JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-05-22
ed Proclama af 13de dennes, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere de, som have noget at fordre i Boet efter afdøde Søren Møller, forhenværende Kirkesanger og Skolelærer i Uggerløse, og dennes forhen af øde Hustrue Marie Bertelsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligesaa ere de, som formene sig Arveberet igede efter nogen af de Afdøde, indvarslede at anmelde og legi imere deres Arveret til lovbefalet Tid; hvilket herved bekiendtgiøres. Meerløse og Tudse Herreders Skifteret paa Dorthealyst pr. Holbek, den D. T. Lawætz. 16de Mai 1835.
Berlingske Tidende, 1835-05-22
Creditorerne efter afgangne Cancellieraad og forrige Birkedommer Christian Hjorth paa Havrested, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Leuning. Førsløv, den 14de Mai 1835.
Berlingske Tidende, 1835-05-22
Første Bekiendtgiørelse. Da forrige Amtstue=Fuldmægtig, Johannes Bonnesen, i Ommel, ved Døden er afgaaet, og hans ubetydelige Efterladenskab ei er tilstrækkeligt til hans Gields Afbetaling, saa indkaldes alle, som formene sig at have Fordringer og Tiltale til bemeldte Johannes Bonnesen, og hans Efterladenskab, eller som besidde haandfaaet Pant, hans Boe tilhørende, ved Straf af Udelukkelse og Pantets dobbelte Værdie, forinden 12 Uger fra den sidste Bekiendtgiørelse at regne, ved Professionsprotocollen i Actuariatet i Ærøeskiøbing at anmelde deres Fordringer og Panter, at fremlægge de i Hænde havende Documenter, at indlevere bekrættede Gienparter deraf og at beskikke den fornødne Procuratur til Acterne. Dets til Bekrættelse under Rettens allerhøist forordnede Segl. Det Ærøeiske Landfogderie, den 11te Mai 1835. L. S.) Carstens,
Berlingske Tidende, 1835-05-22
Creditorerne i Stervboet efter afg Sognepræst for Jerne og Skads Menigheder i Skads Herred, Ribe Amt, Søren Spandet Hjorth og forhen afdøde Hustrue Mathilde Helene Hjorth, fød Hyphoff, blive herved, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Boet, Skads Herredscontoir paa Giellerupholm, den 24de April 1835. C. Bruun.
Berlingske Tidende, 1835-05-22
Med Proclama af Dags Dato, der vil blive læst i den Kongelige LandsOverret samt Hof- og Stadsret, ere alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre efter afdøde forhenværende Fribager Johan Henrick Carl Brandes og dennes senere afdøde Hustrue Fredericke Brandes, fed Wium, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for mig, som de Afdødes Universalarving, at anmelde og legitimere saadant Krav, inden foreskrevne Tids Forløb hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Christian Martin Lange, Kiøbenhavn, den 11te Mai 1835. Fuldmægtig under General-Toldkammer og Commerce-Collegiet, boende i Frederiksborggaden.
