JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Angaaende den Eligerede af Bondedeputationen, Mads Jørgensen Lund, Audients hos Hs. Majest., hvorom kun et afbrudt Referat var meddeelt i Fædrel.", meddele vi efter "Berl. Tid." følgende nærmere Oplysning. Nævnte Tidende vil nemlig fra paalidelig Kilde have erfaret, at Hs. M. Kongen ved Audientsen havde tilkjendegivet Lund, "at Allerhøistsamme vilde indhente Rentekammerets Betænkning over de af Bønderne i deres Petition omhandlede Gjenstande betræffende Landbovæsenet; at Allerhøistsamme med Glæde vilde træffe enhver Foranstaltning til Bondestandens Vel, som kunde bestaae med Ret og Retfærdighed, og at Hs. Majestæt navnlig gjerne saae, at Fæstegodset gik over til Selveiendom eller Arvefæste, naar de Vedkommende selv derom kunde forenes, hvorpaa kunde tjene som Beviis, at det var tilladt Grev Knuth at give de under Grevskabet Knuthenborg hørende Bønder Arvefæste paa deres Fæste gaarde, men at Hs. Majestæt derimod ikke kunde tage Hensyn til Petitioner og Andragender, som gik ud paa, at han for Bondestandens Skyld skulde være uretfærdig imod Godseierne eller tilstede vilkaarlige Jndgreb i Eiendomsretten eller andre lovlige Rettigheder, uden at Vedkommende derfor erholdt fuld Erstatning. Forsaavidt man i Petitionen havde anholdt om Forandringer i det Stænderne forelagte Udkast til en Forordning om almindelig Værnepligt, yttrede Hs. Maj. derhos, at Bønderne vel maatte overveie, hvorvidt de selv kunde være tjente med, at alle Fritagelser for Værnepligten bortfalde, eftersom deraf vilde følge, at gamle og svage Gaardmænd og gaard brugende Enker i Fremtiden eiheller vilde kunne blive i Besiddelse af de dem i saa Henseende hidtil tilstaaede Begunstigelser, at Udkastet iøvrigt atter vilde blive Stænderne forelagt, forinden Sagen endelig afgjordes og at det vilde være Hs. Maj. kjært at imodekomme ethvert billigt Ønske, som Stænderne maatte fremsætte, dog kunde der ikke ventes nogen Forandring i den nu for Armeen approbede Organisation. Hs. Maj. tilførede endelig, at Allerhøistsamme nærede samme faderlige Sindelag imod Bondestanden som hans Forfædre, at det fremdeles vilde være Formaalet for hans Bestræbelser, at ligesaavel Bondestanden som hans øvrige Undersaatter kunde gaae frem i Oplysning og Velvære, men han ventede og saa, at Bondestande vilde have Tillid til hans faderlige Hensigter, paaskjønne det Meget, som allerede var virket til Bondens Bedste, og ikke lade sig vildlede af dem, hvis Jrtæt kun sigtede til at udbrede Misfornøielse ved eensidigen og urigtigen at skildre Bondens Stilling og de mellem ham og Godseieren, stedfindende Retsforhold."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
J et Brev fra England bemærkes om Hr. Jagd's rotatoriske Dampmaskine Følgende: Vi antage ikke at burde udsige Noget om denne Maskine og de Fordele, den antages at have fremfor den sædvanlig Dampmaskine, da sammes Construction er for Tiden naturligviis kun Opfinderen bekjendt, og fuldstændige Prøver, fortsatte i længere Tid i det Store, først kunne afgjøre, om det er lykket Hr. Jagd at overvinde de Vanskeligheder, der have bevirket, at blandt flere Hundrede saaledes indrettede Dampmaskiner, til hvilke man har havt den Tillid, at man for 3040 har løst det i England kostbare Patent, for hvilket man erlægger 3 4000 Rbd., er for Tiden neppe en eneste i Brug, end mindre har nogen godtgjort væsenlige Fortrin for den almindelige Cylinder-Maskine. Kun det tør vi med temmelig Sikkerhed paastaae, at de i Svendborg anstillede Forsøg aldeles Jntet have godtgjort, thi et blot Muligheden men ogsaa Fordelen skal bevises, at her i Kjøbenhavn ere for Hr. Jagdis Reise til England ingen Forsøg gjorte, og endvidere er det os aldeles bekjendt, at Hr. Jagd, der nu har forledt England, ikke endnu har noget Patent paa sin Opfindelse, som indtil da naturligviis simpel Klogskab byder ham at holde hemmelig; han har gaaledes neppe kunnet faae Bud, endsige Overbud paa at overdrage sit Patent til Nogen. Men skulde Patentet