Københavns Adresseavis, 1785-06-20
Fortsættelse af det kongelige Landhuusholdnings Selskabs Premier og Belønninger fra den 4 Mai sidstleden. See. No. 101. Hovedgaarden var frem for de fleeste Herregaarde, særdeles ilde skikket til at drives ved Hoverie, siden dens Marker, som paa 3 Sider vare indsluttede af Moser, fremmede Godser tilhørende, laae i Enden af Godset, saa at alle Bønder, een Bye undtagen, havde henved en Miil ja nogle endog længere til Hove. J Byen Gud dum vare 5 Bøndergaarde fæsteledige, eller rettere sagt øde. Restanserne af Skatter og Landgilde vare i en Tid af 14 Aar opvoxne til 5219 Rdlr. Under disse Omstændigheder begyndte Hr. Kammerherren i Aaret 1776 ved leiede Folk, saavel Huusmænd af hans eget som afde tilgrændsende Godser, samt af de næste Garnisoner, at lægge Haand paa sine nu iværksatte store og berømme, lige Forbedringer. Han begyndte strax at indføre en bedre Maade at skjære Tørv paa, hvorefter Møsen om 10 Aar bliver beqvem til at skiæres paa nye. Engbundens Beliggenhed gav ham Anledning til at formode, at et Stykke af samme, omtrent 150 Tdr. Land, som laae næst ved Agerjorden kunde ved Udgravning og bemergling med Fordeel forandres til Ager, hvis hele Størrelse, derved kunde blive 450 Tdr. Agerland imod 550 Tdr. Engbund. Til den Ende lod han grave en Hovedgrøft 4 Alen breed, som fra den øvrige Eng afskar de omtalte 150 Tdr. Land, som blev tillagt Agerjorden, hvilken han derpaa i Følge dens Beliggenhed inddeelte i 9 Vanger, hver til 50 Tdr. Land. Til samme Tid lod han lægge Haand, paa 2 nye høist nødvendige Veie. Den første fra Gaarden til Kirken og Hovbyen, som for Moradsens Skyld gik særdeles kroget igjennem 3 af Gaardens Marker, Denne Vei blev derfor anlagt tvert igjennem Mosen med en 3 Alens bred Grøft paa hver Side, og udgjør 1830 Alen i Længden. Herved opnaaes den Fordeel, at Mosens Udtørrelse ved disse Grøfter befordres, og Veien, som med Or og Gruus er opfyldt, tjener til Dæmning for Vandet, naar Engene sættes under Vand ei at tale om den derved tilveiebragte Beqvemmelighed for Reisende. Den anden Vei, som gaaer til Hovbyen, Seglflod, er anlagt af samme Aarsager. Den er 7920 Alen lang, og ligeledes forsynet med 3 Alen brede, Grøfter paa hver Side. Alt dette Arbeide har Hr. Kammerherren igjennem Hovedgaardens Eiendomme selv ladet bekoste uden Hoverie, og igjennem Bøndernes Eiendomme ligeledes Gravningen, men Opfyldningen har hver Bonde for sin Lod forrettet. Ved ovenmeldte Grøfter opnaaede han vel tildeels sit Øjemmed i Henseende til Mosernes Udtørring; men Vandet havde dog ikke saa stærkt Aftræk igjennem dem, eller sank med den Hastighed, som behøvedes for i tørre Sommere at vande Engene, hvortil dog Aarsagen ikke laae i Mangel paa Fald, men i Mølle=Agens krogede Løb paa en Strækning af 4800 Alen. For at hæve disse Hindringer lod han Aaret 1777 begynde med i bemeldte Strækning at grave en 16 Fod breed Konal, og uagtet at Jorden var saa blød, at den første Gang kun kunde graves 8 Fod breed, saa ere af alle hans Arbeider denne Kanal dog det, hvoraf den hastigste Virkning haver ladet sig merke. Alting fik nu et andet Udseende: Engene bleve tørre, Vandet fik fra Møllen et saa overmaade stærkt Træk, at intet Bagvand, som forhen, hindrede dens Gang, ja, foruden at han derved opnaaede sin Hovedhensigt, at trække Vandet af Grøfterne