JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
J Kbh. læses følgende Bekjendtgjørelse: "Under og August f. A. indgave vi til det kgl. danske Cancelli en Besværing over at Magistraten i Nakskov uretteligen havde meddeelt Muursvend Weber Borgerskab som Muurmester og ladet ham indskrive i Lauget, tvertimod Pl. 13 Febr. 1828 og imod vor Jndsigelse, hvilken Besværing, Ord til andet, findes indført i Kbh. for f. A. No. 209. - Da vi derhos lovede at meddele Publikum Underretning om det høie Collegii Resolution herpaa, og vi af flere, gjentagne Gange, ere opfordrede til at meddele Udfaldet af Sagen; tillade vi os herved at bringe til offentlig Kundskab: at ingen Resolution, os bekjendt, endnu er falden, uagtet det nu næsten er et halvt Aar siden Besværingen indgik. - Aarsagen er os aldeles ubegribelig. - Nakskov d. 24de Jan. 1836. P. Lehm, Oldermand og Muurmester. H. C. Lange, Bisidder og Muurmester. H. P. Jørgensen, Bisidder og Tømmermester."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Algemeine Zeitung af 19de Jan. indeholder en Skrivelse fra Holsteen, der omtaler den i Stænderforsamlingen i Itzehoe besluttede Petition til Kongen om Forhandlingernes Offentlighed og slutteligen tilføiet; "Men i Forbindelse med denne glædelige Efterretning erfarer man, at der i Kjøbenhavn gives hemmelige (? Grunde, som modstride den virkelige Indtrædelse af Offentligheden. Dette berøver imidlertid ikke Petitionen det Mindste af dens Vigtighed eller Agtværdig hed; ogsaa vil den formodentlig blive retteret i den slesvigske og jydske Forsamling. Et Træ falder ikke ved det første Hug; tilkommende Stænderforsamlinger vilde komme til at udføre de følgende, og paa den Maade vil det falde, der ikke kan bestaae med den offentlige Mening, som Kongen frem for Alt holder saa høit i Ære. (Kop.) danadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Det theologiske Facuktet ved Universitetet i Kielshar cteeret Hr. Generalsuperintendenter Callisen i Slesvig og Hersbruch i Glückstadt til Doctorer i Theologien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
J et Bilag til No. 4 af iheb. Ugeblad læses en Beretning fra Cappeln af 10de Jan., hvoraf sees: at naar Stormfloden i Natten til 19de Decbr. sidstleden har bragt megen Fordærvelse over Østersøens vestlige Kyster, saa har den ogsaa igjen gjort det Gavn, at den paany har bragt for Dagens Lys betydelige, rimeligviis ved tidligere Oversvømmelser, længst tilsandede Levninget af den ved Mundingen af Slien liggende interessante Oldtidsruin, som paa det meyerske Kort hos Dankwerth betegnes med Navnet Oldenberg, men i daglig Tale kaldes Gammelborg. Hidtil saae Man af denne ældgamle Borgs Levninger ikke Andet, end et forvittret Muurverk, der vender imod Østen; thi den vestlige Side var aldeles tildækket med Sand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Den sidste Stormflod har bortskyllet dette i en Strækning af omtrent 15 Favne fra en Muur, der er sammensat under en ret Vinkel. Fra Spidsen af denne Vinkel løber en anden Muur ud imod Vesten, hvoraf en temlig Strækning nu er kommen tilsyne, og som har en Tykkelse af omtrent 5 Fod. Hvor tyk Hovedmuren har været lader sig ikke nøie bestemme, da Østsiden, der udgjør det Jndte af Vinkelen, allerede i Aarhundreder har været udsat for Bølgebrudet, og følgelig er meget forvittret. Paa nogle Steder er den imidlertid endnu 6 a 7, paa andre derimod kun 5 Fod tyk. Jndsenderen (Schaltz) anseer denne Oldtidsborg for at have en Ælde af 8 til 900 Aar. En vægtig