JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Ordets første bemærkelse kommer uden Tvivl af det islandske lura, at være borsk, blunde; thi det ligger i Ordets Begreb, at den, som vil luxe, maa holde sig stille og lade som han sover. Tage sig en Luur kommer af det islandske Lux, Dorskhed. Men Talemaaden, luur ham, eller: Lurendreier og Lurendreierie, synes at have en anden bemærkelse. Lure betegner endnu i det Engelske Lokkemaden for Jagtfalke, og i ugentlig Forstand Lokkemad i Almindelighed. to lure er at lokke Falken til sig enten ved Lokkemad eller Fjederspil. Af den, som forretter denne Gierning, synes Ordet Lurendreier at være tagen. Luur ham betegner altsaa ikke ligefrem at lue paa nogen, men at forlokke nogen. to allure og Aliurement (lokke til sig, Forlokkelse, er meget almindeligt i det Engelske og kommer af Lure.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Det hos de Gamle brugelige Trompet, som kaldtes Luur, kommer af et andet Ord, nemlig det islandske Ludr, et Valdhorn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 17de Marts. De senere, angaaende Hs. Kongel. Majestæts Ophold i Wien, hertil indkomne Meddelelser, indeholde den for alle Undersaatter høist glædelige Efterretning, at Hs. Majestæt den 13de Januari havde forladt Sengen, og befundet sig fuldkommen deel, at Allerhøistsamme den 14de modtog et Besøg af Hs. Majestæt Keiseren af Østerrige, og den 17de af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, at Kongen den 18de gjorde den første Spadseretour tilfods efter Sygdommen, og at Hs. Majestæt siden, efter Sædvane, er vedblevet at tage de Indretninger, der saavel fra Videnskabens som Konstens Side udmærke denne Keiserstad, i allernaadigst Øiesyn. (Stats=T.) Adræsten har et læseværdigt Stykke om en gavnlig og passende Sysselsættelse for
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Arrestantere, som i Fangehuse maa hensidde i Uvirksomhed, og fra Morgen til Aften skue paa fire Vægge. Vist er det, at Ørkesløshed, som man siger, er Fandens Hovedpude; men om det just vilde være gavnligt at give Fanger, hvis Sag endnu er afgjort (og saadanne kan dog her vel kun menes), nogen Tidsfordriv ved Arbeide, tvivler Anmelderen meget om; thi deels vilde man derved gjøre Jnqvisiten Fangenskabet taaleligere, end det efter sin Natur bør være, naar det skal lede til Bekjendelse, deels vilde man derved let kunne give dem Midler i Hænde til Undvigelse. Det rigtigste er, ved den hurtigste Retspleie at gjøre Fangenskabet saa kort som mueligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Mariboe, d. 23de Marts. Den 14de d. M. var der Auction i Stege paa Møen over Koster Færgegaard til Bortforpagtning. En stor Mængde Lysthavende indfandt sig. Der blev budt, 306 Tønder Byg i aarlig Afgivt, som skulde betales efter Capitelstaxten, men som ei blev approberet af Eieren; dog er Gaarden siden bleven bortforpagtet underhaanden for ovenmeldte Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Kammerraad Phaffs Sag paa Møen er nu paadømt ved Høiesteret. Den verede uafbrudt i fire samfulde Dage. Dommen lød saaledes: "Kammerraad Phaff bør for Justitiens Tiltale i denne Sag fri at være o. s. v. Til Markedet i Rødbye, den 21de Marts, indfandt sig en stor Mængde Mennesker; men med Handelen var det lidet eller rettere slet intet bevendt. Atter sporedes Pengemangel. Et Par Støvler bleve solgte for 7 Rbdlr. 3 Mk., en Hest for 3 a 400 Rbd. En stor Deel Holstenere med deres Specier maatte vende tilbage med uforrettet Sag. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Nyekjøbing paa Falster, den 29de Marts. J Søndags Aftes blev en Discipel, i det han vilde gaae hjem til sit Logis, overfaldet af en Sadelmagersvend, uden at Disciplen havde givet dette kaade Menneske den mindste Anledning til slig Opførsel, men derfor maatte han og bøde 10 Rbd. N. V. foruden Sagens Omkostninger. - Kjøbmand Sandre her i Byen har i disse Dage kjøbt Grønsunds Færgegaard med tilhørende Jorder, bestaaende af 160 Tønder Land, tilligemed fuld Besætning, af Hr. Lieutenant Lund ved Søetaten, for 66700 Rbdlr. N. V. S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Kjøbenhavns Børs den 28de Marti. Cours. Hamb. 2 M. 604, a vista 612. London 2 M. 22 1/2 Rbdlr. Spec. 610. - Specler solgtes til 37 1/2 a 36 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 68 1/2 pr. 100; Oblig. 270.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Paa Mariæ Undfangelsesfest holdt i Wien den bekiendte Werner en Prækken, hvis Æmne var Hemmeligheden i Marias ubesmittede Undfangelse, som den Gudopfyldte reen menneskelige Kjerligheds Hemmlighed. J den første Afdeling opmuntrede han sine Tilhørere til at tilbede Hemmeligheden, i den anden bestræbte han sig for at lade dem anne samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
J Overhuset tilstod nyligen Lord Melville, Chef for det engelske Admiralitet, at de franske, ja selv de russiske og danske Skibe vare i Henseende til Bygningsmaaden beqvemmere til Manøvrerne end de engelske De polske Tropper have nu faaet russisk Mondering. Officiererne have mørkeblaa med gule Rabatter, og de hvide Knapper ere betegnede med deres Regimentsnummer. Officiererne ere ved Lodkastning blevne ansatte ved de 8 Cavallerie= og 12 Jnfanterieregimenter, de øvrige, hvis Tal endnu er temmelig stort, vente paa deres videre Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Det nylig udkomne Svar paa Marschal Davousts Memoire angaaende hans Forsvar og Forvaltning af Hamborg, er vigtigt, da dets Forfatter ved et lykkeligt Tilfælde har havt Adgang til Gouverneuren, General Hogendorps Archiv. Fredstractaten af 30 Mai 1814 havde en hemmelig Artikel, som lyder saaledes: Da Regjeringen i den hemmelige Artikel i Conventionen af 23 April, har tilbudet sig at erstatte den Hamborgske Bank Penge, og anvende alle sine Bestræbelser, for igjen at opspore dem, saa lover den at anordne de strængeste Eftersøgninger, for at komme paa Spor efter hine Penge, og at forfølge alle dem, der maatte ville lægge Dølgsmaal derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
J Ny-Sydwales, hvorhen der først siden Coloniens Anlæg bragtes Huusdyr, have disse saaledes formeret sig, at et Pund Kjød ikke koster mere end 4 Pence. Ogsaa Hvede falder i Prisen, og Uld er den bedste Handelsartikel. Over de derværende saakaldte blaa Bjerge, som man først nyligen har begyndt at drage over, og som hidtil ansaaes for aldeles uveisom, skal der anlægges en Landevei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Da Napoleon saae sig tvungen til at ophæve Acres Beleiring, tilskrev Sidney Smith, der forsvarede Staden, ham følgende Brev, Omstændighederne foranledige mig til at yttre det Ønske, at De maatte ville eftertænke det Ubestandige i de menneskelige Ting. Havde De virkelig nogensinde troet, at en Fange i Tempels Fængsler, at en Ulykkelig, som De ikke vilde interessere Dem for, da De dog, mægtig, som De den Gang var (efter Tilbagekomsten fra de