JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Ved Proclama, som er læst ved Siellands Landsting den 23de Septbr. 1795, og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den, 5te October nestefter, ere Creditorerne udi afg. Hr. Contra Admiral Gerhard Christopher Walterstorffs Stervboe med 12 Ugers Varsel indkaldede og anmodede, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer hos mig Etatsraad Voltelen, eller hos min Søn Cancellieraad og Raadmand Voltelen, som Executores af den Afdødes Testamente, boende i Stormgaden No. 291 udi Kiøbenhavn. (5242) De som have noget at fordre udi afgangne Under Fabriqueur Jochum Daniel Danckers og forhen afdøde Hustrue Anne Hans Datters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for der at anmelde og beviisliggiøre deres Krav; ligeledes indkaldes og den afdøde Kones Arvinger med lovlig Varsel til sammesteds at indfinde sig og bevise deres Arve=Ret, samt derefter at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
(181) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 23de Septembr. og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 5te October 1795, ere alle de, som formene sig arveberettiget efter den i St. Hans Hospital ved Døden afgangne Student Laurentius Arnoldus Horn, indkaldede inden den Loven foreskrevne Tiid at bevise deres Arverettighed for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission; hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Paa Hvidberg Sogns Forstrand under Thisted Amt, er den 28de forrige Maaned om Eftermiddagen Kl. 3, uden levende Folk, inddreven et Galiaseskib, paa hvis Agterspeil staaer Catharina Elisabeth, og af de paa Skibet forefundne Papiresees, at Skibet har hiemmehørtt i Sralsund, ført af Capitain Joachim Christian Sass, indtaget Ladning af Jern og fori Planker i Stokholm udi forrige Maaned, og var destineret dermed til London; hvilket herved bekiendtgiøres i de offentlige Tidender og Eierne til fornevnte Skibs Vrag og Ladning, indtades at legitimere sig inden den i Loven bestemte Tid, da Skib og Ladnings Biergning imidlertid foranstaltes i Overeenstemmelse med de Kongel. Anordninger. Thisted Amthuus, den 5te October 1795. Med Vedkommende høie Collegi Tilladelse, udi S. T. Hr. Amtmand Ferslevs Fraværese som Fuldmægtig, S. Sørensen.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Hos Forpagter Bagger paa Krabbesholm pr. Roeskilde, ka. 30 Stkr. Stude faaes paa Forder i Vinter fra den 25de Otober til den 20de Maji 1796 for 3 Rdlr. Stkt. Formedelst anden for Haanden værende Næringsveie, agte 2) Eieren af Frederichsborg Slots Vand= og Vindmøller, at sælge dem under Haanden. J disse Møller er, foruden almindelig Maleværk, indrettet Sigte, Perlegryns= og Bankebyggryns Værker; alt er i complet Stand og tildeels nyt. Nærmere Efterretning faaaes hos Prokurator Sewerin, som boeriNo. 150 i Bredgaden.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Et ungt Menneske, helst fra Provindserne, som enten strax elE ler med næstkommende December Maaned, vil paatage sig en Skriverkarls Plads ved Kiøbenhavns Amtstue, kan ved Correspondence med Amtsforvalter Andersen sammested, behage at lade sig underrette om Vilkaarene. Han maae kiende saa meget til Regnskabssager, at han paa egen Haand kan forfatte de forefaldende Extraskats og andre Beregninger m.v., og derfor ønskede man at han var oplært paa en Amtstue eller i det mindste har havt nogle Aars Øvelse i disse Forretninger.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