Grund derfor turde være denne, at næsten hele Muurværket bestaaer af Granithvadre paa 12 til 14 Tommer i H. Paa den vestlige Side viser Muren sig endnu lige og glat, med en Høide af 6 til 7 Fod; dog er den revnet paa 2 Steder, og ved sidste Stormflod ere adskillige Stykker af 4 Fs. Tykkelse blevne løsrevne (Rand. A.) Kolding Byes Stadshauptmand, Kjøbmand A. Wissing, Ridder af Obr., er d. 15de d. ved Døden. afgaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Viborg. Vi erholde den høist førgelige Efterretning, at en af vore meest agtede og fortjente Medborgere, Eieren af Bruunshaabs Klædefabrik, Hr. Johannes Bruun, Natten mellem d. 25 og 26ds ved Døden er afgaaet. Jkke blot hans elskende Hustrue og Børn, ikke blot hans kjærlige Sødskende og trofaste Venner ville begræde hans Tab; men mange Familier, der ved hans Establissement erholdt gavnlig Sysselsættelse og et tilstrækkeligt Udkomme, see nu med ængstelig Uvished Fremtiden imøde. (Vib. Sam.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Søsessionerne i 1ste jydske Solimit Distrikt for 1836 afholdes paa efterstaaende Stæder og Dage. J Bredebroe fra 25de til 27de Febr. incl. i Ribe d. 29de Febr.; i Varde d. 2den Marts, paa Fange d. 4de og 5te Marts, i Kolding d. 7de Marts, i Fredericia d. 8de Marts, i Veile d. 9de, i Horsens d. 10de; i Aarhuus d. 14de Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Befordring. Den 19de Januar er hidtilværende ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ringsted, J. C. Roos, beskikket til Sognepræst for Lidemark og Bjeverskov Menigheder i Siellands Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 29de Januar. Species 202 solgtes til 12 Mk. 1 syvottendedeel sk. Bank Disconto 4 pCt. Ride. Efter Forlydende ere Børnekopperne udbrudte i to Huse i Kastrup, Gram Sogn. Niels Thorup, Stud. Theol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
En Yngling sad i stille Kammer Og øste Viisdom af det Væld, Som hist fra Østerlandet stammer, Der yder saligt himmelskt Held. Han stirred efter Lys i Mørke, Han søgte - af men fandt det ei; Hans Jndre higed efter Styrke, Som leder trygt af Viisdoms Vei. Af Styrken sig til Svaghed vendte Ja Livet selv blev til et Gys, Et Dødens Gys, som Herren sendte, At skjænke ham et evigt Lys. See Broderen med Siv i Lokken. Dig vinker kjærlig til hiin Kyst, Hvor Engle høre glad Liigklokken, Der kalder Dig til himmelsk Lyst. Nu glimrer Dig en Morgenrøde, Hvis Glands Du efterhiged her, J den de Englevinger giøde, Som Dig til Broderfavnen bær. Elsk S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Med den høie Øvrigheds Tilladelse holdes Fastelavnsmandag Skiveskydning ved Kalkbrænderiet ved Korsbrødregaard. Gevinsterne ere: 1ste en Sølv=Spiseskee, 2den en Sølv=Flødeskee og 3die tre Sølv-Theeskeer. Skydningen begynder Kl. 9 Formiddag. Paa hvert Numer, som betales med 6 s., skydes 3 Skud med glat Bøsse. Ride d. 2den Febr. 1836. Rasmus Nielsen. Snedker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Herved tager jeg mig den Frihed at yttre følgende Undertegnedes Moder Bodil Thomsen har i et Tidsløb af omtrent circa 10 Aar været formedelst Sindssvaghed indsat i Ribe Hospitals Daarekamre, og i den nævnte Tid der ikke foretaget sig andet end idelig Jammer og Klage, Nu har dette imidlertid forladt hende og har for største Deelen hendes fulde Forstand saa at hun kan sidde rolig og spinde en meget god Traad, Og dette Gode min stakkels Moder herved nyder er alene den ædle omhyggelige Stiftsphysikus Randrup Aarsag i - Og til hvem jeg desaarsaa aflægger min skyldige Tak. ærb. C. M. Ribe d. 2 Febr. 1836. I Kjøbmand Jess. H. R. Mathiesens Fallitboe vil Tirsdagen den 1ste Martii næst Formiddag Kl. 11 blive afholdt en Skiftesamling paa Ribe Raadstue, hvor da Boet vil blive optaget til Slutning, Skifte repartition vil blive fremlagt og Boet, om mueligt samt me Dag sluttet. Hvilket herved i Henhold til Pl. af 22 April 1824 bekjendtgjøres til Creditorernes Efterretning. Ribe d. 30 Jan. 1836. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Mandagen den 22 Febr. næstkommende Eftermiddag Kl. 3 bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt en Skiftesamling i afd. Vertshuusholder Søren Madsen Wodders Boe og hvor da, blandt andet vil blive at omventillere Conditionerne for Salget af Boets faste Eiendomme. Hvilket i Henhold til Placaten af 22 April 1824 bringes til Vedkommende Kundskab. Ribe d. 30 Jan. 1836. Tranberg. (Med dette No. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Capitels=Taxt for Ribe Stift i Aaret 1835. Boghvede Tør Flæsk Smør Honning, Havre. . Byg. Rug. Amterne. 1 Tønde. 1 Tønde. 1 Tønde. 1 Tønde. 1 Lspd. 11 Lspd. a 1 Potte. Rbd., s. Rbd., s. Rbd. 11 s. Rbd., s. 11 Rbd., s. Rbd. 1 s. 1 Rbd. s. 126 3 141 1184 3 43 1141 2 131 - 23 Sølv. Ribe . . . . 3 3 stor og 3 159 212 s. 22 Sølv. Veile . . . . 461 4 a 2 19 3 190 1sts 1 84 . 16 Sav. Ringkjøbing Saaledes sat udi Ribe den 1ste Februar 1836. Tage Müller. Sponneck. 1836. Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Da Selskabet Harmonien, i Kiel forleden ønskede at holde den hanoverske Tidende (det meddeler mangt Efterretninger fra det Holsteenske, tildeels Stænderforhandlinger, som endnu ei læses i Storbl.) ansøgte det da Bladet ellers ikke kunde faaes med Posten, den kal General=Postdirection derom; men erholdt til Svar: at forinden det kunde tages i nærmere Overveielse, om saaden Begjæring paa allerhøieste Sted kunde foredrages, maatte der tilstilles General Postdirectionen en af bemeldte Blads sidste Aargange, eller idet mindste et, til Bedømmelse alArtisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Placat. Torsdagen den 11te Februar næstkommende Formiddag Klokken 10, bliver paa Ribe Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt 50,000 Muursteen, nogle Gulvsteen og Brøndsteen, fra det paa Lundagergaard opførte Teglværk. - Prøver af Stenene ligge forinden til Eftersyn hos Vertshuusholder Niels Ulv i Ribe og forvises ved Auctionen; hvor Conditionerne ville blive bekjendtgjorte. Lysthavende indbydes. Ribe, d. 25 Januar 1836. Tranberg. 131 Rbd. 30 2/5 s. rede Sølv Umyndigesmidler kan strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Løve Herreds Contoir i Harris d. 21de Jan. 1836. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
J Følge vedkommende Forligs og Udlægshavers Forlangende bliver den Lieutenant Saxdorph Lassen, tilhørende Gaard Sophienlund i Hierm Sogn Hierm Herred med Jorder af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 12 Tdr. 3 Skpr. 2 trettentyvendedeel. Alb, samt Bondeskyld 4 Skpr., stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes saaledes: 1ste Auction Fredagen d. 4 Marts næst) Formd. Kl. 11 paa 2den Auction Fredagen d. 18 Marts næst) Holstebroe Raadst. og 3die Auction i Gaarden selv Løverdagen den 2den April førstkommende Formiddag Kl. 10. Gaardens Bygninger ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Jorderne ere ligeledes af sielden god Bonitet. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet og bemærkes det at Eiendommen den bortforpagtet paa over 20 Aar modensbetydelig gaarlig Afgift. Dette bekjendtgiøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 23de April 1817 til Liebhavernes og andre egning et paragdes kan halgiment. et til mig allig anklarede. Vedkommendes Underretning. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 23de Januar 1836.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Rechnungs Uebersicht, der Lügumclosterschen Spar, und Leiscasse, fir das Jahr 1835 als das 15te Bestand-Jahr. Capital Berechnung. a. Sparcasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Die Capitalschuld, der Sparcasse af Schlussedes Jahres 1834 var 5434 Rd. 36 s. Der Sparcasse sin i Jahre 183, an 47 Einschussen die Summa angelieden vorden 1882. - 43 ind. Summa 1300 Rd. 3tein. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Die Sparcasse har im Jahre 1833 an for gekundigten Capitalien zurück betalt 1966 - 12 s. Nithin bleidt die Capitalschuld det Sparcasse, am Jahresschlusse 1835 5334 Rd. 19einh. s. b. Leihcasse. Der Leibrasse hatte am Jadresschlusse 1834 anausstedenden Capitalien zu forden 6291 Rd. 24 s., Sie har im lanse des Jahres 1835 an Capita lien ansgelieden 236 - 16 s. Summa 9027 Rd. 40 s. Die Leibrasse sind im Jadre 1833 an Capita lien zuruck betalt vorden 2779 - 32 s. Mithin hatte die Leicasse ult. Decht 1835 anCapitalien zu fordern 6248 Rd. 8 s. Ziebt man nun von dieser Fordring der Leid casse, die Schuld der Sparcasse ab namlich 533. - 19 ind. s. So bleibt ein Capitalliderschhus von 913 Rd. 3de ind, s. Die Leibcasse har alfo 913 Rd. 36 cind. s. mehr zu fordern, als die Sparcaffe schuldig ist. Zinsen Berechnung. a. Sparcasse, Die Sparcasse betalte dis zum 31 Decbr. pro rata temporis 44 Rd. 3telnh. s. 142 - 18einh. s. Sie bezahlte an Zinsen furs volle Jahr. und an Kosten=Ausgade. 20 - geind. s. Nithin har die Sparcasse an Zinsen und Kosten betalt 207 Rd. 10einh. s. b. Leicasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Die Leiscasse har im Jahre 1835 an Zinsen, gedoben pro rata temporis 102 Rd. Heind. Sie har an Zinsen gedoven furs volle Jahr 205 - 45 s. Mittin har die Leidrasse an Zinsen gehoben 308 Rd. arme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
wird nun von der Zinzensumma, welche die Leibrasse gehoben namlich 308 Rd. Keind. Die Zinsensumma, welche die Sparcasse bezahit dat mit den Kosten agerogen 20. - to ind. s. So bleibt ein Zingenberscus von . 100 Rd. 42 s. Und summirt man nun den Capitaliberschhus von 913 - 3de ind und den Zintzenuberschhus und endlich den Kassebehalt . . . 38 - 28 ind. so ist das jegige haare Vermogen der Anstalt 1033 Rd. 11 s. Dies haare Vermogen war am Schlusse des Jahres 1834 952 Rd. 16ein. und ist also in diesem Jahre nach Deckung der Kosten vermehrt worden um 100 Rd. 43einh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-02
Lygumeloster d. 19ten Jan. 1836. P. G. Schrader Hiller. aar. gaae. en alt 207 Rd. 10cinh. s. is 102 Rd. Heind. br. 205 - 43 s. 300 Rd. acind. sich 308 Rd. Kein. gen 20. - focind. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
