JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1775-07-17
Bekiendtgiørelse. Ducas Klippe til Lundenes, Kongelig Majestets virkelig Etatsraad og Syndicus ved Dom=Capitulet i Lübeck, giør hermed vitterlig, ved Bekiendtgiørelse 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt Viborger Samler, at han er sindet underhaanden at bortselge sit benevnte i Riber Stift, Lundenes Amt, Bølling Herred, Schiern Sogn beliggende Gods, saasom Hovedgaards Taxt 59 Tønder. 4 Skiep. 1 Fkr. med Birke=Rettighed, samt Kirke=Skat og Præste Giesterie, det bekiendte vare Laxe=Fiskerie i Schiern Aae, hvor Lundenes faaer og aleene maae have Laxegaarde, og desuden er berettiget paa egen og andres Grund at fiske paa begge Sider eller heel Strøm, ligesom hidindtil brugeligt været haver med Vaadde og andre Fiskegarn, og faaes adskillige Slags, saasom: Lax, Ør reder, Stillinger, Gieder, Helt, Aal, Aborer og deslige 5 Konge-Korn- og 4 Qvæg-Tiender, item Schiern Kirkes Korn- og Qvæg-Tiende, cum Jure patronatus & vocandi(Schiern Sogns Konge- og Kirke-Korn- og Qvæg-Tiender, oppebæres til Lundenes, og er Tiendeydende Hartkorn 346 Tdr. 3 Fkr. 2 Alb. ) Konge- og Kirke-Korn-Tienderne tilsammen Hartkorn 154 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 1 1/2 Alb. Jtem den bekiendte Schiern Broe, Hartkorn 6 Tdr. 3 Fkr. 1 Alb. saa og Mølleskyld Hartkorn 5 Tdr. 4 Skp. 1 Alb. samt Bønder Godset omtrent et par Mile om ved Hovedgaarden beliggende i skikkelig Stand, Hartkorn 664 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. Schiern Kirke Eiendomme Hartkorn 6 Tdr. 6 Skp. 1 Alb. Fæste Engene Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. og Gade=Huusene Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr. 2 Alb. tilsammen Hartkorn 899 Tønder 5 Skipper 3 Fierdinkar Albom med alle øvrige bekiendte Herligheder og Rettigheder. Til Efterretning meldes, at Hovedgaarden har et moderne Grundmuuret Hovedhuus 2 Etager Høi, og et Sidehuus af Bindingsværk, Teglhengt, beqvem til Beboelse for en Honet Familie, Ladegaarden er stoer, og rummelig, og Huusene af Bindingsværk med Straae-Tække ere allesammen i god Stand; Gaarden haver god Jldebrand af Tørv og Lyng, overflødig Jagt af Harer, Uhrhøns og Aggerhøns, sampt andet Fugle=Vildt; Paa Godset er overflødig Mandskab, som Reserve=Rullen udviser. Liebhaberne, som agte at kjøbe foreskrevne Gods cum pertinentiis, ville behagelig med det første melde sig enten hos Eieren selv i Lübeck, eller og hos Hr. Justitz=Raad og Landsdommer de Leth til Nørrevosborg pr. Ringkiøbing, sampt Forvalter Andersen paa Dalager ved Lun dennis pr Ribe og Varde, paa hvilke Stæder Jordebogen samt Conditionerne til nærmere Efterretning kand faaes. Kiøbe Summen betales enten til 11 Junii eller 11 December 1776, og om det kunde tiene Kiøberen til Beqvemmelighed, kan en Capital, af 20 til 30000 Rigsdaler eet eller fleere Aar imod første Prioritæt i bemelte Gods, samt Konge- og Kirke-Tiender med meere mod sædvanlige Renter blive bestaaende.
Viborger Samler, 1775-07-17
Skulle forommelte Gaard og Gods ikke underhaanden blive solgt, saa bliver Gaarden fra 1 Maji 1776 bortforpagtet paa 3 Aar, hvorom de Lysthavende paa forbenevnte Steder sig behagelig vilde melde. Lundenis d. 7 Julii 1775.