med den vedbørlige Hastighed; saa gjorde denne Kanal og Blegeriet ved det paa Kongelig Bekostning i Aaret 1781 anlagte Fabrik mueligt. J samme Aar lod Hr. Kammerherren anlegge et Teglverk, og, efter Jndkjøb af adskillige Kreature og Redskaber, rødde Rødder og Steene af Marken og pløie begemme men hidtil ubrugte Steder. Med Markernes Jndhegning ved Diger og dobbelte Grøfter, paa begge Sider beplantede, blev gjort Begyndelse, og de sidde Enge end videre igjennemskaarne med 33, 800 Alen Grøfter 2 Alen brede, hvilke alle falde i de større Grøfter, Blant alle disse Foretagender, endeel at forbigaae, gik Hr. Kammerherrens Øjemmeed immer derpaa ud, at faae Fælledskabet ophævet paa hans heele Gods. Til den Ende lod han hans Gaard og Godses Eiendomme, ved en Kongelig Land=Jnspektør opmaale, som ved Slutningen af dette Aars Sommer overleverte ham Korterne derover. Med hans Naboer havde han allerede forhen faaet det meeste Fælledskab hæved, deels ved Kjøb, deels ved Salg, men at faae samme ophævet i Guddum og Lillevorde Sogne erfarede han nu af Korterne ville have sine store Vanskeligheder, siden omtrent 30 Gaarde maatte udflyttes, om Lodderne ikke skulde blive 5 a 6 Gange saa lange som breede og uovervindelig kostbar at indhegne, foruden at til 20 af disse Gaarde intet Vand var at vente førend i en Dybde af 40 til 50 Alen. Beliggenheden af 3 af Byerne var saaledes, at de kunde ansees at ligge i Omkredsen af en Sirkel, i hvis Middelpunkt Markerne, som alle laae til en Side, stødte sammen. J og omkring denne Middelpunkt maatte Udflytterne sættes, paa det at de i Byerne tilbageblivende Lodder kunde naae en passende Bredde. For nu at undgaae alle disse efter Anseende uovervindelige Vanskeligheder, hvormed Beliggenheden forbandt disse Byers Udskiftning, valgte Hr. Kammerherren et Middel, som i alle Henseender bedre og hastigere ville befordre Øjemmerket og paa sin Maade tillige være gavnlig for hans Bønder. Han besluttede nemlig, da han selv var Ejer af Konge= og Kirketienden, og Sognepræsten erklærede sig villig til at overlade ham den ham pro officio tillagte Tiende mod aarlig Vederlag i Korn, paa nærmere kongelig allernaadigste Tilladelse at give sine Bønder i bemeldte tvende Sogner Tiende Frihed imod Vederlag i Jord, som efter foregaaende Beregning blev anseet at være de to femtende Dele af disse Sogners Jorder foralle 3 Tiender, hvilken med Bønderne paa Godset trufne Jndretning siden af Hs. Majestæt allernaadigst er approberet. Disse to femtende Dele af Bøndernes Jorder, tilligemed 16 Tdr. Hartkorn, som han havde liggende i Fællig med de øvrige Beboere af 3 øde Gaarde, og endelig de Jorder, som tilhørte de 5 i Guddum Bye fær steledig værende Gaarde, hvilket i alt udgjorde 1/4 Deel af Byernes samtlige Jorder, tog Hr. Kammerherren, ved Udskiftningen i de fletteste, magere og langtbortliggende Jorder, der hvor Byernes Jorder stødte sammen, saa at Beboerne beholdt deres 3/4 i de nærmest liggende og gode Jorder. Herved blev Udskiftningen, naar tillige 18 Gaarde bleve udflyttede, muelig, og Lodderne kunde faae en forholdsmæssig Længde og Brede. Dog denne Tiende=Sag er Selskabets Formaal vedkommende. Mere Deel tager det i Hr. Kammerherrens øvrige Anstalter i paa følgende Aar 1778. Efterat Udskiftningen i Overeensstemmelse med bemeldte Plan, uden dog at tage nogen Fædrift