JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de Decbr. og i Hof= og Stads=Retten den 20de Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Jacob Olsen, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Princesse Sophia Magdalena, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arringerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arve=Ret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de Decbr. og i Hof= og Stads=Retten den 20de Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Lars Michelsen, der har faret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Princesse Sophia Magdalena, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arve=Ret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landting den 8de Decbr. og i Hof= og Stads=Retten den 20de Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Gunder Pedersen, der har fahret for Matromed det Asiatiske Compagnies Skib Princesse Sophia Magdalena indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arve=Ret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de Decbr. og i Hof= og Stats=Retten den 20de Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Christian L. Holm, der har fahret for Bouttelleer med det Asiatiske Compagnies Skib Princesse Sophia Magdalen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 13de Decbr. sidst, ere Creditorerne efter afg. Lorenz Mathiesen, Bergvaldt, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Kron=Printsen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve Ret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de Decbr. og i Hof= og Stads=Retten den 20de dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Ratzach, der har fahret for Under=Mester med det Asiatiske Compagnies Skib Prinsesse Sophia Magdalena, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve Ret under Skiftet; hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de Decbr. og i Hof= og Stads=Retten den 20de Dito sidst, ere Creditorerne efter Anton Poulsen, der paa hans Reyse hertil som Volunteur med det Asiatiske Compagnies Skib Prinsesse Sophia Magdalena ved Døden er afgangen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa og ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet; hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 13de Decbr. sidst, ere Creditorerne efter afg. Ole Thorsen, der har fahret for Qvarteermester med det Asiatiske Compagnies Skib Princesse Sophia Magdalen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere Arvingerne og indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Lissabon, den 10de December. Man haaber ogsaa her, at Stridighederne imellem Hs. ne saavidt at man sikkert skulde kunde love sig et saa øn Romersk-Keiserlige Majestæt og Republiken Holland skulle blive bilagte i Mindelighed. Skulde en almindelig Krig opkomme derover, torde det ikke blive saalet for vort Hof at være neutral i denne, som i forrige Krig angaaende Amerika. De begge fyrstelige Formæhlinger, som ere aftalede imelsom vores og det Spanske Hof, blive nu snart fuldbyrdede Begge Hofferne skulle allerede være komne overeens om, at bestemme 2den Paaskedag, paa hvilken den her værende Spanske Ambassadeur, Hr. Ferdinand Nunez, og i Madriden Portugisiske Ambassadeur, Hr. von Lurisal, høitidelig skulle anholde om begge Prindsesserne. Formæhlings-Contracterne skulle herpaa blive undertegnede den 25de April, og nogle Dage derefter Reisen tiltrædes til Willa Viciosa, hvor Allerede alting bliver sat i Stand til vor Dronnings og den Kongelige Families Jmodtagelse. Man tvivler paa, at Sundheds=Omstændigheder ville tillade Kongen at giøre dende Reise med; men Kongen af Spanien agter at komme sammesteds. - Den Spanske Gesandt ventes daglig, og en Deel hans Eqvipage er allerede ankommen.