italienske Feldttoge, kunde gjort ham en vigtig Tjeneste, at den samme Mand vilde blive Deres Modstander, og i Syriens Ørkener tvinge Dem til at ophæve Beleiringen af et usselt Hull, De maa tilstaae, at det er en Begivenhed, som overgaaer al menneskelig Beregning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Allerede en rum Tid har de Lærdes Opmærksomhed været henvendt paa de fossiliske Levninger af en ubekjendt Dyreart, som man gjentagne Gange har fundet paa adskillige Steder, især i Nordamerica og Siberien. Da man siden havde paa flere Steder, opgravet saadanne Been, troede man i Begyndelsen, at de hidrørte fra Kjæmper, Elephanter eller Hippopotamer; men i Rusland og i Amerika kaldte man dem Mammuth=Been. Vanskeligt var det at bestemme, til hvilken Dyreclasse hine enkelte og usammenhængede Tænder og Knokler egentligen hørte, men i Slutningen af det forrige Aarhundrede er man endeligen overkommet to fuldstændige Beenrad. Det ene gjemmes i Museet i Philladelphia og det andet har Forfatteren af denne Beretning seet i Aaret 1803 i London, hvor Eieren, Hr. Rembrandt Peale, lod det offentligen see for Penge, og lod sig derhos forlyde med, at han agtede at reise omkring dermed i alle europæiske Hovedstæder. - Dette colossalske Beenrad er 1799 fundet i New York. J Begyndelsen, manglede adskillige Deele deraf, man fortsatte derfor Eftergravningen paa samme Sted og var omsider i Aaret 1801 saa lykkelig at complettere det. Ved samme Eftergravning fandtes ogsaa Benene af det Skelet, der gjemmes i Philladelphia. Dette Dyr hører ganske bestemt til de kjødædende, og at dømme efter dets uhyre Masser kan man sige, at ligesom Elephanten staaer i Spidsen for de frugt ædende Dyr, saaledes stod Mammuthen øverst i Classen af de kjødædende. Ligesom Elephanten har ogsaa Mammuthen to uhyre store Fangetænder, skjønt af anden Sammensætning og sneglformigen snote. Man har troet, at de ligesom Elephantens, skulde stilles med Spidsen opad, men mange ere af den Mening, at de netop skulle staae omvendte. Tændernes og Kindbenenes Form sætter. det uden for al Tvivl, at Dyret maa have hørt til de kjødædende. Det har aldeles ingen Lighed, med det Dyr, hvis Skelet findes i det Kgl. naturhist. Cabinet i Madrid. Dets Fødder have nogen Lighed med Næsehornets. Det har 18 Par Ribber, der ere sveifede, men ikke flade som Elephantens. Jndvaanerne i Nordamerica have en meget gammel Tradition derom, der tilstrækkeligen godtgjør hiin Dyrearts Tilværelse og Udryddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Efter al Sandsynlighed, gaves der fordum i Amerida, maaskee paa een og samme Tid, 4 Dyreclasser, af uhyre Størrelse og ganske forskjellig, ja maaskee endog modsat Natur: 1) Mammuth, der hører til de kjødædende Dyr. 2) Et frugtædende, fra Elephanten ganske forskjelligt og denne i Størrelse langt overlegent Dyr. 3) En stor indiansk Tyreart. 4) Endnu et andet fredelige Dyr, hvoraf man i det Kgl. Cabinet i Madrid, seer et prægtigt Beenrad, fundet i Sydamerica. Nogle Levninger af saadanne Dyr ere ogsaa fundne i Virginien. - Endskiønt der mueligen endnu i de af intet Menneske hidtil undersøgte eller gjennemvandrede Egne af det indre Africa, henad Polerne eller i Oceanets Dybde endnu kunde findes Dyr af disse Arter, saa er det dog af mangen Grund sandsynligt, at hiin Dyreart er gaaet under. Eieren af hiint Beenrad, i London har føjet til sin Beskrivelse derover Dimensionerne efter engelsk Maal. De fornemste ere følgende: Høiden indtil Skuldren 11 