JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. J Notredamekirken skal den 2 Decbr. holdes en stor Høitid. Der opføres i samme en stor Hovedtrone, og ved Siden af denne adskillige mindre Troner, for de smaa Souverainer. For nogle og styve Cardinaler giøres der Stole tilrette ogsaa.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Efter et Keiserens Circulair til alle Bisperne, skal olover hele Riget synges Te Deum for Freden med Østerrig den 3 Decbr.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Der arbeides nu ivrigt paa Spaniens Underkastelse. ganske. Der skal i hver Provinds ansættes en Generalcaptain med meget udstrakte Fuldmagter. Fra Nantes meldes, at den americanske Fregat Constitutionen, har, efter en 5 Timers Fegtning, bemægtiget sig en engelsk Fregat, og bragt den ind i Chesapeakbay.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Kongen af Westphalen ankom den 9de til Fontainebleau.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
En Deputation fra det græske Synode i Dalmatien er ankommen til Paris.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Det var 3 Linieskibe og 2 Fregatter af Toulonner, flaaden, som skulde eskortere Convoien til Barcellona. Men underveis stødte denne lille Eskadre paa 16 engelske Linieskibe, hvoriblant 5 Tredækkere. Det franske Linieskib Lyon, paa 50 Kanoner, trak sig for hin Overmagt tilbage til Cettes Havn. Robuste og Bo ree seilede ved Kysten og Sloges den følgende Dag paa det tapperste med den hele engelske Flaade. Jmidlertid kom begge Skibene paa Grund, og da det var umuligt at faae dem flot igien, lod man bierge alle Kanoner, Master, Touge, &c. og stak derpaa Skrogene, i Brand, for at de ikke skulde falde den store fiendtlige Overmagt i Hænderne. Begge Fregatterne ere ankomne til Marseille, og Convoien er i Behold. Flere Forlæggeren P. F. Wandal. engelske Skibe ere stærkt beskadigede. - I dette Aar har Fienden af saa skilt os ved 6 Linieskibe.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Breve fra ydfrankrig over Schweiz beskrive denne Tildragelse anderledes. Efter samme var hele Toulonnerflaaden, 17 Oplogskibe stærk, udløben med et stort Antal Transportskibe, for at undsætte Barcellona, som beleires af de spanske Jnsurgenter. Men Flaaden blev adspredt i en Storm; to af Linieskibene løb paa Strand og forliistes; og to andre opbrændte digt ved Strandbredden. Mandskabet blev dog reddet.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
England (over Frankrig. Til Gothenborg vare 2 Deputerte fra Tyrol ankomne; de vilde derfra begive sig til England, for at søge om istand for deres Land.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Til Walcheren afgaaer endnu 6 Regimenter til Forstærkning.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Admiral Sammel Hood er afseilet fra Portsmouth, til Middelhavet med 2 Linieskibe. Han skal overtage Commandoen af en Eskadre paa 10 Linieskibe, som ere bestemte at agere mod Ruslands Handel, Marine og Establissementer i det sorte Hav.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Holland. Den hele Boulverfløtille er nu ankommen til Antwerpen og andre Steder paa Schelden, og man venter med det første vigtige Operationer.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Her arbeides nu, skrives fra Amsterdam, fornemmelig paa to Ting: 1) at oprette en kongelig Garde af 100 Hollændere, og 2) at paalægge en ny Skat, eller at gjøre en ny Finantsoperation. Vore Fonds ere derover faldne.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Østerrig. Keiserinden skal nu befinde sig uden Fare, efter Lægernes Forklaring.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Keiser Frands ventedes til Wien den 24 Novbr. J Prag har man for Freden ingen Te Deum stunget, men blot holdt en høitidelig Messe, der blev forrettet af Domprovsten, Baron von Herites.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Efter en hemmelig Fredsartikel maa der endnu, førend de Franske afmarscherer, betales 30 Millioner Franker i Contribution. Efter høiere Ordre, skal et Corps af 50,000 Mand komme til at staae i Bøhmen, og et lige saa stærkt Korps i den Deel af Gallizien, som os er levnet.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