Viborger Samler, 1775-07-17
J Skanderborg er en meget smuk Gaard underhaanden at faae til kiøbs, Gaarden ligger paa det behageligste Sted i Byen, og bestaaer samme ud til Gaden af 24 Fag, hvorudi ere rummelige Værelser, nemlig den beste Stue bestaar af 6 og Spise Stuen af 5 Fag, hvilke ere gibsede, den daglige Stue af 4 og et Kammer dernæstved af 2 Fag, alle disse Stuer ere betrokkene med Voxdug, de øvrige af de 24 Fag er Domestiqve=Kammer, Rullestuen, Porten og Gangen; ud til Gaarden ere tvende Fløie hver paa 17 Fag, som ere indrettede til Husets Fornødenheder, Gaardsrummet er 42 al, i Længden og 37al. Bredden, dette Gaardsrum er afskildt med Stakitter, hvor en smuk Have presenterer sig lige for Hoved Bygningen og er samme 99alen lang og 58 bred med gode Frugt-Træer forsynede, hvorudi ved Enden er bygget et 8 Kantet rummelig Lyst=Huus hvorfra man kan see langt udi Marken, som for Øinene er ret spillende, Haven er indhegnet med Plankeværk, fra Haven gaar man i en Toft, som gaar ned til Søen, ligeledes med Gierde indhegnet, og kand derudi saaes 8 a 9 skiepper Korn, i samme Toft er ogsaa bygget et halstag=Huus bestaaende af 6 Fag, til Gaarden er ellers inddeelt af Byens Marker saa meget Land, at derudi kand saaes 10 a 12 Tdr. Sæd. Denne Bygning er i Brandcassen ansat for 2000 Rdl. Gaarden kand blive beboet, om forlanges til førstkommende Michels=Dag. Skulde der nu findes nogen Liebhabere, da vilde de behagentlig melde dem i Skanderborg hos Hr. Jæger=Mester Pultz og i Randers hos Hr. Ritmester Ridtner. a min Søn Major Franz Friedenreich paa Palstrup, udi de Kiøbenhavnske Avertissementer No. 52, og Viborger Samler No. 27, haver ladet bekiendtgiøre, at Thim gaards Auction er bleven udsat til d. 20 Julii førstkommende. Men siden slig Auctions Anstillelse er mig uafvidende, og strider imod den imellem Frantz Friedenreich og mig oprettede Convention af 16 Septemb. 1771, dens 8de Post, samt og hans Skrivelse til mig af 29 Septemb. 1774 desbetreffende; Saa bekiendtgiøres Publikum, at Kiøbe=Summen til mig udbetales i Snapsting 1776. Skiødet paa Thimgaard og Gods kan ikke ansees for at være gyldig, uden jeg den tilligemed min Søn Franz Friedenreich underskriver og forseigler. Kiersholm d. 6 Julii 1775. C. D. Friedenreich.
Viborger Samler, 1775-07-24
Da jeg eftertænkte denne skrækkelige Scene, raabte min Skyts=Aand til mig: Merk dette, Theodor, bliv viis, og lad Sædvanen ei beherske dig. Jeg saae mig hastig om, og fandt mig omgivet af Klipperne paa Teneriffa. Dagens Fugle sang alt paa Træerne, og Morgenens Straaler skinnede paa mig. Nyeheder.
Viborger Samler, 1775-07-24
Den 15 hujus hiemkom Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll fra sin Visitats, som han i Sommer har foretaget i Aars, Gislum og Rinds Herreder, og er dette den anden Gang H. H. begynder at gaae Stiftet igiennem i den korte Tiid, det har havt den Lykke at eie ham. Efter Forlydende er Hr. Tobias Ozwald, hidtil Tydske Evangelisk Præst ved Kolonierne paa Alheden, blevet kaldet til Tydsk Pastor ved Vemmetoft Frøkenkloster.
Viborger Samler, 1775-07-24
J forrige Uge har en Landsoldat af Gleerup Bye, Vesterbølle Sogn, havt det Vanheld, at skyde en Pige ihiel, ved det han uforsigtig spøgte med en Flint, som var ladt. For Forlovede. Hr. Regiments=Qvarteermester de Fine, af det her garnisonerende Delmenhorstiske Regiment, og Jomfrue Johanne Borreschmidt, Hr. Hospitals- og Tugthuus=Forstanders Borreschmidts Datter.