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Petersborg, den 23de December. Hs. Keiserlige Høihed Storfyrstinden er i Aften Kl. 4 1/2 til det Keiserlige Huses inderligste Fornøielse og alle troe Undersaatteres oprigtigste Glæde lykkelig bleven forløst med en Prindsesse, som blev kaldet Helena: Den almindelige Glæde er desto fuldkomnere, da den Durchlauchtige Frue Moder, saavel som den nyefødte Fyrstinde befinde sig ved et høist forAnsket Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Versailles, den 1ste Januarii. Hidindtil ere endnu ingen Ordrer udstædte fra Krigs=Constoiret. Dette lader formode, at der arbeides stærkt paa et Forlig, ja nogle ville endog paastaae, at vi slet ikke skulle stille nogen Observations=Armee i Marken, og at man til anvende de dertil bestemte Penge til Cavalleriets Forbedring. Men endnu ere Underhandlingerne ikke komskeligt Udfald. At det Wienske Hof imidlertid ikke er utilbøielig til at indgaae Forlig, vil man blant andet slutte deraf, at den Keiserlige Ambassadeur, Grev von Mercy, daglig kommer til Hoffet i Versailles, formodentlig for alt mere og mere at bane Vei til et Forliig.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Pohlen, den 1ste Januarii. Efter Breve fra Petersborg er sammestæds en Russisk Capitain af Jæger-Batallionen ankommen som Coureer, fra Crim, og har blandt andre medbragt den behagelige Efterretning, at de smitsomme Syger, som for nogen Tiid siden have hersket sammestæds, ganske ere ophørte, og alting befinder sig sammestæds i beste Rolighed og Orden. Bemelte Capitain er af Monarchinden ophøiet til Major. General Samoilow, som i Georgien har overvundet de uroelige Tartarer, har faaet den hellige Vladimirs Ridderorden af 2den Classe.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Paris, den 3die Januarii. Man forsikrer i Dag, at vi tilvisse skulle beholde Fred, og at vore Regimenter snart torde faae Contra-Ordre. Der skal være komne behagelige Efterretninger fra Wien, og adskillige tydske Rigsfyrster skulle paa det ivrigste umage sig for at befordre Fredens Vedligeholdelse. Desuagtet blive vore Krigsudrustninger endnu fortsatte, hvilket formodentlig vil vare saa længe, indtil Underhandlingerne forsikre os om Fredens Vedvarelse.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Amsterdam, den 4de Januarii. Her hører man alle Slags Meninger angaaende den Franske General Maillebois Udvælgelse til Feldtmarskal for vor Armee. Men nogle Folk erindre sig ikke adskillige andre Magters Exempler. Af de Franske Feldtmarskaller de Saxe og Løventhal var den første en Tydsker og den anden en Svedske. Den Keiserlige Feldtmarskal, Prinds Eugenius, var en Fransos, og fød i Paris. Vore tvende sidste Feldtmakskaller vare ikke heller Nederlændere, men Tydskere. Hertikommer endnu, at General Maillebois er een af de kyndigste Krigsmænd i Frankrige, og i Særdeleshed, at vi have største Aarsag til at give Frankrige paa alle muelige Maader de stærkeste Beviis paa vor Tillid til samme. Desuden kan man forlade sig paa, at vore Souperains, de Herrer Stater af Holland, ville vide at rydde alle forekommende Vanskeligheder af Veien, og det saa meget mere, som Arvestatholderen allerede har gjort kloge Forestillinger desangaaende. Garnisonerne i Sas van Gent, Kreuschanze, og andre af vore Forter, ere igien af ubekiendte Velgiørere blevne tilsendte Forfriskninger af Kiød, Oste, Kartofler, Brændeviin o. s. v. Et nyt Beviis imod den forvendte Mening, at Krigstanden i vor Republik ikke nød al den nationale Hengivenhed og Agtelse, som dens Stands Værdighed tilkommer.