allerna andingst. Kongelig. legeret. priviJtifts. Riedre. Avis, Adresse overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 11. 5te Februar. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Udenlandske Efterretninger. Spanien. D. 13de f. M. stode Christinerne, under Cordova, Evans og Espartero, i og ved Vittorial; deres Styrke ansloges til henimod 30000 Md. Carlisterne, tilsammen 18000 Mk., havde concentreret sig ved Salvatierra, og deres vigtigste Støttepunkt var det, tre Mile fra Vittoria beliggende, stærke Fort Guevara, hvilket derfor, som man forud beregnede, maatte blive en Hovedgienstand for den forestaaende Kamp. En Saadan begyndte d. 16de og vedvarede de følgende Dage; men Efterretningerne omdens Udfald ere heelt forskjellige. Først hedte det, at Cordova efter en hidsig Fægtning d. 16de og 17de var bleven nødt til at opgive sin Plan, at trænge frem til Guipuscon, forat undsætte det nu saalænge af Carlisterne beleirede Fort Guetaria, og havde maattet trække sig tilbage til Vittoria, efterat hans Tropper, især Engellænderne, havde lidt et betydeligt Tab. Seenere mældtes fra Grændsen, at det i St. Sebastian var levet skudt Victoria, og man sluttede sig deraf til, at Dronningens Tropper havde seiret. Da imidlertid førtet Guetaria endnu stedse ikke var blevet undsat, a lagde man ikke synderlig Vægt paa denne Efterretning, men begyndte at ansee Træfningen for, i alt Fald, at have været mindre betydelig og uafgiørende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
En Bullettin fra Cordova, som meddeeltes i Journal des Debats, holdt en stor Lovtale over Troppernes Tapperhed; men da den kun angik Træfningens første Dag, indeholdt den ingen Oplysning om det endelige Udfald. Londonner-Coureren indeholder endelig de nyeste Efterretninger, som skulle være meddeelte i et Brev fra St. Sebastian af 21de Januar. Jfølge dette Brev havde Christinerne d. 16de og følgende Dage tilkæmpet sig ikke ubetydelige Fordeele. General Evans havde bemægtiget sig Fortet Guevara; en Deel af Garnisonen havde maattet overgive sig til den brittiske Hjælpelegion; Resten var flygtet; Dronningens Tropper holdt nu Salvatierra, Guevara, ArlabanHøiene, Villareal osv. besatte og vilde formodentlig strax angribe Carlisternes fornemste Støttepuncter, Onnate, Montdragon og Segura. Rygtet gik, at D. Carlos havde taget Overcommandoen fra Eguia. Om det i længere Tid omtalte Laan, som negorieredes for D. Carlos i Landon, giver Times nu en Oplysning, for hvis Rigtighed den dog ikke vil borge. Laanet skal nemlig virkelig være afsluttet til et nominelt Beløb af 4 Mill. Pund; men deraf skulle kun 6 pCt. strax udbetales, og først efter D. Carlos's Jndtog i Madrid skulle 80 pCt. udredes i forskjellige Terminer. - Fra Madrid mældes, at Regjeringen havde ladet de fornemste Klostre lukke og betydet Munkene, at de maatte begive sig til deres Familier. J
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Debatterne om Valgloven vare Exministrene og deres Tilhængere komne tilkort, og Commissionens Forslag. til hvilket ogsaa Regjeringen havde sluttet sig, var blevet antaget i Procuradoreskammeret, dog først efter en levende Kamp. ved hvilken Hr. Martinez de la Rosa havde paadraget sig Publikums Fortørnelse i den Grad, at Auctoriteterne fandt sig foranledigede til at lade ham vide, at hans personlige Sikkerhed var i Fare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Frankerig. Den 25de Januar blev Reduetionsspørgsmaalet foreløbig discuteret i det Bureau, til hvis Medlemmer Het Humann selv hører, ved hvilken Leilighed Exministeren holdt et Foredrag, som varede over en Time. Han vilde - sagde han - have anseet sig for vanæret, dersom han ikke aabent og ligefremt havde fremstillet den finantstelle Forfatning, istedetfor at tilsløre Budgetternes idelige Defecter. De overordentlige Udgifter som ikke kunde bestrides af de sædvanlige Jndtægter, vare for 1833. 