JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-12
En 3 Fag Stue med Sovekammer og Kiøkken, kan faaes til Leie til Paaske paa Broberg hos Kiøbmand Krieger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-12
En Avisforvalter eller Gaardbestyrer, anbefalet sig til et af disse Fag til Maidag. Hans Opholdsted, erfares fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-12
Et ungt Fruentimmer af god moralsk Character og sieldne gode Egenskaber, kan Skrædersyening efter Maal. samt Broderie, og de Videnskaber som udfordres til et veldannet Fruentimmer, ønsker sig en Condition til i 1ste Mai i Byen eller paa Landet som Huusjomfrue. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-12
For et ungt Menneske, som er noget bekiendt med de Forretninger, der forefindes ved et Jordegodses Bestyrelse, kan blive anbragt til 1ste Maj næst, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-12
Paa Leegaardslyst ved Skanderborg, kan fra næst 1ste Maii til 1ste Novbr. 30 a 40 Stude modtages paa Græsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-12
Rettelse. J det 3de Gange i disse Aviser indførte Proclama efter afdøde Poul Rasmussen og Hustrue Anne Marie Laursdatter, under Steenalt Gods i Pindstrup Bye, Mariemalene Sogn, Sønderhald Herred - er indløben den Trykftil at der staa 12 Mai som skal være 21 Mai, paa hvilke Arvingerne efter 12 Ugers Varsel have at møde i Stervboet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
No. 34. Aar 1816. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 15de Marts. Fredagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Adskillige interessante Oplysninger om Napoleons sidste Feldttog, i Særdeleshed Slagene fra 15de til 18de Juni, meddeles i et i Paris udkommet Skrift. - Det siges deri, at Bonaparte har udsadt Ney for Faren, af et Nederlag, ved at trække det første til dennes Understøttelse bestemte Armeekorps tilbage; da Ney, i Klemme, vilde lade dette komme, hvor stor blev ikke da hans Forhauselse og hans Forlegenhed, da han erfarede, at Bonaparte havde anvendt det. Om Ney paastaaes at han den 18de selv anførte alle Angreb paa Fiendens Middelpunkt og tog Deel i Fægtningen, saavelsom at han havde været ved godt Mod i Henseende til Slagets Udfald, indtil Bonaparte tvertimod Øjesynet havde angivet de angribende Preussere forGrouchns Tropper. Siden tænkte Ney anderledes og handlede ikke meere med samme Rolighed og Tillid. Men det maa man sige, man gjorde ham i Armeen ingen Bebreidelse over hans Opførsel; han deelte den almindelige Urolighed og Forsagthed, denne Omstændighed frembragte. Det er forresten umiskiendeligt, at han, fra Feldttogets Begyndelse af, bevidnede dyb Misfornøielse, som han ikke dulgte nok for speidende Blik. Jmellem ham og Bonaparte herskede en vis Misforstaaelse og etslags gjensidig Mistillid, hvis Grund var vanskeligt at opdage, men som imidlertid vare øiensynlige. Der er al Anledning til den Tanke, at han var skinsyg paa Marskal Grouchy, som Bonaparte virkelig aabenbar behandlede med større Opmærksomhed. - Da Bonaparte om Morgenen før Slaget saae de engelske Linier, udbrød han glade ol saa har jeg dem da, disse Engelskmænd a. Saasnart Tropperne vare komne sammen, lod han angribe, og gik op og ned paa en liden Høj, paa høire Side af Belle Alliance med Hænderne paa Kors over Brystet. Der opholdt han sig til Kl. 7 om Aftenen, og jo hedere Kampen blev, des koldere blev han Han lod en Secretair skrive Breve og gientog adskillige Gange: Skriin, at vi seire!" En fangen Englænder faade ham, at Wellington havde faaet 60,000 Mand friske Tropper. Desbedre, var Svaret; jo Flere der er, des Flere bliver der slagne. Men da Grouchy endnu bestandig udeblev, angreb Bonaparte med Garderne, og da disse vare nedskudte, med de sidste Batallioner, efter hvis Adspredelse han flygtede ind i en Frugthave ved Belle-Alliance. Nørge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Det er nu i Storthinget afgjort at alle i Omløværende Rigsbanksedler inden næste Aars Udgang skulle være indløste med den ny Banks Sedler eller med Specier, ti Rigsbankdaler med een Specie. Den nye Banks Fond skal være i det ringeste to eller paa det meste tre Millioner Specier i rede Sølv, og den har Lov til at udstæde Sedler for Fondens dobbelte Beløb. Rigets Penge Eenhed skal herefter være Norske Specier til 120 Skilling, og hver Specie udmyntes efter samme Forhold som de ældre Specier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
