JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Nanheim, den 5 Novbr. Der siges at nogle Batailloner fra den Overrhinske Armee ere paa Marchen hertil. Frantsoserne paa hiinSide af Rhinen have faaet Forstærkning fra General Desaix og nu besat Biergstæderne fra Grunstadt indtil Neustadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Worm, den 4de Novbr. Frantsoserne komme os igien nærmere. Jgaar ere 300 Ryttere rykkede ind i Tarkheim ved Haardt og i Dag skal og en Afdeling være kommet til Lamsheim2 af deres grønne Hasarer som i Middags reed ind paa vort Torv, bleve gjorte til Fanger ved en Østerrigsk Patroille af 7 Mand, som i samme Øieblik kom til Byen, da Frantsoserne begav sig tilbage igien. Frankfurt, den 8 Novbe. Efterretningen om, at Frantsoserne skulde haverømmes Broeskandsen ved Huningen var overilet; de ere endnu i Besiddelse deraf, og man har ingen nærmere Efterretning om Udfaldet af det imod samme foranstaltede Bombardement. - Jndbyggerne af Landsbyen Kehl have maattet begive sig til Strasburg, da Frantsoserne ville have Husene af Veien, bag hvilke de Keiserlige vilde opkaste skiulte Batterier mod Kehl. Meget contrasterende med Frantsosernes Offensiveperationer ved Nabfloden og paa Hundsryggen, ere deres Defensivanstalter ved Moselsioden, paa hvis Bredde de opkaste mange Forskandsninger, som strække sig indtil Trier. De forsyne deres Magasiner i Diedenhosen og Luxemburg og anlægge Bagerovne ved Namur. Af alt dette vil man slutte at Frantsoserne ville trække sig tilbage bag Moselen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Der tales ikke allene om en Vaabenstilstand paa 6 Maaneder, men endog Fredsrygterne begynde at blive hyppige igien, og have allerede udvirket saa meget, at de Keiserlige Obligationer, som endnu for 2 Dage siden tabt 9 1/2 Procent, nu kan tabe 7 1/2. Fra Basel meldes at man mærker der Coureervexel mellem Wien og Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Erkehertugens Hovedqvarteer er endnu bestandig i Offenburg. - Den Franske Armees Centrum, ved Nahfloden er i Kreutznach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Fra den Jtalienske Grændse, den 29 Octbr. Qvasdanovich, Davidsvich og Landon skulle alde les have indsluttet Frantsoserne i Trient. Fra Brescia meldes at Frantsoserne der giøre Anstalter at trække sig tilbage. (Fra Wien meldes at Etschflodens Oversvømmelse har hindret Qvasdanovich fra at foretage sig noget mod Frantsoserne, men at derimod Wurmser befinder sig ganske vel i Mantua, og ikke lider Mangel paa noget. Jmidlertid ere disse Efterretninger ikke officielle, og de Pariser Beretninger tale ganske anderledes i Henseende til Wurmser og Mantua.)De nyeste Efterretninger fra Neapel melde at der Neapolitanske Flaade med 5000 Mand Landtropper er gaaet under Seil, for at forene sig med Engellænderne. Derimod meldes fra Rom, at en Coureer har bragt den derværende Neapolitanske Gesandt Ratificationen af Fredstractaten med Frankrig, og at Gesandten strax derpaa har havt Audients hos hans Pavelige Hellighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
J Rom vedbliver man med megen Jver at giøre Krigsanstalter, 700 Mand Infanterie og 500 Mand Cavallerie har man sendt til Romagna, for at holde Bolognas og Ferraras Jndbyggere i Respekt, som skulle have truet med et Jndfald. - En Fyrst Colonna op, retter paa egen Regning et heelt Regiment Infanterie af 22 Compagnier. Andre Adelsmænd og rige Privat personer efterligne hans Exempel og stille 10, 20, - indtil 100 Mand. - Buonaparte skal have befalet endnu ikke at agere offensive imod de Papelige Stater. Regio, Modena, Bologna og Ferrara have forenet sig. for at forsvare deres Friehed. Foreningen skeede i Moden ved en derhen sammenkaldet Convent, som har antaget Titlen af: Confederatione cispaduna (Conføderation. paa denne Side af Pofloden). Den har ved en høitidelig clamation opfordret Romagnas Jndvaanere at forsvare sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
