JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Signalement: Heinrich Ernst Engelhard Lemvig er omtrent 40 Aar gammel, af Profession Skomager, 66 Tommer, høi, har blandt Haar, blondt Skjæg, flad Pande, blaae Øine, blonde Øienbryn, spids Næse, proportioneret. Mund, Tænder, sorte af Tobak, rød Gane, smalle Kinder, proportionerede Øren, spids Hage, lang Hals, smalle Skuldre, smal Ryg, tynde Arme, proportionerede Hænder, lange tynde Fingre, tynde Laar, spidse Knæer, sædvanlige Fødder, en rask Gang; han taler Dansk, Høi og Plat Tydsk. Ved hans Bortgang har han funden Leilighed til at ombytte sine Slaveklæder, og er efter al Sandsynlighed undløben i civile Klæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Alle militaire og civile Øvrigheder ombedes derfor tjenstligst, at ville anholde den ovennævnte Slave Heinrich Ernst Engelhard Lemvig og aflevere ham til Rendsborg Fæsen. Brackel, Rendsborg, den 24de August 1824. Oberst og Vice-Commandant over Fæstningen Rendsborg, Ridder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Den efter Bekjendtgjørelse af 19de d. M., til Afholdelse den 9de Septbr. næstk. bestemte Auction over gaarden No. 101 paa denne Byes Søndergade m. fl. Eiendomme, bliver herved paa Eierens Forlangende tilbagekaldet. Weile, den 24de August 1830. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Torsdagen den 2den Septbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hendes Høihed Prindsesse, Charlotte Frederiches Hof=Etat ved offentlig Auction, der afholdes paa Raadstuepladsen her i Byen, bortsælge 2de sorte Hopper, 5 og 6 Aar gamle. Tillige bortsælges 56 Tdr. Havre, 324 Lpd. Høi 3 270 Lpd. Halm. hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 26de Aug. 1830. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Tirsdagen den 31te August førstk. om Eftermidd. Kl. 2 foretages Auction hos Komd. Green paa Studsgade, efter Dennes Begiæring, over en Deel Løsøre, bestaaende af Borde, Speile, Sengeklæder, et Sengested, med Omhæng, et stort Glasskab, en stor Messing Gaadelygte, en Høvlebænk, endeel Skoemagerarbeide, en Barkmølle, m. m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de Aug. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Førstkommende Mandag den 30te August, om Eftermiddagen Kl. 2, lader undertegnede bortsælge en Deel Løsøre ved offentlig Auction, bestaaende af: et Klædeskab, nogle Stole, Borde af forskjellige Størrelser, 1 Sopha, 1 Kobberkjedel, 1 stor Jernplade til en Skorsteen, nogle store Kasser med Laag og Hængsler, nogle Frugtkurve, Lysestager, med meget mere af forskjellige Træevarer. Aarhuus, den 26de August 1830. Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Hos Tarliong paa Vestergade i Aarhuus er i disse Dage arriveret friske Citroner, coleurt og hvis stærk Rom og fiin Melis, til nedsatte billige Priser. Skipper J. Nyrup afseiler til Kjøbenhavn om 10 a 12 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
Førstkommende Onsdag afseiler Skipper J. Møller til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-27
En sort Hoppe med smal Blis og en hvid Bagfod, 4 Aar i 5te, er nyligen indsat i No. ved det Slesvigske Curasseer-Regiment, kan erholdes tilkjøbs for en billig Priis hos Hr. Krag paa Ringkloster. Beskrivelse over Ride Amt, ved C. Dalgas, occonomisk Henseende. Femte Stykke, faaes for 1 Rbd. e i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Blandinger. Man maa have seet med egne Øine - skrives der i et Brev som læses i Khvnsposten - for at kunne troe de Mirakler som Paris har virket. Det er umuligt at forestille sig den Aand der har oplivet det hele Borger, skab fra den høieste til den laveste Klasse, og den Enighed der har hersket imellem dem. Barricader fremsprang i et Øieblik