JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-08-17
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Gaardmand Anders Sørensen Bak, Søren Westergaard ml. af Hornslet, Tendrup og Kradberg, contra: Ldsoprykt, Lykke befalet for Sognepræst Edsberg i Hornslet, (Angaaer hvorvidt Citanterne ere pligtige at levere Jndstævnte Pastor Edsberg, som Sognepræst for Hornslet Sogn, for Aarene 1835, 1836 og 1837 samt fremdeles aarlig en levende Gaas.) Dom: "Citanterne bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Det Prokurator Nygaard ved Underretsdommen tilkjendte Salarium, 20 Rbd. S., udredes af det Offentlige. Ved Rougsøe Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret den 1ste Octbr. 1839 er af Justitsraad Herredsfoged Reiersen dømt saaledes: "For Lars Westergaards Enke og Ras Høegs Enke af Tendrup, deres Vedkommende afvises Sagen. De Jndstævnte Gaardmænd Anders Sørensen Tak, Søren Westergaard, Hans Madsen, Søren Pedersen og Laurs Jørgensen af Hornslet, Jacob Thorngaard og Anders Pedersen af Tendrup samt Jens Jensen, Jens Kok, Peder Thygesen, Just Thomasen, Niels Jensen og Peder Witten af Kradberg bør hver at levere til Citanten, Pastor Edsberg en levende Gaas aarlig for Aarene 1835, 1836 og 1837, og fremdeles til ham eller Eftermand at levere aarligen en levende Gaas. Saa bør de og in solidum at erstatte Citanten Sagens Omkostninger skadesløse og at udrede det Retsgebyhr samt at betale det stemplede Papiir, som skulde have været udredet og forbrugt og Sagen fra Citantens Side er havde været beneficeret. Endelig bør de in solidum at udrede Salair til den befalede Sagfører Prokurator Nygaard med 20 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dags efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1840-08-17
(Jndsendt.) Hvorvidt Møller Ring har hele Brød i Posen eller ikke vil bedst kunne opdages naar en Consumtionsbetjent fik fast Post paa Skive Veirmølle. J flere Aar har man med Længsel imødeseet en saadan offentlig Foranstaltning, og forunderligt nok at samme ikke er truffet – eftersom Staten Jndtægter neppe vilde forringes derved! Dog maaskee bemeldte Betient arriverer paa benævnte Mølle førend Nogen aner det.
Viborger Samler, 1840-08-17
Dette til Besvarelse paa den ærede Skiveboers Artikel i denne Tidende Nr. 129.
Viborger Samler, 1840-08-17
AVERTISSEMENTS. J disse Dage udsælges nogle Manufacturvare, til nedsatte Priser hos D. Philipsen. Viborg, den 12te August 1840.
Viborger Samler, 1840-08-17
Bekjendtgjørelse. Jfølge den af Communalbestyrelsen her i Byen tagne Bestemmelse vil de 3de Efteraars=Markeder, som herfor Byen ere bevilgede, blive i Medfør af det allerhøieste Rescript af 17de Mai 1794, holdte sønderfor Byen, paa den Plads, som nærmere skal blive de Markedssøgende anviist, istedetfor at de hidtil ere holdte norden for Byen paa Hostrup og Hegedals Eiendomme. - Som Følge heraf vil det blive Enhver formeent, at holde til Marked paa ovennævnte Eiendom, enten med Creature, Korn eller deslige; men alt skal føres sønder for Byen, og er ifølge Cancellie=Promemoria af 23de November 1799 enhver modtvillig Overtræder heraf ifalden en Mulct af 1 Rbd., som udpantes paa Stedet. For imidlertid saa meget som mueligt at undgaae den Ulempe, der er forbunden med, at føre consumtionspligtige Vare igjennem Byen, tilføies, at alle vester og nord fra kommende Markedsgjæster kan omtrent lige saa let drage enten af Herring og Trinderup eller af Hald-Tostrup og Fyrkat Mølle, hvis Eier Hr. Neess har tilladt, at de passere den af ham anlagte Vase i Markedstiden. Endeligen tilføies det, at da Markedet saaledes bliver alene paa Byens Grund, saa tilstædes det ingen Udenbyes at falholde Drikke- og Fødevare. Hobroe Politikammer, den 4de August 1810, Jansen.
