JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-07
Unge, fede Ænder og Kalkuner kan faaes paa Marselisborg. Sammesteds er endnu Plads for nogle Foderkreature fra næste 1ste Novbr. til Midten af Ma 1834 for 3 Rbd. Stykke. Platina=Svamp, Knaldhætter, chemiske Svovlstikker, Mærkeblæk, Copal= og Bernsteensfernis, sort og lysLakfernis, Politur, Couleur, Macaronni, Traad= og Figurnudler, Oblater store og smaae, Messebrød, Succat, gule og hvide Voxlys, Vorstabler, Gigttaft, Gigtstaal, Gigtsnuustobak, Kjøngsplaster, m. m. m., bekommes billig paa Svane=Apotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-07
Horfrøe, tørt og velrenset, kjøbes bestandig til høieste Priser af Marcus G. Bech. Et vel indrettet Stampeværk med 3 Huller og 6. Hamre, samt øvrige Tilbehør, kan erholdes tilkjøbs hos Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-07
Nye Mallaga Citroner ere arriverede, og sælges til billige Priser hos J. F. W. Røse. Sluppen Caroline Cæcilia Pauline" ført af Skipper Jørgen Jørgensen heraf Byen, ligger under Ladning i Altona, og vil snart være færdig, da den halve Ladning allerede er indtaget, hvilket herved meddeles til behagelig Efterretning for Hr. Handlende. Aarhuus den 29de October 1833. A. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-07
Skibsmægler. H. Hvor et Par gode stærke Kjøreheste staae til Salg for en billig Priis, anviser Adressecontoiret hersteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-07
En saa god som nye Bryggerkjedel med Malm Hane paa godt 3 Tdr. Rum, er til billig Priis at erholde hos P. Sabroe. Græsning for, med Smakkerne fra Aarhuus til Kallundborg overførende Kreature. Paa Jorderne ved Kallundborg hollandske Mølle, er god Græsgang i dette Efteraar, for 4 s. pr. Stk. Nat og ligesaa for Dag, eller naar det forbliver Dag og Nat, da 6 s. pr. Stk., og modtages uden foregaaende Bestilling til enhver Tid. Eierne eller disses Fuldmægtig, har tillige frit Logis. J ondt og mørkt Veir kan Kreaturerne indelukkes uden særskildt Betaling. Paa Dampskibet Dania er forglemt 1 Mandsfrakke, 1 Par Beenklæder, 1 Barnekaabe og 1 Tørklæde. Hvilke Dele kunne af Eierne afhentes paa Skibet, beliggende ved Bodenhoffs Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-07
En Bogauction vil blive holdt hos Undertegnede. først i næste Maaned. Hvis Nogen ønsker Bøger bortsolgt derved, ville de behage at indlevere Fortegnelse derover snarest muligt, for at disse kunne blive trykte. A. F. Elmauist. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
den 8de November. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Den miguelistiske Hær er paa sin Retirade til Santarem bleven slaget paa alle Kanter. Det hedte, at D. Miguel var død, og tilforladeligt meldes, at han er dødelig saaret. Dronningens Tropper forfulgte Seiren; D. Miguels vare heel adspredte, og ingen Modstand var der meer at tænke paa. Tropperne ved Torresvedras vare brudte op, for at operere med de øvrige. J Lissabon var en Jubel uden Lige. Deserteurer strømmede dertil i Mængde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Saaledes melder den Londonner Avis Koureren, Efterretningen var bragt til Falmouth ved den kgl. Brig Nautilus, som havde forladt Lissabon den 20de Octbr. Privat havde Skibskapt. meldt, at da han forlod bemeldte Stad, hed det almindeligt, at GrevSaldanha var den 19de Octbr. trængt ind i Santarem, at D. Miguel havde ladet alle sine Saarede, og sit hele Artillerie i Stikken, at han var bleven som rasende da han saae sine Tropper vige, og at han havde hugget en Adjutant over Ansigtet med sin Sabel fordi han bragte ham ubehagelige Efterretninger. Ogsaa var det bleven gjentaget, at D. Miguel selv var bleven haardt saaret, og endogsaa, dog mindre tilforladeligt, at han var død af sine Saar. Lissabon havde været illumineret tre Aftener i Rad Vandledningen var bragt istand igien, og betydelige Troppeforstærkninger vare indtrufne fra Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Jfølge Privatbreve fra Lissabon til London skal Dronningens Tropper virkelig have erobret Santarem, og Miguelisterne have værget sig fortvivlet i 5 Timer. De vare