167 Mill., for 1834. 38 Mill., for 1835. 21 Mill. Da ingen overordentlige Hjælpemidler mere vare forhaanden, og da det lod sig forudsee, at omtrent 17 Mill. overordentlige Udgifter vilde blive at dække i Aaret 1827. saa maatte man enten skride til nye Paalæg eller til en Rente-Reduction. Ved den første Forholdsregel vilde Skatteydernes, ved den sidste Capitalisternes Jndtægter formindskes; men Retfærdigheden fordrede, at Staten hellere formindskede deres Jndtægter, til hvilke den betalte Formeget, end bebyrdede de øvrige Borgere med nye Paalæg. Han viste hen til de fleste øvrige Stater, hvor man deels var beskjettiget med at nedsætte Rentefoden, deels allerede havde fuldbragt en saadan Nedsættelse, og yttrede, at Franketig ikke burde staae tilbage, ikke betale sine Credi hører 5 pC. medens Østertig betalte kun 4, jo Preussen endog kun 3 pCt. Han tilkjendegav, at han for lang Tid siden havde gjort sine daværende Colleger, Ministerne, opmærksomme paa Nødvendig veden af en Reduction; at disse havde forlangt et moriveret Forslag; at dette allerede for 2 Maaneder siden var indleveret til Hertugen af Broglie, og at han allerede den Gang vilde have taget sin Afsked, dersom Ministrene havde givet ham Grund til at formode, at hans Forslag vilde møde en saadan Modstand i Cabinettet. Han udviklede endelig Maaden, hvorpaa Reductionen skulde have været iværksat, og sluttede med at anføre flere Grunde for dens Nødvendighed. Hans Foredrag blev optaget med overordentligt Bifald. Alt tyder hen paa, at Kammeret vil antage Reductionen; blandt de 36 Medlemmer, som udgjøre den Commission, der skal prøve Budgettet, tæller man 23 Tilhængere af Reductionsforslaget. Hr. Humann selv blev valgt til Medlem af Commissionen, men undslog sig for at modtage Valget. J Mødet d. 27de forlangte Marineministeren for sit Departement et Tilskud af 7 1/2 Mill. Fr. fornemmelig til de Rustninger, som Forholdet til Nordamerika har gjort nødvendige. Om denne Sag høres forresten endnu intet Videre; thi vel haves Efterretninger fra New York af 11te f. M., af hvilke man seer, at Hr. Bar ton var ankommen dertil d. 7de; men da han formedelst de ufremkommelige Veie ikke havde kunnet afgaae til Vashington, saa vidste man der endnu Jntet om den franske Regjerings sidste Vægting. - D. 30te skulde Fieschis Proces begynde, over 17000 Ansøgninger vare indkomne om Adgangsskort. Saalænge Processen varer, ville ingen Hofdaller eller Hof concerter finde Sted. Levrand og de Øvrige, der vare fængslede, som mistænkte for Deelagtighed i nye Anslag mod Kongens Liv, ere igjen løsladte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Portugal De nyeste Efterretninger fra Lissabon mælde, at 2 bekjendte Miguelister, Joao da Pesqueira og Cachapur havde vakt Uroligheder i de nordlige Provindser. Man havde derfor maattet sende Tropper didhen, og det hedte, at Pesqueira var tagen tilfange. Ogsaa til Setuval havde man maattet sende Tropper, formedelst de i Egnen der hyppig forefaldende: Mord. - Om Cortesforhandlingerne høres Jntet af Betydenhed. Det Mærkværdigste er, at Finantsministeren de Campos har erklæret, at han ved sit Embeds Tiltrædelse fandt Skatkammeret aldeles udtømt, idet Silva Carvalbo ikke blot forud havde pantsat Tobaksmonopolet og Toldintraderne, men endnu dertil udstedt Skatkammerbeviser til et Beløb af 500 Contos, og var bleven Huset Rothschild i London 87000 Pund skyldig. Hr. Gomez de Castro, som var de finantsielle Operationers Hovedleder under det forrige Ministerium, vilde