Viborger Samler, 1775-07-24
Copulerede. Tirsdagen den 18 Julii holdt Enkemanden Hr. Jens Østergaard, Sognepræst til Lime, Bryllup med Jomfrue, Marthe Deichman i Engom Præstegaard. Vielsen forrettede Herreds=Provsten Hr. Raarup. Texten, Matth. Kap. 5. V. 4. Sallige de Sørgende, thi de skal trøstes.
Viborger Samler, 1775-07-24
Dødsfald. Enke Frue Kancellie=Raadinde Lerke paa Ørølevkloster. Skive. Den 17 Juni Salig Hr. Felds Enke. Den 15 Julii Degne=Enken Maren Thomasdatter Lund, Christopher Lylows Enke, gammel nogle og 70 Aar.
Viborger Samler, 1775-07-24
Den 2den Julii Sr. Peder Espersen Møller, fra Ballegaard paa Morsland, udi Skive, i hans Alders 84 Aar. Stiftsprovsten i Viborg holdt Liigtalen efter Begiering over ham, næste Fredag den 6te Julii derefter, og Texten: Luc. 2. V. 29 og 30 var af den salige Mand selv udvalgt længe førende han døde, hans Liig blev siden Dagen derefter henført til Mors land, at nedsættes der i det Begravelse, hvor hans for 3 Aar siden afdøde Hustrue staaer.
Viborger Samler, 1775-07-24
Proclamata læste i Landstinger, Onsdagen den 12 Julii 1775.
Viborger Samler, 1775-07-24
1) Proclama, som indkalder Rasmus Hansen, fordum Borger og Skoemager i Horsens, hans Arvinger, Kredi= og Debitorer, rer, at møde paa Horsens Raadstue inden den i Loven foreskrevne Tiid. (Dat. 6te Junii 1775.) 2) Dito, hvorved afgangne Kammer=Assessor og Apotheker Gotfried Schmidts Kredi= og Debitorer indkaldes, med 6 og 12 Uger, samt inden Aar og Dags Forløb at melde sig hos Skifteforvalteren. (Dat. Horsens den 14de Junii 1775.) 3) Dito, som indkalder forrige Foged ved Fuglsig undvigte Christian Thomasen, tilligemed hans Fallitboes Kredi og Debitorer, at møde i Hiøring og Horns Wenneberg Herreders Tingstue, den 16 Augusti og 27 September førstkommende, samt 16 August 1776. (Dat. Hiørning den 30 Junii 1775.) 4) Tillysnings Tingsvidne, hvorved er bleven oplyst 2de paa Haraldkiers Rugmark antrofne og indtagne Plage, den ene i 3die Aar, samt med en hvid Stiern i Panden, og den anden lidet over Aar, ogsaa sort, men har ellers ingen Tegn. (Dat. Nørvangs Torrild Herreders Ting den 9 Junii 1775) 5) Efter Salig Madame Magdalene Elisabeth Stampe, afgangne Provst Samuel Friedliebs Efterleverske i Mariager, hvorved Studiosus Jens Stampe Friedlieb, som Søn og Arving i Boet, tilligemed Stervboets Kredi= og Debitorer indkaldes, at melde sig for den geistlige Skifte=Ret i Onsild=Herred inden den i Loven anbefalede Tiid. (Dat. Hobroe den 30 Junii 1775.)¬
Viborger Samler, 1775-07-24
J Samleren No. 28, angaaende G. M. de Poulsons Bestalling, blant Nyheder, ville Læseren behage at rette: At det er Generalmajor af Jnfanteriet, og at Bestallingen er af 21 October afvigte Aar.
Viborger Samler, 1775-07-24
Tillæg Tredie Tillæg Aargang. til den Viborger Samler Nr. 30, Mandagen den 24 Julii 1775.
