JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Foruden at denne Bog hertroses, kan vi af egen Overheviisning ei andet end anprise den som et af de tydeligste Philosophiske Skrivter, vi kiende, som uden at blive forstaaelig eller keede med fine Distinctioner, kan læses af enhver, der har sund Menneskeforstand og lære ham at kiende den menneskelige Siel tilligemed dens Evner og Tilbøieligheder. Nürnberg, b. Felseker, Abhandling uber die Unmoglichket eines Beweises vom Dasein Gottes ausblosser Vernuust 1791, 190 S. 8,9 Gr.) Mange, endog agtverdige Fornufts vise, have anseet for en let Sag at kiende Gud af Naturen, hvoriblant en Fenelon, en Rousseau og fl.; men disse Forfattere glemme, at de bringe denne Kundskab med sig fra Aabenbaringen; altsaa er det en Umage, som vel lønner sig, med nærværende Forfatter at giennemgaae Verdens Aarbøger, og ved 6000 Aar. Erfaring giendrive disse Fornuftsvises skimæriske høie Tanker om den menneskelige Fornuft. Paris, b. Guillot, Veillees Bearnoises, par J. P. P. 1790, 2 Tomes 8. (15 Gr. 6 Pf.) Kundskab om Landet, dets Historie og nærværende Forfatning, et Hierte. aabent for Naturens Glæder, og en Gave til at forestille Tingene viser Forfatteren til dette lidet Verk, der end- og uden Blanding af de romantiske Bibilleder, hvorved han troer at give sine. Skilderier fortrinlig Jnteresse, ville have megen Jnteresse, i det mindste for Tydske Læsere. - En Philosophisk Landvert i de under Pyrenæerne beliggende Dale modtager Forfatteren, med en patriarkalsk Gæstefrihed, viser J Ved at have læst dette Værk befinde vi at Forfatteren gaaer blot spekulativisk frem, uden at tage Historien til Hielp, dog er det grunUdgiveren. digt skreven. ham under lærerige Samtaler omkring, at see alle sine bekonomiske Jndretninger, giør Exkursioner imellem de omliggende Bierge, om hvis gamle Historie, Natur og Jnbyggere han meddeler ham Underretning. Derpaa fortsetter Forfatteren sin Reise til de Spanske Grændser. - Denne Reisebeskrivelse endes ganske à la Francois. - med en Roman, Leipzig, b. Göschen: Beschreibung, von Nigritien ans dem Franzssischen des Herrn P. gewesenen Mitglieds des hohen Raths in Senegal und Commandanten des Forts St. Louis, 1790, 112 S. (8). Halle, b. Dreysig: Avrears Kalviorhuckum, oder: Sittensprucke a 3 Tamulischen Palmblattern, udersett mit bemerkungen uber J dische Gelehrsamket von J. C.C. Rüdiger 1791, 28 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Det er Ordsprog, der bruges som For Frifter i de Jndiske Skoler og læres udenad af Børnene og indeholder god oriette J Moral. Juri 5, b. Ziegler: Histor Litterarbiel ograsisches Magazin, errichtet von iner Gesellschaft litterarischer. Treunde in und ausser Dentschland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Herausgegeben von -H. Georg. Mensel Hoft, und Prof. der Geschichte in Erlangen 1791, 3tes Stuck, 332 S., 4tes St. 322 S. ( Thlr. 16 Gr.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Jfølge dette Magazins Anleg maa mange mindre vigtige Ting optages. i samme. Dette og andet hvad der ei morer Enhver, overseer en Litterator gjerne, naar han under dette meget, som nærværende Magazin indeholder, ogsaa finder mangfoldigt, som er ham behageligt. Og det er just Tilfeldet ved disse 2 sidste Stykker af Magazinet., Berlin, u. Stettin b. Nicolai Das gelehrte England, oder: Lexikon der jeglebenden Schriftsteller inGrosbrittannien, Jrland und Nordamerika, uebst einem Verzeichnis ihrer Schritten, vom Jahr, 1770 bis 1790, von