vel gjendrive disse Be skyldinger; men Præsidenten nægtede ham Ordet og bød ham oppebie Debatterne om Budgettet. - Den portugisiske Fregat, Hertuginden af Braganza, er ankommen til Falmouth, forat afhente Dronningens Gemal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Blandinger. Fra London mældes, at Syde Australien er ved en Geheimeraadsbefaling gjort til en brittisk Provinds, og at Lord Glenelg har truffet Forholdsregler til at begunstige brittiske Colonisters Nedsættelse, saaledes, at de Jndfødte ikke derved forurettes. - De brittiske Kjøbmænd i Canton have bittert beklaget sig over den uværdige Behandling og de Drillerier, de maae taale af Chineserne, og anholdt om Regjeringens Bistand. - Den mexikanske Provinds Texas har gjort et Forsøg paa at gjøre sig uafhængig, hvilket synes at ville lykkes. - Dronningen af begge Sitilierne blev d. 16de Januar forløst med en Prinds, som i Daaben fik Navnet, Frands Assisi Maria Leopold. - Dr. Schneider fra Poppelsdorf ved Bonn, bekjendt for det Held, hvormed han cureret Stammende, foretog nylig i Düsseldorf en offentlig Helbredelse. Blandt dem, som indfandt sig, for at hjælpes, var en Murer, som i 39 Aar, ikke blot i Staden, men ogsaa i hele Omegnen, havde været bekjendt som et stammende Vidunder, og som dog i mindre end et Qvarteer blev helbredet og har nu fuldkommen Magt over sine Taleorganer. - Storhertuginden af Hessen. Darmstadt døde efter svære Lidelser, d. 27de f. M. - Man hører stedse Mere og Mere om den usædvanlig strenge Kulde, som i Vinter hersker i de fleste andre Egne af Europa Fra Sverrig mældes, at i Umeaa havde man havt mellem 33 og 35 Graders Kulde, og at den i Nord botten var stegen næsten til 40 Sr. J Petersborg har den sædvanlige Kulde en Tidlang været 31 Gr., og i Me skov var Frosten endnu strengere. J Schlesien har man havt 20, i Ausburg 24 og i Schweitz 22 Sr. J Rom har i Mands Minde ingen Vinter været saa streng, som den nærværende, og Romerne have iaar havt et for dem aldeles nyt Skuespil, nemlig at see tydske Kunstnere at løbe paa Skøiter paa Søen i Villa Borghese.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Indenlandske Efterretninger. Som man erfarer vil Stænderforsamlingen i Viborg blive sammenkaldt til 13de April. (Khop.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Under 8de Jan. er udk. en Forord. for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, som ophæver den de Reisende hidtil paahvilende Forpligtelse, til deres Befordring at tage Extrapost, og tilladet alle indenlandske Hyrekudsker og Jndvaanere i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, der udleie deres Heste og Vogn for Betaling, at befordre Reisende under Jagttagelse af Forordningens nærmere Bestemmelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-05
Den 29de Januar forsvarede Hr. P. C. Kierkegaard, Doctor i Philosophien og Candidat i Theologien, sin for den theologiske Licentiatgrad skrevne Disputats: De theologia vere christiana, præcipue autem philosophica ejus parte, rite contsruenda commentatio. Respondens var Hr. Candidat i Theologien C. Hermansen. Det theologiske Facultets Dom om denne Disputats lyder høist besynderlig: Facultetet tæglernemlig at vet kan tillade at Afhandlingen offentlig iprøves. De ordentlige Opponenten vare Prof. Mag. Scharling og Lic. Engelstoft. Af Tilhørerne opponerede Prof. Johannsen, Lic. Kolt hoff, Stud. Theol. Bornemann og Monrad, Stud, Philol. Trojel. Handlingen varede fra Kl. 10 til 2, og fra 4 til 9. (Bekl. T.)