JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-07
Af den paa Hovedgaarden Øebierggaarg i Præstøe Amt værende, for Kongelig Regning anskaffede Qvægstamme af Tyroler- og Sveitzer-Racer ere 12 Stkr. unge Tyre tilkiøbs, eller og af paalidelige Landmænd at erholde tillaans, imod Tilbagelevering om 1 til 2 Aar fra Udleveringen. De, som enten ønske at benytte dette Tilbud, eller ville kiøbe disse Tyre, have at henvende sig enten i Kiøbenhavn hos Commissionen for de Kongelige militaire Uld=Manufacturer, eller paa Øebierggaard, hos Forvalter Sørensen. som er vandt til Et sat Fruentimmer, at fore Huusholdning og kan paatage sig foruden Madtillavning for ne honnet borgerlig Familie, en stor Folkehuusholdning med Sparsommelighed, under en bevandt Huusmoders Anviisning, kan faae Condition til 1ste Mai, hvor hun sikkert vil finde sig tilfreds. De, som ville søge samme, afgiver et Brev om deres Stilling m.v., afsendt allersnarest med Udskrivt: Søgende a Rønnede Kroe pr. Kiøge eller Præstøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-07
Enhver, som endnu er have udbetalt Beløbet af de af mig under 1ste Januar d. A. og forhen udstædte Regninger, giver jeg mig herved den Friehed, at anmode om, behageligen, i det seneste inden denne Maaneds Udgang, at afgiøre samme. Slagelse Apothek den 1ste Marts 1829. C. H. Knudsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-07
For en duelig og med Anbefalinger forsynet Kokkevige er en Tieneste at faae til 1ste Mai d. A. paa Corsver Postgaard. De Søgende ville melde sig sammesteds til E. Jacobsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-07
Til anstundende Paaske kan modtages et Drengebarn til Underviisning i de almindelige Skolekundskaber, og, om ønskes, i det latinske Sprogs Begyndelsesgrunde hos Høyer, Skolelærer i Hylstrup ved Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-07
At Undertegnede har nedsat sig som practiserend, Læge i Skielskuer og anbefaler sig til Egnens Beboere tager jeg mig herved den Friehed at bringe til offentlig Kundskab. H. C. Freisleben. Cand. Med. & Chirurg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-07
En voxen Dreng, som er confirmeret, der har Lyst at lære Grovsmed Professionen, kan strax blive antaget i Lære hos Smed Erichsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-07
En skikkelig og ordentlig Dreng, af honette Forældre, som har Lyst at lære Guldsmed Professionen, kan blive antaget efter Confirmationen hos Guldsmed Ringbergs Enke i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 15de Aarg. Tirsdagen den 10. Marts 1829. No. 20 træde Aar. Ti dagen den 10. Marts 1829. No. 20. med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Resultater af nye Amerikanske og Engelske Skrifter om Negerslaveriets nærværende Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
(Af Bulletin Universel Septbr. 1828.) Jblandt de talrige Skrifter, som for nærværende Tid udkomme om Negerslaveriet, ere ingen interressantere end de, som skrives paa Stederne selv, hvor man har Forholdene for Øinene, og hvor man lever midt iblandt de saa forskiellige og forviklede Jnterresser, som i denne Henseende nu finder Sted i den nye Verden. A. disse Skrifter kunne følgende Resultater udledes om Følgerne af Slavehandelens Afskaffelse paa Negerslavernes Kaar og Characteer. Saalænge Slaveskibene hvert Aar bragte til Colonierne disse Vilde i tusindeviis, som vare ubekiendte med Europæernes Sprog og Sæder, hvis Siæleevner vare sløvede af Overtroe, og hvis naturlige Vildhed endnu blev forøget ved alt det, som de havde udstaaet paa Overreisen, saa var det umueligt at holde saadanne Mennesker paa en anden Maade i Tømme end ved Tvangsarbeide, og alleslags Apparater til at indjage dem Skræk vare høist nødvendige for deres Sikkerhed, som skulde have dem i deres Tieneste. Men det var ogsaa Følgen af en saadan Behandling, at disse Mennesker, som ved Vold vare bortførte fra deres Fædreneland og vare blevne løsrevne fra deres vante