JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Haag, den 18de Julii. Efter en Efterretning, der vel ikke endnu officiel er anmældt i vort Convent, men dog udgives for tilforladelig, er den bataviske Republik den 1ste i denne Maaned tiltraad den mellem Spanien og Frankerig værende Alliancetractat, og er denne Triplealliance, som vel især gielder Engellands Søemagt, undertegnet i Aranjues af Fredsfyrsten, vor Gesandt Valkener, og den franske Gesandt Perignon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Vor Flode er vel ikke udløbet endnu, men ligger kun for eet Anker, og gaaer i Søen, saasnart Vinden igien bliver østlig. Den skal agere, i Forening med Floden, fra Brest og Dunkirchen, og alle øvrige Rygter om en anden særdeles Bestemmelse ere ugrundede. Den bestaaer af 16 Linieskibe, og har 16000 Mand bataviske Tropper ombord, og Skibet Cortenaer skal støde til den underveis. Den engelske Flode bestaaer af 15 Linieskibe, og nogle Fregatter, saafremt den ikke atter siden i Gaar har faaet Forstærkning. Naar altsaa vor Flode udløber, er en hæftig Træfning at vente. (Den 21de laae Floden endnu i Texel).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
London, den 18de Julii. Alle Omstændigheder synes at bebude, at, saafremt de betingelser, de Franske i Nyssel foreslaae, kun ere nogenlunde taalelige, giør vort Hof sikkerlig Fred. Alle de Frankerig fratagne Eiendomme skal man være villig at give tilbage, samt de Skibe, Lord Hood tog bort i Toulon. Knuden er nu med de hollandske og spanske Erobringer, som Frankerig ikke vil lade os beholde; samt med de i Toulon brændte Skibe, hvorfor æskes Erstatning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Det irlandske Parlament er dissolvert, og indtræffer derved den Mærkelighed, at Oppositionen blandt Dublins Valgmænd ikke vil votere, da de ansee det for spildt, saalænge Repræsentationen bliver paa nærværende Fod. Overalt skal i Jrland ulme megen Jld under Asken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Paris, den 18de Julii. Directoriet skal ved Telegraphen have Efterretning, at Underhandlerne i Ryssel, ere enige om de hollandske Eiendommes Giengivelse. Overalt skal Fredsværket have en uventet god Fremgang, Conferencerne vare 8 Timer hver Dag, og Præliminairernes Undertegning om 14 Dage kunde ventes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Hoche, som er kommet hid fra Coblenz, skal ufortøvet forføye sig herfra til Brest, hvor ogsaa den saa kaldte sorte Vendeelegion marcherer hen, for at indskibes til Søetoget. Hertil skal og Muskyns fra Dunkirchen til Havre ankomne Flotille bruges. Admiral Richery skal ligeledes have en Commando. (Andre Efterretninger sige, at Hoche skal være bleven Krigsminister i Petiets Sted, Pleville, een af Underhandlerne i Ryssel, Søeminister i Truquets Sted, Lenoir Lavoche, Exconstituent, og navnkundig politisk Skribent i Moniteuren, Politieminister, for Cochon, Talleyrand Perigard, Exconstituent, og Exbiskop af Antun, have afløst Lacroix, som Udenrigsminister, og Francois de Neuschateau, hædret Medlem af anden Lovgivning, indenrigs Minister i Benezechs Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Efter to meget stormfulde Møder har i 500s-Raadet det saa kaldte patriotiske Partie faaet Seier over Clichianerne i Præstesagen, og med 210 mod 204 Stemmer giennemdrevet, at Præsterne skulde giøre en egen Erklæring. End een vigtig Debat er endnu Clubsagen, hvori Duplantier er fremkommet med en Forestilling, hvis Strænghed endog i mange Stykker grændser til det latterlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Mayland, den 8de Julii. Buonaparte har i Padua og Bergamo spærret de saa kaldede offentlige Underviisnings=Saale, og det sidste Sted ladet Selskabets Præsident hæfte, fordi han satte sig op mod Municipaliteret. J Bologna ere alle Clubber paa een Dag blevne spærrede. De maae bruge Magt, skrev han til Commandanten der, hvis Ord ikke vil hielpe. De maae staae mig inde for Byens Rolighed. Min Villie er ikke at taale nogen Club, eller nogen Forsamling, under hvad Navn det end er. Byen og Districtet St. Remo, som vilde rive sig løs fra Genua, har han befalet, at blive ved denne Republik, at den kan have sin vedbørlige Styrke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
