JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Jfølge passeret Udlæg for idømte Arrest- og Actions-Omkostninger, bliver det Christen Thomsen Schmidt tilhørende Sted heri Byen, beliggende under Nr. 424 i Gothersgaden, bestaaende af 12 Fag Ege Bindingsværk med Grund Gaards- og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Onsdagen den 13de April førstkommende. 2den Onsdagen den 27de April Onsdagen den 11te Mai. 3die De 2de første Auctioner paa Stadens Raadhuus, men 3die Auction i selve Stedet, hver Dags Formidddag Kl. 10; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende, som behageligen vilde give Møde. Fredericia Byefoged-Contoir, den 13de Marts 1836. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Jfølge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver den Kjøbmand Leemeyer tilhørende og iboende Gaard Nr. 199 paa denne Byes Brødregade, med det tilbyggede Sted Nr. 284 i denne Byes Trangstræde, med derværende Kakkelovne, samt tilhørende Gaards- og Haveplads, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 18de April 2den Mai og 16de dito hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, hvorimod 3die Auction i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 11te Marts 1836. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Skibs-Auction. Efter Begjæring af vedkommende Skifteret, bliver den afgangne Skipper Mickal Larsens Enke i Troense tilhørende Galease, det gode Haab, kaldet, drægtig 44 Commercelæster, saaledes som denne i seilbar Stand findes beliggende ved Troense bortsolgt Onsdagen den 6te April førstkommende, om Middagen Kl. 12, ved Auction, der afholdes paa selve Fartøiet. Conditionerne og Jnventariellisten ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret og paavises Skibet til enhver Tid af Skipper Christian Mikkelsen Larsen af Troense. Lysthavende indbydes. Sunds Gudme Herredscontoir, Svendborg, d. 16de Marts 1836. Bruun.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Vare-Auctioner. Fredagen den 3de April. Kl. 11, bliver i den Kongelige Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt et Parti grönlandsk Tran, bestaaende af: circa 330 Tdr. lys Sæltran, bruun dito som ere beliggende paa Handelens Tranbakker og paaviser af Pakhuusforvalter Hilcker.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Onsdagen den 20de April, bliver i den Kongl. Handel Locale paa Börsen bortsolgt et Partie grönl. Skindvare samt reen Edderduun, hvoraf Sortementerne og Qvantiteterne nærmere ville blive bekjendtgjorte, Varene ere beliggende i Handelens Pakhuse og paavises af Forvalter Hilcker.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Tirsdagen den 12te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Præsteenken Madame Suhr i Hørbye paa Tudsenæs, ved Auction bortsælge endeel særdeles gode Sædevarer, bestaaende af circa 60 Tdr. Rug, circa 60 Tdr. 2radet Byg, og 5 a 6 Tdr. gule Ærter, imod Betaling til Forvalter Schertiger paa Hørbyegaard. – Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Mandagen den 11te April førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver i Huset Nr. 29 og 30 paa Hjørnet af store Kongensgade og Gothersgaden, ved Auction bortsolgt en betydelig Concholie- og Mineralie-Samling, Naturalier i Spiritus og udstoppede, Forsteeninger, forskjellige Kunstsager og Sjeldenheder, et Parti fine chinesiske Touscher, 2 Phantasmagorier, en illumineret Abesamling med Beskrivelse, en Samling af Gibsmedailler m. m. saavelsom nogle Bøger, tilhørende afdøde Barometmager Antonio Cettis Stervboe. De trykte Fortegnelser faaes hos Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet Nr. 20, 2den Sal, for 4 Rbs., og vil det Sælgende være til Eftersyn den 7de og 8de April om Formiddagen fra Kl. 9 til Kl. 2. Kjøbenhavn, den 17de Marts 