Stilling, creperede med en forbausende Hurtighed, hvorfor denne infame Handel maatte uophørlig fornye i Colonierne de Afrikanske Sæders Barbarie. Al Forbedring i Negernes Kaar var ikke allene undførlig; men endog farlig, og ikke uden Grund betragtede Colonisterne det mindste Forsøg af dette Slags, som et Signal til deres Undergang 20 Aar ere nu hengaaede siden Slavehandelen er bleven afskaffet i de Engelske Colonier, i dette Tidsrum er de fra Afrika indførte Sortes Race tildeels uddød. Nye Slægter, som ere fødte i Landet, ere fra Barndommen af blevne vante til deres Herrers Sæder, Religion og Sprog; da de ere blevne tilholdte til Orden og Lydighed, saa ere de ogsaa skikkede til at modtage alleslags Forbedringer; deres Fremskridt skulle ogsaa være betydelige. Lovene have sat visse Grændser for deres Afstraffelse; men Sædernes Jndflydelse har virket mere end Lovene; for 15 Aar siden fandt 20 Gange saamange Afstraffelser Sted som nu, og det samme er Tilfældet med de offentlige Executioner. Lænker og Halsjern ere afskaffede i de fleste Plantager; alle Negere ere døbte; Kirkernes Antal er blevet tre Gange saa stort og de live alle flittigt besøgte af Slaverne. Tilforn lod man Kiønnene sammenblande sig uden nogen Orden, nu begynde ordentlige Ægteskaber at blive indførte. Fordum boede de indførte og de indfødte Negere sammen og bleve behandlede paa samme Maade, nu har hver Familie sin Hytte med et Stykke Jord, som tilhører den, og som den maae dyrke til sin egen Fordeel i de Timer, naar den ikke arbeider for sin Herre, saale des opstaae nu paa Plantagerne hele Landsbyer, hvori Hytterne staae i Skyggen af Cocostræer og ere omgivne med Hauger, saa at de ere langt fra at have Udseendet af at være Jammerens Boeliger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
For at forebygge dette Onde er man nu i de Forenede Stater faldne paa tre Udveie, enten at etablere Frienegerne dybt inde i de Amerikanske Vildnisse, eller at transportere dem til Hati, eller at anlægge Colonier af Frienegerne paa Kysterne af Afrika og bringe dem dertil. Men den første Plan er ikke tilraadelig; thi de F. Stater kunde let derved skabe sig en fiendtlig Magt paa sine Grændser, i Tiden kunde disse Negere blive farlige Naboer. Man har begyndt paa at transportere Frienegerne til Hayti; i Begyndelsen tog Præsidenten Boyer villig imod dem; men han blev snart kied af disse Transporter. Man har derfor nu grebet til den tredie Udvei at anlægge Colonier af Frienegere paa Kysterne af Afrika og bringe dem dertil; et stort Selskab under Titel af det Amerikanske Colonial=Societet er oprettet, som holder et aarligt Møde i det lovgivende Corps's Sal i Vashington. En Colonie er ogsaa bleven anlagt i Afrika under Ravn af Liberig, hvorhen 12000 Frienegere ere blevne bragte, og som er i god Fremgang; man haaber saaledes at blive skilt ved sin overflødige Folkemængde af Sorte i Nordamerika, og at udbrede tillige Culturen derved i Afrika, men man frygter dog tillige for at dette Middel ikke vil blive tilstrækkeligt til at hæve dette Onde, da Transporterne af disse Frienegere koster for meget til at det fornødne Antal kan blive udbragt af Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Siden Colonial=Producterne blive nu frembragte i en langt større Mængde paa Amerikas Fastland og i Ostindien end tilforn, hvoraf Følgen bliver at disse Producter falde i Prisen, saa forestaaer en uundgaaelig Forandring i de fordums Coloniers Tilstand. Det vil ikke længere kunne betale sig at kjøbe Negere i dyre Domme som tilforn og udsætte sig for at tabe dem ved en haard Behandling. Planteurerne ville efterhaanden blive selv overbeviiste om, at de ville blive nødte til at behandle deres Slaver paa en anden Maade og efterhaanden løsne Slaveriets Baand, naar de ville soutinere sig, og Udviklingen af Tingenes Gang paa Jorden har virket mægtigere til at afskaffe denne Skiændsel for Menneskeslægten end al Philosophie og alle Principer. Vist nok er det at denne