(Af den Norske Rigst) - Som en Pudseerlighed, hvortil de skeete Forandringer i vor borgerlige Stilling, har givet Anledning, og hvoraf ved enhver saadan Forandring altid gives nogle, bliver fortalte, at nyligen en Høker skrev en anonym Klage over en Embedsmand til dennes Foresatte, og som Bevæggrund til dette Skridt angav, at, vi jo nu havde faaet Skrivefrihed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Befordringer og Afgang. Politiesecretairerne Stilling, Hvidberg og Hasse udnævnte til Cancellieraader. Overlærer ved Viborg lærde Skole J. Giessing til Sognepræst for Herslef og Bin Menigh. i Ribe Stift. Pers. Kapellan L. H. Hjort til Sognepræst for Skarrild og Arnborg Menigh. i s. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Cand. theol. C. A. Dahl til Sognepræst for Fjaltring, og Trans Menigh. 1 s. St. Person, Kapellan D. Luno til ord. Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Viborg; Cand. theol. Frederiksen til ord. Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Mariager; afsked. Premierlieutn. Aarestrup udnævnt til Krigsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Pastor Aspach; Til Aftensang Hr. Litteratus Jac. Bek. J Fruekirke til Høimesse Hr. Studsgaard; Til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Fasteprædiken førstkommende Onsdag: H. H. Hr. Biskop Ridder Birch. Trøstens Ord. ved Sophie Rievers's, fød Jngerslevs Grav, til hendes Efterladte. Lad ei Eders Sorg Jer meer nedbøie, Elskte, græder ikke meere saa Tør den bittre Taare af jert Øie Trøstens Ord lad Eders Hierte naae Hun forlod os, ak! den evig Kiere; End vi stirre efter hendes Flugt. Da hun svang sig op til Lysets Hære, Selv for Haabet var vort Hierte lukt. Smerten truede vort Bryst at sprænge, Taarer trilled paa vor blege Kind; Fra vort pinte Hierte de sig trænge, Sukke tolke Sorgen i vort Sind. Lindring fandt vi ene i at græde, Trøst vi i vor dybe Kummer fandt; Sorg for hende selv og syntes Glæde, Øiet smilled naar vor Taare randt. For os traadde hendes fromme Billed, For vort Øie smillende hun stød; Klædt i Himmelglands hun sig fremstillede Yndig, som i Livet, blid og god. Som en Lysets Engel hun fremsvæved, Dydens Krands hun om sin Jsse bar. Henrykt Øiet vi til hende hæved, Trøstens Ord os hendes Tale var: Elskede, hvi græde J saa faare? Sorgen hvi i Eders Barm J bær, Standseer dog den bittre Sorgens Taare: O! saa lykkelig jeg nu jo er. Jeg i Lysets Hiem saae Eders Smerte, Hørte Eders Suk i Himmelbo: Ak! de giennemborede mit Hierte! Ak! de styrrede min glade RølOl forstyr da ei med Klager Freden, Saligheden, som jeg svæver i For en Stund vi skiltes vel herneden, O! men ei for evig skiltes vi "Stedse Eder skal min Aand omsvævet, Stedse Eders Siel tilhvidske Fred; Naar i Eders Øie Taarer hæve, Trøst til Eder skal jeg smille ned. "Stedse skal jert Minde jeg velsigne, Skienke Eders Hierter Fryd og Ro. Jntet kan min rene Glæde ligne. Naar vi samles hist i Himmelbo. "O, engang, naar venlig Skjebnen vinker Eder til den stille Fredens Havn, Naar ei Støvet Eders Flugt forsinker, Hist vi synke i hverandres Favn. O saa standseer da den bittre Taare! Hastig Sorgens Dage er forbi. Elskede og græder ei saa saae, "Snart i Fredens Egne samles vil P. L. J.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Bekiendtgiørelser. De af Byens Gaard- og Huusbeboere, der endnu ikke har ladet deres Rendestene og Gadeparter vedbørlig rense for Jis og Snee, advares herved om, at dette nye, gerlige maa skee inden i Morgen Aften under Mulkfor Forsømmelse heri. Aarhuus Politie=Contoir den 15de Marts 1816. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Den til Onsdagen den 20de Marts berammede Auction over Kiøbmands Vare paa Aarhuus Raadstue er formedelst indtrufne Omstændigheder udsadt til Mandagen den 25de dennes, hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus d. 15de Marts 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Til behagelig Kundgiørelse for alle Vedkommende, som agte at reise over Beltet imellem Aarhuus og Callundborg, har Færgefarten, da benævnte begge Færge stæders Havne nu er frie for Js, igien taget Begyndelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Søndagen den 17de Marts Kl. 6 opføres, paa Polyhymnias Theater til Fordeel for Selskabets Afdragsford: Troldqvinden Sidonia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Skuespil i stre Acter af Forfatteren til Abellino og Julius v. Sassen; oversat af Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Billetterne til Forestillingsaftenen faaes for 9 Rbmk. og til Generalprøven for 4 Rbmk. hos Sectionens Casserer Hr. Kiøbmand J. Røgind. Indgangen saavel til Prøven som Forestillingen aabnes Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Torsdagen den 21 Marts om Formiddagen Kl. 3. slet, bliver foretaget offentlig Auction over Skip Jens Rasmussens afdøde Enkes Stervboested, beli gende paa Mindegaden her i Byen, bestaaende af: Fag retage Huus til Gaden, samt et Halvtag i Gaaden. - Ligeledes bliver om Eftermiddagen Kl. 2 hols Auction over Stervboets Meubler og Effekter, bestaaen af Borde, Stole, Skabe, Sengeklæder, Linned, Kober, Messing, Tin, Trævare, m.v. Conditioner erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus, den 15de Marts 1816. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Gaarden No. 158 Litr. B. paa Studsgade er enten samlet, eller separat for 2de Familier at faae til Leie fra næstkommende Flyttetid, og hele Gaarden er som forhen i disse Aviser er anmeldt til Kiøbs : Onsdagen d. 20de Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver udi afgangne Peder Søndrups Gaard paa Guldsmedgade ved offentlig Auction bortsolgt endeel Meubler og Effecter bestaaende af Kister, Skabe, Støle, Borde, Speile, Sengeklæder og noget Kobber, Tin, Messing og Jernfang, samt Heste, Vogne, Ploug og Harver m. m. hvilket herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Aarhuus d. 14de Marts 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Mandagen den 13de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver efter Begiæring af Jens Christensen i Hylche ved offentlig Auction bortsolgt hans eiende Gaard i Horndrup, Taaning Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Td. 6 Skp. 3 Fdk. 212 Alb., samt Skovskyld 2 Alb. De Lysthavende ville behagelig tage møde ovenmeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Horsens den 7de Marts 1816. J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Skipper N. Falslev agter om nogle Dage at affen3 herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Frag i gods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Om 4 a 6 Dage, agter Skipper Niels Eschilde af Aarhuus at afseile med sin Jagt til Lübeck, ha medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Kasketter paa alle brugelige Facons kan er holdes syet hos Frue Anthon paa Graven Post-Nyeheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
ankomne ved Avisens Slutning, Fædrelandet. - Fyens Gouverneur, Hs. H. Prinds Christian afreiser i denne Maaned til Kiøbenhavfor den 31te høitideligen at aabne Akademiet for de skiønne Kunster, og som det Præses at uddele Præmitil de Fortiente. - De jordiske Levninger af Thalias kiereste Søn, Dannersangeren Knudsen, bragtes, som meldt, i Mandagsmiddag til sit Hvilested. Flere Hundrede af alle Stænder, fra Statens første Mænd til den simple Borger og Søemand, fulgte den elskede Sangers Støv. Af Dannebrogsmænd blev Liget baaret til Trinitatis Kirke, hvor den Afdøde var døbt og konfirmeret. Balle og Liebenberg hædrede her den Jldenfarnes Minde ved skiønne Taler. Derfra bragtes det ud til Asistencekirkegaarden, hvor Provst Gurfeldt holdt en Tale ved Graven. Sangere og Musici modtoge ham her i Seulebygningen. Her havde en Deel Qva stede, og nogle af de Faldnes Efterladte opstillet sig, for saaledes at yde deres Taknemmelighed til den Man jordiske Levninger, hvis ædle Bestræbelser i sit daadfulde Liv de have saa meget at takke for. En lille Jordhødækker nu Støvet af den Ædle, hvis Minde vil leve gjennem flere Slægter. Den halve Stad var i Bevagelse. - Aftenen d. 7de dennes var Jllumination i nogle af Aalborgs Gader i Anledning af Hr. Kiøbmand Wulff Koppels og Mad. Philipsens Bryllup, hvorfore Brudeparret i Aviserne har aflagt dets Taksigelse. Etatsraad Mathiesen i den holsteenske Overret, er udnævnt til Amtmand i Tøndern Amt. - Kours den 12 Marts: 710.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-15