J Lucca, hvor især Middelstanden forlanger Friehed, er den franske General Chabrond rykket ind med et Corps Cavallerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
J Morgen holdes Friehedsfesten for alle de Lande, der ere indbefattede i Freden med Paven og Præliminairerne med Keiseren, naar Freden er publiceret, skulle og de øvrige Provindser erklæres frie. Man paastaaer, at fra Ancona til Venedig, hele Friaul, Terra Ferma, hele Lombardiet, og det mantuanske kommer til at udgiøre vor Republik, foruden, hvad endnu efter Pavens Død kan komme til. Keiseren faaer Jstrien og Dalmatien. Den femte Directorplads, som endnu er ubesat, troe mange, man kunde anmode Buonaparte at modtage. Mange Patrioter ønske, han maatte blive, og beskiærme sit Værk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Rom, den 1ste Julii. Misnøyen bliver her daglig større, især over det, at Hertug Braschi, Pavens Nepot, der allerede har bragt adskillige Millioner i Sikkerhed i fremmede Lande, har paa ny sendt to til Napel at kiøbe Fyrstendommet Francavilla for. J Forgaars kom Jld i et Krudtmagazin ved Engelsborg, det sprang i Luften, en Deel af Engelsborgs Bastion er indstyrtet, Casernen ødelagt, og alle Huse i Nærheden meget beskadigede. Man troer vel, det er skeet ved Arbeidernes Uforsigtighed; midlertid undersøges Sagen nøye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Wien, den 15de Julii. J Gaar bragte en Coureer fra Montebelt, den Efterretning, at Staden Udine er bestemt til Kongres om Definitivfreden, hvortil alle hidtil skeete Underhandlinger kun have været Forberedelser, og hvor Jtaliens og de ny Republikers Skjæbne og Keiserens Skadesløsholdelse skulle bestemmes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Philladelphia, den 31te May. J Gaar foreslog Daylon at tilføye Committeens Svar paa Præsidentens Adresse, at man haabede, de forenede Stater vilde vise sig redebonne, at tilstaae Frankerig ligesaa fordeelagtige Vilkaar, som andre Nationer. Dette gik med 52 mod 47 Stemmer igiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Kiøbenhavn, den 28 Julii. J Tallotteriets 578 Trækning i Wandsbeck, den 25de Julii, udkom følgende Nummere: Knigge over Omgang med Mennesker med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Kiøbenhavns No. Aar. setning. munt. tilsiun, Post-Tidende. Pa nu milie Mandagen, den 31 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schuld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Rom, den 1ste Julii. De tre første spanske Prælater, Cardinal Lorenzano Toledos Erkebisp, Despuis, Ærkebisp i Sevilla, og Musqviz, Dronningens Skriftefader, som i Junio ere komne hertil over Genua, skulle have faaet vigtige Forholdsbefalinger fra Madrid. Kongen af Spanien forlanger, efter Forlydende, af Paven en Kirkeforsamling, om ikke et almeent Concilium for dets hele catholske christelige Kirke, saa dog et Provincial Concilium for Spanien. Der skal besluttes en almeen Reform af den spanske verdslige, og Kloster geistlighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