Sag foraarsager i vor Tidsalder en stor Giæring paa hiin Side af Havet, som vi til Lykke ikke kiende noget til paa denne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Nyeste Post-Efterretninger. Det klarer sig bestandigt bedre op om hvorledes Sagerne staae i Østen; man seer Tordenskyerne nu samle sig stedse tykkere over Krigens blodige Skueplads. Vi gaae et rædsomt Foraar imøde; men vi ville haabe at Culturens og Humanitetens Blomster ville skyde op af de Strømme af Blod, som skulle udgydes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Som man erfarer, hedder det i en Skrivelse fra Donau af 22de Februar, søger Hr. Jaubert at forskaffe det Franske Flag en frie Seillads igien nem Dardanellerne og Bosphorus efterat han er bleven afviist med sine Propositioner angaaende Grækenlands Pacification. Maaskee den Engelske Ambassadeur vil med det første begive sig til Constantinopel for at giøre Porten Forestillinger i dette Anliggende. Alt Haab til Udsoning imellem Rusland og Porten er forsvundet, da Porten har erklæret, at den vel vil underhandle med England og Frankerige, men ikke med Rusland førend dets – J en Tropper ere gaaede tilbage over Pruth. anden Skrivelse fra Pera af 26de Februar, og altsaa fra en af de Diplomater, som der opholde sig, berettes: at den Mening havde der været almindelig udbredet, at Porten havde antaget de mæglende Magters Forslag, og vilde afsende Underhandlere til Smyrna eller til en Øe i Archipelet; men Sultanen har ikke antaget disse Forslag, han overdrog Reis Effendi, at erklære den Nederlandske Gesandt, at han havde faaet Ordre af sin Herre til nøie at følge de Forskrifter, som han flere Gange havde meddeelt Ambassadeurene paa Corfu, og at han aldrig vilde afvige fra denne Linie. At de allierede Magter have stillet Morea under deres Beskyttelse vilde Porten forsaavidt erkiende at den ikke vilde sende Tropper dertil. Da Baron v. Zuilen ønskede at erholde denne Erklæring skriftlig, saa skal den være bleven ham diettret eller skriftligt meddeelt, og foruden det anførte, indeholde, at Porten ønsker, at den Franske og Engelske Ambassadeur ville komme tilbage til Constantinopel, til hvis Bortgang den ikke veed Aarsagen. - Uagtet denne Erklæring er det samme som et Afslag, troer man dog at der hemmelig underhandles. Hr. Jaubert bliver behandlet med megen Agtelse. Denne skriftlige Erklæring mang ler vel alle diplomatiske Former og kan neppe betragtes som et officielt Document, desuagtet har dog den Nederlandske Gesandt afsendt den, som Svaret paa Hr. Jauberts Propositioner til Hofferne i Paris og London; Coureren dermed afgik fra Constantinopel den 26de, som den Østerrigske Jagttager beretter. - Det kommer nu an paa hvorledes disse to Hoffer vilde optage denne Erklæring; alt synes at være moednet til at modtage og overveie den med den største Rolighed: Fyrsten af Polignac er kommen tilbage til London d. 20de Februar med de Jnstruktioner han har modtaget af sit Hof, og havde Dagen derpaa en Samtale med Hertugen af Wellington og Greven af Aberdeen, som varede i to Timer og Greven af Matuschewitsch fortsætter sine hemmelighedsfulde Underhandlinger i London. Publikum der var af den Mening, at han bestræbte sig for at forhindre en Engelsk Ambassadeurs Afsendelse til Constantinopel. Hvori saa hans vigtige Kald bestaaer, saa tiener Emancipations=Sagen fortræffeligt til at beskjæftige det Engelske Folks Opmærksomhed, imedens de store potitiske Forholdsregler blive aftalte. Men som den første vigtige Følge af Portens Erklæring kan det maaskee betragtes at, som man siger de Franske Tropper skulde have faaet Ordre tit at opsæte deres Tilbagereise fra Morea.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