De Franske afmarschere nu fra os, alt hvad de kunne. Veiene ere fulde af dem, og Bønderne kunne ikke gjøre andet, end at kjøre for dem.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Den wiener Tidende udgives nu igien under Opsyn af en fransk Emploiee. Der kom bareste 2 Aviser ud, som vare redigerede af en østerrigsk Embedsmand.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Bayern. Med Tyrolerne er det endnu ingenlunde i Rigtighed. En vis Züggerlen har oppiglet Beboerne i Zillerthal og Pinzgaue til Oprør igien. Et Corps anført af Generalmajor Minucei, blev beordret derhen fra Salborg af. Den 6 Nov. stødte Tropperne paa Jnsurgenter, som havde opstillet sig paa begge Sider af Biergrækken, og søgde ved en stærk Jld at hindre Colonnens Fremtrængen af Veien, som desuden var tilstænget. Man stommede nu Høiene og Jnsurgenterne, 4000 Mand stærke, flyede med stort Tab ind i deres Smuthuller. De kongel. Tropper havde 4 Døde og 19 Saarede. Næstedagen blev recognosceret indtil Mayrhof; men, da ingen Jnsurgenter forefandtes mere, og det lod til, at de alle vare gaaede hiem igien, saa tiltraade man Tilbagemarschen og tog fast Fod ved Fugen, uden at foruroliges videre. - Den 7de rykkede Grev Beckers med et andet Corps for mod Steinach. Men ved Matrey blev han af Jnsurgenterne angreben paa alle Kanter med en heftia Jld. O saa her stormede man Høiene og føriog Redellerne. Nu synes de, at ville samle sig paa Brennerbiergene. Vicekongen af Jtalien havde den 4de besat Brunecken.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Fra Tyrolergrændsen meldes under 10 Nov. følgende: Vel ankom allerede den 5te en Skrivelse fra Renty, at man var beredt til at underkaste sig, men Løftet og at udlevere Vaabnene opfyldtes ikke. Derimod kom der siden Efterretning om, at det imellem de 2de Partier (hvoraf det ene var for og det andet imod en Underkastelse) var kommen til afskyelige Optrin først med Næverne og siden med Vaaben. Et fransk Regiment blev beordret til Reuty, for at agere Trediemand. Men neppe havde Regimentet nærmet sig Schwarbierget, førend Rebellerne, som stode oppe paa Bierget, gave Jld og truede at rulle Stene ned paa de Franske. Da disse ingen Ordre, havde til at handle fiendtligen, saa trak de sig tilbagetil Fissen. Hvorledes det staaer til i Reuty, veed man i dette Øieblik slet ikke.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Adskilligt. Hvor stærkt Folkemængden tiltager i Frankrig, er Departementet Overpyrenæerne et Beviis paa. forrige Aar døde der kun 2495 men fødtes 5984, al saa 3489 flere fødte end Døde. Denne Fordeel, skrives ellers især den sunde Luft, hvori Jndvaanleve.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
I Paris opførtes nylig Stykket Fernand Corn hvorved ogsaa Heste figurerede.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
J Fontainebleau har man kokkereret saa stærkt, der gaaen Tid i Kiøkkenbygningen; man fik den de snart dæmpet.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Correspondenten melder fra Kiøbenhavn, at de nærforestaaende Fred med Sverrig, og den Aars som fierner Englænderne fra Østersøen, har foranledget Regieringen, til Lettelse for Finanterne, at sæl en ikke ubetydelig Deel af Armeen ud af Tienesten, det mindste til næste Foraar. De annecterede Balaloner forløve deres Mandskab indtil 30 Mand og L. nietropperne deres indtil 58 Mand pr. Compagni med Undtagelse af de Regimenter, som recruteres fra langthenliggende Districter.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Jgiennem Augsburg passerede nylig endeel fransk Officerer, som i de skrækkelige Batailler ved Esling og Wagram havde mistet en Fod hver. De bare kunstige Fødder, som den berømte Herr Melzel i Wie havde skabt til dem. Disse træbenede Officerer kund saaledes temmelig godt marschere sig frem ved Hil af en Stok.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
En berømt fransk Marschal har gjort den bemærning over det sidste Feldttog, at den østerrigske Armosloges i dette langt bedre end i noget af de forrige men tabe maatte den tilsidst, fordi dens Anførere for løde deres gode Positioner, for med Haardnakkenhed at forsvare de flette.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
