JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-03-29
Placat. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c., gjøre vitterligt, at da Vi med Mishag have erfaret, hvorledes adskillig Uorden i Udskrivningen til Vor Krigstjeneste har indsneget sig derved, at de, til hvem Forretninger samme vedkommende betroes, undertiden have blandet sig i aldeles private Underhandlinger angaaende Stillinger i andres Sted; saa ville Vi, til at forebygge saadant, herved paa det alvorligste have forbudet enhver af Vore civile, geistlige og militaire Embedsmænd, samt enhver, som nogen offentlig Forretning i Anledning af Udskrivningsvæsenet er overdraget, saavelsom hines eller disses Fuldmægtige, at paatage sig eller afgive sig med at leie nogen til at indtræde i en andens Forpligtelser ved vor Land= eller Søe=Krigstjeneste, da Underhandlinger af dette Slags maae agtes upassende for dem, og det allene er Sessionerne, af hvem de imellem den Tienstpligtige og den Stillende indgaaede Vilkaar skulle stadfæstes. Forseer nogen sig herimod, da maae han vente sig Tabet af vor Hyldest og Naade, ligesom han og vil vorde anseet med Embeds= eller Bestillings=Forliis, eller anden Straf efter Omstændighederne. Kjøbenhavn den 10de Marts 1813.
Viborger Samler, 1813-03-29
Niels Fjederholt af Borris, som i 3 Aar har været Pramfører paa Gudenaae fra Silkeborg, til Randers, har undersøgt Schjernaae lige fra Borris til Udløbet i Stauning Fjord, og befundet: at denne Aae er allevegne dybere end Gudenaae paa de Steder den er grundest, og at den uden Oprensning kan beseiles med Pramme der kunde føre en 40 a 50 Læs Vare. Han har desaarsag ladet forfatte et Forslag til Oprettelsen af et Pramselskab for slig en Seilads paa Schjernaaae og seet sit Forslag lønnet med Biefald. Paa Planen har allerede tegnet sig 68 Jnteressentere for henved 150 Actier, hver Actie til 10 Rd. d. C., og derskal nu begyndes med en Prams Bygning. Selv har han tilbudt sig at være Pramfører, holde en Karl og Hest, mod, af al Fragten som fortjenes.
Viborger Samler, 1813-03-29
Paa Hs. H. Hr. Kammerherre Stiftamtmand Baron Güldencrones Fødselsdag i Aarhuus, havde Dr. J. H. Larsen den Glæde, fra Frue Kammerherreinden at modtage en Gave af 400 Rd. D. K. til en Grundvold for det af ham foreslagne og nu ved denne betydelige Gave stiftede føsterlige Velgjørenheds Selskab sammesteds.
Viborger Samler, 1813-03-29
Bekjendtgjørelser. Efter Vedkommendes Forlangende, bliver næste Tiirsdag d. 30 Marts Kl. 2 paa Viborg Raadstue foretaget Auction til Bortleyelse af følgende, Fattigkassen tilhørende Jordstykker. 1) 8te Agre ved Femfingersteen, omtrent 8 Tønders Kornsæd. 2) 2 Agre ved Storsteen, omtrent 12 Skjæppers Kornsæd. 3) 6 Agre ved Blaadam, omtrent 30 Skjeppers Korn 4) 3 Agre ved Langdam, omtrent 20 Skieppers Kornsæd. 5) 2 Agre i Vesterriis, omtrent 19 Skjeppers Kornsæt. Efter de Konditioner, der paa Auctionsstedet vorder oplæste, hvorhen Liebhaverne indbydes. J. Nyboe. konstitueret Byfoged.
Viborger Samler, 1813-03-29
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg undertegnede, ved offentlig Auction at sælge paa Liselundd. 13 April næstkommende og ventelig følgende Dage endeel Meubler, nemlig Stole, Borde, Speile hvorimellem er 2 store, circa 2 Alen Glas i Længde og 3/4 Alen i Bredde, Top Sengestæder og Sengeklæder m. m. 1 Steeqvender, et complet Lysestøbetøi, Tin, Messing, og Kobber=Kjøkkentøi, nogle Fæehoveder, gamle Sviin, tillige endeel Vogntømmer og Bødkertræe m.m. Liebhaverne ville behagelig indfinde dem ovenmeldte Dag og Sted Formiddag Kl. 9 slet. H. Ægidius.
