Viborger Samler, 1846-09-01
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. J Underhusets Møde den 24de Aug. henledede Lord George Bentinck Husets Opmærksomhed paa den store Jnteresse, som England havde med Hensyn til dette Riges uhindrede Handelsforbindelse med Mexico. Udførslen fra England til denne Stat beløb sig til en Pengeværdi af 500,000 Lstl.; i de mexicanske Bjergværker vare anlagte britiske Capitaler til et Beløb af 10,000,000 Lstl., og den i England contraherede Deel af den mexicanske Statsgjæld udgjorde 10,200,000 Lstl. - Under saadanne Forhold maatte den Krig, Fristaterne paaførte Mexico, true i overordentlig høi Grad de britiske Jnteresser; det var ingenlunde usandsynligt, at Mexico vilde vorde et Bytte for Fristaternes folkopslugende Politik. Hvad der var passeret med Teias viste, med hvilken stor Standhaftighed Fristaterne forstode at drive deres Erobringsplaner igjennem. J Tejas var det, at et Antal americanske Borgere havde ved fingerede Cessioner af Landeiendomme først bemægtiget sig Landet imellem Nueces og Red River, og derefter vidst i Tidens Løb at bringe det dertil, at Teias, en Slavestat, og en sikker Støtte for Slavehandelen i de sydlige Fristater, først anerkjendtes som Fristat af England og Frankerig, de virksomste Modstandere af Slaveriet og Slavehandelen - og derefter selv sluttede sig til den nordamericanske Union. Men endnu var Fristaternes Graadighed ikke tilfredsstillet, og saafremt England ikke indskred paa en kraftfuld Maade, saa vilde Mexico, eller i det mindste Californien falde som Offer for Unionens Erobringssyge; thi, som bekjendt, havde den americanske General Taylor allerede for længst overskredet Mexicos Grændse, der ustridigen dannedes af Nucces; han var senere trængt frem til Rio Grande, havde bemægtiget sig Matamoras, og ventede kun paa Tilførsler for at trænge videre frem. Det var aabenbart de forenede Staters Plan at naae Kysten af det stille Hav og navnligen at vinde for sig Havnen San Francesco, der skildres som den skjønneste i hele Verden. Nu var aabenbart det passende Tidspunct kommet for England, ikke længere at forblive en ørkesløs Tilskuer. – Efter denne Jndledning stillede Lorden sit Spørgsmaal til Ministeriet om hvorledes det forholdt sig med det forrige Ministeriums Mæglingsforslag. Lord Palmerston erklærede sig strax beredvillig til at besvare Spørgsmaalet; men afslog derhos yderligere at indlade sig paa det af Lord G. Bentinck paa Bane bragte Spørgsmaal om Teias, da dette Anliggende var et fat accompli. – At Krigen imellem Mexico og Fristaterne skadede de engelske Jnteresser, indrømmede han, men formeente tillige at Lord G. Bentinck ikke maatte være nøie underrettet, naar han ansaae det som en let Sag for Fristaterne at erobre Mexico, et Land, som havde en Befolkning af 8 a 10 Mill. Mennesker, der med Hensyn til Race, Sprog og Religion vare ganske forskjellige fra Befolkningen i Fristaterne. Han meddeelte dernæst de af Lord G. Bentink æskede nye Oplysninger. – DJsrali beklagede, at Ministerens Svar var utilfredsstillende, men indrømmede derhos at ingen Erklæring kunde være fuldkommen tilfredsstillende, med mindre den indeholdt, at Fristaterne definitivt havde antaget Mæglingstilbudet. Morn. Chronicle indeholder følgende Artikel: "Breve fra Gibraltar omtale det Rygte, at General Cavaignae skal i Provindsen Oran have omringet og ladet springe over Klingen en arabisk Stamme, bestaaende af 600 Personer - Mænd, Koner og Børn - at Krigen nu blev ført som en Tilintetgjørelseskrig, og at de franske Soldater erholdt 10 Fres for ethvert Par Menneskeører, som de afleverede." Man handler, siger Journalen, retfærdigt imod Frankerig, naar man ved Bekjendtgjørelse af slige Rygter giver Regjeringen Leilighed til at oplyse eller gjendrive samme. Morn. Her, vil vide, at det forrige Ministerium havde befalet at formindske den engelske Eftadre paa Platastrømmen, men at det nuværende Ministerium har tilbagekaldt denne befaling og tilstillet Commodore Sir T. Herbert befaling om at concentrere Escadren og oppebie yderligere Jnstructioner.