di Gaarden No. 27 paa Vestergade, forhen Printsen kaldet er det Kongel. privilegerede Hør=Heglerie igien paa samme Sted opbygt, og nu ligesom førend Jldebranden, udi fuldkommen Drift. Paa dette Sted bliver og som forhen, af undertegnede Fabrikkens Mester, til alle og enhver udsolgt i store og smaa Partier heglet Hør af 1 til 8 Strænge fra 20 til 96 s. pr. Pd. efter sammes Fiinhed og Styrke; ligesom og alle Sorter hegledHørblaar til forskiellige Priser. Dette skulle jeg ikke undlade til enhvers Underretning som tilforn har søgt denne saavel for Provintserne som for Staden bekiendte Fabrik, herved at anmelde, Hans Pedersen, Heglemester. Holløse Gaards Hollænderie af 200 Køer, bliver formedelst & Forandring af nærværende Forpagters Næringsvei, at faae i Forpagtning til 1ste Mai 17996. Vilkaarene erfares paa Gaarden, hvortil Breve adresseres over Roeskilde. Tølløsse, den 21de October 1795. Zeuthen.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Paa Lungholm ved Rødbye i Lolland befindes 40 a 50 Stkr. Stude, 4 a 5 Aar gamle og tienlig til at slagte; Liebhabere kan derom handle med Forvalteren paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Constantinopel, den 10de September. Krigsrustningerne fortsættes nu ivrigere end tilforn, om endskiønt Porten har begyndt Underhandlinger med Regenten af Persien. Man troer altsaa, at den sætter sig i Forfatning mod en mægtigere Tiende, for, i Tilfælde af et Fredsbrud med Rusland, at være beredt. Storherrens Befaling, ikke under Dødsstraf at tale om et saadant Fredsbrud, har vel paalagt Stiltienhed; men Bekymringerne derover, Klagen over Mangel paa Levnetsmidler, Jldebrande og vedvarende Pest kan den ikke gjøre Ende paa. Storadmiralen, som man venter her for at standse forbittrelsen mellem de nye exetcerte Topsir og Janitskarerne, opholdes af Modvind ved Chio Den franske Gesandt, Verninge, har endnu ikke havt Audience hos Storherren, men forretter i øvrigt alle en Gesandts Functioner, og har stor Jndflydelse hos Portens Ministre.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Algier, den 24de September. Den 8de hujus blev den med America sluttede Fred her bekiendtgjort, og den 9de lod man den engelske Consul vide at han inden 1 Maaneds Frist skulde reise herfra. Dette vil altsaa have en Krigserklæring mod Engeland til følge. En engelsk Kaper, som af en Hændelse befandt sig her i Bugten, er bleven erklæret for en Prise, og Mandskabet dømt til Slaverie.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Coblenz, den 7de October. For nogle Dage siden blev holdt et Krigsraad i Kreutnach, hvilket Pichegra bivaanede, og i samme misbilligede Sambre= og Maasarmeens Operationer. Han paastod, at Rhinovergangen var tvertimod de Operationer, som han havde i Sinde, og at denne Overgang nødvendigviis maatte tilintetgiøre hans forehavende. Han gav tydelig at forstaae, at det aldrig vilde lykkes General Jourdans Armee at indtage Maynz, og at den kunde skatte sig lykkelig, dersom den med noget Forliis kom derfra. - Ved begge Armeerne begynder man temmelig lydelig at tale om Decretet angaaende de 3/8 Deles Udvælgelse.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Frankfurt, den 16de October. Lykkeligviis er den Formodning, at det skulde komme til et stort Slag, ikke bleven opfyldte. Den 12te forlod de Franske deres Position fra Hochst indtil Kronnenburg, og rømmede Wisbaden og Kønigstein. De trække sig meget ilende tilbage over Lahn. Maynz er derved bleven undsat, og Beleiringen for Ehrenbrei stein ophævet. Den hele Keiserl. Armee har givet sig paa March, og følger i Hælene paa de Franske. Endeel af samme er fulgt efter dem over Lahn. Ved denne Rettrade er det kommet til adskillige heftige Skiarmydsler, og mange Franske ere gjorte til Fanger Mayne zirgarnizonen gjorde et Udfald, og bragte nogle Kanoner, og 197 Fanger tilbage. Den 13de om Eftermiddagen besatte de Keiserl. Kønigstein og Kronenburg, og den 14de Wis baden. - J Følge Efterretninger fra Montabour af 8de October havde Fæstningen Ehrenbreitstein hidtil forsvaret sig meget vel; havde afslaget et forsøg at indtage den med Storm, og forstyrret de af de Franske anlagte Batterier &c.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Ved Kongen af Preussens Mægling ere de Nassau Oraniske Lande blevne erklædte for neutrale.