Viborger Samler, 1813-03-29
Mandagen den 19 April 1813 bliver offentlig Masqverade i Hr. Klubvært Hagemanns Gaard i Viborg. Jndtægten anvendes til Understøttelse for de i Krigen Qvæstede og Faldnes efterladte Koner, og Børn. Entreen betales med 1 Rbdlr. Hvad enhver vil give mere, modtages med Fornøielse, og derfor aflægges Regnskab. Indgangen aabnes Kl. 7. Jndtil Kl. 1 maae ingen demaskere sig, for ei at forstyrre den almindelige Fornøielse. Entree Billetterne, Masker, og nogle enkelte Leie dragter faaes fra den 4de April af hos Harder.
Viborger Samler, 1813-03-29
Da 2de Portioner af det Rodslelske Legatum til Fattige i Familien, nu ved Dødsfald er blevet ledig, saa tilkjendegives saadant for trængende Paarørende af Legatarii om nogen af disse befindes, de da først mueligt vilde portofrie ei allene give mig nøiagtig Oplysning om hvor nær de ere beslægtede; men endog meddele mig behørig Attest om deres Opholdsted, Trang og øvrige Forfatning, for derefter at kunde bedømme deres Competence til at nyde Pension af bemeldte Legat. Skive d. 10 Marti 1813. A. R. de Lasson.
Viborger Samler, 1813-03-29
Söndagen d. 4 April spilles i det dramatiske Selskab, Mandagen den 26de April næstkommende, Formiddag Kl. 10 slet; bliver der i Hobroe, foretaget og holdet offentlig Auction, over 108 tkr., her den 1ste Decbr. sidst anholdte, Kambrigs, som af det Hvi Kongelige General Toldkammer er kjendt konfiskabel. Til Liebhabernes behagelige Efterretning tjener: at Varene betales kontant ved Modtagelsen. De nærmere Konditioner erfares for Auctionen paa Auctionsstædet. Hobroe Consumtions=Hoved-Contoir d. 16 Marts 1813. N. Nyegaard. Consumtions=Forvalter.
Viborger Samler, 1813-03-29
Efter Stiftsøvrighedens Ordre bliver paa Viborg, Raadstue Mandagen den 12 April førstkommende Kl. 10. Formiddag foretaget Licitation over Leverancen af 92 Tønder Rug til Tugt- og Manufakturhusets Providering, hvilket herved bekjendtgjøres. Kondisionerne kan foreløbig erfares hos undertegnede. Viborg, d. 22 Marts 1813. J. Nyeboc. konstitueret Byefoged.
Viborger Samler, 1813-03-29
20 Stykker Griise af engelsk Rase ere tilkjøbs paa Liseborg ved Viborg hos A. Nielsen. Thyeboe=Oste, Hvedemeel, Viinæddike og Ølæddike, alt af bedste Sort, er at faae paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1813-03-29
En udmærket Sort Charlottel og til at udplante, anvises tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1813-03-29
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1813-03-29
Udenlandske Tidender. (Af Collegialtidenden.) Eieren af Gaarden Jselingen har for Cancelliet andraget, at efterat han, tilligemed 4 andre Jnteressen, ter, i Aaret 1804 havde kjøbt bemældte Gods, blev en Kapital af 150,000 Rdlr. d. C., tilhørende det Jselingske Fidei=Commis, staaende i Samme, at Jnteressentskabet. derpaa i Aaret 1810 blev ophævet og Hovedgaarden overladt fornævnte Eier saaledes, at denne Kapital, paa hvilken imidlertid 20,000 Rdlr. vare afbetalte, med Fide Commissets Directions Samtykke blev staaende i Gaarden, mod at han derfor udstedte sin Obligation. Da denne Obligation nu, i Følge Forordn. af 5te Jan. d. A., skal omskrives i Rigsbankpenge, har Directionen, paastaaet, at en Femtedeel af Sammes paalydende Sum skal omskrives som contraheret for 11te Septr. 1807, og de øvrige fire Femtedele efter den sidst udstedte Obligations Datum. Supplicanten har derimod troet, at den hele Kapital maatte være at omskrive efter den af ham udstedte Obligatons Datum, og han har i saa Henseende forlangt Cancelliets Resolution. Foranlediget heraf har Collegiet tilkjendegivet Supplicanten, at, da denne Sags Afgiørelse beroer paa Documenternes Fortolkning, saa kan Cancelliet ikke paa Samme indlade sig, men den vil blive at afgjøre ved Domstolene.