Viborger Samler, 1775-07-24
Bekiendtgiørelse. Det bekientgiøres herved, at Onsdagen den 9 Augusti næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver efter Velædle Mad. Colding paa Holmgaard hendes Begiering holdet og foretaget offentlig Auction over en Deel Sølv, Kaaber, Tin, Blik og Jernfang, Porcelain og Glastøi, Speile, Lampetter, Borde, Cannopee og Stole, Skabe, Kister, Sengesteder, Sengeklæder, Silke= og Lintøi, en Deel gode Mands Gangklæder, med adskilligt meere, som er for vidtløftigt at opregne. Til hvilken Dag og Tiid de Lysthavende behageligst ville indfinde dem paa bemelte Holmgaard i Møeborg Sogn hvor Auctionen bliver foretaget. Lemvig den 21 Julii 1775. A. Bræmer, Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1775-07-24
En ganske duelig og beqvem Foged eller Skriverkarl, som C forstaaer Landvæsenet, og kan forevise paalidelige Attester, samt stille antagelig Caution for hvad ham bliver betroet, kan anvises en god Tieneste her fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1775-07-31
at Mandagen den 31 Juli. hvad kan vel være Aarsag, at Opdagelser, hvis . Nytte kan strække sig til mangfoldige, ja til den gandske menneskelige Slægt, kan behøve Aarhundrede, inden de blive almindelige, At de Opdagelser, hvis Forborgenhed kan give enkelte Folkeslags betydelige Fordeele, som de tabte, naar al Verden, vidste Opdagelsen; at disse giemmes saalænge som mueligt, er ei at undre over, thi ethvert Land tænker kuns paa sig selv; men at Koppernes Jndpodning, een saa almeennyttig Opdagelse, hvis For Tredie Aargang. Hh. borborgenhed ei kan gavne, men meget meere skade, og hvis Vished voxer med dens Udøvelse og Udbredelse, at denne endnu, især i vort Fædreneland, er kuns nyttig for nogle enkelte, det er forunderligt. Allerede 1673 indpodedes der i Konstantinopel; i Begyndelsen af dette Aarhundrede i Engelland, og for 21 Aar siden i Danmark, ja for næsten 20 Aar siden her i Jylland; Allerede er i Europa og Amerika efter en løs Overregning over 300,000 indpodede og derved over 40000 reddede, som skulde ellers, efter Beregningerne og de rigtigste Jagttagelser, død af de naturlige Kopper, thi alle ærlige Beregnere ere enige udi, at hver 5te, 6te eller 7de døer i de naturlige. Jkke allene i Engelland, Tydskland, J talien, Frankerige, Schweitz, Holland, men end- og i Danmark, Sverrig, Rusland, ja i Spanien og Polen har man indpodet, og der er vel neppe noget dyrket Sprog i Europa, hvori der jo er skrevet til Jndpodningens Bekiendtgiørelse og Berømmelse; og dog, alt dette uagtet, er det endnu Jndpodningens Skjebne her i Landet, at den bestrides, ja lastes af hundrede, naar den bruges af een. Det er vel at henregne til vore Landsmænd liden Skrivelyst, at vi ingen Skrifter har mod Jndpodningen, fundtagen nogle meere vittige end vigtige Breve af en ung Student, som og alt ere forglemte) men den har derfor desfleere Bagtalere; Ei alleene blant de ringe og eenfoldige, hvis Mangel paa Kundskab og Eftertanke kan undskylde dem, men endog blant Fornemmere, som de vil kaldes, blant Studerede, og dem, som giør Fordring paa Navn af Oplyste, gives Veltalende, naar det kommer an paa at fordømme Jndpodningen. Den Geistlige slaaer om sig med Fordømmelse over dem, som vil forekomme, Forsynet; Læger med Faren ved Jndpodningen, og at det er at drive Naturen, andre med opdigtede Ulykker af Jndpodningen, og de eenfoldige gabe og gyse ved det ny og forunderlige heri. At sige her meget, for at anprise denne vigtige Opdagelse for vore Landsmænd, synes vel meget unyttigt, da de, som tvivle, og har Lyst til at underrettes, alt saa længe har kundet læse, og vel allerede har læst, hvad vore berømte Mænd, Berger, 1), Cramer b), Rottbøll c), og andre c) har skreGg. vet ) Afhandling om de ved Jndpodningen tilbragte Børnekopper, af Butini Kiøbenh. 1753 i 8vo. Den er oversat af den berømte Etatsraad og Livmedicus Berger. b) Oversettelse af den Nordiske Aufsehers 116 og 117 Blad, Børnekoppernes Jnoculation angaaende Kiøbenh. 1759. i 4to.