fra Beboerne, var iværksat, udflyttede han 3 Bøndergaarde, lod bygge en Kalkovn, og anlægge et Mejerie af 50 Køer paa et Overdrev, som tilhørte en i Seiglflod værende øde Gaard, ei at tale om andre Anlæg for Huusmænd til Opsyn med Gaardens Diger og Grøfter, Brøndes Udhugning igjennem Kalksteen, Omvexling af Agerjord mod Engbund m.v. Men et Arbeide især, foretaget i dette Aar, maae ikke forbigaaes. Som baade Hovedgaardens og Bøndernes Enge vare udsatte for Oversvømmelser i Utider af Mølle=Aarn, og en den oven for liggende vældefuld Søe, saa lod Hr. Kammerherren fra Møllen langs med Aaens og Søens nordre Side igjennem Moradsen slaae en 12 Alens bred Dæmning og føie samme med en 3850 Alen derfra liggende Bakke, hvorved 300 Tdr. af Gaardens og 2500 Tdr. af Bøndernes Enge blev sat i Sikkerhed mod Oversvømmelse i Utide, hvilket Arbeide dog meget blev lettet ved Levninger af en gammel Dæmning, som i Aarene 1710, 11 og 12 havde været arbeidet paa. Langs med Dæmningen lod han grave en 4 Alen bred Hovedgrøft, hvori siden er blevet skaaren 9200 Alen Grøfter 2 a 3 Alen bred, hvorved Eiendommen ganske har sat sig. J Oktober Maaned samme Aar reiste Hr. Kammerherren til Meklenborg, for nøiere at erkyndige sig om de adskillige Haandgreb, hvorved man der med mindre Folk bestiller mere Arbeide end her i Landet, hvilket var ham ved hans Tiendegaards Marker forestaaende Dyrkning høist vigtig at vide. I det Meklenborgske antog han en der indfødt Avlskarl, som hos ham skulde indføre den meklenborgske Hage, som har megen Lighed med den i Sielland brugelige Krog, allene at den er endeel større og sterkere. Næst at anvende den milde Vinter til Steenrydning og Materialiers Anskaffelse til den forestaaende Bygning paa Tiendegaarden, blev Aaret 1779. begyndt med at udhugge en Brønd, med at opføre et grundmuret Vaaningshuus, samt fornødne Bihuse, og et Færhuus til 86 Kreature, indrettet paa holsteenst Maade, som alt blev indhegnet med dobbelte Steengjerder. Hovedgaardens Agerjord blev inddeelt og bestemt til de Slags Kornsorters Dyrkning, som den i Følge dens Egenskaber var beqvem til, ligesom Hr. Kammerherren og lod anvende den paa hans Jorder sig befindende Mergel til dens Forbedring. Fra Byerne, Lundbye, Guddum og Lillevorde bleve 9 Bøndergaarder, udflyttede. Bøndernes Enge bleve end videre gjennemskaarne med endeel Grøfter, og med et Stykke af Hovedgaardens Enge blev et Stykke af 60 Tdr. Land, som ikke kunde sættes under Vand, bestemt til et Forsøg, for ved Pløining at forbedres. En liden Skov blev indhegnet med 4300 Alen Grøfter, Diger og Gjerder. Den fra Meklenborg forskrevne Avlskarl tilbragte Sommeren med at tillære 4 Stude til at trække Hagen, og en Karl til at føre den. 1780 blev først paa Tiende gaarden opbygt nok en Lade, 3 Bøndergaarde udflyttet fra Guddum Bye, og de nye Veie og Dæmninger beplantede med Piletræer. Nu lod Hr. Kammerherren og gjøre Indretninger til og Vinteren at sætte Engene i Sikkerhed mod Frost, og om Sommeren efter den første Slet ved Vanding at forskaffe sig Efterslet, som blev iverksat ved nogle Render igjennem Mølle=Agens Dæmning og smaae Grøfter 1 Tørv dybe i Engene. Af de Forbedringer, som Hr. Kammerherren har forsøgt, har ingen yttret sig hastigere og fordeelagtigere i Forhold til Omkostningerne, end Engenes Forbedring ved vindende Vands Paaførelse; thi