Viborger Samler, 1840-08-17
At den af Straffeanstalten, den 5te d. undvegne Fange Niels Christian Stephensen er paagrebet, bringes herved til offentlig Kundskab. Viborg Tugt- og Forbedringshuus, den 16de August 1840. Undall. 3 et stille og fredelig Huus, hvor ingen Børn haves ønskes 2de Skoledisciple i Kost og Logie (helst 2de Brødre). Bogtrykker Wissing anviser.
Viborger Samler, 1840-08-17
For en duelig Huusjomfrue, der kan paatage sig at bestyre Huusholdningen paa en Herregaard af Middelstørrelse, er Condition ledig til 1ste November. Reflecterende herpaa melder sig paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1840-08-17
En Dreng, (helst fra Landet), der har Lyst at lære Smedeprofessionen, kan strax blive antaget i Lære hos A. Kopper.
Viborger Samler, 1840-08-17
Skibsleilighed. Skipper N. Madsen af Skive, som er afgaaet til Rotterdam, medtager Fragtgods derfra og fra Amsterdam til Liimfjorden.
Viborger Samler, 1840-08-17
Ved sluttet Skifte den 29de Decbr. 1832 efter afg. Jomfrue Susanne Sophie Petersen af Hvamgaard i Rinds Herred, er hendes Søstersøn Andreas Wulff, hvis Opholdsted var ubekjendt, men som formodes for mange Aar siden at være død i Fyen uden Livsarvinger, udlagt i Arv 175 Rbd. 5 Mk. 5 1/2 s. S. og T., der blev indsat i Overformynderiet, og udgjør nu med oplagte Renter 221 Rbd. 2 Mk. 12 s.S. og T. Paa Grund af Bestemmelsen i Frogen. 11te Septbr. 1839. § 4 have Andreas Wulffs Sødskende, der troe sig nærmest arveberettigede, nu begiert denne Arvecapital ud loddet imellem dem af Skifteretten, hvis nærmere Arveberettigede ikke efter Jndkaldelse maatte melde sig. Andreas Wulff eller, dersom han er død, da hans muelige Livsarvinger, og i Tilfælde ingen saadanne gives, da hans andre Arvinger, indkaldes derfor i Overeensstemmelse med Forordningerne af 11te Septbr. 1839 og 5te Juli 1822 med Aar og Dags Varsel for undertegnede Skifteforvalter at melde sig til bemeldte Arvecapital, da denne ellers efter Jndkaldelsens Udløb vil blive udloddet imellem Andreas Wulffs nærmest Arveberettigede der have meldt sig. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 15de August 1840. Jansen.
Viborger Samler, 1840-08-18
No. 132. 68 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. Stifts-Tidende. No Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. SangaarTirsdagen den 18de August 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-08-18
Udenlandske Efterretninger. Ostindien og China. Breve og Aviser fra Bombay indtil den 22de Juni ere ankomne til Paris. Fem store engelske Transportskibe, der havde Tropper ombord, vare komne til Pulo Penang eller Prinds Wales Øen i Malacca Strædet; kort efter indtraf ogsaa en engelsk Fregat, og den 6te Mai afseilede Expeditionen til Singapore, hvorfra Reisen gaaer til Macao, Canton eller Peking (?). Stridskræfterne, Søtropperne iberegnede, anslaaes til 10 a 15000 Md. - De chinesiske Efterretninger gaae til den 11te April. De chinesiske Auctoriteter have udstedet et Krigsopraab, hvori der loves enhver Jndfødt, der vil indtræde i den chinesiske Hær en maanedlig Sold af 7 Dollars, efter den første Maaneds Forløb skal Regjeringen af Mangel paa Penge have standse med Soldens Udbetaling. Paa Grund af Rygtet, at Englænderne nærmede sig, vare alle Qvinder og Børn transporterede til det Jndre af Landet. Haandværkerne derimod ere uden Frygt, og glæde sig til de nye Kunder.