J hele Spanien skulle kun fire Ordener bibeholdes, Døminicaner, Augustiner, Franciskaner, og Carmeliter. Cardinalerne uden for Jtalien skulle ogsaa have en Activ og Passivstemme, og ligesaavel som Jtalienerne stædes til Paveværdigheden. Conclavet til Pavevalget skal vexelviis holdes i den catholske Christenheds forskiellige Stater. De spanske Biskopper skulle blive berettigede af egen Magtfuldkommenhed at bortgive alle Beneficier, dispensere fra Ægteskabsforbud, uden der at være afhængige af Rom. (Til en Modsætning mod Hierarkiets i de catholske Lande bebudede Dalen, afskrive vi - da vi desværre ikke kunde meddele nogen af re saa kaldte Femhundredes Adresser eller Petitioner, følgende fra et andet saa kaldet protestantiske Land).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Lord Sidney var aldeles for Billen; men kun ikke saa kort for Parlamentets Slutning. Først, sagde han, maatte de gjorte Jndvendinger hæves, og da vilde man finde, hvor fornødent det var, at unde Catholikerne og Dissenterne større Frieheder. Storcanzleren sagde: skiøndt Billen i sig selv intet anstødeligt indeholdt, holdt han det for bedre, at lade den hvile i tre Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Lord Carlisle kunde ikke forklare sig denne Modsigelse, at Billen skulde være nyttig, og dog burde henlægges. Dette sidste skeede midlertid med det ubetydelige Antal af 23 Stemmer mod 6.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
En anden mærkelig Debat forefaldt i Anledning af Pitts Uhreskats Bill. Da blandt dem, som skulde være frietagne for denne Skat, tilsidst nævnedes den Kongelige Familie med deres Tyende, erindrede en Hr. Bouverie (og som Tidenderne finde, noget satyrisk) at man derved betog de ophøyede Personer, der hørte til den Kongelige Familie, Leiligheden at bidrage til Statens Fornødenheder. Kongen maatte rigtig nok aldrig paalægges Skatte, det forstod sig selv, og derfor maatte han aldrig nævnes i en saadan Bill, dog haabede han, den Tid vilde komme, da Hs. Majestæt selv vilde indsee Nødvendigheden af sin Privatbørs at bidrage til nærværende Krigs Bekostninger. – Da han nu foreslog denne Forandring, vare Civil-Listens Venner som sædvanlig overmægtige, og afslog hans Forslag med 35 Stemmer mod 7. J det Sted har man i Finantscommitteen bevilget Hs. Majestæt 38000 Pund til Skadesløsholdelse for en lige Sum, han ved Tractaten med America i sine Jndkomster skal have tabt. (Det vil nu vise sig, om Bouveries Tale paa ham har gjort saa meget Jndtryk, at han frasiger sig disse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Det er et synderligt Særsyn, at uagtet det irlandske Parlament er hævet, ingen viser mindste Virksomhed for det ny Valg. Et dublinsk Blad af den 13de siger: Hvorvel vi høysttilforladelig vide, at Dublins uafhængige Valgherrer udgiøre en meget anseelig Pluralitet, maae vi dog med Forundring forsikkre, at de hverken vil modstaae eller understøtte Hovedstadens Repræsentanter i det ny Parlament. Man vil paastaae, at enhver af disse Valgmænd i et eget Skrift under sit Navn vil bekiendtgiøre sine Aarsager, hvorfor han frievillig frafalder sin Valgret. Een Aarsag vil blive fælles for dem alle, nemlig at det nærværende irlandske Underhuus i sin uregelmæssige feilfulde Repræsentations-Stand, slet ikke kan besidde Folkets Tillid. Dette vil give Anledning til ny Anslag og Raadslagninger; thi en saa een Det hedstemmig vilkaarlig Beslutning er mageløs" der da og paa ny, at Cornvallis skal did som Generalissimus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
London, den 21de Julii. Nærværende Parlamentssession er med de sædvanlige Complimenter sluttet i J Kongens Tale lagde man Mærke til disse Gaar. Ord: Udfaldet af den vigtige Underhandling, vi virkelig ere i, er uvist. Parlamentet er prorogeret indtil 5te October. – Dog har Grenville i de sidste Møder udvirket en Bill, i Følge hvilken, det paa kortere Tid, end sædvanlig, kan sammenkaldes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Paris, den 17de Julii. Fredsunderhandlingerne i Lille ere, efter vore Blades Efterretning, i god Gang. Engelland skal vel i Særdeleshed have vægret sig at give Hollænderne Ceilon og Trinconomale tilbage, men ogsaa det skal være nær ved at finde sig. (Under Altona mældes fra Paris, at efter de seeneste Breve Ministerskiftet der skal have vakt stor Misnøye, saa man selv i Lovgivningen har spaaet Opstand derover). J Directoriet skal Barthelem og Carnot have været meget derimod; midlertid har Clichypartiet, skiøndt nys overmandet