egeberg Mark. Derved bortsælges tillige Konge-, Korn og Qvægtienden af Enkemandens ifæstehavende Huus paa Egeberg Mark, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., samt derefter Stervboets Ud- og Jndboe, deriblandt en Kakkelovn med Kobberrør, en Gruekjedel, Plov, Harve, 2 Vogne, 3 Kjør og 1 Qvie, 5 Faar, og 2 Heste. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 5te Januar 1835. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Efter Begjæring af Skifteretten i Generalkrigscommissair v. Schmidtens Boe bliver følgende dette Boe tilhørende Eiendomme under denne Jurisdiction, nemlig: a) Stedet Fuglsang i Østbirk Sogn, med tilliggende Eiendomme, samt Konge- og Kirke-KornTiender deraf, hvilket afdøde Skovfoged BendiJensens Enke har ifæste. b) Kokhuset eller Broehuset i samme Sogn med tilliggende Eiendomme af Urup frie Hovedgaardstaxt, Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 1 Fkr. 1/5 Alb., som Christen Adamsen Østbirk har ifæste, stillede til 3de Auctioner, som afholdes Mandagene den 26de Januar, samt 2den og 9de Febr. førstkommende, hver Gang Kl. 11 Formiddag, de 2de første paa mit Contoir, hvor Conditionerne blive til Eftersyn, den sidste i Kokhuset. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 8de Januar 1835. Bernth. Foerlev Mølle, beliggende i Skandrup Sogn, omtrent 1/4 Miil fra Skanderborg, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 4 Skpr. 3 Fdkr., og den til samme indkjøbte Parcel af Tvering, staaende for Hartkorn 6 Skpr., med Konge- og Kirke- Korn- og Qvægtiender, Sæd og Avl, bliver, ifølge Forligs= og Udlægshaverens Reqvisition, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Fredagen den 30te Januar, 13de Februar, og 27de næstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. Første og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, men 3die Auction, hvorved tillige bortsælges den udlagte Besætning og Jnventarium, i selve Møllen. Conditionerne ere forinden 1ste Auction til Eftersyn hos Procurator Calundan i Skanderborg, og paa mit Contoir. – Nærværende Publication skeer overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, saavel til Panthavernes som Lysthavendes Efterretning Skanderborg, den 2den Januar 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Gode Formelys og røget Flest er at bekomme hos Brændeviinsbrænder. S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Da jeg endnu fremdeles fortsætter det af mig hidtil drevne Gjæstgiverie i Hr. Conditor Knudsens Gaard, beliggende paa det store Torv, ligeoverfor Raadhuuset, saa har jeg ikke villet undlade at tilkjendegive dette for de ærede Reisende, med den ærbødigste Bemærkning: at jeg stedse, som hidtil, skal bestræbe mig for den prompteste Opvartning, den største Reenlighed, saavelsom og de allerbilligste Priser. Aarhuus, den 8de Januar 1835. Carl Fr. Schlawitz, Gjæstgive i Stadt Copenhagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Raps kjøbes fremdeles paa Leverance til næste Marcus G. Bech. Aar af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Grønne pots Flasker faaes billig hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Tørt Favnebrænde faaes billig hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Af graae Lollandske Ærter og Siellandske Schweitzer-Oste haves endnu et lidet Partie, der sælges til meA. Lewis. get billige Priser af Jeg er i disse Dage bleven forsynet med ferskjellige Sorter Hør, Hamp, og Hampeblaar, der sælges tilA. Lewis. billige Priser af Vildtskind. saasom: Ræve, Maar=, Odder, Brock, Jlder- samt Hareskind, kjøbes og betales med de høieste Priser af L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
En ædruelig og ordentlig Bondekarl som forstaaer hvad der henhører til Avlsvæsenet kan faae Tjeneste som Avlskarl næstkommende 1ste Mai. Nærmere Underretning erholdes hos Consul Lewis i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Undertegnede agter formedelst anden Bestemmelse at sælge sin iboende Gaard No. 797 paa Klostergade, bestaaende af 8 Fag 2 Etage til Gaden og 8 dito til N. Jensen. Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
