JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-09
For en duelig Seminarist er en Condition ledig til 1ste Novbr. dette Aar. Den Attraaende vilde snarest muelig personligen henvende sig til Seidelin i Hoved Kroe, mellem Aarhuus og Horsens. Et Sted, bestaaende af 7 Fag 1 Etage Huus til Gaden med Indkjörsel, 4 Fag Baghuus, 1 Fag Halvtag, samt rummelig Gaard og Haugeplads, kan underhaanden faaes tilkjöbs, paa billige Vilkaar. hos Rasmus Holbechs Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-09
Subskription paa Hr. Magister Lindbergs nye Maanedsskrift for Christendom og Historie, hvis væsentlige Formaal skal være, at fremstille de Grunde, hvorpaa den sande christelige Troe i vore Dage atter gjør sig gieldende mod den falske Fornuft=Viisdom, og at bringe Klarhed ind i mange Punkter, hvor der endnu, selv hos Christne, findes en stor Forvirring i Begreberne, a. a modtages i Aarhuus hos Boghandlerne Jessen og Warberg samt paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Addrevises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Nyheder fra Adlandet. Oprørsluen har grebet endnu videre om sig mod Norden, nemlig til de preussiske Rhin J Stæderne Aachen, Cölln, Due provindser. seldorf og Elberfeld har der været Uroligheder, som i førstnævnte Stad have kostet endeel Mennesker Livet. De vare begyndte her med plyndre og ødelægge nogle Fabrikanteres. Huse. Derpaa havde Pøbelhoben stormet det offentlige Fængsel, men var af Soldatervagten, bleven slaget tilbage, og Mange af Oprørerne faldne paa deres Gierning. Jmidlertid havde Stadens gode Borgere bevæbnet sig og bragt Roligheden igjen tilveie, ved at besætte Dag terne og arrestere et Hundrede af Oprørerne J Elberfeld havde Pøbelen været i Begreb med at storme Raadhuset, men blev forhindret deri ved, at der strax organiserede sig et Slags, Borgergarde, som adspredte de Jldesindede For kraftigen at understøtte Borgernes roesværdige Bestræbelser til at vedligeholde Roligheden, har den kommanderende General for det 8de Armeekorps sendt en Deel af de ved Coblenz forsamlede Tropper i Jilmarscher til Aachen. Paa samme Tid er der marscheret Tropper fra Coblenz hen til Cöln. Ogsaa hele det 4de Armeekorps havde faaet Ordre til at bryde op mod Rhinen. Fra Luxemburg meldes, at man der i flere Dage havde været beskjeftiget med at bringe Kanoner op paa Voldene, da efter Rygte denne Stad vilde blive erklæret i Beleiringstilstand. Ogsaa der frygtede man for Uroligheder blandt Almuen; Slag, terne havde allerede nægtet at betale Consumtionsafgivten. - Ogsaa i Hamborg har der i de senere Dage været nogle Uroligheder; de begyndte paa et af Stadens meest besøgte Kaffehuse, greb om sig paa nogle offentlige Spadseresteder, og toge især Overhaand paa det saakaldte Hamborgerberg. Men kraftige og i Tide grebne Forholdsregler, især af Borgervæbningen, gjorde en Standsning deri, saa Staden nu igjen befinder sig i Orden og Rolighed. Nogle Mennesker ere derved blevne dræbte og Adskillige saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Nederlandene. Begivenhederne i Braband, skrives der fra Amsterdam den 4de Septbr. - ere alvorligere end man hidtil troede, og Prindsen af Oranien skal være reist fra Brussel med det Forslag til Kongen, at skille de sydlige Provindsers Bestyrelse fra de nordliges. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Franske Aviser indeholde en Skrivelse, som den landsforviste Hr. de Potter skal have adresseret til Nederlandenes Konge strax efter at han havde forladt sit Fædrelands Territorium. Af denne Skrivelse, som var dateret Aachen, den 2den August, meddeles her følgende Brudstykker: "Sire! De alvorlige Uroligheder, i hvilke et upopulairt Ministerium i disse Dage har styrtet Frankrig, truer maaskee hele Europa med en almindelig Brand J det mindste turde Belgien først føle de Rystelser, som i dette Øieblik hjemsøge et Nabofolk, hvis Lykke og Hæder det længe har deelt. Sire. J denne Kamp, som nu forberedes, er det udenfor al Tvivl, at overalt, hvorhen den udbredes, vil Retfærdighedens, Fornuftens Humanitetens, med eet Ord, Folkets Sag, tidligere eller sildigere gaae af med Seiren, og