JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1749-08-01
Tiirsdagen d. 5 August. om Eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, bliver ved offentlig Auction ANDEN Gang opbuden en afgangne Frue Hæsekers Stervboe tilhørende Gaard ved gl. Strand lige over for Veyer=Huuset beliggende; Gaarden bestaaer ud til Gaden af 5 store Fag 2 Etager høi med en Qvist over og 2de Kieldere under, Huuset grundmuuret til allelfire sider, i Gaarden et sidehuus paa den østre side af 3 store fag 2 Etager, grundmuur til alle siderne med 2 Kieldere under, og paa anden etage opført en bygning af et Fag. Paa vestre side i Forgaarden et sidehuus bestaaende af 9 Fag 2 Etager høy bindingsværk. Forgaarden belagt med Fliiser og afdeelt fra bagsgaarden med en stakkileport, J bagegaarden et sidehuus paa den østre side af 9 Fag Bindingsverk, 2 Etager høy og en Qvist over et Fag halvtag huus, hvorved er en Vogn=Remisse. Paa den vestre side et sidehuus af 7 Fag bindingsverk 2 Etager høy med en Qvist over et fag, til deels heel og til deels halvtag. Et bindingsverks tverhuus paa 8 Fag 2de Etager høy med en Qvist over 4 Fag ud til Læderstrædet, og over 2 Fag indtil Gaarden, igiennem samme Huus er Jndkiørsel fra Læderstrædet, paa den østre side er et Pakhuus og under samme en Kielder, paa den vestre side er indrettet stald, hvorudi er 3de spiltoug og derved et Kudske kammer. Overalt i Værelserne er 13 Jern=Kakkelovne og en LaborantOvn; J Kiøkkenet en indmuuret Kaaber=Kiedel paa en Tønde og en jerngryde; J Gaarden er færsk Pompevand med sin Opstander og behørig Pompe=Redskab. Og skal Gaarden være i Brand=Cassen asseureret for 6000 Rdr., hvoraf Præmien skal cessere.
Berlingske Tidende, 1749-08-01
Velædle og Velbaarne Ole von Lassen til Bustrop lader hermed bekiendtgiøre for alle og enhver, at han er sindet underhaanden at bortsælge sin paaboende gaard, Bustrop kaldet, gaarden ligger i Salling, Schivehuus Amt, gaardens samt underliggende godses og tienders hartkorn er tilsammen 569 tønder, jus vocandi haves til 6 kirker, saa og Kongetienderne til de samme, alle 6 tiender tages paa kierven, og beqvemmelig føres til gaarden. Paa gaarden kand staldes 160 øxen, foruden køer, bester og faar, til hvilke desuden er særdeeles god græsgang, under gaardens taxt ligger 2de store og importante møller, af hvilke den ene gaaer med 2de qverne, saa er og til gaarden godt fiskerie, jagt frihed, næsten over halve Salling land, og en særdeeles var frugthauge. Kirkerne saa vel som gaarden og godset er altsammen udi god og fuldkommen stand, og haves der til gaarden foruden mange andre herligheder, godt vand og god ildebrand. Gaarden kand bekommes til fuldkommen brug, om et aars tid, da forpagtningen ophører, og Forpagteren leverer gaarden fra sig med fuld sæd. Skulle gaarden ikke vorde bortsoldt formedelst mangel af fornøyelig bud, er eyeren af samme resolveret, at handle og dens nye bortforpagtning, i fald liebhabere sig derom skulle indfinde. Jordebogen kand ellers bekommes paa Bustrop, saa vel som nøyere underretning om gaardens herligheder.
Berlingske Tidende, 1749-08-01
Præses og Directeurer for det Kongel. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie lade hermed bekiendtgiøre, at udi Compagniets huus paa Christianshavn er berammet auction Onsdagen den 20 Augusti førstkommende om formiddagen kl. 8 slet, over compagniets 2de fra China, Gud være lovet, lykkelig hiemkomne Skibe, Fyen og Christiansborg Slot, deres retour-ladninger, som de derover trykte specialenoticer udvise, der ere at bekomme udi Compagniets Bogholder-Contoir.