Viborger Samler, 1840-08-18
Den 23de Marts har Lin udstedet en Proclamation, hvori han tilraader de americanske og fremmede Søcapitainer ikke at lægge deres Skibe ved Siden af de engelske, for ikke at udsættes for den Fare at vorde opbrændte Jfølge et i Cour. frang, indrykket Brev fra Bombay skal Storchanen af Bochara have ladet halshugge Dost Muhammed og hans to Sønner, hvis Udlevering Englænderne fordrede.
Viborger Samler, 1840-08-18
Tyrkiet og Ægypten. Der meldes fra den tyrkiske Grændse under 27de Julii, at Grev Pontoihar faaet bestemt Efterretning om at en vis Wood engelsk Gesandtskabsattache opholder sig som engelsk Agent iblandt de syriske Jnsurgenter.
Viborger Samler, 1840-08-18
J en Skrivelse fra Constantinopel af 22de Juli siges, at Chosrew Pascha har af Storherren faaet Tilladelse til enten at paatale sin Sag ved Domstolen eller neddysse sin Sag og gaae i Landflygtighed. Chosrew skal have valgt Landflygtighed. Boghos Bey har af Vicekongen modtaget følgende Skrivelse: "Dampbaaden Bulak bringer mig fra Syrien Efterretninger fra Abbas Pascha, Emir Beschir og Osman Pascha. Den Sidstnævnte marscherede mod Oprørerne, der syntes at udfordre ham til Kamp. Faa Øieblikke vare tilstrækkelige til at jage dem paa Flugten, Den seierrige Hær forfulgte de Flygtende i 6 Timer, og gjorde først Holdt ved Landsbyen Bewarisch, for der at tilbringe Natten. Jndbyggerne fra Flekkerne i Districtet, Metu indfandt sig hos Seierherren, bade om Naade og udleverede deres Vaaben. Hobeviis ankomme Bjergbeboerne fra alle Sider for at underkaste sig. Emir Beschir melder i sin Depesche, at ogsaa Jnsurgenterne fra Deir-el-Kammar have underkastet sig, og at, efter deres Exempel, Oprørerne i Omegnen af Saida, ligeledes have udleveret deres Vaaben og bedet og Naade. Jeg befuldmægtiger Dig til at meddele vore Venner (?), Generalconsulerne, at disse Uroligheder kunne ansees at være ganske endte.
Viborger Samler, 1840-08-18
J en Skrivelse fra Alexandrien af 17de Juli fremsættes den Formening, at dersom Emir Beschir, Druser fyrsten, havde taget Jnsurgenternes Parti, vilde det have været en let Sag for disse at bemægtige sig Beyrut og Saida, og Englænderne vilde da ikke have ladet det beroe ved tomme Løfter, thi allerede havde en ikke ubetydelig engelsk Krigsmagt lagt sig for Anker paa Reden ved Beirut. – For nogle Dage siden vare de meest foruroligende Rygter i Omløb, Consulerne begave sig skyndsomst til Paschaen for at erholde nøiagtigere Oplysninger: men Vicekongen svarede, at han aldeles ikke fæstede Lid til de herskende Rygter, at Opstanden vilde være endt den 12te Juli, og at han den 16de vilde erholde Underretning derom ved et af sine Dampskibe. Da nogle af Consulerne syntes at betvivle hans Erklæring, foreslog han dem et Veddemaal, som Jngen antog. Jgaar ankom Dampbaaden med Efterretningen. Man siger, at de fangne europæiske Jnsurgenter skulle bringes til Alexandrien, for at udleveres til deres resp. Consuler; man nævner nogle franske legitimistiske Officerer og en Sardinier, der har udgivet sig for en sardinsk Consul Rusland og Polen. Warschau, den 81te Juli. Statholderen, Fyrst Paskewitsch-Eriwansky, er med Gemalinde og Søn afreist til Gouvernementet Mohilew.
