Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Berlin. Den 22 er Hans Churfl. Durchl. fra Carlsbad lyckelig her tilbagekommen. Lyck. Lyck. Hvorledis denne Stad gandske u-formodendis af Msr. de Boufl. blef Bombarderet, kand sees af følgende sandfærdige Relation: Den 31 passato er hand over Reviren ved Trecipont passeret, og har der Castellet af Foisse, hvorudi laae 50 Lyttiske Soldater, besat; Den 1 Junii lod hand Cartenser Klosteret, som ligger uden for Staden, beskyde, og bekom det, samme Aften ind med Storm, dog retirerede Guarnisonen sig ind i Staden, efterdi de ey derfra kunde blive secunderet, af Aarsag at den Tid sig ickun henved 4000 Mænd udi Staden befant, dog hafver mand af Staden og Castellet u-ophørlig canoneret, hvorved dog de Franske icke kunde forhindris at forfærdige deris Batterier og Kiedeler, men adskillige Franske blef ihielskudt, iblant hvilcke fandtis Msr. de Boufleurs nærmeste Slegt og Arfving. Den 2 kom 1600 Mænd fra Namur udi Staden. Den 3 hafver Fienden stærck paa Stadens Bolvercker begyndt at skyde, og endnu 3 Batterier forfærdiget, ved Klocken 5 om Eftermiddagen, skikte Monsr. de Boufleur en Trompeter i Staden til Førsten og Biscopen af denne Stad, som begiærede: 1. At Biscopen alle Tractater, som hand med de Allierede gjort hafver, skulde renuncere. 2. Staden paa Discretion at ofver gifve. 3. Toe Millioner Brand Skatt at gifve. 4. Og sidst at skulde indtage Fransk Guarnison i Castellet, hvilcke Conditioner Biscopen Rotunde afslaget hafver, hvorfor Monsr. de Bouffleur, først nogle Bomber lod indkaste, i forhaabning, at Borgerskabet skulde sig lade forskræcke. Men der hand saae at det var forgiefvis, lod hand samme Nat ofver 1000 Bomber indkaste, og meere end 2000 gloende Kugler skyde ind i Byen, hvilke gjorde stor Skade. Den 4, Klocken 10 om Morgenen, kom 3000 Hollandske Ryttere ind i Staden, samme Aften lod Monsr. de Bouffleur igien Bombardere og med gloende Kugler skyde, hvorved den store Broe ofver Masen kom udi Brand, siden afbrændte Grignee la Boverie, og fordi hand den 5 Bombarderingen holdte ved lige, er fra St. Nicolai til St. Toillieu, den største Deel af Neuwisse, tillige med den gandske Kapeler af St. Catharina, og St. Magdalena afbrændt, Raad-Huuset og Løyers-Hall samt 10 a 12 Huuse paa Trofvet blef ogsaa lagd i Aske. i Aske. Den 6 bekom vi 6000 Brandenborgiske og 3000 Hesser i Staden, ved Natter Tide forsøgte Monsr. de Bonfleur en Storm paa Bouverie, som hannem mislingede. Den 7 om Morgenen for Dag, tog hand her fra med stor Hast, efterladendis 2 Stycker, half Parten af hans Folck lod hand marchere imod Dinant, og de andre hen ved Siden af Mass-Strømmen; Voris kunde hannem ey et forfølge, fordi Landet omkring, ligger meget favorabel, til en Retirade. Ofver 300 Gaarde og Huuse ligger i Aske, og en temmelig Deel ere beskadiget, dog er den største Deel af Staden ubeskad. Mand vil forsickre, at ved 3000 Bomber ere komne i Staden, og ved 6000 Styck-Kugeler. Mens Bombarderingen skeede, hafver en Deel Borgere og andre, hvide Fahner udstucket, hvilcke mand for gode Franske holder, og skal nu skee Jnqvisition imod dennem. De Fangne refererer at Msr. de Boufleur, aldrig troet hafde, at Staden skulde kunde resistere, tilmed var hand af det Franske Anhang i Staden, Udgangen gandske anderiedis forsickret, og var Msr. de Luxemburg ogsaa i Meening at giøre lige det samme ved Brysel: Men Førsten af Valdeck hafde sin Armee, som den Tid ickun af 20000 Mænd bestod, saa fordeelagtig ved Bryssel forskandset at Monsr. de Luxemburg med ald hans store Magt slet intet sig kunde forretage; er saa disse tvende importante Stæder, som de Franske udi deres Meening var vis paa, Lyckelig blefven beholdet. Cølln. Her i Staden haver de Chur-Cølniske Stænder, efter Hans Chur-Førstl. Durchl. Udskrivning en Landtag holdet, udi hvilcken Stænderne til den nye Hverving 220000 Rxdl. bevilget hafver. Mayntz. Mons. le Marschal de Lorges Ligger med 8 a 9000 Mand til Nieder-Olm, som icke er ret langt fra denne Stad, ald Jordens Grøde og Græs paa Marcken hafver hand ladet forderf ve, og blef de saa dristig at deris Cavallerie under Styckerne Fouragerede, hvilcket formedelst voris Stycker, endeel med Lifvet maatte betale. J det første vare vi bange for en Bombardering, men de retirerede sig dog strax igien udi deris Leyer, kom dog den 14 endnu engang og Fouragerede ald Grøden slet bort. Hob 2 De De Franske Ryttere og Dragoner, bortløber stærck, og gaar aldrig en Dag forbi, at icke nogle ankommer. Et Parthi Husarer 50 Mand stærck, hafver den Franske Forvagt angrebet og 11 Fangne bekommet, og blef siden af det ganske Fiendtlige Cavallerie under Styckerne forfølget. Nogle Dage derefter gjorde General Major von Thungen Gouverneur udi Staden, om Natten et stærck Udfald med nogle 1000 Mand, paa den Franske Leyer. Men saasom de Franske derom bekom Kundskab, fandt mand dennem udi god Postur, som Dagen begyndte, kom det dog til en liden Skermutering ; General Majoren, som saae at hans Anslag, var forraadet, retirerede de sig udi god Orden igien i Staden. Følgende Dag derefter kom nogle høye Officerer voris Dragoner Vagt i møde, hvilcken de fornemmeste toge Fangen, iblant dem var Monsr.