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 17de October. De Franskes hurtige Tilbagetog efter den sidste Fortroppefæstning ved Hocht, som den Keiserl. Kongel. GeneralBorosch commandeerte er bleven bek af et. Aller de om Natten Kl. 2 forlod de Hochst, og toge Veien over Kønigstrin til Biergene, men alting gik saa stille og masqueret af, at de Keiserl. intet mærkede dertil, og vedbleve at opkaste Skandser, indtil nogle Folk fra Hochst satte over Vandet, og underrettede dem derom. Arbeidet blev altsaa standset, og Anstalter føiede til at passere Niddafloden, for strax at besætte Hochst; men Fienden var allerede for langt borte til at man strax kunde forfølge ham. Dagen brød just an, da mange Corpser stød, te tilsammen, og ilede efter deels giennem Biergene ved Hoff heim, deels over Kønigstein. Neppe havde den franske Blokadearmee ved Maynz ved Signaler faaet Efterretning derom, føreed den samme Nat ligeledes hurtig afmarcherte, lod Vedetterne blive tilbage, og tilligemed Wilbadercorpset tog sin Vei over den saa kaldte høie Wurzel til Langenschwalbach, for saaledes samlet at indtreffe ved Lahn. Deres Hensigt at opnaae Skibsbroen 1/2 Miil neden for Coblenz i Wallendar, blev gjort dem vanskelig ved den Keiserl. Kongel. GeneralWernech, der allerede ved en Omvei over Witzlar var trængt frem i Biergene med sit stærke Corps, og opholdt de Retire rende ved Limburg; hvor de nu de raae Dale uden Levnets midler ere omringede af den indtil Rastadt fremtrængte Kriserlige Kongelige Armee. Sandsynligen forsvare de Franske sig endnu modigt; thi man hører ofte stærke Kanonaden fra Biergene. Ved Würges tæt ved den Selterske Brønd skal ogsaa i Forgaars være forefaldet en heftig Forpostfægtning til Skade for de Franske. - De Keiserl. have paa alle Steder fundet en stor Forraad, som de Franske have efterladt sig i deres konstige og beqvemt indrettede Jordhuler. Endog Kanoner og Vogne efterlode de sig i Biergegnene, saasom de ei hurtig nok kunde bringe dem med sig, og ilede derfor kun bort med Hestenene. - Man seer daglig en større Forstærkning at marchere forbi vor Stad til den Keiserlige Armee. J Gaar brækkede først et Corps af 4000 Mand op, som nogle Dage havde leiret sig i Buchenheim, efter forcerte Marcher.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Feldtmarskal Clairfaits Armee skal, efter erholdte Forstærkning, nu være 80,000 Mand stært, og deriblandt 20000 Cavallerie. Armeens Arriergarde, Magasiner og Baggage, som indtil Miltenberg stode hen op ved Maynen, have faaet Ordre at komme tilbage. Meget er allerede ankommen hertil, og man begynder paa nye at oprette Magasiner, saa at alting nu faaer et nyt Udseende igien.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Et hertil i Gaar fra Maynz indløbet Brev fortiener at anføres: "Vor Fæstning er nu igien frie; siden den 8de hujus blev der ikke gjort et Skud mere, og den 13 begyndte de Franske ogsaa paa denne Side at trække sig tilbage. I Gaar saa man i den videste Afstand endnu nogle Forposter, men i Dag ere ogsaa disse forsvundne. Derhos have vi den Glæde, at see vore lette Tropper indbringe stort Bytte af Penge Uhre og andre Ting af Værdie, som de have frataget de Franske paa de res uhørte hurtige Tildagetog bag Wisbaden i Biergene. Hver Time indbringes Fanger, af hvilke allerede tælles 800 desuden 30 Kanoner, mange Heste, Vogne, og en uhyrstor Proviantforraad for Mennesker og Qvæg. Den helRheingau indtil langt ned er igien besat med Keiserl. Trop pr. - J dette Øieblik, om Aftenen Kl. 5, passerede den første Afdeling af den Keiserl. Armees Munition og Bagaaforbi vore Porte, og tog Veien til Kønigstein. Fra Manheim af hører man det stærkt kanonere. I Gaar gik mange Vogne med franske Saarede giennem Bornheim, den næst liggende Landsbye ved vor Stad, som havde den bedrøvelige Skjebne ved den sidste Fegtning ved Würges, hvor de Franske mistede meget folk. Efter alle Beretninger ere de endnu ikke Mestere af Veien til Rhinen, og synes hellere at være ganske afskaaret derfra ved den Keiserlige Armees vedholdende