i Striden, om de Geistliges Eed, atter bragt to af sine Høvdinger paa Præsidentstolene, Dumolard i 500, og Dupont, de Nemours i Oldingsraadet, ogsaa skal Directoriet have sendt Buonaparte en Taksigelsesskrivelse for hans vigtige i Jtalien viiste Tienester, og fuldkommen billiget hans politiske og militaire Forhold, saavel i Henseende til Venedig, som Genua. Her ymte nogle Tidender om Mantuas Tilbagegivelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Mayland, den 11te Julii. Vor Fæderationsfest er i Forgaars holdt med megen Pragt. Mellem de 11 Departementer, hvori vor Republik nu af Buonaparte er inddeelt, var hverken det mantuanske eller brescianske. (Brescia siges i Efterretninger fra Tyrol at have aabnet de Keiserlige sine Porte. Lucca siges ikke at skulde democratiseres, men monarchiseres, og overgives til Storhertugen af Florentz; men paa samme Tid berettes, at Uenighederne mellem dette Hof og Frankerig ere saa alvorlige, at Buonaparte truer med væbnet Jndbrud. Beretning om den Affaire, som forefaldt den 16de May mellem den Kongelige Fregatte Naaden, commanderet af Kammerjunker Capitaine Bille, Briggen Sarpen, commanderet af Capitaine-Lieutenant Holck, og 6 Tripolitanske Skibe tæt uden for Tripolis's Havn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Den 15de Mai seilede Capt. Bille med sin under Commando havende Fregatte Naaden ind i Bajen ved Tripolis, for at recognoscere Havnen, og for at underrette sig om det der liggende Antal af bevæbnede Skibe. Han modtog Fæstningens Jld, som dog ingen Virkning giorde, og krydsede derpaa tilbage, efterat have opnaaet sin Hensigt. - Den 16de om Morgenen stod Capitainen med Fregatten igien ind mod Staden Tripolis, og saae endeel Skibe, som seilede ham i Møde, hvilke dog formedelst Stille igien ankrede. – Mod Middagen reiste der sig en frisk østlig Vind, af denne benyttede Capitainen sig, stod ind mod de Skibe, der laae for Anker, for nøye at undersøge deres Styrke. - Neppe havde han passeret et Steenrev, som udgiør Jndløbet til Havnen, før følgende 6 Skibe modtoge ham med en stærk Jld: 1) Et Fregatskib paa 28 Kanoner, hvoraf 20 Stykker 12 pundige og 8 Stkr. 8 pundige. 2) Et dito paa 28 Kanoner, hvoraf 20 Stkr. 12 pundige og 8 Stkr. 6 pundige. 3) Et dito, taklet som en Polack, paa 28 Kanoner, hvoraf 18 Stkr. 12 pundige og 10 Stkr. 6 pundige. Et Priisskib paa 18 Kanoner, hvoraf 4 Stkr. 18 pundige og 14 Stkr. 12 pundige. 5) En Chebeqve paa 12 6 pundige Kanoner. 6) En Kanonbaad paa 6 6 pundige Kanoner. Commandeuren af Fregatten stod need mod disse Skibe, vendte paa Siden, anbragte sit fulde Lag, og gav dem endog nogle Skud agter ind; han passerede derpaa tilbage over Steenrevet; de 6 tripolitanske Skibe lettede da Ankere, og fulgte efter ham, Capitaine bille braste op, og ventede dem. De 5 holdte en tæt sluttet Linie, og angrebe med megen Heftighed; imidlertid kom Briggen Sarpen, og en liden paa Malta udrustet Chebeqvened til Fregatten. Slaget begyndte Klokken 5 1/2 om Eftermiddagen, og varede til 7 1/2, da alle de fiendtlige Skibe med en forfærdelig Skrigen og Støyen holdte tvers need paa Fregatten, for om mueligt at entre, men forgieves. Et tremastet Skib taklet som en Polaque, hvilket seilede meget godt, og stærkt ind paa Briggen, og truede med Entring, dette nødede Captain Bille til at komme Briggen til Hielp. Briggens Kanoner og Fregattens Komme tvang det Tripolitanske Skib til at forlade sit formeentlige Bytte. Fregatten seilede tæt agter om det, kastede Granater need paa det fra Mer sen, og gav det sit fulde Lag, hvilket gjorde den Virkning, at det knagede overalt i Skibet; Agterskibet blev gandske forskudt, Krydsraaen faldt need, og Briggen skiød dets Klyverbom over Borde. Mørket faldt imidlertid paa, de tripolitanske Skibe flygtede ind til Landet, og Frygt for, at Briggen eller Chebeqven skulde i Mørket overrumples, hindrede Captain Bille fra at forfølge Fienden, og at giøre nogle af deres Skibe til