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Løsøre-Auctioner. Tirsdagen den 22de Marts næstkommende og følgende Dage, fra Kl. 9 Formiddag, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 136 i Amaliegaden bortsolgt en betydelig Deel Gods og Løsøre, bestaaende af: Guld, hvoriblandt 2de Dameuhre og 1 Snuustobaksdaase, omtrent 1800 Lod forarbeidet Sølv, Medailler, Mynter, m. v. Plet, Kobber, Messing, Tin og Jerntøi, Porcellain, Mahognie og andre Meubler af Chatoller, Sophaer Speile, 1 ovalt mah. Spisebord med Fløie til 24 Personer, m.v., flere Gulvtæpper, Linned og Dækketøi, Gangklæder, endeel Bøger, iblandt hvilke Forordningerne fra 1683 til 1832 incl. og Collegial-Tidenden fra 1798 til 1835 incl., m.m., tilhørende afg. Agent Meyers ligeledes afdøde Enkes Frue Barbara Magdalene Meyers Stervboe, imod Betaling til Justitsraad N.C. Petersen, boende i Nye Adelgade (lille Grønnegade) Nr. 325, 1ste Sal, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, de trykte Fortegnelser ville være at erholde 8 Dage før Auctionen, for 6 s. Exemplaret. Det bemærkes, at de ovenmeldte Effecter ville findes til Eftersyn fra Søndagen den 20de Marts Kl. 11 til 3. Mandagen den 11te April 1836, bliver ved offentlig Auction paa Raadstuen i Ringsted bortsolgt de Madame J. D. Schou fød Falchs Boe af Ringsted tilhørende Sager og andre Ting, bestaaende af Guld, Sølv, Plet, Meubler, Speile, Senge, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, Kobber, Blik, Tin Jern, Glas, Porcellain, Køer, m. m. Auctionen begynder bemeldte Dags Formiddag Kl. 9, og trykte Cataloger kunne 8 Dage førend Auctionen erholdes paa mit Contoir. Ringsted, den 18de Marts 1836. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Proclamata. Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: Aftægtsmand Niels Gudmansen i Qvinerup paa Frederiksborg District, Hjulmand Hans Pedersen i Storehagelse paa Frederiksborg District, Aftægtsmand Ole Hansen i Skjævinge paa Frederiksborg District, og Aftægtsmand Hans Bendixen i Wassingerød paa Frederiksborg District, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos mig som Skifteforvalter i disse Boer og at beviisliggjøre deres Krav. Frederiksborg Amtstue, d. 14de Marts 1836. Kynde Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 8de d. M., som vil blive læst inden den Kongl. Lands-Over- samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Grosserer her af Staden, Peter Erichsens Opbudsboe, til inden fornævnte Tids Forløb med deres formeentlige Krav at fremkomme og samme for os, som allernaadigst beskikkede Commissarier i hans Boe, at beviisliggjøre. Kjøbenhavn, den 12te Marts 1836. C. J. Hambro. L. Nyegaard.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J Henhold til Kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Johan Ludvig Schmidt, Vor Justitsraad og Borgermester i Vor Kjøbstad Aalborg udi Vort Land Nørre Jylland, og Frederik Christian Wølfferdt, Vor Cancellieraad og første Raadmand sammesteds, deres, som Skifteforvaltere i Kjøbmand Ulrik Frederik Torms Fallitboe i Aalborg, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 14de Marts 1836. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ventzen. Lassen. Lange. Hansen. Casse, Canc. Bevilling for Skifteretten i Aalborg til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Ulrik Frederik Torms Fallitboe sammesteds. Som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved Enhver som maatte formene at have noget Krav paa Kjøbmand Ulrik Frederik Torm her af Byen, hvis Boe er under Behandling som fallit, til inden Aar og Dag, for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise saadant Krav, under Sammes Fortabelse. Skifteretten i Aalborg, den 14de Marts 1836. Wølfferdt. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Ved Proclama af Dags Dato, som er læst ved den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret her i Staden, ere alle de som maatte formene sig at have noget at fordre efter min afgangne Svigermoder, Madame Maren Cathrine Nord kiær, Enke efter tidligere afdøde Værtshuusholder Erik Nord kiær, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos mig, som hendes eneste Arving; hvilket herved bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, d. 21de Marts 1836. H. P. Holm.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Kongelig Skuespiller, Gammelstrand Nr. 155.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Ved Proclama af Dags Dato, som læses i Over- og Underretten, ere Creditorerne og Arvingerne i Stervboet efter Jomfrue Petronelle Henriette Nyrop af Rebøllegaard, indkaldte med anordnet Varsel til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Krüger. Falsters Birk, d. 16de Marts 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Jfølge Kongelig Bevilling af 19de denne Maaned, der vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Matros Frederik Eilert, Høyers's Stervboe, til for undertegnede Skifte-Commission, inden fornævnte Tids Forløb, at fremkomme med deres Paastand og saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggjøre. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 29de Decbr. 1835. Jacobsen. Mourier. Kjøbenhavn, frit i den Berangde Bogtrykkerie med Hurtigpresse denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for handling re. ved Sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter Grovindsialstænderne for samt for Island og Færøerne.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Tirsdagen den 22de harts. No III. No 54.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Cancelli-Secretær Algreen-Ussings Andragende. J Collegial-Tidenden Nr. 40 for indeværende Aar er der, som bekjendt, meddeelt en samlet Udsigt over de danske Finantsers Stilling i Aaret 1835, saavel hvad den Deel af samme angaaer, der er henlagt under Directionen for Statsgjelden og den synkende Fond, som hvad den Deel angaaer, der henhører under de Deputerede for Finantserne. Denne Udsigt, der indeholdes i en allerunderdanigst Beretning, som har været Kongen foredraget i det Geheime-Statsraad, er derefter, ifølge Hans Majestæts Befaling, bragt til offentlig Kundskab saavel i Collegial-Tidenden som i Sleswig=Holsteinische Anzeigen.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J Overensstemmelse hermed bestemte ogsaa det ovennævnte Rescript af 5te Januar 1813 at om endog Jndtægterne af en eller anden Forvaltningsgreen, maatte i Aarets Løb bringes til at overstige det i Budgettet beregnede Beløb, da bør saadant Overskud komme tilgode for samtlige Statens Udgifter og ikke blot for den enkelte Forvaltningsgreen."
Berlingske Tidende, 1836-03-22
For at give et Bidrag til Kundskaben om Mængden af de under de forskjellige Collegier sorterende Fonds og Kasser, skal jeg kun anføre, at der under det danske Cancellie findes: 1) det saakaldte Justitsfond, der eier en Kapital af over 400,000 Rbd.; 2) det saakaldte Landmilicefond, der eier en Kapital af over 150,000 Rbd.; 3) Døvstummeinstitutets Fond, der eier en Capital af henved 30,000 Rbd; 4) Seminariefondet, der eier Kapitaler til Beløb af ligeledes henved 30,000 Rbd.; 5) Amtsprovsternes Lønningsfond, der dog kun har en ubetydelig Kapital af 1 a 2000 det saakaldte Depositofond, der Rbd.; 6) tier henved 50,000 Rbd.; for ikke at tale omde tvende under samme Kollegium sorterende Fonds Kjøbstædernes Brandforsikkrings ford, der ved Udgangen af forrige Aar eiede over 380,000 Rbd., og Landbygningernes Brandforsikkringsfond, der til samme Tid eiede over 300,000 Rbd. Hvad de øvrige Collegier og Departementer angaaer, da skal den almindelige Pensionskasse eie Kapitaler til et Beløb af henved 4 Millioner, hvis Renter, i