Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
En rig Juveleer i London havde nyligen erfaret, at hans Boutique=Svend ofte havde ladet sig see paa offentlig Steder meget prægtig klædt og i Selskab med en velbekiendt Dulle. Juveleren formodede med Grund, at Svenden bestial ham, og gjorde følgende Plan til at gribe ham i Gierningen: En Person, som Svenden ikke kjendte, gik ind i Boutiquen, kjøbte nogle Artikler og betalte ham med Penge, som i Forveien nøie vare blevne mærkede. Juveleren gik noget derefter til Pengeskuffen og savnede to af de mærkede Guineer. Han bad derpaa Svenden at laane ham de Penge, han havde hos sig, og blandt disse fandtes nu de mærkede Guineer. Ved denne Opdagelse sendte Juveleren Bud efter sin Ven, som havde mærket Guineerne, og erklærede i dennes Nærværelse Svenden for en Tyv. Efter nogle Udflugter gik Forbryderen til Bekiendelse og tilstod at han Tid efter anden havde stiaalet paa denne Maade 300 Pd. St., hvoraf han endnu havde 70 Pd. Han tilbagegav denne Sum, og hans Huusbonde lod hamtløbe. an London d. 11 April. Vi have havt her nogle ret urolige Dage, der levende minde os om de Optrin, som Folket i London fordum foranledigede for John Wilkes Skyld. Ved Politiets vise Foranstaltninger og det Militaires kloge og koldsindige Adfærd, er Roligheden igjen fuldkommen tilveiebragt. Følgende er i Korthed Anledningen til dette Optrin. En vis John Gales Jones var formedelst en Avisartikel, angaaende Hertugen af Yorks Forslag til Underhuset ved Scheldetogets Undersøgelse ikke at tillade nogen Uvedkommende paa Galleriet, bleven, efter Husets Befaling, sendt til NewgateSir Fr. Burdett havde for nogen Tid siden gjort en Motion angaaende J. G. Jones's Løsladelse, og da denne ikke gik igjennem, skrev han i den Anledning et Brev til sine Committenter, Westminsters Frecholders og Borgere, vel i temmelig moderate Udtryk, men hvori han dog anklagede Underhuset for at have krænket Rigets Grundlove, og da hans Stemme ikke blev hørt, bleve hans Committenter opfordrede til at reise sig med Kraft, og erklære Huset paa en eftertrykkelig Maade, at Lovene i Engelland uforandrede skulle holdes. - Den 6te om Morgenen Kl. 10 vare alle Adgange til Huset opfyldte med en Mængde Nysgierrige, der vilde have Plads paa Galleriet, og da Dørene aabnedes, bleve disse strax saa opfyldte, at Tilskuerne vare i Fare for at blive trykte ihiel. Dog løb Alting af uden Ulykke og temmelig roligen. - Debatterne varede til de 7de om Morgenen Kl. 7. Under samme holdt Lorg Folksione en Tale mod den foreslagne Beslutning og fremlagde den Motion, at Huset skulde gaae over til Dagens Orden. Efter en lang og yderst levende Debatte blev denne Motion forkastet med 271 Stemmer mod 80. Derpaa blev Hr. Lethbringes Forslag antaget, og derefter gjorde Sir Robert Salisbury den Motion: "at Sir Francis Burdett, skulde sendes til Tower." Hr. Sheridan foreslog som Amendement, at Huset paa Stedet skulde adjourneres. Men ogsaa dette Amendement blev forkastet og Motionen for Heftelsen i Tower antagen med 190 mod 162 Stemmer. - Strax efter denne Beslutning underskrev Taleren Arrest befalingen (Warrant) og gav Hr. Colman, Sergeant of orme, den til Fuldbyrdelse. Hr. John Burdett, Sir Francis's Broder, der havde været tilstede ved det hele Møde, forføiede sig til Wimbledon, for at give denne Efterretning om Debatter nes Udfald. – Kl. 10 kom Sir Francis med sin Broder tilbage til Huset i Piccadilly. Her modtog han et Brev fra Sergeant of arms, der underrettede ham omden erholdte Arrestbefaling, og spurgte: hvad Tid han kunde vise ham Talerens Warrant og føre ham til Tomer? Jmidlertid kom strax derefter Mr. Colman selv, og man erklærede ham, at han Kl. 2 kunde faae den agtbare Baronet i Tale. Men denne kom igien Kl. 6 om Aftenen og tilkiendegav Sir Francis, at han havde befaling fra Taleren, at fuldføre hiint Warrant, i Øieblikket. Baronetten vegrede sig paa en just ikke constitutionsmæssig Maade, og da Hr. Colman forestillede ham Nødvendigheden af at underkaste sig et Man rant, og erklærede i Nødsfald at betjene sig af den bevæbnede Magt til dets Udførsel, yttrede Hr. Burdet sin Beslutning, at bruge Magt mod Magt, hvorpaa Hr. Colman forføiede sig bort. Jmidlertid havde mange Folk forsamlet sig udenfor Hr. Burdetts Huus, som i Førstningen holdt sig rolige, men mod Aftenen begyndte at overlade sig til vilde yderligheder, hvortil følgende, paa alle Gadehjørner opslagne Placat meget bidrog: "Burdett. Westminster. – En Ansøgning er henlagt til Underskrift, paa det Dommerne i Westminster kunne forsamle sig og raadslaae om de Forholdsregler, der skulle tages, da Underhuset har berøvet os een af vore Repræsentantere." Kl. 8. begyndte man at slaae Vinduerne ind hos adskillige anseete Mænd, saasom Lord Castlereagh, Grev Dar mouth, Hertugen af York og Hr. Perceval. Garden til Hest ilede til og forhindrede større Uordener. Pobelen tvang denne Egns Beboere til at illuminere i deres Huse til Ære for Burdett. - D. 9de blev endelig Sir Fr. Burdett af Politibetjenter, ledsaget af et stærkt Militairdetachement, bragt i en Vogn til Tower. - D. 10de udkom en Kgl. Proclamation, hvis væsentlige Jndhold var følgende: Georg R. Da i de sidste 4 Dage et stort Antal uordentlige Personer paa en tumultuarisk Maade har forsamlet sig og gjort sig skyldig i mange Udskeielser, i det de have angrebet mange af vore gode Undersaatters Huse i Westminster og saaret adskillige Personer, som det var paalagt at forekomme disse Excesser, ved at fyre paa dem, saa have vi, for at vedligeholde offentlig Rolighed, besluttet, at udstede denne Proclamation og opfordre alle troe Undersaatter til at undertrykke de ulovlige Forsamlinger, hvorhos vi udsætte en Belønning af 500 Pd. St. for den, der angiver Urolighedsstiftere. - Nu er Rolighed fuldkommen tilveiebragt igjen, og Optrinet vil sandsynligviis ikke have nogen videre Følge.