At man under saadanne Omstændigheder hører tale om Krigstilberedelser er derfor mere naturligt end at man midt i den strenge Vinter skal høre tale om Krigsbegivenheder, og dog finde begge Sted. Angaaende de første hedder det fra Jasseunder 9de Februar: at det Keiserlige Russiske Hovedqvarteer vil i Begyndelsen af Marts bryde op mod Donau og at Keiseren vil paa samme Tid ankomme til Jassy, at Operationerne skulle begynde med at beleire Silistrig; at 4 Divisioner skulle om 14 Dage rykke ind i Moldau og flere følge bag efter; at Troppe-Afdelinger begynde allerede at gaae over Pruth; at Greve Diebitsch forventes snart dertil, endelig at Feldtmarskal Wittgenstein har formedelst sin høie Alder forlangt sin Afskeed og vil rimeligen erholde den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Om Krigsbegivenheder erfares følgende: Fæstningen Turno eller Turnul, paa denne Side af Donau og ligeover for Nikopolis, har capituleret den 13de Februar, og Commandanten i Fæstningen Achmed Selim har overleveret Nøglerne til Fæstningen til Greve Langeron; Garnisonen, 1500 Mand stærk, fik Tilladelse til med Vaaben og Effecter at begive sig til Tyrkiet. J en Tid af 3 Uger ere saaledes 98 Kanoner og 8 Faner blevne erobrede og 3500 Tyrker dræbte eller tagne til Fange; uagtet Jorden var højt belagt med Snee have ed Russiske Soldater dog udholdet at bivouakere. Derimod skal Storvezieren have indberettet til Constantinopel, at Jbrahim Pascha skal den 13de Januar have overfaldet den af Russerne besatte Stad Kosludschi i Nærheden af Varna, fordrevet dem fra deres Forskandsninger og derpaa sat Jld paa en Moskee, hvortil de havde trukket sig tilbage, og hvori alle de Russer skulle være indebrændte, som ikke omkom ved Sværdet; Russerne skulle have tabt 900 Mand. Efterretningen opvakte en stor Enthusiasme i Constantinopel; paa den anden Side har det uvisse Rygte udbredet sig, at Tyrkerne have den 22de lidt et stort Nederlag ved Varna. - General Paskevitsch skal have erholdet betydelige Forstærkninger og giøre Tilberedelser, til at aabne Feldttoget i Asien; hvorimod Porten har givet sine Paschaer i Asien Ordre til at afsende deres Contingenter til Erzenrum. Den Russiske Flaade skal fordobble sine Operationer i Middelhavet, og der tales om at Lord Cochrane skal ansættes ved den. - Grækerne føre deres Angrebskrig med Eftertryk, den Østerrigske Jagttager beretter af Bladet den Græske Bie, at Tyrkerne have den 5te December forladt Karpenisse og trukket sig tilbage til Thessalien, hvorhen de være blevne forfulgte af Chilliarkerne Strato, Ran go, Tavella og General Dentzel ogsaa skulle Grækerne have besat Thermopylerne. - Grækerne have saaledes erobret hele det egentlige Grækenland eller Provinsen Livadien paa Staden Athen nær.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Overgeneralen Fyrste Demetrius Ypstlanti har opfordret alle fraværende Primater til at vende tilbage til disse erobrede Provinser, hvor han, ifølge den Græske Regierings Ordre vil oprette Damogerontier. Præsidenten som er ankommen fra Poros til Ægina og der har modtaget Cour af Panhelleniet, skal aldrig have seet saa fornøiet ud Jblandt Albaneserne skulle der herske som nu. store Giæringer; Seraskieren Redschid Pascha skal have villet lokke flere af deres Høvdinger til sig til Janina, een af dem, som vovede derpaa, blev dræbt af et Pistolskud, som han vilde gaae op af Trappen til Paladset; nu hedder det, at flere Epirotiske Chefer vilde støde til den Græske Armee: disse Bevægelser og de Græske Armeers overordentlige Fremskridt under General Church i Vest grækenland og under Demetrius Ypsilanti i Øst grækenland ere en meget farlig Omstændighed for Porten og maatte synes at kunne tiene til at formaae Sultanen til nogen Eftergivenhed Den Franske Ambassadeur Greve Guilleminot, har udvirket af Præsidenten at alle de Tyrkiske Fanger som Grækerne havde i deres Vold ere blevne friegivne; de ere 500 i Tallet bragte paa den Franske Fregat Armide til Smyrna. Kongen af Frankerige har udnævnet General Maison til Marskal og forundet flere Officere ved Expeditions=Armeen Ærestegn og Titler. To Stafetter have bragt nye Efterretninger fra Armeen: De Stæder, som Tropperne have besat, begynde at reise sig af deres Ruiner og