I Paris har man ladet forseglet Pharao=Barken, formodeligen fordi den havde naaet sin Ende.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Indenlandske Efterretninger. Christiania, den 8de Novbr. (til Statstiden, dens Udgivere). Med ligesaa stor Forundring som grundet Uvillie have vi her i flere engelske Blade læ et foregivet Brev fra vor elskede Statholder, tilden danske Consul i Gothenborg. Dette Brev, som De sikkert ogsaa i Kiøbenhavn har faaet Kundskab om sætter vort Forhold og Opførsel mod Engelland i et saa tvetydigt og falskt Lys, at jeg giør mig det til Pligt at bede Dem at giøre offentlig Brug af mit Brev og at meddele den authentiske Forsikkring, at et saadant Brev aldrig er kommet fra vor Statholders Pen Hvo der kuns halvt kiender denne Prinds, vil ikke have ham mistænkt for, at han paa en lige saa paafaldende som urimelig Maade skulde have tilladt sig Yttringer, som vilde staae i den umidkiendeligste Mods gelse med hans Forpligtelser, vor Konges Hensigter og vor hele Stilling. Om dette efter Foregivende fra Gothenburg til Engelland komne Brev er udtænkt i Sverrig eller en Opfindelse af engelske Avisskrivere, derom er jeg ikke i Stand til at give Dem nogen Viished. At en Nordmand af nedrig Egennytte eller af skadefroe Hensigter skulde have ladet sig forlede til at skrive et saadant Brev, troer jeg saa meget meere at turde kalde i Tvivl, da det her er noksom bekiendt at ingen dansk Consul under Krigen har opholdt sig i Gothenburg, til at det skulde falde nogen ind, en ten bona sidde at skrive til en saadan eller give et opdigtet Brev samme Adresse. Hvordan det endog er, saa vil De indsee at vi efter alle de, jeg tør vel sige mageløse Lidelser og Mangler, som vi Nordmænd have maattet kæmpe imod og endnu udholde, og ved den af os udviiste vedvarende Taalmod og urokkelige Troeskab i Udøvelsen af de Pligter, som Konge og Fædre, neland paalægge os, hverken kunde taalmodigen bære en Bagvaskelse af denne Natur eller lade samme hengaae upaatalt.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Korsøer, den 17 No br. Fra Nyborg er i Dag meldt følgende ved Telegraphen: "Nogle af Nyeborg, Roeflotilles Officerer og Mandskab have i Gaar taget 3 Koffardieskibe under Romsøe og indbragt dem i Aftes til Nyborg. Ovennævnte Priser ere tagne af Flaaden, som den 15 passerede Nold efter og formedelst Modvino maatte ankre ved Romrøe.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Kallundborg, den 17de Novbr. Den 13de d. M. kom en stor fiinetlig Flaade af omtrent 120 Seilere Sønder fra og lagde sig til Anters imellem Refonæs og Somsøe, samme Dags Aften kom 4 Smakker fra Aarhuus med Passagerer og Kreature; de 2de vare saa heldige at slippe Flaaden forbi, men 2 andre bleve forfulgte af nogle Barkasser, som dog ikke fik dem fat, førend de vare blevne seilede paa Grund ikke langt fra Ref næs Batterie. Fienden besteeg strax Smakkerne og fik allene Leilighed til at plyndre noget Tør fra nogle af Passagererne, samt nogle Fierdinger Smør og andre Fedevarer, da der kom Hielp fra Landsiden, som skiød ud paa dem og tvang dem til at forlade Fartøierne; men derved at der blev skudt fra Landet paa dem, var en af Passagererne Frue Schlig ter fra Aarhuus saa uheldig, at en Kugle gik hende igiennem den ene Arm; eller er ingen kommet til Skade. Smakkerne kom Dagen derpaa af Grund og ere førte med indehavende Kreatur=Ladning hertil. Man formoder her, at Fienden har taget et andet Fartøi fra Aarhuus, som var ladet med nogle og 50 Stk. Stude, da den var i Følge med og er blevet borte.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Næste Dag, den 16de blev fra Refsnæs Batterie er siendtlig Galease skudt i Sænk ved Enden af Revet, hvor den skal staae S. V., med Enderne af Masterne over Vandet. J Dag skal Flaaden være gaaet til Seils Nord paa.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Helsingøer, den 19 Novbr. I Dag er med 3 Baade ankommen 156 Fade Kaffe hertil fra Helsingborg. Nogle Fartøier ere komne ind fra Nordsøen, hvoraf nogle ere bestemte fra Gothenburg til Kiøbenhavn med Sukker, Kaffe, Steenkul m. v. Lieutenant, Ridder Dødt gik som Coureer til Sverrig, medhavende 3 svenske Krigefanger. Vore Søefolk kunne nu gaae i Land i Helsingborg og de Svenske ligeledes her. - Det hedder her, at de engelske Krigskibe ved Kullen og de øvrige i Østersøen skulle gaae hiem den 20de d. M.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
