Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-21
Frankrige har ved alle sine Erobringer hævdet Privat-Eiendom. Magazinerne og Boderne ere blevne i deres Eieres Haand; de have efter eget Tykke kunnet raade over deres Varer. J dette Øieblik gaae Convoyer af Vogne, som især ere læssede med Bomuld, midt igjennem de Franske Armeer, igjennem Østerrige og Tydskland, for at begive sig hen, hvor de Handlende sende dem. Havde Frankrige antaget Søkrigens Vedtægter, vilde alle Varer fra Fastlandet være opdyngede i Frankrige og blevne en Kilde til uhyre Rigdomme. - Dette havde udenTvivl været Engellændernes Fordringer, havde de til Lands samme Overlegenhed som til Søes. Ligesom i Barbariets Tider havde man solgt de Overvundne som Slaver og deelt deres Eiendomme. Kjøbmandsgraadigheden havde revet alting til sig, og Tilbagefaldet til barbariske Skikke havde været en Regjerings Værk, der styrer en oplyst Nation, og har fuldkommengjort Civilisationens Konster. Denne Regjering miskjender ikke sin Sø=Lovs Uretfærdigheder, men bryder den sig vel om, hvad der er retfærdigt, Den tager kun Hensyn til hvad der er den nyttigt. - Naar Frankrige har faaet en Sømagt, der er overeenstemmende med dets Kysters Omfang og dets Befolkning, saa vil Keiseren sætte disse Grundsætninger alt mere og mere i Værk, og bestræbe sig for, at faae dem almindelig antagne. Rettigheden eller rettere Fordringen, ved en Proclamation at blokere Floder og Kyster er ligesaa har des indsat. melig som urimelig. En Rettighed kan ikke udledes af en af de paagjeldende Parters Tykke, eller Egensindighed; den maa udspringe af Tingens Natur. En Plads er i Grunden kun bloqueret, naar den er indsluttet til Lands og Vands. Man bloquerer den for at forhindre den fra at faae Undsætning, som kan sinke dens Overgivelse; kun da har man Ret til at afholde neutrale Skibe fra at løbe ind der; thi Pladsen, angreben paa denne Maade, staaer Fare for at blive tagen; Herredømmet over samme er uvist, og Stadens Eier, og de, der bloquere den, stride derom. Derfor har man altsaa Ret til, at negte selv Neutrale Adgangen. Flagets Souverainitet og Uafhængighed ere ligesom Gebetets Souverainitet og Uafhængighed alle Neutrales Eiendom. En Stat kan overgive sig til en anden, kan tilintetgjøre sin Uafhængigheds=Act og forandre sin Souverain; men Enevoldmagtens Rettigheder ere uddelelige og uafhændelige; ingen kan afstaae noget deraf. - Engelland har sat Frankrige i Blocadestand, og Keiseren har ved sit i Berlin udstedte Decret erklæret de Brittiske Øer i Blocadestand. Det første Skridt bortfjernede de neutrale Skibe fra Frankrige, det andet forbød dem Farten paa Engelland. - Ved sine Cabinetsbefalinger af 11 Nov. 1807 har Engelland lagt en Octroy paa de neutrale Skibe, og foreskrevet dem, først at indløbe i dets Havne førend de gaae til deres Bestemmelse. Ved Decretet af 17 Dec. s.A. har Keiseren erklæret de Skibe, hvis Flag er bleven krænket, nedværdiget og traadt under Fødderne, for at have tabt deres Nationalret. For at unddrage sig de voldsomme Handlinger, hvormed denne Tingenes Tilstand truede Americas Handel, lagde det en Embargo i sine Havne, og endskjønt Frankrige, der blot har brugt Giengieldelsesret, saae sig og sine Coloniers Tarv fornærmet ved dette Skridt, bifaldt Keiseren dog den ædle Beslutning, hellere at give Slip paa al Handel, end erkjende Søtyrannens Herredømme. - Embargoen blev ophævet. Man satte i dens Sted et Udelukkelses=System. De mod Engelland forenede Fastlandsmagter gjøre fælles Sag, de arbeide til eens Formaal, de maae høste samme Fordele og udsætte sig for samme Uheld; Havnene i Holland, Elben, Weser, Jtalien og Spanien ville ikke nyde noget Fortrin, som er de i Frankrige negtet. For alle ville Handelen paa een Tid aabnes eller spærres. Frankrige, min Herre, erkjender altsaa, som Grundsætning, de Neutrales Handelsfrihed og Sømagternes Uafhængighed; begge have været det hele lige indtil det saae sig tvunget af Engellands Sø tyrannie, som intet var helligt, og dets Regjerings egenmægtigste Befalinger, at bruge til Giengield Forholdsregler, som det imod sit Ønske valgte. Tager Engelland sin Blocadeerklæring mod Frankrige, tilbage, saa tager Frankrige ogsaa sit Blocadedecret; mod Engelland tilbage, ophæver Engelland sine Cabinetsbefalinger af 11 Nov. 1807, saa vil det i Mayland udstedte Decret falde bort af sig selv. Den Americanske Handel vil faae sin hele Frihed igjen, og finde al Beskyttelse og Begunstigelse i Franske Havne. - Men de Americanske Stater maa ved deres Standhaftighed fremlede disse lykkelige Følger. Kan en Nation, der vil forblive fri og souverain, lægge en øieblikkelig Fordeel paa Vægtskaal mod dens Uafhængigheds, dens Æres, dens Souverainitets og dens Værdigheds store Tarv, Modtag min Herre Forsikkringen &c. at (Undert.) Grev Champagny.