Ministerierne, Regieringerne, selv Kongedømmet, om det af slette Raadgivere lader sig forlede til at indlade sig i Kampen, ville blive styrtede i den Afgrund, som Despotismens og Egennyttens Svimmel længe har gravet for deres Fødder. Sire, Langmodigheden, denne de Stærkeres Dyd, befinder sig nu paa Nationens Side. Regjeringerne, Ministerier, ne ere det, som prøve Borgernes Taalmodighed til det Yderste, og som med haardnakket Egensindighed have sat sig i Hovedet, at ville udæske og trodse det Uveir, som nu trækker sammen over vore Hoveder, og som vi have gjort Alt for at afvende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Som Følge af at Commune=Forvaltningen strax efter Urolighedernes Udbrud havde afskaffet Malt=Accisen, og saaledes givet efter for Folkets revolutionaire Fordringer, finder man nu i Courier de Paisbas af 28de følgende oprørske Yttringer: "Frihed, Orden, Liighed, Malt=Accisen, et Paalæg for Staden Brussel, er forsvunden. Heri see vi en væsentlig Fyldestgjørelse. Endnu er det nødvendigt, med Fasthed at vise, at vi med Frihed i Alt og for Alle tillige ville den gode Orden og Sikkerhed, som giver Friheden Værd, og Enighed mellem alle gode Borgere for det almene Vel. Denne Villie være os hellig, hellig som en Eed, og uforanderlig, som en Betingelse for vor Tilværelse. Hr. v. Maanen maa fjernes fra alle offentlige Embeder; under denne Mand kunne hverken Roe eller Tillid finde Ste og med ham maa fjernes Enhver, med hvem han staaer i Forbindelse. Ministrene maae ved en Lov være underkastede Ansvarlighed og Straf, thi hvor det Onde kan begaaes ustraffet, der er Chartet en Usandhed og Friheden et tomt Ord. Vi vende vore Blikke til Thronen, som Borgere, der ere Fædrenelandet hengivne, og ønske den Orden og Frihed, uden hvilken Nationens Uafhængighed uophørlig er i Fare. Vi forlange med Ærbødighed, men ogsaa med Fasthed, at Kongen skal handle i Overeensstemmelse med os; det er ogsaa Grundlovens Bud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Frankrige. At der hertillands endnu er meget Gjæringsstof, seer man af mange Ting. Over en Snees af de Deputerede, blandt hvilke Hr. Chatteaubriand, ere udtraadte af Kamrene. Hertugen af Fitzjames sagde nylig: "Jeg kalder det smaaligt, at bortødsle vor Tid med Haarkløverier, Høre J ikke Tordenen som ruller over Eders Hoveder. For Alting bestræber Eder for at overbevise Frankrige om, at denne Revolution, som en stiftet af Folket, ogsaa er skeet for Folket, og ikke for et Parties Jnteresse, Visse Folk, siger et offentligt Blad, forsøge endnu at vildlede den offentlige Mening, ved Opslag paa Hjørnerne." Kongen plages endnu uafladeligt af Folkehobe der skraale Marseillerhymnen udenfor hans Vinduer og forlange alskens Ting af Borger, kongen, som da maa ud til dem, og med Mildhed faae dem til at søge fredeligt deres Hjem. Da Hs. M. første Gang som Konge besøgte Skuespilhuset, gaves: "den Stumme fra Portici. En uhyre Mængde af Tilskuerne fulgte Kongen hjem til hans Gaard under idelige Fryderaab. - Ved en kgl. Ordonnants ere alle Domme over politiske Forseelser fra 7 Juli 1815 til 26 Aug. 1830 erklærte ugyldige, saa alle derved lovfældte Personer strax sættes paa fri Fod, og ind i alle deres forrige borgerlige Rettigheder. - J Nismes har der været blodige Optrin mellem Katholikerne og Protestanterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Spanien og Algier. Hvordan det har sig inde i begge disse Lande, veed man nu saa godt som ikke noget om. Admiral Duperre havde plantet den trefarvede Fane langs med den algierske Søekyst, men det er ogsaa Alt. General Clauzel, som skal afløse Bourmont, maa altsaa endnu ikke være kommet i Land. - Fra Spanien er al Meddelelse saa godt som spærret. Men den almindelige Bevægelse blandt Tropperne, Fordoblingen af Toldkontrolleurer ved Grændserne og Havnene, den overordentlige Kontrol som holdes med Fremmede, Alt tyder paa Symptomer af en Sygdom, man gjerne vil skjule.