Viborger Samler, 1775-07-31
Afhandling om Smaae=Kopperne a af C. F. RottbølKiøbenh. 1766. d) For Exempel: Underretning om Børne=Sygdomme, oversat af P. C. Abildgaard. Pag. 155. &c. vet herom, da de alle, helst den anden, har næsten sagt alt, hvad der kan siges til Jndpodningens Forsvar; men maaskee disse, som de fleeste slige Skrifter, ere uden for Kiøbenhavn, helst i vor Provints, læste af faa eller ingen; maaskee nogle ved at læse et par Ord her, kunde bibringes en Lyst til at tænke Sagen nøiere efter, og prøve dens indvortes Rigtighed (Moralitet). Sagen er af den Betydenhed, at den fortiener det, thi den gielder et mindre end Menneskers Liv, og det aarlig nogle Tusindes i Danmark, og den er saa rigtig og fast, at den holder Prøve mod de skarpeste Anfægtninger, thi den har alt haft de stærkeste Fiender, og jeg troer, de har alle tabt Slaget. Kommer med koldt Blod, og upartiske uden geistlige eller verdslige Fordomme, og overveier retJndpodningens Fordeele. J skulle da vist takke Forsynet ligesaa høit for Jndpodningen, som for noget andet Medicament. Veed vi ikke alt forvist, at vi alle skal i den Fare at døe eller lemlæstes af Smaakopper, Skal vi da alle i en Fare, hvori hver syvende Menneske efter Lægernes nøie Overregninger i det ringeste døer, hvem er da ei saa fornuftig, at ønske sig saa sikker, at kunde slippe med Livet derfra, og naar Jndpodningen opviser 9000 Jndpodede i een en Provints, hvoraf ei een eneste er dod a), hvor tvivler da om Sikkerhed ved Jndpodningen. En værre Ulykke af Kopperne end Døden holder jeg det at være, naar man lemlestes af dem, jeg vil ei tale om, at ofte ødelegges et delligt Ansigt, der dog er en Guds Gave, men de berøve ofte Syn, Hørelse, Lugt, een og anden Lems Brug, ja paaføre Svindsot eller andre Elendigheder, som giøre mange Børn til Skrællinger deres heele Levetid, og mon det ikke er et Kors for Forældre, især fattige, og for de Syge selv, værre end Døden. For alt dette setter Jndpodningen og i Sikkerhed, thi naar alle vedkommende handle ærlig og nøie efter Reglerne, giør den mildest Sygdom, og altsaa mindst Vold paa Legemet, ja har endnu ei lemlestet nogen. Mange har vel det Jndfald, at man ved den største Forsigtighed kunde undgaae nogensinde at faae Kopperne, nemlig naar de aldrig kom hvor der var Smitte, men hvor faa er saa meget Herre over sine Bestemmelser, at de altid kan holde det? Skal vi ikke alle være iblant Folk, paa adskillige Steder og Forretninger, og altsaa stedse i Frygt for Smitteen, fora) "J to Aar er i Grevskabet Esser meer end 9000 Mennesker indpodede, uden at en eneste er død, eller faaet ringeste Tilfælde. Gatti Nour. Reflegionsp. 8.
