JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
J det brittiske Underhuus føres i denne Tid mærkelige Forhandlinger angaaende den udenlandske Politik, især med Hensyn til Rusland. Lord Dudley Stuart forlangte Alting fremlagt hvad de angaaer Skibsfarten paa Dardanellerne og de med Porten afsluttede russiske Tractater, samt den mellem de brittiske, russiske og tyrkiske Kabinetter førte Korrespondence desangaaende, for at Nationen kan ere fare, hvad man har gjort for at opretholde den gode Forstaaelse. J en Tale han holdt desangaaende, stil drede han den russiske Politik som erobrelysten og farlig for hele Verden. "Ruslands Vælde, sagde han kan ikke begrændses uden ved en almindelig Krig, at indlemme alle tydske Stater i sine Slavoniske Besiddelser, er en af dets store Planer, og derefter at udstrække sig ogsaa over Skandinavien. Ved Bundsforvandtskab med Holland og Nordamerika vil det hæve sig til Verdens første Sømagt, som det allerede er dens første Landmagt." Engelland ønsker Fred - sagde han fremdeles: Men kommer det til Krig med Rusland, vil Jngen af Underhuset nægte Bidrag dertil, thi Ruslands Udvidelse er ikke at sammenligne med Alexanders, Tamerlans, Napoleons Erobringer, men Følger af et nedarvet og stadigen fulgt System!"(Catharina herskede over 22 Millioner, Alexander over 36, og Nicolaus nu over 50, og det blot i Europa Hæren bestaaer af 800,000 Soldater og Flaaden af 6070 Orloggere.) Lorden ønskede ikke at indvikle Engelland i Krig, men han holdt det for uundgaaeligt at antage en fast Tone, og lade Rusland vide, at Albion ikke frygter Krig, men er, om behøves, beredt dertil. – Blandt de øvrige Talere, erklærte den bekiendte Attwood sig bestemt for Krig, hvilken han reentud sagde var det engelske Folks Ønske, Endelig tog Udenrigsministeren Lord Palmerston Ordet og sagde, at skjøndt han ikke ønsker Krig med Rusland, og endnu haaber, at Europas Fred ikke skal vorde forstyrret, saa maatte han dog tilstaae, at skulde Engelland ved en anden Magts Angreb blive tvungen til Krig, da har det sikkret sig mægtige og trofaste Bundsforvandte. J saa Tilfælde gjorde Regjeringen sikker Regning paa Parlamentets Bistand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Frankrig har endeligen faaet sig et Ministerium igjen. Thiers er bleven Kabinetspræsident og Minister for de udenlandske Anliggender, i Hertugen af Broglies Sted; Deputeret Hr. Sauzet Seglbevarer og Justitsminister i Persils Sted; Grev Montalivet Jndenlandsminister; Deputeret Hr. Passy bleven Handelsminister, og Deputeret Hr. Pelet Minister for den offentlige Underviisning. DHr. Maison, Duperre og d'Argout forblive paa deres Poster som Krigs-, Marine, og Finantsminister. (Den gamle Marskal Gerard er bleven Storkantsler for Æreslegionsordenen.) Det doctrinaire Element er saaledes nu gandske udelukket af det fr. Ministerium. Allerede Dagen efter dettes Udnævnelse indfandt samtlige Ministre sig i de Deputeredes Kammer, anbefalende sig i dettes Yndest ved en Tale af Hr. Thiers, som der erklærte sig selv for en tro Ven af Julirevolutionen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Den østerrigske Regjering - hedder det i et Brev fra Wien, seer ret vel de tykke Skyer, som trække sammen paa den politiske Horizont i Østen, men det lader til, at man i Kabinettet nærer den Overbeviisning, at det truende Uveir, om det bryder løs, vil trække udenom det europæiske Fastland, saalænge som Østerrig og dets tydske Allierede holde fast ved deres nærværende Politik, der er ligesaa langt fra at ville række Haanden til Ruslands Forsøg paa at gribe om sig, som den er langtfra at ville indrømme de vestlige Magter det mindste af hvad der kunde saare Rusland. Man forsikkrer, at en Erklæring, gandske i denne Aand, skal være afgivet til de andre store Hoffer. I Krakau skal der have været saa alvorlige Uroligheder, at Fristatens tre beskyttende Magter: Østerrig, Rusland og Preussen, har maattet lade et fælleds Korps, under en østerrigsk General-Feldtvagtmester, rykke derind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Fra St. Petersborg meldes