Tegn paa Liv, Handel og Vindskibelighed at yttre sig. Symptomerne til Pesten ere aldeles forsvundne og frievillige rigelige Bidrag ere indsamlede ved alle Divisionerne for at skaffe Jndvaanerne i to Landsbyer Føde og Klæder, som ved Spærringen vare berøvede al Fortieneste; de Franske Troppers Sundhedstilstand er, temmelig god. – Jbrahim Pascha var bleven saa indtaget af at see de Franske Husarer, at han er nu i Begreb med at oprette i Kairo og Omegnen flere Regimenter af ridende Jægere og Uhlaner, hvis Uniform skal blive en Efterligning af de Franskes. Vicekongen og hans Søn ville give den militaire Organisation et nyt Sving og forstærke Armeen betydeligt; man siger at Jbrahim vil foretage et Feldtog mod Vechabiterne. Paschaen som er meget begiærlig efter Penge har gjort sig til den eneste Kiøbmand i Ægypten og skader derved sit eget Vel; thi Handelens Flor lider altid ved Monopoler, ogsaa vil han lade samle alle transportable Oldsager i Landet og holde for sin Regning Jfølge de et Udsalg dermed til Udlændinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
nyeste Efterretninger fra Pera skal Mangelen paa Levnetsmidler blive temmelig følelig i Constantinopel, saa at den Russiske Blocade forfeiler ikke sit Øiemed; men den Østerrigske Jagttager forsikkrer det modsatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Den sidste udenlandske Post er ankommen og har medbragt følgende Efterretninger:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Den Preussiske Statstidende melder fra Constantinopel, at Storvezieren er afsat og den bekiendte Redschid Pascha udnævnet til hans Efterfølger; han begiver sig til Armeen med et Corps Albanesere. – Sultanen har erklæret Paschaen af Scutari for en Rebel, fordi han ikke har adlydet hans gientagne Ordre at marschere til Donau. – Storfyrste Michael har forladt Warschau d. 24de Febr. og er afreist til Tultschin, Gardens Hovedqvarteer. - Den Østerrigske Keiser har ladet Staden Venedig erklære for en Friehavn. - Hertugen af Clarence har i det Engelske Overhuus erklæret sig for Emancipationen. Billen desangaaende skal forelægges Parlamentet den 5te Marts. Billen angaaende Undertrykkelsen af den Katholske Association er passeret Overhuset med et Amendement til Fordeel for de lovmæssige Foreninger; Lord Redesdale har indgivet en Protest imod dem. Alle Statens Embedsmænd i Dublin have faaet Ordre til at afholde sig fra Deeltagelsen i de politiske Klubber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Jndenlandske Efterretninger. Vilhelmine-Stiftelsener, som bekiendt, et Velædigheden helliget Minde om Hs. Kgl. Høihed Prinsesse Vilhelmine Marias Formæling med Hs. Kongel. Høihed Prinds Frederik Carl Christian til Danmark. Jfølge Kgl. Reskript af 7de Febr. d. A. ere disse Bestemmelser gieldende: Det Capitalbeløb som dertil er indsamlet, ialt 44. 174 Rbd. Sølv, (der vil afgive et aarligt Rentebeløb af 1766 Rbdlr. Sølv), er Stiftelsens oprindelige Grundcapital. Det aarlige Rentebeløb skal bruges deels til veldædige Uddelinger til hvert Aars første Novbr., deels til Kapitalens Forøgelse. Den 1ste Novbr. 1829 skal en Datter af en mindre formuende kongelig Embedsmand tildeeles en Udstyrsportion af 500 Rbd. Sølv ved hendes Giftermaal, og to Haandværkssvende hver en Hielp af 200 Rbd. Sølv til deres Nedsættelse som Mester. Ligeledes forholdes til 1ste Novbr. 1830 og paafølgende Aar, indtil Stiftelsens Capital ved det Overskydende af Rentebeløbet, og andre tilfældige Jndtægters Renter er voxet til 60,000 Rbd. i Obligationer. Da bliver Udstyrsportionerne aarligen to, hver paa 500 Rbd. Sølv, og Portionerne til Haandværkeres Nedsættelse tre, hver paa 200 Rbdlr. Sølv, indtil Kapitalformuen er voxet til 72,500 Rbd. Sølv. Da blive 3 Udstyrsportioner, og 4 Portioner til Haandværkere at uddeele. Naar Kapitalen er voxet til 80,000 Rbd. anvendes Renten til 4 Portioner Udstyr, og 6 Portioner til Haandværkere. Naar Stiftelsen derefter skulde erholde yderligere Tilvært, bliver