Jer. David Reuss Prof. zu Gotting, 2 Th. 1791, 2497459 S. gr. 8. Hvilken Litteraturelsker ønsker ikke at eie dette herlige Verk, for nøiere at blive bekiendt med den Engelske Litteratur. Erlangen b. Palm, der biedre Bretagner, ans dem Franzssischen des Herrn Marmontel 1791, 94 S. 8. (6 Gr.) Skal være et nydelig bearbeidet Stykke, som alle hans Fortellinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Leipzig: Beytrage zu einer genanterne Kenntnis des Afrikanischen Königreichs Dahomy in Guinea: von Robert Norris, and den Englischen. Nebst Beytrag zur Kennt nis Arabiens von Herrn v. Brisson. an dem Franzssischen 1790. Vel har man meget; men dog i Grunden kun lidet over Guinea, dette ulykkelige Land, der sælger sine Børn til Evropæerne og fortiener at kiendes. Leipzig: Bibliothek der neuesten Reisebeschrebungen. Af dette Verk var 1790 allerede udkommen 15 Tommer. Vicenza: Opere del Cavaliero Giuseppe Colpani di Brescia, 4 Tom. Forfatteren roses som en af de gode nyere Digtere. Leiden b. Luchmans: Timæl sophi stæ Lexicon vocum Platonicarumetc. (1 Rthlr. 12. Gr.) Roses fortrinligen. Gottingen; uber die bildung des Volks zur Jndustrie, von ArnoldWagemann 1stes Th. 1791, 364. Et vigtigt Verk i sit Slags, som svarer til sit Løvte. Parma, Opere poctiche di saa Eccellenza il signor Don Alsonso di Varano degli antichi duchi di Cammerino etc. 3 Vol. (12 Paoli Rom. Forfatteren holdes for en af de største. Jtalienske Digtere i dette Aarhundrede. Verona. Opere de signor CirölemoPompei, Gentiluomo eronese, Ogsaa en berømt Jtaliensk Digter. Elbingen, b. Hartman, Frederich der, Einzige im seinen privat und besonders literarischen Stunden, betrachtet von C. Dantol, seinem chemaligen Vorleser a. 791. 120 S. (12 Gr.) Forfatteren, som i 2 Aar var Forlæser. hos Kongen og læste dagligen nogle Timer for ham, meddeler moersomme Anckdoter om Kongens Smag. Paris, b. Garnery: Lettres originales de Mirabeau Corites du donjonde Vinennes, pendantes andes 1777, 78, 79 et 80, contenantous les detail sur da vie prive, ses malheurs, et ses amours avec Sophie Rui, Marquise de mor nier, recucilligs par P. Manuel. Gitoyen Francais. 4 Tom. 1792. Store Mænds Levnetsbeskrivelser. have altid noget tildragende, som giør, at man følger dem endog med Fornøielse i de mindste Detail, og at Miraheauhar spillet en stor og overmaade vigtig Rolle i de sidste Aar af sin Levetid, er meer end bekiendt nok. Berlin u. Kistrin, b. Ochmigke: Enphemia, raus dem Englisehen der Frau Charlotte Lenor in 4 Bander. Originalen til denne Roman roses; men Oversettelsen, skal være noget stiv og tvungen. Leipzig, b. Reinike: Helene Maria Williams Briefe ans Frankreich. an eine Freundingin England im Sommer 1790, Verschieden Anck3døten, die Revolution betreffend, und die Geschichte des Herrn und der Frau du K., ans den Englischen uberzent 1792, 222 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Omendskiønt man i disse Breve hverken maa søger meget nye eller vigtige Efterretninger, saa belønnes man dog for den Møie, man anvender paa sammes Læsning, ved nogle gode Jagttagelser, karakteristiske Trek og Anekdoter, samt ved et underholdende Fordrag. Forfatterinden spores at være.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