Enge, som tilforn neppe lønnede at slaae engang, giver nu Efterslet, og over stredobbelt Grøde imod tilforn. Efterat Bønderne nu ved de gjorte Indretninger vare satte i Stand til at indsee Nytten deraf, og vidste at bruge dem til deres Fordeel, samt lærte at kjende Værdien af den Tid, de tilforne maatte anvende til Hove, saa begyndte Hr. Kammerherren nu i Aaret 1781, i Overeensstemmelse med deres eget Ønske, at tilstaae nogle af dem Hoveriefrihed, imod en bestemt Penge=Afgivt. Saaledes bleve strax 20 Bønder, paa nogle faa korte Reiser nær og lidt Arbeide ved Høebjergningen, gjorte hovedfrie for eet Aar, imod 4 Rdlr. af Td. Hartkorn, og 1 Rdlr. i Landgilde. Det Hoverie, som disse Bønder tilforn havde forrettet, bestrides nu ved Daglejere, og de Folk, Heste og Stude, som han i Aaret 1777 til Extra=Arbeidets Bestridelse havde anskaffet. J Følge Accord med det kongelige General=Land=Ekonomie= og Kommerse=Kollegium blev anlagt en Vævskole, og i den Henseende opført de fornødne Bygninger. Paa Hovedgaardens Mark blev end videre udtørret en Mose paa 120 Tdr. Land; og da denne paa 3 Sider var omringet af høje Bakker, og paa den fjerde af den høit spendte Mølle Aar, saa maatte her baade skaffes Fald til Afløbs=Grøfter, og findes Raad mod Aarns Oversvømmelse. Det sidste blev forekommet ved en Dæmning af 3600 Alens Længde, og det første ved en Rende, udhulet af en 22 Alen lang Bøg, som blev nedlagt i Dæmningerne, efterat Aaen først ved en tredobbelt Dæmning af Tømmer, Fiele, Faskiner og Tørv, samt ved Slusernes Aabning, var gjort ganske tør, hvorved denne Moses Grøfter alt saa skaffedes Communication med den langs med Aaens nordre Dæmning løbende Grøft, og dens Vand givet tilstrækkelig Afløb, ligesom den og, ved at stoppe Renden, igjen kan sættes under Vand. J Aaret 1782. blev Hoverie=Accorden fornyet med de forhen anførte 20 Bønder, og samme Frihed blev tilstaaet nogle flere. Af Lillevorde blev i dette Aar udflyttet 2 Bøndergaarde. Et Heglehuus, samt et Kogehuus til Blegeriets Drift blev opbygt. Mølle=Aarn blev nu skaaret 5 Alen bredere. 4 Karpedamme bleve anlagte, og fra Meklenborg, hvorhen Hr. Kammerherren dette Aar atter gjorde en Reise, bragte han en Forvalter og en Avlskarl med tilbage, for desbedre at faae den meklenborgske Dyrkningsmaade rodfæstet. J Aaret 1783 lod Hr. Kammerherren ved Gaarden opbygge et Huus til sine Arbeidskarle, og øvrige til Gaardens Drift nødvendige Folk, som han alle satte paa Maanedskost. Ved et afLedenne blev nu atter opført et Huus til en Huusmands Familie. De til Hovedgaardens Markers Jnddigning og Udgravning fornødne Grøfter bleve i dette Aar færdige, og udgjorde saaledes i alt 8557 Favne, 3 og 5 Alen brede, ligesom og 4364 Favne Diger ere beplantede med levende Gjerdek. 345 Alen af de 5 Alen brede Grøfter gaaer igjennem en Bakke af Der og Gruus, som har foraarsaget utrolige Bekostninger, ved det den tre Gange i Vandskyl fra begge Sider er skudt som men, hvorfor den hele Strækning med Pæle og Planker, paa begge Sider har maattet forsikres. Foruden ovenmeldte Grøfter ere mangfoldige andre af 2 og 1 Alens Brede blevne skaarne i Engene, som Hr. Kammerherren har holdt for alt for vidtløftige at optælle. Til et Forsøg lod han paa et af Markens laveste Steder, som formedelst sin Fugtighed var næsten uduelig til at besaae med Vintersæd, saae