endvidere angaaende det Lehmannske Theaters Brand, at Militaire, som have bivaanet de blodigste Batailler, have erklæret, aldrig at have været Øienvidne til noget saa skrækkeligt Syn som den Mængde forbrændte Mennesker, der forStørstedelen bestod af Fruentimmer og Børn, Keiseren havde selv, for med egne Hænder at redde flere Ulykkelige, saaledes udsat sig for Flammerne, at der fleregange var gaaet Jld i hans Klæder. Ja man saae ham endogsaa fælde Taarer ved Synet af de ulykkelige Offre. Jlden var opkommet ved en bag Coulisserne for nær ved Taglægterne hængende Lampe, og da Huset var af Træ, udvendig beslaaet med tjæret Lærred, saa var det snart i fuld Brand. Ligene blev udlagte til offentlig Skue, for at Enhver kunde finde Sine. Af de Lemlæstede laae endnu et heelt Hundrede kæmpende med Døden. Af de Frelste ere 19 gaaede fra Forstanden. Keiseren har befalet, at der skal holdes en høitidelig Sjelemesse over de Døde. Jkke blot paa Gothenborgs Børs, men ogsaa i de offentlige svenske Blade opholder man sig med Føie over den Maade, hvorpaa Raadhuusretten der behandler den Lidbackske Fallit, og man frygter ikke uden Grund for, at den Slaphed i Lovenes Overholdelse, som der afpræger sig, vil virke ufordeelagtigt paa Opinionen i den handlende Verden og Gothenborg. J Retsmødet den 13de Februar fremkom adskillige mistænkelige Omstændigheder imod Fru Lidback; hendes Tjenestetiende forklarede og hun selv tilstod, at Kreaturer, Sædevarer m. m. samt 3 pakkede Kister, vare henbragte fra hendes Gaard til Sønnen for at blive dennes private Eiendom; saavel Curatorernes Sagfører som den offentlige Anklager fornyede deres Paastand om, at Fru Lidback skulde fængsles, ikke destomindre udsatte Retten, til de Tilstedeværendes store Forundring og ikke uden disses bittre Anmærkninger dette Spørgsmaals Afgjørelse atter til den 20de Febr., som det synes af den intetsigende Grund, at Sagen da fuldkommere kunde oplyses. - Ogsaa giver det Anledning til Omtale, at den Person, som ved Lidback Undvigelse anbetroedes de tilbageværende Midler, søger, paa de andre Creditorers Bekostning, at træffe underhaanden Accord med enkelte af disse - at Adgangen til den arresterede Lidback er temmelig fri og Besøget talrig - at Ruder ere blevne indslaaede hos en af Boets Curatorer og hos en af dets største Creditorer, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Jtzehoe, den 28de Februar. Den oplivende Jndflydelse, Stænderforsamlingens Nærværelse udøvede paa vor Stad, er ophørt den 20de dennes. Paa denne Dag holdtes den sidste Session, i hvilken der kgl. Commissarius, efter at han havde ydet Forsamlingen den fortjente Erkjendelse af dens rastløse, for Størstedelen paa Gjenstande, der gribe dybt ind i det statsborgerlige Liv, henvendte Virksomhed, i Overeensstemmelse med Hs. M.'s Villie, erklærede Forsamlingen for opløst. Efter nogle af den midlertidige Præsident Grev Reventlow Criminil talte Slutningsord og et herpaa af ham udbragt og af Alle med Hjerte og Mund tre Gange gjentaget Vivat for Hs. M. adskiltes de Deputerede, for næst igjen at forsamle sig ved en Diner hos den kongl. Commissarius. Ogsaa ved denne Leilighed har det, ved det dybt bevægede Selskabs Stemning og de udbragte Toaster, paa ny viist sig, at, hvor forskjellige end de hos Enkelte herskende Jnteresser maatte være, existerer der dog foralle Holstenere et uopløseligt Foreningspunkt i Kjærligheden til deres Arvefyrste. J denne Aand adskiltes Forsamlingen, og i Tillid til den tør vi af Fremtiden med Tillid vente hvad den med overveiende Vanskeligheder kæmpende Nutid ikke paa eengang formaaer at bevirke. - Senere have næsten alle de Deputerede forladt Jtzehoe. Kun Præsidenten Dr. Balemann er bleven tilbage, fængslet til Sygeleiet. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Den anden Deputerede for Kjøbstaden Aalborg, Hr. Kammerjunker Amtsforvalter Brinck-Seidelin i Hjørring, har tilkjendegivet sine Vælgere, at da det er ham aldeles umuligt at være fraværende fra det ham allernaadigst betroede Embede i den Tid, som han formoder at NørreJyllands nu forestaaende Forsamling vil vedvare, har han seet sig nødsaget til at anmelde for den kgl. Commissarius, at han i Aar ikke kan benytte det paa ham skeete Valg. Han haaber, at de hæderlige Mænd som have valgt ham, ikke ville miskjende et Skridt, hvortil han forsikkrer, ikke at være bleven forledet ved Ulyst til Arbeide, eller Mangel paa varm Følelse for Fædrelandet, eller paa inderlig Kjærlighed til den Jnstitution, i hvilken vi see den bedste af vor dyrebare Konges gode Gaver, men som Omhu for Ære og Velfærd har gjort ham til Pligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Fra Aalborg meldes, at Rygtet om en opdaget og paagrebet Tyvebande er bleven bekræftet. Den er opdaget af Politiet, og en Deel af dens Medlemmer sidde allerede i Arrest. J længere Tid skal den have forøvet Tyverier og natlige Jndbrud der i Omegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
J samme By er Jochum Klat og Madame Freitag blevne dømte for Rufferie, og to Dulcinæer for utugtigt Levnet. De to Første ere ved Landsoverretsdom blevne tilkjendte 8 Maaneders Forbedringshuusstraf, og Mamsellerne adskillige Dages Fængsel, den Ene paa Vand og Brød, den Anden paa sædvanlig Fangekost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Det Müllerske Skuespillerselskab gav i Onsdags Aftes "Dobbeltgængeren, paa Randers Theater, til Benefice for Hr. Wildenradt. Efter Forlydende kommer det igjen til Aarhuus i næste Uge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Khvns Børscours den 1ste Marts 1836. Hamb. 2 M. a vista 203. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Ved den 1297 Trækning i Altona udkom: No. 84. 64. 54. 85. 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus: Major v. Hegermann, Kammerjunker Pr. Lieutenant v. Broch, Handelsbetjent Mayer; Styrmand Bøigen, Forpagterne Koch og Limprecht, Fra Aarhuus til Callundborg: Ritmester v. Fries med Familie, H. C. Øckenholt, C. F. Lange, C. W. Klingenberg, Conditor St. Pietro, Studenterne Pontoppidan og Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Forestilling paa Aarhuus Theater. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse vil Undertegnede med sit Selskab have den Ære at give en Forestilling næstk. Søndag Aften paa det herværende Theater bestaaende af nye her ikke forhen seete Kunststykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Til Slutning vil den berømte franske Tambour-Major udføre en Tromme-Concert paa 12 Trommer. Forestillingens Jndhold vil nærmere erfares af Plakaterne Der begyndes Kl. 7. C. Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Da Hr. Kjøbmand M. Carlsen formedelst Alder og Svaghed har udmeldt sig af Havnecommissionen saa vil, efter Dennes Begjering, Valg paa et andet Medlem blive foretaget paa Raadstuen førstkommende Mandag den 7de dennes, om Formiddagen Kl. 9 1/2 Byens Handlende og Skibsførere anmodes derfor herved om at ville møde for at afgive deres Valgstemme. Aarhuus, den 2den Marts 1836. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Efter Vedkommendes Begjæring foretages Tirsdagen den 8de d. M., Formiddag Kl. 11, Auction, hvorved bortsælges til Ophugning Skroget af Chaluppen Ane, der forliste den 17de f. M. under Marselisborg, Skov. - Lysthavende ville møde ved Teglværket i bemeldte Skov. Hads og Ring Herreders Contoir, den 1ste Marts 1836. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Tirsdagen den 8de Marts førstkommende lader Gaardeier Buch i Brabrand ved Auction bortsælge endeel Ind- og Udboe samt Besætning, bestaaende af Borde Stole, Kister, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Speile, endeel Kjøkkentøi af Kobber og Tin, en Kobber Grue kjedel af 1 1/4 Tøndes Rum, Baller, Kar, en Rulle, Heste deriblandt en Følhoppe og 2 Fol, Køer, Faar, Vogne, Plove, Harver, Hestetøi, m.m. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 25de Februar 1836. Seidelin. C. S. Det bemærkes, at Kjøberne gives 3 Maaneders Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Auction. over Meubler og Effecter vil vorde afholdt i Slutningen af denne Maaned. Hvo der ved denne Leilighed ønsker Noget bortsolgt ville behageligst snarest mulige melde sig hos mig. Aarhuus, den 4de Marts 1836. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Skolelærer-Embedet i Handrup, under Draabye Sogn, er ledigt. Lønnen er 4 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura og 10 Tdr. Byg efter Capitelstaxt foruden fornøden Brændsel og Fourage efter Anordningen. Skolejorden er 6 Tdr. Land. - De som maatte attraae dette Embede ville behage at indsende deres Ansøgning og Attester til undertegnede Provst Skjødstrup, den 28de Februar 1836. Haar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