Udlandet. - Lucian Bonaparte skal efter engelske Beretninger, kun have sat Paven i li Skræk, og af sig selv være vendt tilbage igien. Hvordan det end er, skal dog et Skib i Ankonas Hav under amerikansk Flag, i største til have taget en høy Person ombord, der havde 7 andre i sit følge, strax dermed være afseilet. - Det danske Præsentskib, Søeblomsten, er med samt dens Ladning modtage med den største Tilfredshed af den algierske Dey, der har forsikret Danmark det troeste Venskab. - Pe Madera havde man samme Tid som i Lissabon et stærkt Jordskjelv, og 700 engelske Mile derfra har amerikansk Skib, efter Skipperens Udsagn, formærket et saadant Stød som om det var stødt paa en Klippman lod Loddet falde men kunde ingen Grund finde. Man formoder, at der etsteds maae være foregaa en Katastrofe. - Den anselige tyrkiske Stad Adrianopel er atter ruineret ved Jldebrand; kort forhen rase en saa skrækkelig Storm i en der nærliggende Bugt, hvorved nitten der for Anker liggende Koffardieskib søndersplittedes, til stort Tab for mange europæiske Handelshuse. - Ved St. Lorenzfloden i Nordameriboesætte sig mange franske Ex-Stormænd, hvoriblandt der skal være en Prinds og en Hertug; de vider bygge dem en Hovedstad og anlægge en heel nye Kolonie. - Ved en Hofkour i Paris, skal der i lig have været en saadan Trængsel, at den engelske Ambassadeurs Gemalinde derved mistede en St. og et Halsmykke. Efterretningerne fra Frankrige omhandle ellers endnu store og smaae Uddenner for og imod det kgl. Huus, paa Landeveiene raabtes Keiseren leve, hist og her reves den derde Fane ned, og Embedsmændene bortjagedes, andre Steder brænder man alt hvad som minder i deres forrige Regent, ja et Sted brændte man endog offentlig hans Buste med en rød Hue paa; lutter Hulumhei. - Fra Jtalien høres kun om Jesuiter og Pest - to lige frygtelige Onder i aandelig og sysisk ForstanUdgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
No. 35. Aarhuus Stifts Aar 1816. privilegerede: Kongelig allene Cidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 16de Marts. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Blandinger. Da det maa interessere mangen en Debitor at vide et Middel til at betale sin Gjeld uden at have Penge dertil og det som mere er, uden at benytte sig af det forslidte Bankerotspillerie, anføres her en Tildragelse, der for nylig skal være passeret i Engelland. En Enke i Grimsbye (i Yorkshire) gjorde nemlig Brug af en af Landets gamle Skikke: for at fritage sin anden Mand for alle de Fordringer det hidrørte fra den forste, sprang hun nøgen ud af Vinduet i hendes Boe val og blev opfanget nedenunder af den ømme Elskers i Armee i to troværdige Vidners Overværelse. - Skulde ikke denne gamle Stir i Engellaans kunne blive optaget her, med en mere generel Udvidelse, som en nye Mode: En ung Kjøbmand i Hamborg har nyeligen vunden den største Lod 30000 Mk. og 100000 Mk. Præmie, uden at have sat i Lotteriet. Anledningen dertil fortælles af troeværdige Folk saaledes: Dagen før sidste Dags Trækning hører han om Morgenen tale om at det største Lod endnu ikke var udkommet. J det samme falder ham et Nummer ind, og den Tanke at dette vilde blive det lykkelige, og da denne Tanke bliver ved at forfølge ham, gaaer han omkring til alle Collecteurer, spørger efter samme og finder dette Nummer omsider usolgt. Han kiøber det da, for ikke at forkaste en paakomne Ahnelse, og anden Dagen faldt de 130,000 Mk. i denne Lykkeliges Hænder. De Laplændere, som med en Ladning Fuglevildt ere ankomne fra Lapland til London, sælge samme nu der til temmelig høie Priser; imidlertid er Speculationen af den Capitain