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Haag, den 4de Januarii. Vor nye Feldtmarskal, Grev Maillebois, ventes nu hver Dag fra Paris, for at være tilstæde ved Udkastet af en Operations=Plan til et forestaaende Feldttog imod Keiseren, i Fald en Krig virkelig skulde bryde ud. Foruden adskillige Adjutantere, som han dringer med sig fra Frankrige, heder det og, at 4 Franske Marechaux de Camp ville træde i Republikens Tieneste. Generalstaterne have til Greven ladet udbetale en anseelig Sum Penge til hans Feldteqvipage, men hans egentlige aarlige Gage er endnu ubestemt, i det mindste ikke med Vished bekiendt; thi nogle ansætte den aarlig for 80000 Gylden, andre for 100000, og atter andre for endnu høiere. Den Franske Ambassadeur, Marqvis de Verac, hvis Ankomst fra Tiid til anden er bleven udsat, ventes nu vist, som man offentlig forsikrer, med det første hertil, dog kan man endnu ikke fastsætte Dagen. Strax derpaa, herder det, skal der i Generalstaternes Forsamling blive foreslaaet, at bede Kronen Frankrig om 25000 Mand Franske Tropper, som skulle bruges til at besætte Mastricht og andre Fæstninger.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Det Franske Hoffes Underhandlinger med vor Republifortsættes for Resten paa den meest stiltiende Maade. - Manhar bestandig mange Prøver paa Borgernes og Bøndernes Jver i at bevæbne sig, ja endog i Nødsfald, efter Schiedammernes bekiendte Exempel, at trække i Feldten, for at lade sig bruge til Posternes Forsvar i deres Provinds. Over 200 Medlemmer af det Leydenske Friekorps have i denne Hensigt tilbudet sin Tieneste, og alle Bønderne omkring Mastricht og i Landet af Overmaas gribe til Vaaben.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
J Leyden er i disse Dage en af vore ældste Krigere, nemlig Willem Greeven, ved Døden afgaaet i en Alder af 105 Aar. og 3 Maaneder. Man veed endnu ikke, hvem der skal blive udnævnt til Chef for vort Artillerie=Corps, i Stæden for General Martfeld, som døde den 31te December i sit 78de Aar. Man forsikrer, at dersom er Feldttog virkelig skulde blive begyndt, vil Arvestatholderen tage sit Hovedqvarteer i Breda, hvorhen han allerede ved Slutningen af Februarii Maaned vil begive sig med sit Følge.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Haag, den 8de Januarii. Man taler nu om en hemmelig Underhandling til at lægge Striden imellem Keiseren og Republiken. - Depecher, som forrige Søndag ankom med en Coureer, hol meget hemmelige. Man siger, at Keiseren ikke vil ind sig i Underhandlinger, med mindre at den frie Fart, Schelde, og Tilrustnings=Omkostningernes Erstatning be ham tilstaaede. Vi maae altsaa holde Krigen for uundgaael da Republiken hellere vil udsætte sig for hvad det endog sku være, end indgaae saadanne Betingelser.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Provindsen Grønningen har givet sin Bevilling til at rette nogle Corps lette Tropper til Republikens Tieneste.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Man siger, at adskillige Tydske Fyrster, som ere tilbelige til at levere Republiken Tropper, have forlangt Fra riges Garantie.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Den 2den hujus kom en Expresser fra Landet Drenthe h. til, som skal have medbragt Efterretninger om de KeiseriTroppers Nærmelse.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Den Russiske Minister, Hr. Kalitschef, saavel som de Engelske, Hr. Harris, have i disse Dage været i Conferenmed nogle Herrer af Regieringen.