At Undertegnede har etableret en Kjøbmandshandel i Gaarden No. 189 paa Studsgade, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for de ærede inden- og udenbyes Handelsvenner. Schierup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Hos Undertegnede er i disse Dage arriveret: Flok silke i alle Farver, couleurt Stramey til Silkebrodering, Jacconets Mellemværk, Jaconets og Bobbinets broderede Damekraver og Modester i moderneste Mynstre, et Partie Silkestoffe og Silkeveste, som med mine ovrige Manufacture, udsælges billigst mueligt af Vitus Jngerslev, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Godt Saallelæder faaes i halve Huder og mindre Vægt billig hos A. W. Stigaard. 5000 Rbd. rede Sølv mod første Prioritet i en skjøn, i Weile Amts frugtbareste Egn, beliggende Landeiendom, for hvilken nyelig er buden 16000 Rbd. rede Sølv, og som efter lovformelig Taxation afgiver trefold den Sikkerhed, som er anordnet for Umyndiges Midler, søges tillaans i Juni Termin førstkommende. Taxation og Beskrivelsen over Eiendommen skal blive tilsendt de herpaa Reflecterende, naar man behageligen ville melde sig paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Formedelst anden Bestemmelse er Stedet No. 852. paa Tangen underhaanden at faae til Kjøbs eller til Leie fra Paaske Flyttetid, naar derom henvendes til Eieren Politibetjent Funchs Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Formedelst anden Bestemmelse kan hele den forreste Etage i Stedet No. 219 paa Groven, bestaaende af: 3 Værelser, Kjøkken, Spisekammer og Loftsrum, erholdes tilleie til førstkommende Paaske-Flyttetid, naar man derom henvender sig til Eieren M. Blegind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Et Par Folk, som i endeel Aar have forestaaet og bestyret Meierier, og have særdeles Jndsigt i Sveitzer-Ostes Tillavning samt Smørs Behandling, ønsker sig, fra 1ste Mai d. A., lignende Empløi. Gode Anbefalinger kunne forevises, og nærmere Underretning om de slig Emploi - Søgende, kan faaes hos Hr. Kjøbmand Kirkebye i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Fiint Brev-Velinpapiir med lithographeret Prospect, af Aarhuus faaes billig hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-04
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
No. 39. Løverdagen. den 5 Marts. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Blandinger. Fyrst Adolph af Schwarzenberg har i Neapel skudt sin Gemalinde ihiel med et Pistolskud idet hun gik ud fra Theatret ved en Engellænders Arm. Hun var en født Prindsesse af Lichtenstein, havde været gift i 5 Aar, og var Moder til to smaae Børn Da Pepin's sidste Ord paa Skafttet: "Jeg døer uskyldig! Jeg falder som et Offer for Jntriguer!" havde gjort en meget ubehagelig Virkning, saa har Regjeringen ladet offentliggjøre det Forhør som blev holde over Pepin Natten for Henrettelsen, og hvori han skal have tilstaaet, at han rigtignok har været viden de om Fieschis forehavende Helvedesplan (hvilket dog imidlertid efter den nyere franske Lovgivning ikke en nogen strafværdig Forbrydelse), men at han havde anvendt Alt for at afholde Fieschi derfra, ja havde end- og tilintetgjort Modellen til Maskinen, for at Anslaget ikke skulde blive fuldført. At han ikke havde angivet Fieschi's Forehavende kom, som han forsikkrede, af Frygt for hans Dolk. Paa Fieschi's Udsagn, at Pe pin havde holdt endeel af sine Venner beredte til at bryde løs naar Aftentatet var lykkedes, havde Pepintilstaaet, at han vel havde været Medlem af et hemmeligt