Berlingske Tidende, 1835-05-22
No. 141 Litr. A.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
No. 122. Aar 1835. nemmiden 23de Mai. Løverdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Avertissements-Tidende. Vellingske poliske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
London, den 15de Maj. – J Underhuset har der fundet Debatter Sted, i Anledning af Lord Mandevilles Forslag om Fremlæggelsen af Papirerne angaaende de blodige Optrin, der i October f. A. fandt Sted mellem Catholiker og Protestanter i Grevskabet Armagh i Jrland. Han tillod sig nemlig bittre Udfald mod hiint Grevskabs Statholder, Grev Gosford, som dog fandt varme Forsvarere i Skatkammer-Cantsleren, i Hr. Hume, i Dr. Lushington og flere. Hr. Hume foreslog det Amendement, at beskyldningerne mod Grev Gos ford skulde ansees som aldeles ugrundede, hvilket blev understøttet af Hr. O'Connell og optaget med almindeligt bifald. Hr. Hume forlangte desuden Fremlæggelsen af en Liste over de Ex-Cantslere af England og Jrland, der nu fik Pension, nemlig Lord Eldon, som faaer 4000, Lord Lyndhurst, som faaer 5000, Lord Brougham, som faaer 5000 Pund er s. v. Flere Medlemmer opholdt sig over disse Pensioners Størrelse, Fattig Billens Udførelse har i Rodmersham i Kent vakt saatumultariske Optrin, at 120 Mand Militair maatte beordret derhen fra Chatam, for at holde Orden mellem Rolighedsforstyrrerne. Pøblen, der var bevæbnet med Stokke og Knipler, bleve dog snart adspredt og 21 af de værste bleve bortførte til Canterbury. Ogsaa i Omegnen af Rye have Markarbeiderne nedlagt Arbejdet og dannet en Forening, der allerede tæller over tusind Medlemmer. Hos en Forpagter havde de skudt en Kugle gjennem Vinduet.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Fra Lissabon erfares af 3die d. M.: Man vil vide, at fem eller sex miguelitiske Agenter drive omkring i de indre Provindser og foregive at de staae i Forbindelse med Wellington og Beresford. Ved Villa de Portel er en Bande, bestaaende af 20 Migueliter, der plyndrede og myrdede, blevet adsplittet. Den 28de f. M., fængsledes en Præst i Lissabon for Sammensværgelse, og tvende Munke reddedes med Nød og Reppeaf Folkets Hænder.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Da det engelske Statslotter (hvori den største Gevinst udgjør omtrent 100,000 Pd. Sterl.) sidsthen blev trukket, og kun tvende Lodder, paa hvilke Hovedgevinsten og en Niete maatte falde, vare tilbage, tilraabte en tilstedeværende Englænder Bestyrelsen; Holdt, trængte sig frem til Skranken, beviiste at være i Besiddelse af det ene af Lodderne og forlangte, at Trækninger maatte udsættes saalænge, indtil han havde foreslaaet Eieren af det andet Lod (en Banquier i Tydskland at deele. Hans Forlangende blev ham tilstaaet, og Britten ilede til V. Banquieren hørte rolig paa hans Andragende; men beklagede derpaa, at han havde gjort den lange Reise forgiæves; thi det var hans faste Bestemmelse, at lade Lykken raade. Lotteriet blev nu trukket, og det store Lød tilfaldt Banquieren. Englænderen havde nu en alene mistet 50,000 Pd. og Reiscomkostningerne, men skal nu endog erstatte Banquieren Renterne af Summen fra den Dag af, at Lotteriets Trækning uden hans Jndsigelse vilde have været tilende.