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Portugal. Ogsaa i Lissabon gjærer det stærkt. Linietropperne ere blevne indespærrede i deres Kasserner. Talrige Patrouiller gjennemstreife Gaderne baade Nat og Dag. D. Miguel opholder sig paa Lystslottet Queluz. Førend han reiste, skal han have gjort Hovedstadens Politichef ansvarlig for den offentlige Rolighed. Al Handel og Vandel var i Staa. Men Arresteringer ne og Deporteringerne gaae endnu sin vanlige Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Jtalien. Jfølge Handelsbreve skal der ogsaa være udbrudt en Revolution i Neapel, et heelt Schweizerregiment være bleven masakreret, o. s. v. Skjøndt man endnu ikke havde noget Tilforladeligt derom, saa vare dog de neapolitanske Statspapirer faldne stærkt ved dette Rygte paa Børsen i Paris. Jmidlertid fortælles, som Vist, at de Franskes Dronning har tilraadt sin Broder, Kongen af Neapel, at give sine Undersaatter en med Tiden passende Concession. Fra Rom erfarer, man, at Hs. Hellighed Paven, i et forsamlet Consilium, skal have taget følgende Beslutning: "Romerhoffet saae rigtignok ikke uden Bedrøvelse Begivenhederne i Paris, men den hellige Fader vilde dog alligevel ikke modsætte sig den franske Nations Ønske."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Tydskland. J Darmstadt er fundet Trudsels breve mod Nogle af Ministrene, hvori endogsaa anstødelige Udtryk mod Storhertugen. Vagten ved Storhertugindens Landsæde, Fugenheim, er bleven fordoblet, og Soldaterne forsynede med skarpe Patroner. Man siger, at Hoffet vil flytte til Giesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Engelland. Som en for Øieblikket saare vigtig Begivenhed er Broughams Valg for Yorkshire, hvis Selveiere derved have givet hele Engelland et følgeværdigt Exempel, hvorved det gamle Adels=Aristokratie, der før ene tilegnede sig Ret til at repræsentere, er kuldkastet. J Hr. Brougham har man derimod valgt en simpel Sagfører, uden Rang, uden Formue, blot formedelst hans Talenter og hans Popularitet, til at repræsentere det første Grevskab i Engelland. At det vil gjøre Epoke i Valgenes Historie, kan ikke benægtes, ligesaalidet som at Hertugen af Wellingtons Stilling i Spidsen, for Staten, ogsaa herved Dag for Dag bliver vanskeligere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Rusland. Paa Børsen i Berlin vilde man den 3die Septbr. have tilforladelig Efterretning om en russisk keiserlig Ukas, hvorved samtlige russiske Undersaatter som befinde sig i Paris og Frankrige, skulde inden 3 og 8 Dage forlade Frankrige, og de Franskmænd som befinde sig i Rusland, i samme Terminer forlade dette Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Derimod meldes under 4de Septbr. fra Hamborg, at det trefarvede Flag nu er bleven tilladt i alle russiske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Blandinger. Mehemed Aly, Paskaen af Ægypten, skal være død i Cairo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Den gamle Hertug af Conde-Bourbon havde hængt sig i et Halstørklæde paa Vinduesposten i hans Sovegemak. En anden Avisberetning siger, at han var bleven myrdet. Den franske Grev Loban (General Mouton) er bleven meget naadig modtagen hos Kongen af Preussen, som han overbragte sin Konges Notification om Thronbestigelsen; men den 1ste Septbr. var endnu ingen offentlig Erkiendelse skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
J samme Ærinde afgaaer Hertugen af Montebelletil Madrid, Fyrsten af Moskma til Kjøbenhavn og Stock holm, General Valazs til Haag, Grev Montesquiou til Rom og Neapel, Marqvis af Dalmatien til Frankfurt, Mecklenburg, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Kongen af Sverrig er upasselig, og Kronprindsessen har forslaaet sig ved at falde igjennem en Trappeaabning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Den kgl. danske Minister i London, Grev v. Moltke, er passeret gjennem Hamborg til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Fædrelandet. Rhvn. Den 1ste Septbr. blev her sjunget Tedeum i det østerrigske Gesandtskabskapel i Anledning af Hs. K. H. Erkehertuginde Sophies lykkelige Forløsning med en Prinds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