Berlingske Tidende, 1749-08-01
Siden forrige Justitz-Raad og Rectorved Bergens latinske skole Jacob Steensen, uden livs- arvinger ved døden er afg. og ey vides hvor hans rette arvinger ere, saa lader stervboets skifte forvaltere i Bergen, foruden den ved proclama allerede skeede invitation, herved endnu indkalde, bemeldte stervboes saavel arvinger som creditorer og debitorer at møde inden de i loven determinerede tider, for der at ligitimere saavel deres arverettighed som til stervboen havende krav og fordring. Siden Mad. Karen Peders Datter Lund, Hr. Arnoldus von Westen Sylov Sognepræst til Hougs Præstegield i Bergens Stift i Norge, hans hustrue ved døden er afgangen uden livsarvinger, saa lader ligeledes Skifte=Forvalterne i Bergen herved indkalde saa vel bemeldt Karen Peders Datter Lunds arvinger, hvor de ere eller sig opholde, som og boets creditorer og debitorer, med lovlig beviis om deres havende arveret og krav, at møde for bemeldte Skifte=Forvaltere inden den i loven determinerede tild, da enhver skal vederfares hvad ret er. Da for nogen tid ved døden er afgangen forrige Sognepræst til Sunds Præstegield i Bergens Stift i Norge afg. Hr. Otto Warberg hans efterladte enke Magdalena Cathrina Smit, uden at have efterladt sig nogen livsarvinger, og ikke er videndes om hun haver nogen andre arvinger eller ey, saa i henseende at boets tilstand ikke formaaer nogen ordentlig proclama at bekoste, lader Skifte=Forvalterne i Bergen herved indkalde alle og enhver saa vel arvinger som creditorer og debitorer, at møde inden den i loven determinerede tid, for bemeldte Skifte=Forvaltere, og der legitimere saa vel deres formeentlige havende arverettighed efter bemeldte Magdalena Cathrina Smit, som deres til boen havende krav og prætentioner de enhver skal blive behandlet som lov forsvarlig være kand. Mandagen den 4 Aug. om formiddagen kl. 9 Slet bliver udi Commendantens vaaning i Citadellet Frederichshavn ved offentlig auction bortsolgt endeel extra smukke hyacinthe, tacette jonqville anemone= og ranunkel rødder, vinter-levoyer, rosmarin, storerende nelliker, og andre diverse sorter, saa og glas til at drive blomster udi, samt adskillige store og smaa glas klokker, hvorover Fortegnelsen kand faaes paa auctionssteder.
Berlingske Tidende, 1749-08-01
Præses og Directeurer for det Kongl. Octroyerede almindelige HandelsCompagnie lade hermed bekiendtgiøre, at førstkommende 12 Augusti om formiddagen ved 10 slet bliver udi compagniets forsamlingsstue paa Hr. Agent Biørns plads holden offentlig auction over adskillige med Skibet den unge Jan fra Marseille, Cette og Montpellier samt Mallaga den 5te Julii hiemkomne vahre, hvoriblant matorial vahre og droquerier samt farver, vil ne og brændeviine, A. A. over hvilke trykte Carga bliver udsted, som for inden paa Compagniets Contoir kand bekommes; thi ville de lysthavende sig tilsamme tid og sted indfinde, da conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort Vahrene kand ellers en 8te eller idage for auctionen udi compagniets pakhuus vorde beseede.