Viborger Samler, 1775-07-31
foruden at, i stærk grasserende Kopper, er vist Luften smitsom. Maatte vi ikke heller ønske at faae dem, som Børn, thi det er en afgjort Sag, at Born slippelbest, og naar Folk komme over 35 Aar, staae de størst Fare, saa at jo længere vi undflyede Faren, jo større blev den. Medens vi er Børn, kan vi som oftest have god Oppasning; og om ei andet tiente os i den Alder, saa det, at vi da have mindste Fri at, thi vi have da mindst Kundskab om vor Fare, og hvormangen voxen er ikke død, fordi hans Angest for denne Fiende har været for stor, Skal- og endelig nogen døe under Jndpodningen, da taber Verden eller Staten mindst, naar de døe som Børn, thi da have de endnu ei kostet Landet noget, og deres Udgang af Verden gjør mindre Forvirring, end en vigtig Embedsmands eller andens Død a) Adskillige tilfældige Aarsager, som man ei heller altid kan flye, stode og undertiden sammen, og giøre Kopperne i den modnere Alder meer dræbende end i Barndommen. Et Fruentimmer kan være i vanskelige Omstændigheder, høi frugtsommelig eller i Barselseng, naar hun faaer dem, og da skal det være vanskeligt a) Mon det ei var billigt, at enhver, hvis Opdragelse koster Staten Penge, f. E. Kadetter, Skolebørn og Soldaterbørn, som faae Hielp af Staten ac, burde indpodes, saasnart Omstændighederne tillede det? skeligt at redde hende. Manden er paa Reiser, hvor det er ei mueligt at faae Læge eller de fornødne Lægemidler, han har ved Arbeide, undertiden ved Svir a. svækket sit Helbred, en foregaaende eller endnu nærværende Sygdom hielper til, Kopperne blive slemme; mange boe paa Landet saa langt fra Hielp, eller i Kiøbstæderne selv er Lægen fraværende, naar Kopperne komme, saa den Syge er halvdød, inden Hielpen kan faaes. Alle disse Vanskeligheder hæver Jndpodningen, thi den iverksættes under de fordeelagtigste Omstændigheder, paa beleiligste Sted, og Jndpoderen vælger lutter sunde Legemer, eller tilbereder dem, det er at sige, han hæver, saavidt mueligt, alle de Sygdomme, som kunde være i Legemet og forværre Kopperne, og han styrer Koppeseberen. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1775-07-31
Dødsfald. Den 25 Julii Madame M. C. Colding, fød Rømer, nogle og 40 Aar gl., paa Holmgaard ved Holstebroe.
Viborger Samler, 1775-07-31
Landstinget,
Viborger Samler, 1775-07-31
Onsdagen den 9 August 1775 Jndstevnte Sager. 1. Hr. Kammerraad Nicolai Duus til Halds=Ladegaard indstevner til aldeles Svækkelse og Underkiendelse, samt Reparations og Omkostningers Erholdelse en af Herredsfoged og Birke Birkedommer Peder Høeg inden Dronninglunds og Hals Birketings=Ret d. 11 Martii sidstleden foretagne Rettens Administration, udi en imellem Citanten paa den ene Side og hans Høigrevelig Excellence Hr. General=Lieutenant og Kammerherre Greve Moltke til Dronninglund, samt Høibemeltes forrige Skovrider Christian Munch paa den anden Side værende Sag, hvorved Herredsfoged Høeg skal have formeent Citanten Hr. Kammerraad Duus Sagens Fremme og hans Vidners Afhøring, samt imod hans Villie udsat Sagen til den Tiid, som det var Hr. Kammerraaden umueligt at møde, med videre Stevningen paaanker. 2. Velbemelte Hr. Kammerraad Duus indstævner, paa sin Bonde Jesper Simonsen fra Halds=Bye hans vegne, en af Herredsfoged og Birkedommer Peder Høeg inden Dronninglunds Birketings=Ret d. 24 Juni sidst afsagte Faldsmaals Kiendelse, udi en Sag Hr. Arild Lassen, Sognepræst for Halds Meenighed, skal have anlagt imod nogle af Hals Byes Avlsmænd, som nødsaget haver maattet pante ham, fordi han ikke har vildet holde Hegn og Skik, hvorudi han skal have indstevnet nogle af disse Byens Mænd, der med de andre have været hos hannem at pante, som Vidner i Sagen, at aflægge deres endelige Vidnesbyrd; Men da Jesper Simonsen derimod har ladet excipere og erklæret, at han ikke vilde vidne sig selv nogen Sag paa, skal bemelte Dommer have dømt Jesper Simonsen at bøde sit Faldsmaals og desuden paalagt hannem at aflegge sit Vidne under lige Faldsmaals Straf, ligesom og nægtet Hr. Kammerraad Duus at erholde Svar paa de til Jens Larsen samme Tiid til Sagens Oplysning gjorte Qvæstioner, hvilket Citanten formeener at være en aabenbare Rettens Nægtelse. m. v.
Viborger Samler, 1775-07-31
Tillæg.) Tredie Tillæg Aargang til den Viborger Samler No. 31.
Viborger Samler, 1775-07-31
Mandagen den 30 Julii 1775.