J Tirsdags ankom det preussiske Dampskib, der Adler, fra Puthus, og medbragte følgende Reisende: Hofmarschal Hr. v. Massow, Grev v. Schøn burg Glucha, Fyrstinde v. Schönburg Glucha, Grevinde Asia af Puthus, Frøkenerne v. Borstell, v. Blessingh, v. Warenberg og v. Platen, Major v. Warenberg, Baron v. Platten, Hr. v. Usedom, og Hr. v. Chevalier, med Suite. De høie Reisende ere tagne ind i Høttel d'Angleterre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Det Ryvnske Classelotteries 4de Klasse, blev trukket i Mandags, og udkom følgende 13 Nummere saaledes: Ved den 1154 Trækning i Wandsbeck, udkom følde Nummere : 66. 12. 57. 80. 41.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 7 Septbr. 1830. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Aarhuus. J Wandsbecks 1154de Trækning er paa No. 12, 41, 80 vunden en Tærne paa noget over 500 Rbd. i Fullings Collection her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Copulerede i Aarhuus, den 8de Septbr. Hr. Kjøbmand Lars P. Schmidt og Jfr. Stine Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Khvn.: Jfr. Sinding, Amtmand v. Kardorff med Tjener, Assessor Rottbøll med Søn Studios. art. W. Møller, Handelsbetjent Galthen, Landsoverretsassessor Bruun med Frue, Apotheker C. Schmidt, Snedkersvend Grønvaldt, Studios. theol. F. Dahl. Fra Fredericia og Strib til Rhyn.: Frøken A. Muus, Frøken M. Bruun, Corporalerne Henrichsen og Schiuslund, Frøken C. v. Eggers, Fru Günning, Snedkersvend Henckels Kone med 2 Børn, Capellan H. Fahnøe, Jfr. Holst. Fra Fredericia og Strib til Aarhuus: Hartemager Mulff, Mad. Asmussen med 2 Børn, Jfr. C. Wulff, Informator J. Kastrup, Doctor Koppel, Capellan Kjer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Bekjendtgjørelser. J Overeensstemmelse med det Kongl. Rentekammere Resolution af 31te Juli sidst, bliver Torsdagen den 16ds denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, paa Tinghuset, heri Brædstrup, afholdt Auction over Bortforpagtningen af den Hs. Maj. Kongen tilhørende Jagt i Aale Sogn, paa 5 a 10 Aar fra næste Aars Begyndelse; hvilket herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Brædstrup, den 4de September 1830. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Hvide og grønne Schveitzer=Oste, store hollandske og smaae Eidammer=Oste sælges i Partier til Kjøbenhavnske Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Udmærket godt Liebauer 4, 3 & 2 Bands Hør, faaes billigst mueligt hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
God nye Fyld kan igjen faaes hos C. F. W. Lewertshuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Nye engelsk Sennep faaes hos C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Godt røget Flesk er endnu at faae hos Niels Schibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Paa Frederiksgaden No. 592 ere 2 Overværelser, tilleie for en eller tvende Personer som selv meublere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Skipper M. Glasius agter at afseile til Kjøbenhavn saa hastigt som mueligt, og medtager Fragtgods og Passagerer. Skipper H. P. Setersen agter saa hastig som mueligt at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Til Opgravning af Cichorierødder antages Arbeidsfolk af begge Kjøn paa Cichoriefabrikken. Umrisse nach Thorwaldsens Werken, i 3 Hefter, Stuttgart 1829, bestaaende af 18 Kobbere i stor Folio, faaes for 5 Rbd. hos Holst i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Regnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgivter, 2 Mk. 8 s., faaes hos S. Warberg. Den hurtige Regnemester, hvorved man i et Øieblik kan vide, hvormeget 1, 2, 3, ind til 40,000 Stykker, Pund, Alen, Skjepper o. s. v. koster, faaes for S. Warberg. 3 Mk. hos Natten imellem den 1ste og 2den September er fra Undertegnedes Mark bortstiaalet en lysebruun Hoppe, i 5te Aar, med strimmel Blis, og Sko under Forfødderne. For Oplysning eller Tilveiebringelse af denne Hoppe, som er omtrent 10 Qvarteer, høi, udloves en passende Douceur af Eieren. Jens Nielsen, Gaardmand i Qvottrup ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
