JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Ebersdorf, den 2den Junii. Armeen fra Dalmatien har gjort betydelige Fremskridt. Den har tilbageslaget alt, hvad der kom den imøde i Fægtningerne ved Bierges. Kitta, Gradschaz, Lissa og Ottochuz. General en Chef Stoichewicher fangen. Den 28de kom Hertugen af Ragusa (Marmont) til Fium- og satte sig i Forbindelse med den italienske Armee og den store Armee, hvis høire yderste Punkt udgiør Dalmations Armee. - Hertugen af Rugusas Beretning om det forefaldne skal blive bekiendtgjort. Den 28de kom en engelsk Eskadre, bestaaende af 4 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Brig for Triest, for at tage den derliggende russiske Eskadre. Grev Caffarelli indtraf just paa samme Tid i denne Havn. Da Staden var afvæbnet, saa bragte Russerne 24136 Pundinger og 1624 Pundinger i Land; disse Kanoner bleve anbragte paa Banerierne og den russiske Eskadre sluttede sig tæt tilsammen. Alt var i Beredskab for at imodtage Fienden, som seilede bort, da han faae sit Anslag tilintetgjort. 1000 Østerrigere, som ved Krems vare gaaede over Donau, ere slagne af Wartembergerne medet Tabaf 60 Fangne. Mange Saarede fra Slaget af 21de og 22de ere hidkraate, en Klostere, Rideskoler, offentlige Dansesale, endog Hr. Woltsobne berømte Apollossal, ere opfyldte med dem; siden disse rædsrifulde Dage har man ingen Kanonskud hørt.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Den 22de Maji udstædte Plads Commandanten, General Retour, en Bekiendtgiørelse imod dem, som skiule østerrigske Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Den Keiserlige Franske udenlandske Minister Grev Champagni er ankommen hertil fra Paris.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Mayland, den 29de Maji. Den franske Armee i Dalmatien har paa en hæderfuld Maade aabnet Feldtøget; den har forjaget 19 østerrigske Batailloner fra fortrefffelige Stillinger paa Jermagnas venstre Bred. Det var et Øiebliks Sag at opdage og fordrive Fienden; kun Divisionen Clausel har været i Fægtning. Følgen af vores første Angreb er : 500 Døde paa Valpladsen, meer end 800 Saarede, 3000 som have bortkastet Vaaben, for saa meget hurtigere at kunne flygte til Biergene, meer end 6000 Adspredte og 500 Fanger, iblandt hvilke General en Chef Stoisevich befinder sig. Resten af den fiendtlige Armee, i det høieste bestaaende af 5000 Mand, drager sig alt for tilsamt tilbage til at vi kan indhente den. Vores seierrige Armees Hovedqvarteer ankommer Aften til Gaarsche.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Ling, den 29de Maji. I Gaar udstededes i det herværende Hovedqvarteer følgende Armee befaling: Rigsmarskall, Prindsen af Ponte-Corvo, tiler af berette de franske og allierede Tropper af den tydske Armees 9de Korps, at han nu nylig har erholdt Efterretning fra Hs. Keiserl. og Kongl. Majestæt, at Vicekongen af Jtalien med sin Armee er ankommen til Wiens Omegn. J Morgen kommer Hs. Keiserl. Høihed til Wien selv; den Forstærkning Høisamme bringer hans Majestæt, beløbet sig til meer end 60,000 Mand. Den italienske Armee har tilkæmpes sig betydelige Fordele, den har endnu før den passerede over Donau, gjort over 25,000 Fanger. Det Armee=Korps, som den østerrigske General Jellachich kommanderede, faldt i St. Michael ved Leoben gandske i deres Hænder. Erkehertug Johann drager sig tilbage til Ungarn med sin Armee, som ikke er meer end 12,000 Mand stærk, Armeen fra Dalmatien er rykket ind i Laibach, og er paa Marschen til Wien. - J Morgen tidlig Kl. 4 skal denne Ordre oplæses for Tropperne i Generalens Overværelse; Kl. 10 skal de rykke ud, dersom ingen uforudseete Tilfælde indtreffe; enhver Bataillon skal give en Musket Salve, og Artilleriet 100 Kanonskud. Artillerie=GeneralMøssel vil foranstalte det fornødne befalet. (Underskrevet)