Viborger Samler, 1840-08-18
Fra den russiske Grændse, den 31te Juli. Man frygter i det Jndre af Rusland for en virkelig Hungersnød paa Grund af den i to Aar efter hinanden stedfundne Misvært. Hist og her blive Landeveiene usikkre, end- og i Moskau begynder Folket at knurre. Fra Warschau, erfares, at Keiseren endnu har udsat sin Afreise til den sydlige Hær, fordi de diplomatiske Forhandlinger med de vestlige Magter endnu gjøre hans Nærværelse i St. Petersburg nødvendig.
Viborger Samler, 1840-08-18
Frankerig. Det under Beslag lagte engelske Dampskib, der har overført til den franske Kyst Louis Bonaparte og hans Følge, anførtes af Capt. James Cromder i det over ham optagne Forhør har erklæret, at han forlod den engelske Kyst den 4de August, efter at have deels i London, deels paa andre Steder taget ombord en 50 til 60 Passagerer, hvis Navne han var uvidende om. Først den 6te August havde Passagererne aflagt deres civile Dragt, og iført sig Uniformer. Herrerne havde efter Capitainens Udsigende drukket enormt af alle Sorter Viin, aldrig havde han været Vidne til et saadant Fylderi. Endvidere erklærede Capitainen, at han af Secretairen for Dampskibscompagniet var beordret til at seile til den Plads eller det Sted, som Passagererne maatte anvise ham, og at han havde troet, at de vilde seile til Hamborg. Skibets Seqvestration skal have givet Anledning til en Ordstrid imellem den engelske Gesandt i Paris, Lord Granville, og Conseilspræstdenten. Efter "la Presse" skal Crow have deponeret i Forhøret, at Passagererne, da de landede ved Vimereux, just ikke vare beskienkede, men at de saa at sige ikke vidste, hvad de gjorde.
Viborger Samler, 1840-08-18
Af Underpræfectens Beretning til Ministeriet sees, at kun een Officeer af det 42de Linieregiment blev sin Ed utro, denne Officeer er fængslet. De med Louis Bonaparte arresterede Personers Antal beløber sig til 52. –¬
Viborger Samler, 1840-08-18
J en af Prindsens Proclamationer hedder det: "Hvad have de Mænd gjort, der beherske Eder, til at kunne gjøre Fordring paa Eders Kjærlighed? De have lovet Eder Freden, og de have bragt Borgerkrig og den ødelæggende Krig i Africa over Eders Hoveder; de have lovet Eder Nedsættelse i Afgifter, og alle Eders Penge kunne ikke mætte deres Havesyge; de have lovet Eder en ubestikkelig Bestyrelse, og de herske kun ved Bestikkelse de have lovet Eder Frihed, og de beskytte kun Privilegier og Misbrug. . . . Af Jnsurgenterne ere to dræbte, og to - en Polak og Oberst Voisin - haardt saarede. - Jkke Oberst Vandrey, men hans Svoger, Perier, er arresteret i Paris.
Viborger Samler, 1840-08-18
Nyeste Postefterretninger. Østerrig. Fra Wien skrives under 5te Aug. Fra Petersborg have vi erholdt den Efterretning, at Keiseren, ikke vil afreise til det sydlige Rusland. Uden at ville indestaae for denne Meddelelse, kunne vi kun forsikkre, at den kommer fra den bedste Kilde, og at den i det mind ste giendriver den saa ofte anførte Paastand om at Keiserens Reise vilde gjøre en hurtig Ende paa de fredelige, men hensigtsløse Forhandlinger angaaende Orientens Pacification.
Viborger Samler, 1840-08-18
Hanoverske Anliggender. Hanover, d. 4de August. "Petitioner fra de meest betydende Corporationer i Landet bede Kongen om ikke at publicere den nye Forfatning. Hidtil ere Petitioner indleverede fra Magistraterne i Staden Osnabrück, Borgerskabet i Staden Ossnabrück, Magistraten og Borgerrepræsentanterne i Residentsstaden Hanover, Borgerrepræsent, i Staden Colle, samt Magistraten og Borgerrepræsentanterne i Staden Hameln.