En tydsk Kuf var tagen af de Engelske, besadt af 4 Mariner og 1 Midshismand, og skulde lastet med Havre og Kalk, gaae til Anholt, men 4 tydske Matroser, som man havde ladet blive ombord, toge Kommanden fra de Engelske, seilede ned ad, og satte Skibet paa Grund ved Hornbek, hvorfra det engelske Mandskab blev indbragt til Kronborg som Krigsfanger.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Fladstrand, den 23 Novbr. Af Fladstrands Lodser er omtrent 2 Mile ude i Søen, indbragt et tremastet Skib, som man formoder er Svensk og Ladningen bestaaende af Tømmerlast; for Skib og Ladning for saavidt at bierge maatte de samme landsætte mellem Sæbye og Fladstrand. Vexelkoursen den 17 Nov. 357 1/2 Procent.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Over=Admiralitets=Rettens Dom i Slesvig, i Sagen, Kaperførerne Giøs og Erichssen, contra Skib kapitain Nathan Storry, Briggen Wassington, afsagt den 15 Novbr. Prictettens Dom hvorved Skibet er frigivet imod at betale Opbringelsens Omkostninger med 460 Rdlr., men Kaperførerne tilfundne at bøde hver for sig 5 Rdlr. til Hiørring Amts Fattinvæsen) bør ved Magt at stande, Processens Omkostninger for Over=Admiralitets=Retten ophæves.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Tallotterie. Ved 840 Trækning i Altona udkom følgende Numre.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Til 341 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstkommende 4 Decbr. Middag. Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Meden. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen, Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Avertissements. Ved en sne og rolig Död behagede det den Alvise i Gaar, den 22 Novbr., at bortkalde min elskede Mand, Told og Fyr-Indspecteur Rasmus Satild, herfra til et Bedre i hans Alders 60 Aar, efter en langvarig Svaghed af Skörbugsvattersot. Hvo som kiendte den salige Afdødes i vort 30 Aars Ægteskab udviste ömme og Kiærlige Ombyggelighed for mig og vore fælles Børn, af hvilke 5 ere gangne foran ham ind i Evigheden, og 2de endnu leve og med mig begræde Tabet af den bedste Fader, ville vist nok billige min og dens store Sorrix over hans Bortgang, lig som jeg föler mig forvisset om, at alle hans og mine Venner og Bekiendtere ville skienke hans Minde en Kierlig Frindring. Skagen den 23 November 1809. Anne Kirstine Hvistendahl. sal. Saxiles föd Bentsen. Amts-Passer, faaes hos Bogtrykker Wandall, Bogviis for 4 Mk. Et Par Gen. Majors Epouletter af Sølv med Guld Stierne, en dertilhørende Hatte Krampe, saa god som nye; et godt Officeer Skiærf, sort Manskiester med behørig Undersoeder og hvide Knapper alt nyt til en Mundering; anvises til Kiøbs hos Hr. Bogtrykker Wandal, i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Fra S. T. Hr. Stiftsbefalingsmanden ere vi under rettet om, at Hr. Amtsforvalter Svanholm er anthoriseret til at modtage de Jndskudde til de ved Forordningen af 23 Junii d. A. oprettede consignable Bankfonds, som denne Byes respective Jndvaanere have anbudet; Afleveringen af de tegnede Jndskudde tager sin Begyndelse paa Amtstuen paa Onsdag den 29 Novbr. førstkommende og vedvarer indtil Afleveringen er fuldendt, paa de Dage, som nærmere skal blive kundgjort, fra Kl. 3 Slet hver Dags Formiddag, og fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag. Ved Afleveringen ønskes behagelig iagttaget: 1) at enhver vilde medbringe en Pose eller Kapsel, hvorudi det af dem indleverede Jndskud kunde indpakkes og afsendes. 2) at for de Ting, som afleveres efter Vægt, behørig Veie=Attest medfølger, nemlig for Guld og Sølv fra en Guldsmed her i Byen, og for Kobber, fra den Kongelige Veierbod; og 3) at de som indskyde Grov=Courant, fremmet eller Landets eget - og de, som have tegnet sig for 100 Rd. Species Mynt og derover ville medbringe en under deres Haand in Duplo forfattet Fortegnelse over hvormange Stykker af hver Slags grov Courant eller Species Mynt, der af dem leveres, of hvilken Fortegnelse Dublicatet vedhænges Posen eller Kapselet, hvorudi det indleverede findes eller bliver indpakket. Aalborg den 25 Novbr. 1809. Hornsyld. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