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Zittau, den 1ste Junii. Bernadotte. J Forgaars forefaldt her krigerske Optrin. Sachserne overfaldt nogle Tropper af det Braunschweig-Oelske Corps, gjorde nogle Fanger og jagede dem over Grændsen. Om Natten Kl. 12 om de forstær, kede tilbage, trængte under græsseligt Skrig og uophørlig Jld ind i Staden, hvorfra de efterhaanden fordrev Sachserne, som værgede sig tappert. De forlangte en Contribution af 6000 Rd., som skulde erlægges inden 10 Minuter ; i modsat Tilfælde vilde de nedskyde Staden. Mange Mennesker og Heste bleve skudte og saarede i Gaderne og man var hverken sikker paa Gaderne eller i Husene, da mange Kugler faldt i Værelserne i første, anden og 3die Etage. Man er endnu Angest, da man befrygter flere lignende Optrin. Mange ere flygtede herfra. For nærværende Tid ere her hverken Braunschweig=Oelske eller Sachsiske Tropper. De have efter nogle Timer trukket sig herfra.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Stockholm, den 3die Junii. Under 1ste d. M.er udstedt følgende Proclamation : Carl af Guds Naade Sverrigs, de Gothers og Venders Arve fyrste, Hertug til Sødermanland, indtil videre det svenske Riges Forstander, Arving til Norge, Hertug til Slesvig, Holsteen og s. v. - Vor Gunst og naadige Bevaagenhed med Gud den Almægtige. - Ligesom Vi under 29de Maji have meddeelt adskillige at Kongens Befalingsmænd i Riger Vor ved indtrufne vigtige Omstændigheder foranledigede Beslutning, paa nogen Tid at sætte endeel at Landeværnet, som indtil videre var tilladt at gaae hiem, atter i Tieneste; have Vi anseet det overeensstemmende, baade med Vor egen Tænkemaade, og Almeenhedens Tilfredsstillelse, naadigen at give Eder saadanne Oplysninger og Anledningen til dette Skridt, at J. derved kunne blive i Stand til, saavel paa den ene Side at stadfæste alles Overbeviisning om Nødvendigheden af kraftige Forsvarsanstaltet mod Rigets Fiender, som paa den anden Side at forebygge overdrevne Rygter og Farer, hvilke med Forsynets Bistand og det svenske Folks Standhaftighed sikkerligen skulle afværges.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Da den Deel af Landeværnet, som ikke vare uundgaaeligen nødvendig til Grændsernes Beskyttelse, fik for nogen Tid siden indtil videre Hiemlov, var saadant en Følge af den ømme Deeltagelse, hvormed Vi betragtede dette Landeværns bedrøvelige Uheld under sidste Feldttog, samt at Vor inderlige Ønske, efter Muelighed at bidrage til Jordbrug, gets Bedste, ved at tilbagegive samme mange arbeidende Hænder. Vi havde just paa den Tid tilbudt alle Rigets Fiender Fred og Forstaaelse. Vi havde Ret til at haabe, at vore Forslag, som vare grundede paa billighed og Retfærdighed, og som blot forbeholdt sig Rigets Selvstændighed, snart skulde føre til Fredens Afslutning. Hidtil have imidlertid begge Sverrigs nærmeste Naboer, Rusland og Danmark, vægret sig ved at indlade sig i nogen Underhandling, og allerede er Riget angrebet af den førstnævnte af disse Naboer Krigsmagt. Med Følelse af vore Pligter, med Tillid til den almindelige Stemning, og til en retfærdig Sag, have Vi tilet med at tage saadanne Forholdsregler, hvorved Sverrigs Land, som Fienderne have betraadt, skal blive beskyttet og bevaret. Allevegne sammes en til dette Øiemeel bevæbnet Magt, og en talrig Skiergaards Flaade er allerede færdig til at afværge