Viborger Samler, 1775-07-31
Bekiendtgiørelse. Vindumovergaard, 2 Mile fra Viborg og 3 Mile nær Randers, samt Schaungaard en Miil nær Viborg og 3 1/2 Miil fra Randers beliggende, forpagtes bort paa 3 eller 6 Aar fra 1 Maji 1776, og Auctionen derover holdes først i September Maaned, hvorom nærmere giøres bekient. Hvem her forinden vil besee disse Gaarde og Markerne, samt vide Conditionerne vilde, melde sig hos Statsraad de Lichtenberg til Bidstrup, og ellers paa Windumovergaard hos Forvalteren Søren Holm, som foreviser det udfordrende.
Viborger Samler, 1775-07-31
Herved bekientgiøres, at Sædegaarden Marsviinslund, ved ) Viborg beliggende, under Haanden er til Kiøbs, hvorfore de Lysthavende jo før jo hellere sig der behagelig kan indfinde, for selv at besee, samt faae Kundskab om Gaardens Beskaffenhed, hvorom for Vidtløftigheds Skyld her intet anføres. Marsviinslund den 24 Julii 1775. v. Focken. Jerved bekientgiøres, at Afg. Præste=Enkes Mad. AnneMarie Svinth, Sal. Hr. Felds paaboede og fradøde Gaard i Skive Kiøbsted beliggende paa Byens Nørregade, bestaaende af 24 Fag Huus til Gaden med Overværelse og Kielder under 4 Fag, altsammen af Muur og Bindingsverk, indrettet til Beboelse for 2de Familier, med Port, stort Gaardsrum, og Haugeplads med Stakitter indhegnet, samt Brynd i Gaarden, og 2de andre Huse til Stald, Lade, Vognremisse og Jldebrand, meget beqvem for en Kiøbmand eller anden honet Familie til Beboelse. Gaarden er forsikret i Brand=Cassen for 800 Rdlr., tilligemed Stervboens tilhørende Eng og Markjorder, som er 3de Agere, beliggende i Galletoft uden for Byens Nørre Port paa 12 Skpers Udsæd, og et Stykke Eng for Enden af samme Agere, ongefær paa 2de Læs Høe aarlig Afgrøde; bliver stillet til offentlig Auction i Stervboegaarden i Skive, Første Gang den 15 Augusti førstkommende om Formiddagen Kl. 8 Slet; men skulle ikke ved Første Auction skee antagelig Bud paa benevnte Gaard eller Markjorder, er Anden Auction berammet den 29 Augusti næst efter, og endelig Tredie Auction Christen og Anders Qvist, der ere alle 3 kleine af Vext, og Drenge. Fra Rind Bye, Jens Laursen Liim at være paa Skanderborgkanten, men fordølges. Jens Johansen Lov sen fra Brandstrup, hvidagtig Haar og noget krøllet. Niels Smut, boende Synden for Tønder i Holsteen, i Lyne eller Lydum, hvorhentil han har ventelig bragt sin Søn Niels Saa er og forrige Aar fra Hustrue og smaae Børn undvigt Søren Erichsen af Windum. Han er Soldaterhøi, har en kort og lidet hvidagtigt Haar, taler frit, er tynd og rank Kroppen saaog i Ansigtet, som noget Koparret. Paa Henreisen var han i Følge med en ung Person af Ulstrup Gods, og de ventelig begge har begivet sig paa Veien til Huusum, hvor den ne Søren Erichsen forhen har gjort sig Veien bekient, ved at drive Stude for en Mand her fra Egnen og hans Kammerat i Holsteen. Dersom disse Undvigte godvillig indfinder sig til Hiemstavn her paa Godset, eftergiver Herskabet dennem deres Forbrydelse og aldrig vil straffe dem derfor, ei heller søge dem tiltalt, der har haft dem i Tieneste, skiønt uden Pas og Skudsmaal, men i Mangel deraf, eller at søge sig Pas og Frihed erhvervet, søges og tiltales enhver efter Fortieneste, som Lov og Forordninger tillader, Rømlinger og Hælere tillegger sig ved uforsvarlig Forhold. De Herrer Præster, hos hvem enhver Fremmet til deres Sogner kommende bør meldes, og altsaa best vee hvem Fremmet til Sogns kommer, vilde behage at tilmelde mig Undertegnede, som Forvalter paa Godset, om nogen af de Omspurgte ere i deres Sogner, eller og om andre Rettænkende give Oplysning derom, erstattes alt hvis skee børWindumovergaard pr. Viborg den 12 Julii 1775. Søren Holm.