en Tønde Johannis Rug, som han havde faaet fra Meklenborg, som er et Slags Korn, der ikke modnes førend 15 Maaneder efter dets Udsæd. Tvende i Byen Lundbye værende øde Gaarde, som begge vare paa 13 Tdr. 2 Skpr., har han, efter derpaa at have opsat grundmuret Vaaningshuus og Lade, paa 99 Aar bortforpagtet til en Skotlænder, imod 200 Rdlrs. Erlæggelse i Skatter og Landgilde, saa længe han lever, men 240 Rdlr. af hans Arvinger efter hans Død, hvorved Hr. Kammerherren haver paa sit Gods et Forsøg med lange Fæster efter den engelske vise Plan, som maaskee kan blive Exempel for andre, Bondestandens Frihed til Befordring. I det følgende Aar 1784 bleve Tiendegaardens Markers Jndhegning med Diger og dobbelte Grøfter, i alt 10285 Alen, færdige, og er det Hele bleven bortforpagtet til to Familier paa 12 Aar imod 620 Rdlrs. Afgivt. De i forrige Aaringer med Hoveriebønderne indgangne aarlige Contracter blev forandret til Fæstebreve paa Livstid imod Afgivt i Korn og Penge af omtrent 4 1/2 Rdlr. pr. Td. Hartkorn, foruden 1 Rdlr. i Landgilde, hvilken anseelige Afgivt Hr. Kammerherren nu med saa megen større Grund kunde tage, og Bønderne med Fordeel betale, som de forud vare blevne istandsatte til at svare den ved Fælledskabets Ophævelse, Udflytninger, Mosers Udgravning, og Frihed for Tienders Adelse in natura. Jngen af Bønderne, som forhen havde en Plov, holdt mindre end 8,9 a 11 Heste, nu derimod har ingen flere end 6, men i dets Sted saa mange flere Køer. Hvad Anstalterne ved Hovedgaarden er angaaende, da er den nu i Følge det Anførte saaledes: Hovedgaardens Marker ere indrettede paa holsteensk Maade, og afdeelte i 9 Vanger, hver paa 50 Tdr. Land, hvoraf 5 bestandig ere under Dyrkning og 4 udlagte til Græs. Jorden bearbeides deels med Plov, deels med Hage, (rettere Krog)ligesom Hensigten med Sæden det udfordrer. Foruden forskjellige Plove, bruger Hr. Kammerherren og 5 Slags Harver, ligesom han og har et eget Slags Vogne til at kjøre Høe og Korn ind med, som ere 6 1/2 Alen lange, og 2 1/2 Alen vide. Ved disse forbedrede Redskaber bliver Hr. Kammerherren i Stand til at befordre sit Jordebrugs bedre Drift, meere end med de sædvanlige. Da Bønderne, i Følge forhen anførte, ere frie for Hoverie, undtagen noget lidet i Høebjeringens Tid, saa lader Hr. Kammerherren Markarbeidet forrette ved egne og lejede Folk, hvortil han holder 18 Heste og 8 Stude, 5 Karle, 5 store Drenge og 5 mindre dito, som maanedlig faae til Underholdning hver 2 Skppr. Rug, 2 Skpr. Byg og 4 Mk. i Penge, foruden en bestemt staaende Løn. Hvad Fordeelen ved alle disse Indretninger er angaaende, da ere disse, uagtet at Forbedringerne haver kostet omtrent 25000 Rdlr., ganske anseelig. Førend Hr. Kammerherren i Aaret 1776 tiltraadde Godset indbragte det aarlig den Summa 1936 Rdlr., efterat Restanserne, som i Følge 10 Aars Foged=Regnskaber løb op til 300 Rdlr. aarlig, vare fradragne. Derimod bliver den aarlige Jndtægts Beholdning af Hovedgaarden, naar Dyrknings=Omkostningerne fradrages, nu 1088 Rdlr. 2 Mk. Hollænderiet er bortforpagtet for 1200 Rdlr. aarlig. Forpagtningen af en Mølle ved Gaarden er 324 Rdlr. Jndtægten af Bøndergodset tilligemed Afgiften af Tiendegaarden beløber sig til 2934 Rdlr. 2 Mk. 2 s., foruden Qvægtiende og Huusmandstiende Afgift, m. v., saa at den nærværende Jndtægt af Gudumlunds Gaard og Gods, naar Udgifterne fradrages, udgjør 5304 Rdlr. 58 s., som altsaa er 3368 Rdlr. 58 sk. meere, end hvad samme indbragte aarligen førend 1776, og følgeligen har Hr. Kammerherren af den paa Indretningen anvendte Kapital over 12 pro Cento. Disse er altsaa Hr. Kammerherrens Fortjenester i Henseende til hans Godses Forbedring og det Exempel, han har givet andre til Efterfølgelse. For hvilke priselige Handlinger Selskabet tilkjender ham til Beviis paa sin Højagtelse sin første Guldmedalje. 