Selskab som havde dannet sig strax efter at Lov budet mod Associationerne var udkommet, og hvis Formaal havde været Regjeringens Omstyrtning, men at han stedse havde raadet fra ethvert Attentat paa Kongen og aldrig gjort noget hverken til at fremme eller fuldbyrde noget saadant. Til at opgive dette Selskabs Medlemmer havde han aldeles ikke været at formaae. - Endnu i det Øieblik han skulde henrettes blev der ham tilbudt Udsættelse hvis han vilde love at opdage noget mere, men Alt forgiæves. Han omfavnede sin Skriftefader, kyssede Christus paa Korset, og hans Hoved faldt. Da Dommen var fældet havde Pepin sagt til Fieschi: "Er De nu tilfreds, Jeg er nu Deres Offer!" Hvorpaa Fieschi havde svaret: "De er en Nar! De kunde have gjort en Anden til Offer, og reddet baade Dem selv og mig!" Meningerne om de Henrettedes Brøde er høist ulige; ikke Faa holde endnu Morey og Pepin for uskyldige, eller dog mindre skyldige, og altsaa Fieschi for at være død som en samvittighedsfuld Bagvasker. National mener, at Regjeringen har ved denne Henrettelse villet straffe det republikanske eller revolutionaire Partie i To af dets Tilhængere. - Da Kongen underskrev Dødsdommen havde han sagt, at, hvis hans eget Blod var flydt ved Attentatet, kunde han have benaadet, men nu var det ham umuligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Den 70aarige Morey havde uden mindste Knur rakt sit skaldede Hoved under Guillotinen. Han havde taget en meget rørende Afsked fra sin Defensor, Hr. Dupont, og sagt til ham: "J min lidende Tilstand, er Døden mig kjærere end Fængsel." Da han bares ud i Vognen havde han sagt til Folkene som bare ham: Slip mig for Guds Skyld ikke!" Og da man opmuntrede ham til at fatte Mod, havde han sagt: "Mod fattes mig ikke, thi jeg har ikke noget at skjælve forMen Gigten knuger mig." Da han var løftet udaf Vognen, traadte Pepin hen til ham og trykte hans Haand, sigende: "Gamle Ven! Som det lader, skulle vi følges af til den anden Verden!" hvortil Morey havde svaret: "For mig er Tabet ikke stort!" Som bekiendt har en speculatio Conditor i Paris benyttet Øieblikket, stolende paa Parisernes Nysgjerrighed, og engageret Nina, Fieschi's Kjæreste, paaen Maaned, mod 1000 Fr., som Opvartningspige (Limonadiere). Speculationen lykkedes, hver Aften strømmer en saa uhyre Mængde Mennesker ind til bemeldte Conditor, at man har maattet lade sætte Vagt for Døren. Men Nina maa taale megen Haan for sin Fortjeneste, hvilket gik saavidt den første Aften, at hun faldt besvimet ned fra sit Sæde og maatte bæres ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
J Constantinopel blev nylig en Græker hængt udenfor en tyrkisk Dames Dør, fordi man havde grebet ham i en utilladelig Forstaaelse med bemeldte Dame, der har en endnu værre Skjebne ivente, nemlig at blive syet levende ind i en Sæk og kastet ud i Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Ved Theaterbranden i St. Petersborg havde især udmærket sig en Livegen ved Navn Shaweljew, idet han med egen høieste Livsfare havde ligefor Keiserens Øine reddet 8 Menneskers Liv. Hs. Maj. lod ham næste Morgen kalde til sig, og hang selv egenhændig en Medaille i Knaphullet af hans Trøie, og gav ham desforuden en Belønning af 500 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
J den adelige Klub blev samme Aften som Branden havde været, indsamlet 11,000 Rubler til de Ulykkeliges Efterladte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
J Niederschönthal i Landskabet Basel satte forleden en derboende Koneret Kulbækken under en Stol, hvorpaa hendes Barn laae i en Kurv, og forlod Stuen for at gaae til Nabobyen. Jmidlertid gik der Jld i Kurven, og da nogle Naboer, formedelst den fordægtige Røg, sloge Døren ind, var Barnet brændt, J Turins Forsørgelsesanstalt lever en Kone paa 112 Aar, som indtil hendes 83de Aar havde gjeldt for at være en Mandsperson, Fra sit 15de til 40de Aar havde hun tjent hos et Herskab som Forrider, og hvad der endnu er det Mærkeligste, havde giftet sig med en Haars Dreng, der agerede hans Kone i mange Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