et Fruentimmer af Sienie og Kundskaskaber: Hun er en varm Forsvarerinde. af Frankerigs nye Constitution, dog uden overdreven eller konstlet Enthustamme. Leipzig, b. Britkopf. Erzühlungen. und Dialogen von A. G. Meisner. 3 Band. 8. 1790791. Forfatterers Navn er Borgen for disses Godhed. Danzig, b. Troscheel, Johan Elves, der groste Geizhals unsers Jahrhunderts. Eine wahre Geschichte, Denne sande Tildragelse forestiller. den største Karrikatur af en Gierrig. Ethvert Trek, hvorved Plautus, Cervantes eller Moliere have tegnet Gierrighed, finder man i denne Original samlet eller overtroffen." Gottingen un Munster b. Theissing: Emil, oder von der Erziehung nachbewahrten Grundsatzen, von Joh. Georg Heine=Feder 1789, 534 S. in 8. Roses som et af de beste nyere Skrivter over Opdragelsen. Ersurt bi Kaser: Roland eine tragikommische Geschichte aus den Ritter zeiten und unsern Tagen. 1791, 263. S. 8. (14. Gr.) Kan være gods for Elskere af slige, Romaner. Berlin be Unger=Leben Voltaires v. den Marqvis, von Condorcetti. For dem, der lidet kiende denne store Mand, er dette Skrivt vel verd at eie, især da det indeholder gode Anmerkninger over hans Skrivted; men Oversettelsen. skal være slet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
De Franske have opfundet et National=Spil, kaldet: Delassement du pere Girard, eller: la paale de Henri 4, mise an pot en 1792. Samme eversat paa Tydsk. Das Huhn Heinrich des 4ten, inden Topfægethan im Jahr. 1792, ein Nationalspiel. Ein Folio=Bøgen, wovon 20 Exemplare in eine Poket. gehøren. (Preis 5 Livres.) Dette Spil skal være overmaade lærerigt og mørende og - som et Slags Revolutions Historie, det har funden meget bifald baade i Frankrig og Tydskland og er mange Steder valgt til Selskabspil. isteden for det smagløse Lotterie, Grav og andre af samme Suurde. - Der ere 83 Raden, hvoraf hver har sit Navn, saasom Despotismen, de 16 Qvarterer, Lettres de Cachet, Bastilien, GeneralToldforpagterne, Geistligheden, Adelen, Monkenera. Dette Spil, som er fattelig for alle Menneskeklasser, opvekker Kierlighed. og Agt for den Franske Revolution, ved at fremstille de Aarsager, der have frembragt den og de lykkelige Udsigter over Følgerne af Constitutionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Dictionaire bibliographique, historique et critique des livres rares, pretieux, curiet, ostimes et recherches, quinont aucun prix sige, tant des anteurs conus, que de ceux, qui ne le sont-pas, soit manuscrits, avant et depuis invention de Fimprimerie, soit imprimes, et qui ont paru successive ment de nos jours, en Frangais, Grec. Latin, Italien, EspagnolAnglois etc. Paris, 3 Vol. 8, 3 Thl. 12 Gr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-01
Jfald dette Verk holder, hvad det lover, da bliver det en sand Skat for alle Literaturelskere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Hs. N. Majestæt har under 28de Decemb. 1792 allernaadigst behaget at udgive en Forordning af følgende Jndhold: Al. Skibsmandskabet bør være berettiget til, for tilgodehavende Hyre og Føring, at nyde forlods Betaling og Udlæg i Rederens Boe, først i Fragten, dernæst i Skibet med Tilbehør, og endelig i det indladede Gods, for saavidt samme er Rederens Eiendom, alt frem for Bodmerier eller andre Panter Creditorer. Hvortil end videre føles disse nærmere Bestemmelser: a) Naar Skibsfolk have været hyrede for en vis Reise, (hvor lang den end maatte være) bør de nyde denne Fortrins=Ret, for al den Hyre de have tilgode, saavel for Ud som Hiem Reisen. b) Ere de antagne for Maaneds=Hyre, uden at Reisen er nøie destemt (for Exempel: om Skibet skal gaae paa Fragt i Middelhavet, eller paa andre Steder) tilkommer dem denne Forlods Betaling, for de sidste tolv Maaneder. c) Lige Ret