Forbindelse med det aarlige Overskud af Post intraderne, og det betydelige Tilskud fra Statskassen af over 500,000 Rbd. aarligen, anvendes til Pensioner og Gratialer. Hvilke Kapitaler den almindelige Enkekasse, der staaer i en nær Forbindelse med Pensionskassen, eier, og hvad Anvendelse disse Kapitalers Renter i det Hele have, derom haves hidtil ingen Oplysning. Under Postvæsenet skal fremdeles existere et saakaldet Befordringsvæsenets Fond, der skal eie en Kapital af circa 250,000 Rbd. Under Toldkammeret skulle findes tre forskjellige Fonds under Benævnelsen: Extrafondet, Sportelkassen og Understøttelseskassen, hvis Formuesforfatning dog ikke er mig tilstrækkelig bekjendt. Under GeneralcommissariatsCollegiet findes den saakaldte Krigshospitals-Kasse, hvis Formue, saavidt vides, udgjør over 1 Million, og sandsynligviis endnu andre ikke ubetydelige Fonds og Kasser. Under Admiralitets- og Commissariats-Collegier existerer, saavidt vides, et eget Fond, hvis Kapitaler skulle beløbe sig til henved 1 Million. Ordenscapitlet skal eie opsamlede Capitaler af ligeledes henved 1 Million. Den saakaldte Hofkasse skal ligeledes eie en Capital af ikke langt fra en Million, forsaavidt denne ikke ved en Kassebetjents nylige Utroskab er blevet formindsket. Det samme gielder om den saakaldte Slotsbygningskasse og Theaterkassen, der ogsaa nylig have lidt Tab ved deres Kassereres Utroskab og Bedragerier, som det overhovedet synes at være en Skjebne i Danmark, at man først erfarer deslige Kassers Tilværelse, naar de af vedkommende Kassebetjente ere tømte. Det kan ikke betvivles, te det ikke hvi maaler i Stade. benyt.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
at der, foruden de her opregnede Fonds og Kasser, endnu under andre Collegier og Directioner existere flere, hvorom ingen Kundskab haves.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Det er ikke blot under de kongelige Collegier, at dette Opsparelsessystem er gjort gieldende. Det finder ogsaa Sted ved de underordnede Autoriteter. Under Kjøbenhavns Magistrat gives saaledes det saakaldte extraordinære Fond, hvis Bestemmelse er at afholde Stadens extraordinære og uforudseelige Udgifter, og hvis Beholdning, efter Kjøbenhavns Hovedkasse-Regnskab for 1832, udgjorde over 300,000 Rbd. Fremdeles er af Vægterskatten i Kjøbenhavn opsparet et Fond til en paatænkt Forandring i Natpolitiet, hvilket Fond skal eie en Kapital af ikke langt fra 30,000 Rbd. Under Kjøbenhavns Overformynder gives et saakaldet Reservefond, hvis aarlige Jndtægter anslaaes til circa 10,000 Rbd. Ved en kongelig Resolution af 6te April 1830 er det fastsat, at der ved Bestemmelsen af de aarlige Bidrag til Amternes Repartitionsfond skal tages Hensyn paa, at der ved disse Bidrag kan opsamles et Overskud, som bliver at indsætte til Forretning i Statsgjeldskassen. Ja selv ved nogle Amtsfattigkasser skulle betydelige Opsamlinger af Kapitaler finde Sted, hvilke Kapitaler endogsaa i et enkelt Amt angives til 70,000 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
11. Om Finantsbudgettet eller Oversigten over Statens Jndtægter og Udgifter.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
il fo sendelse. me, gelige Brevp. sker. ingerede (St. Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-03-23
vertissement. Tidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Jo 71. TS. Onsdagen den 23 Marts.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
