JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
J en mægtig Stammes Skygge Leved vore Fædre trygge; Der de glade Sønner bygge Bag den stærke Danevold. Flyer fra Jordens Slægter Freden, Finder den i Danmarks Eden Dog et venligt Hjem herneden, End et Værn bag Fredrins Skjold. Hist man kuer Aandens Længsel, Lyset fødes, døer i Trængsel, Sandhed kjender intet Fængsel, Jngen Frygt paa Danmarks Grund. Hil Tyrannen Sværdet hæver, Frihed tnuses, Staven bæver; – Kjærlighedens Engel svæver Venlig over Danmarks Lund Solen straaler klart foroven - Fred paa Landet, Fred paa Voven, - Frodigt voxer Dannerskoven Under Himlens Varetægt. Fader Fredrik Held og Ære! Os Hans Navn velsignet være, Kjærlighed Hans Minde bære. Til den sidste Efterslægt! H. H. Blache. J Danien gror Fredens Palme! Vor Drot han pleier sjældne Skud Med Omhu, at det ei skal salme, Og passer snildt, det ei gaaer ud Fredriks Land har Frihed hjemme, Han virker Borgerheld, vort Gavn, Ti bør og kan vi aldrig glemme Vor Sjette Fredriks elskte Navn. Med Retfærd, Frederik, Du dømmer, Vor Tak for denne Daad er Tolk; Ømt hører Du Betrængtes Bønner, See derfor jubler høit Dit Folk, Vi allenstund som Børn i Klynge Ty trygt til Drottens Faderbryst, Gaa vi derfra – til Ære synge Vi da for Ham, vor elskte Lyst! Ja Ærens Kranse vi Ham flette, Vi ønske Held Ham og Hans Slægt; Fremdeles Gud vil Ham forjætte Sin Gave - Almagts Varetægt, J Kor vi nu Hans Navn velsigne, Vor Fredrik og Hans hele Huus. Gud lad Hans Æt Ham altid ligne, Til Danmark synke skal i Gruus! D. Heidelin, Apoteker i Skanderborg. Sang, førend Skuespillet paa Polyhymnias Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
J Freds, i Friheds Rige, Fredriks elskte Land, Skal glade Sange stige Fra gamle Cimbrers Strand. Den mørke Himmel truer, Naturen er i Baand; Men ingen Lænke kuer Den danske Borgers Aand. Vel trygt i Vintren foverDet Liv, som Vaaren gav, Og Fuglen flager over Den kolde, hvide Grav. Lad Jord, lad Bølge lukkes! En Jld dog brænde maa Dens Flamme aldrig slukkes Mens danske Hjerter slaae. Den lyser og den varmer, Den styrker Danmarks Søn: Naar Storm og Torden larmer Den brænder dobbelt skjøn. Den fyldte Heltevrimlen. Paa Hvitfeldts stolte Stavn, Da Kæmpen steeg til Himlen Og jubled Danmarks Navn. Brænd stedse stærke Flamme. Brænd klart fra Strand til Strand For Kongen, for Hans Stamme Og for vort Fædreland. For Dem i Fryd, i Nøden, J Land, paa Bølgen blaa, J Livet og i Døden. De danske Hjerter slaae, Ei vil vort Hjertes Gave Den ædle Drot forsmaae; Thi skal, naar Throner rave, Hans Throne trofast staae. Ved Troskab, Mod og Ære, Ved Himlens Varetægt, Velsignet Kongen være, Velsignet Kongens Slægt! H. H. Blache. Prolog, fremsagt paa Polyhymnias Theater. Der er et lidet, yndigt Land, Med Marker, Enge, og med Skove. Det ligger ved den blanke Vove, Dets Lykke nok ei prises kan, Der varig brænder Troskabsflammen For Land og Drot, for Kongestammen; O, ja dets Lykke er saa stor, Det lille Dannemark i Nord! Fra Arilds Tid vel mangen Drot Sad stolt paa Danmarks Kongesæde, Mens trindt omkring der hersked Glæde, J Hytten som paa Kongens Slot; J mange ypperlige Skrivter Staae tegned deres Livs Bedrivter; Men, hvem vi saae med eget Blik Som stor og god, var – Frederik!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