J Mayland oprettes en ny Bataillon, i hvilken Patrioterne af alle Jtaliens Landskaber optages. Borger La Hoz, Chef for den Lombardiske Legion har derfor ved en Circulair opfordret Patrioterne til at lade sig indskrive ved denne Bataillon hvis Hensigt er, med Magt at forsvare deres fælles Rettigheder og at sikkre den nye Republiks Friehed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Den 25de er Universitætet i Pavia igien bleven aabnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Paris, den 3 Novbr. Morcaus Tilbagetrækning over Rhinen er her idag bekiendtgjort ved Officialberetning. Jndisciplinen skal ogsaa ved denne Armee have været overordentlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Allerede den 25de October var de Fembundredes Raad derover forsamlet. Directoriet berettede dem blandt andet tvende stygge Tildragelser: "Tolv Soldater trængte ind i en Forpagtergaard, hvor de i den ulykkelige Faders Paasyn en efter anden mishandlede hans 18 Aars gamle Datter. - Røvede paa Landet Børn fra Forældrene og tvang disse til at løskiøbe dem. J denne Anledning blev en Commission nedsat for at giøre Tillæg til den militaire Strafcoder. Moreau forsiktrer, at han i sin sidste Expedition ikke har været af Hesten i 8 samfulde Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Den officielle Journal paastaaer, at det ikke vil vare længe, før en Revolution efter Fransk Mønster indtreffer i Jtalien. Enkelte Føderationer danne sig, trykte Proclamationer udstædes; alt bebuder en nye Tingenes Orden. J en af disse Proclamationer hedder det: Frichedens Morgenrøde gaaer endelig op over Jtalien; Bologna, Ferrara, Moden og Regio sværge, at vedligeholde Frieheden og forsvare deres Uafhængig I Departementet Pas de Calais, begaaer en Røverbande under Navn af Chasseaurs store Uordener og mange Mord. Folkerepræsentanten Bollet blev fore den om Natten overfalden i sit Huus, udplyndret og sterk saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Forbudet mod Engelske Varers Jndførsel i Frankrig og alle med den foreenede Lande er biefaldet af de gamles Raad, og Directoriet lader til at vilde holde derover med mueligste Strenghed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Til Understyttelse for de Fattige i den forestaaende Vinter, har de Femhundredes Raad besluttet en Afgivt paa 1 Sous af hver Livre af alle Comoedie Con dert- og Bal Billets.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Ved nogle af vore Dagblades alt for store Dristighed har Directoriet anholdt og skarpere Love mod Trykkefrihedens Misbrug, og foreslaaet en færskilt Politie for Dagblade ligesom for Skuespil, Skuespilhuse og andre Forsamlingspladse. Dette sidste, af Talot i de Fembundredes Raad understyttede Forslag fandt heftig Modstand af Boissy d'Anglas, Maille og Pastoret, som heftigen sætte sig imod enhver Jndskrænkning af Trykkefriheden, men blev dog tilsidst overgivet en Commission til Undersøgelse til hvis Medlemmer Dannau, Sieyes, Simon, Vaublane og Treilhard bleve udnævnte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Jtalien, skulde General Massena marchere imod Triest. J Mantui skal der herske en slem Sygdom som bortriver mange Mennesker. Wurmser gjorte ofte Udfald for at skaffe sig Fourage, men leed bestandig Tab derved. General Vaubols holdte med 10000 Mand, Tyrol i Respekt og Angerean stod med sin Division ved Verona. Engellænderne have forladt Øen Capraja. Paa Corsika havde de Ræublikansksindede allerede taget Calvi, Ajaccio og andre Stæder i Besiddelse igien. - 6 Vogne med prægtige Malerier er fra Jtalien passert igiennem Lion for at gaae til Paris. Saa misfornøiede de fleste af vore Kiøbmænd ere med Forbudet imod Engelske Varers Jndførsel, saa vel tilfrede ere alle Fabrikantere dermed, som, især det sidste Aar, have lidt meget ved Køibmandenes Arstocratie og forudfattet Kierlighed for Engelsk Varer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Søeministeren beretter: at Franske Fribyttere have opbragt 3 Engelske Priser til Terise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Fra Algier haves Efterretning at Engellænderne under Kanonerne af Bønne have borttaget en Spansk Fregat og at Deyen skal være yderst opstragt