Fremtrængen. Feltmarskal Clairfaits Hovedqvarteer er i Weilburg, hvilket tiener til Beviis paa, at den Keiserlige Armee ganske har afskaaret de Franske fra Nederrhinen, Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 17 October. J Gaar Morges er den Keiserlige Avantgarde rykket frem til Nassau. - Man har alle Aarsager til at troe, at de Franske ikke meere længe ville i denne Egn forsvare Lahn, saasom allerede en stor Deel af deres Armee er over Kontabour marche. ret til Neuwied, og sammesteds paa den staaende Broe passeret Rhinen. Feldtmarskal Clairfaits Hovedqvarteer er endnu i Weilmünster, saasom de Franske endnu staae ved Limburg paa hin Side Lahn. General Haddich og Gran commandere Avantgaden. J Dag Formiddag er ogsaa en utallig Mængde spært Bagage gaaet her forbi til Königstein og Limburg. Alt hvad man læser i saa mange offentlige Blade om de Franskes Forliis paa deres Rettrade, er overdrevent, og grunder sig allene paa blotte Rygter. Besterat Efterretning har man endnu ikke. At de paa et saa hurtigt Tilbagetog over Biergene maae lide meget Forliis, er aldeles ikke al tvivle paa. - For nogle Dage siden har her gaaet det Rygte at de Keiserlige Tropper ikke allene havde taget Manhem i Besiddelse, men endog Rhinskandsen, og at General Wurmser var ved Lambertsheim gaaet over Rhinen; men dette er ugrundet. De Franske forskandse sig noget ved Hademar; men formodentlig kun for at dække deres Overgang over Rinen, som i det mindste for største Delen vil have Sted ved Neuwied, ifald de Keiserlige Tropper give dem Tid dertil.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Beleringsarmeen for Chrenbreitstein skal virkelig allerede, være gaaet over Rhinen. - Feldtmarskal Grev Clairfat hol befalet, at den svære Bagage og Skyds skal følge efter, hvoraf man kan slutte, at han er gandske sikker paa sine videre Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Efter Beretninger fra Lahn, er General Haddich allerede ved Weilmanster gaaer over denne Flod, medens en anden Deel af Arm en gik over samme ved Nassau. Den 15de om Aftenen kom det for Limburg til en meget alvorlig Fegening mellem det første Corps og de Franske, men Udfaldet er endnu ubekiendt. - Den østerrigske Armee ved Overrhinen, trækker sig alt meer og meer tilsammen i Egnen af Heideberg, og efter al Anseende, vil Manheim snart blive angribet. General Nauendorff synes ligeledes med den venstre Fløi at gaae løs paa Manheim.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Kiøbenhavn, den 26de October. Den 23de October 1795 har Hans Kongelige Majestadallernaadigst udnævnt Second=Ritmester Carl Albrecht Cordt von Prehn til Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Continuation af Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning, nemlig: No. 13044, 50 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll. her i Staden; No. 20295, 200 Rd. udi Hr. Capit. Cabotts Coll. ibidem; No. 11556, 50 Rd. udi Hr. Riissings Coll. i Odense; No. 4576, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 11640, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collin Coll. her i Staden; No. 27637, 60 Rd. udi Hr. Møllers Coll i Apenrade; No. 13982, 50 Rd. udi Hr. Fuldm. Brøghs Coll. her i Staden; No. 20039, 50 Rd. udi Hr. Baggers Toll. ibidem; No. 16170, Fril. og Pr. 600 Rd. udi Mad. Rasmussens Coll. i Svendborg; No. 25873. 40000 Rd. udi Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem; Nr 19489. 15 Rd. og Pr. 600 Rd. udi Hr. Raadm. Stabells Coll. Randers. (Continuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Den 26de hujus gik Capit. A. A. Jansen til St. Croix med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Barom. Therm. Vinden. 19 October. 28. 2. 3 11, Varme. S. O. 28. 1 4 112 - - S. S. V. V. S. V. 13 - - 1 S. S. V. 27 7. 2. 12 3/4 - - S. S. O. AVERTISSEMETS. Tra den 19de til 24de October 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa PaaCasque. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge = = =- dito til Bergen = =- dito til Amsterdam, Rotterdam = 4 4 - dito til St. Croix = =- dito til Bengalen = = =- dito til Kiel = = =- dito til Lieban og Retour = = 6 - Gothenborg til Kiøbenhavn =- Øster paa Norge til dito = = = 2 og 2 1/2 - Bergen til dito .- Yarmouth, Amsterdam til dito = 4 - Barcekona, Mallaga til dito = =- St. Croix til dito .- Riga til dito = = =- Helsingøer til Port a Port =- Randers til Bordeaux - Christianssand til Leiths Fiord og Ret. 5 - Bergen til Bremen = =- Christiansund til Dublin og Ret. = 6 1/2 - London til Frederichstad i Norge = 2 - Jsle de Ree til Bergen .- St. Petersborg til Livorno .¬
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Et det har behaget Forsynet den 25de dennes ved Døden at bortkalde vores ynste Datter Georgine Margrethe, i en Alder af 13 Maaneder, efter nogle Dages heftig Sygdom, bekiendtgiøres herved for Slegt og Venner; forvissede om deres ømme Deeltagelse i denne vor billige Sorg, frabedes al Bevidnelse derom. Rosenborg Slot, den 26de October 1795. M. C. Svenstrup. M. M. Svenstrup, fød Walther. Tor Fraværende og Beslægtede, hvis Opholdsted ei mere vides, bekiendtgiøres herved, at den Algode efter en langvarig Svaghed bortkaldte sidste 9de October Eftermiddag min kiære Mand Oluf Boochius, Klokker og ChordegniWarde, fra mig og vore tildeels uopdragne Børn i hans Alders 56 Aar. J. Boochius fød Holm.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Med Trykken er nu udgivet: Min Troe paa den guddom- melige Aabenbarings Lærdomme, styrket og befæstet ved den reene Fornuftreligions Læreres vedvarende Opførsel og nyeste Skrifter af Hr. Consistorialraad J. F. Jacobs i Helle; af det Tydske oversat ved F. D. Mellerup, Catechet ved Holmens Kirke, selges hos Agent Gyldendal i Klarebodene, No. 9 for 16 s., indheftet 20 sk. Paa Skrivp. 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Fuldstændigt Fransk og Dansk Lexicon, efter de bedste Ordbøger, i udarbeidet ved Decanus Odin Wolff, Doctor Philosophie tvende Dele, den ene fransk og dansk, den anden dansk og fransk, forlader Pressen ved Slutningen af denne Maaned. Dette Lexicon er 108 Ark stort, og overlades dem, som enten subskribere paa samme, eller kiøbe det, forinden Julii Maaneds Udgang 1796, for den billige Priis 3 Rdlr. 32 s. paa Trykp. og 4 Rdlr. 48 s. paa Skrivp.; for andre Kiøbere koster det siden 4 Rd. Trykp. og 5 Rd. 16 s. Skrivp. - S. Poulsen, Hofboghandler, i Anthonistræde Nr. 324 og 325. Merkværdigheder ved den franske Revolution med særdeles V. Hensyn paa Stadsretten og Politiken, af Chr. Ulr. Dett. von Eggers, Doctor i Retslæren og Professor ved Kiøbenh. Universitet, med Motto: Rerum pandere causas; Første Bind, med Udeladelse af bilagerne, af det tydske Sprog oversat ved Mathias Rathie, er nu færdig og faaes for 4 Mk., men for Subskribenterne for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Postpapiir. i store Kannikestrædet Nr. 39 hos Winding. Sammesteds modtages endnu Subskription paa følgende Deele. storestilling af Branden i Kiøbenhavn, som den viste sig den 5te 2 Junii om Aftenen, tagen fra Slotspladsen da Admiralitets bygningen, Nicolai Taarn, tilligemed Skipperboderne, og Strækningen fra Admiralgaden langs med Stranden forbi Høibroestrædet stod i Lue; tegnet af Prof. Stanley og stukket af Flint, sælges sort for 48 s. og illumineret for 80 sk. paa Børsen, No. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
