JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-12-04
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de Novbr. d. A. som den 30te f. M. er læst i Hof= og Stadsretten, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de, som formene at have noget at fordre i afdøde Skibskapitain og Oldermand for Skipperlauget her i Stader, Jacob David Kiøblsen og hans forhen afdøde Hustruet Marie Elisabets Schrebers fælleds Boe, hvad enten samme maatte hidrøre fra den afdøde Mands havte Embede eller i nogen anden navnlig Maade, dermed at fremkomme og deres Fordringer at beviisliggjøre for os undertegnede, som Executore af fornævnte de Afdødes Testamente. Kiøbenhavn den 1ste December 1801. Gude. Thomsen, Cancellieraad og Jnspecteur Stadens Veiermester. ved Waisenhuset.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Ved Proclama, som er læst ved Trondhiems Byetingsre 2 den 5te og ved Stifts Overretten den 9de d. M., ere alle de, som i Kiøbmand Hans Hansens Konkursdog maatte have noget at fordre, indkaldede med Aar og Dags Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for os, som Skifteforvaltere; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Trondhienden 10de Novbr. 1801. Fyhn. Meinichen.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Mandagen den 7de Decbr. om Formiddagen Kl. 9, lader af M. gangne Silke= og Klædekræmmer Nicolai Ludvig Bruun, Enke, udi hendes Gaard Nr. 11 Litr. D. D. i Kronprindsens gade, ved Auction bortsælge endeel Kramvare, bestaaende af Klæde, Sirtzer, Atlasser, Jllvstringer, Estoffer og Chaloum.v., imod contant Betaling til Fuldmægtig Eller. Cataloger at bekomme i lille Fiolgræde No. 176 første Sal.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Bredagen den 11te Decbr. førstkommende, om Formiddagen i Kl. 11, lader Hr. Capitain og Land=Jnspecteur Juel her i Sorøe ved offentlig Auction bortsælge sin iboende Gaard denne Byes Søegade, bestaaende af: 1) Et Forhuus paa 20 Fag, indrettet til Værelser. 2) et Sidehuus paa 16 Fag, indrettet til Vognremisse, Stald m.v. 3) en Tilbygning paa Fag, indrettet til Brænde= og Hønsehuus. 4) et Sidehuus paa 14 Fag, indrettet til Værelser, alt Ege Muur og Bindingsværk, og for største Delen belagt med Steentag Gaarden, som kan tiltrædes til næste Paaske Flyttetid, og hvis Bygningen i Kiøbstædernes Brandkasse ere forsikkrede for 2420 Rdlr., har en smuk Beliggenhed, et stort Gaardsrum og en betydelig Hauge i hvilken er over 130 Frugttræer, næsten alle af bedste Sorter, og med samme følger et Vænge paa circa 5 Tdr. Land, god Jord, beliggende imellem Haugen. Bygningerne og Sorøe Søe, over hvilken der er en skiøn Udsigt til Skoven. Skulle antagelig Bud ikke skee ved 1ste Auction, holdes 2den Auction Tirsdagen der 22de Decbr. og 3de Auction Tirsdagen den 29de Decbr., om Formiddagen Kl 11. Conditionerne, hvoriblandt er, at 1000 Rdlr. af Kiøbesummen kan blive staaende paa 1ste Prioritet i Eiendommen, ere at faae til Eftersyn hos Eieren, og hos undertegnede Auctionsdirecteur. Sorøe den 29de November 1801. Møller.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Pandagen den 14de December førstkommende, om Formid Vi dagen Kl. 9 Slet, bliver i Tømmergaarden paa Friderichsværk ved offentlig Auction til den Høistbydende bortsolgt Skraaget af et Skonnertskib Mercurius kaldet, med tilhørende Redskab og Takkelage, samt Jnventarium, for saavidt samme er blevet bierget, hvilket Skib var ført af Capitain Sandel. hiemmehørende i Stokholm og destineret til Portugal, men den 3die d. M. har maattet kappre sine Master, er stødt paa Grund og derefter bierget som Vrag her ind til Friderichsværk, hvor det forinden Auctionen forevises Liebhaverne af Hr. Major vor Tscherning. Thi vilde de Lysthavende indfinde dem til bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne nærenere skal blive bekiendtgjorte. Frederichsværk den 27de November 1801. Nansen.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