De som maatte have noget at fordre udi Stervboet, efter her i Byen afgangne Told- og Consumtions Betient Marcus Andreas Brüniche indkaldes herved ifølge Placaten af 26 Octbr. 1792 med 6 a 12 Ugers Varsel, for os undertegnede Skifteforvaltere, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; ligeledes indkaldes de som maatte være noget skyldig til bemeldte Stervboe eller have noget af den afdøde dem laante Sager i Hænde, saasom Bøger, Klæder m. m., hvorover den Afdøde har efterladt sig en Fortegnelse, for saadant at betale, eller tilbagelevere til undertegnede inden 6te December førstkommende paa det de tilbageleverende Sager kunde inddrages under den over Boets Effecter berammede Auction. Aalborg den 25 Novbr. 1809. Hornsyld. Bøggild. ved Auction hos Hr. Viinhandler Simoni i Aalborg Løvervagen den 2 Decbr. Formiddag Kl. 10 bliver opraabt til Bortsælgelse det af Kaperfører Kund Munch af Kiøbenhavn opbragte, condemmerede og her ved Byen liggende Smakskib die Fran Margrethe kaldet, circa 20 Commercelæster, af Hollandsk Ege Bygning med Sværd, samt staaende og løbende Redskaber og behørig Jnventarium, i god og seilbar Stand. Aalborg den 25 Novbr. 1809. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Oldermanden for Vognmandslauget Lars Nielsen, har til de Fattige indleveret 1 Rd., som en Vognmandekarl har betalt i Mulct for sin Forseelse, hvilke En Rigsdaler efter Forlangende er uddeelt at Aalborg, d. 25 Nov. 1809. Emmichsen. N. B. En guulröd Bindhund, (Birk kaldet ) er for faae Dage siden bortløben. Den som leverer bemeldte Hund paa Postgaarden ved Söndertranders, faaer en Belönning at 2 Rigsdaler.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Bedste Sort Arrak paa Flasker og gode Kaffebønner i Pundeviis, sælges hos Eskild Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Bedste Martiniqve Kaffebønner i hele og halve Lpd. fiin Raffinde i Topper, og Archangels Tiære i Tønder sælges for billige Priser af Christen N. Sødring.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Her ved Aalborg er fundet en Baad, Eieren til samme, kan imod en billig Findeløn, og dette Avertissements Bekostning erholde den af undertegnede. Aalborg den 24 November 1809, Jens Michael Hørlew.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Da min Lærredreng Christen Winther i Dag Formiddag Kl. 10 udgik af mit Huus uden Aarsag og Tilladelse, saa anmoder jeg enhver ikke at huse eller hæle ham, med at angive mig hans Opholdsted, da jeg villig lader ham afhente. Aalborg, den 27 Nov 1809. Christian Hauerslev, Skomagermester.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
Hos Gaardfæster Niels Heedmand i Skiørping Sogn i Rebild Bye, er Tienestekarl Niels Nielsen Hesselholt ved Døden afgaaet; Hans Arvinger, hvoriblandt en Søster Else Nielsdattre, Enke efter Gregers Jensen i Lillearden, som for en Deel Aar siden med en Søn Niels Gregersen, skal var re flyttet til Hierting, indkaldes med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede; og tilkiendegives at en Skiftesamling efter denne Afdøde foretages her den 30 Decbr. næstkommende Kl. 2 Eftermiddag. Buderupholm pr. Hobroe den 20 Novbr. 1809. Kiær, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1809-11-28
NB. En smuk Eenspænds Kane med sort Biøneskinds Fæld er til Kiöbs, og hvorom Hr. Bogtrykker Wandall giver Oplysning.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
som forsendes. Trykkes og udgives 2de Gange uge
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Udenlandske Efterretninger. Rusland. Hoftidenden meddeler Efterretning om nye Seiervindinger af den moldaniske Armee over Tyrkerne. Den 15 Sept. angreb Overgeneralen et Korps Tyrker, 10 a 12000 Mand stærkt, og anført af Seraskier Gosrev, ved Stedet Rassewat, slog det ganske og tog Rassewat i Besiddelse. Træfningen var rede kun i 3 Timer, men Fienden forfulgtes indtil Kl. 5 Aften. Om Natten derpaa indtog man Skandsen Kusgun, som var besat med 5000 Tyrker. Paa denne for Russerne saa hæderfulde Daa fratoges Fienden 30 Faner (altsaa netop ligesaa mange som i det forrige Slag) 14 Kanoner og 1000 Fangne, dræbte ere paa Pladsen og under Forfølgelsen henimod 4000 Mand. Paa vor Side ere dræbte 29 Mand og 179 Heste, saarede 129 Mand. Storviziren havde vel fra Rutschtschul afsendt 15000 Mand til Seraskie, rens Understøttelse, men de kom post festum, og vendte tilbage igien, uden at indlade sig. Den 22 Septbr. besatte Russerne Fæstningen Maugalla.