J Amsterdam blev Natten den 14de Februar en Toldbetjent Hartongs Kone lykkelig forløst med 4 levende og sunde Børn, to Drenge og to Piger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
J Lacken fandt nylig en mærkelig Vielse Sted, idet saavel de Forlovede som alle Vidner vare Døvstumme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Fra Brunsvig meldes: En fattig Mand, ved Navn Lefevre, fik nylig et Brev tilsendt med Posten, og maatte laane Pengene til at indløse det for. Og man tænke sig Mandens Forbauselse - Brevet indeholdt en Bekjendtgjørelse fra en fransk Ret, at Manden var eneste Arving efter Marskal Lefevre, Hertug, af Danzig, hvorfor han snarest muligt maatte indfinde sig for at modtage 8 Millioner Francs, som den Afdøde havde efterladt sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Den 28de Februar har i München en ung Borger, en Guldsmed, for utilbørlig Tale og Kongen, maattet gjøre offentlig Afbigt for Majestætens Billede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Et til Aalborg ankommet Privatbrev fra Petersborg bekræfter alle de meddeelte Omstændigheder ved den rædsomme Jldebrand. En Kjøbmand mistede to Sønner og en Handelsbetjent. En Jnstitutbestyrerinde med sit hele Pige-Jnstitut indebrændte, uden at en Eneste blev reddet. "Sorg og Jammer, hedder det i Brevet: omspænder Hundreder af Familier."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Skibs=Efterretninger. Om den frygtelige Storm som fra den 15de til 18de Februar havde raset paa de engelske Kyster, melder Lloyds Liste, at 146 Skibe derved have taget Skade. Af dette uhørt store Antal ere 34 (deels med Besætning) totalt forliste. Af de øvrige 112 er den største Deel strandet paa Kysten. Ved Budskabet om Dannemanden. Bermann Gerhardt de Treschow's Død, Amtmand over Frederiksborg Amt, Ridder af Dannebrogen p. p. Saa brast da – kun alt for tidligt - Din Livstraad, Du sjeldne Mand, hvis Hjerte slog høit og ædelt og varmt for Konge og Fødeland, for Stormanden og Borgeren, i hver Stand naar Retfærd og Viisdom adlede hans Færd, som forden Arme og Undertrykte, hvis Beskytter Du stedse var, men ei for Niddingen, ei for den Uredelige og Bestikkelige, om denne end ved en let Svada forstod at blænde den mindre klartseende Mængde. Maaskee kun Faa af Nutiden forstod at skatte Dit høie Værd, maaskee er det en kommende Generation forbeholdt fuldeligere og skjønsommere at erkjende Din mægtigt forud beregnende Aand. Sikkert nyder Du nu hisset den Løn og Fryd, som det ei blev Dig givet paa denne omskiftlige Jord i et mindre Maal at nyde for alt det Gode og Nyttige, Du stiftede paa Din Vei herneden. Der skuer Du ogsaa yndige glædelige Frugter af den velsignelsesrige Sæd, Du med saamegen Viisdom nedlagde i denne Egn. Kun kort var Din Virken her; men den har efterladt sig uudslettelige Spor, uforgængelige Minder, og Dit Navn vil derfor længe mindes med Høiagtelse, Kjerlighed og Taknemlighed af Weile, Amts Beboere. Hvilken Sorg var ei her, da Du maatte drage bort, og neppe kjendte Du selv de Opoffrelser, Man vilde have gjort for at have beholdt Dig i vor Midte. Og - hvad vandt Du ved at drage did – Ja, end ingensinde nød Du den Fryd at see de første Frugter af Din skjønne Sæd. Hvi skulde Du ei efter Dit værdige Dagværk, lægge Dig til Hvile i de Dødes skjønne Hauge, til hvis Anlæg Du bidrog saameget? Hvi skulde Du ei fryde Dig i Skyggen af de ranke Graner, der allerede nu kneise høit paa vore Bierge, hvor Du lod dem plante? Hvi skulde Du ei skue den lille Skov af gyngende Snekker, der ofte pryder vor Havn, hvis Anlæg og Fremgang fast alene skylder Dig sin blomstrende Tilværelse? Men - ligesom nu Landmanden og Søemanden, Handelsmanden og hver drivtig Borger, baade lydt og i Stilhed, for dette og Andet, signe Dit Navn, saa skal Efterslægten, naar den lille venlige Bye, om et halvt Seculum eller for, er voxet til en langt større Høide, velsigne Dit Minde, og ønske: at mangen saadan Ædling maa fødes i Danmarks Rige. Weile, ult. Februar 1836. M. Anchersen. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-05
Protestation.