blive løst, skulde han virkeligen være saa heldig at afhænde det i England, og saaledes see sine betydelige Anstrengelser og Opoffrelser erstattede, er dog Jntet derved beviist for hans Opfindelse, da, som nævnt, 3040 Patenter, deriblandt et af den berømte Watt ere løste for lignende Maskiner. Hos os kunne vi henvise til Hr. Directeur Hjorths rotatoriske Maskine, som ogsaa prøvedes for en Deel Aar siden i en stor Model, hvis Kraft ansloges til to Heste; men, som aldrig, hvor vel udført den end var, har tunnet udrette noget Arbeide, og derfor for længst er lagt til Side som ubrugelig. (B. T.)"Den Frisindede meddeler følgende: Den 3 de om Aftenen henimod Kl. 9 saaes et meget mærkelig Phænomen paa Himlen, nogen Tid efter at et stærk Uveir med Hagel, Regn og orkanagtig Storm havde lagt sig og Stiernerne kom frem. En Lystribe viste sig nemlig tvers over Himlen, begyndte noget nedenfor Tvillingerne, gik igiennem Kudsken, Cassiopea, Pegasus, Svanen, Lyren ofv., ganske i Retning som Mælkeveien. Lysningen var lang klarere end Nordlyset pleier at være, og mod Nord saaes lyse gule Skyer ligesom i Maanesken. Det varede ikke længe og lignede, hvor man ikke havde fri Himmel, en svær Jldebrand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Det hidtil modtagne Bidrag til nødlidende Svenske beløber sig, efter Fædrel.", til omtrent 800 Rbd., hvoraf 340 Rbd. som Jndtægt ved den paa Hoftheatret givne Aftenunderholdning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
J Torsdags Aftes opførtes for anden Gang Lustuern", men Stykket blev, som man kunde vente, udhysset og udvebet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
J Ove Th. Av." af 1. dennes læses: Vi have idag den Glæde at meddele et nyt smukt Træk af Velgjørenhedssands, idet vi berette, at Directionen for Fyens Stifts Sparekasse af dennes Overskud har tilbudet Borgerrepræsentationen den betydelige Gave af 600 Rbd., for hvilken Sum der skal indkjøbes Korn til Uddeeling iblandt Stadens Trængende i denne Vinter. - Ved denne Leilighed kunne vi ikke undlade paany at fremhæve den Gavn, den herværende Sparekasse stifter, idet den tillige virket som Laanekasse baade imod Pant og Caution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
J den Sag, som ifølge Cancelliets Ordre i sin Tid blev anlagt imod Hr. Kunstberider Hoffmann, til Erstatning af henved 6000 Rbd. for den Skade, der var foraarsaget ved en Jldebrand i Ringe, der udbrød samme Aften, som Hr Hoffmann sammesteds med Øvrighedens Tilladelse afbrændte et Fyrværkerie er der nu ved Odense Byting afsagt Dom, hvorved Hr. Hoffmann blev frifunden, men paalagdes at betale Sagens Omtostninger. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Assessor pharm. Seidelin meddeler i Horsens Av. følgende om "Dr. Aschoffs fordeelagtige Maade at tilberede Smør af kogt fød Melk: Den nylig malkede Melk bliver ophedet i Vandbad til 75, Reamur, ved hvilken Temperatur den skummer stærk, derpaa hensættes den i høie Kar 8 a 10 Timer, saa den bliver langsom, men fuldkommen kold. Fløden, som nu har sat sig paa Overfladen, bliver nu aftaget og kjærnet paa sædvanlig Maade med noget Vand og en liden Tilsætning af Kogsalt. Efter en føre Tid udskiller Smørret sig, som stærk udpræsset eller vasket endnu kan saltes lidet. Melten, som bliver tilbage efter Afskumningen, kan benyttes til Brødbagning, Velling og Grød. - Methoden er forrige Vinter ofte brugt og i Gjennemsnit har man af 11 Potter Melk faaet 28 Lod Smør, som baade udmærkede sig ved en smuk guul Farve og en behagelig reen Smag. - Ved Kjærningen bør bemærkes at Temperaturen i Kiærnen ikke er under 10 og ikke over 159 Reamur, ved en lavere Temperatur varer Kiærningen længere, og ved en høiere faaer man deels mindre Smør, deels forandres Smagen. Sædvanlig stiger Temperaturen ved den længere Kiærning, men den bestemte Varmegrad kan, ved at tilhælde lidt koldt eller lidt varmt Vand, reguleres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Udnævnelser. Under 1. d. M. har Hs. Maj. allern. beskikket: Cand. juris N. W. Hoffmeier til Byfoged og Byskriver samt Veier og Maaler i Skagen. Sognepræst for Løvring og Herup Menigheder i Aarhuus Stift, Provst P. W. Stockholm, til Sognepræst for Ørsted Menighed i samme Stift og Sognepræst for Greve og Kildebrønde Menigheder i Sjælland. H. C. Bentzen, til Sognepræst for Nyker Menigheder paa Bornholm. Under f. D. er Victualiehandler D. Capozzi allernaadigst tillagt Prædicat af Hof=Victualiehandler. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Kjøbenhavns Børs-Tours, d. 5. Decbr. Hamborger Banco a vista 195 pCt. Bank-Disconto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 1/2 pCt. 4 pCt. Kgl. Obligationer 101 a 101 1/2 Rbd. - Nationalbankactier 150 a 150 1/2 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Hamborgs Børs-Kours den 5. December: Slesvig=Holst. Species 2 pCt. Av. mod Banco. Dansk grov Kour 23 1/2; Skillings-Stkr. 25 a 25 1/5, Nye for fuld 29 - pCt. slettere end Banco. Preussiske Dalere 39 s. 5 P.; Louisd. og Frd. 13 Mk. 10 11 s. - pr. Skt. i gr. Kour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Ribe Torvepriser, d. 6. Decbr. Rug pr. Td. 3 Rd. 16 ls.; Byg 2 Rd. - s.; Havre i Rd. 40 ls.; Boghvede, 2 Rd. 8 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 30 ls.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.; Æg 7 ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Ribe. Det paa Reisbystjert Ribe Tolddistrikt, uden levende Mand strandede Skib er en norsk Brig kaldet "Norske Klippe, drægtig 51 Commercelæster, ført af Kapitain J. G. Mærøe, udklareret fra Moss den 17. September og bestemt med en Ladning Trælast til Fecamp i Frankrig. Af Papirerne kan sees, at Besætningen bestod foruden Kapitainen af 2 Styrmænd, 2 Matroser, en Kok, en Baadsmand og en Skibsdreng, Bjergningen af Ladningen er foregaaet med Uorden, da Autoriteterne for sildig ere komne til Kundskab om Strandingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Bekjendtgiørelser. Til meget nedsatte Priser og til absolut Bortsælgelse tilbydes indtil Udgangen af indeværende Maaned herved mit Lager af Manufactur-Varer til det H. sal. Bech. ærede Publikum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Stemplede Spillekort erholdes hos Stempelpapiirsforhandleren i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Alle Byens Skatteydere, som endnu ikke have betalt Communeafgifterne for indeværende Aars 2den Halvdeel eller de til 1. October sidstleden forfaldne Kongl. Skatter og Afgifter, opfordres herved til at indbetale Communeafgifterne inden den 20. dennes og de Kongl. Skatter og Afgifter inden denne Maaneds Udgang, da Lister over Restancerne i modsat Fald uden Ophold ville blive indsendte til Amtets Udpantnings-Approbation. Nibe Magistrat den 8. Decbr. 1845. Aar 1815 den 25. Novbr. blev i den Kongl. Landsover samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Nr. 251 1815 Procurator Beyer, som Actor contra Tiltalte, den forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. C. Lund, og saaledes kjendt for Ret: "Tiltalte, den forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. C. Lund, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd., samt være den i Forordningen af 27. Septbr. 1799 § 20 foreskrevne Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og Actionens Omkostninger, og deriblandt Salarium til Procuratorerne Beyer og Hansen med 8 Rbd. til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rets Justits=Contoir i Kjøbenhavn, den 25. November 1815, Krüger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Hos et Fruentimmer, som Dagen efter sidste Marked i Holsted den 20. f. M., er anholdt sammesteds er forefundet følgende Ting der kunne antages at være stiaalne: En Tobakspibe, Hovedet af Meerskum eller en lignende Composition, med glat Sølvbeslag og en lille Sølvplade bag paa, og Røret, hvori er et elastisk Stykke, af sort Horn, foroven hvor Spidsen skrues i tildannet som et Hunde hoved, derved en Silkelidse med 2 Horndupper; en Sukkerkop, blaae med ophævede Blomster, og med Glasering, lig Forgyldning, indvendig og paa Foden; en hvid og rød Overkop, og en hvid Underkop; 2de smaae Blikdaaser, den ene firkantet og aflang, den anden rund, og 3 smaae Broncerosetter. Hvilke Ting ligge til Eftersyn herpaa Herredscontoiret. Endrupholm, den 4. December 1815. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Jfølge Reqvisition fra Jngenieurcapitain v. Nickolin, Ringkjøbing bliver paa Skjern Tingsted, Løverdagen den 20. dennes Formiddag Kl. 10, holdet offentlig Licitation over Arbeide paa den ny Landevei imellem Skjern, Kirke og Tarm og hvilke Arbeider ere: a) Jordarbeidet paa 2000 løbende Favne Vei, bestaaende i Udgravning, Transport m. m. af 9762 Enbikfavne Jord. b) Chausseringsarbeidet paa samme Veilængde, hvortil udfordres 425 Cubikfavne Chausseesteen, 35 Cubikfavne Bordursteen, 150 Cubikfavne Leer og 300 Cubikfavne harpet Gruus. c) Steenkistearbeidet, bestaaende i Opførelsen af en større og 21 Stykker mindre Steenkister, samt Leverance af de hertil nødvendige Steen. Over Slagssummen for samtlige Arbeider er 21,664 Rbd. 28 s. Conditioner og Overslag ville blive fremlagte ved Licitationen og ere fra 8, dennes henlagte til Liebhaveres Eftersyn hos Gjæstgiverne Fölsch i Ribe, Aastrup i Varde, i Kroerne langs Landeveien imellem Ribe, Varde og Ringkjøbing, samt hos Reqvirenten. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 2. Decbr. 1815. Jansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Auction til Arvefæste Efter Reqvisition af Stiftsøvrigheden over Viborg Stift, bliver Fredagen den 6 Februar 1846, Formiddag Kl. 11, paa Raadhuset i Lemvig afholdt een eneste Auction til Bortsalg til Arvefæste af den Seminariifondet tilhørende, i Christen Jensen Trabergs Enkes Fæstebesiddelse værende, Gaard, nye Matr. Nr. 3 i Resen Sogn, Skodborg Herred, af nyt Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 2 enh. Alb., efter de Conditioner, som fra idag af henligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir her i Byen, og ville blive bekjendtgjorte ved Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes. Auctionscontoiret i Lemvig, den 27. Novbr. 1815. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Ved Proclama af Dags Dato der snarest vil ofve læst ved vedkommende Retter ere Alle og Enhver der formene at have noget at fordre i Boet efter den i Lille Løgtved, Dronninglund Sogn, under 14. Marts d. A. afdøde Ungkarl Niels Sillads Hermannsen af Grimstrup i Skads Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skads Herredscontoir den 29, November 1845. Crone.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Proclam. Wenn der Käthner Simon Simonsen zu NiehuusKirchspiels Abel, kurzlich mit Tode abgegangen und zur Constatiruna der Masse obrigkeitlich die Erlassung eines Proclams nothig erachtet worden; als werden alle und jede, welche Anspruche und Forderungen an seine Verlassenschaft, sie seien welcher Art sie wollen, haben, angefordert und befehligget, solche binnen 12 Wochen von der lenten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet bei dem Herrn Gericht schreiber Wieding in Tøndern unter Vorzeigung ihres Originaldocumente, Zurücklassung beglanbigter Abschriften, als Auswartige auch unter Bestellung der erforderlichen Acten Procuratur, bei Vermeidung der dem Rechten undGesetzen noch eintretenden Folgen hørig zu profitiren. Wornach ein Jeder sich zu achten. Gegeben in der Tønderhardesvogte zu Tøndern den 19. Novbr. 1815. Drohse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Da Forretningerne i Terminen ikke tillader Comptoiret at gjöre nogen Undtagelse fra de forhen bekjendtgjorte Expeditions-Tider, saa undladen man ikke herved at bringe i Erindring, at Tirsdag, og Fredag Formiddage ere bestemte til Disconteringer for Indenbyes, Meddelelse af Anviisninger paa Nationalbanken samt Kjöb og Salg af Banco. hvorom Begjæringer maa være indkomne inden Kl. 11 Formiddag, naar derpaa skal kunne reflecteres, og at der altsaa paa bemeldte Dage ingen Expedition af Begjæring om Laan eller Rentebetaling kan finde Sted. lövrigt seer Comptoiret sig ligeledes i den Nødvendighed i een Maaned fra næstkommende 11. Decbr., denne Dag indbefattet, at regne, at indskrænke Udbetalingerne af Udbyttet af Nationalbankens Actier til Mandagen alene, paa hvilken Dag der saaledes ei heller kan finde nogen Expedition af Laan eller Rentebetaling Sted. Bankcomptoiret i Aarhus den 28. Novbr. 1845. Chr. Otterstöm. Fabricius.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