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Paris, den 13de Maj. – Det er vel kun faa Læsere bekjendt, at det romerske Hof har ophævet Coelibatet for en Deel af sine Troesbekjendere i Orienten. Dette er skeet hos Maroniterne ved Libanon. Herover siger Lamartine i sin Reisebeskrivelse bland tandet Følgende: "Den hele Clerus her bestaaer af en Patriark, der vælges af Biskopperne og stadfæstes af Paven af en pavelig Legat, der residerer i Klostret Antoura eller i Kanobia, af Biskopper, Kloster=Øvrigheder og Geistlige. Den romerske Kirke har seet sig nødt til, at give efter for Præsterne, med Hensyn til Coelibatet, og at tillade de maronitiske Geistlige, med Undtagelse af Biskopperne og Munkene, Ægteskab. Den afsondrede Stilling, hvori de arabiske Qvinder leve, de patriarkalske Sæders Simpelhed og Sædvaner have forebygget alle ilde Følger, og have tvertimod bidraget til Sædernes Reenhed hos Clerus, og man kan sige, at i intet europæiskt Land er Kirken saa reen, saa alene betænkt paa sine Pligter og saa mægtig, som her, og den strengeste Philosoph vilde ingen Reform have at foreslaae i de herværende Geistliges offentlige og private Forhold, da de ere vedblevne at være Folkets Mønstre, Raadgivere og Tjenere.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Paa Børsen i Dag gik det Rygte, at ifølge de sidste Efterretninger fra Madrid, havde Martine; de la Rosa nedlagt sin Post som Ministerraadets Præsident og faaet Grev Torreno til Eftermand.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Tydskland. Vien, den 11te Maj. – Fra Alexandrien skrives, at der den 14de f. M. netop stulde været afholdt en Dødsfest for de faldne Offere, da Pesten Dagen i Forvejen brød ud igjen med forstørret Raseri, og udbredte almindelig Bestyrtelse. Der blev intet af Festen, enhver tænkte kun paa at redde sig selv. Den er imidlertid besynderligt nok, at der i den hele Tid, Pesten har hersket, dog er blevet gjort mange Forretninger, og at navnlig Englænderne have sluttet store Jndkjøb af Bomuld. De betydelige Bomulds=Forraad, der for Mehemed Alis Regning vare oplagt i Alexandrien, ere saaledes opkjøbte af Englændere til en lav Priis. Ved sin Afreise til Over-Ægypten efterlod Mehemed nemlig den befaling, at man skulde lade Bomulden gaae til enhver Priis, da han befrygtede, at Europæerne skulde vogte sig for at tilhandle sig en Artikkel, der er saa udsat for Smitten, og som derfor let kunde udbrede Pesten i Europa. Jmidlertid formodede han dog, at Vindesyge kunde overvinde alle Skrupler, og at han, trods den truende Fare, nok ved nedsatte Priser vilde bringe Varerne til sin Mand. Dette er ogsaa skeet, og det bliver nu det civiliserede Europas Sag ved de strengeste Qvarantaine-Forholdsregler at sikkre sig mod Pestens Jndførsel med Bomuld.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Leipzig, den 16de Maj. – En fattig Skomager fejrede her i disse Dage sit Guldbryllup. De fattige Ægtefolk bleve nu anden Gang vide i Kirken, til hvilken Festlighed ubekjendte Velgjørere havde givet den Brudestadsen, og Konen fik desuden en Myrthekrands af Guld og Sølv. Da Brudgommen og Bruden kom fra Kirke, fandt de hele deres Bolig udtømt, alle deres Pakkenilleker borte – men nye og pæne Meubler stode istedet, et velbesat Bord stod midt i Værelset, og en klækkelig Pengesum sikkrede dem en forgfri Livets Aften.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Grækenland. Athen, den 18de April. – Medens vi paa det ivrigste ere beskjæftigede med indvortes Anliggender, vende vi vistnok Blikket for meget bort fra Udlandet. Og dog er Arvefjenden, skjøndt Vaabnene hvile, ikke uvirksom; han bibringer meget meer Grækenland et velberegnet og fordærveligt Slag efter det andet. Samierne, der hele Aar modstode Sultanen med mandig Standhaftighed, og bønfaldende udstrakte Hænderne mod Grækenland, disse Samler fandt paa den græske Jordbund en saa