Prise, som han ellers ufeilbarlig havde gjort. De tripolitanske Skibe vare vel armerede og overordentlig stærk bemandede, Kanonskuddene vare vel sigtede fra dem, men saa høyt, at kun Fregattens Seil og Takkelage har lidt, Briggens Seil vare især giennemborede af Flinteskud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Da Pachaen faa Dage efter dette Slag tilbød Fred, og samme den paafølgende 31te May blev sluttet, sattes Captain Bille i Stand til fuldkommen at underrette sig om Antallet og Calibren af Kanonerne paa de Skibe, med hvilke han sloges. Han erfarede desuden, at Skibene havde liidt meget, eet af dem havde 8 Grundskud, og et andet 2, desuden vare Raaer og Krydstænger skudte i Stykker. Tripolitanernes Folketab var meget betydeligt, paa Polakken var over 100 Døde, og mange Saarede, og de øvrige Skibe havde i Forhold mange Døde og Saarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Kiøbenhavn, den 31. Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Vinden. 24 Julii. Varme. N. N. V. 28. L. O. 14 3/4 V. N. V. N. V. V. N. V. N. V. V. N. V. S. S. V. Knigge over Omgang med Mennesker, med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen, afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-31
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c. Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor vo 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Kiøbenhavns No. Aar. at huus. fiin, Post-Tidender, paa gen. Fredagen, den 4 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Wien, den 19de Julii. Ogsaa Porten har tildeelt Pachaerne i Grændseegnene befaling, at fange de uroelige Polakker, der havde samlet sig i Egnen ved Bukkomina. En af deres Anførere, som vore Tropper fangede, havde Caracteer af Major.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Om den nær forestaaende Fuldbyrdelse af det veldædige Fredsværk mellem Østerrig og Frankerig, er ikke mere at tvivle. Alle Puncter ere nærved deres Udvikkling, over Hovedpuncterne er man saa godt som eenig, og for Varigheden af den ny Kongres i Udine Crettere i Passeriano, nogle italienske Mile fra Udine) er kun en kort Termin fastsat. For at vinde Tid, kommer Marqvis Gallo ikke hid, men alle endnu fornødne Jnstructioner sendes ham did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Den nær forestaaende keiserlige Occupation af Friaul, Feltre, Belluno lige til Adige, eller i det mindste indtil Brentafloden, kaldes ikke meere i Tvivl. J begge Tilfælde er Occupationen af den til en Friehavn erklærede Stad Venedig indbefattet derunder. Derimod skal Keiseren garantere den cisalpinske Republik, ogsaa, efter Forlydende, indbyde Rusland til denne Garantie. bemeldte Republiks egentlige Grændser bestemmes i Udine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Man forsikkrer, at i Fredsbetingelserne Adiges Udløb virkelig bevilges Keiseren til Grændser, og vil da derfra den østerrigske Søekyst over Venedig, Triest, Jstrien, og Dalmatien, indtil Ragusa, udgiøre en Strækning af 112 Mile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Mayland, den 15de Julii. Corfu, og andre venetianske Øer, ere nu democratiserede. Den provisoriske Regiering i Venedig har sendt alle venetianske Municipaliteter en Protestation mod de østerrigske Occupationer af Jstrien og Dalmatien, hvilken ligeledes tilsendes alle europæiske Regieringer. En maylandsk Tidende siger, Jstrien var igien forladt af de Keiserlige, efter at Buonaparte herom havde tilsendt Keiseren en Forestilling. Men dette synes ugrundet, da Efterretningerne fra Wien intet mælde derom. Zara i Dalmatien, den 6te Julii, ombord paa Corvetten Austria. Vor Fløde, som seilede den 25de Junii fra Triest, var fulde 10 Dage i Søen, førend den kunde ankre paa Zaras Reed. J Forgaars kom vi, Oberst Casimir var kommet her tre Dage i Forveien. Jndvaanerne i Zara, alle formuende Folk, og Soldatesken ere godt keiserlig findede; kun Landalmuen, men som er forført, viser