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Viborg, den 5te Januarii. Udi næstafvigte Kirke=Aar 1784 ere i Viborg Stift copuAlerte 366 Par, fødte Mandkiøn 816, Qvindekiøn 736, tilsammen af begge Kiøn 1621. Deriblandt 69 Uægte Døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 282, fra 10 til 20 Aar 14, fra 20 til 30 Aar 24, fra 30 til 40 Aar 34, fra 40 til 50 Aar 60, fra 50 til 60 Aar 73, fra 60 til 70 Aar 86, fra 70 til 80 Aar 97, fra 80 til 90 Aar 38, fra Ho til 100 Aar 6, tilsammen af Mandkiøn 714. Døde af Qvindekiøn fra 2 til 10 Aar 265, fra 10 til 20 Aar 19. fra 20 til 30 Aar 27, fra 30 til 40 Aar 33, fra 40 til 50 Aar 46, fra 50 til 60 Aar 64, fra 60 til 70 Aar 69, fra ho til 80 Aar 79, fra 80 til 90 Aar 38, fra 90 til 100 Aar 4, tilsammen af Qvindekiøn 644; tilsammen af begge Kiøn 1358. Altsaa 263 flere fødte end døde. Mærkværdigheder: Paa Læssøe er en Pige 19 Aar gammel død, som aldrig havde havt Fornuftens Brug, og kunde hverken staae Eller gaae. 13 Par Tvillinger ere fødte, 41 ere dødfødte, og Mennesker ere druknede.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Odense, den 7de Januarii. J afvigte Kirke=Aar, ere i Fyens Stift i alt copulerte 1964 Par Ægtefolk, fødte af begge Kiøn 4964 Børn, hvoriblandt 199 uægte), Døde af begge Kiøn 4545, altsaa 419 flere fødte end døde. Blandt de Døde have, til Beviis paa Fyens sunde Clima, 446 bragt deres Alder over 90 Aar, 242 over 80 Aar, 37 over 90 Aar, og 4 over 100 Aar. Ved Døde og Fødte findes ellers og følgende Merkværdigheder, J St. Knuds Sogn ere fødte 3 Par Tvillinger. En Kone i Odense Hospital død 101 Aar gammel. En Mandsperson i Lyndelse Sogn, er omkommet i Sneeveir paa Marken. J Søbye Sogn er et Pigebarn dødfødt. J Rønninge Sogn er en Mand omkommet i Sneeveir. I Høibye ere 2de Drengebørn dødfødte. J Faaborg er en Kone død 106 Aar gammel. J Aabye Sogn er en Mand frossen ihiel paa Marken. J Horne Sogn er en druknet Mand funden ved Bøyden og begravet i Horne Kirkegaard. J Egense Sogn ere 2 dødfødte, og en Dreng druknet i en Tørvemose. Ved Svendborg er et nyfødt Barn fundet dødt, hvis Moder ei er opdaget. J Bierrebye Sogn paa Thorsinge, er en ung Karl død i Sneefog paa Jisen. J Langaae Sogn har en Mand skaaret sig i Halsen, hvoraf han døde 12 Timer efter. Ved Rygaard er en Pige druknet i Gravene. J Oxendrup Sogn er en Mand død under et Læs Høe, som veltede paa ham. Paa Landeveien fra Nyborg er en Mand funden død under den Vogn, han selv kjørte. J Nyborg er en Soldat funden druknet. J Fløstrup Sogn har en Bondekone fodt Trillinger, 2 Sønner og en Dotter, som alle 3 bleve hiemmedøbte samme Dag; den ene Søn døde 2 Dage derester, men den anden, og Dotteren, leve endnu i god Stand. J Dalbye Sogn ere 2 Koner døde, som havde levet over 50 Aar i Ægteskab. J Kierteminde ere 5 Personer døde over 80, og 1 over 90 Aar. J Grindeløse Sogn er et Drengebarn omkommet i en Mødding. Paa Lumbye Kirkegaard er fundet et dødt Drengebarn, hvis Moder ei vides. J Weilbye Sogn er 8 dødfødte, og 4 par Tvillinger fødte, hvoraf ikkun et Barn lever. J Stubbekiøbing er en Skibsdreng død af Koldfyr i Benene, forvoldet ved ondt Veir paa Søen. J GundsleSogn paa Falster, er et Pigebarn ihielslaget af et nedfaldet Stykke Steengierde. J Svaninge Sogn er en Mand, 78 Aar gammel, ved at gaae over en Stente, falden med eet til Døde, efteraf hans høire Arm til Albuen 3 Aar forhen var raadnet og falden af. J Kierte Sogn er en Mand, 79 Aar, død af Kighoste. J Søllested Sogn er en Pige paa 4 Aar funden druknet. J Kierum Sogn havde 2de Brødre, begge Fiskere, paa een Dag hver sin Dotter til Daaben; den ene af disse Brødre druknede med den agende Post, som den 30te Martii forliiste ved Aarøe. 3de andre, nemlig: Postskipper Dyrhauge, Matros Jess Nielsen og Lieutenant Grev Rantzaus Tiener, som samme Tiid druknede, ere begravede paa Assens Kirkegaard.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Corsøer, den 13de Januarii. Jndkomne: Den 7de hujus Kammerherre Schindel og Etatsraad Ancher; den 8de hujus Kammerjunker Benzon; den 10de hujus Kongelig agende Post 4 Læs; den 11te hujus Kammerherre Gotberg med Frue, den 12te hujus (med Jis baad) Lieutenant Bruun, Falkoneermester Westhaven, Styrmand Müch.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Udgaaede: Den 9de hujus Kongelig agende Post 7 Læs, den 13de hujus 2de Under-Officeerer med 10 Recrytter. -