ugjæstfriModtagelse, og bleve ladte i en saa hjelpeløs Tilstand, at de fortvivlede vendte tilbage til deres O. Storherren modtog dem med aabne Arme og overøste dem saaledes med Forrettigheder, at de aldeles ikke mærkede Lænkerne, der endnu vente dem, skjulte under Roserne. Men herved har Grækenland ikke alene mistet hiin tappre og virksomme Befolkning, men ogsaa Tillid og Hengivenhed fra de tyrkiske Grækeres Side, der hidindtil forhaabningsfulde fæstede Blikket paa det. Neppe er denne Streg lykkedes Fjenden, for han strax udfører en anden, der truer med at saare Grækenland endnu dybere. Han begunstiger nemlig Chios i samme Grad som Sammos, giver Chioterne deres Ø og Eiendomme tilbage; og Følgen vil være, at Kjøbmænd, Capitalier og Handel drage til Chios, og at Grækenlands Handel og Skibsfart omsider ganske ville gaae ind. En saadan Politik har ikke sit Udspring af Tyrkens egen Hjerne; det var sikkert en falsk Græker-Ven, der gav Divanet saadanne Raad. Skulde det da være muligt, at vor Regjering i en saa høi Grad bedrager sig selv, med Hensyn til Grækenlands politiske Stilling i Almindelighed og især til dets Forhold til Tyrkiet, at den med Ligegyldighed kan see paa disse Begivenheder, Følgende nærmere Omstændigheder meddeles og Røveren Kontubonisios. Den 8de April blev han paa Grændsen mellem Elis og Messenien, i Skoven Kreesten, i Nærheden af Olymp, overfaldet af en Afdeling Gensdarmer, Linietropper og væbnede Landmænd. Med elleve Kammerater forsvarede han sig som en Rasende, skjød en Gensdarmers Hest, og bag denne, som bag et Bolværk, værgede han sig, indtil alle hans Staldbrødre vare fangne eller faldne, og blev derpaa overvældet, dog først efter at have faaet tre farlige Saar, han skal allerede være død.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Skjøndt en betydelig Grund til de derværende Uroligheder herved er hævet, saa er dog ingenlunde Alt dermed afgjort. Endnu gjennemstrøifes Landet af mange væbnede Bander, paa en af disses Anførere, Chondrojannis, er der sat en Priis af 6000 Drachmer, og der skal især finde betydelige Opkjøb og Jndførsler af Krudt og anden Munition og Vaaben Sted, hvorefter Gensdarmeriet, trods sin Jver og Virksomhed, endnu ikke har kundet komme paa Spor. Det er mærkeligt, at Kontudonisios, paa hvis Hoved der ligeledes stod en Priis af 6000 Drachmer, førte en Børs med sig, der var spækket med flere tusind Ducater.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Vor Hovedstad tiltager daglig i Skjønhed; Husene skyde opaf Jorden som Bønner, og ere i dette Øjeblik stegne til en tre dobbel Værdi. Hvad vil der ikke skee, naar først den projecterede Jernbane mellem Korinth og Athen er kommet istand. En Franskmand har nemlig paataget sig, ved en, 40 Mile lang Jernbane at forbinde Korinths Havn med Piræus. Regjeringen har ikke alene bevilget ham dette, men endog gratis indrømmet ham det dertil nødvendige Terrain. Omkostningerne ved dette Arbeide ere allerede dækkede ved en Subscription i Paris; de anstaaes til mellem to og tre Millioner Fr. Dette er kun en ringe Sum, i Sammenligning med hvad Jernbaners Anlæg ellers koster i Europa, men Skinnerne skulle forfærdiges i England, og Arbejdslønnen i Grækenland er meget lav. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Her betegner man med Navnet metallographiske Stereotypi en ny Fremgangsmaade, hvorved man overfører tryk Skrivt paa Overfladen af Metalplader, i Særdeleshed af blødt Jern. Følgende er Methoden. Man tager tvende Plader af særdeles blødt Jern og middelmaadig Dimension, tilbereder den fuldkomment og giver den ene af deres Overflader en fiin og glindsende Politur, saa at naar en lægges paa den anden, berøre de sig umiddelbart i alle Punkter. Nu gjør man to Bog blade af Bladenes Dimension vaade, lægger ethvert af disse Blade paa en af Pladernes poleerte Overflade, derimellem et eller to enkelte eller dobbelte Blade Silkepapiir, derpaa lægger man en Plade med den poleerte Side paa den anden, opvarmer den nogenlunde over en luende Jld, bringer den derpaa under en Skruepresse og presser den stærkt. Adskiller man nu Pladerne og tager med Omhu Papiret af, saa vil man see Skrift charactererne tydeligt overførte. Da nu Bogtrykkersværten bestaaer af Kønrøg og Olie, paa hvilke Legemer Syrer, udøve liden Virkning, saa befugter man Pladens Overflade let med Svovl- eller Salpetersyre, som borttager og udhuler Metallet paa alle Punkter, som ikke ere bedækkede med Sværte. Jndeholder denne Sværte lidet Vox, saa gaaer denne Behandlingsmaade lettere fra Haanden. Ere Pladerne engang dannede, saa kan man, efter Perkins Methode omsætte den i Staal og af de paa saadan Viis overførte Blade tage 20 til 30,000 Aftryk. Naar man engang kjender Fremgangsmaaden, saa kan man i det Uendelige forandre Pladernes Stof, de kunne være af Kobber, Messing ofv., og Chemien vil lettelig angive Midlerne, hvorved man atter kan lade fremtræde de overførte Skrivtcharacteerer paa forskjellige Materier.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Sverrig. Stokholm, den 19de Mai. - Under 16de dennes har Hs. Majestæt, efter et derom indstillet underdanigst Forslag, forordnet, at Belønnings-Medaillen for dem, der under Cholera Sygdommen have udmærket sig i Riget, skal paa Forsiden have følgende Jndskrivt: Forchristeligt Mod under smitsom Sygdom, omgivet af en Egeløvskrands, og paa Bagsiden udgravet de Ord: Af Kong Carl XIV Johan til (den belønnede Persons Navn.)
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, den 18de Maj. – Vor Tid er i en stadig Fremskriden, og de Kjendsgierninger, som vidne om denne Sandhed, møde os hver Dag. Det er blandt Tidens glædelige Tegn, at de Classer af Samfundet, som ere i Besiddelse af Midlerne til den intellectuelle Uddannelse, med Jver bestræbe sig for, at disse Goder ogsaa kunne blive Massen til Deel. Ved hensigtsmæssige Skrivter for Almuen og de arbeidende Classer er man betænk paa at udbrede gavnlige Kundskaber iblandt dem, og afhielpe et Savn, som muligt Mange af dem allerede have følt, men som efterhaanden sikkert var bleven følt af flere. Da jeg for nogle Dage siden bivaanede Examen i vort Regiments militaire Underviisningsanstalt, maatte vilkaarlig den Tanke paatrænge sig mig, hvorledes ogsaa her vor gode Konges Omsorg for Skolevæsenet bærer Frugter til Velsignelse. Jeg tænker mig tilbage i Tiden, da et fattigt Soldaterbarn, forstørstedelen sig selv overladt forøgede det store Antal Ulykkelige, som tidligt i Barndomsalderen, uden egen Brøde, stødtes ind paa Lastens Bane. Nu derimod saae jeg henved 50 uconfirmerede Børn af begge Kjøn, som ordentligt, reenligt klædte, med et sundt og liveligt Udseende, gjorde Rede for ualmindelig gode Fremskridt i Læsning, Skrive ning, Regning, Religion, Historie, Geographi o. s. v., og saaledes Rede for disse Kundskaber og Færdigheder, at man vistnok i meget faa, maaskee i ingensomhelst Skole vil kunne finde dem overtrufne. Læsningen inden i Bog vidnede om, at Barnet forstod, hvad det læste og altsaa vil kunne forstaae andre fattelige Bøger, naar de falde i dets Hænder. Skriverbogen var et Beviis for, at Barnet vænnes til at omgaaes