det ved Kongelig Beslutning nærmere at bestemme, hvorledes den Deel af den aarlige Jndtægt, som maatte overstige 3200 Rbd., kan til passende velgiørende Øiemed anvendes. Ansøgninger om Udstyrs Hielp forelægges Kongen af Stiftelsens Direktion i Begyndelsen af hvert Aars Octbr. Maaned. En Haandværksvend, der skal kunne have Adgang til Hielp af 200 Rbd. til at nedsætte sig som Mester skal foruden Duelighed og skikkelig Opførsel godtgiøre, for saavidt han er Jndfødt, at han i fulde 7 Aar har arbeidet som Svend og deraf i det mindste 3 Aar her i Landet; for saavidt han maatte være fremmed, at han i fulde 7 Aar har arbeidet som Svend her i Landet; ligeledes at han ved successive at oplægge af sin Svendefortieneste har i en Sparekasse indestaaende i det mindste 80 Rbd. Direktionen bringer aarligen tre Haandværkere i Forslag for hver Portion, af hvilke Kongen udnævner den Hielpen skal tilflyde. Til Direkteurer for Stiftelsen ere udnævnte Hans Excellence Geheime Stats og Finantsminister Møsting og Biskop Dr. Münter. En Fundation for Stiftelsen skal igiennem Cancelliet udfærdiges.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Hinge og Vindersløv Menigheder samt Provst for Lysgaard, Hids og Houlberg Herreder, i Viborg Amt og Aarhuus Stift, J. H. Stabell, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede som Provst i bemeldte Herreder, og Sognepræst for Frederikshøi og Krarup Menigheder i Aarhuus Stift, L. Kjerulf, beskikket i hans Sted til Provst i de nævnte Herreder; personel Kapellan for Nexøe og Bodil Menigheder paa Bornholm, L. Winslow, til Sognepræst for Seierøe Menighed under Siællands Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Døde. Mad. M. C. Nielsen, 85 Aar, 15de Februar, Hofjægermester P. J. de Svanenskiold, 65 Aar, 18de Febr., Kongelig Pensionist P. Nielsen, 59 Aar; Ane K. Møller fød Riis, 51 Aar, 13de Febr.; Etatsraadinde Frankenau, fød Falch, 84 Aar, 16 Febr.; C. Maria Schreiber, 68 Aar; Elisabeth M. Tribler, 57 Aar, 15de Febr.; J. Fr. Röeper, 17de Febr.; Grosserer H. J. Goldschmidt, 48 Aar, 19de Febr. S. Dorthea Lange, fød Nielsen, 62 Aar, 24de Febr., alle i P. C. v. Freisleben, Second-Ritmester Kiøbenhavn.i det schleswigske Curasseer-Regiment, R. af D., 35 Aar i Horsens, 16de Februar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Kiøbenhavns Børs, den 6. Marts 1829. Cours. Hamborg 2 M. - Hvista 207 - Species 209 (den 6 Marts 1828, 219.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 8 1/2 s. (i Fior 13 Mk. 2 1/4 s.) Konglige Obligationer uden Renter i Bemk. 85 a 85 1/4. - Dito uden Renter i Sdl. 88 1/4 a 88 1/2 Rbd. (i Fior 84 1/2 a 84 3/4.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Nationalbanksobligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbdlr. Dito i Sedler 106 1/2 a 107 Rbd. 4 PE. Rigsbanksobligat. Renter pr. 6te Januar 100. Norske Laan til 6 PC. 106 a 106 1/2. Dito dito til 4 PC. 98. Nye Dito Dito i rede Sølv til 4 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & PC. 97. Compagnie 61 1/2 a 61 3/4. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesedler 150 Rbdlr. (Jfior 155 1/2 a 156). Svenske Sedler 51 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 6 Marts. Rug, Tdn. 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede Tdn., 10 Rbd. - Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. - s. Byg 22. Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Dito br., Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 14 s. Siællandsk Smør, Tdn. - Rbd. - Mk. a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 11te d. M. Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Auction over et Partie Klæder, der ere forarbeidede i Slagelse Fattigvæsens Arbeidsanstalt. Klæderne, som ere af forskjellige Couleurer, udsælges saavel i hele Stykker, som i Alenviis, dog ei under 2 Alen, og til nedsatte Priser. Vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders rentefrie Credit. Slagelse den 2den Marts 1829. Gude.