i alle Gader, som det havde været Theaterdetorationer. Det var Folk af de simpleste Klasser som begyndte Angrebet, idet de sagde til mere Dannede: Nouallons nous battre, vous fere le reste. (Vi ville nu slaaes, J maa da gjøre Resten af.) Et Træk som viser, hvormeget den sunde Sands er herskende selv i den Klasse af det franske Folk som man i andre Lande henregner til Pøbelen. Naar de nu stødte paa et Detaschement, af Gensd'armes saa anfaldt og afvæbnede de disse, og fordeelte hver Mands Vaaben saaledes imellem sig, at En fik Sablen, en Anden Geværet, og en Tredie Bajonetten. Naar saaledes 10 Md. vare afvæbnede, vare 30 bevæbnede. Hvor man bød Viin ud til de Kæmpende, svartes: "Nei, Vinen fortumler vore Hoveder; give os Vand med Sukker i " - Denne Revolution er maaskee den mærkværdigste som endnu er foregaaet i Verden, og hvis Jndflydelse til det Bedre for hele Europa er aldeles uberegnelig. Dens vigtigste Følge vil udentvivl være Jesuiternes og Præstevældens totale Udryddelse. - Et historisk Særsyn, der aldrig før har været seet, er, at den Mand, der kommanderer Armeen, som erobrede Algier, og som ventede at komme tilbage som Helt og Triumphator, nu ikke kan komme tilbage, men maa skjule sig i en Askrog."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
De Franskes Konge har ikke forandret noget i Hertugen af Orleans's Sædvaner. Forleden Dag gjorde han sig en Spadseretour i sin borgerlige Dragt igjennem Richeliengaden til Boulevarderne. En Mand underveis kjendte og hilste ham; Kongen gav ham Haanden. Menved Enden af Gaden saae Hs. M. sig omringet af en saa stor Menneskemasse, at han, for at undgaae dens Glædes. yttringer, der begyndte at falde ham besværlige, maatte vende om igjen. Da Folket raabte: "Kongen leve sagde han til dem som nærmest omgave ham: "Mine Venner, Bed mine Medborgere, ikke at overdøve mig med dette Raab. Lad dem kalde mig deres Fader, og naar de mene det ret godt med mig, saa lad dem raabe: Philip leve!" det vil minde mig om, at jeg er et Menneske, og at Folket har sat mig i dets Spidse, for at vaage over dets Velfærd." Da den nye Konge, efter at være proclammeret, vendte tilbage fra Kammeret, bøiede en vesklædt Mand Knæ for ham og søgte at kysse hans Haand; men, under almindelig bifald, trak Kongen den til sig med de Ord: "Jntet mere af det Slags!" Trængselen omkring Monarken var saa stor, at hans Hest flere Gange blev hævet ligesom af en Bølgergang. Nogle rakte kjækt Kongen Haanden, sigende: "Slaae til, Sire, Vi ere gode Venner!" Andre tilraabte ham: "Jkke uden Overvindelse, Sir, have vi gjort Dem til det, De nu er." Den nye Konge tilvinkede dem smilende sit bifald. Den Pariser-Bankør Lafitte, der nu spiller en saa vigtig Rolle i Frankrige, er en ved Talent, Rigdom og 1 Retskaffenhed lige udmærket Mand. Han er født i Bajonne 1767, og gjorde sin første Lykke som Associe af Senator Perregaux's Bankørhuus, som han i 1805 blev Chef for, og allerede efter nogle Aars Forløb hævede til et af de første i Frankrige. De Tjenester han har viist Staten, ere almindeligt erkjendte. Han har ogsaa derfor flere Gange været valgt til En af Hovedstadens Deputerede. Hvilken Tillid han nyder, beviser det Træk, at Ludvig den AVIII, da han maatte flygte, overgav sin Privatformue til hans Omsorg. Tre Maaneder derefter viste Napoleon, i samme Stilling, han samme Tillid, og udnævnte ham siden fra St. Helene, til sit Testaments Fuldbyrder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Man har iblandt Fyrst Polignaes Papirer fundet en afsluttet Kontract imellem Denne og den spanske Gesandt Grev Ofalia, hvori Polignae lover sin kraftige Bistand til at Kongen af Spanien skal udnævne Ofalia til Premierminister, hvorimod Ofalia i saa Fald lover at stille 30,000 spanske Soldater paa Grændsen, til at understøtte den franske Ministers Planer. Desuden skulde den bekjendte Ouprard gjøres til spansk Hofbanker. Denne Konvention forklarer nu Troppebevægelser, ne paa Grændsen, som Breve fra Madrid omtale. Lige i det Øieblik Revolutionen brød ud, hed det sig, at 16000 Md. spanske Tropper skulde rykke ind i Frankrige, men de betænkte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
