Berlingske Tidende, 1832-10-18
Udenlandske Efterretninger. I Kieler Korrespondenblatt" findes et Stykke med Overskrift Lettelse i Skatterne for de Nordfrisiske Øer, især Øen Amrum, er nødvendig! - Efterat Forfatteren har deducere denne Nødvendighed af tre Grunde, paa hvilke han i Særdeles hed lægger Vægt, forsikkrer han, at alle Amrumer, alle uden Undtagelse, ere blevne fattige, og at de alle eenstemmigen paastaae, at de Skatter, der hvile paa dem, ere Grunden til deres Armod. Forfatteren siger, at har været Øjevidne til den sørgelige Forfatning, hvori denne Øes Beboere nu ere bestedte, og har søgt i en Skildring med de sorteste Farver at gjengive det Jndtryk, som Synet af deres Elændighed gjorde paa ham. J prophetisk Aand seer han paa deres nærmeste Fremtidemørke Horizont Ulykken, som truer med at forstyrre deres Nationalitet, og han opfordrer dem tilsidst til at sværge, at de ville være og forblive ægte Friser!! - Denne sørgelige Skildring modsiges i det med Dagsposten hidkomne No. 165 af Altonai sche Mercurius" paa følgende Maade. (Stykket er et interessant Bidrag til fædernelandsk Statistik og optages derfor her.) - Øen Amrum, hvis Folkemængde ved Slutningen af forrige Aar udgjorde 595 Jndividner, indeholder 393 Demather " boniteret Jord. Den har 22 Bøndergaarde, 2 Huse med Jord og 42 uden Jord, en Præstegaard og en Mølle. Her er en Kirke og to Skoler, Øen udgjør tilligemed Westerlandfohr et Birk, og sorterer inCameralibus under Tønder Amt, men med Hensyn til Justits, Kirke, Skole- og Fattigvæsen under Ribe Stift. - Landet er vel, som Dankwarth allerede bemærker, ikke synderlig frugtbart; men Amrumerne have den store Fordeel fremfor mange andre Beboere af Hertugdommet Slesvigs vestlige Deel, at de ingen Diger have at opføre og vedligeholde. Jndtil for omtrent 20 Aar siden var Skibsfarten Amrumernes Hovednæringsgreen og Kilden til deres høiere Grad af Velstand. Tyve Skibs capitainer førte paa den Tid egne Skibe. Skjøndt Tilstanden nu i denne Henseende er langt ugunstigere, saa at Jngen meere har sit eget Skib at føre, er Skibsfarten, som Næringsgreen, betragtet, dog ikke aldeles ubetydelig, og man kan regne den Hyre, som det unge Mandskab i forrige Aar har fortjent i Udlandet, til omtrent 6000 Mk. forhenværende S. H. Courant. - Atdenne Hovednæringsgreens vist nok beklagelsesværdige Aftagelse maatte yttre en skadelig Jndflydelse paa Amrumernes Formues tilstand, laae i Sagens Natur. J denne Omstændighed maa man ogsaa fornemmelig søge Grunden til, at de betydelige Capitaler, som Amrumerne før havde paa Rente, nu ere formind) Af hvilken haves en med særdeles Held udarbeidet dansk Oversættelse Robin den Røde, ved Hr. Pastor Boye i Sølletød. skede til omtrent 40,000 Mk. forhenværende S. H. Courant. Men siden have Amrumerne anvendt større Omhu paa deres Agerbrug, og de finde i dette, ligesom og i Fiskeriet - Oster fiskeriet indbragt i forrige Aar 4800 Mk. forhenværende S. H. Courant - ikke aldeles ubetydelige Erhverskilder. Bjergelønnen, som tilfalder dem ved Strandingen paa deres Kyst skaffer dem ogsaa en vel kun tilfældig, men dog som oftest ikke aldeles ubetydelig, Jndtægt. - De Afgifter, som Øen aarligen har at udrede til det Offentlige, beløbe sig i det Hele omtrent til 1240, Rbdlr., nemlig i Contribution, som svares i Forening med Westerlandfohr omtrent 430 Rbdlr., i Landskat, efter den nærværende Ansættelse, 133 Rbdlr., i Bankrenter 230 Rbdlr. og Kopskat omtrent 450 Rbdlr. For den Paastand, at Amrumerne, med Hensyn til deres offentlige Afgifter, ere uforholdsmæssigen bebyrdede fremfor andre Landets Jndvaanere, er Forfatteren af hiint Stykke bleven Beviset skyldig. Derimod er det Kjendsgierning, at de hidtil have været i Stand til regelmæssigen at udrede deres Afgifter, og at de kun i Aaret 1825, paa Grund af de ved Orcanerne anledigede Oversvømmelser, have ansøgt om Eftergivelse af en liden Restance. At de Foranstaltninger, som i forrige Aar bleve føiede mod Cholerals Jndsnigelse, kunne have givet Amrumerne Anledning til Klager, er saa meget mere antageligt, som disse Foranstaltninger maatte have en forstyrrende Virkning paa al Handel og Vandel, og i Særdeleshed, paa Kystfiskeriet; dog have de været altfor hurtigt forbigaaende til at de skulde have kunnet fremvirke Øens Ødelæggelse, og, saavidt vides, er heller ikke noget særdeles Tryk paa denne Øe, i det mindste ikke officielt, kommet til offentlig Kundskab. - Dersom Fattigvæsenets Tilstand i en Commune, efter dets større eller mindre byrdefulde Beskaffenhed, i Almindelighed kan berettige til en Slutning om selve Communens større eller mindre Grad af Velstand, da maa en saadan med Hensyn til Amrum været meget beroligende. Jkkun 29 Personer vare nemlig i forrige Aar trængende til offentlig Understyttelse; af disse maatte Syv ganske underholdes af Fattigkassen, to bleve tildeels forsørgede og 20 nøde ringere Understyttelser. Den hele Capital, som anvendtes til Fattigforsørgelsen, udgjorde, de leverede Naturalier beregnede til Penge, omtrent 300 Rbdlr., af hvilke desuden en Deel blev dækket ved frivillige Bidrag og ved Renterne af en i dette Øjemeed udsat Capital. - J Skoleafgifterne, som efter den almindelige Skoleanordning af Aaret 1814 skulde have været forhøiede, vil efter en ny Skoleplan skee en væsentlig Lettelse. Det rene Tilskud, som svares til Kirke kassen, der ellers er forsynet med staaende Jndtægter, er meget ubetydeligt. Andre Commune=Afgifter have Øens Beboere, ikke at udrede, da denne ei allene ingen Gjeld har, men endog ejer en for endeel Aar siden oprettet Stiftelse, som for nærværende Tid bestaaer af en Capital paa Fire Tusinde Rbdlr., hvoraf Renterne anvendes til Udgifter for Kirke=, Skole= og Fattigvæsenet. - Af denne, ifølge de paalideligste Efterretninger grundede Fremstilling af Øen Amrums occonomiske Forhold vil man selv kunne skiønne, om dens Beboeres Forfatning retfærdiggjør en saadan Skildring, som den, Forfatteren af hiin Artikel i Kieler Korrespondensblatt har givet.