øvrindsessesses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Blandinger. Røverstaterne Tunis og Tripolis have, da de saae det blev til Alvor, sluttet en mindelig Overeenskomst med den franske Admiral som blev sendt til dem, for at tvinge dem med Magten, hvis de ikke godvilligen vilde give efter. Sørøveriet, Strandretten og Slaveriet skulle ophøre, og tvertimod at disse Røverstater hidtil have faaet Penge af de europæiske Søestater, skulle de nu herefter give en betydelig Tribut til Frankrige. Tunis har desforuden maattet afstaae Øen Tabarca.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Opstanden i Albanien har taget en for Sultanen gunstig Vending. Storvezieren har ved vægtige Overtalelsesgrunde faaet Paskaen af Scutari til at frafalde Oprørsforbundet, og for endmere at forvisse sig hans Troskab, har han formælet sin anden Søn med en af Paskaens Døttre. De albanesiske Høvdinger, gjort mismodige ved Tabet af en saa mægtig Støtte, have underkastet sig. Hvad der altsaa for kort siden var der i fuldeste Oprør, erklærer sig nu for Fred og Lydighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Planen for den belgiske Opstand synes at gaae ud paa : at ophæve Forbindelsen mellem Belgien og Holland og at forskaffe hvert Land sin egen repræsentative Forfatning. Fjendskabet mellem begge disse Nationer, som gaaer langt tilbage i Historien, er grundet i Republiken Hollands Opkomst og Løsrivelse fra de øv rige Provindser dengang Hollænderne gik over til den reformeerte Religion, og ligeledes i at Republiken Holland siden betjente sig af sin Magt til at faae Scheldefloden spærret ved den westphalske Fred, og derved ruinerede Antverpens Velstand til Fordeel for Amsterdam, hvilket forvoldte et uslukkeligt Had i Belgiernes Hjerte mod Hollænderne. Almuen, som har udført denne Tumult, menes at være et Redskab for et mægtigt Par stie af de høiere Stænder, som lod Masken falde og dess.... da det var skeet, derpaa selv bestræbte sig for at holde Pøbelen i Tømme. Det synes - siger en upartisk Tidende - at lykkes for dette Partie at sætte sine Hensigter igjennem, med mindre Regjeringen formaaer, med væbnet Magt at underkue det, hvortil der gjøres Tilberedelser. I Holland er man naturligviis overmaade misfornøiet med Belgiernes Foretagende. og Folket understøtter Regjeringen af alle Kræfter. J Haag og Amsterdam var Borgervæbningen trukken paa Vagt, fordi alle Tropperne vare afmarscherede. Nationalmilitsen indkaldtes, og i Amsterdam saae man vigtige Efterretninger imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Fra den spanske Grændse meldes, at ingen Skide med trefarvede Flag tillades at løbe ind i spanske Havne. Fra Paris er nu givet den Erklæring, at naar derikke skeete Forandring inden 10 Dage, skulde der trækkes, franske Tropper sammen ved Bidassoa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
J Spanien skal der være to Hovedpartier, hvoraf det ene vil aldeles ikke give efter, og dertil hører sagtens Kongen, der skal have erklæret: "at han vil ikke være Konge, naar han ikke kan være Souverain!" Et andet Partie skal være for hellere at bøie end at briste. Hvilket der nu skal beholde Overhaand, kan ikkun den offentlige Stemme afgjøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Breve fra Cadix lade formode, at der have dannet sig Jnsurgenthander norden for Madrid, og at disse have opfanget Depescherne fra Frankrige. Gouverneuren i Cadix skal derfor have henvendt sig til de engelske Kjøbmænd for at erfare Nyheder fra Frankrige. Men Veien over Engelland vil ikke heller længe være fri, da det engelske Postamt har faaet Ordre til, at de i Middelhavet seilende Paketbaade ikke maa anløbe Cadix. Denne Forholdsregel er skeet paa den spanske Consuls Forlangende, for at ikke de engelske Aviser og andre farlige Blade skulle faae Jndpas i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Den landflygtige Konge af Frankrige vil om nogle faa Uger afreise igjen fra Engelland. Der siges nu forvist, at han vil tage sit fremtidige Opholdsted i Sachsen. Der fortælles, at da Carl X i Valogne modtog Fanerne af sine Gardeofficerer, sagde han de mindeværdige Ord: "Jeg modtager dem med Bedrøvelse, men jeg vil gjemme dem, og min Sønnesøn skal engang igjen betroe Eder dem." hele den Buonapartiske Familie skal være bleven udelukket fra det franske Amnestie. (Og Nogle af den havde allerede belavet sig paa Afreisen til Frankrige)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