J det udenlandske Departements Hotel har man fundet endeel hemmelige Skabe med vigtige Dokumenter, blandt hvilke Kong Carl X Privatkorrespondentse med Polignac, adskillige kontrarevolutionaire Planer, Liste over geh. Agenter, som for en Deel bestode af Rigets første Embedsmænd, over lønnede Skribenter, saavelsom og over Personer som vare bestemte til Offre &c. Men det mærkværdigste var, at der iblandt disse Papirer fandtes Rosenkrandse, Scapuliers og Amuletter samt nogle kunstigt slebne Dolke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Hertugen af Chateaubriand var En af de Fa som hævede sin Røst for Legitimiteten, og i en fortræffelig Tale tog Hertugen af Bordeaux's Rettigheder i Forsvar. Han viste Umuligheden af en Republik, og lagde vel ingen Vægt paa en Legitimitet af Guds Naade, men meente, at et Monarkie, som var en uægte Datter af en blodig Nat, vilde have meere at befrygte af Factio nerne, end en Regjering, hvis Princip allerede havde slaget Rødder i den offentlige Mening. Pariserfolkets Forsvar forekom ogsaa ham retmæssigt og heltemodigt; Ministrenes Adfærd kaldte han en Plet paa Kronen, men Valget af en Konge kunde han ikke andet end ansee for et farligt Prøvestykke, som hvert Øieblik kunde give Plads for et nyt. Folkets Souverainitet var i hans Øine et latterligt Paafund af den gamle demokratiske Skole, som ikke har benyttet sine Erfaringer bedre, end Royalismens Veteraner deres. "Hvad mig angaaer, sagde han, saa skal mit Liv blive sig selv ligt; efter Alt, hvad jeg har gjort, sagt og skrevet for Bourbonnerne, vilde jeg være den elendigste Usling, om jeg fornægtede dem i et Øieblik, da de for tredie og sidste Gang vandre i Landflygtighed. Langt være det fra mig at ville udstrøe Tvedragts Sæd. Havde jeg en Krone at byde over, saa lagde jeg den gjerne for Hertugen af Orleans's Fødder, men jeg seer kun en Grav i St. Denys ledig, og ikke nogen Throne. Jeg stemmer imod Declarationen: Hertugen af Fitzjames sagde, da han skulde aflægge Eden: "Jndtil mit sidste Aandedræt, og skulde jeg endog bære mit Hoved paa Skafottet, vil jeg høit bekjende mine Følelser for min gamle Herre! Han havde ikke fortjent saa haard en Skjebne, Franskmændene, som aldrig have kjendt ham, have været uretfærdige imod ham Man havde skammeligen fordulgt ham Sandheden. Men i nærværende Øieblik er jeg kun Franskmand, og tilhører allene Fædrelandet. For denne Pligt opoffrer jeg alle de Følelser som i 50 Aar knyttede mig til Livet. Det er denne Pligt, som med umodstaaelig Magt aabner mig Læberne til at udtale den Eed, man forlanger af mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Pariserne glæde sig ret til at faae Napoleons Been tilbage fra St. Helena. De skulle da begraves under Fodstykket til den Seiersstøtte paa Vendomepladsen, paa hvis Spidse Keiserens koldssale Billede engang kneisede, indtil det 1814, med største Møie, blev nedrevet. (Vendmestøtten er opreist af 425 erobrede Kanoner, til Hæder for den franske Armee Seire.) Denne Revolution har altsaa, hvis det skeer, nu ogsaa endt Napoleons Landflygtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Den nye Konge af Frankrige har befalet, at alle portugisiske og spanske Flygtninge maa uforhindrede opholde sig i Frankrige paa hvilket Sted de ville. Et Nationa garde Korps paa 10,000 Mand, som Stæderne Rouen og Havre havde afsendt til Hovedstadens Assistence, kommanderedes af en Kjøbmand Montelli, som havde været Oberst i Napoleons Tid. I Genf vrimler det nu af udvandrede katholske Præster og sælsomt forklædte Jesuiter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