Fiendens Anfald mod Fædrenelandets Kyster. Ved Rigs stændernes Jver og Beredvillighed ere Vi ligeledes blevne kraftigen understøttede i Vort Foretagende. Disse ere de vigtige Aalesninger til Landerærnets Opbrud fra sine Hiemsteder. Vi have al Aarsag til at formode, at forandrede Omstændigheder snart skulle medføre, at den krigerske Stilling, som Fædrenelandets Forsvar nu kræver, vil ophøre, og at Rigets Fiende ei længere skulle vægre sig ved at antage de fredelige Tilbud, som vi og midt under Kampen ere villige til at fornye. Landets Krigere, ner, for hvem det under deres Tienestepligt vil ligge og paa Fierte at bære Omhu, skulle da snart igien vende tilbage til Forældre, Koner og Børn med den faste Overbeviisning, at Mod, Enighed og Orden ere de sikkreste Midler til at afvende Farer og vinde Samliver første Krav, Røe, Velstand og Sikkerhed. Dette ville Infortøvet lade komme til almindelig Kundskab; befalende Eder Gud den Almægtige. Stokholms Slot den 1ste Junii 1809. Carl.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Augsburg, den 5te Junii. C. Lagerbring. Tyrolerne ere trængte frem over Scharnitz til Bøhmen; desværre søge de nu at hævne sig for Afbrændelsen af Staden Schwatz; de true at ødelægge alting med Sværd og Jld. Den røde Himmel, som man Forgaars bemærkede fra Landebierg=Kanten, lader befrygte, at de have stukket den lille Stad Mittelwald i Brand. Mange Jndvaanere ere bortflygtede fra Grændsestæderne. Man har imidlertid gjort Anstalter til igjen at drive disse Oprørere tilbage til deres Bierge, og man troet, at den Bayerske Division Wrede skal atter til dette Øiemeed, vende tilbage til Tyrols Grændser.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
J denne Maaned venter man endnu Giennemmarschen af 20,000 Mand friske franske Tropper paa Veien fra Strasburg. Blandt disse befinder sig ogsaa nogle Regimenter som have været med i Feldtrøget Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Stettin, den 6te Junii. 13 af de ved Schiliske Tropper fra Warnemande bortførte Skibe ere ankomne til Sminemande og have sammesteds at de indehavende Tropper og Bagage i Land. De første have paa Naade og Unaade overgivet sig til de preussiske Tropper og ere blevne bortførte til Schwvedt.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Frankfurt, den 8de Junii. I Gaar fik man ved Stafet fra Polen den Efterretning, at osterrigerne havde rømmet Warschau og at en Deel polske Tropper igien er rykket ind i hiin Hovedstad den 2den d. M. - Den polske Armee under Fyrst Poniatowsky trænger stedse videre frem i Gallizien. - Den 24de Maji blev Staden Jaroslaw, to Dagreiser fra Lemberg, efter en kort Beskysning indtaget ved Capitulation. 900 Mand, hvoriblandt 20 Officierer, overgav sig til de polske Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Man frygter for, at Sachsen vil blive hiemsøgt af de fra Bøhmer, fremtrængende Corps. For at afværge dette, venter man med den førsteen Deel af det i Tharingen sammentrækkende Korps under Hertugen af Valm, som vil agere i Forening med de i Landet endnu værende Kongelige sachsiske Tropper. Resten af det Chastellerske Korps, som har forenet sig med Voralbergerne, er ikke gaaet videre frem. Dets første Forsøg, at trænge ind i Lindau, er den 2den d. M. bleven afslaaet, og det har for det første trukket sig tilbage til Bregenz.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