London, den 15de Marts. – J Overhusets Møde i Gaar tog Marquis Londonderry sit Forslag angaaende de 27, i Corunna fængslede Carlister tilbage, efterat han havde besværet sig over Meddelelsen, af en, først tabt og senere gjenfundet Depesche. Da han havde endt sit vidtloftige Foredrag, saae Hertugen af Wellington sig nødt til at spørge ham, hvad han da egentlig vilde. Hvis han med Hensyn til den nuværende Regjerings Forhold mod de fangne Carlister vilde dadle Noget, saa traf denne Daddel ligesaagodt det forrige (det Peelske Ministerium; thi i saa Henseende stode begge lige. Da Marquien derpaa svarede, at han i Almindelighed vilde besvære sig over den Maade, hvorpaa Krigen førtes i Spanien, hvori de nuværende Ministres Politik aabenbart var Skyld, svarede Hertugen af Wellington, at alt dette angik jo ikke Correspondentsen over de 27 Fanger, hvis Fremlæggelse Marquien oprindeligt havde forlangt; han skulde derfor uden videre Omsvøb gaae løs paa Sagen, og da vilde han (Hertugen) bestandig være rede til at forsvare sit Forhold i samme. De sidste Svar, Hertugen meddeelte paa Lord Londonderrys videre Yttringer, beviiste, at han ingenlunde var tilfreds med dennes parlementariske Virksomhed og have ogsaa tjent til, atter at give Marquien til Priis for de liberale Blades Spotterier, hvilke af dette Optrin spaae Ultra-Tory-Clubbernes, de saakaldte Carl ton-Clubbers Opløsning.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Den 13de mødte en sexten Aars Yngling, som kaldte sig Henry O'Connell, for Politiretten og beklagede sig over paa Gaden med en Paraply at være gjennempryglet og mishandlet af John O'Connell, Søn af det bekjendte Medlem fra Dublin, Hiin udgav sig for at være en naturlig Søn af Daniel O'Connell, hvilket hans Moder, Miss Ellen Constena, en Skuespillerinde, ligeledes forsikkrede, Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Paris, den 13de Marts. – Messager siger: Man havde sagt for nogen Tid siden, at MarschalClauzel havde i Sinde at komme til Paris, for selv at forsvare Colonial-Budgettet. En Skrivelse fra Algier med sidste Paketskib bekræfter det første, men anfører en anden Grund dertil, Marschallen vil komme, for eftertrykkelig at beklage sig over den Forholdsregel, at Antallet paa Occupationstropperne skulde formindskes; hvilket vilde nøde ham til, at opgive sine Planer og Nedsættelse i Blida, Bugia og Constantine. Ja han skal være tilbøielig til, hvis Regjeringen ikke heri lader ham vederfares Retfærdighed, ikke at vende tilbage til Africa.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Om det Evanske Armee-Corpses sidste Operationer erfarer man Følgende: Mod Slutningen af f. M. havde General Evans forlagt sit Hovedqvarteer til Armen, for at understøtte Espartero, hvem han, som Følge af en meddeelt Beretning, at Don Carlos i Spidsen for 12,000 Mand marscherede fra Llodio til Arciniega, havde tilstillet den Befaling. at forene sig med Espeleta. Da General Espartero i dette Øiemed satte sig i Bevægelse, vare Vejene næsten blevne ufremkommelige af Snee, saa at han paa mange Steder maatte sende sit Cavalleri forud, for at bane Jnfanteriet Veien, og ved Sygdom bleve 700 Mand udygtige til Tieneste. Espartero forenede sig med Espeleta ved Barberane og erfarede der, at Rygtet om Don Carlos's Fremrykken i hiin Egn var ugrundet. Fienden havde meget mere vendt sig til Plencia, der ligger ved Søkysten. General Evans kaldte følgelig Espartero tilbage, og, forstærket ved en Brigade fra Ribeira, concentrerede han hurtigt sine Stridskræfter i Vittoria, i den Hensigt at rykke frem til hiin Pladses Undsætning; men da alle Passene vare lukkede af Snee, kunde denne Operation ikke udføres. Jmidlertid faldt Plencia, og da man frygtede at Fjenden skulde angribe en anden Plads paa Kysten eller maaskee selve Bilbao, og da Bjergpassens endnu vare tilsnete, drog Espartero den 1ste Marts med sin Division over Puenta Carra, for paany at forene sig med Espelera og at iagttage Fjendens Bevægelser, medens Evans holdt Vittoria og Tre vin besatte med Legionen, for at sikkre Jadoras Linie, og for at holde Øje med Carlisterne i Vittorias nærmeste Omegn. (Som tidligere meddeelt, er Espartero derpaa den 3die d. M. rykket indi Bilbao.)