Viborger Samler, 1813-03-29
Cancelliet har modtaget en Forespørgsel, om en Sum af 24 Rdlr. d. C. aarligt, som en Enke i Følge Skjøde, af 18de Junii 1803 oppebærer af Eieren af Huset No. 61 i store Kongensgade, i Stedet for den hende ellers efter bemældte Skjøde tilkommende frie Boepæl, nu, i Følge Forordn. af 5 Jan. A., skal udbetales hende i Rigsbankpenge S. V. Daler for Daler, og om nogen Omskrivning paa Skjødet i saa Henseende skal finde Sted; Collegiet har derpaa svaret, at, efter de Samme meddeelte Oplysninger ikke skiønnes rettere, end at denne aarlige Afgift formedelst sin Ælde maa blive at tilsvare Enken i Rigsbankpenge Daler for Daler, og at Paategning derom bor skee paa Skjødet; men at i øvrigt fra Collegiets Sidekanværetil Hinderi, at Sagen afgjøres ved Domstolene. Vedkommende har for Cancelliet andraget, at have under 22de Oct. f. A. udstedt en Vexel=Obligation for en Sum af 3000 Rdlr. d. C., hvilke paa Forfaldsdagen den 22de Jan. d. A. bleve tilbudne til Betaling, men at Creditor paastod Gjælden omskreven til Rigsbankpenge efter Forordn. af 5te næstforhen, dens 23de s., samt at denne Omskrivning burde skee efter en ældre Datum paa hvilken han troer at kunde bevise, at Gjælden oprindeligt er contraheret. Debitor har derfor forespurgt, hvorvidt han maatte være pligtig til at føie Creditor i denne hans Paastand, Cancelliet har derpaa svaret, at det, efter de meddeelte Oplysninger, ikke skjønner rettere, end at, da Fr. af 5te Jan. d. A. har været publiceret før Forfaldsdagen, og Vexel=Obligationer henhøre til de i §. 23 nævnte Forskrivelser, saa maa, som en følge heraf, Creditor være berettiget til at forlange Obligationen omskreven til Rigsbankpenge efter Tabel Litr. A. saavelsom til at faae Gjældens Alder bestemt efter den Tid, da den beviisliggen blev stiftet. J ovrigt kan intet være til Hinder i, at Sagen afgjøres ved Domstolene, ifald Vedkommende maatte ønske det.
Viborger Samler, 1813-03-29
Directionen for det octroyerede danske asiatiske Compagnie har forespurgt, om det ikke maatte være tilladt, af Kapitaler, som allerede ere udlaante paa Vexel=Obligationer, og som nu, i Følge Forordn. af 5te Jan d. A., skulle omskrives i Rigsbankpenge, at oppebære 2 1/2 proCento i Renter, Cancelliet har i den Anledning svaret, at det ikke skjønner rettere, end at da allerhøistbemældte Forordnings §. 23 viser, hvorledes private Forskrivelser, af hvad Slags de end maatte være, skulle omskrives i Rigsbankpenge, og den ved hæftede Tabel. Litr. B. efter 5. 25, hvorledes Renterne af de i Rigsbankpenge omskrevne Kapitaler skulle svares, uden at gjøre nogen Forskjæl med Hensyn til Renternes Størrelse imellem de forskjellige Slags Gjældsbreve, saa synes der ikke heller at være Anledning til at tillægge Vexel=Obligationer, der have været udstedte for Forordningens Bekiendtgjørelse, storre Forrettigheder end alle andre Obligationer, eller af dem at betinge høiere Renter end de i Tabellen Litr. Bi Almindelighed foreskrevne. Det er i ovrigt en Selvfølge, at, hvis Vedkommende maatte ønske at see denne Qvæstion afgjort ved Domstolene intet derudi kan være dem hinderligt.