der har indført denne Artikkel ikke gandske falden ud efter Ønske. Da Laplænderne afreiste til Gothenborg, troede de, at Paketbaaden vilde ankomme lige til London; men de have maattet betale over 50 Pd. Sterl. i Told, og desuden 10 Guiner Fragt fra Harwech til London. Det Fjerkræ de have medbragt, er meget vel bevaret. De lade det, saasnart det er taget af, fryse, og indpakke det derpaa i Kister, der ere net overtrukne med Skind, hvilket afholder Luften. Laplændernes Paaklædning. der for det meste bestaaer af Rensdyrskind, opvækker Opmærksomhed, og disse Nordboere er meget frygtsomme, naar de lade sig see paa Gaden; thi da samles sædvanligen mange Folk omkring dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
En Kløstersøster i Rom der ved alskens List og Bedrag havde forskaffet sig Navn af at være en Helgen, er nu blevet overbeviist om at være en Bedragerske og dømt til i Bødbragt at tilbringe hele sit Liv i Kloster fængsel, hver Fredag i samfulde fem Aar at faste ved Vand og Brød og sin hele Levetid igiennem hver Loverdag at bede til den hellige Jomfrue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Den tydske Jomfrue med Jernkorset, Auguste Kriger i Berlin, havde nylig Bryllup med en Underoffcier af Garde-Uhlantegimentet, det ogsaa var Ridder, af Jernforset. Begge havde først lært at kiende hinanden ved hiint festlige Taffel d 18de Jan, da Ridderne spiste paa det kal Slot. Det ridderlige Par blev for en talrig Forsamling ægteviet af en Brigade præst Dr. Mann, der ligeledes var Ridder af Jernkorset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Forleden Aften fandt man paa St. Jacobs Boulavard i Paris en velklædt aldrende Mand liggende stønnende paa Jorden, der nylig havde faaet et dødeligt Stik. Man bragte ham til nærmeste Vagt og erfoer følgende af ham: Han var Mairen af Montdidiers Adjunct og kjed af Livet. Dagen forhen havde han gjort sit Testamente og idag i et Værtshuus truffet en ham ubekiendt ung Soldat, hvem han indstændigen havde anmodet om at ombringe sig. "For denne Kierlighedstieneste, sagde den Gamle, bød jeg det unge Menneske tre Tyve=Frankstykker, noget Smaamt og mit Uhr, da jeg ikke kunde forlade mig paa min Pistol, som allerede togange havde feillet. Vi bleve enige om Handelen, og nylig har han tilføiet mig Dolkestikket." Man bragte denne paa saa egen en Maade Saarede til et Hospital.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
En heel Deel Schweizersamilier have i Kanada ved Floden Ohios Bredder gjort Establissementer som lykkes til Forundring. Det Landstrøg de have befolket har erholdt Navnet: Nye=Schweizerland. Viin avlen lykkes der fortrinlig. Allerede har de bygget en lille Stad som de har givet Navnet Vevey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Stockholm var den glimrende overordentlige Ambassade den 24de Febr. afgaaet til St. Petersborg. Den bestod, foruden Ambassadeuren Grev Løvenhielm, af Greverne Carl og Axel Wachtmester, Grev Rosen, Oberstlieutenant, Stiernskandse og Gaardelieutn. Pryton. Dette høitidelige Gesandtskabs Bestemmelse synes at være, at ønske Hs. M. Keiser Alexander til Lykke med den store Andeel denne høie Monark har taget i Ordens og Rolighedens Gienoprettelse i Verden. Sverrig vil, som det synes, ikke lade sig berøve den Hæder, at have været den første Magt, der offentlig og høitideligen har erkiendt hiin udødelige Fortieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
J Engelland er gjort en Bestilling af 750000 nye russiske Uniformer, der alle skulle forfærdiges i Grevskabet York, og som vil indbringe en betydelig Sum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Den af Engellænderne afsatte og fangne Keiser af Candy, er paa et Linieskib, med samt sin Familie, bragt til Madras, hvor han skal have sit fremtidige Opholdssted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
J Tours har nogle Drenge foretaget den Fastelavnsleeg, at føre een af deres Kammerater omkring som Fastelavnsoxe, og derpaa hen at slagtes; ulykkeligviis var den der skulde legge Slagter saa gandske inde i sin Rolle, at han slog den stakkels Oxe for Panden, saa han laae død paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