De Fanger, som vore Tropper gjorde i Zittau af Hertugen af Braunschweig-Oels Korps, ere for nogle Dage siden indbragte til Dreeden. De bestod af 1 Officeer og 25 Mand i sort Mondur med Feldhuer, hvorpaa staaer et Dødninghoved. Man kalder dem derfor den sorte Legion. I Zittan udskrev de, førend de igien bleve forjagede af vore Tropper, 6000 Rd. i Contributioner. Vore Tropper have til Giengield ladet sig betale en lige Sum i Romburg i Bøhmen. Man taler her stærk om en ny Udskrivning i Sachsen.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Leipzig, den 3de Junii. Erkeherrug Ferdinand har siil rømmet Hertugdømmet Warschau Man veed ikke hvorhen han har trukket sig tilbage, men man formoder, at det er henimod Cracau. General Dombrowskyer indrykket i Warschau.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Det Corps, for hvilket Hertugen af Brunsvig-Oels har sat sig Spidsen, er gaaet tilbage over Elben. Efter Sigende agter det at forene sig med nogle østerrigske Tropper som staae ved Leutmeritz; Senere skal det være rykket frem indtil Commolau og Sebastiansberg. og man at have seet nogle af dets Patrouiller i Egnen ved Marienberg. Det Rygte, at de tyrolske Jnsurgenter efter de bayerske Troppers Afmarsch igien skulde have besat Jnspruck, trænger endnu høiligen til Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Stralsund, den 10de Junii. General Gratiens Division er i Gaar og i Dag af marscheret herfra, blot mecklenborgske Tropper bliver tilbage her til Besætning. De Fangne af Schill-Corps ere bortførte, som der hedder til Magdeburg, Hamburg, den 11te Junii.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Jfølge alle indløbne Efterretninger er intet nyt Slag forefaldet imellem Erkehertug Carls og Keiser Napoleons Armeer fra den 23de Maji, da den franske Armee igien drog sig til den høire Donau=Bred, indtil den 31te. - De nærmere Omstændigheder ved Slaget ved Eslingen ere fra Østerrigs Side ikke bekiendtgjorte, i det mindste ikke komne til vores Egn. Alle de østerrigske Parolberetninger, som hidindtil have været omtalte, kan ikke ansees for officielle. ErkehertuJohanns Armee ankom den 24de til Kormens i Ungarn, 18 Mile fra Presburg, og ifølge Efterretninger fra de bøhmiske Grændser af 1ste Junii havde Ærkehertug Ferdinands Armee allerede staaet i 8te Dage imellem Prag og Commetau og havde faaet Ordre at følge Armeen fra Mühren i Jilmarscher. - De første Dage efter Slaget var Communicationen imellem den franske og østerrigske Armee saa strængt afbrudt, at en fransk Krigsfange maatte overbringe Hs. Majestæt Keiser Napoleon, den østerrigske Keisers Beslutning, ifølge hvilken de fangne franske Generaler Durosnel og Fouler skulle ansees som Gidsler, for F. M. L. Castellers personlige Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Hs. Majestæt Kongen af Vestphalen foretager sig paa nærværende Tid en Reise for at besøge forskjellige af Nord=Tydsklands Stæder af første Rang. Det under hans Kommando staaende 10de Armectors vil udstrække sig langs med Tydsklands nordlige Kyster. San. Styrke anslaaes til 20000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Blandede Efterretninger. Frankrig. Nogle Lærlinger i det Pariser-Lyccum, have under deres Leeg fundet i et dybt Hul i en gammel Muur, en Æske med Guldmynter fra Franz den førstes Tider.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