Berlingske Tidende, 1749-08-01
Præses og Directeurerne for det Kongel. Octroyerede Jsland- og Findmarkske Compagnie, lader hermed bekiendtgiøre, at de til samme landenes Providering nestkommende Aar behøver eendeel efterskrevne sorter vahre, hvor paa udi bemeldte Compagnies forsamlingshuus skal holdes licitation, og den eller de mindstbydende paa de ved stedet bekiendtgiørende conditioner, vorde tilslagen, nemlig: Mandagen den 25 August. om formiddagen kl. 3 slet, et anseelig parti gammel dansk rug, got gammelt bygskonroggen skibsbrød, byggryn, boghvedegryn, havregryn, hvide erter, malt, hvedemeel, dansk eller Flensborger kornebrændeviin, dansk eller Flensborger fornaqvavit, miød, hvid og rød fransk viin, fransk brændeviin, indlandsk viin= og øll-ædike, steen kull og norsk stangjern. Tiirsdagen den 26 Aug om formiddagen kl. 8 slet hesteskoe med som, skriine beslage, diverse sorter søm, smaat falt, rulletobak, skrivpapiir, kobberkiedler af diverse størrelse, klumpeblye, smør, hvid sæbe, grøn sæbe, diverse sorter urtekram, sukker og specerier, diverse sorter kramvahre, bestaaende udi pakkehaar, farved ulden giørn, blommede og effene plysser, callemancke, blommet sionell, golgatz sionell, naccorat serge, stribet Dantziger estoff, bundne huer, blaat og hvidt blommet cartun, rød og hvid dito, hvidt rartun, rød, blaat, grønt og sort chillert, bleget Kiøbenhavns eller indlandsk hørlærret, dito blaarlærret, blaastribet og terne lærret, vahrendorffer lærret, bielfelds lærret, slees lærret, hvid vestfælisk lærret, blaat dito, hvid ultzinger lærret, blaat dito, dobbelt bred vesterfabr, enkelt bred dito Lybsk strie, Bremer lærret, bolte lærret, seigldug, hørlerrets skiorter og blaarlærrets dito, Onsdagen den 27 August. om formiddagen kl. 8. hør, Kønigsberger eller Rigisk reen hamp, humle, diverse sorter reebslager arbeyde, diverse sorter tømmer vahre saa vel af eeg som fyrr, baand stager, Jslandske skriine og diverse sorter bødker arbeyde. Til førstkommende Michelsdags rette fløttetid bliver udi CommerceRaad Daniel Lindemans gaard, Salt-Compagniet kaldet, beliggende bag Børsen, at faae til leye det gandske vaanhuus, med kielder under, samt stalderum til 7 beste og skuur til vogne.
Berlingske Tidende, 1749-08-01
Af denne privilegerede Avis udgives ugentlig to Stykker hos Deres Kongl. Majest. Hof=Bogtrykker E. H. Berling, boende udi store, Canikestræde.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Af 10. Octobr.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Constantinopel, den 21 Aug. Man fornemmer i denne Stad endnu idelig en stor Urolighed i Gemytterne, fornemmelig iblant Janitskarerne, som plat ud vil have Krig imod een af de Christne=Puissancer. Man har vel allerede omkommet eller forviist mange af Oprørerne; men saadant har kuns meere opirret Gemytterne, og Janitskarerne have endogsaa truet, at de ville afsætte Store-Vezieren, og forskyde Store-Herren fra Thronen, dersom han vilde ikke lade det komme til Krig. Man veed ikke, hvad der endelig vil blive af; thi omendskiønt Porten veed nok, hvor nødhendigt det er, at flie Tropperne noget at bestille, saa har den alligevel endnu ikke resolveret, at skikke Tropper til de Persiske Grændser, hvorudover man er stadig i den Meening, at Store-Herren vil vende sine Vaaben til en anden Kant. J disse Dage er en Capighi Bassa med adskillige Ordres af Store-Sultanen bleven affærdiget til den Crimmiske Tartar-Chan; dog er Jndholdet deraf endnu ikke ble den bekiendt, og man kand ventelig intet tilforladeligt melde derom, førend bemeldte Capighi Bassa kommer derfra tilbage. Stok 46 2) Ha Stokholm, den 27 Sept.