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Den 23 Sept. forefaldt endnu en blodig Træfning nær Silistria mellem General Platows Korps, og 5000 tyrkiske Ryttere. Ogsaa her blev Fienden angreben og slagen adskillige Gange, 1000 Mand dræbte og nogle Fangne gjorte, hvoriblant Pascha Machmud af 2 Hesterumper. - Det kunde maaskee være curiøst nok, at læse tillige de tyrkiske Beretninger, for den der forstod Sproget.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
England (over Frankrig. Den største Deel af Regimenterne i Susser have faaet Ordre, at holde sig færdige til udenlandsk Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Licener til Jndførsel af Korn fra Frankrig meddeles ikke mere.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Jgaar den 6 Nov. var Allarmen paa Comediehuset.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
revposten. og Forlæggeren P. F. W. i Coventgarden over de forhøiede Priser værre end for hen. Det kom til reent Slagsmaal. Omtrent 300 Menneskeer vare paa Veie at besøge Hr. Kembles Boepel, men bleve adspredte af Patrouillerne og 20 af dem arresterte.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Af en Convoi paa 300 Skibe, som ventes fra Østersøen, vare endnu kun 18 ankomne til Parmouth. Man vidste ei hvor Resten var bleven af.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Fra Brasilien har man den Efterretning, at der var en Revolution paafærde i Buenos Ayres. Folket havde erklæret sig for en uafhængig Nation, og bortjaget den nye fra Spanien oversendte Gouverneur. Selv Englænderne havde faaet Ordre, at pakke sig fra Sydamerica, der altsaa bliver et selvstændigt Land. Den engelske General Stewart paa Sicilien har sendt Bud til England om Forstærkning, da de Franske true med en Landgang paa denne Øe.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Frankrig. Kongen af Sachsen ankom først til Paris den 13 Nov., eftersom han underveis var bleven saa heftigt angreben af Podagra, at han maatte reise langsomt.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Den 14de ankom Keiseren til Hovedstaden fra Fortainebleau. Strax efter hans Ankomst begar han sig med Kongen af Westphalen hen til Kongen af Sachsen. Besøget varede et Qvarteer, hvorefter Monarken forføiede sig til Tuillirserne.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Man taler om vigtige Arbeider i Hensyn til Rhinforbundet - hvori og de 3 Hansestæder (Hamborg, Lybek og Bremen) skulde indlemmes. Og skal dette være Aarsagen, hvorfor adskillige tydske Statsmænd, begive sig til Paris.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Paa St. Denis Port er den forrige, af Republicanerne udslettede Jndskrift: Ludorico magne, malet op igien. Derimod ere de berygtede Ord: Eenhed, Republikens Udelelighed, Frihed, Lighed, Broderskab, eller Døden, som man læste med store Bogstaver paa Triumsbuen, alt for længe siden udslettet!
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Det svenske Gesandtskab havde endnu ikke ladet sig see ved Hoffet, da Underhandlingerne endnu ikke skulle være til Ende.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
Den 12te var der en brillant Fete i Fontainebleau. Fra Paris var der indbuden 1900 Personer dertil. Den afdøde General Lannes havde en aarlig Jndkomst af 150,000 Livres, som han blot havde Keiserens Gavmildhed at takke for. Hele Verden veed, at det ikke er Franskmændene - saasom Englænderne - om Mammon at giøre.
Jyske Efterretninger, 1809-12-01
3 engelske Paketbaade ere ankomne til Morlaimed franske Fangne, som ere over 50 Aar gamle, og som egen af England har frigiven paa hans 50de Aar. gieringsfest. Steen. Under en Krig, som forlænges af den beklagelsesværdigste Haardnakkenhed, lægger man megen Flid paa at forskiønne Hovedstaden. Det kongel. Pallads ligger nu ganske frit, siden Klosterne, der omhyllede det, bleve brækkede ned. J Gaderne forsvde ogsaa Arcaderne mellem Klosterne, der vare saa skadelige for Sundheden.