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Jtalien. Rom, den 29de Februar. – J den senere Tid se mange Courerer herigjennem. Man troer, at da den engelske Regjering vil lede Forbindelsen med Maltæover Jtalien, vil denne Forbindelse blive meget levende, da Englands Flaade, som man erfarer af Breve fra Malta, skal i dette Foraar forstørres betydeligt.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Som en Følge af Tingenes nuværende Stilling i Spanien, synes man her, saavelsom i hele Jtalien, at nære den Overbeviisning, at Don Carlos om sidder dog vil gaae af med Sejren, og som Konge af Spanien holde sit Jndtog i Madrid. Om en Jndblanding eller Anerkjendelse af Prætendenten fra de italienske Fyrsters Side, har der vel egentlig aldrig været alvorlig Tale, men ved Pengeunderstøttelser, der netop for Øjeblikket drives ret ivrigt, søger man at fremme hans Sag. Ordensgeistligheden er de mægtigste Venner af denne Sag. Disse ville aldrig undlade, med alle de Midler, der staae til deres Raadighed, efter bedste Evne at understøtte deres Tilværelses Forfægter.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Den hidtilværende Runtius i Madrid, L. Amat di S. Filippoe Sosso, Biskop af Nicæa, er ankommet hertil. Som man erfarer, har han ladet en Forretningsfører blive tilbage i Madrid, der skal besørge Kirkens Anliggender.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Promotionen af syv nye Cardinaler er forkyndt til Paaske; blandt disse nævnes Monsignore Mai, Secretair for Congregationen de propaganda side.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Det nylig udkomne Edict om Søndagens Helligholdelse synes vanskeligt at ville kunne sættes i Kraft; det er for strengt. Forrige Søndag havde fire Skjænkeværter deres Viinstuer aabne, uden at de bleve dragne til Ansvar, og man frygter for voldsomme Optrin i Morgen, naar Politiet vil sætte Loven igjennem; efter Gudstjenesten vil den simple Mand qvæge sig ved Glasset, og han yttrer dette høit og lydeligt.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
En riig Englænderinde, der har opholdt sig her flere Aar, og som gjor meget for Kunsten og det selskabelige Liv, Lady Coventry, blev forrige Nat, overfaldet i sin Bolig, Palladset Barbeerini, af en, for gjentaget Bedrageri bortjaget Tjener, hun var i Seng, og kun hendes Aandsnærværelse reddede hende fra Døden, da hun hurtig drog i Klokken og undveeg Morderens Dolk. Hun har faaet flere Saar, men er dog uden Fare. Gierningsmanden, er fængslet, og man haaber, at Regjeringen vil gaae til Værks mod ham med Lovens hele Strenghed, for at slige Folk kunne faae at vide, at Mord og Angreb paa Fremmede ikke gaae ustraffede hen, saaledes som ofte skeer, naar saadant forefalder blandt dem indbyrdes.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Grækenland. Fra Athen meldes af 6te f. M., at den berygtede Røverhovidsmand Kondtojanni er fanget; Jndvaanerne i Bostizia anholdt ham tilligemed fem Mand af hans Bande.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
Allerede for otte Dage siden har Grev Armansperg atter havt Portefeuillen; men man taler dog om, at han i Sommer vil gjøre en Reise, for at gienvinde sin Helbred.
Berlingske Tidende, 1836-03-23
America. Der har været Tale om en Opstand blandt Neger slaverne i Tenessee; et Ny-Yorker Blad gjendriver nu dette som et falske Rygte, der er hentet af et Speculationsbrev. Privilegiet til de forenede Staters forrige Bank er virkelig blevet bevilget af Pensylvaniens Senat. General Jacksons, Præsidentens, Parti paastaaer, at der i dette Øjemeed er blevet foretaget Bestikkelser, og trænger derfor paa Undersøgelse, hvilken ogsaa skal indledes af den næste pensylvanske Legislatur. Den nye Banks Actier staae imidlertid allerede paa 129, hvorved der er dækket meer end den Sum, Banken har at betale til Staten Pensylvanien forsit Privilegium.