bør og Skipperen, Styrmanden og alle andre, som tiene paa Skibet, nye de for deres tilgodehavende Lønninger, hvorunder ogsaa deres Føring, men ikke de ( saakaldte) Douceurer skal vare indgrebne. d) Dog skulle saadanne Fordringer giøres anhængige ved Retten, inden 6 Uger efterat Skibet har udlosset, naar det er hiemkommet med Ladning; men, har det været baglastet, da inden 3 Uger efter Ankomsten. Tager nogen heri Forsømmelse, ansees han at have crediteret Rederen sin Fordring, hvilken da kommer i Classe med Krav, efter Haandskrifter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Angaaende en Skippers Ret til Erstatning for udlagte Penge, eller trukne Vexler, til Skibets Fornødenhed. Naar Skipperen ( som er bemyndiget til at optage Penge paa Bodmerie) har, paa en mindre bekostelig Maade, tilveiebragt det, der udkræves til Skibets nødvendige Udgifter og Reisens Fortsettelse, ved enten selv at forstrække samme, eller derfor at trække Vexel paa Re deren, vilde det ikke allene være i høieste Grad, ubilligt, om han skulde lide det Tab, for hvilket han kunde blive udsat, dersom han, i Tilfælde af Rederens Uvederheftighed, blot skulde concurere med de uprioriterede Creditorer i dennes Boe, for de, til dette Brug, udlagte Penge eller trukne Vexlers Beløb; men hertil kommer endnu denne vigtige Grund, at da Danske og Norske Lovs 45. 1. ikke tillader Skipper at optage Penge paa Bodmerie, uden i Nøds Tilfælde, og naar han ingen Vexet kan trække paa sine Redere, saa tilsiger Retfærdighed, at han bør beskyttes for Tab, naar han, ved at handle efter Lovens Forskrift, har gavnet sin Reder, eller dennes Boe, og det kan ei formodes, at Lovgiveren har villet paa byrde ham, derved at sætte sin egen Formue i Vove og sin personlige Frihed i Fare. J Betragtning af disse Grunde, have Vi fundet for godt, herved at stadfæste;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
At en Skippers Fordringer, for udlagte Penge, til nødvendige Udgifter paa den sidste Reise, samt for Vexler, som han, til saadant Brug, har trukket paa sin Reder, men med Protest er gaaet tilage paa ham, som Udstæder, bør i Rederens Concurs=Boe, nyde forlods Betaling og udlæg i Fragten, samt Skibet. med Tilbehør og det indladte Gods, saavidt samme er Rederens Eiendom, lige med Bodmerie=Breve; dog bør de Jndsigelser, som af andre Creditorer maatte giøres enten imod Regningernes Rigtighed, eller Omkostningernes Nødvendighed, af den vedkommende SkifteRet paakiendes og bedømmes. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Under samme Dato har Hs. Maj. ved Placat allernaadigst befalet:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
At fra Begyndelsen af Aarer 1793 og siden skal al Accise af Skibe og Varer ved alle Toldsteder i Danmark og Norge, ligesom det hidtil ved nogle har været og er befalet, mod tages af Vore Told Oppebørsels Betiente til lige med Tolden, og maae derfor aldeles ingen Skriverpenge gives eller tages. Hvorefter alle og enhver kunne vide sig at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Udtog af de nyeste Efterretninger om adskillige Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Nogle skulle efter Kongens Død endog have erklæret, at de herefter ikke vilde møde i N. C. Man skal have tilkiendegivet Dronningen, at hun nu tilligemed de kongelige Børn, af hvilke Dotteren allerede før Faderens Henrettelse var meget syg, kan frie og uforhindret begive sig udaf Frankerig, hvorhen hun vill. - Da Stor brittannien væbner sig saa stærk til