Fod; Høide indtil over Hoften 9 Fod, Længde fra Snuden indtil bag paa Ryggen 15 Fod; Længde fra Spidsen af Fange tænderne indtil Enden af Halen i Krumning 31 Fod og i lige Linie 20 Fod. Kroppens Gjennemsnit 5 Fod 8 Tommer; det underste Kjævebeens Længde 2 Fod 10 Tømmer; Fangetændernes Længde 10 Fod 7 Tommer, en Tands Peripherie 1 Fod 6 1/2 Tommer, og dens Vægt 4 Pund 10 Unzer. Skelettets Vægt i det Hele er 1000 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Wien, d. 15 Marts. Vor Hoftidende indeholder følgende af de allierede Magter mod Napoleon udstedte vigtige Declaration. De Magter, som undertegnede Tractaten til Paris og forsamlede sig paa Kongressen i Wien, have erfaret Napoleon Bonapartes Undvigelse og Jndtrædelse i Frankrig med væbnet Haand, og skylde deres egen Værdighed og den selskabelige Ordens Jnteresse, at lægge de Følelser, som denne Begivenhed har opvakt hos dem, for Dagen i en høitidelig Erklæring. - Bonaparte har, ved at bryde den Overeenskomst, som anviste ham Øen Elba til Opholdsted, tilintetgjort den eneste Rets betingelse, hiertil hans Existents var nyttet. Ved at betræde fransk Grund med det Forsæt at afstedkomme Uroligheder og Forstyrrelse, har han berøvet sig selv alt lovligt Værn, og erklæret for Verdens Aasyn, at hverken Fred eller Vaabenstilstand med ham kan bestaae. - Wagterne erklære derfor, at Napoleon Bonaparte har reven sig løs fra alle borgerlige og lovlige Forholde, og, som Fiende og Forstyrrer af Verdens Rolighed, giver sig til Priis for den offentlige Straffedom. - De erklære tillige, at de, med den faste Beslutning, at hævde Parisertractaten af 30 Mai 1814, og de ved denne Tractat anordnede Foranstaltninger, som og dem, de for at fuldstændiggjøre og befæste samme enten allerede have truffet eller siden kunne træffe, ville anvende alle deres Midler og gjenforene alle deres Kræfter, for at den almindelige Fred, som er Gienstanden for hele Europas Ønsker, og det stadige Formaal for deres Bestræbelser, ikke paa ny skal brydes, men meget mere blive sikkret mod ethvert Forsøg, der maatte true med igjen at bringe Revolutionens Uordener og Ulykker over Nationerne. - Og skjøndt fuldkommen overtydede om, at hele Frankrig, forenet om sin retmæssige Behersker, vil inden kort Tid tilintetgjøre dette sidste Vovestykke af en afmægtig Ubesindighed, saa erklære dog Europas samtlige Souverainer, besjællede af samme Følelser og ledede af samme Grundsætninger, at de, hvis der mod al Forventning skulde af denne Begivenhed opstaae nogen virkelig Fare, ville være beredvillige til paa første Forlangende at yde Kongen af Frankrig og den franske Nation, saavelsom enhver anden truet Regjering, all fornøden Hielp til at tilveiebringe den offentlige Rolighed, og at tage fælleds Forholdsregler imod dem, som maatte søge at forstyrre samme. - Ovenstaaende Erklæring skal bekjendtgjøres offentlig, saaledes som den er indført i Protocollen, som førtes i den i Wien forsamlede Kongresses Møde den 18 Marts 1819. - Saaledes skeet og verificeret af de Befuldmægtigede for de 8 Magter, som have underskrevet Tractaten til Paris. - Her følge Underskrivterne i Hoffernes alphabetiske Orden efter de franske Ravne).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Østerrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Portugal. Fyrst Metternich. Grev Palmela. Baron Wessenberg. Saldanh. Lobo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Preussen. P. Comes Labrador, Fyrst Hardenberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Friherre Humboldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Rusland. Fyrst Talleyrand. Grev Rosumowsky. Hertugen af Dalberg. Grev Stakkelberg. Latourdupin. Grev Nesselode. Grev Alexis af Noailles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Storbritannien. Sverrig. Wellington. Clancarty. Løwenhielm. Catchart, Stewart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