derpaa flygtede af Elvas tilLumiar hvor den forrige Træfning holdtes, frembød et skrækkeligt Skue, over 1000 Døde laae paa Valpladsen, og de Saarede befandt sig uden mindste Næring eller Pleie. Ved denne Byes Erobring var der blandt Andet fundet to store Kufferter fyldte med myntet Guld, som D. Miguel havde glemt at faae med sig. - Cholera var udbrudt igjen i Lissabon, og rev mange Mennesker bort Spanien. En Efterretning melder herfra, at en stor Deel af Spaniens første Familier have erklæret sig for D. Carlos, og at General Castannon havde meldt til Madrid, at hvis han ikke fik hurtig Hielp, saae han sig nødsaget til at indeslutte sig i Fæstningen S. Sebastian. Bemeldte General havde kort iforveien erklæret Provindserne Biscaia og Alava i Beleiringsstand, og udstædt haarde Trudsler mod Oprørerne. Den fra den forrige spanske Frihedskamp bekjendte Præst Merino havde samlet en betydelig Jnsurgentbande, blandt hvilke næsten alle Beboerne af Siqverabjerget. J Bayonne havde man ved Telegrafen faaet Efterretning om, at General Sars fjeld havde slaget ham og flere karlistiske Bander, og befandt sig i fuld Marsch mod Vittoria og Bilbao. Fra en anden Kant berettes, at Dronningens Tropper havde maattet rømme Tolosa og trukket sig tilbage til Sebastian, og at Rioja var i fuld Opstand. Burgos blev holdt i Schach af Merino med 2000 Jnsurgenter, som kommanderes af 8 Præster og 11 Kanonici.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Jfølge samme Efterretning befandt sig D. Carlos i Cordova, hvor han ligeledes var bleven udraabt til Konge. De fra Madrid imod ham udsendte Tropper, hed det, havde gjort Holdt, efter nogle Angivelser formedelst det stærke Partie D. Carlos har i Andalusien, efter andre, fordi Chefen selv, formedelst de ham fra D. Carlos sendte Befalinger, var gjort vaklende i hvilket Partie han skulde vælge. – Hel Landet, hedder det i en anden Beretning: ligefra Tolosa til Vittoria, er besat af Jnsurgentene. Dronningens Tropper vove sig ikke hunsides Burgos af Frygt for at Opstanden skal lue og i Ryggen af dem. Ved Tolosa var forefalde en Træfning som havde varet i 3 Timer. Rygtet sagde, at Castannon havde afslaaet et Angreb som Jnsurgenterne fra Biscaia havde gjort mod Tolosa Af alt dette Virvar kan altsaa endnu ikke udlede Andet, end at Gjæringen er stor over hele Landet, der sandsynligviis vil have en blodig Borgerkrig til Følge. "Don Carlos – hedder det i en Proklamation: er af Himlen skjænket Spanien, som det eneste levende Væsen, der er istand til, ved Guds og den hellige Moders Bistand, at forløse Landet fra dets Lidelser." Derfor opfordres Folket til at samle sig, for at drage til Madrid og befrie Hovedstaden, fra de Vantroes Aag. – Dronningen har befalet, at man ingensteds maae betjene sig af Frankrige Hjelp uden hendes udtrykkelige Ordre. Det vrimler af Guerillas ved den pyrenæiske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
(Fra Berlin meldes som et almindeligt Rygte at de tre østlige Magter have ved deres Gesandter i Paris protesteret mod Frankrigs Jndblandelse i Spaniens og Portugals Affairer, og foreslaaet en fælleds Konferentse for at tage den pyrenæiske Halvøes Anliggender i Overveielse. Paa samme Tid var der i Paris givet Ordre til at forøge den franske Hær ved Pyrenæergrændsen til 100,000 Mand.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Tyrkiet. Den engelske og franske Gesandt i Constantinopel have, ifølge Ordre fra deres Hoffer, andengang, og meere alvorligt end den første, opfordret Porten til at afstaae fra den med Rusland indgaae de Tractat, eller i det mindste dog af samme at udstryge den Clausul, som bemyndiger Rusland til Jntervention i Tilfælde af nye indre Uroligheder i Tyrkiet. De havde derhos gjort Porten opmærksom paa hvor let det engang vilde blive Russerne, for stedse at sætte sig fast i Constantinopel, hvorfore de vare bemyndigede til, formelig at protestere derimod. Men Sultanen var ubevægelig, og man længes nu efter at erfare, hvad Jndtryk dette Afslag vil gjøre i London og Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Rusland. De russiske Tropper i Fyrstendømmerne sammendrages