I Ungarn har Uveir og Kulde gjort en uberegnelig Skade, flere hundrede Mennesker ere der ihielfrosne. Til Osen vare især mange saadanne indbragte, Mange Landmænd have mistet alle deres Kreature. - Ogsaa omkring Madrid i Spanien vare alle Vande tilfrosne, og allerede havde man der to Favne høi Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Foruden Dronning Marie Antoinettes Testament i vil man nu have fundet en begyndt Strikkestrømpe, en Handske og nogle flere Reliqvier", efter her Men da Testamentet først har været i Hænderne af i Robespierres Friske, terde Mangen maaskee frygte, at en disse Efterladenskaber ligesaa godt kunde hidrøre fra g Hende. Et af de Udtryk om Hertug Wellington, hvorfor Udgiveren af St. Jameskrøniken blev sat i Bøder, var dette: "J Brussel paastaaer man, at da Hertug Wellington efter Seiren kom tilbage for at see til de Saa i rede, var det egentlig et saaret Hierte, han vilde besøge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Napoleons kostbare Tabatiere, besat med 142 udvalgte Diamanter, der efter Slaget ved Waterlod fand rettes i hans Vogn, er sendt til Engelland for der at sælges. Jan Horne, Napoleons Kudsk, som kiørte for ham i samme Slag, er kommet til London; han er en i Hollænder af Fødsel. Kongen af Frankrige tilstod ham i 1814 en Pension paa 500 Fr. og dog kiørte han for e sin gamle Herre i Slaget; her fik han 13 Saar og laa som død paa Valpladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
J London tilberedes store Høitideligheder til Formælingen mellem Prindsen af Sachsen-Koburgs og Prindsesse Charlotte af Wales, som nu er 20 Aar gl., og som er den rigeste Brud paa Jorden, thi hun bringer med sig Engellands Trone (da Prindstegenten ingen Søn har), og med den Lande af en Størrelse paa 100,000 Qvadratmile og 62 Millioner Undersaattere; han er 25 Aar gammel, har tient ved den russiske Arme blev fanget i Slaget ved Leipzig. Prindsessen, lærte ham at kiende da han i 1814 besøgte Engelland, og han vandt hendes Hierte. Prindsen er en høi og velskabt Mand, lidt koparret, men med et frit og mandigt Udseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Engellænderne have til Trods for den pavelige Rei gierings Forbud, aabnet en Frimurerloge i Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Et mærkeligt Natursyn ved de azoriske Øer. Adskillige Uger igiennem bevægedes Øen St. Miguel af stærke Jordrystelser. Man hørte at en Vulkan der i Nærheden havde aabnet sig. Men snart blev Opmærksomheden trukken fra Landet til havet, op af hvilket en uhyre Røghvirvel hævede sig. En Lue hævede sig tyve Fod over Havskorpen og kastede Legemer fra sig, som man ansaae for Stumper af Steen eller Metaller Paa den femte Dag var Explosionen skrækkelig. Jl den lig et Neg af flyvende Raketter, steg høit op i Luftin, og den gloende Lava sluktes kun ved dens Tilbagefald i Havet. Udbrudets Fjerne fra Strandbredden, er i Miil, der sees nu en Klippe under Vandet, paa hvilken de rasede Bølger brække sig. Spirsen af Vulkanen synes at have to hundrede Favne i Omfang og ligger nogle Fod under Vandsladen. Udentvivl vil der snart hæve og danne sig en nye Øe over den. Ogsaa paa Bierget Tombord skal de - ifølge Breve fra Batavia - have været en af de skrækkeligste Eruptioner. Dette Bierg er paa Den Sumbawa og ikke mindre end 350 engelske Mile fra Batavia, hvor Eruptionen tydeligen spores og Asken drev hid. J Macassar, som er 250 engelske Mile derfra, var det midt om Dagen gandske mørkt og da det blev lyst laae der Aske 1 1/2 Tomme høi. Mange Mile omkring: Øen var Søen opfyldt med Træestammer og Vims stene. En Bye laae 3 Favne dybt under Vandet. Tre sorte Tienere og to sorte Piger kan, naar de perfect taler Hollandsk, Dansk, Engelsk, Tydsk, Russisk, Fransk og Jtaliensk, blive antaget hos Malermester Jacson i Khvn., for at ledsage ham paa hans udenlandske Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-16
Jistransporten over Beltet er nu ophørt. Fra Sielland passerede Capitain v. Ewald derover som Koureer til Frankrige, og til Sielland, svensk Koureer Lieutant Holmstrøm.