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Da Hendes Kongel. Høyhed, Cron-Princessen, for nogle Dage siden havde begivet sig ud til Eckholmssund, en Gaard, som hører Prinz Gustav til, havde Høystsamme den Fornøyelse, at tage der imod Sin Gemahl, Hans Kongel. Høyhed, Thronfølgeren, efter Hans fuldendte Reyse til Blegind, Skaane, Halland, BaahuusLehn og Vester-Gothland. Fra bemeldte Provintzer erholder man endnu idelig Beskrivelser om de Glædes=Beviisninger, Undersaatterne ved Hans Kongel. Høyheds Høye Nærværelse, som Kiendetegn paa deres underdanigste Troskab og Nidkiærhed have lagt for Lyset.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Jmedens Høystbemeldte Hans Kongel. Høyhed har viist Sin Høyeste Velbehag over dette saa vel som over de gode Anstalter, Høystsamme har fundet saa vel ved de mynstrede Regimenter som ved Skibsbygger=Verftene og andre Indretninger, har Hendes Kongel. Høyhed, Cron-Princessen, ligesom i Eenrum paa Dronningholm, ligemaade vidst at give nye Prøver paa Sit naadigste Sindelav. Høystsamme har udi Anledning af de Prommenader, som Hendes Kongel. Høyhed af og til har gjort til Fods fra bemeldte Dronningholm, adskillige gange behaget at besøge de der i Egnen beliggende Gaarde og Godser, og har derved viist en usædvanlig Mildhed saa vel imod Proprietairerne, som imod dem, der boe i de uselste Hytter.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Petersborg, den 19 Sept. Alle Tropper, som siden Junii Maaneds Begyndelse have holdt sig marsfærdige, skal nu ved denne Maaneds Udgang drage i Cantonnerings=Qvarterene, og saaledes deeles omkring, at de paa første Ordre kand give sig paa Marche. Directeurerne for Gevær-Fabriqven til Susterbeck, have faaet Ordre, imod April Maaneden udi tilkommende Aar at holde et stort Antall Kaarder, Bajonetter a. for Hendes Keyserl. Majestets Armee i Beredskab. Den 16 hujus blev Keiserindens høye Navne-Dag paa det herligste celebreret, og om Aftenen vare alle Huuse i heele Staden illuminerede.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Danzig, den 24 Sept. J gaar Eftermiddag har vores Magistrat restitueret Kiøbmanden, Langvald endeel Gods, som forleden var gjort Beslag paa. Den saa kaldede Tiener=Høvding, ellers en trodsig Mand, lod sig bære derhen i en Portechaise, og Vahrene bleve førte til ham paa en Sluffe, som tvende af Stadens Betienter fulgte med. Der var et usædvanligt Sammenløb af Folk, som kunde ikke bare sig for at bevise deres Glæde ved at klappe i Hænderne, og geleydede Tiener=Høvdingen med mange piqvante Ord baade hen til Kiøbmandens Huus og tilbage igien. igien til Raad-Stuen. Den heele Act var noget nyt for dem, siden man havde intet Exempel paa, at vores ellers retfærdige Øvrighed har givet noget tilbage, som den eengang har faaet Fingre paa. Den heele Stad tilskrev det Hans Majestets Allerhøyeste Naade imod Borgerskabet, og fattede deraf den Forhaabning, at alle deres Besværinger skulde faae en forønsket Ende.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Prag, den 27 Sept. J disse Dage ere ey allene de tvende Kongel. Polske og Churfyrstel. Saxiske Prinzer her ankomne, men den 22 hujus arriverede ogsaa Hendes Kongel. Høyhed, Hertug Ferdinandi Enke af Bayern, og den 23de ankom iligemaade Hans Kongel. Høyhed, den Kongel. Polske og Churfyrstel. Saxiske Cronpriz med sin Durchlauchtigste Gemahl, dog incognito, og under Navn af Græve af Lausnitz, og toge ind i det saa kaldede Toscaniske Palais. Omendskiønt nu denne Høye Ankomst af Andagt til vores Lands=Patron, den hellige Johannem af Nepomue, som sagt er, skeede incognito, saa har dog den høye Adel daglig taget Deel i denne høye Nærværelse, og giort sin Opvartning, saasom ogsaa Deres Kongel. Høyheder spiiste i Torsdags den 25 hujus hos Hans Høyfyrstel. Naade, vores Erke-Biskop; men næstkommende Mandag, den 29 hujus, agte Høystsamment reyse. herfra igien.