Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-08-01
Den 10. Augusti er Hans Kongelige Majestæt tillige med Prinz Georg oc nogle aff de Høye Ministris kommen hid til Kiøbenhaffn igien Den 27. dito foer Allerhøyestbemældte Majestæt atter ofver igien til Lands-Crone oc kom den 28. dito om Afftenen ved Otte Slæt tilbage igien. Den 13. dito tog Kongens Hoff Sørge-Klæder paa ofver den regierende Hertug Wilhelmi Ludovici aff Würtenbergs dødelige Affgang. Den 14. dito ere trende Kongelige Forordninger udgangne. Den første om Proviant-Skatten, som skal erleggis. Summen deraff er denne. At samme Skat skal udgifvis til Magazinernis Forsiun, samt Flodens, Militiens oc Fæstningernis Underholding, ofver alt Danmarckis Rige samt der udi beliggende Greffskaber oc Friherskaber: nemlig aff huer Tønde hart Korn Jordegods, dog Sæde-Gaarder samt Rytter- oc Officerer-Gaarder undertagende, skulle gifvis i Jydland To Skiepper Rug, en halff Skieppe Biug oc halff anden Skieppe Haffre. J Siælland oc Fyen En Skieppe Rug, halffanden Skieppe Biug oc halffanden Skieppe Haffre. J Laaland Falster oc Møen med underliggende Øer, En Skieppe Rug, En Skieppe Erter oc En Skieppe Haffre Aabo-Maal, Rug oc Biug med strøgen Tønde-Maal: Haffre med løss Tønde Top-Maal: Oc derforuden til Søe-Staten aff huer To hundrede Tønder hart Korn Jordegods som forskrefvit staar, en Oxe og Fem Lisspund røget Flesk: Dog for samme Vare at betalis rede Penge, nemlig, for en Oxe Ni Slette Daler, oc for huere Lisspund Flesk Fire Marck oc Tolff fire femtedeel Skilling. Oc skulle samme Proviant-Skatter betalis for det tilkommende Aar 1678. oc erleggis ufeylbarligen inden førstkommende Michaelis i det seeniste, huer paa sine Stæder. Som vitløffteligere i Forordningen om formældis. Skal oc ingen af Ampt-Skrifverne eller andre som samme Skat opberge vegre nogen sin uitantz derfore, eller Ophold i nogen Maade, der udi at giøre: langt mindre nogen Skrifver-Penge derfore at fordre eller tage. Forordningen skal oc oplæsis paa Tinge oc paa Prædickestolerne, at en huer kand vide sig dereffter at rætte. Den anden om Høe oc Halms Levering: Nemelig at der af alt Jordegods, undertagende Sæde-Gaardene skulle ofver ald Dannemarck samt der udi beliggende Greffskaber og Friherskaber gifvis aff huer Ti Tønder hart Korn, et Læss Høe oc et Læss Halm aff tre Alen lang, to Alen bred, och to Alen højt fra Hekkerne, och lefveris inden Augusti. Maaneds Udgang, udi nest beliggende Kiøbstæder, hvor det imod hver Stæds Magistrats och Øffrigheds tvittering och tilsvar skal henleggis och forvares til Rytterhestenis Underholdning, naar de komme der at lossere eller at massere der igiennem, efftersom General Commissariatet videre derom ordinerer. Och skal Bunden naar saadan Foratzi lefveris ikke opholdis eller hans Vogn, Heste och Folk med nogen agning eller udi andre maade besværes. Ellers skal samme Høe och Halms Erleggelse være fri for Consumtion. Den Tredie om Jldstæder och Qvæg-Skat: Summen er denne. At eftersom de store Udgifter til Krigens Behof och Fornødenhed daglig Dags tiltager, saa nødis och Hans Majest. voris allernaadigste Herre og Konning efterfølgende Skat, dog u-gierne at paalegge. Skatten er denne: At der aff alle Jld stæder saa vel i Kiøbstæderne som paa Landet i hvorde och tilhører, indtil de gemeene Bønder skal gifvis af hver, fire Marck Danske. Och at gemeene Bønder, Inderster och Huusmænd skal gifve af hver Jldsted toe Mark danske. Och skal under det Nafn Jldsted forstaaes alle Slags Jldsteder och Pladser, hvor Jld til Nytte giøris kand, saa som alle Skorsteene, Kackelofne, Bagerofne, och alle andre Slags Ofne, saavelsom alle Brøgger-Kiedle, och alle (Num. 79.) Slags Esser, som brugis af Guldsmede Plattenslagere, Kaabersmede, Grøfsmede, Kleinsmede, Bøssemagere, Sverd seyre, Knismede, Bagere, Posteybagere Brøggere, Maltgiørere, Farfvere, Kandestøbere, Rotgictere, Sukkerbagere, dess ligeste Brendeviins och allehaande Slags destillere Ofne. Och hvo som boer i Leje Huse skal self betale den halfve deel aff denne Paaleg, och qvitte den anden halfve deel i sin Hyre, dog at hand strax betaler den fulde Paaleg af hvis hand hyret och leyet hafver. Dessligeste Forpagtere paa Landet, som heele Sædegaarde forpagtet hafver, gifve den halfve deel for sammesteds Jldsteder, och deris Principaler den anden halfve deel. Dog Forpagteren at svare til den fulde Afgift. Herforuden skal af alle Spikkere eller Fætallie-huse, Kornhuse och Pakhuse udi Kiøbstæderne, hvor ingen Skorsteene eller Jldstede findes, af hver tiuge Rixdalers Leje betales for et Jldsted, nemlig fire Mark danske. Och skal alt dette betales inden fierde Uges Dag efter Forordningen er publiceret, eller och siden betales dobbelt. Och skal samme Opbørsel i Kiøbstæderne annammes af Byens Øfrighed, undertagende at de i Kiøbenhafn, som ikke ere under Magistratens Jurisdiction eller Byens Øfrighed, skulle lefvere deris Anpart til Hans Majest tilforordnede, Jacob Søfrensen. Paa Landet skal den opbærges af Amptmændene och Amptskrifverne. En hver Proprietarius eller Selfeyere skal svare til sit Gods och Tienere, och den vota indkræfve och Lilludleg. udlegge: Geistligheden skal deris Part til deris Sticts Superintendent erlegge. Derforuden skal der gifvis af Sædegaardene, Kiøbstæderne, sampt Præster och Fogeder for hver Hest och Hoppe to Aar gammel, to Marck danske och af en Koehalfanden Mark. Men af en Bundehest och Hoppe toe Aar gammel en Mark danske, och af en Bonde-Koe en half Mark. Ellers af en Oxe ofver Hofvedet, toe Mark danske. Hvilket iligemaade som det forrige skal leveris. Om nogen fordøller nogle aff sine Jldsteder eller Qvæg, eller u-rettelig det angifver da skal hand betale firedobbelt saa meget som der der forties, och derforuden straffis som Lovens frivillige Ofvertrædere. Den 15 Augusti bleff for den Høyeste Ræt Licentiat Mauritius offentlich forhørt, anden Dagen gick Dom udi Sagen, saaledis at Ober-Hoffrættens Dom (See Num. 71. pag. 524.) blifver ved Magt, och der foruden skal hand miste hans høyre Haand.