Viborger Samler, 1813-03-29
J en til Cancelliet indkommen Skrivelse er andraget, at der, under 1ste Novbr. f. A., paa Vexel Obligation er laant 2000 Rdlr. d. C., som Debitor, ved Obligationens Forfaldstid, har troet at burde tilbagebetale efter Forordningen af 5te Jan d. A. 5. 31, hvorimod Creditor har paastaaet Samme omskrevet til Rigsbankpenge efter Forordningens §. 23, i hvilken Anledning er forespurgt, hvorledes med denne Obligation skulde forholdes Collegiet har derpaa svaret, at efter de meddeelte Oplysninger skiønnes ikke rettere, end at den omhandlede Obligation bor omskrives i Rigsbankpenge i Overeensstemmelse med Forordningens 5. 23 efter Gjældens Ælde. Men, saafremt Sporgeren hellere skulde ønske at see denne Qvæstion afgjort ved Domstolene, kan denne Resolution ikke deri være ham hinderlig.
Viborger Samler, 1813-03-29
Da Cancelliets Betænkning er bleven forlangt omhorvidt de Qvarteerpenge, som efter Reglement af 4de August 1788, godtgjøres de givte udkommanderede Officerer for deres i Garnisonerne tilbageblevne Familier, kunne være at betale i Rigsbankpenge, Daler for Daler. faa har Collegiet derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at der med disse Qvarteerpenge maa forholdes efter Forordningen af 5te Jan. d. A. 5. 43, og Samme, som en Følge heraf, godtgjøres med 1 Rigsbankdaler for hver Rigsdaler d. C. af deres oprindelige Belød.
Viborger Samler, 1813-03-29
Cancelliet er fra Finants=Collegiet meddeelt en Ansøgning, hvori Vedkommende anholder om, at maatte indfrie en Obligation af 11te Septbr. 1808, udstedt til den kongelige Kasse for en Sum af 3400 Rdlr. d. C. i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te Jan. d. As. 31, paa Grund af, at denne Gjæld, der oprindeligen reiser sig fra de Summer, Supplicanten pr. Sal do var engelske Undersaatter skyldig, men med hvis Jnd betaling i den kongelige Kasse ham var tilstaaet Udsættelse, formeentligt skulde være at betragte, som Boggjæld. Collegiet har derpaa svaret, at det, efter de meddeelte Oplysninger, ikke skjønner rettere, end at Supplicantens Gjæld til den kongelige Kasse maa være at omskrive i Rigsbankpenge efter Obligationens Ælde, i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te Jan. d. A. 5.23, men at det i øvrigt staaer Supplicanten aabent at see Sagen afgjort ved Domstolene.
Viborger Samler, 1813-03-29
Oldermanden for Skipperlauget i Kjøbenhavn har, i Anledning af den ved Forordningen af 5te Jan. d. A. paabudne Forandring i Pengevæsenet, forespurgt, hvorledes de ved Laugs Artiklerne af 25de Jan. 1707, H. 6 og 10, samt Reskript af 11 Febr. 1769, og CancellieSkrivelse af 10de Sept. 1803 bestemte Afgifter til Lan net, herefter ville blive at beregne i Rigsbankpenge? Collegiet har derpaa svaret, at de ovenberørte Afgifter, ifølge bemældte Forordnings S. 43, herefter ville blive at beregnemed 1 Rigsbankdaler S. V. for hver Rigsdalerd. C.