J Danmark er saa godt at boe, Hos Frederik saa godt at være! Thi Retfærd, Kjærlighed og Ære, Grundfæster Landets Fred og Roe, Og Drotten sørger for os Alle; Derfor vi ham og Fader kalde, Og offre gjerne Liv og Blod, Vor Fader Fredrik Eiegod! Vi feire glad hans Fødselsdag, Mens Bønner op til Himlen stiger, Og bringer did hvad Hjertet siger, Gud hører det med Velbehag! J mange Aar endnu han leve! Held, Lykke om hans Throne svæve! urokket gid den stedse maa Til hele Danmarks Glæde staae. Det Ønske, som vi bringe frem, Er eet i hver en Danskers Hjerte, Og klart, lig lyse Himmelkjerte, Det stiger op til Lysets Hjem, Mens Taaren perler i vort Øie, Til Gud vi stirre mod det Høie Han skuer Hjertet i vort Blik: "O Gud velsigne Frederik!"J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Aarhuus Stifts Capitelstaxt paa Afgrøden i Aaret 1831, er sat saaledes: Rug a Tønden Sølv 6 Rbd. 2 Mk. 14 s. Byg . . . = 3 – 1 – 14 - Havre . . . 1 – 4 – 7 - Boghvedegryn = 8 – . – 7 - Smør . . . . 40 – 2 – 13 - Aarhuus, den 1ste Februar 1832. Rosenørn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Bekjendtgjørelser. Gjennem det Kongl. Stiftamtmandskab have vi modtaget Underretning om, at det ved allerhøiest Rescript af 10de dennes er fastsat, at der fremtidig i Kjøbstaden Thisted skal afholdes et Hestemarked, Torsdag og Fredag i Fastelavnsugen, istedetfor det Marked der forhen har været afholdt hvert Aars 17de Juni, hvilket sidste altsaa nu bortfalder. Dette bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Aarhuus, d. 28de Januar 1832. Fleischer. Engelsted. Af det Kongl. Stiftamtmandskab approberet, har Fogden til Jnddrivelse modtaget Restancelliste a) over Bygningsskat af Aarhuus Kjøbstæd for Terminen til 1ste October f. A.b) Bankhæftelses=Renter af Bygninger for samme Termin. c) dito, dito af Jorder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Brandcontingent til ultimo September f. A., som Forskud til Brandskaber for Halvaaret til 1ste April d. A. Hvilket herved, overeensstemmende med Forordn. 2den Juni 1830 bekjendtgjøres, og have Vedkommende, under de anordnede Tvangsmidler, til Magistraten at indbetale de efter disse endnu resterende Summer inden 11te Febr. næstkommende. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 24de Januar Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
At vi, paa Grund af at Hr. Overlærer Fleischer har frasagt sig Regnskabs= og Casserer Væsenet for Aarhuus Cathedralskole, fra indeværende Aars Begyndelse, igjen hertil have antaget Fuldmægtig Examinatus juris Nellemann, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. - Aarhuus, d. 26 Jan. 1832. Forstanderskabet for Cathedralskolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Efter Begjæring af Tømmermester Hans Gundersen bliver Løverdagen den 4de Februar førstkommende om Middagen Kl. 12, i hans Bopæl paa Klostergade heri Byen afholdt Auction over en Deel diverse Sorter gl. Tømmer, nogle gl. Vinduer, Muursteen og Muursteensbroklinger, hvilket herved til Liebhaveres, Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de Januar 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Mandagen den 13de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver i Stedet N. 438 i Borgergaden, her i Horsens, ifølge Reqvisition fra Kjøbmand Curie som Udlægshaver, foretaget Auction over endeel hos forrige Jomfrue Svendstrup, nu Skrædder Jeb sens Hustrue udlagte Effecter, bestaaende af: et Sengested med Omhæng, nogle Sengeklæder, et Fyrre Divan=Bord, en Egetræes Commode, 4 Stole, 2 Speile, i mahognie Ramme, et rødmalet Klædeskab og et dito Hjørneskab, m.m. Ved samme Auction lader Madame Groth bortsælge endeel Løsøre, destaaende af: 2de Etage Kakkelovne, 2de Stueuhre, Borde, Stole, Skilderier, en Krusemaskine, Kjøkkentøi, Maler=Apparater, m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 26de Januar 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Næstkommende Løverdag den 4de Februar Eftermiddagen Kl. 1 opraabes paa Hads og Ning Herreders Tingsted til Bortsælgelse de hugne Steen til de 4 Steenkister, som ligge paa den nu aflagte Kjørevei lange Havet ved Marselisborg Skov. Veibetjent Johansen, foreviser paa Løverdag Formiddag Steenkisternes Beliggenhed. Hads og Ring Herreders Contoir, den 1ste Februar 1832. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Formedelst anden Bestemmelse agter Komd. Jen M. Lund her i Byen ved een eneste Auction, om antageligt Bud skeer, at bortsælge de ham tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Hans iboende Gaard No. 81 & 82 i St. Anna gade, der i en Række af Aar har været Handels gaard, bestaaende af et grundmuret Stuehuus, 13 Fag og 6 Fag Bindingsværk, med dertil hørende gode og vel vedligeholdte Udhuse, samt en rummelig Gaardsplads og Hauge. 2) Pakhuset No. 167, 13 Fag Egebindingsværk, indrettet til Lade og Kornlofter. 3) En Jordlod paa store Stegøe, circa 8 Tdr. Land. 4) En dito i Nyemark af samme Areal. 5) En dito i Gungerne, 13 a 14 Tdr. Land. Auctionen afholdes i Gaarden Løverdagen den 18de Februar d. A. om Formiddagen Kl. 11, og Conditionerne ere 8 Dage før Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Det bemærkes, at der i samtlige disse Eiendomme indestaae offentlige Midler der kan forventes at blive staaende. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedcontoir, den 21de Januar Baadsgaard. Jagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Jfølge Bestemmelse paa Skiftet efter her i Byen afdøde Kjøbmand Jver P. Fahnøe, bliver de dennes Stervboe tilhørende 2de Jagter, nemlig: Dorthea Kirstine, drægtig 22 12 Commercelæster, og Georgine, 14 1/2 Commercelæster, med staaende og løbende Redskaber samt Jnventarium, stillet til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction, der afholdes i Stervboegaarden Onsdagen den 22de Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 11 1/2. Det bemærkes at Jagterne, der ere bekjendte som gode Seilere, ere sidstafvigte Efteraar kjølhalede. Hvilket herved til Lysthavendes Underretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedcontoir, den 27de Januar Baadsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Gaardsalg eller Bortforpagtning. Gaarden Laulund, beliggende i Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, af frie Hovedgaardstaxt 6 Tdr. 2 Fkr. 3/4 Alb. og Bondeskyld 1 Td. 2 Skpr. 1 Fkr. 155 Alb., hvortil hører et Areal af opdyrket Jord circa 110 Tdr. Land Ager-Jord og 50 Tdr. Land Eng, stilles, formedelst Eierens Dødsfald, efter Overeenskomst med Auctionsretten, til 3de offentlige Auctioner, nemlig Fredagen den 24de Februar, 2den Marts og 9de Marts d. A. De 2de Første afholdes paa Hammerum Herreds Contoir de bestemte Dage Kl. 2. Eftermiddag, og den Sidste paa Gaarden selv Kl. 10 Formiddag. Ved denne sidste vorder Gaarden bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud skeer. J andet Fald vil den vorde stillet til en eneste Forpagtnings Auction, som holdes sammesteds den 9de Marts Kl. 12 Middag. Gaardens Bygninger ere grundmurede, nye, med beqvem og behagelig Bopæl. Borggaarden har 3 Fløie, Have, Plantninger, Jagt og Fiskerie mangle ikke. Jorderne have for det meeste Leer til Underlag, og ere tjenlige til Hvede, Rads, og Klever-Avl. Mergel haves paa alle Sider i Marken. Gaarden ligger beqvemt for sine Jorder. Besætningen har, da Gaarden var i god Drivt, været 20 Fæekreature, 150 a 200 Faar, siden, da Faarene afskaffedes, henve 40 Stkr. Fæekreature. Hvilket Kreaturhold ved Hjelp af hidtil uopdyrkede Jorder, ved Mergling, og ved et bedre Sædeskifte meget kan udvides. Vintersæden er nedlagt forsvarligen, og lover godt. Creaturene kunne overfødes rundeligen, og Overtageren erholde fornødent Foder i Driftstiden. Skudtørvskjær haves i Overflødighed. Eiendommene forevises af Hr. Anders Vestrup, der boer paa Gaarden. Conditionerne ere fra 1ste Auction til Eftersyn paa Herredscontoiret, samt hos Undertegnede, der ogsaa foreløbig kan meddele Underretning herom. Det bemærkes, at 3000 Rbd. Sølv kunne blive indestaaende i Eiendommen, og den øvrige Udbetaling kan tildeels lempes efter Kjøberens Leilighed. Lysthavende indbydes. Sindinggaard pr. Holstebroe, den 24de S. A. Fjelstrup. Januar 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Fjerde Klasse. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Hans Billeschou Jansen, Herredsfoged og Skriver i Rinds-Gislum Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Gjørvitterligt: at i Følge Begjæring af Enkefrue Elisabeth Nicoline Fabricius fød Sehestedt af Skanderborg, og i Medfør af en hende under 25de Novbr. forrige Aar meddeelt allernaadigst Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At eftersom Os Elskelig Frue Elisabeth Nicoline Fabricius født Sehestedt af Vor Kjøbstad Skanderborg i Vort Land NørreJylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af Jens Andersen Møller af Tolstrup Bye, Rinds Herred, under Viborg Amt, udi vort Land Nørre Jylland, under 28de Juni 1805 til hende som daværende Enke efter afdøde Kammerjunker Lewetzau udstædt Obligation, stor 700 Rbd., med Pant i en Debitor tilhørende Gaard i Tolstrup, af Hartkorn 5 Tønder, er bortkommen, saa ville Vi i Anledning af hendes derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den danske Statstidende, Aarhuus Stiftsavis, og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel maa indkalde den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation i Hænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa bemeldte Obligation erhverves Mortificationsdom. Forbydende Alle og Enhver imod det som foreskrevet staaer Hinder at gjøre." Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de November 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S. L. R. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. "Bevilling for Frue Elisabeth Nicoline Fabricius født Sehestedt af Skanderborg til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en bortkommen Obligation. indstævnes herved Jhændehaveren af den ommeldte Pante Obligation til at møde ved Rinds-Gislum Herreders Ret, den første Torsdag i Mai Maaned 1833, Kl. 10 Formiddag, og da at fremkomme med Obligationen, samt sin lovlige Adkomst dertil at bevise, da Citantinden i manglende Fald vil forvente, at oftnævnte Obligation, overeensstemmende med hendes derom nedlæggende Paastand, ved Dom bliver mortificeret. Forelæggelse og Lavdag gives ikke, i Følge Forordning 3die Juni 1796. Hobroe, den 19de Januar 1832. Jansen. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Fjerde Klasse, til Documenter efter StempletpaNo. 2. A. pirs=Forordningens §. H. litt. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1832. Falkenskjold. Hans Astrup Fleischer, Justitsraad, samt Borgermester og Byefoged i Aarhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Ved Proclama af 24de dennes, der snarest muligt bliver læst saavel ved Over som Underretten, ere Creditorerne efter afgangne Mad. Dorthe Marie Glerup fød Søndergaard, og forud afdøde Mand Møller Christian Gleerup her af Byen, indkaldte til med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobroe, den 26de Januar 1832. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Formedelst Bortflytning kan hos Undertegnede erholdes tilkjøbs efterstaaende Mahognie Meubler, til hosføi, de best. Priser, nemlig et Chatol med Opsats 100 Rbd.,et Par Commoder 38 Rbd., en Divan 22 Rbd., en dito med stukne og dreiede Zirater 32 Rbd., 12 Stole, a 4 Rbd., et Divan Bord med Blad af heelt Mahognie 24 Rbd., et Par Spilleborde med dito 20 Rbd.,et Par finerede Spilleborde 16 Rbd., en Thron Sen med dreiede Stolper, 3 1/2 Tomme tykke, 30 Rbd. Hvilke Meubler alle i afvigte Aar ere forfærdigede i mit Verksted og bestemte til eget Brug. Om Sammes Godhed og Prisens billighed ville Liebhavere bedst overbevise sig ved at tage samme i Øiesyn; det bemærkes at samme indpakkes og tilbringes Kjøberne en Dags Reise uden nogen særskilt Betaling. - Dolmer pr. Grenaae, den 25de Jan. 1832. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Boet efter afdøde Tjenestekarl Laurs Stephensen af Erslev, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Lige ledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv, under Boets Behandling. Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 17de Februar og 23de Marts 1832, hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronninborg Mølle ved Randers, den 31te December 1831. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Et konfirmeret ungt Menneske af honnet Familie kan faae Plads paa en juridisk Embedsmands Contoir her i Byen. Billetter desangaaende aflægges paa Adressekontoiret under Mrk. X. Ø.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