over denne Voldsomhed. Man haaber at denne Begivenhed vil have gode Følger for os og vore Allierte. De skikkelige Folk, des honnetes gena) siger et af vore Blade, ruge nu igien over en Plan at bantaleden Republikanske Regiering. De foregive nemlig at Directoriet søger at berede Frankerigs Trone for Kongen af Spaniens anden Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Haag, den 8de November. I Gaar har Conventen i en almindelig Committee gjort et Udkast til Jnstructionen for vore Fuldmægtige i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Nylig forelæsde Secretairen i Conventen en Beretning om de saakaldte Bataver, eller de Hollændere som 1787 maatte forlade deres Fædreland. Man seer af denne Beretning at der allerede ere medgaaede 100000 Fl. til deres Understøttelse, og at man ei bemærker at mange af dem bestræbe sig synderlig for at forhverve sig deres Underhold paa en anden Maade. Beretningen skal trykkes og undersøges. Et Forslag om at oprette den bekiendte Olden Barneveld et Æreminde og at tilbagegive hans Godser til hans Efterkommere, er overgivet en Commission til Undersøgelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Wien, den 5 Novbr. Erkehertug Carl har sendt hans Tante, Erkehertug inden Christine tre Kroner, en af Laurbær, den anden af Blomster og den tredie af Kornax, som man har overleveret ham i Freyburg, til Erkiendtlighedstegn fordi han saa lykkelig har befriet Schwaben fra Frantfosernes Undertrykkelser. - (Skade kun at han er nødt til selv at trykke det stakkels Schwaben, maaske ligesaa meget som Frantsoserne!)Man er her meget nysgierrig at see hvorledes Kongen af Neapel vil forholde sig i Henseende til den med Paven sluttede Allianz, ifald han ellers ratificerer Freden med Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Her tales meget om at Østerrig skulde faae en udAlliert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Fra Erkehertugens Armee er en Officielberetning bekiendtgjort, som indeholder Krigsbegivenhederne indtil Frantsosernes Tilbagegang over Rhinen ved Hüningen. - Fra Jtalien haves endnu intet Officielt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Blandede Efterretninger. Kiøbmændene i Kønigsberg og Memel ere nu blevne enige med Kongen af Preussen om at levere en vis Qvantitæt Korn, da Kongen har tilbudet at betale contant, og igien at friegive, for bestandig Udførselen af al Slags Korn. Kønigsberg leverer 3500 og Memel 500 Læster i en Tid af 2 Aar. Den Skade, som Frantsoserne have gjort i det Warcembergiske efterat Vaabenstilstanden med Hertugen allerede var sluttet, angives til en Million Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Ved Regensburg gjorde nylig en Deel Bønder Opstand som skulde føre en Transport til den Keiserlige Feldtapothek. De kastede Vognene med Medikammentene omkuld, satte sig paa deres Heste og reed hiem. Det gaaer ei fuldt saa slem med Klosternes Ophævelse i Nederlandene, som man frygtede. Allene imod Capuzinerne maatte man bruge Vold i Brussel. De andre Munke og Nønner gaae af sig selv, og Borgernes Nidkierhed for deres Understøttelse gaae saa vidt, at mange nu have 10 til 12 hos sig i Huset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Et i Bryssel udforedt Rygte at den bekiendte Carl Leppigne havde samlet en Armee af 20000 Mand for at agere imod Frantsoserne, bragte mange unge Folk i Bevægelse, som kun ønskede at vide denne Armees Stilling for at begive sig til den. Men tilsidst fik man at vide at slig en Armee ikke var til, og Enden af denne Spøg var at nogle unge Folk som havde viist sig lidt for grov imod Frantsoserne bleve arretterte. Rigsgræven Lüttichau, som for nogen Tid siden, som Kongelig Kammerherte er gaaet i Preusisk Tieneste og bleven beæret med den røde Ørn, er nu af Hans Majestæt bleven udnævnt til Minister ved den nedersaxiske Kreds, hvorved dog Geheimeraad Schulz vedbliver at være Preussisk Minister i Hamburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Anekdote. Af den sidste Tyrkekrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