J Følge høikongelige Generalitets- og Commissariats=Collegii befaling, lader det Holsteenske Rytter=Regiment Mandagen den 14de December førstkommende, om Formiddagen kl. 10 Slet, paa Staldgaarden i Kolding foretage og holde offentlig Licitation, over Anskaffelsen af 250 Læs Høe og 160 Læs Rughalm, efter de Conditioner, som forinden er at bekomme ti Eftersyn hos S. T. Hr. Ritmester von Rhelnland i Kolding og mig undertegnede her i Byen; thi vilde de Lysthav yd bemeldte Sted og Tid indfinde sig, hvor da Conditionerne atter skal blive bekiendtgjordte. Hadersled den 7de November 1801. Simesen, Regimentsqvarteermester og Auditeur.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
I Fölge Begiering af Eieren S. T. Frue Justitsraadinde Bruun, 1 bliver Ulstrup complette Hovedgaard med underliggende Bönder Gods, Tiender, og Mølle, beliggende i Thisted Amt Thye, stillet til offentlig Auction paa Thisted Raadstue Mandagen den 18de Januarii 1802. Kl. 11 Formiddag og bortsvigt, saafrem nogenlunde antagelig Bud skeer, ved en eneste Auction. Gaarden staaer for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 34 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., Mølleskyld paa samme Taxt 1 Td. 2 Fdkr., Böndergod256 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., Kirketiender 39 Tdr. og Kong: dito 39 Tdr., samt Halvparten af et Aalekiste Fiskerie. Unde Hovedgaarden drives af contribuerende Böndergods 4 Skpr. 2 Fd. Hertkorn, Ulstrup Hovedgaards Bygninger er assureret i Brandkassen for 10550 Rdlr., Hundborg og Hørsted Kirker for 6850 Rdlr. Böndergodset er for største Deelen opmaalet og udskifte af Fælledskab. Hovedgaarden er paa nærværende Tid borforpagtet, men kan blive ledig efter i Aars Opsigelse til 1ste Maji dens Mark indeholder Agerland 279 Tdr. a 10000 T. Al. reduceret efter beediget Taxation til 100 Areal 426 Tdr. Eng og Græsningsjerd, 211 Tdr. Land og Areal 463 Tdr. Hevedgaarden, Markes fortrinlig Godhed, saavelsom og Godsets Beliggenhed, de bedste Egne af Thye, er noksom bekiendt og formodentlig at Liebhavere nærmere bliver taget i Öiesyn. Der er erhvervet et allernaadigst Bevilling til Udparcellering hvorved er tillige for undt den Moderation i Stempletpapiirs Brug, at naar Stæderne sælges til Beboeren kan Kiöbe-Contracter og Skiöder udstedes paa 24 Skillings Papiir. Jordebogen over benævnte Eiendomme kan faaes til Eftersyn paa fölgende Steder. I Kiöbenhavn hos S. T. Hr. Casserer Fuglsang i det Danske Cancellie, i Horsens hos S. T. Hr. Major Hiller, i Aarhuus hos S. T. Hr. Giestgiver Møller, i Ramlers hos S. T. Hr. Kiøbmand Niels Baje, i Wiborg hos S. T. Hr. Rector Hansen, i Aalborg hos S. T. Hr. Kiøbmand Lars Kiellerup, i Hiørring hos S. T. Hr. Captain Uttermöhlen, paa Morsøe hos Forvalter Nyssum, paa Dueholm og paa Ulstrup, hvor Eiendomme og Carter m. v. kan blive anviist. Conditionerne paabemeldte Steder kan ligeledes faaes til Eftersyn 4 Uger for Auctionen. Brøndlund, Auctions-Directeur. H. Baagøe, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Skrivelse fra Algier, den 26de September. En Revolution er gandske uventet udbrudt her den 21de Deyen besøgte som sædvanlig med sine Ministre og Generaler den til hans Pallads stødende Moskee, da man uden for hørte