Viborger Samler, 1813-03-29
Cancelliet har modtaget følgende Forespørgseller: 1) om, naar der i Octbr. f. A. er oprettet Kjøbekontrakt omen Eiendom, i hvilken det er fastsat, at Skjødet og Prioritets Obligationerne skulle udfærdiges den 11te Juni 1813, Obligationerne da skulle omskrives i Rigsbankpenge efter Kjøbecontractens Datum, eller efter det den 11te Junii udstedende Skjødes Datum; og 2) om en Sum som er laant paa Vexel Obligation den 8de Oct. f. A. skal omskrives i Rigsbankpenge efter den Forordningen af 5te Jan. 1813 vedhæftede Tabel Litr. A. eller udbetales i Overeenstemmelse med Forordningens §. 31. Collegiet har derpaa svaret, at efter den Maade, hvorpaa disse Qvæstioner ere fremsatte, skjonner det ikke rettere, end at 1) naar Kjøbekontrakten er oprettet for Forordningen af 5te Jan. d. A. udkom, maae de Pante Obligationer, som længere hen blive at udstede, komme til at lyde paa Rigsbankpenge efter Kjøbekontraktens Datum, og 2) at det i dette Tilfælde maa have sit Forblivende ved Forordningens 23, 24 og 28 s., hvorefter Summen bliver at omskrive til Rigsbankpenge efter Gjældens Ælde, med mindre den af Creditor strax forlanges udbetalt. Dog overlades det Vedkommende, om de hellere ønske at lade dopstaaede Qvæstioner afgjore ved Domstolene. Vedkommende har for Cancelliet andraget, ved Afregning at være bleven skyldig 650 Rdlr. d. C., hvorfor under 30te Nov. 1803 er udstedt Beviis, samt derhos forespurgt, om denne Forskrivelse maatte være at henfore blandt de Slags Beviser, som omhandles i Forordningen af 5te Jan. d. A. 5. 31, eller blandt dem, som omtales i 232 Collegiet har derpaa svaret, at det, efter de meddeelte Oplysninger, ikke skjønner rettere, end at dette Beviis, som Revers, maae blive at omskrive efter allerhøistbemeldte Forordnings §. 23 til Rigsbankpenge, dog at vedkommende forbeholdes, at afgjøre Sagen ved Domstolene, om de maatte ønske det.
Viborger Samler, 1813-03-29
En Gjæstgiver har for Cancelliet andraget, at han i Aaret 1811 har leiet en Kroes Gjæstgiverie, uden Jorder og Brændeviinsværk, for 5000 Rd. d. C. aarligen, at betale i 4 Terminer, nemlig 1ste Febr., 1ste Mai, 1ste Juli og 1ste Novbr. Da Kreens Eier ved den til 1ste Fcbr. d. A. forfaldne Termin har fordret, at Afgivten skulde betales i Rigsbankpenge efter Forordningen af 5te Jan. næstforhen, dens 37de og 39de 5, saa har fornævnte Gjæstgiver forespurgt, hvorledes han i denne Henseende har at forholde sig, Collegiet har derpaa svaret, at det, efter de meddeelte Oplysninger, ikke skiønner rettere, end at der med den contraherede Leiesum Betaling i Rigsbankpenge bliver at forholde efter allerhøistbemeldte Forordnings s. 39. Dog forbeholdes Vedkommende at afgjøre Sagen ved Domstolene, ifald de maatte ønske det.
Viborger Samler, 1813-03-29
Cancelliet har modtaget en Forespørgsel fra tvende Sognepræster, om den dem for sidstafvigte Aar tilkommende Tiendeafgivt, som betales dem med Penge efter densidst satte Kapitelstaxt, skal beregnes paa den i Forordn. af 5te Jan. d. A. H. 37 fastsatte Maade, med 1 Rbdlr. for hver 4 Rd. d. C., Collegiet har derpaa svaret, at da den ommeldte Tiendeafgivt er Vederlag for den i forrige Aar forfaldne Tiende og skal betales efter den forrige Aar satte Kapitelstaxt, der er beregnet i dansk Courant; saa bliver Tiendeafgivten at erlægge i Rigsbankpenge efter det Forhold af 1 Rbdlr. for hver 6 Rd. d. C. Vedkommende have for Cancelliet andraget, at have under 15de Decbr. f. A. indgaaet en Contract med et Handelshuus her i Staden, om at laane samme 84,000 Rd. d. C. til 11te Marts d. A., imod derfor at erholde Obligation paa 7000 Stkr. Species, at tilbagebetale efter 3 Aars Forløb, samt at Handelshuset i Anledning af Forordn. af 5te Jan. d. A. har tilbudt at udstæde Obligation for 14,000 Rbdlr. S. V., hvilken den vedkommende ogsaa er villig til at imodtage, men at Handelshuset derhos har opsagt Kapitalen til Udbetaling i i næstkommende 11te Juni Termin, hvorimod den Vedkommende har troet, at Kapitalen, ifølge den indgaaede Contract, maatte blive staaende hos Handelshuset de bestemte 3 Aar, uden forinden, imod hans Villie, at kunne paatvinges ham, hvorhos han har forespurgt, hvorvidt denne hans Formening maatte være grundet, Collegiet har derpaa svaret, at efter den Maade, hvorpaa Sagen er fremsat, skjønner det ikke rettere, end at Debitor maae være uberettiget til at opsige og udbetale denne Kapital imod Vedkommendes Villie, forinden den ommældte Tid af 3 Aar er forløben. Det kan nemlig, efter Cancelliets Formening, ikke antages, at en Debitor, som har forpligtet sig til at modtage en vis Sum af sin Creditor, til en imellem dem aftalt Termin, efter allerhøistbemældte Forordninge Publikation, imod at Kapitalen skal staae uopsaati en vis Tid fra Debitor Side, skulde kunne benytte sig af det i Forordningens §. 30 indeholdte Beneficium, til naar han vil, at opsige og udbetale Kapitalen efter Omskrivningsforholdet for den contraherede Termins Forløb thi, da enhver Contract skal holdes i alle dens Ord, Punkter og Klausuler, vil Debitor ikke, naar Contracten skal oprettes skriftligen, kunne undslaae sig for at indrykke den Klausul, at Kapitalen først efter den bestemte Tiids Forløb kan opsiges fra hans Side. Dog staaer det Vedkommende frit for, at lade Sagen afgjøre ved Domstolene.