Viborger Samler, 1840-08-18
Fra Frankerig har Hamborger=Posten ikke medbragnye Postefterretninger.
Viborger Samler, 1840-08-18
Ved Guttenbergfesten i Zürich blev der blandt andre Skaaler ogsaa udbragt en for Pressebengelen (den Stang, hvorved Trykket skeer), den eneste agtværdige af alle Bengler.
Viborger Samler, 1840-08-18
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt har allernaadigst bevilget, at Nationalbanken maa oprette en Filialbank i Flensborg, samt et bemeldte Filialbank underordnet Contoir i Rendsborg. Angaaende Kongens nu for en Deel tilendebragte Reise gjennem Provindserne hedder det i Berl. Tid. Søndbl. Det var altsaa forgiæves, ethvert Forsøg, som man, endskjøndt under skjulende Former, forinden Kongens Reise, gjorde for at fjerne Folket i Taushed og Ligegyldighed fra sin Konge; forgiæves foregav man, at slige offentlige Hyldinger ikke udgaae fra Folkets egen Aand og Stemning, men fremkunstles af Embedsmænd, af hvem hiint skulde lade sig lede og styre, – og hvor foragteligt er det ikke, at nære, eller blot maaskee udgive sig for at nære saadanne Tanker om et frisindet, høihjertet Folk, som om det villiesløst og trællevornt leed under en herskesyg Embedsklasses Tryk! – Nei, i Sandhed, nei, saaledes var det ikke, at det danske Folk nu modtog sin Konge! Langtfra; thi midt under den Jubel, hvormed det modtog Ham, midt under Udtalelsen af den Ærefrygt, som det vidste at det skyldte Ham, i mundtlige Adresser, skjulte Folket jo ingenlunde, hvad det ellers, med Hensyn til ønskelige Forbedringer, havde paa Hjertet; men, uden Tilbageholdenhed, og just saaledes som det sømmer et tillidsfuldt og ærligt Folk, henvendte man sig til Kongen, af hvem man med Fortrøstning venter enhver Brøst afhjulpen, hvorunder Landet menes at lide. Saaledes var det, at Folket modtog sin Arvefyrste og denne oprigtige Modtagelse vil være lige saa dyrebar og uforglemmelig for Fyrsten, som den Fortrøstning og det Haab for Fremtiden, Han indgjød Sit Folk, vil være for dette."
Viborger Samler, 1840-08-18
En Hr. N. N. i Kbhvnsposten antager det for at være hensigtsmæssigt, at der offentligt ansattes en Mand (man nævne ham Agerdyrkningsminister eller Andet), der forbandt practisk Jndsigt i Landvæsenet med øvrig fornøden Duelighed, og hvis Bestemmelse var at hellige sine Kræfter udeelte til at virke for Forbedringer i det practiske Agerbrug og i Forbindelse dermed staaende Foranstaltninger, idet han kunde disponere over de behørige Midler, og var forpligtet til at gjøre offenlig Regnskab for sin Virksomhed. Ogsaa Kbhavn har sine Løver, 9: unge Folk, der tilegne sig strax de nyeste Moder, der sees overalt, ere med alle Steder, og hvis hele Beskjæftigelse gaaer ud paa, at slaae Tiden ihiel paa den nemmeste og behageligste Maade.