De Landboere, som fra næste Assuranceaars Begyndelse maatte ønske at tiltræde Foreningen, opfordres herved til inden 1ste Januar 1846 at indsende deres Begjæringer, affattede overeensstemmende med L. § 7. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphyst. Anmeldelserne tilstilles vedkommende Districtsforstander og for de enkelte Egne hvor ingen Saadan endnu findes, indsendes de directe til Directionen i Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Dhrr. Districtsforstandere bedes, som i Lovens § 20 bestemt, med første Agepost i Januari at oversende Directionen de til dem indkomne Anmeldelser. J Directionen den 30. October 1845. F. Folsach. C. Jngerslev. Guldencrone. H. Brasch, Gaard-Salg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Min i Tjereborg eiende og paaboende Gaard, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn circa 1 Td. 2 Skp. agter jeg underhaanden snarest muelig at sælge. Paa Gaarden, som har et Tilliggende af 3 Demat Mærsk Eng foruden Agerland, kan fodres og græses 6 Fækreaturer, foruden Faar. Det bemærkes, at Gaarden eller dens Eiendomme ere sammenkjøbte i flere Parceller, og kan om forlanges ogsaa enkelte Parceller af samme faaes tilkjøbs, hvormed kan følge nogle Fag Huus. Tjereborg den 21. Novbr. 1815. Niels Hansen Truelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Broderi=Udsalg. J Forbindelse med mit tidligere Udsalg har jeg erholdt Bevilling til at forhandle alle til hvidt og contleurt Broderi henhørende Artikler, saasom: Mynstre, begyndte Arbeider, Sephyr=Garn, Silke, Perler, Cheniller Kvaster m.m. Af disse Artikler, hvormed jeg anbefaler mig, har jeg allerede modtaget en Deel og venter med det Første et større Udvalg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Ribe den 28 November 1845. Annine Sophoff. En konfirmeret Dreng af honnette Forældre, tan til næstkommende Paaske antages i Lære hos Rühle,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Guld-og Sølvarbeider i Ribe. Lodsedler, til det 99. Classelotterie, erholdes i Varde hos J. Sesbeck. Hvedemeel. bekommes billig hos Rasmus N. Gregersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Hvor en duelig Seminarist strax kan blive antaget som Lærer for mindre Børn, anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-08
Høivande ved Sønderhoe, fra 9. Decbr. til 15. Decbr. incl. D. 9. Decbr. Kl. 11 9 Min. 10. - Kl. 11 58. 11. - Kl. 12 47. 12. - Kl. 1 37. 13. - Kl. 2 22 - (fuld Maane) 14. - Kl. 2, 26 - 15. - Kl. 3 15 - Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-09
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 9. December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-09
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Statsraadet i Waadt har udstedt tvende Cirkulærskrivelser, i den ene takkes de Geistlige, der have beholdt deres Embeder, og i den anden bliver den største Deel af de Geistlige, der have taget deres Afsked, venligen paamindede om at vende tilbage til Statskirken; hvis de ikke forinden to Dage erklære at de tage deres Afsked tilbage ville de blive ud strøgne af Listerne over Præster og Kandidater. 35 Geistlige skulle have fulgt denne Opfordring. Hvi man kan dømme efter Antalle af Underskrivterne under de i dette Anliggende indkomne Adresser, maa man antage, at Majoriteten er paa Regeringens Side, idet 13,228 have undertegnet for billigelse af Statsraadets Forhold, 5,043 meere eller mindre til Gunst for Geistligheden, og 3,669 Borgerinder have undertegnet til Gunst for Geistligheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-09