J Engelland have flere offentlige Forsamlinger vedtaget, i den brittiske Nations Navn at sende det franske Folk en formelig Gratulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Ved et keiserl. Ukas af 11te Aug. er der i Rusland befalet en Troppendskrivning af 2 Mand pr. 500 i hele Riget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Dronningens Kronning i Norge vil nu sandsynligviis snart gaae for sig, da der allerede var givet Ordre, til at transportere Kronnings-Regalierne og Rigsbanneret fra Trondhjem til Christiania. Kronprindsen var den 17de August kommen hjem igjen til Stockholm. Fire Herrer i hans følge: Baronerne Munk og Gyllengranat samt Majorerne Peyron og Lund sted have af Keiser Nicolaus faaet St. Annaardenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 25de hujus bortkaldte Gud den Urandsagelige, ved et fornyet Anfald af Apoplexie, min inderlig elskede Mand, Christian Frederich Friis, Sognepræst til Aarslev, Hørning og Lihme, i hans Alders 52de Aar, fra mig og 8 uforsørgede Børn, af hvilke den Yngste kun er 2 1/2 Aar gl. Enhver der kjendte den Salliges Værd som Menneske, maa føle mit Tab; og hvor der saae ham i vor huuslige Kreds, saae hans redelige Stræden efter at gjøre mig til den lykkeligste Hustrue, vil vist med mig fælde Taarer. Gud skjænke mig Kraft til at holde fast ved den Troe, at han ogsaa heri handlede viist og naadigt; thi kun Tanken om evig Gjenforening vil kunne trøste mit knuste Hjerte. Aarslev Præstegaard, den 26de Aug. 1830. Chr. A. Friis, fød Randrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Jfølge vedtagen Bestemmelse foretages en 4de Auction over det Boet efter afgangne Skipper Mathias Holmes Enke Ane Caspersdatter, tilhørende Sted gl. No. 154, nye No. 362 i Dynkarken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Torsdagen den 2den Septbr., førstk. om Formiddagen Kl. 11. Auctionen holdes i Stedet. Hvilket her ved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 20de August 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver forretages Auction Tirsdagen den 7de Septbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 hos Reebslager A. Kaae paa Middelgade, over en Spindebod, beliggende udenfor Middelgadesport, samt over endeel Løsøre, bestaaende af : et Sengested, Sengeklæder, en Kommode, endeel Kjøkkentøi, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de August 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Tirsdagen den 7de Septbr. førstk. om Eftermidd. Kl. 5 foretages Auction i Stederne No. 237 og No. 216 paa Graven, over 6 Stk. Kakkelovne, tilhørende Madame Michelsens Boe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de Aug. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Onsdagen den 8de Septbr. førstk. om Eftermidd. Kl. 2 foretages Auction i Boet efter Vognmand Christian Johansens Enke Anne Andersdatter, over Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, Sengeklæder, Linned, Gangklæder, og endeel Kjøkkentøi m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de August 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Løverdagen den 25de September førstkommende om 1 Formiddagen Kl. 10, vorder paa Frederiksborg Ladegaard ved offentlig Auction imod contant Betaling bortsolgt 26 Stykker Tyre af 1 1/2 Aars Alder og derover, tjenlige til Springning og til Qvæg-Avlens Forbedring, saavelsom 24 Stkr. Køer og Qvier, af den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Qvæg-Stamme paa Faurholm; endvidere paa samme Tid og Sted. 100 Stkr. Vædre af forskellig Alder. 