nogle Pistolskud. Folket tilligemed Deyens Overstaldmester, en ung, uforskrækket Tyrk ilede ud af Moskeen til Palladset, hvis Porte de sandt lukkede; imidlertid var alting roligt i Staden. Det varede ikke længe, før et Flag blev udstukket i Palladset, og fra Vinduerne og Terrasser udraabte man en ny Dey. Man udsatte tillige store Summer for dem, som kunde bringe Dedens, Hasnagdes og Jøden Busnahs Hoveder, lovede Tyrkerne forhøiet Sold, Algiers Jndvaanere Retfærdighed og de christne Slaver deres Frihed, dersom de vilde hielpe til at omstyrte den gamle Regiering. - Folket forsamlede sig omkring Palladset; men da det var umueligt at trænge ind, saa blev en Muur slaaet ind fra Moskeen til Slotsgaarden, hvor de Sammensvorne havde forsamlet sig. Aabningen paa Muren var neppe saa stor, at man kunde see den ny Dey. Et Skud traf ham og han faldt saaret ned af Tronen. De øvrige Sammensvorne, hvis Antal ikke var mere, end 10, bleve ligeledes nedlagte og Usurpateuren blev myrdet paa Tronen 2 Timer efter hans Proclamation. Den gamle Dey blev imidlertid i Moskeen; men da han efter Oprørernes Fald igien var kommen tilbage til Palladset, uddeelte han store Summer og man hyldede ham under Affyring af alle Stadens Batterier. Dagen efter giorde alle europæiske Consuler ham deres Opvartning. - Den Myrdede var for nogle Aar siden Director for Regnskabsvæsenet ved Marinen, fra hvilken Post Deyen havde afsat ham. Siden den Tid havde han efter Anseelse henlevet sin Tid i Stilhed og uden i mindste Maade at have opvakt Mistanke.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Skrivelse fra London den 24de Novbr. Man taler nu igien om en forestaaende Forandring i Ministeriet. - Hertugen af Clarence nævner man som Lord St. Vineents Eftermand i Admiralitetet. - De 4 Linieskibe, som ere blevne detascherte af Kanalflaaden, ere, som man nu sikkert veed, afseilede til Vestindien. Lord Mintoer i Gaar ankommen hertil fra Paris over Calais. En heftig Storm har raset paa vore Kyster fra den 20de et den 23de; dog har man lykkeligviis endnu ikke hørt, at den har foraarsaget stor Skade. Formedelst denne Storm vovede man ikke i Harwich at lade det nye Linieskib Conqverour løbe af Stabelen, som først skeete i Gaar Morges. - Den londonske Magistrat har nu indgivet en Ansøgning til Underhuset om Vedvarelsen af Forbudet mod Brændeviinsbrænden, af Korn endnu i 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
En Retourflaade er ankommen fra Qveber i America. Hvedehøsten er falden overordentlig vel ud i Canada.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Skrivelse fra Paris den 25de November. I Gaar lod Regieringen ved Statsraad Thibeandeau overlever til et lovgivende Korps følgende mærkværdige Skildring over Republikens nærværende Stilling. i Med Fornøielse overgiver Regieringen Nationen en Skildring over Frankeriges Stilling i det sidst forløbne republikanske Aar. Alt har saavel i det Jndre som Udvortes faaet en nye Skikkelse og hvorhen man vender Ølet, aabner sig en vild Udsigtil Velstand og Lykke. I det vestlige og sydlige Frankerig ere Røverbanderne tilintetgjorte ved de ansatte Tribunater. Man har grebet Hovedmændene, og de faae Medskyldige, som ere undgangne Retfærdigheden, flygte fra en Krog til en anden og Republiken bliver daglig meere renset fra hiin sidste Afskum af de revolutionaire Forvirringer. Regieringen proklammerede strax ved sin Ansættelse Samvittighedsfrihed. - Med Paven har man truffet de nødvendige Forholdsregler, for at forene dem, som bekiende sig til en Troe. Tillige har en Regieringsperson, (Statsraad Portalis, som er