En vis Oberst, som var Commandant af Forposterne ønskede at have en god Spion, men som maatte være en Tyrk. En Lieutenant, ved hvis Compagnie jeg den Tid stod, forbandt sig, at forskaffe Obersten saadan een, dersom han vilde overlade ham 30 Frivillige paa to Dage for at gaae til Bosnien. Dette skeede, og jeg var iblandt disse 30. Vi marcherede en Dag og en Nat og kom endelig til den Tyrkiske Fæstning Pihatsh. Lieutenanten havde før, i Fredstid levet meget fortroelig Bekiendtskab med Muselmanden Salaya; til denne vilde han derfor vende sig og troede i ham at finde det som han søgte. En Vorehals af os paatog sig det farlige Arbeide at kalde ham ud, og nu begyndte vor Lieutenant med al muelig illprisk Veltalenhed at forestille hans Tyrkiske Ven de gode Følger, som vilde flyde deraf naar han modtog dette Spion embede, og tilbød ham 300 Zichini som et Slags Haandpenge. Efter en lang Pause svarede Tyrkenendelig: "Jeg kan ikke blive min Sultan utroe, og dersom jeg gjorde det, vilde jeg ikke allene overtræde Sultanens befalinger, men ogsaa Guds Love. Har Gud bestemt det saaledes at i skulle overvinde os, saa ere vi tilfreds dermed, efterdi Gud har vildet det; men imod Guds Lov at lade mig bruge til Spion - det kan jeg ikke. Dette vare Tyrkens Ord, som jeg tilligemed de andre hørte paa. - Det var Kl. 11 om Natten. Han gav os herefter nogle Flasker Miød at drikke og hver et Stykke Brød med Honning paa. Vi tøge derpaa Afskeed med Løvte ikke at fortælle nogen Tyrk denne Sammenkomst. Omtalte Forfriskninger bragte Tyrkens omtrent 60 Aar gamle Moder os, som end nu desuden meddeelte hver af os en hiertelig Velsignelse efter hendes Maade. - Jeg troede før ikke at kunde lære noget af en Tyrk, men i denne Nat lærte jeg at troe anderledes. - Dette skeede i Krigens første Aar. Hertil et Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
Om Oldingsfesten i Paris. (Af Frankreich im Jahr 1796.) Jeg har her bivaanet adskillige Fester, store og smaae pragtfulde og latterlige, saadanne der bleve høitideligholdne under et uhyre Tilløb af Mennesker og andre som næsten ikke bleve bemærkede. Ved mange af de forrige Fester har jeg ikke kundet bare mig for at lee af Uvillie eller Medlidenhed. Ved Seiersfesten, gabede jeg, ved Ægteskabsfesten sourgde jeg længe forgiæves, hvor Høitideligheden fandt Sted, indtil man endelig viiste mig hen til en afsides Vraae af Byen, hvor denne Fest blev høitideligholdt af nogle dandsende Mænd og Qvinder, hvis hele Musik bestod af maaskee tre forstemte Fioler. Festerne af 9de og 10de Thermidor have været underholdende for mig, men allene Oldingfesten har rørt mig, og saa meget inderligere rørt mig, da alle Tilstædeværende toge Deel i min Følelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
En Anekdote)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-22
J den sidste Slesiske Krig fandt en Preusisk Husar en Østerrigsk ung Officier, som laae saaret paa Valpladsen, og som bad ham at han ved en Kugle maatte giøre Ende paa hans elendige Liv. Nei Boder. - svarede Husaren - Det lader jeg vel være Heller viljeg bringe dig til Hospitalet at man kan forbinde dine Saar. Dette skeede. Til Belønning vilde han ei modtage noget videre end Officierens Gulduhr, da denne, som han sagde, maaskee engang kunde blive ham nyttig. Efterat Freden var sluttet, fik denne Husar Afskeed, gik til Ungarn og søgte at faae en Staldmester=Tieneste. Han blev fremstillet for Fyrsten, Anton Esterhazøy, som ønskede sig en Berider. Strax ved det første Øiekast forekom det Fyrsten at han havde seet denne Mand før. Haar De ikke tjent i Krigen - spurgde han ham. - Ja Har De ikke reddet en Officier, Livet? – Manskee flere end een. Men af den ene kan jeg endnu fremvise dette Uhr, Det er just den rette? – svarede Fyrsten - De er ikke blot min Staldmester, men ogsaa min beste Ven. Saa længe jeg har noget, skal De ei lide Mangel. - Fyrsten holdt Ord, beholdt ham hos sig, og ærede hom bestandig som en Ven. de