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Wien, den 27 Sept. Hendes Majestet, Keyserinde=Dronningen, har allerede skikket 12 Pillegrime, ledsagede af en Geistlig, til Rom, for at bivaane Jubel=Aaret. Enhver af dem faaer daglig 30 Kreutzer, foruden fri Underholdning, saa længe som de ere paa Reysen, og naar de komme hiem igien, faaer enhver derforuden 100 Gylden. J Overgaars, om Natten, er Enke=Grævinde Palfy, fød Grævinde Esterhasy, her ved Døden afgangen. Seeneste Beretninger fra Ungarn melde, at Græshopperne have der paa ny gjort stor Skade. Derimod har Qvæg-Avlingen i dette Aar været saa velsignet, at alleeneste paa seeneste Qvæg-Marked i Raab ere over 5000 Stude blevne usolgte. Da man i disse Dage hidsede Korset op paa det nybygte Taarn uden for Schotten=Porten, og derpaa een, ved Navn Schwartz, øverst paa Korset drak Keyserens, Keyserindens, de unge Keyserl. Herskabers og nogle andre Skaaler, hændtes det, at Glassene, hvoraf Høybemeldte trende Skaaler bleve drukne, faldt heele og ubeskadigede ned. J det ringeste kand man forsikre, at en stor Deel af vore Jndbyggere troer, at det skeede saaledes. Nizza, den 12 Sept.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Til Livorno er nylig et Skib fra Algier ankommen, hvis Patron beret ma beretter, at den Algierske Dey lod henved 40000 Mohrer arbeyde paa at opkaste nye Skandser. Han havde ogsaa ladet armere 2de Skibe, som vare forsynede med godt Artillerie, og hvis Mandskab bestod af 600 Mand. De Christne-Slaver, som tilforn havde tient i Europa, havde han tvunget til at tage Tieneste ved Republiqvens Tropper, og for at faae dem paa sin Side, havde han gjort endeel af dem til Officerer, paa det de skulde indføre god Disciplin iblant Tropperne. Bemeldte Stad Algier er vel ikke overmaade. stor, men folkriig. Den er saa vel af Naturen som ved Kunst meget fast. Stads=Muurene ere 60 a 80 Fod høye, og 12 a 13 Fod tykke, opførte af fiirskaarne Steene. Byen har een Tydsk Miil i Omkreds. Paa Vestre=Kanten er et Castel paa en Klippe, hvilket Spanierne fordum havde begyndt at bygge, og derudi findes 40 til 50 Canoner, samt 300 Renegater. Østen for Byen ligger et noget mindre Castel, som dog er fastere, og bestryger heele Staden. I Havnen er et Molo, bag hvilket 200 Skibe rummelig kand ligge. Paa samme er et Fort anlagt, som kand skyde paa alle Skibe, der uden Tilladelse vil løbe ind, saasom Kuglerne af Canonerne stryge hen over Vandet. Dette Molo er kroget anlagt, og forhindrer, at Skibene kand ikke lige løbe ind, men maa giøre adskillige Vendinger. Staden er og saa meget des fastere, siden alle Fæstnings Verker ligge paa Klipper.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Livorno, den 13 Aug. Man seer her Breve fra Constantinopel under 13 Aug. af følgende Jndhold: For nogle Dage siden havde den Franske Ambassadeur, Marqvis de Desalleurs, en lang Samtale med Store Vezieren og nogle andre Porkens Ministrer, og siden den Svenske Minister var derhos tilstede, saa meener man, at det har været de Nordiske Affaires angaaende. J den Meening bliver man saa meget desmeere bestyrket, fordi den Russiske Minister har siden havt en particuliere Conferenz med Store-Vezieren, hvortil forbemeldte Samtale skal have givet Anledning.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