overdraget alt hvad der angaaer de forskellige Gudstienester, beskieftiget sig med at forene alles Rettigheder. Han har i Konferencerne med de Lutherske og reformeerte Geistlige samlet de nødvendige Oplysninger for at forberede Forordninger, som kunde sikkre alle Religionspartiers Frihed. Jntet skal blive overladt til de Geistliges vilkaarlige Foranstaltning, og den offentlige Skat paatager sig at bestride alle til den offentlige Gudstienestes Underholdning medgaaende Udgifter. Vilde kun de Borgere, som have ladet sig skrække ved tomme Rygter, derved lade sig berolige; Regieringen har gjort alt, for at forsyne Gemytterne, men den har ei gjort noget, hvorved Grundsætninger og Meningernes Uafhængighed kunde krænkes. Regieringen har derfore og næsten overalt fundet Understøttelse og dens Foranstaltninger ere blevne belønnede med Kierlighed og Taknemmelighed. Selv de Fremmede og Fædrenelandets Flender have maattet erkiende, at Republiken er i de Franskes Hierte, og allerede har Aarhundredes Modenhed. - Vore Krigeres Tilbagekomst til det franske Territorium har været en Række af Fester og Triumpher. Disse i Slagene saa frygtelige Seierherrer, nyde uden Stolthed den Taknemmelighed, som de have fortient og vise sig ved den strængeste Krigstugt værdige til de erholdte Seiervindinger.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
J den Krig, som man endnu har maattet fortsætte med Engelland var Lykken afvexlende. Den franske Marine, skiønt fægtende med ulige Kræfter imod den engelske Søemagt, viiste sig med Mod i Middelhavet; paa Oceanet har den ved nogle Heltebedrifter vakt Erindring og sin gamle Glands; den hædersude Modstand paa Boulognes Kyster have forfærdet Engellænderne, og uden Fredens Tilbagekomst havde vores Marine Haab om at hevne sin forrige Ulykke og de Feiltrin som have foranlediget den.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
J Ægypten have Orientens Armees Soldater mere giver efter for Omstændighederne end for Tyrkernes og Engellændernes forrede Magt. De vilde have seiret, dersom de havde fægtet forenede. De komme med den Ære, som skyldes 4re Aars Anstrængelser og Arbeider, tilbage til deres Fædreneland, og efterlade sig et evigt Minde i Ægypten. Historier, vil et fortie, hvad de Franske have gjort, for at bringe Europas Civilisering og Kundskaber derhen ; 28000 Franske vare landede for at erobre Ægypten; andre vare til forskellige Tider sendte dem til Forstærkning, men næsten ligesaa mange vare efterhaanden komne tilbage i deres Sted. Efter Rømningen komme nu 23000 Mand (Ægypterne fraregnede, igien tilbage. Fire Feldttoge, talrige Fægtninger og Sygdomme have altsaa ei ødelagt Femtedelen af Orientens Armee.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Siden Fastlandsfreden har man indført allehaande Reformer ved det Militaire. De som have tjent Fædrenelandet, først faae deres Afskeed, og i deres Sted har man antaget saa mange af 9de og 10de Aars Konskriberede, som ere nødvendige til at have Armeen complet paa Fredsfod. Freden er der, men Krigens Byrder ville Financerne endnu længe føle. Til at belønne Fædrenelandets Forsvarere, oplive igien Arbeiderne i vore Havne og Arsenaler, giengive Frankerige en Marine og skabe det nyt som Krigen har ødelagt, udfordres forøgede Jndkomster. Men Regieringen vil bruge den strængeste Ockonomle ved sammes Forvaltning, og ei uden Nødvendighed foreslaae nye Hielpekilder. Vel vare Communicationerne imellem Moderlandet og Kolonierne i det forløbne Aar sieldne; men til Guadeloupe har man dog afsendt en nye Administration. Paa St. Domingo have uregelmæssige