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Frosten har allerede tillagt Nyborg Fjord, saa ingen kan, enten med Smakke eller Baad, komme til Broen; og Slibshavn skal efter Beretning og være tilfrossen. Her omkring ved Landene eller i Havnen er endnu ingen Jis, som giør Farten herfra besværlig.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Helsingøer, den 17de Januarii. Den 11te hujus var Vinden S. S. O. med stille Veir, og ankom 1 Skib. Den 12te, 13de, 14de, 15de og 16de hujus har Vinden bestandig været S. O. med tyk Luft og stille Veir, og ere ingen Skibe ankomne. J Dag ved Postens Afgang var Vinden S. O. med stille Veir, og formærktes endeel Driviis i Sundet.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Kiøbenhavn, den 17de Januarii. Under Dato Christiansborg den 29de December 178.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at lade udstæde en Placat, hvorved den efter Forordningen af 9de Julii 1778 erlæggende Salthandels=Afgift for Hertugdommene Slesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grevskabet Ranzau, igien bliver ophævet.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 295. Procurator Haagen, efter Kongelig befaling, contra Delinqventen Niels Nielsen fra Norge, som for begaaet Tyverie er tildømt at miste sin Hud i Fængsel. No. 296. Proc. Schmidt, contra John Larsen Kiøs fra Norge, som fordi han, efterat have værget sig imod Hans Andersen Hauchelisaaledes, at denne er død derefter, har negtet ham sin Hielp, da han derom af en anden blev anmodet, er tilfunden at arbeide i Jern i nærmest Fæstning i to Aar. No. 297. Proc. Skibsted, contra Delinqventen Kiølsæt Larsen fra Norge, som for begangne Tyverie er dømt at stryges til Kagen og arbeide i Jern i Fæstning Livstid. No. 252. Proc. Schønheider, contra Delinqventerne Gunder Olsen Holtet, Peder Helgesen Opsabe og Jens Olsen Schiefstad fra Norge, som for begangne Tyverier ere tildømte at kagstryges og arbeide Jern i Fæstning deres Livstid. No. 264. Ober=Auditeur Rosenstand, contra Delinqventerne Johannes Roes, Andreas Børgesen, samt Bodeel Hermansdatter fra Sielland, af hvilke de to første for Jndbrud og Tyverie ere tildømte at kagstryges, have Tyvsmærker paa deres Pander og arbeide i Jern i Fæstning deres Livstid, og den sidste at miste sin Hud Fængsel og arbeide i Tugthuset i 4 Aar. No. 301. Proc. Lange, contra Aanet Wilman og Ole Wilman fra Norge, af hvilke den første for sit mistænkelige Forhold, ihenseende til et paa Poul Madsen begaaet Drab, er tilfunden at arbeide i Jern i Fæstning i 4 Aar, men den sidste friekiendt. No. 302.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Ober=Auditeur Rosenstand, contra Delinqventen Peder Sørensen fra Sielland, som for Tyverie er dømt at stryges til Kagen og arbeide i Jern i Fæstning Livstid. No. 303. Proc. Schønheder, contra Delinqventen Even Palmesen, fra Norge, som for begaaet Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeide i Jern i Fæstning Livstid. Nørre-Jyllands Landstinge for Aaret 1785 holdes: Den 26de Januarii, 23de Februarii, 30te Martii, 27de April, 25de Maji, 15de Junii, 13de Julii, 10de Augusti, 14de September, 12te October, 9de November og 7de Deel cember.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Ved Tal=Lotteriets 336 Trækning i Altona udkom: No. 55, 32, 42, 49. 29.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Landhuusholdings=Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlem er nyligen bleven valgt: Hr. Thomas Aabye, Fuldmægtig i Rentekammer=Cancellier, Kiøbenhavn, den 17de Januarii 1785. C. Martfelt, Selskabets Secretær.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Vacance: Byeskriver-Tienesten i Assens.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Copulerte. Kiøbenhavn den 12te hujus Sr. Jens Holm, Lyseste ber, og Mad. Sidse Felschov.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