Viborger Samler, 1813-03-29
Ved Reskript af 19de Marts d. A. til biskoppen over Nordlandenes og Finmarkens Amter, er det befalet, at Kistrand og Kielvig Sognekald i Vestfinmarken herefter skal være forenet med Kautokeino og Afjupara Sognekald sammesteds.
Viborger Samler, 1813-04-01
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1813-04-01
Krigsskuepladsen.
Viborger Samler, 1813-04-01
En Opfordring af lignende Jndhold udstædte Greven og samme Dag til alle Jndvaanere i Hertugd. Brunsvig-Wolfenbüttel, de paa venstre Side Elben beliggende Dele af Altmark, Egnene om Halle og Hildesheim, Staden Goslar, Landene Halberstadt, Hohenstein, Qvedlinburg m. fl. Staterne af Hessen kassel, Rinten og Schaumburg, Katzenellebogen, Corvey, Gøttingen og Grubenhagen m. m. Bispedømmene Osnabruch, Paderborn, Minden, Ravensberg, og Grevskabet Rietberg=Kaunitz.
Viborger Samler, 1813-04-01
Under 10de Marts har Hs. M. Kongen af Preussen, som et Sindbillede paa den Standhaftighed hvormed Hans Undersaatter have udholdt denne Jerntids Besværligheder og som fremdeles Opmuntring for den, der enten i Kampen eller uden for samme bevarer sin Hengivenhed for Frihed, og Selvstændighed, oprettet en Ridderorden under Navn af Jernkorset. Ordenstegnet bestaaer for begge Klasserne af et sort støbt Jernkors som paa Forsiden er uden Jndskrivt; men paa Bagsiden forsynes med F. V. i Navnetræk med Krone over, i Midten 3 Egeblade og neden under 1813. Korset er indfattet i Sølv. De som for Udmærkelse i Krigen, faae denne Orden, bære den i et sort Baand med hvide Kanter og bære den paa Brystet, de som udenat have tilkæmpet sig den, blive Riddere, bære den i Knaphullet i hvidt Baand med sorte Kanter. Storkorset bæres om Halsen.
Viborger Samler, 1813-04-01
Breslau, d. 19 Marts. I Dag Formiddag Kl. 10, forlod Hs. M. Keiser Alexander os under Parade af Tropperne, Kanonernes Torden og Klokkernes Lyd, og tog Veien til Kalisch. Hs. M. Kongen ledsagede Keiseren over en Miil fra Staden. Ved sin nedladende Mildhed, vandt Keiseren her alle Jndbyggernes dybeste Ærefrygt og deres Seiersønsker ledsagede Ham derfor paa Hans videre Reise. Hs. M. Keiseren forærede Hs. E. Generallieutn. v. Kleist en kostbar brillant Gulddaase med sit Portrait, Generallieutn. Scharnhorst benaadedes med Alexander=Nevsky Ordenen, Oberst Prinds Biron af Kurland med St. Annaordenen med Brillanter, Oberstl. Wrangel med Wladimirordenen 2den Klasse, Major Wedel med St. Annaordenen 2den Klasse og Capt. Schak samme Orden med Brillanter.
Viborger Samler, 1813-04-01
J Forgaars og i Gaar afmarscherede og herfra en Deel af Garnisonen under Klokkernes Lyd, forat begive sig til deres nærmere Bestemmelse.