sig uvenskabelig; men det vil ikke vare længe, da den har den gode Forstaaelse mellem Østerrigerne, og alle øvrige Dalmatier, daglig for Øye. Soldatesken, 10000 Mand stærk, lutter smukke og stærke Karle, har tilbudet sig (?) strax at gaae i østerrigsk Tieneste. De brænde af Begierlighed at deele Krigsære med disse tappre Soldater, der have erhvervet sig de dristige Franskmænds Beundring. Vi blive endnu her nogle Dage, da rykke vi frem over Spalatra, Ragusa, indtil Albanernes Grændser, og gaae maaskee lige til Corfu. Mellem de adskillige Deputerede, der have indfundet sig i Zara, vare og nogle fra denne Øe. (Parisiske Efterretninger sige derimod, at denne Øe skal blive den franske Republik til Deel, og at den fra Toulon indløbne Eskadre der skal foreene sig med syv forhenværende venetianske, nu franske Linieskibe).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Jtalien, den 13de Julii. Nogle Breve fra Rom sige, at Paven har samtykket i at ophæve den spanske Jnqvisition, saa at altsaa de tre spanske Gesandte havde naaet deres Maal, midlertid behøver denne Efterretning nok endnu nøyere Bekræftelse. J Kirkestaten tiltage Uroelighederne daglig. Nu har ogsaa Provindsen Perugia erklæret sig frie, og forjaget de pavelige Øvrigheder. J Umbrien yttrer Misnøyen sig alt meere og mere, og i Spoleto er det mellem Jndvaanerne og de pavelige Soldater kommet til en Fægtning, hvori der paa begge Sider gives Døde og Saarede. Alt bebuder dette pavelige verdslige Overherredoms nær forestaaende Undergang. Man troede hidtil, at Republiken Lucca vilde blive democratiseret; men efterat de franske Tropper vare indrykkede under General Chabot, skal Jndvaanerne have fundet Smag i den monarkiske Regiering, da dem er bleven sagt, at den franske Regierings Hensigt gaaer ud paa at give denne Republik under toscansk Herredom (!) Adelen i Lucca er meget tilfreds med denne Bestemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Jtalien, den 17de Julii. Mellem den toscanske Regiering og General Buonaparte er det kommet til meget levende Erklæringer. Adskillige Franske ere i Pisa og Livorno blevne fornærmede, og man har opdaget, at Øvrighederne selv have opægget Folket dertil. Uagtet de franske Generalers Besværinger er herom ingen Godtgiørelse paafulgt, saa at Buonaparte har sendt Storhertugen en hæftig Note, og truet ham med at lade en fransk Colonne giæste hans Lande. (Mellem denne og den foregaaende Efterretning er øiensynlig Modsigelse, omtrent som, naar fra Paris bebudes, at Directoriet har sendt Buonaparte en Berømmelses Skrivelse for hans Forhold, og fra Wien fortælles, at til Mayland – hvor man ikke synes at vide noget deraf at sige – ere ankomne to Commissarier fra Directoriet i Paris, som for Fremtiden skulle besørge Republikens politiske Anliggender i Jtalien, da Buonaparte for Fremtiden blot skulde sysselsætte sig med Militairanliggender).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Buonapartes Broder kommer til Rom, som fransk Gesandt, og skal beboe Hertug Salviatis prægtige Hotel. Blandt andre Eventyr, man løber med, er og, at Buonaparte skulde have i Sinde, at bringe ham paa den pavelige Stoel, ved nær forestaaende Vacance. Rimeligere er denne Ære bestemt Cardinal Matthei, saafremt ikke den uhyre Mængde Papiirpenge, og Sieldenheden af Guld og Sølv snart fuldbringer Revolutionen i Rom. Midlertid skal der alt være foregaaet en moralsk Revolution, og intet ligne Ungdommens og det andet Kiøns Usædelighed, da de tilforn for deres Sædelighed vare saa bekiendte (?)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Kongen af Neapel er endnu ikke kommet tilbage i sin Residents, hvor hans Minister Acton hersker undskrænket. Giæringen tiltager bestandig. Den franske Gesandt Canclaux er ikke liidt af Hofpartiet, og man mælder fra Rom, at han uden Tvivl snart reiser. Ogsaa Legationssecretairen Trouve, forhen Redacteur af Moniteuren, staaer ilde anskrevet hos Acton og Dronningen.