Søes, er der givet Ordre til at udruste fleere Krigskibe, saavel i Brest, som i de andre franske Krigs havne. I det middellandske Hav ere nogle Skibe af den franske Flaade ved Uveir deels forliiste, deels beskadigede, hvorved det forehavte Angreb enten paa Sardinien, eller Kirkestaten skal være standset. Man har endog været nødt til at søge Tilflugt i de neapolitanske Havne, hvor man nyelig tilforn havde tvunget Regieringen til at erkiende den franske Republik og herefter ikke at legge nogen Hindring i Veien for Hr. Semonvilles Antagelse som fransk Gesandt i Constantinopel. - General Dumourier har efter sin Ankomst til Paris formedelst Sygdom ikke kundet fremstille sig for N. C.,men dog indsendt haarde Besværinger over Krigsministerens, Hr. Paches, Forsømmelighed i at foranstalte det Nødvendige til Krigshærene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Feldmarschal Luckner, som var befalet ikke at begive sig uden for Paris, har nu faaet Friehed til at reise bort, hvorhen ham lyster. Man ventede endeel af de franske Generaler, hvoriblandt ogsaa Hr. Custine, til Paris for der at overlegge med hinanden Krigsoperationerne i tilkommende Feldttog. - Hvorledes Frankerig ellers i Henseende til Penge og Levnets midler vil kunde udholde Krigen, er ubegribeligt, da Krigsudgivterne i sidstafvigte December Maaned allene have beløbet sig til 118, Millioner Livres; da Assignaternes Værdie er faldet betydelig i Republikens Lande selv, og følgelig endnu dybere udenlands; da Storbrittannien ei allene har hindret disses Jndførsel i sine Stater, men endog forbudet al Udførsel af Korn og øvrige Levnetsmidler til franske Havne ; og endelig da Mangel paa Proviant og Fonrage skal være almindelig baade i Frankerig selv, og i de indtagne østerrigske Nederlande. Mairen i Paris Hr. Chambon, har selv for N. C. yttret sin Bekymring over disse Mangler, men de herskende Orleanister, som ikke ville høre om noget saadant, udskrige ham derfor at være af det rolandske Partie, og ei længer at fortiene Nationens Tillid. - J den almindelige Sikkerheds Anstalt ere nogle nye Medlemmer indsatte, men ogsaa denne Forandring har været en Aarsag til de meget tumultuariske Optriin, der forvirrede N. C. i de sidste Dage for Ludvigs Død. Der har og været Uroligheder i Pariis farmedelst en nye Commoedie, Lovenes Ven kaldet, hvori Hr. Marat, meget tydelig, men just ikke til sin Ære og Fordeel er afskildet. Hr. Calonne var afseilet fra London til Lissabon, og agtede at begive sig derfra til Madrit, hvor man naturligviis er opbragt over det lidet Jndtryk af det Spanske Hofs Forestillinger paa Natinal Conventet til at skaane Ludvigs Liv. J Rouen havde allerede yttret sig Bevægelser af et kongelig findet Partie, som dog efter Forlydende vare dæmpede; men paa de franske vestindiske Øer vil man aldeles ikke vide af den republikanske Regiering. - J Genua søger man at faae den nye franske Regieringsform indført.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Tydskland. De østerrigske Regimenter, som ere beordrede til at forstærke den mod Frankerig stridende Krigsbær, skulle samtligen inden Midten af Marts Maaned være paa det bestemte Sted. Til samme Tid ventedes ogsaa en stor Deel af Rigaarmeen samlet, der ligesom de østerrigske Tropper skal staae under Prindsen af Coburgs Overcommands. I de østerrigske Arvelande giøres anseelige frivillige Bidrag i Penge til Krigens Fortsættelse imod Frankerig. - Erkehertuginde Christina, som tilligemed sin Gemahl, Hertug Albert