- Det er tilforladeligt, at de høie Allierede have besluttet at lade 500,000 Mand rykke ind i Frankrig, hvis denne Forholdsregel skulde være mødvendig for at bevare Bourbonernes Trone og Europas Rolighed. Dersom Bonaparte fandt stort Tilhæng hos Nationen, vilde man endog forstørre denne Armee. - Jdag har den østerrigske Regjering besluttet at lade Landeværnet vedblive paa dets forrige Fod. Man vil ogsaa ufortøvet begynde med en ny Udskrivning af 200,000 Mand i hele Monarchiet. - Fyrst Talleyrand skal have yttret, at hvis de allierede Magter ikke understøttede Kongen af Frankrig, skunde Bonaparte maaskee sætte sine Hensigter igjennem. Men denne Understøttelse er vis. - Jdag aflagde Deres Majestæter, Kongen af Preussen og af Bayern et Besøg hos Prinds Tugen, forhen Vicekonge af Jtalien, og spiste siden til Middag hos ham i Selskab med Hs. Majestæt Keiseren af Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-01
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 9942saaTolvte Aargang. No. 26. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 April 1816. Til en Ven paa Landet. IV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-01
Endnu bestandigen er Bonapartes Ankomst til Frankrig Gjenstanden for alle Samtaler i Hovedstaden, og Opmærksomheden uafladelig spændt paa Paris, dette politiske Hekla, der nu i en Tid af 25 Aar har sprudet Jld over Europa og bedækket saa mange af dets skjønneste Egne med sin sorte og brændende Lava. Den franske Revolution har megen Lighed med de Sørgespil, som allerede synes at være endte i tredie Act med Heltens Død, men desuagtet endnu have en fjerde og femte Act, kun med den Forskjel, at i de virkelige Sørgespil Jnteressen ophører med tredie Act estedet for at den i den store politiske Tragødie end mere spændes der, hvor den ganske synes at have ophørt. - Vore Efterretninger om Frankrigs nyeste Anliggender blive vel med hver Dag udførligere, men beholder dog stedse en meget eensidig Caracteer. Jeg har i et af mine forrige Breve ikke ret kunnet forklare Dem, hvorledes Bonaparte egentligen undkom fra den saa strængt bevogtede Klippese. Vi have nu den engelske Oberst Campbells egenhændige Skrivelse til Gouverneuren i Livorno denne Gjenstand, angaaende. Brevet er skrevet den 28de Februari Kl. 2 om Eftermiddagen, ombord paa Fregatten Partringe. General! Jeg har den Ære, at melde Dem, at Bonaparte i Søndags Aftes har forladt Elba med alle sine Tropper og de Personer, der omgive ham. Han har efterladt i Porto Ferrajo den forrige Maire Lapi, een af hans Kammerherrer, som Gouverneur med Rang af Brigadegeneral. Paa mit Spørgsmaal, om han agtede at forsvare Øen mod de allierede Magter, erklærede han, at naar han var istand dertil vilde han kun overgive den til Bon parte, eller efter hans befaling. Bonaparte har ladet en Corse blive der, og Nationalgarden uden Vaaben. Hans Moder og hans Søster Pauline ere blevne i Porto Ferrajo. Han har medtaget nogle Canoner, adskillige Heste og Levnetsmidler for nogle Dage; han har Brigantinen Jnconstance, Bombardeerskibene La Stella og Caroline og 4 Feluker, paa hvilke han har indskibet sine Tropper, med sig. I Gaar Eftermiddags tabte man i Porto Ferrajo den lille Flaade norden for Capraie af Sigte, og jeg troer derfor, at det var hans Hensigt, at seile til Antibes eller Nabokysterne af Frankrig eller Piemont. - Kampbell."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-01