Viborger Samler, 1840-08-18
Men en sig her opholdende Pariser Lion har dog taget Luven fra alle de danske og vækker stor Opsigt. Det er den oftere omtalte franske Greve, som har en 20 til 30000 Rbd. i Renter om Aaret. Snart seer man ham i sin moderne Coupe med Jockeyen foran paa den ene Hest fare gjennem Gaderne, snart seer man ham paa engelsk Væddeløber ile gjennem Frederiksbergallee, snart faaer man Øie paa ham ude hos det tydske Theaterselskab, snart hos Pricerne, og snart seer man ham trallende gaae paa Østergade, lorgnetterende Damerne og ugeneert knibe en eller anden kjøn Tjenestepige i Kinden. Men ikke alene som en Elegant har han viist sig for det kbhavnske Publicum, man fortæller ogsaa om ham, at han er en dygtig Kamp hane, som ikke lader sig gaae paa, og i denne Anledning circulerer følgende Anekdote, som vi dog ikke ansee som et Evangelium. Med en stor Blomsterbouquet i Haanden, hvormed han agtede at bringe det spanske Dandser par sin Hyldest, gik han forleden igjennem en af Kbhavns Gader og fik her ved Vinduet af et Huus Øie paa nogle smukke Piger, som tildroge sig hans Opmærksomhed. Som galant Franskmand vilde han ikke undlade at vise, at han vurderede deres Skjønhed, og kastede nogle af Blomsterne ind til dem. Dette saae en Bryggerkarl, der lod nogle Ord falde og "Lapsestreger og fransk Vindbøitel, men ikke saasnart havde han udtalt, førend Greven, der formodentlig forstod disse Benævnelser, gav ham et Par dygtige Øresigen, og da Bryggerkarlen vilde tage Repressalier, trak han Kjolen af sig og behændig som han er tiltaklede han sin Modstander saaledes, at Syn og Hørelse forgik Karlen og han kun blev befriet ved Mellemkomst af Politiet, der dog ikke troede at burde arrestere Greven, som imidlertid tilbød sig at betale Karlen 20 Rbd. for Bank og Svie og itureven Trøie. (Ab. A.)¬
Viborger Samler, 1840-08-18
J en Kunstanmeldelse fra Paris i Juli hedder det "Neue Zeit." Da Duprez er i Bordeaux, Dorus Gras i London og Jfr. Grahn er syg, saa er Academie royale lukket. Jfr. Grahn har havt det Uheld ved en Generalprøve af Zigennerne pludselig at være bleven anfaldt af en saadan Smerte i Knæet, at hun siden har været nødt til at ligge til Sengs. Lægerne Larey, Napoleons Chirurg, Prof. Sanson og Hr. Hornemann fra Kjøbenhavn kalde dette Onde en Hydrathrose i Knæet.
Viborger Samler, 1840-08-18
Directeuren for den store Opera er ligesaa fortvivlet derover, som den Syge selv. Den sidstes Fader har ophævet Engagementet med Operaen; dog har Jfr. Grahn, lovet, atter at tiltræde det, saasnart hun er kommen sig, hvilket dog neppe vil skee saa snart. En Gartner har udbedet sig hendes Tilladelse til at maatte opkalde en Rose efter hende, i det han overrakte hende en Bouquet af "Luciles.
Viborger Samler, 1840-08-18
J Berl. Tid. Oversigt over Kbhvns. Handel i Juli Maaned hedder det om Kornvarer: "Tilførselen af Kornvare i Julii Maaned var kun ringe og udgjorde ialt ei mere end 30,000 Tønder, og deriblandt 2500 Tdr. fra Udlandet. Jblandt denne Tilførsel var af Hvede kun 6000 Tdr. Omsætningen var derfor kun ringe og Prisen var 8 3/4 a 10 Rbd., efter Qvalitet. Et lidet Parti østersøisk Hvede af fortrinlig Qvalitet betaltes med 11 Omsætningen i Rug var temmelig le Rbd. 8 s. vende, og flere Partier bleve solgte til 4 1/2 a 5 Rbd. pr. Td., men ved Slutningen af Maaneden dalede Prisen igjen til 26 Rbmk. - Af Byg er Forraadet kun ringe og Omsætningen var indskrænket. Prisen var 24 a 25 Mk. 8 s. for radet Byg. - Af Havre er heller intet Forraad. Prisen var høi og man har endog budet 22 Mk. pr. Td. - Vi have ikke hørt om nogen Omsætning i Raps. - Udførselen af Kornvarer til fremmede Steder var kun ringe.