Handlinger vakt Uroeligheder. Men en Flaade og Armee, som snart er færdig til at afgaafra de europæiske Havne vil adsprede alle Styer og igien underkaste denne Kolonie Republikens Love. Paa St. Domingo og Guadeloupe gives ingen Slaver mere; alt er der frit og vil blive frit. Paa Martiniqve har man derimod maattet beholde Slaveriet. Det har koster Menneskeheden alt for meget, til at man endnu i dette Stykke vil forsøge en nye Revolution. Guzana, hvis Territorium er ved Fredsslutningen bleven udvidet, lover en større Floer end nogensinde tilforn. Jøle de France og Runion, som under Revolutionen ere blevne Moderlandet troe, ville nu faae en nye Vigtighed for samme.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Finantsernes Forvaltning er bleven meget forbedret.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Man har truffet Forholdsregler imod Misbrug og Forfalskninger, og søgt paa alle Maader at befordre Afgifternes endelige Jndbetaling i de offentlige Kasser. - Nationa skovene, ere blevne satte under en egen Forvaltning. For at fremme den offentlige Underviisning, som i de fleste Departementer næsten var forsømt, eller begravet i det gamle Barbarie, har Regieringen beskjæftiget sig med at oprette Primair og Secondairskoler. Foruden disse bleve endnu i de fornemste Stæder oprettet 30 Lyceer paa Republikens Bekostning, hvori meddeles Underviisning i de lærde Sprog, Geographie, Historie, Logik, Physik, Geometrie og Mathematik. J disse skulle 6000 Lærlinge (hvoriblandt 3000 Militaire= og Embedsmænds Sønner) nyde Underviisning og Underholdning paa Republikens Bekostning. Til dette Brug har man bestemt 6 Millioner Livres aarlig. Specialskolerne skulle udgjøre den sidste Grad af offentlig Underviisning. Hvor samme maatte mangle blive de oprettede paa nye. En ny Civil Lov vil saart blive forelagt det lovgivende Korps til Sauction. J Fængslerne blive Arbeidsværksteder indrettede og Ørkesløshed forlaget. Hospitalerne blive forbedrede, Landeveien istandsatte, og for at forskiønne Paris har man tænkt paa en Broebygning og en Kanal for at forskaffe det sundt Vand, som det hidindtil manglede.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
J Henseende til de udvortes Forhold kan Regieringen uden Frygt lægge sine Grundsætninger offentlig for Dagen. Troeskab imod Allierede, Agtelse for deres Uafhængighed, Aabenhiertighed og Diærvhed imod Fiender var dens Politik Batavien har klaget over, at dens Organisation el var passende for Landet. Den har antaget en ny Constitution; Regieringen har erkiendt og maattet erklende den, fordi den var et uafhængigt Folks Villie.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Helvetien har siden Republikens 3de Aar viist Exempler, paa et ved Partinand ødelagt Folk Partierne have vex viis forlangt Frankerigs Hielp og et Organisations=Udkast af den første Consul. Denne havde stedse erindret dette Folk om sin Uafhængighed. Helvetien blev midt i Stormen uden Styrmand. Nu stod 4000 Mand franske Tropper i denne Ste og den franske Gesandt søgte at forsyne Partierne med hinanden.