Her møder en gammel Adelig en Abbe og en Vindspiller. De complimentere hinanden paa en comisk Maade. Bladet II faut jamais se defaire de des vieux habits (Man bør aldrig skille sig ved sine gamle Klæder) skal sigte til en virkelig Begivenhed. Af to Ci devants var den ene en Udvandret, og den anden havde aabnet en Restaurant. Hiin kommer tilbage, og hans Broder gjør ham en Foræring med de omhyggelig opbevarede Hofklæder. "De ere mig for vide, raaber den Tilbagekomne, og mig ere de for snevre, svarer Restaurateuren, hvis Mave imidlertid var bleven trind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-01
- Hr. Bons=Sec noterer de Dage, paa hvilke de længe tilbageholdte Renter skulle udbetales ham igjen. - Men ei at tale om den Aand, der yttrede sig i disse og mange flere Carricaturer, der offentligen solgtes, saa saae man ogsaa ved mange Leiligheder mærkelige Træk hos mange af en under Asken Almende Glød. Ved det Kongl. Jnstituts første Classes offentlige Møde d. 1ste Oct. f. A. havde Classen sendt Bud til den fra Revolutionens Dage saa berygtede og som Konstner saa berømte Maler David, der i sin Tid stemte for Ludvig XVI Død, for at formaae ham til at blive borte, da Hertugen af Angouleme agtede at komme der. Men David optog dette meget ilde, indfandt sig alligevel, og satte sig ikke langt fra Hertugen. Da man ved Oplæsningen af de kronede Elevers Navne ogsaa nævnte hans Navn, men noget sagte, gjentog han det selv ganske høit. - Den gjenindførte Trykkefrihed gav naturligviis Leilighed til, at der ligesaa godt kunde fremkomme Skrifter mod det regierende, som imod det styrtede Dynastie. Til det første Slags hørte især den under Carnots Navn i Brüssel allerede i Julii Maaned f. A. udkomne Memoire adresse au Roi, der gjorde saamegen Opsigt. Hvad Chateaubriants Bog var for Bourbonnerne det var Carnots imod dem. - Men lige indtil det sidste Øjeblik synes Kongen at have havt mange ivrige Tilhængere. Selv Marsch. Soult, som, efter engelske Blade var Sjælen i en Sammensværgelse mod Bourbonnerne, har Kongen, efter Moniteuren af d. 17de, tilskrevet et Brev, hvori han tilkiendegiver ham sin Tilfredshed med hans Tieneste. Staden Marseille har lovet det Regiment, som faaer Bonaparte død eller levende i sine Hænder, 2 Mill. Fr. Ogsaa Bordeaux har sat en Priis paa hans Hoved, og 1 Can ere i dettte Øiemed indsamlet 450,000 Fr. Jmidlertid er Kongen, efterat have udstedt to Proclamationer og opløst Pairernes og de Deputeredes Kamre, for ikke at stille Paris blot for de uundgaaelige Rædsler i en Kamp mellem Borgerne og en Deel af Armeen, d. 20de d. M. afreist til Peronne *), og endnu samme Dag er Bonapartes Avantgarde og derpaa Bonaparte selv, rykket ind i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-01
Det var netop d. 20 Marti 1811, den saakaldte Konge af Rom blev født. Hvo havde vel den Gang abnet, at Bonaparte fire Aar derefter, under Omstændigheder, som de nærværende, vilde rykke ind i Paris, Mærkeligt nok er det, at Bonaparte rykkede ind i Paris i Spidsen for de samme Tropper, der skulle gaae imod ham. Fra samme Dag af var Moniteuren igjen Keiserlig, og det hedder deri; Hans Majestæt har overgivet Portesenillen for Jnstitsministeriet til Prinds Erkekantsleren (Cambaceres). Til Finantsminister har H. M. udnævnt Hertugen af Gata (Gaudin); til Minister Stats secretær Hertugen af Bassano (Maret); til Minister for Marinen og Colonierne Hert. af Decres;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-01