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Basel, den 2 Novbr. Østerrigerne, som tilligemed Condeerne skulle være 20000 Mand stærke staae endnu paa vore Grændser, og Ferring har med 15000 Mand besat Rhinen imellem Huningen og Breysach. Østerrigerne ville med al Magt erobre Broeskandsen ved Hüningen, og Frantsoserne have ligesaa alvorlig i Sinde at beholde den. Man arbeider paa begge Sider af alle Kræfter paa Batterier og vi vente daglig en heftig Kanonade. - Jmidlertid hersker i Markgrævskabet Baden den største Elendighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Strasburg, den 7 Novbr. Generalhovedqvarteret er endnu i Schiltighem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
General Desaix er paa Rhinsen. Alting venter nu den blodige Afgiørelse af Kehls Skjebne, til Angreb og Forsvar der giøres saa frygtelige fra begge Sider. Ligesom Frantsoserne hav revet Landsbyen Kehl, saa have nu og Ø ne tildeels gjort det samme ved Neumühl og Kork, tildeels forvandlet dem i Kaserner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Frankfurt, den 12 Novbr. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Overrhinen, skulde Kehls Bombardement i Dag tage sin Begyndelse. - Strax efter denne Expedition vil Erkehertug Carl flytte sit Hovedqvarteer til Manheim hvorhen man ogsaa har beordret de Keiserlige Kanzel lier, Krigskasser og Commissariate, som nylig ere afgaaede herfra. - Frantsoserne forstærke sig meget mod Mannheim. J Mandags giarde de et heftigt Angreb paa Rheingenheim, men bleve af de Keiserlige, efter adskillige Timers Fægtning drevne tilbage igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
J Maynz er Besætningen nu 18000 Mand stærk. Neumied er indsluttet af en Keiserlig Cordon som hverken lader noget komme ind eller ud. Endog Brevene fra og til Neumied blive aabnede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Fra Stuttgard skrives at Frantsoserne have forladt Broeskandsen ved Hüningen og afbrudt Broen. Denne Efterretning behøver nok en liden Stadstelse. Urerod, den 10 Novbr. Fransk Deserteurer have i disse Dage foruroliget os ved deres Udsigende at Frantsoserne skulde have Sinde, med Magt at trænge frem fra Siegfloden, og Neumied. General Werne har allerede gjort alle fornødne Anstalter til at modtage Fienden. I Dag er alle Generaler ud paa Recognoscering. Kølln, den 11 Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Endnu har den Franske Armee ikke sat sig i Bevægelse, men efter al Sandsyndlighed vil det nok skee med det allerførste, dersom ikke et lykkeligt Tilfælde forbindrer det. F. E. en Vaabenstilstand, som man nu meget begynder at tale om. General Beurnonville er i Overgaars afgaaet herfra til Koblenz for, som man troer, at holde Krigsraad i Henfeende til de forestaaende Operationer ved Siegfloden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Jtalienske Grændse, den 2 Novbr. Frantsoserne have allerede begyndt Fiendtlighederne mod Paven. Bologneserne have besat Jmala- og true Faenza og et Franskt Detaschement er rykket ud fra Livorno og har besat adskillige Pavelige Søestæder, i hvilke Engellænderne hidtil havde forsynet sig med Levnetsmidler for deres Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
J Mayland havde man den 29de ingen bestemt Efterretning fra Armeen dog troede man af adskillig Grunde at Mantua, snart vilde overgive sig. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Buonaparte var den 18de i Bologna, hvor han bivaanede Høitideligheden af et Friehedstræes Plantning. Den 19de gik han over Ferrara til Armeen. Fra Rom meldes at Dominikanergeneralen, Qvi mones, som paa Pavens befaling maatte Røm, er bleven arretert i Viterbo. Hans Forer - en Mening. Han meente nemlig, i Or stemmelse med de Spanske Theologer, irecgierne kunde antage, de ham af det Fransk torium forelagde Fredsartikler, uden derved at komme Religionen i nogen Maade for nærConfoderationen paa denne Side af Pofloden har udsat dens Forsamlinger indtil 24de Decbr. efter at den først har erklæret alle Lehnsrettigheder ophævede, og i et Manifest bekiendtgjort dens Hensigt at oprette en Republik og at leve i Fred med alle Naboer. Ogsaa har Confoederationen udnævnt en Militaircommission for at organisere en Borgergarde og en Legion