En i Paris udnævnt Kommission er afreist til Vincennes, at holde Forhør over de arresterede Ministre. Det første Forhør havde varet i 5 Timer. Fangerne holdes meget strængt, men der forsikres, at de behandles forøvrigt særdeles menneskeligt. Fyrstinde Polignavil ikke forlade sin Gemall, og har faaet Lov til at besøge ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Den nye Konge af Frankrig sætter, som det synes, den største Tillid til den nye Tingenes Orden, og ha allerede foretaget en Deeling af sin Formue blandt Medlemmerne af sin Familie. Kronprindsen erholder Jntet. Gavebrevene til den øvrige Familie ere udfærdigede at den Notar, som havde Hertugens Forretninger inden hans Thronbestigelse. Da Gebyhrerne for Protocolleringen af disse Gavebreve beløbe sig til 1600000 Francs, maae deres paalydende Summer udgjøre 75 Millioner J den Londonner Hoftidende læses følgende: "For to Aar siden seilede Fyrst Polignac. som dengang var frantAmbassadeur ved det engelske Hof, med Paquetbaaden fra Dower til Calais. Medens han gik op og ned at Dækket, blev han en Franskmand vaer, der var usselt klædt. Hør, Landsmand, sagde Polignac til ham Ham har jeg seet før Hvor var det dog?" Manden svarte: "De saae mig første Gang i et Sygehuus i Paris, hvor De laae, efter at De var bleven dømt fra Livet, men benaadet af Napoleon. De vil erindre, at De siden flygtede derfra, da De blev helbredet, uagtet De laae der paa Deres Parole d'honneur, men De har maaskee glemt, at jeg fik 3 Fr. tilgode hos Dem, da vi en Par Gange drak en Flaske Viin sammen; De kunde den gang ikke betale mig, og er endnu i Gjeld til mig derfor. Polignac vendte sig bort fra Personen, ikke lidet overrasket af hans Uforskammenhed, og lod ham strax derefter ved sin Kammertjener tilstille 3 Louisdorer; men hans Creditor beholdt kun de 3 Fr. og sendte Resten tilbage. Han var en vagabonderende Gjøgler, og den samme som gjenkjendte Polignac i Granville den 16 Aug. om Morgenen, og, ved at fortælle hvo han var, gav Anledning til hans Fængsling."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Eleverne i den polytechniske Skole have tilbagesendt, de 12 Ordenskors af Æreslegionen paa følgende Grunde. 7) Vi have alle 300 fægtet med lige Tapperhed og med lige Held, os tilkommer derfor intet Valg. 2) Vi kunne ikke bære et Kors, der minder os om en Scene, som er kjøbt med Franskmænds Blod. 3) Træde vi engang ind i den Armee, mod hvilken vi have kæmpet, saa vilde der skee Brud i vort venskabelige Forhold til vore Kammerater, dersom vi modtoge hiin Orden." Studenterne have ansøgt om Tilladelse til at maatte ophænge de dem bevilgede Ordenstegn i Academiets Solennitetssal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Fire store Malerier ere bestilte for Raadhuset i Paris, til at pryde den saakaldte Angouleme-Sal, for Fremtiden: Revolutions-Salen. De skulle forestille Angrebet paa Louvre, Hertugen af Orleans og General Lafavette paa Raadhusets Balkon, Hertuginden af Orleans's Besøg hos de Saarede i Hotel Dieu, og Kongens Eedsaflæggelse. Til at udføre dem ere Malerne Deelaroche, Scheffer, Schurtz og Steuber valgte. Oprindelsen til den trefarvede Fane og Kokade: Før Revolutionen havde Staden Paris Faner af rød og blaa Farve, den hvide Farve var Kongens og Armeens. Efter Bastillens Erobring havde Stadens bevæbnede Borgerskab antaget Navnet Nationalgade; denne føiede til hine to Municipalfarver den hvide, hvormed den vilde tilkjendegive, at Kongen ikke længere var en særskilt Magt." Fra det Tidspunkt af blev den trefarvede Fane og Kokarde national.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-11
Hertugen af Ragusa (Marmont) kom nylig indtil London, og vilde forslaae Grillerne ved at tage paa Commedie. Men da han steeg ud af Vognen blev han kjendt af Folket, skjældt Huden fuld, og udpebet lige til han var kommet ind i Huset, og ligesaadan fulgt hjem igjen til sit Logis. Næste Morgen tidlig havde han forladt Staden. (Saaledes gaaer det med Verdens Hæder.)