75 - Faar og Gimmere. 209 - Beder og Bede=Lam. Alt af spansk Race, hvilket herved til Efterretning for Lysthavende bekjendtgjøres. Frederiksborg Ladegaard, den 24de Nielsen. August 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Næstkommende Løverdag den 4de Septbr. Formiddagen Kl. 11 afholdes Licitation paa Herredstinget Aarhuus Raadhuus til Opførelse af 20 Steenkister paa Landeveiene i Hads og Ning Herreder. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 27dLanng. August 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
J Følge kongel. allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmar sken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at Vi, efter den af Procurator Rasmus Jen en af Vor Kjøbstad Randers, udi Vort Land Nørre Jylland, hans for de myndige Arvinger efter afgangne Generalkrigscommissair Hans de Folsach og Dennes forhen afdøde Hustrue Margrethe fød Secher til Giesinggaard, under fornævnte Amt, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Procurator Jensen ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og DagVarsel, i den danske Stats-Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts Tidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i fornævnte Afdødes Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for vedkommende Arvinger at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om det var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Restdentsstad Kjøbenhavn, den 7de Aug. 1830. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierutff. M. Lange. Hansen. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Bevilling for Procurator Jensen af Randers Kjøbstad til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i afgangne Generalkrigscommissair Hans de Folsachs og forhen afdøde Frues Boe. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i fornævnte afgangne General=Krigscommissair Hans de Folsachs og forhen afdøde Frue Margrethe fød Sechers Boe, med deres Paastand at fremkomme og deres Krav inden forbemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for vedkommende myndige Arvinger, som holdt Samlinger i Stervboerne paa Giesinggaard næstkommende 1ste October, og saaledes fremdeles indtil videre, den første Søgnedag i hvert Qvartal, om Formiddagen Kl. 10 slet. Randers, den 24de August 1830. R. Jensen, Over= og Underrets=Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Kakkelovne. Bielæggere og Vindovne, 1, 2 og 3 Etage, Spisestueovne, af flere Faconer, baade kjøbenhavnsk og norsk Støbning, er for billig Priis tilkjøbs hos J. P. Schmidt. 3 a 4 Bands Hør, Tavler & Klumpe=Blye, og er tra gode reengjorte Svinebørster faaes til billig Priis. J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Atter er fra det kongl. Landhuusholdnings=Selskab bleven mig tilsendt støbt Jern til forbedrede nordamerikanske Plove, som udsælges til 5 Rbd. Sedler pr. Sæt, enkelte Skjærer kan nu og faaes til 2 Mk. Tegn. pr. Styk. Dette tjener til Efterretning for de Landmænd der deels have bestilt, deels gjort Forespørgsel om J. P. Hammershøy. samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Udmærket god Liebauer 4re & 3 Bands Hør samt Riga Hamp og Hampeblaar faaes til billige Priser hos J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Extra godt Bryggemalt kan faaes hos K. M. sal. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-28
Den hos mig berammede Løsøre Auction er udsat Kold. lindtil videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
Arresterens Kyheder fra Adlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