Døde. Sielland den 13de hujus Hr. Johannes Daniel Just, Sognepræst for Aagerup og Kirkeerup Menigheder, 52 Aar. Kiøbenhavn den 9de hujus Hr. Carl Frederich Hofmann, Stads-Chirurgus, 38 Aar; den 10de hujus Sr. Lorenz, - Eliesen, Skipper, 47 Aar, den 12te huj. Sr. Sejer Boeysen, Urtekræmmer, 32 Aar; den 14de hujus Sr. Jacob Weyle, Sukkermester, 62 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
AVERTISSEMNTS. Hr. Hans Hammond, Sognepræst til Rachestad i Aggershuus Stift, har for nogle og tive Aar siden begyndt at samle en Historie om den Nordiske Mission i Nordlandene, Finmarken og Tronhiems Amt, til Lappernes og Finnernes Omvendelse, fra Værkets første Begyndelse indtil det var bragt til Fuldkommenhed ved Lector von Westen, Lappernes og Finnernes Apostel; en Mand, der ihenseende til dem, har samme Fortieneste som sal. Biskop Egede ihenseende til Grønlænderne. Skriftet, som bestaaer af 10 Capitler, ligger nu færdig til Trykken, og indeholder vigtige Bidrage til Historien af Menneskeslægtens Tænke= og Handlemaade, samt Beviser paa Guds naadige og underfulde Bestyrelse, saavelsom paa høisalig Kong Frederich den Fierdes Omhue for alle sine Undersaatter. Dertil kommer et Anhang bestaaende af 20 mindre Capitler om ligesaa mange Missionairer og andre lærde Mænd, der have understøttet von Westens Forehavende, Værket vil udgjøre omtrent 50 Ark i stor Octavformat, og bliver ziret med sal. Lector von Westens Portrait; dersom er tilstrækkeligt Antal af Subskribentere ville melde sig inden forst kommende Maji Maaned hos mig eller mine sædvanlige Commissionairer i Norge og Provindserne, da Prisen kun bliver 3 s. for Arket eller 1 Rd. 48 s. paa Trykpapiir og 2 Rd. paa Skrivpapiir, Kiøbenhavn, den 12te Januarii 1785. Gyldendal, boende i Silkegaden Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
hos Madame C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: Samlinger af publique og private Stiftelser, Fundationer og Gavebreve for heele Danmark, fra 1760 til 1780, som et Supplement til de forhen udgivne til Tømme, af Fundationer, forsynet med fuldstændige Registere, ved (S. T. Hr. Hans de Hofman Hs. K. M. Conferentsraad og Amtman over Coldinghuus Amt, paa Trykpapiir for 2 Rdlr. og paa Fransk Postpapiir for 3 Rdlr. For dem, som ville have Supplementet til et enkelt Stift for sig selv, ere og Exemplarerat be komme, da Supplementet til Siellands Stift koster 2 Mk. 4 sk. til Fyhns Stift 2 Mk. 8 s., til Viborg Stift 1 Mk., til Aarhuus Stift 3 Mk. 8 s., til Aalborg Stift 2 Mk., og til Ribs Stift i Mark 8 Skilling.
Berlingske Tidende, 1785-01-17
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, Ord til andet saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter forrige Borgmester, . samt Bye= og Raadstueskriver i Vor Kiøbstæd Wiborg, Niels Høeg, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget hos hannem at fordre, i Henseende til bemelte hans forhen hafte Borgmester, samt Bye= og Raadstueskriver-Embede, at indfinde sig hos hannem inden Aar og Dags Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses ved Byetinget og Raadstue=Retten i bemelte Wiborg. hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot" Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 31te Decbr. 1784. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.