af Sachsen Teschen, ventedes til Wien, ere begge reiste til Pisa, hvor Hertugen vil betiene sig af Badet til at styrke sin svage Helbred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Kongen af Preussen bliver ved sin Armee, og kommer ikke i denne Vinter til Berlin. Til at bedække de preussiske Lande i den westphalske Kreds, sammentrækkes et anseeligt Corps ved Wesel, hvorover Prinds Friderich af Brunsvig skal føre Commando. Hs. Durch. lauchtighed var allerede afreist fra Berlin til Rigstaden Frankfurt for at modtage sin Forholdsordre af Kongen. Den preussiske General=Feldtmarschal, Hertugen af Brunsvig, var syg af Feber, men man havde god Forhaabom at see ham snart helbredet. Adskillige, saavel østerrigske, som preussiske Officierer skulle i Feldttaget mod Frankerig ikke have gjort deres Pligt, og derfor være sendte tilbage, da deres Forhold bliver underkastet Undersøgelse og Dom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
- De pfalg bayerske Lande have ved dette Aars Begyndelse høitideligholdt Churfyrstens 50de Regieringgaar. - Churfyrsten af Sachsen har i afvigte Maaned holdet Landdag, og der atter lagt for Dagen sin utrættelige Omsorg for sine Landes Velstand. Man beregver det sachsiske Rigskontingent til 4500 Mand, der efter Forlydende skulle marschere til Fulda i øvrigt syntes det hidindtil, at Churfyrsten, ikke vilde tage videre Deel i Krigen imod Frankerig. - J Rigestaden Aachen skal den franske General Dampierre have tvunget Jndvaanerne til at indføre den franske Regieringsform.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Storbrittannien, som i en Tid af 6 Uger havde allerede rustet sig saa stærk til Søes, at det alt havde en Flaade af 30 Krigskibe færdig til at udløbe, har forøget sine Rustninger, siden der blev skudt fra de franske Batterier efter et af de engelske Skibe, der krydsede uden for Brest, da dette, men som der siges uden at have hidset Flag, vovede sig noget nær til Havnen. Matrospresningen er derfor begyndt, og den heele engelske Landmilits, som beregnes til 37000 Mand, sættes i marschhfærdig Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Den storbrittanniske Gesandt i Haag har ogsaa forlangt af General=Staterne, at Republiken væbnede sig tilstrækkelig baade til Lands og Vands, hvilket ei allene er samtykket, men drives endog med mueligste Hurtighed. Hovedanførselen over den engelske Flaade i Canalen skal være bestemt for Lord Howe, og Admiral Barrington blive næstkommanderende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Det igientagne Forlangende af den franske Gesandt, Hr. Chauvelin, om en Conference med Statssekretairen, Lord Greenille, er afslaaer, og han skal derpaa være reist fra London, hvor man efter de nyeste Beretninger ansaae Fredens Vedvarelse for umuelig. - Man slutter af Statholderens Talle ved det irlandske Parlements Aabning, at Catholikerne i Jrland kunne vente Forbedring i deres Vilkaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Paven har virkelig begieret Hielp af Storbrittannien imod det befrygtende Angreb af de Fran skee. Oppositionspartiet i Underhuset, hvor Hr. For er dets Hoved, skal nu i det høieste ikkun bestaae af 50 Lemmer, og i Overhuset er dets Antal endnu langt ringere. - Den bestemte Fængselstid over Lord Gordon, som har gjort sig berygtet ved adskillige selsomme Handlinger, saasom at bekiende sig til den jødiske Religion, er nu udløben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Polen. Foruden det anseelige Antal