Frankrige. Den 15de, 16de og 17de August har der atter været en foruroligende Bevægelse blandt Haandværksfolkene i Paris. En Hob forlangte f. Ex. at alle fremmede Haandværksvende, navnligen Elsasserne, skulde jages ud af Staden, da de toge Arbeidet bort fra Hovedstadens egne; en Anden vilde, at alle Fabrik=Maskinerier og Bogtrykkeriernes Hurtigpresser skulde ødelægges. Tretusinde Slagtersvende førte Klage over Præfecturen og deres Mestere. Til langt ud paa Nætterne hørte man disse urolige Hobe synge Frihedsviser gjennem Gaderne. Ved Montmartre, hvor der stod en bevæbnet Folkehob, var det nærved atter kommet til Haandgemænge. Nu arbeides der af alle Kræfter paa at faae Nationalgaden i en Hast organiseret. Man haabede, inden 6 a 7 Dage at have 70,000 Md. i fuld Rustning paa Benene. Et Garderegiment som ligger i Courbevoie gjør endnu Modstand; nu er der givet Ordre, at hvis det ikke strax vil give efter, skal det hugges sammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
Der gives 3 politiske Hovedpartier i Paris. De Personer som have taget virksomst Andeel i de nyeste Begivenheder, den Masse af Tilhængere, de muligen kunne saae, og deres Diærvhed under den nye Revolution, gjøre det første Partie frygteligt, paa hvis fjendske Stemning imod den nyvalgte Konge der ingen Skjul blev lagt under hans korte Statholderskab. Midt under Jlden, var deres Løsen: "Jngen Bourbonner mere, Friheden, leve, Nationen leve! Republiken leve!" Og naar den ymtedes om en Statholder, raabte de: "Bort med Orleans!" Det andet Partie er det seirende; det satte Hertugen af Orleans paa Thronen, hvorved det haaber, ikke allene at bevare Freden med de fremmede Magter, men ogsaa at ende Borgerkrigen. Den største Deel af rensesen. de Deputerede, hele Handelstanden, lige fra Bankøren ned til Kræmmeren, som har en Stemme ved Valgmøderne, høre til dette Partie, i hvis Spidse staaer Lafitte, Perrier og Lafayette. Det tredie Partie hylder Legitimiteten, og har alle Prælaterne, en Deel af Præsterne, en stor Deel af den gamle Adel og mange af de høiere Øvrighedspersoner for sig. Det fordrer Kronen for Hertugen af Bordeaux, til hvis Fordeel Kongen nedlagde den. Men ikkun Understøttelse fra Provindserne og de udenlandske Magter vil kunne give dette Parties Bestræbelser Eftertryk. Af saadanne Elementer bestode altsaa de Forsamlinger, som i Møderne den 6te og 7de August afgjorde det franske Folks Skjebne, idet mindste for en Tid. Medens disse Forsamlinger holdtes, havde en umaadelig Masse Mennesker forsamlet sig udenfor Huset, og en Skare af 5 til 600 velklædte unge Mennesker, trængte sig ind af Porten under idelige Raab af: "Bort med alle Arverettigheder, Folket leve! Jngen Privilegier mere. De Deputeredes Kammer forraader os os. v. Lafayette begav sig ud paa Trappen og tiltalte Rolighedsforstyrrerne: "Stille, mine Venner, Eders Meninger ere netop mine, Stoler paa mig ogsaa heri, Men jeg har sat min Ære i Pant paa, at ingen Uroligheder, skulde afbryde Kamrenes Forhandlinger. Dersom nu disse forstyrres, og der forefalde ubehagelige Scener her ligeudenfor Døren, saa staaer jeg til Ansvar. Mine Herrer, Jeg sætter min Ære under Deres Venskabs Beskyttelse!" Oldingens fyndige Ord virkede, og Skaren drog bort, syngende Marseillaner=Hymmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-31
J den franske Stad Montauban hersker der en meget fjendtlig Stemning mod den nye Regjeringsform. Den 8de August satte Folket sig i Procession med en hvid Fane i Spidsen, saa der maatte beordres Tropper fra Toulouse for at adsprede det. Endnu har ingen Privatmand den trefarvede Kokarde, og først den 10de August blev Nationalfanen hængt ud fra Præsecturket og Mairieriet, og det endogsaa af Soldaterne. Montauban ligner en spansk Stad, den staaer gandske under Præsternes Herredømme.