J samme Conferenz har Store-Vezieren givet Ministren tilkiende: Hvorledes Store-Herren havde med Misfornøyelse hørt, at der havde reyst sig nogle Tvistigheder imellem Keyserinden, hans Souveraine, og den Svenske Krone, og at de store Krigs-Rustninger, som paa begge Sider baade til Lands og til Vands bleve gjorte, syntes at tegne til en aabenbare Freds Brydelse; men Hans Høyhed ønskede intet meere, end at see den gode Forstaaelse imellem de tvende Høye Puissancer. restitueret og stadfæstet, hvorudover han var redebon, at bruge sine gode Officia udi den Henseende; med det Tillæg, at, i Fald Sver Sverrig, tvertimod all Formodning, skulde blive angreben, saa kunde Porten ikke andet, end opfylde de med samme Krone sluttede Forbindelser, og at skikke samme de stipulerede Hielpe Tropper. Man vil vide, at den Russiske Minister derpaa skal have svaret: At det Antall Tropper, som Hans Hof holdt paa Benene, var ikke større, end man nødvendig behøvede til at besætte hans Souveraines Stater, og at Hendes Rufsisk Keyserl. Majestæt med Søe=Armaturen havde ingen anden Hensigt havt, end alleneste at øve Søe=Folket &c." Efter denne Samtale har man bemerket, at baade den Romerske og den Russisk Keyserl. Minister har affærdiget hver en Coureer til sit Hof med Resultatet med denne Conferentz. Turin, den 12 Sept. Den 8 hujus, hvilken Dag er merkværdig formedelst denne Hovedstads Undsætning i Aaret 1706, da den var beleyret af de Franske, er Hendes Durchl. Princessen af Carignan, Christina Henriette, fød Princesse af Hessen-Rheinfels=Rotenburg, bleven lykkelig forløst med en ung Princesse. Den 9, om Eftermiddagen, ankom Græve de Canale med Grævinden, hans Gemahl, fra Wien, og i Overgaars er den nye Stor-Britanniske Extraordinaire Envoye, Mylord Rochefort, her ankommen.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Madrit, den 9 Sept. At Hoffet har ladet den sidstleden fra Havanna hiemkomne Flode løbe ind til Ferrol, i den Sted, at den skulde seylet til Cadix, er udi ingen anden Hensigt skeet, end for desbedre at faae at vide, hvad for contrebande Vahre og uregistreret Gods, der maatte findes om Borde; saasom og i den Henseende alle Skibe, ja endogsaa Canonerne, ere paa det nøyeste visiterede. Ved denne Randsagning blev det befundet, at der vare for meere end een Million contrebande Vahre, tegnede med Enke-Dronningens Vaaben, blevne paa Vogne kjørte hen til hendes Pallads; dog har Hendes Majestet, saa snart hun har faaet Efterretning derom, givet Tilladelse, at de maatte hentes bort igien ud af Hendes Pallads.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Paris, den 29 Sept. Nu har man aldeles opgivet den Plan, at tage en Plads til Kongens Statue udi Tvergaden de Bussy. J den Sted har man taget til det gamle Forslag igien, nemlig at opreyse bemeldte Statue udi den store Gaard ved Gamle=Louvre, og at bringe denne store og prægtige Bygning fyldest i Stand. For nogle Dage siden er den unge Prinz af Nassau-Weilburg, den regierende Fyrstes Søn, saa og den regierende Græve af Lippe-Detmold, her ankommen. Den sidste er sindet, at blive her en Tidlang; men Prinzen af Nassau agter at begive sig til Academiet i Lausanne, og derfra til Turin. Efter Forlydende Dener ogsaa Prinz Frederich af Hessen-Cassel allerede ankommen. ne Herre vil efter Anseelse, føre her en prægtigt Stads.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