De, som ønske fra 1ste Januar at holde den "Berlingske politiske og Avertissements-Tidende" som udkommer 6 Gange ugentlig, mod Betaling af 2 Rbd. 3 Mk. Sedl. halvaarlig eller 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Qvartalet, ville behage at henvende sig paa Contoiret i Pilestrædet No. 118. J Provindserne modtages Subscription paa de Kongelige Postcontoirer. En Aftenunderholdning paa Rosenlund, 2 Mk. Veiviser til Lyksalighed i Kjerlighedens Rige, 1 Mk. Kjærlighedsfaklen for Ynglinge og Mænd, 1 Mk. Morende Nytaarsgave, 1 Mk. Komisk Jule- og Nytaarsgave, 1 Mk. Kjerlighedsrosen, 12 s., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Løverdagen. den 10de Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Stifts Aarhuus Cidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Blandinger. J det nu indtraadte Aar 1835 forestaaer os et mærkeligt Syn. Kometen Halley. (opkaldt efter Halley, en engelsk Astronom, som 70 Aar iforveien havde forudsagt at denne Komet, som blev seet i Aarene 1456, 1531 og 1607, vilde vise sig igjen 1759, hvilket ogsaa skeete, og saaledes fremdeles hver 75 a 76 Aar, og altsaa nu ogsaa i Slutningen af dette Aar, nemlig i Octbr. eller Novbr. Maaned.) J Aaret 1456 viste den sig med en Hale som var 600 Sr. lang, der satte hele den christelige Verden i en overordentlig Skræk. (Man har befrygtet: at engang en Komet skulde komme Jorden saa nær, at vor Dunstkreds derved fordærvedes, eller at Kometen stødte mod vor Jord, saa Alt faldt overende. Men berømte Astronomer have forsikret, at det er tilforladelig beregnet, at ingen Komet kan komme Jorden nærmere end 13,000 Mile. Den Komet som vi faae i Aar at see, er 3 Millioner Mile borte naar den er Jorden nærmest, og altsaa er der af den endnu meget mindre at befrygte. Det høieste en Komet, der dog skulde være større end Maanen og komme os i det mindste lige saa nær, kunde bevirke, var lidt større Ebbe og Flod, dog kun for nogle Øieblikke, thi snart vare begge Himmellegemer mange tusinde Mile fra hinanden. Jfølge Bodes Mening ere Kometer allerede Opholdsted for levende fornuftige Væsener, ligesom Planeterne. Derimod formener Pastor Bastholm at de ere Himmellegemer som befinde sig i et Slags Gjærings= eller Fødselstilstand, og som ere beskjæftigede med at danne den udvortes Skal som skal omgive den organiske Masse, der rimelig fylder dens Jndvortes, og som under en uafladelig Kamp udstrømmer fra den og trækker sig igjen tilbage dertil.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
En i græsk Tjeneste staaende dansk Officeer har skrevet et Brev til Kjøbenhavn fra Nauplia den 1ste Decbr., der slutter saaledes: "Grækerne see med misundelige blodtørstige Blikke paa enhver ankommende Fremmed; de betragte ham som en Blodigle, hvis Søndertrædelse er en ædel Handling. Ogsaa Climatet, har en sørgelig Virkning paa den Fremmedes Helbred; den ene Dag er det en Hede, som man neppenogensinde har oplevet i det lyksalige Danmark, og den næste Dag svøber man sig gysende ind i sin Kappe. Naar jeg derhjemme tænkte paa min forestaaende Reise, drømte jeg mig Grækenland som et paradisiske Land, hvor kraftige mandlige Skikkelser skrede frem i idegle Dragter mellem delige Arcadierinder- og nu troer jeg at være forsat til Kjøge=Landevei, mellem forklædte Udyr. Men det afskyeligste Onde i dette Ulykkens Land har jeg endnu forglemte, og det er den over al Beskrivelse forfærdelige Mængde - Væggetøi. De krybe ud af Væggene, mylre frem af Gulvene, oversvømme den Sovendes Leie fra øverst til nederst, og med en rasende Graadighed overfalde disse smaae Uhyrer det syndige Offer, der overvældet af Træthed og Søvn, martres saalænge, til han kraftesløs giver sit Legeme til Priis. Dette Onde er saa hyppigt her, at det ei er noget sjeldent Tilfælde, naar en galant Cavaleer i det eleganteste Selskab af Verden nærmer sig dristig til en Dame, og med et let Buk tager en Væggeluus af hendes Hals. - Man er nu ifærd med at bryde op til Athenen, den nye Hovedstad. Jeg er saa lykkelig at være blandt de Udvalgte, der skulle følge Regjeringen derhen. Men hvor længe denne Lykke vil vare, er tvivlsomt; thi man taler gandske frit om, at Grækerne, saasnart Kong Otto er bleven myndig (næste Juni Maaned) ville opfordre ham til, at afskedige alle fremmede Officerer – og vægrer han sig derved, mumle de om, at ville gjøre kort Proces med ham selv."J Cadix har der været Theaterspectakler paa den lille Dronning Jsabellas Fødselsdag, i hvilken Anledning der skulde synges en saakaldet Jsabellahymne, som