ordentligt og reenligt med sit Arbejde. Regnetavlen kunde man see med ikke mindre Fornøielse og Hovedregningen drives i denne Skole, til en forbausende Færdighed. Jeg har ikke havt Leilighed til at sammenligne den med andre Skoler af samme Tendents, men præsteres der i disse noget Lignende, da troer jeg med Sandhed at kunne gjentage: disse Frugter maae blive til Velsignelse, Dithmarsker- og Siderstedter Bote, beretter, at den deputerede Borger, Møllebyggeren Dircken i Frederikstad havde der den 4de dennes paa Grøntorvet foretaget en Prøvekjørsel med den afham opfundne og under hans Veiledning udførte Model af en Maskinevogn, der er sex Fod lang og to Fod bred, og kan sættes i Bevægelse ved een Mands Kraft. Man mener, at hvis Hjulene bleve satte i Bevægelse ved to Mænds Kraft, maa de paa banet Vej kunne tilbagelægge 1 1/2 til 1 3/4 Miil i Timen Opfinderen skal have til Hensigt at forelægge General-Podirectionen sin Opfindelse og søge om et Privilegium paa saadanne Vognes Forfærdigelse eller til at bygge en saadan for GeneralPostdirectionens Regning, for maaskee at bruges paa Chausseen mellem Kiel og Altona.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Kjøbenhavn, den 23de Maj. (Jndsendt.) Det er Anmelderen af Nærværende en kjær Pligt, at kunne henlede sine Landsmænds Opmærksomhed paa Hr. Dr. Bansmann, som i Udlandet har vakt saa stor Opsigt ved sit overordentlige Held i at helbrede Stammende, hvorfor han er hæderlig nævnet i flere lægevidenskabelige Journaler. J den korte Tid han har opholdt sig her i Staden, har han alt bragt Adskillige, som have henvendt sig til ham, til denne rette Brug af deres Taleorganer, og iblandt disse Jndsenderen, som ikke nok kan rose den overordentlige Taalmodighed og Udholdenhed, hvormed Hr. Doctoren søger at vejlede sine Patienter.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
For nærværende Tid er Dr. Bansmann i Helsingøer, hvorhan efter Forlydende vil opholde sig omtrent fire Uger, hvorefter han tager tilbage til Kjøbenhavn, for om nogle Maaneder at forlade Landet.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Paa det Kongelige Nordiske Oldskrift-Selskabs Fjerdingaars møde den 28de f. M. forelagdes tvende nylig udgivne Bind af Nordens Oldskrivter, nemlig Forumanna Søgur 9de Bind og Oldnordiske Sager 9de Bind, indeholdende, i den islandske eller oldnordiske Grundtext og i særskilt dansk Oversættelse, de norske Konger Hakon Sverresøns, Guttorm Sigurdsøns og JngeBaardsøns Sager, samt Hakon Hakonsons Saga indtil Hertug Skules Død eller Tidsrummet fra 1184 til 1240. De førstnævnte Sager kjendte man hidtil kun i en meget kortfattet Bearbejdelse i Grundsproget; Kilden til den udførligere Fremstilling i Peter Claussens Norske Kongers Krønike var ubekjendt. – Det er lykkedes Selskabets Oldskrift-Afdeling at opdage Brudstykker, af forskjellige Oldbøger paa Pergament, hvis Skrift, tildeels var meget udslidt og afbleget, saa at det kun ved langvarig Granskning og megen Anstrængelse af Øjnene blev mueligt at læse den, men hvorved det nu er bragt til Vished, hvad man hidtil kunhavde formodet, at Peter Claussen har grundet sin Bearbeidelse paa en haandskreven Grundtext i det oldnordiske Sprog, og ikke paa mundtlige eller i det senere norske Sprog optegnede Sagn, Af de historiske Sager og Begivenheder udenfor Jsland, hvis Udgivelse i Grundtexten og særskilte Oversættelser paa Dansk og Latin er Selskabets første Hoved-Foretagende, ere nu to Bind tilbage, saavel af Grundtexten som af den danske Oversættelse. – Aden latinske Oversættelse derimod, som benævnes Scripta historica Islandorum, ere kun i det Hele 5 Bind udgivne, men det 6te og 7de er færdig bearbeidede og under Pressen. Ogsaa er Trykningen af det tredie Bind af det Tidsskrivt, Selskabet udgiver, for Nordisk Oldkyndighed paabegyndt med biographiske Efterretninger om Arne Magnusen, den fortjente Stifter af det Arnæ-Magnæanske Legat, ved Jon Olafsen fra Grunnavik med Jndledning, Anmærkninger og Tillæg af Statsraad E.C. Werlauff.