af 5 Cohorter, hvoraf den ene skal bestaae af Fremmede, men de 4 øvrige af Borger af de 4 forenede Provindser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Paris, den 6 Novbr. Directoriet har faaet meget beroligende Efterretninger fra den Jtalienske Armee, datert Hovedqvarteer Verona den 25de Octbr. Buonapatte melder i samme at Østerrigerne som staae i Tyrol, den 11te vare trængte frem over Floden Piava indtil Castel franco i det Venetianske, men at General Massena har drevet dem tilbage igien og gjort nogle Fangne. Freden med Neapel, og den gode Forstaaelse med de andre Jtalienske Folk, skriver Buonaparte, sikkrer os vore Erobringer i Jtalien. Wurmser er i den største Nød i Mantua, Garnisonen har 15000 Syge: den lider Mangel paa Viin og maae spise Hestekiød. - Engellænderne have ved deres Afreise fra Corsika ladet 600 Krigsfangne Matroser og Søl dater blive tilbage, som fra Bastia ere blevne bragte til Livorno.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Foruden denne Beretning af Buonaparte er endnu en Dagbog fra den Jtalienske Armee bleven bekiendtgjort, som indeholder Begivenhederne fra 23de Septb. indtil 12te Octbr. Af samme sees at Fienden den 5te og 7de Octbr. har gjor Udfald for at forragere, men er begge Gange drevet tilbage med Tab og uden at opnaae Hensigten. Sidste Gang tabte Fienden, 120 Fangne. Den 9de fløi et Krudtmagasin i Mantra i Luften.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Buonaparte har ved en Skrivelse af 19de opfor ret Bologneserne til Strenghed imod dem, som be ytte sig af nærværende Omstændigheder til at røve og plyndre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Alle Republikaner glæde sig over den nye Confoderation paa denne Side af Pofloden, og over sammes Proclamation til Jtaliens Folk og især til Jndvaanerne af Romagna. - Den aristokratiske Forfatter af Journalen Qvotidienns betragter derimod Sagen i et ganske andet Lys og er yderst opbragt imod Buonaparte. Han siger: "Dersom vor Generaler istedet for at giøre Krigstieneste ville prædike Oprør og Anarkie, dersom de efter at have undertvunget Folkene, give dem Dolker imod deres Fyrster i Hænderne, dersom dette kun sigter til en almindelig Omstyrtning; saa vil vor Revolution aldrig faae Ende, men kuldkaste alting. Siden 8 Aar høres Ordet Friehed iblandt os, uden at vi ere enige om hvad Begreb vi skulle forbinde med samme, og saaledes udbrede vi da, med Phillantrophie i Munden og Kaarden i Haanden, en Lære hvis Grundsætninger endnu ere dunke for os selv. Af bare Menneskekierlighed og Philosophie sætte vi Jtalien i Oprør.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Buonaparte skriver til Bologneserne som en Jlluminat til sine Logenbrødre, og et Felottog, som Legyndte i en ganske anden Hensigt, ender sig pludselig i en philosophisk eller endog jacobinisk Korstog. General Bournonville giver under 28de Octbr. Efterretning om hans Angreb paa den Keiserlige Linie fra Kreusnach indtil Keiserslanter den 26de, og sammes lykkelige Udfald, Fienden maatte rømme sine 4 Leire, lod 5 Anførere paa Pladsen, tabte 100 Fangne og 1 Kanon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Man taler endnu bestandig om en Vaabenstilstand, ved Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Alle vore Journaler advare imod den Mængde af Spitsbuber som paa den frekkeste Maade angribe Borgernes Eiendomme. Louvet paastaaer at der gives ordentlig oraaniserte Røverselskaber i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Jfølge en ny decretert Postraxt betales i Fre skaf hvert enkelt Brev for 25 Miil 6 Sous, for 20 50 Miil 10 Sous, for 50 indtil 75 Miil, og for en længere Vei 20 Sous. For J betales 2 Sous for hvert Ark. Den eneste Journal des Defenseurs vedbliver at gaae frie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-25
Haag, den 12 Novbr. Den 8de erholdt Conventen den yderst ubehagelige Efterretning at Engellænderne have borttaget vor hele Flaade under Admiral Lucas. Man besluttede ved Trykken at bekiendtgiøre samme, hvor smertelig den end er, for ikke at holde noget hemmelig for Folket.