16. Hr. Saxo Aschanins til Lund i Duchholms Amt paa Morsøe i Aalborg Stift i Jylland har siden 1 Mai 1778 foretaget og iværksat følgende betydelige Forbedringer ved bemeldte Lund Gaard og Gods, hvorved han har tildraget sig Selskabets Agtelse. Hovedgaardens Jndmark, som i forrige Eiers Tid var inddeelt i 10 saa kaldede Falde, hvoraf 5 af Gangen blev besaaet og 5 udlagt til Græsning, har han inddeelt i 13 Falde, hvoraf 5 besaaes og 8 hviler. Herved er tilveiebragt den Fordeel, at Jorden faaer længere Hvile, og naar den indtages kan faae meere Gjødning end forhen, ligesom Hoveriebønderne ved denne Indretning haver 80 Tdr. Land aarlig mindre at drive end tilforn. J Udmarken havde Bønnerne forhen aarlig 120 Tdr. Land at dyrke, hvilke nu alle er udlagte til Hvile og i dets Sted, har Hr. Aschanius paa nogle ved Gaarden liggende store Strækninger af Jorder, som med Lyng og Graariis ere begroede, ved egne Folk og Bester aarlig ladet oprødde og med Mergel gjøde 10 a 12 Tdr. Land, og saaledes tilveiebragt 60 til 70 Tdr. Land, hvoraf nu bruges til Sæd 50 til 60 Tdr., som ere inddeelte i 5 Jndtægter, hvoraf en efter 5 Aars Brug aarlig udlægges til Hvile, efterat den forud er bleven gjødet og med Klever besaaet. Denne Rødning, hvortil han holder 10 a 12 Heste foruden mange Folk og Vogne lader han paa samme Maade aarlig fortsætte, og forbedrer derved meget anseelig Hovedgaardens Mark, uden at formeere Bøndernes Hoverie. For at befordre skadeligt Vands Afledning har Hr. Aschanius i Aarene 1781, 82, 83 og 84 først, i Stedet. for mange krumme, njevne og næsten impassable Veie, i lige Linie midt igjennem Gaardens Marker anlagt en nye Vei, næsten 1/4 Miil lang og 16 Alen breed, som paa begge Sider er indgrøftet med Grøfter, der i alt udgjør over 5000 Alen, 3 Alen breede og 1 1/4 a 1 3/4 Alen dybe, hvori det skadelige Vand nu trækker sig hen, til stor Gavn for Agerjorden og alle dem, der skal passere denne Vei, hvilken nu skal være den beste der i Landet. Desuden har han i samme Hensigt ladet grave 4003 Alen Grøfter af forskjellig Dybde og Brede, deels igjennem en Mose af ubestemt Størrelse, deels igjennem 2 andre uduelige Jordstykker, af 25 Tdr. Land i alt, hvilke han siden har ladet opbryde og anvende til Korn= og Kleveravl, samt til Tobaks= og Grøn= og Hvidkaals Plantning. Af Kleverfrøe har han til Græsningens Forbedring aarlig ladet udsaae en stor Mængde, og næsten al den dertil tjenlige Jord, som sidste Gang er bleven besaaet med Havre, og har han saaledes i 1784 ladet besaae en Fald Agerjord af 45 Tdr. Udsæd med Kleverfrøe, som største Deel var avlet ved Gaarden. Diget, som indhegner Hovedgaardmarken, er for største Deel i hans Tid i Stand bragt, saa at Marken nu er i langt bedre Hegn end forhen. Af Piletræer lader han aarlig plante nogle 100 Stkr., og med Humleavl har han gjort Forsøg.