J Søndags gjorde Nadame Garnerim en Luftfart fra Tivolis have Østerrig. Prisen paa Levnetsmidler er stegen overordentlig : Wien, efterat Tilførselen er standser fra Bøhmen, Mühren, og Ungarn. Et Pund Kalvekiød koster i Papiirspenge 1 Gylden 15 Kreuzer, Svine, og Oxekiød 1 Gylden, et Pd. Smør 6 Gylden, er Æg 30 Krenzer, og Øl er næsten ikke længere at bekomme. De som lad deres Jnqvarterede ligge i Vertshuse, maae daglig betale 6 til 8te Gylden, blot for en gemeen Soldat. For en Species Dukat bliver betalt i Bankosedler 17 Gylden, for en Krondaler 9, og for et 20 Skillings Stykke en Gylden.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Rusland. Man har fra Kamtschatka Efterretninger over Land fra Skibet Neva, som tilhører det Russisk Amerikanske Handels Selskab. Dette Skib blev for 3 Aar siden afsendt anden Gang herfritil de Russiske Besiddelser paa den nordvestlige Kyst af Amerika; den har lykkelig naaet Hovedfortet i Kolonien, Kodjak, elleve Maanede, efter dets Afreise herfra. Det har taget Veien dertil omkring det godt Haabs Forbierg og Ny-Holland. Det bliver kommanderet af Hr. v. Hagemeister, en fortienstfuld Russisk Søeofficeer, født i Esthland, Neapel. De fleste franske Officerer som for 3 Aar siden vare i Wien, have nu opsøgt deres forrige Huusværter igien, og ere blevne modtagne som gamle Venner. J Neapel ere forskjellige Personer, blevne arresterede, fordi de underholdte en mistænkelig Forstaaelse med Hoffet i Palermo
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Jndenlandske Efterretninger. Corsøer, den 14de Junii. J Forgaars seilede den fiendtlige Flaade som i lang Tid har ligget Nord i Beltet, Syd efter. Den bestod af 5 Orlogskibe, 6 mindre Krigskibe og henimod 50 Koffardie, skibe. 2 Orlogskibe ere desuden komne Nord fra og have lagt sig til ligemed 3 Kanonbaade for Anker under Langeland, hvilket hindre Overfarten. Jmellem Romsøe og Sielland ligger 1 Orlogskib og 1 Kanonbaad. - 2 fiendtlige Fregatter og 1 Brig ligger imellem Sansøe og Seierse.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Helsingøer, den 15de Junii, 2de i Aalborg hiemmehørende Kapere have imellem Lesse og Anholt besat et stort amerikansk Skib, lastet med Kolonialvare af meget betydelig Værdie, og indbragt samme hertil.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Christiansand den 29de Maji. Lodserne i Lushavn har for nogen Tid siden indbragt et Skib, efter Foregivende en Amerikaner, ladet med Tobak, Bomuld, Riis m.m. Skibets Ladning er af med get betydelig Værdie, og ventes priisdømt.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Aalborg, den 11te Junii. Den 8de Junii blev indbragt hertil, en engelsk Kanonbaad, erobret af den danske Kaper Danneskjold, Capt. Wulfsen. Den havde overbragt den danske Besætning fra Anholt til Gottenborg, og stødte under sin Retour paa tvende jydske smaa Kapere, der efter en kort Fægtning mod en saa overlegen Magt, saae sig nødsagede at søge Frelse i Flugten. Den brave Capt. Wulsen, der paa samme Tid var ude paa et Krydstog under Sverrig, hørte Kanonaden og ilede tilbage. Efter 3 Timers Jagt indhentede har Fienden og begyndte Attakquen. Efter tre Qvarteers Fægtning strøg denne, og overgav en skiøn Kanonbaad med 2 Kanoner, 1 svær forud og en mindre agter, 1 Lieutnant, 1 Cornet og 20 Mand. Man fortæller, at den engelske Officeer skal være blevet yderst forbittret, da har kom ombord og fik at høre, det intet kongeligt Skib var, der havde erobret ham. Vi Danske kiende Kanonbaadenes Styrke, og vor Fiender have offentligen bekiendt deres Frygt for samme. Saa meget desto større bliver Æren for Capit. Wulsen, ogsaa meget desto skiønnere Erindringen om denne for ham saa hæderfulde Dag. Samme Dag afreiste 18 svenske krigsfangne Fiskere over Fjorden til Vensyssel, og ankom igien en svensk Mand med Kone og 3 Børn.