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Aasted og Skjærum Sognekald i Aalborg Stift, 231 Rbd.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Trende Fuldmægtigposter hos de Kongelige Embedsmænd i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Befordringer o Afgang. Under det danske Cancellie. Den 14de Maj er Secretair og Kasserer ved Brand-Commissionen Kjøbenhavn, N. Wolff, udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Under Rentekammeret: Den 28de April er Huusfoged i Hütten Amt, G. F. Petersen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede med Pension; den 2den Maj. Landraad Grev C. Reventlov, udnævnt tillige til Amtmand i Hutten Amt Volontair H. C. F. Olde, til Commis i Revisionscontoiret ved Lottoet i Altona; Overførster Grev C. F. C. U. Knuth til Sandvig ved Glücksborg efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension; Forvalter ved Lønborggaard, Sandslugtscommissair og Forligelsescommissair, D. B. Esmann, som Landvæsenscommissair i Ringkjøbing Amt, forundt Kammerraads Rang efter Rangforordningens 7de Klasse No. 2; den 12te Casserer ved Kjøbenhavns Classelotterie, P. Friis, beskikket til Jnspecteur ved samme.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 2den Maj er Consul i Gothenborg, H. Scheel, Ridder af Danebrogen, beskikket til General-Consul i Sverrig, Told- og Consumtions-Underbetjentene i Kjøbenhavn, Premierlieutenant Ertzgaard og Ritmester Husum, entledigede fra deres Tjenester med Pension.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Under Admiralitets- og Commissariats-Collegium. Den 12te April ere Cadet Underofficererne G. F.W. Wrisberg og S. Lund udnævnte til Secondlieutenanter, og Cand. Chir. P. L. Seidelin forundt Reservechirurgs Characteer. Den 4de Mai er Divisionschirurg B. D. Winkler, Ridder af Dannebrogen, tillige udnævnt til Stadschirurg ved Søe-Etaten Den 6te er dimitteret Søcapitain J. C. P. Pryt, Ridder af Danebrogen og Danebrogsmand, som er udnævnt til Kongelig Dansk General-Consul i Brasilien og interimistisk Charge d'Affaires ved det Kejserlige Brasilianske Hof, forundt en nye Afskeed af Sø-Etaten, som Commandeur-Capitain. Den 17de er J. Lorenzen, der er ansat som Proviantregnskabsfører og Cahytskriver ved Vagtskibstationen ved Altona, meddeelt Sø-Krigscommissairs Characteer.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: De to Ægtemænd, Lystspil; derefter: De to smaae Savoyarder, Syngestykke; til Slutning: Balletten Tyrolerne. Paa Mandag: Corsarerne, original Opera i tre Acter af Hr. H. Herz, Musikken af Hr. J. F. P. Hartmann. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1835-05-23
Reisende. Dampskibet Prinds Carl-, ankom den 21de Mai fra Norge og Sverrig, medhavende: Student Knudsen, Prosectorerne Heiberg og Thoulow, Kiøbmand Rønneberg, Cand. Casperg. Jfr. Liunge, Pharmacent Knap, Skibscapitain Holst og Hr. Wisberg fra Christiania; Charlotte Jensdatter, Eilvort Wilson, Dr. Heinrich og Jfr. Bauer fra Frederiksværn, Fra Moss til Gothenborg Skibscapitain Riis, Dhrr. Edgarder, Engelke, Tamme, Salomonsen og Hamand, Kiøbmændene Hopp og Lund.