til General=Politiemester Fouche, til Minister for den Keis. Skat Grev Mollien, til Krigsminister Prindsen af Schmahl (Davoust), til første Generalinspecteur for Gensd armeriet Hertugen af Rovigo (Savary), til Præfect for Seinedepartementet Greve af Bondy; til Politiepræfect Statsraad Real. Efter disse Udnævnelser synes det klart, at Bonaparte agter at sætte Alting paa den gamle Fod. Endnu medens han var i Lyon udstedte han syv Decreter, hvori blandt andet paabydes: de forrige Kongelige Ordener og Coaarder afskaffes, Nationalcocarder skulle igjen bæres saavel af Land- og Søsoldater, som af Borgerne. Jngen fremmede Tropper optages i den Keis. Garde. SchweizerGarden er opløst. Paa alle Godser, som tilhøre Bourbonnerne, lægges Beslag. Adelen er afskaffet. De, der have erholdt Titel eller Nationalbelønning af Keiseren, nyde den fremdeles. Alle Emigranter, der ere indkomne i Riget siden d. 1ste April, skulle strax forlade Riget og deres Godser tages under Beslag. Alle Forfremmelser i Æreslegionsordenen, der ikke ere undertegnede af Grev Lacepede, ere ugyldige. Pairernes og de Depute*) Peronne er en liden befæstet Stad i Picardie ved Somme, og ligger imellem lutter Moradser, hvorfor den hidtil endnu aldrig er blevet erobret. redes Huus er opløst. Departementernes Valg collegier samle sig i Maj, for at udkaste Planer, passende til de nærværende Forhold og Nationens Tarv, og tillige at overvære vor inderlig elskede Gemalindes Kronning og fremdeles vor Søns Kroning. Hvo havde vel formodet saa stor en Forandring og Omvæltning i saa faa Dage? Men hvo vover tillige at have mindste Gisning om Alt hvad der vil og kan skee, Saa meget er afgjort, at de Allierede fra alle Sider føje Anstalter til at sætte Dæmninger for den rivende Strøm. Østerrige henvender sin hele Kraft mod. Jtalien, hvor Kong Joachim, som man paastaaer, skal have tilbudet Keiser Franz sin hele Armee med det Tillæg, at han er beredt til at stille den under den østerrigske Ganerals Commando, Keiseren maatte foreslaae. Preussen ruster sig af alle Kræfter, og Frivillige lade sig hverve i Mængde. Russiske Tropper skulle ligeledes rykke frem. - Efter 25 blodige Aar synes man at begynde forfra igjen, og efterat Frankrig havde endt, hvor det begyndte, maa Europa nu igjen begynde, hvor det nyligen endte, for at skaffe den Fred tilbage, der, lig vor egen Skygge, bestandigen synes hidtil at flye os, jo mere vi forfølge den. Skillemynt, tildeels af Weisser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-01
Nyhedslyst. Revolutionsaanden fører Verden ikke fremad, men tilbage, og Nyhedssygen er ene Skyld i at vi blive ved det Gamle. Løgnerne. Naar kun mange Menneskeer ikke indbildte sig, at jeg er saa enfoldig at troe et eneste Ord af hvad de sige! Et er at høre paa Logn, og et andet at lade sig forelyve noget. Løgnen. Skulde Fanden virkeligen være Lognens Fader, Jeg kan umueligen overtale mig til at troe, at en saa snue Fader kan have saa dumme Børn. Det babylønske Taarn og Philosophien. Er det babylonske Taarn ikke et veltruffet billede af Philosophien? De Stolte, der vilde bygge den, for at skue ind i Himlen, bleve straffede med Sprogforvirring.