Viborger Samler, 1840-08-18
Roeskildske Stænder. Følgende Andragender ere endvidere indkomne: 73) Sognefoged M. C. Mathiesen; "Andragende fra nogle Gaardmænd paa Skjoldesnæsholms og Svendstrups Gods om Ophævelse af deres Hoverie 74) Farver Svane: "Andragende fra 131 af Roeskilde Kjøbstads Borgere og Jndvaanere om, at Stænderne maatte faae en besluttende Medvirkning i Lovgivningen i Almindelighed og til Skatternes Bestemmelse i Særdeleshed;" 75)
Viborger Samler, 1840-08-18
Provst Birch: "Andragende fra endeel Skolelærere i Sorø Amt om Forbedring i deres Kaar og Forandring i deres Stilling: 76) Samme: "Andragende fra endeel Skolelærere, paa Falster og samme Gjenstand samt om nogle Forandringer i Skolevæsenet;" 77) Grosserer H. P. Hansen: "Forslag fra Viinhandlerlauget om, at Forskjellen i Toldafgifterne i Kongeriget og Hertugdømmerne maa ophæves i Henseende til Viin og Brændeviin." 78) Kammerraad Drewsen; "Andragende fra 17 Gaardmænd paa Universitetets Gods hvori der klages over de dem paalagte Afgifter; 79) Etatsraad Hvidt: "Petition fra 3401 Borgere og Jndvaanere i Kjøbenhavn om, at Folkets forenede Repræsentanter maatte tillægges en besluttende Medvirkning ved Lovgivningen i Almindelighed og Bestemmelsen af Statens Jndtægter og Udgifter i Særdeleshed, ledsaget med en motiveret Skrivelse, hvorved den Deputerede understøtter samme; 80) Statsraad Stenfeldt: "Andragende fra Bagerlauget i Helsingør om, at Brød, indført fra Udlandet, ikke maatte udgaae i ringere Qvantiteter end 1000 Pd. fra Credit= eller Transit Oplag; 81) Grosserer Hansen: "Andragende fra Strømpefabrikanterne i Kjøbenhavn, betræffende det Stænderforsamlingen forelagte Lovudkast om nogle Forandringer i Toldtariffen(afgaves til den i Sagen nedsatte Comite); 82) Proprietair Hansen: "Andragende fra Nørre-Hoirup om Foranstaltninger til Hoveriets Ophævelse; 83) Samme: "Andragende fra endeel Sognefogder og Forbedringer i Sognefogdernes Kaar.
Viborger Samler, 1840-08-18
– J det attende Møde meddeelte Sognefoged H. Larsen i Anledning af den i d. Bl. Nr. 126 omtalte Sag deels en Erklæring fra den Mand, der havde udarbeidet Andragenget for ham (Skolelærer og Organist Eilertsen paa Baroniet Adelersborg), deels en Attest fra 6 af de Sogne, hos hvis Beboere han havde været i Anledning af Petitionen. Attesten gaaer ud paa, at H. Larsen aldeles ikke har forlanget eller modtaget nogen Betaling af Underskriverne, ligesom de heller ikke have kunne udlede af hans Circulaire, at han forlangte Penge for at modtage og fremlægge deres Andragende. Der havde kun været Spørgsmaal om en billig Betaling for hans Uleilighed med selv at befordre Andragendet omkring til Underskrift i Sognene; men at han heller ikke derfor havde modtaget Noget. Efter Præsidentens Henstilling, om man ikke skulde ansee denne Sag for at være endt, gik Forsamlingen over til Dagens Orden. Jfølge aabenraaer Ugeblad er der paa Als og i Sundeved underskreven en Takadresse til Hs. Majest. Kongen for Forordningen og Jndførelsen af det danske Sprog, som Retsprog, paa de Steder, hvor det, som der, er Folkesprog. Denne Adresse skulde overrækkes Kongen under hans Ophold paa Augustenborg. - J itzeboer Ugeblad slaaes derimod fra Flensborg Allarm over et der almindelig udbredt Rygte, at General-Toldkammeret skal have forelagt alle Toldembedsmænd i Haderslev, Aabenraa, Tønder, Sønderborg og Flensborg det Spørgsmaal: om de vare det danske Sprog i den Grad mægtige, at de i alle Embedsforretninger og skrivtlige Udfærdigelser kunde betjene sig af Samme.