Viborger Samler, 1813-04-01
Vore Aviser indeholde Hs. M. Kongens Bekjendtgjørelse til sin Krigshær, hvori den med Fynd opfordres til at følge Regentens og hans Huses Exempel og med Tillid til Gud, med Mod og Udholdenhed at kjæmpe for Selvstændighed og Frihed. Landet fra Elben til den russiske Grændse har Hs. M. befalet inddeelt i 4 Militærgouvernementers.
Viborger Samler, 1813-04-01
Paris, den 17de Marts. Hs. M. Keiseren har i Gaar mønstret adskillige Korps Jnfanteri, Kavalleri og Artilleri, som strax derpaa satte sig i Marsch.
Viborger Samler, 1813-04-01
Den 13de blev her ihielskudt, som engelsk Spion, Carl Marius Sommers, 63 Aar gl., fød paa Jamaika og boesat i Frankrig i 46 Aar.
Viborger Samler, 1813-04-01
Nederrhin d. 15 Marts. Hs. M. Keiser Napoleon ventes til Münster, d. 18de d. M. Den 25de vil han være i Magdeburg.
Viborger Samler, 1813-04-01
Hamborg 25 Marts. I Gaar feiredes her med oprigtig og hjertelig Glæde Keiser Alexander den Retfærdiges Thronbestigelse. For 12 Aar siden besteeg Hs. M., Tydsklands Befrier, sine høie Forfædres Throne paa denne Dag. Høitiden begyndte med en fortreffelig Musik og Te Deum i Michaeliskirken. Derpaa modtog Hr. Oberst v. Tettenborn Senatets Lykønskninger for sin Monark. De russiske Tropper vare opstillede paa den store Blegdam og de unge Hamborgere, som allerede i Mængde tage Tjeneste ved den Hanseatiske Legion, monstredes af Oberst Tettenborn. Paa Komoedien fremsagdes en Epilog af Madam Schrøder, som derefter bekrandsede Keiserens Brystbillede. Om Aftenen var hele Staven, frivillig illumineret. Paa Børsenhalle var et stort Bal, hvorved Obersteen og var tilstæde og blev overrakt et Digt af 2 anseete Borgerdøttre.
Viborger Samler, 1813-04-01
Blandede Efterretninger. (Af Altona Merk. og Hamb. Corresp.) Lybek. Da Russerne under Oberstl. Benken. dorf d. 21de rykkede herind modtoges de saaledes: En Deputation af Senatet modtog dem paa Grændsen; foran reed 150 Md. frivillig Borgerkavalleri. Paa Halvveien mødtes de seierrige Krigere af et Korps Tømmermænd, Jægerkorpset, unge Kjøbmænd, som Lantsedragere, Gymnasiets Medlemmer og den jødiske Menighed med deres Helligdomme, Skipperne, Muurlauget, Handelsbetjente og forskjellige Kompagnier Skoledisciple, alle bevæbnede og med vaiende Fahner, tilsidst Veisenbørnene af begge Kjøn. Ved Mølleporten stode de fornemste Borgere i 2 Rader. Porten var udsmykket som en Triumfbue. En talrig Skare af Ynglinge af begge Kjøn droge udaf den med Laurbærkrandse. Pigerne strøede Blomster paa Veien og overrakte Oberstlieutenanten et Digt, ved Jndmarschen i Staden klemtede Klokkerne og Luften gjenlød af Tilskuernes Fryderaab. Paa Raadhuset, Vagterne og Amtshusene saaes Fahner- og Flag og i Havnen flagede alle Skibene. Da Kosakkerne kom til Pladsen Kaufberg, omgaves de af Borgerkavalleriet i en stor Fiirkant, hvorpaa Russerne alle stege af Hestene, faldt paa Knæe og holdt Bøn. Om Aftenen var Staden illumineret og en transparent Triumfvogn forspændt med 2 hvide Heste, kjørte igjennem Gaderne.
Viborger Samler, 1813-04-01
General Morand er i Bremen. Hele Departementet er sat i Beleiringsstand.
Viborger Samler, 1813-04-01
Hs. D. Hertugen af Mechlenburg har den 23de Marts bekjendtgjort "At Søehandelen er fri og aaben for alle de Magter, som ikke ere i Krig med Rusland.