Publikum ikke vilde have, men forlangte Riego Homnen istedetfor. Da fremtraadte Stadens Civilgouverneur, Hr. Vidart, og sagde med bydende Stemme, at den af ham befalte Hymne skulde synges. Herover bleve Tilskuerne saa opbragte, at de sønderbrød Bænkene og kastede Stykkerne op mod Gouverneurens Loge, idet de raabte: "Død over den Forræder!" (Man maa vide, at han formedelst sit tvetydige Sindelag alt iforveien var ilde lidt af Folket.)Man tvang derpaa Orchestret til at spille den forlangte Hymne, som derpaa istemtes af hele Forsamlingen. Næste Aften forlangte Folket atter Riegos Hymne, og skjøndt to Batailloner Linietropper var sendt til Skuespilhuset for at hindre det, maatte man dog atter give efter for Publikum, og Soldaterne sang med. Efter Forestillingen strømmede Alle hen til Gouverneurens, Huus og sloge alle hans Ruder ind. Selv havde han skjult sig, da Folket vistnok ellers havde mishandlet ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J Engelland har man bearbeidet Coopers Roman "Bravo for Theatret, og Stykket blev nylig givet paa Drurylane Theatret med overordentlig Pragt. Ved Stykkets Slutning blev den dømte Bravo ført paa Brædderne, paa Skasottet, og virkelig halshugget, Skuespilleren vistnok ikke, men Scenen var skuffende tro fremstillet, man saae Skarpretteren, Halsbugningen, Blodet &c., saa at selv den tyknervede John Bull følte sig oprørt, og et almindeligt Udbrud af Uvillie fyldte Skuespilhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
For nogen Tid siden forekom i Alencon følgende skrækkelige Exempel paa Myrdelyst: Homo rine Pallous, en Pige paa 11 Aar, havde i en Tid af mindre end 4 Dage druknet tvende af Naboernes Børn i en Brønd (det ene Barn var 2, det andet var halvtredie Aar), og forsøgte paa den fjerde Dag, ogsaa at skyde en 10aarig Pige ned i samme Brønd, men fik ikke Held dertil, og blev derved opdaget at være de andre Børns Morder, Faderen skal have behandlet Homorine for haardt, Moderen derimod seet igjennem Fingre med hendes, allerede fra gandske Lille af yttrede Ondskab. Hendes største Glade var at gjøre andre Børn Fortræd, at kaste den Sand i Øinene, eller pidske dem med Brændenelder, Ogsaa mod Dyrene udøvede hun sin Ondskab, og havde især sin inderlige Fryd af at pudse Gaardhunen paa Faarene, eller lade ham sønderrive Gjæs, Høns og andet Fjederkræ. Foreholdt man hende hendes slette Handlinger, svarte hun Jntet, men hendes Øine gnistrede da, og hun skjar Tænder ligesom en Abe. Hun er bleven dømt til 20 Aars Jndspærring, i et Tugthuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J Saint-Claude og i hele Jura-Departementet taler man i denne Tid næsten ikke om Andet end omden fattige Dreier, som i et Stykke fremmed Træ, hvoraf han vilde dreie en Kugle, har fundet en overordentlig stor Diamant, der af en derværende Juveleer er vurderet for ikke mindre end 500,000 Fr. Man mener, at Ædelstenen i sin Tid er bleven skjult i et Hull, som daværende Eier maa have skjaaret i Træet, da dette endnu var ungt, og at den har ligget deri i over 25 Aar, i hvilken Tid Træet er groet sammen om den. Picard er Navnet paa en af Parises kjækkeste Tyve. Han er undveget flere Gange af Fængslet. For nylig blev han atter greben og lagt i Lænker om Hænder og Fødder. Den kgl. Advocat sagde ved denne Leilighed til Fangen: "Der seer Du nu, hvad Duhar vundet ved Din Flugt; disse Lænker skal Du ikke kunne sønderbryde!" Tre Timer efter kaldte Picard paa Arrestforvareren og sagde til ham: "Den kgl. Advocat spiser vist nu til Middag, bring ham dette til Dessert!" og overrakte ham Lænkerne, sønderbrudte i nogle og tredive Stykker. Jngen kan begribe hvorledes han bær sig af dermed. Det et et mærkeligt Tidens Tegn, at paa selvsamme Tid som National domfældtes og den polytechniske Skole opløstes, solgtes Lafittes Billedgallerie. Hvo vilde have fæstet mindste Liid til Den som ved Ludvig Philips Thronbestigelse havde sagt, at fire Aar derefter skulde en slig Skjebne ramme Lafitte, National og den polytechniske Skole, tre af Julirevolutionens kraftigste Støtter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Keiseren af Rusland har tilkjendegivet Warschaus Politichef sin allerhøieste Tilfredshed med den herskende Orden, og bestemt hver af Politiets Underbetjente en Rubel, et Pund Fisk, og en Ration Brændeviin.