af russiske Tropper, som allerede staae i de polske Lande til den indvortes Roligheds Beskyttelse. og Veligeholdelse, rykker ogsaa et preussisk Corps paa 15 til 16000 Mand under GeneralMøllendorffs Anførsel i samme Hensigt ind i Landskabet Storpolen. I det udstedte preussiske Manifest siges, at dette skeer, for at standse, den der grasserende franske Revolutions=Sygdom og hindre dens udbredende Smitte i de til grændsende Lande. - Paa Rigsdagen i Grod no arbeider nu en Commission af 36 Personer, af Senatet og Adelen paa et Udkast til den nye Constitution, dog indhentes ogsaa de ringeste Stænders Betænkning over visse Poster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Jndsendt. Jere alene den Belhavende, men ogsaa den fattige Jndvaaner i Middelfart celebrerede Hs. Majestets vores allernaadigste Konges Fødsels Dag med en almindelig Glæde. Denne sidstes Glæde foranstaltede Hr. Kammenherre von Adeler paa Hinsgavl i Fyhn, i et afham selv uden Byens ringeste Medhielp, indrettet Huus med Lys og Varme, til Uld Spind og Klæde=Væverie, for J. H. Kocks Fabrik i Fridericia. bemeldte Hr. Kammerherren gav til de derværende Arbeidere et godt Maaltid Mad, og derefter Musik og Dands Denne Spinde=Foranstaltning, som nu er en nye og god Næringsvei for Middelfart Byes Fattige, viser nu en god Fremgang, uagtet ondskabsfulde Fordomme og Egensindighed lagde mange Hindringer i Veien for det, men siden Hr. Kammerherre Adeler alene bestyrer samme, opnaaer den fra Dag til Dag en større Fuldkommenhed. Han opmuntrer Arbeiderne med ugentlige og qvartaliter Premier til de flittigste og beste. Hæld den Mand, som agter ingen Hindringer og med Patriotisme og Jver understøtter den Stræbsomme og Fattige og lader dem tage Deel i sine Glæder. ger behagede Livets og Dødens Herre.) den 3die d. M., ved en sagte og salig Död, at bortkalde fra denne Verden 1/2 min fromme og retskafne Mand Confer rence=Raad Hans de Hoffmann, Amtmand 1/2 over Coldinghuus Amt, efter en lang. varig og immertefuld Sygdom. Dette mk. store Tab, giver jeg mig den Ære her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
ved at bekiendtgjöre min salig Mands og mine Venner og Paarörende, forvisset * om, at de ville tage Deel i min billige J. Sorg over Savnet af den bedste og kier 12 ligste Ægtefælle, den redeligste og uegen. -, nyttigste Mand. Fridericia, den 4de 9 Februarii 1793. Maria Elisabeth Beenfeldt. 1 salig Hoffmans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-08
Bekiendtgiørelser. Det Kongelige danske Cancellie haver under 26de Januarii tilskrevet mig saaledes: Da der til Cancelliet er indkommen Forespørge sel om, enhver som har faaet Afskeeds= eller Frie Pas, kan i Følge Forordningen af 20 Junii 1783. dens 2 den 4de og 7 §. K., have Ret til at forlade baade Distriktet og Godset, samt at opholde sig, og søge Næring paa hvad Sted i Landet han lyster, Og man ved den Leilighed er bleven underrettet om at bemeldte Forordning i dette Tilfælde, skal paa endeel Steder være bleven urigtig forstaaet, eller urigtelig fortolket; Saa skulle man tientligst anmde Hr. Conferentz=Raad, at De ville behage offentligen at bekiengiøre, at enhver, som af Sessionen har erholdt enten Udygtigheds=Afskeeds= eller Frie=Pas, ikke fra den Tid af er bunden enten til Godset eller Distrittet, men har Ret til at søge sit Ophold og Levebrød hvor han finder for godt, Hvilket herved til alle vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Fridericia den 1ste Februarii 1793. H. de Hoffmann.