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift: No. 57. Sagen Kaperfører Knud Munch af Kiøbenhavn, contra : Skibskapitain Claar, Hecker, paadømt den 8de Junii d. A. : "Det af Kaperfører Knu Munch af Kiøbenhavn til Aalborg indbragte Smakskib die Frau Margrethe kaldet, med dets Tilbehør og indehavende Last af 24000 Tag, vander, tilkiendes bemeldte Kaperfører som god Priser.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Telegraph Rapporter. Den 12te Junii. Fra Naskov; J Morges ere 2 engelske Fregatter passerede Syd efter. Nogle Timer efter passerede en Convoraf 3 Orlogskibe, 3 Fregatter, 5 mindre armerede Skibe og 46 Coffardie skibe ligeledes Syd efter. 2 Fregatter og 2 Jagter ere gaaede Syd fra Nord efter og ankrede imellem Hjortholm og Vesternæs. Eftermiddag, fra Nakkehoved: Den fiendtlige Flaade, bestaaende af over 120 Seilere, krydser i Vester. Aften, fra Nakkehoved: Denne Flaade er afseilet i V. N. V. udad. - Den 13de Formiddag, fra Nakkehoved: Flaaden er retourneret. Den bestaaer af 145 Seilere af forskellige Nationer under Convoi af 3 Fregatter og 2 Kutterbringer, Den styrer til Øresund. Eftermiddag, fra Cronborg : Convoien passerer nu, men uangrebet, da Afstanden er for stor. Den gaaet Syd efter ; et Orlogsskib fra Rag er fulgt med. Aften, fra Qvintus: Convoien er ankret paa Malmøe Rhede. - Den 14de: Et termiddag, fra Cronborg : en engelsk Fregat gaaer fra Raa Syd efter med 6 Coffardieskibe. Admiralskibet er ogsaa under Seil Syd efter. - Den 15de, Formiddag, af Convoien, som i Gaar seilede fra Raa løb 8 Coffardieskibe ind til Landskrone. Et Coffardieskib tilligemed Fregatten og Orlogsskibet ere ankrede Sønden for Hveen, men siden seilede igien til Raa. Aften, fra Dragøer; Convoien ved Malmøe ligger roelig. - Den 16de, Formiddag, fra Dragøer. Den svenske Roesiotille gaaer Syd efter fra Malmøe.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Kiøbenhavn, den 16de Junii.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Bekiendtgiørelse. Da Hans Excellence Herr General=Lieutenant v. Ewald, ved allerunderdanigst at afgive til Hans Majestæt Kongen omstændelig Rapport om Staden Stralsunds Jndtagelse ved Storm af det forenede danske og hollandske Corps Tropper og den Schillske Bandes Ødelæggelse, tillige har anført de Handlinger, hvorved endeel Officerer og øvrige Militaire af det hans Befaling undergivne danske Armeecorps have havt Leilighed til særdeles at udmærke sig blandt deres øvrige kiække Vaabenbrødre: saa har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at befale mig at bekiendtgiøre følgende Udtog af GeneralLieutenant v. Ewalds Rapport, for at Armeen kan lære at kiende disse Tappre, som ved kjæk og høimodig Daad have erhvervet sig Hans Majestæts allernaadigste Bifald og viist sig som brave danske Krigere, De til General=Lieutenant v. Ewalds Generalstabhenhørende, Officerer, nemlig: Overqvarteermester Hans Durchlauchtighed Prinds Wilhelm til Holsteen Bek, Divisions=Qvarteermester Løvenørn v. Bardensleth, Capitain v. Gartner og Premier=Lieutenant Baron v. Lilliencron, hvilken sidste var commanderet i det hollandske Hovedqvarteer, have saavel ved deres Anstrængelser paa Marschen som ved deres viiste Mod og gode Tieneste under Angrebet meget udmærk t sig.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Oberste Lieutenant v. Fries, som formedelst sit svagelige Helbred var udsat for mange Besværligheder af Marschens Fattiguer, bidrog desuagtet meget til Expeditionens heldige Udfald. Oberst Lieutenant v. Aberkron førte den 1ste Bataillon Oldenborg med meget Bravour til Storm Angribet.