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Cisalpinien og Ligurien havde endelig besluttet deres Organisation og den første Consul vil paatage sig de første Udnævnelser. Aucca havde forsonet sine Vildfarelser og beskieftigede sig med sin Definitiv Organisation. Kongen af Toscanasad rolig paa sin Trone, blev erklendt af de store Magter og vilde snart være det af alle. 4000 Franske bevogte ham i Livorno, indtilhan selv fik en Armee. Piemont udgjorde nu Frankerigs 27 Militair=Division og vil under en mildere Regiering forglemme Anarkiets Onde. Den hellige Fader, Souverain i Rom, besad sine Stater i deres Jntegeitet. J Livornos Kastel vare 1500 Franske for at sikkre Communicationen med den sydlige Armee. Efter Luneville Freden havde Frankerig kunne falde over Neapel med sit hele Magt og tage Hevn; men man vilde blot have Fred og derfor fordret Otrantos Havn. Paul den 1ste vilde skaffe Fred i Europa og især Hevenes Frihed. Han blev rørt af den fredelige Tænkemaade, som den første Consul yttrede og tillige misfornøiet over det engeske Ministerkums Vægring at udløse de 8000 russiske Krigsfanger mod franske Fanger i Engelland. Frankerig gav dem tilbage paa en for Republiken værdig Maade. Paa eengang forene Rusland Danmark, Sverrig og Preussen sig og danne en Coalition for at sikkre Havenes Frihed. Hannover bliver besat af preusiske Tropper, store, vidtudstrakte Operationer blive aftalte; men Paul den 1ste døer pludselig. Bayern havde fornyet sin Alliance med Frankerig, men tabt meget paa den venstre Rhinbred. Det var Frankerigs Jnteresse og Ønske fuldkommen at skadesholde Bayern paa den høire Rhindred.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Store Discussioner opstod i Regensburg om Fuldbyrdelsen af Luneville=Tractaten. Dette angik ikke egentlig Frankerig uden for saavidt samme vilde vedligeholde en billig Ligevægt i Tydskland. Freden var undertegnet med Rusland. Porten havde igien i Frankerig funden en af sine ældste og troeste Allierte. Alle Misforstaaelser med America vare billagte.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Endelig vare ogsaa Fredspræliminairerne med Engelland, blevne ratificerte. Dette Land var bleven forladt af de fleste at sine Allierte. Porten, truet ved vore Stillinger ved det adriatiske Hav, havde begyndt en Privat Underhandling: Portugal blev allene tilbage. Spanien havde der fundet Vederlag for Øen Trinidad, som Engelland vægrede sig ved at tilbagegive. Ligesaa ubevægelig var Ceylons Tilbagegivelse bleven afslaaet. Frankerig havde forsvaret sine Alliertes Jnteresse som sin egen, havde endog opofret større Fordele, som de kunde have naaet for sig selv. TilbagegivelsesGienstandene kunde ikke opveie Faren og de muelige Uheld ved et nyt Feldttog. Republiken havde nu altsaa Venner og Allierte i alle Verdensdele. Overalt tog Handel og Erhverflid sin sædvanlige Gang. I Underhandlingernes hele Løb havde det nu værende engelske Ministerium viist den erklærede Villie, at ende Krigens Ulykker. Det engelske Folk havde modtager Freden med Enthustamme. RivaliteersNid var qvalt. Begge Folk vilde nu blot kappes med hinanden i store Handlinger og nyttige Foretagender. Den franske Regiering havde sat sin Stolthed deri, igien at sætte Frankerig i sine naturlige Forhold til alle Nationer; det vil sætte sin Roes i at forsvare sit Værk og giøre Freden varig, som vil udgiøre saavel Frankerigs som Verdens Lykke. Undertegnet Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Efter Forelæsningen af dette mærkværdige Skilderie blev en Deputation af 24 Medlemmer sendt til den første Con for at lykønske ham til Underhandlingernes forønskede Udfald. Gregorie førte Ordet i det lovgivende Korpses Navn. Generalen en Chef le Clere er ankommen til Brest. Han skulde indskibe sig den 23de. Ved Telegrasen har vi saaes den Efterretning, at Admiral Villaret Joyeuse har igaagivet Flaaden Ordre at holde sig selfærdig. - Man har faaet den Efterretning, at der hersker stor Uenighed blandt Negerne paa St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Det lovgivende Korps har den 22de aabnet sin 3die Session