Vidrag til Menneskekundskab, af J. G. Meisners tydske Original, oversat - Thee proper study of menkind is man - i 3 Dele, er nu færdig og faaes for Subskribenterne for 5 Mk. i store Kannikestrædet No. 39 hos H. L. S. Winding. Sammesteds faaes 1ste Deel af Mærkværdigheder om den franske Revolution for 3 Mk., naar subskriberes paa de følgende. danske Marin Calender forøget med det nyelig før udkomne Til gar=Sinus, Tangens og Secans=Tabeller; saa og den Den danske Styrmandskonst eller Skatkammer med slet og Lo læg samt Solens Deklinations og Tidsforskiel Tabeller for Aa ning og til al Søebrug fuldstændige, ere nu for den sædvanlige rene 1795 og 97, begge Skrifter for en Stermand til Underviisfastsatte Priis at bekomme i Rosenborggaden No. 63 hos Forfatteren Professor og Navigations=Directeur C. L. Lous. Advarsel til de Studerende i Henseende til deres Sund disses Aarsager; Exempler paa Sundhedens Ødelæggelse hos hed, indeholder: Om de Stud rendes Sygdomme, og adskillige Lærde; Om nogle særdeles Arter af lærde Forretninger og forskiellige dermed forbundne almindelige Omstændigheder Om Midlerne mod de Studerendes Sygdomme; Almindelige Regler for Studering i Henseende til Sundheden; Om den bed den tienligste Mad og Drikke for Studerende, og om disses Diæt ste Maade, at fornye og rense Luften i Studerestuen paa; Om m. m.; sælges heftet for 20 sk. paa Børsen Nr. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
som er læst vidnet Skanderborgske Districts Birketing den 132 J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 24de Juliid. A. August og ved Nørre Jyllands Landsting den 23de Septbr., indkaldes herved 3de Gange efter hinanden sub pæna præclusi 6 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Hr. Mathias Wil lee, som borde og røge i Skanderborg Ladegaard, være sig af hvad Navn nævnes kan, dermed at melde sig hos os underskrevne, som Skifte=Commissarier efter bemelte Afdøde, med saadan Legitimation for deres Fordringer, som Loven efter god Mand til Boet saadant til os at betale. Toustrup Mølle og Frysenkræver; tillige indkaldes enhver som maatte være noget skylde borg, den 16de October 1795. A. Busch. S. Stilling. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, giøre vitterligt: at efter Begiering af Simon Jacob her af Staden, paa den her værende Jodiske Nations Vegne, bliver herved, paa Grund af den ham som Jnterims Ældste og Forstander for bemeldte Jodiske Nation under 25de September sidstl. allernaadigst forundte Bevilling, indstevnet med Aar og Dags Varsel at mode for os udi Hof= og Stads Retten, den første Mandag, paa hvilken Retten holdes, som indfalder 1 Aar og 6 Uger efter af denne Stevning sidste Gang er publiceret i de Kiøbenhavnsk Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, den eller de, som maatte have efterfølgende 56 trykte Obligationer i Hænde, udstædte af det octrøierede ostersolske og guineiske Handelselskab her i Staden og lydende paa Jhændehaveren, hver for sig paa 70 Rdlr., og hvilke alle hare været forvarede i en Jernkiste med 3 forskiellige Laase, hvilken tilligemed Synagogen, hvor Kisten var staaende, er opbrændt nemlig: No. 6207, 6208, 6209, 6210, 6211, 6212, 6213. 8468, 8469, 8527 og 8568, for at fremkomme for os i Rettilmed disse Obligationer og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, men saatremt ingen til ovenmeldte Tid og Sted skulle melde sig, vil Citanten forvente og ved denne StevningJncamination i Retten lade paastaae, at berørte Obligationer i Følge allerhøistbemeldte Bevillings Tilhold, skal vorde mortficerede, samt kiendte døde og magtesløse at være, og at Nationens Forstandere derimod, paa Grund af Dommen, skal vær berettigede til for samme at oppebære Betaling hos det octroieride østersøiske og quineiske Handelselskab som Uestedere. Dets til Bekræftelse under Hof og Stads=Rettens Segl, samt JustitsSecretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 10de Octbr. 1795. (L. S.) F. Hørn.
Berlingske Tidende, 1795-10-26
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 16de d. M., indkaldes herved sub pæna præclum & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle de som formene sig at have noget at fordre efter afg. Kiøbmand Marcus Lauritzen her i Byen, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, for os undertegnede SkifteForvaltere, den sidste Onsdag i hver Maaned, paa Corsøer Raadstue, at anmelde og beviisliggiøre. Corsøer, den 26de October 1795. Restedt. Torv.