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Major v. Seiffatth, som under General=Lientenant v. Ewalds Øine førte den 2den Bataillon Oldenborg udmærkde sig ved sieldent koldt Mod. Uagtet han fik en stærk Contusion og derved kastedes af Hesten, satte han sig dog strax i Spidsen af sin Bataillon og førte samme mod Fienden. Major Henrich v. Flindt, af Husar-Regimentet, har viist megen Conduite som Husar og Cavallerist.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Lieutenant v. Ewald, af Husarerne, har viist sig som en til Officeer.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Major v. Moltke, Commandeur for det holsteenske Jnfanterie Regiments 3die Bataillon, anførte denne med Raskhed til Stormen. Af denne Bataillon have følgende fornemmelig udmærket sig : 1) Capitain v. Qualen, Chef for Jægercompagniet. Han udgjorde med sit Compagnie endeel af Avangarden og naaret samme var meesterroneret, viiste Capitainen dog et urokkeligt Mod og gar derved sit Compagnie et skiønt Exempel. Ved Francker=Porten borttog han, uagtet den hæftige fiendtlige Kardetskild, et Batterie af 4 svære Kanoner, og skjøndt han derved blev let blesseret, trængte han dog besiælet af lige Mod ind i Staden Stralsund. 2) Lieutenant v. Rosendahl, af Jægercompagniet, opmuntrede stedse Jægerne og viiste med Rolighed og Overlæg meget Bravour. 3) Lieutenant v. Moltke af Jægercompagniet, fik en Geværkugle giennem sin Chacot. Denne unge Mand, langt fra at blive be bestyrtset herover, viiste en saadan Glæde, at Compagniet midt i Actionen tilraabte ham et Hurra. 4) Jægerne af meerbemeldte Compagnie: Schart, Hinries Harm, Peter Wiese, Claus Rohr, Claus Horst Jørgen Duncker, Peter Wilckens, Hans Hauschild, Claus Dancker og fornemmelig August Selmer, udmærkede sig ved deres Mod. 5) Halvmaaneblæser Fr. Scharpp, af samme Jægercompagnie, blev i Byen paa Gaden skudt af en fiendtlig Rytter en Kugle giennem Chacoten og til samme Tid blev ham berøvet siteeneste Værge, Salbelen, men besiælet af Mod greb han et Gevær, som laae mellem Gelederne ved Siden af en Død, fyrede det af paa sin Fiende og dræbte ham. 6) Lieutenant v. Hübinett af det 3die Compagnie, blev betydelig blesseret for ved Porten, men forlod dog ikke Compagniet, meget mere holdt han strængeste Orden i samme og opmuntrede Mandskabet til Tapperhed. 7) Commandeersergeant Loop, som commanderede en Peleton, opmuntrede stedse Folkene og holdt den skiønneste Orden. 3) Sergeant Peter Rusch ligeledes. 9) Corporal Brockstedt af det 2det Compagnie blev efter Affairen indqvarteret i Stralsund hos en Enke, hvis Huus blev plyndret. Han søgte med Livsfare at forhindre dette, og efterat han havde bortfiernet Plyndrerne, 6 i Tallet, vilde den brængstede Vertinde vise ham sin Taknemmelighed ved at give ham en Pung med 40 Rdlr., men høimodigen afslog han denne Gave og yttrede at han blot havde gjort sin Skyldighed. 10) Underofficeer Ahrens af det 2det Compagnie, yttrede under Actionen det Ønske at han maatte rykke frem med Jægercompagniet, hvilket blev ham bevilget og udmærkede han sig meget ved denne Leilighed. 11) Underofficererne Freese, Mart Bærens Boss, Dødse, Mordhørst, Bløcker, bleve let blesserede, agtede ikke deres Saar, men viiste sig som brave Krigere. 12) Musketeer August Schmidt strakte med sine Vaaben til Haanden alt til Jorden, som modsatte sig ham, og opmuntrede den 2det Compagnie til at følge sit Exempel.
Berlingske Tidende, 1809-06-16
Den sidst igiennem Sundet indkomne sendtlige Convoistaade, bestaaende af over 100 Koffardiskibe under Bedækning af 2 Linieskibe og adskillige mindre Krigskibe, ligger endnu i Dag til Ankers i Renden, i Farvandet imellem Saltholm og Drager. Denne Convoi har lagt fra svensk Side end de foregaaende.