For en Møllersvend, helst om han kjender noget til en Veirmølles Pasning, er en Plads ledig ved Grenaae Mølle til 1ste Mai. Den Søgende melder sig i RødeMølle pr. Skanderborg. J. P. Rodkjer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
En god Avlskar og en Gartner, der Begge selv vil arbeide med, kan til næstkommende 1ste Mai faae Tjeneste paa Gyllingnæss. Man henvende sig derom til Forvalter Bjerregaard paa Gaarden eller Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
En Jomfru som er bekjendt med Langhuusholdning, og øvet i Syening, især i Skrædersyening, kan til 1ste Mai faae Condition i Nærheden af Aarhuus. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Grøn og blaae Kalmut og Coating er igjen at faae H. C. Bursche. Conditionerne hvorefter Hovedgaarden Trudsholm agtes bortforpagtet, findes henlagt hos dHrr. Gjæstgivere Fulling i Aarhuus, Kieldsen i Horsens og Brünnes i Aalborg, samt paa selve Trudsholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Den i afvigte Sommer til 100 Cavalleriehestes Græsning bortleiede Deel af min Mark, er atter iaar at faae til Heste eller Fæ paa billige Vilkaar. Allingskovgaard pr. Viborg. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Hos Undertegnede kan fra 1ste Februar faaes de meest brugelige Colonial=Vare, saasom: de forskjellige Sorter Sukker, brun Sirup, Mandler, Cancel, sort og hvid Peber, Allehaande, Cardemomme, Nelliker, Muskatenblomme, syltet Jngefær, Rosiner, Risengryn, Congo Thee, Haysan Thee, Caffe, Svedsker, Corender, Sago Gryn, Capers, Cajenne Peber, Figener, Macaroni og Cathrine-Blommer. Cheltoft Apothek, den 25de Januar 1832. J. J. Hjelmdrop. For at afhielpe mulig Mangel, er for Byens Regning indkjøbt et Partie Kartofler, der fra Kl. 8 til 10 hver Formiddag udsælges til 12 s. pr. Skp. hos Hr. Tobaksfabriqueur A. Grarup paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-02
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
No. Fredagen. den 3de Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Kifts-Tidende. 22de
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Ogsaa i sine udenrigske Forhold, hedder det i en Artikel herfra, har det russiske Kabinet nu antaget en fastere Gang. Det udtaler sig nu klart og bestem om de europæiske Forhold, og lægger tydeligt sin Hensigt for Dagen, atter at ville ved alle forekommende Striosspørgsmaale spille sin gamle Rolle som Voldgivtsmand hvorpaa det, formedelst sine Besiddelsers og Hielpekilders umaadelige Omfang, gjør og stedse vil gjøre Paastand, Da Rusland bedømmer sin politiske Høide fra dette Syn punkt, kan det ikke undre Nogen at høre om Løfter som Keiseren af Rusland skal have gjort sin Frænde Kongen af Holland, og at det ikke bliver ved tomme Løfter, derom synes de overordentlige militaire Forberedelser i de Jndre af Rusland at vidne. Ogsaa paa de græske Anliggender har Keiser Nicolaus paany henvendt sin O mærksomhed, og da de to sidste Felttog, der kostede Rusland saa betydeligt, især foretoges for Grækenlands Skyld, saa er det jo ikke at undre over - tilføier Beretningen: at Keiseren ikke taber dette Land af Sigte. (Hermed kunde det vel staae i Forbindelse, at en ny engelsk Eskadre paa en Snees Krigskibe er ventende til de gra ske Farvande.) – Som Rygte fortælles fra den russiske Grændse, at der har viist sig Utilfredshed i Finland, og at Regjeringen er paa Spor efter nogle Forsøg som ere