London, den 26 Sept. agtes Det Svar, som den Algierske Dey har givet Hr. Keppel, her for ingen Ting, og Sagen torde maaskee blive alvorligere. For Handelens skyld saae maa denne Røver=Kulle gierne conserveret; men Nationens Ære udfordrer en retfærdig Hevn. Der blive 2 Jnfanterie=Regimenter paa Jrlandsk Fod oprettede, hvoraf det ene skal bruges til at forstærke Garnisonen i Gibraltar, og det andet er destineret til Ny-Skotland; fordi Jndbyggerne maa til Coloniens Sikkerhed skiftes til at gaae paa Vagt med Soldaterne. Den Kongel. Danske Gesandt, Hr. Baron von Sølenthal, er for sin svage Helbreds skyld reyst til Bath, for at betiene sig af Bade=Curen.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Amsterdam, den 4 Oct. J gaar er i Tesselen ankommen Simon Jansen Walig med 5 Fiske 140 Qvart. Johan Jansen Walig med 3 Fiske, 130 Qvart. Jan Cornelis Singwich med 5 Fiske 150 Qvart. Adrian Petersen Backer med 2 Fiske 70 Qvart. Jacob Bont med 2 Fiske 60 Qart. og Peter Jansen Walig med halvanden Fisk 60 Qvart. alle fra Grønland. Udi Viie og til denne Stad er ankommen Frederich Richers med 3 Fiske 130 Qvart. Simon Classen Kenken med halvanden Fisk 80 Qvart. og Clas Wilmsen med 2 Fiske 60 Qvart, ligeledes fra Grønland. Fra Haag fornemmes, at den Kongel. Preussiske Minister, Hr. von Ammon, har faaet sin Rappel fra hans Hof, og at han med det første vil reyse hiem.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Würzburg den 24 Sept. J Overgaars Aftes saae man her et forskrekkeligt Meteorum i Luften, der syntes saa rødt som en Lue. Begyndelsen deraf var ved Klokken 8 Slet, og Forandringen skeede saa hastig, at, førend man blev det vaer, var heele Luften fuld af klarskinnende Jlds=Guiste. Da nu samme bleve borte igien, blev Luften gandske Bloderød, og forblev omtrent en halv Time saaledes, og siden var der intet meere at set. Græshopperne have en halv Miil herfra nedsat sig i saadan Mængde, at de ligge en halv Fod høyt oven paa hinanden, og optage en Tydsk Miil i Breden.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Leipzig, den 2 Oct. Den Kongel. Danske Geheime=Raad og til Rusland destinerede Gesandt, Hr. Græve af Lynar, hans Frue Gemahl, fød Grævinde af Reus, er den 24 passato, om Morgenen tillig ved 3 Slet, til Køtritz lykkelig bleven forløst med en ung Græve, som er bleven kaldet Carl Æmilius. Hel
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Helsingør, den 10 Oct. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 6 hujus. Andreas Nickelsen af Cappel, fra Christiania til Kiøbenhavn, med Steen; Peter Sørensen af Kiøbenhavn, fra ibidem til Ostende, med Thee. Den 8de: Lars Madsen af Kiøbenhavn, fra Færøe til Kiøbenhavn, med Fisk; Boye Svendsen af Kiøbenhavn, fra Hamborg til Kiøbenhavn, med Baglast; Andreas Clausen af Apenrade, fra Leverpool til Øster-Søen, med Salt; Jver Christensen af Sønderborg, fra Finmarken til Kiøbenhavn, med Fisk, Peter Nielsen af Kiøbenhavn, fra St. Martin til Kiøbenhavn, med Salt; Lorenz Kar berg af Sønderborg, fra Island til Kiøbenhavn, med Kiød. Den 9de Matthias Pechmann af Sønderborg, fra Island til Kiøbenhavn, med Fisk, Dirck Boyesen af Kiøbenhavn, fra Guinea til Kiøbenhavn, med Sukker.
Berlingske Tidende, 1749-10-10
Kiøbenhavn, den 10 Oct. Den 20 Sept. er Ritmester Frantz Henrich von Rottern ved det 3die Jydske Regiment til Hest med Majors Caracter af Cavalleriet benaadet, og Capitaine Wilhelm Coucheron ved det 1ste Bergenhusiske Nat. Regim. til Fods er til Major bleven bestilt J Mandags, den 6 hujus, blev Hendes Kongel. Høyhed, Princesse Charlotte Amaliæ, Høye Fødsels=Fest, da Hendes Kongel. Høyhed traadde i Sin velsignede Alders 44 Aar, paa det Kongel. Slot Fredensb. magnifiqvement celebreret, saasom der var stor Cour og Tafsel, hvortil hendes Majestet, den Kongel. Fru Moder, Hendes Kongel. Høyh. og Hans Durchl. Hertuginden og Hertugen af Saxen, Hans Durchl. Printzen af Hildburghausen, samt Hendes Durchl. Princessen af Brandenborg Culmbach behagede at indfinde sig fra Hirschholm, saa at den heele Høy=Kongel. Familie var samlet, og alle tilstædeværende Høye Rangs-Personer af begge Kiøn aflagde deres underdanigste Lykønskninger.