Frankrig. Kongen skal have fast besluttet i denne Session at forelægge Kamrene det længe bebudede Lovforslag om Dotationen ( Appanagen til den eventuelle Regent, Hertugen af Remours, under Greven af Paris's Mindreaarighed) og Hs. Majestæt skal have erklæret, at, hvis Kamrene forkastede Lovforslaget skulde de opløses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-09
Amerika. De amerikanske Blade der for forTid siden talede heftigst og meest afgjørende om Kri med England have pludseligen forandret deres Anskuelser og nu synes der at være megen Tilbøielighed i de forenede Stater til en fredelig Udjevninaf Sagen. Ogsaa Daniel Webster, en af Amerikas første Statsmænd, har udtalt sig mod en voldsom Løsning af Oregon-Spørgsmaalet. Det Pariser ministerielle Blad "Jour. des Debats" indeholder en lang Artikel, hvori det mener, at det øde og ufrugtbare Oregon-Gebet ikke burde give Anledning til en saa fordærvelig Krig, medens det tillige maa indrømme, at Sagen ved Præsident Polcks og de engelske Ministres bestemte Erklæringer er bleven til en Ærepunkt, der vanskelig lader sig løse uden ved Krig, Bladet fremhæver Englands Rustninger, og at Amerika slet ikke er forberedt paa en saadan Krig, der vilde blive en sand Ulykke for Civilisationen, hvorunder hele Verden vilde lide, og hvori de andre Sømagter efterhaanden vilde see sig nødsagede til at tage Deel. Som de sandsynligste og nærmeste Følger af en Krig anfører Bladet New Yorks, New Orleans og Bostons Blokade, uhyre Tab for den engelske Skibsfart ved amerikanske Kapere, Manchester vilde uden det amerikanske Bomuld blive ruineret og de sydlige Stater i den amerikanske Union, der fornemmelig drive Bomulds-Avl, ligesaa. "Debats hele Artikel, udgaaet fra en høi Kilde, vidner om i hvilken dødelige Forlegenhed Frankrig vilde være i Tilfælde af en Krig mellem England og Rordamerika og hvor vanskelig Valget mellem den gamle og den nye Allierede vilde blive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-09
Blandinger. Fra Frankrig meddeles følgende Retscene for Tugtpolitiretten i Orleans. Præsidenten: Anklagede, De har stiaalet et Uhr? – Anklagede: Ja Hr. Præsident. - Præsid. De har vel hverken Kone eller Børn, – Ankl.: Undskyld, Hr. Præsident, jeg har en syg Kone og tre Børn uden Brød. – Præsid. Og De har hverken Brændsel eller Huusly? Ankl.: Undskyld Hr. Præsident, jeg har en Bopæl, men Huusejeren har truet mig med at sælge mine ringe Møbler, naar jeg ikke betaler hvad jeg skylder ham. - Præsid. Uden Tvivl er De ham Meget skyldig? – Ankl.: 18 Fr. 15 Cent. - Præsid. det er lidet; De havde vel ingen Venner, for hvem De kunde klage deres Nød og finde Hjælp? – Ankl. Undskyld, jeg har to Venner; den ene sagde jeg skulde arbeide, den anden, at jeg skulde spare. - Præsid. Det var gode Raad, hvorfor har de ikke fulgt dem – Ankl.: For at kunne arbeide maa der være Arbeide at faae, og for at spare maa man have Penge; ulykkeligviis mangler mig det ene som det andet. - Præsid. Det er ingen Grund til at stiæle, hvad har de gjort ved Uhret? – Ankl.: Jeg har solgt det for 12 Fr., hvoraf jeg gav Huusejeren de 9 og de øvrige til min Kone og Børn. - Præsid. Og De? – Ankl.: For mig selv beholdt jeg Jntet Præsid. Er alt dette Sandhed? – Ankl.: Undersøgelserne have stadfæstet det. Jeg tilstaaer min Feil og fortryder den; jeg beder Retten at have Medlidenhed med min Kone og Børn, de ere uskyldige og jeg deres eneste Støtte. Med mig sulte de undertiden, uden mig vilde de sulte ihjæll. - Præsid. Deres Skjæbne er beklagelsesværdig. J Betragtning af deres tidligere gode Levnet og deres dybe Elendighed dømmer Retten dem til femaarig Fængselsstraf og til fem Aar under Politiets Opsigt. Tak deres Dommere!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-09
Den kgl. danske Sokapitain-Lieutenant og Direktør for de preussiske Navigationsskoler, Baron DirckinckHolmfeldt, har efter Korvetten Amazones, fuld bragte anden Reise nedlagt sit Embede.