under Kanonernes Torden. Den indenlandske Minister holdt en skiøn Tale i denne Anledning. Præsidenten Dupuis ønskede i sin korte Tale Lykke til Freden og sagde: at intet var hæderligere for Mennesket end at udstrøe den første Sæd til Verdens Friehed. Derpaa bleve de 3 fra Regieringen sendte Statsraader, Berenger, Dumas og Regnieindladte. Regnier førte Ordet og forelagte de Arbeider, som nærværende Session til Frankerigs indvortes Held skulde beskieftige sig med. De angik Lovgivningsvæsenet, den offentlige Underviisning og Frankerigs udvortes Politik.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Divisionsgeneral og Senator Rampon er ankommen til Marseille. Han kommandeerte med Hæder i Alexandrien hvis Besætning ikke capitulerte, for den var bragt til det yderste. Den 9de kom 8te engelske og græske Parlementairskibe til Toulon med endeel af Alexandriens Garnison. Dage efter deres Afreise ere Menou findet at af relse med de endnu tilbageblevne 100 Franske.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den bekiendte General Valence, som ved Stiftelsesfesten den 23de September fik sin Arm sønderslaaet, ved et springende Fyrværkerie er saa heldig cureret, at hans Læge endogsaa haaber, at han med Tiden vil saae fine Fingres Brug. Nylig aflagde han personlig sin Tak hos den første Consul for den Deeltagelse, som denne havde yttret for ham ved hans Uheld.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Borgeren Papon, Forfatter af Provences Historie, har nylig i Selskabet for Menneskekundskab forelæst Jndledningen til en Historie af den franske Revolution, som han vil udgive i 8 til 10 Octavbind. Forsmagen, som han har giver deraf, berettiger til store Forventninger. Søeministeren har ladet bekiendtgjøre, at han blot vil underhandle og Leverencer med saadanne Personer, som selv kunne bestride dem. De som blot laane deres Navn dertil vil han paa ingen Maade indlade sig med.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Marqvis Cornwallis har gjort den første Consul adskillige Forestillinger i Anledning af den store Armee, som bliver sendt til St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Consulen Lebrun har for egen Regning anlagt en Fabrik Bourdan til Forfærdigelsen af Sirtser og PigresDen maalandske Maler Baldring foreviser for Penge er kostbart Malerle af Corregio, forestillende Christus paa Oliebierget Det var for Neapels Erobring et af de største Arater i det Kongelige Lystslot Capo de Monte. Det kostbare Malerie, den hellige Familie, som Raphael forfærdigede for Kong Frands den 1ste, hænger nu i det herværende store Gallerie.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
J Sables sætter man nu en stor Deel Skibe i Stand for igien at kunne begynde Stokfiskangsten paa Kysterne af Terreneure.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
I det sydlige Frankerig har Rhonen og nogle andre Floder, anrettet store Oversvømmelser. Da man i Avignon vilde høitideligholde Fredsfesten, var Staden oversvømmet. De ny indsatte Nummere paa alle Huse paa Pladsen Ven domme ere af hvidt Porcellain med sorte Tal eller og sort Porcellain med hvide Tall.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Engelland. Vor ny befuldmægtigede Minister, Thomas Jackson, er en Mand i sin blomstrende Alder. Har begyndte sin Løbebane som Gesandtskabssecretair i Berlin, var før Krigens Udbrud Ambassadesecretair i Madrid og derefter Gesandt i Turin. Hans Fader er Provst i Windsor. Nogle af vore Blade sige: at den franske Regiering har besluttet ikke at lade bygge mindre end 100 ny Linieskibe og 200 Fregatter.