gjorte udenlands fra for at bringe Finlændernes Troskamod den russiske Krone til at vakle. Endnu vare Jngen blevne fængslede, men Adskillige vare antegnede dertil J selve Rusland blive alle fra Frankrig og Jtalien kom minde Reisende, især Geistlige, satte under Politiets Opsigt. - Der meldes fra Posen under 19de Jan. at Polen er især i Retningen mod Posen overordentlig stærkt besat med russiske Tropper, og blandt Folket gaaer det Rygte, at disse Tropper skulle med det første rykke ind LLIA i Storhertugdømmer, for derfra at besøge Belgien og Frankrig. – J London og Paris fortælles: at Rusland underhandler med Persien og fri Gjennem marsch for en Armee som, i Tilfælde af et Brud med Engelland, skal erobre dettes Besiddelser i Jndien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Spanien og Portugal. Den spanske Regjering har nu reentud erklæret: at saasnart D. Pedro sætter sin Fod paa portugisisk Grund vil den lade en Armee paa 25000 Md. rykke over Grændsen for at hielpe D. Miguel. Der meldes fra Paris, at det er den franske Regjerings Hensigt, naar den har overbeviist sig om Umuligheden af Fredens Vedligeholdelse, da først og fremmest at styrte Absolutismen paa den pyrenæiske Halvøe, for saaledes at dække sine sydlige Provindser, og siden rette alle sine Kræfter mod den fra Norden ventende Fjende.) Alle de spanske Fæstninger langs Pyrenæerne sættes i Forsvarstand. D. Miguels egne Stridskræfter beløbe sig til 80,000 Md. Selv reed han nylig, uagtet han langtfra ikke er helbredt, fra Queluz til Lissabon for at holde Mønstring, men blev saa angreben. deraf, at han maatte lægge sig tilsengs igjen. Størstedelen af hans Undersaatter ønske ham en rolig Hedenfart. Kun Munkene ønske det ikke, de gjøre alt muligt for at gjøre D. Pedro forhadt i Folkets Øine. Han er nu reist til Belle Jsle for personlig at overtage Kommandoen over sin Krigsmagt tillands og tilvands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Frankrige. Man har i Paris været meget bange for nye Uroligheder paa den 21de Januar, Ludvig VXI Dødsdag, da Sørgefesten var bleven afskaffet, men Alt er dog gaaet roligt af. Militairet var naturligviis sat i Beredskab. Fyrst Talleyrand har udladt sig med megen Bekymring om Keiseren af Ruslands Beslutning: ikke at ville ratificere Londonnertractaten. Fra Veendeen lyde Efterretningerne igjen meget foruroligende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Engelland. Den Efterretning har vakt stor Misfornøielse blandt Folket, at Kongen synes at have forandret sin Beslutning med at udnævne endeel nye Peers forved dem at sætte Reformbillen igjennem i Overhuset, og en Avis udtrykker sig derom saaledes : at Jngen tydeligere end Kongen selv er sig den Fare bevidst som vilde være forbunden med et saadant Skridt, og at derfor kun den yderste Nødvendighed vil kunne bestemme ham dertil. (For Frankrige er Udfaldet af denne Sag af største Vigtighed. Lykkes det Torypartiet at komme igjen til Roret, kommer Frankrig til at staae gandske allene mod alle sine mange Fjender.) Ogsaa fortælles, at Ministeren Lord Grey er bleven saa koldt modtaget af Kongen at han har besværet sig derover. Og da han er Reformens ivrigste Forsvarer, er Pluraliteten af Folket naturligviis høist misfornøiet. J Manchester er der bleven holdt djerve Oprørstaler, og der tales høit om en Faction som med Vaabenmagt vil sætte Folkets Sag igjennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Nederlandene. Kongen af Holland har nægtet at betale Renterne af den Gield som han ved Freden 1814, som Konge af Nederlandene, kom i til Rusland, J Belgien glæder man sig ret til, inden 14 Dag at være i Besiddelse af i det mindste 1000 polske Officerer, der strax skulle ansættes i Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Preussen. Dette Lands Konge siges at have skjænket sin næstældste Søn Fyrstendømmerne Neuschatel og Valangien.