tæt henimod den tyrkiske Grændse og en betydelig Afdeling af Flaaden i Sebastopol holdes i seilfærdig Stand. Paskewitsch skal nylihave været nær ved at blive forgivet i Warschau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Handels=Efterretninger. Fra St. Petersborg meldes, at alle Kornpriser ere pludseligt stegne i Residentsen, hvorfor alle Forraad i Stadens Magasiner blive solgte til de Nødlidende for lave Priser. Denne Mangel paa Kornvarer i Rusland mener man vil forhøie deres Priis til Foraaret. Halvthundrede Mile omkring Taganrog var alt Kornet ødelagt af Hede og Tørke. J Constantinopel er Mangelen paa Qvægfoder saa stor, at Høe var steget der fra 5 til 35 Rubler, og Havre samt andre Kornsorter indtil 500 PC. J Sverrigs nordlige Provindser skal der være Misvæxt, men i de sydlige skal Høsten være god. Det samme skal være Tilfældet i Engelland. Fra Riga meldes, at Høsten har været ret god der i Omegnen, men desto slettere inde i Landet, hvorfor Kornvarerne ville nok ikke i Aar blive førte ud af Landet, men ind i det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Fædrelandet. Rhvn., den 4de Novbr. Meyerbeers "Robert af Normandiet vedbliver i vort Skuespilhuus at fremkalde en Meningskamp, der alt er stegen til en ualmindelig Grad af Heftighed paa begge Sider. Ved denne Operas Opførelse (3die Gang) i Løverdags Aftes, syntes begge Partiers Stemmegivere at have samlet sig i en langt større Mængde end sidst. Ved selve Forestillingen (under hvilken, som bekjendt, Mishag er maa yttres paa anden Maade end ved Hyssen) blev næsten hvert Nummer optaget med stærk Applaus og Bravoraab, kun ved nogle enkelte tydede nogen Hyssen paa at en anden Mening ogsaa vilde gjøre sig gieldende; Jfr. Zrza feirede denne Aften, i Jsabellas Partie, endog en sjelden Triumph, idet at hendes Foredrag af Cavatinen i 4de Act optoges med et 5 til 6 Gange gjentaget enthusiastisk Bifald. Men neppe var ved Stykkets Slutning Dækket rullet ned, for den disharmoniske Lyd af Piber brød frem fra flere Kanter af Huset og trængte igjennem de stormende bifaldsyttringer. Kampen blev nu almindelig; Loger og Parket, Parterre og Gallerie toge Deel i den; det var snart ikke længer muligt at skjelne nogen enkelt Lyd eller noget Raab i den døvende Tummel, og selv de tre stærke Slag paa Gongongen (under hvilke Dækket atter er oprullet) vare ikke istand til at dæmpe Gemytternes Forbittrelse, der, hvis ei Politiet nu havde gjort sin Authoritet gjeldende, efter de truende Aspecter, som paa flere Kanter viste sig, sikkert vilde have endt med en Nævekamp paa Smagens Forum. - Det er mærkeligt, at den eneste Opera, man her tidligere har hørt af samme Componist: "Romilda og Constance, der for 11 Aar siden i 1822) opførtes i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsfest, fremkaldte ikke mindre støiende Scener i Skuespilhuset. "De tvende Partier, Pibere og Klappere", hedder det i en Anm. derom fra den Tid have vist ingensinde staaet i en stærkere Opposition til hinanden end her, og det Særsyn opstod, at dei de 4 Aftener Stykket opførtes efter Festforestillingen, bekæmpede hinanden saa haardnakket, at begge Partier tilskreve sig Seiren." – Klappernes Brutaliter nødsagede dengang Piberne til at trække sig tilbage til Parkettet og Logerne." Om disse brutale Klappere hedder det: "Nogle i korte lyseblaa Trøier, med Brætter paa Hænderne; Andre af Høide som Gardere, med forsvarlige Hænder, der synes at være hærdede ved Arbeide paa Marken og i Laden; Nogle med Raabere, hvorigjennem de udskrege deres Bravo, og endelig flere, hvis Professioner neppe gjorde dem skikkede til Smagsdommere, udgjorde en stor Deel af det klappende, klaprende og raabende Partie." Ligesom der vist ikke kan drages nogen Parallel imellem "Romilda og Constance, en af Meyerbeers umodneste Compositioner, i den Rossiniske Smag, og "Robert af Normandiet, hans sidste og bedste, langt charakteerfuldere Værk, saaledes kan det heller ikke være Spørgsmaal om nogen Sammenligning imellem hine hvervede brutale Klappere for "Romilda og Constance og den Deel af vort Publikum, der har yder "Robert af Normandiet" sit bifald; ligesom man vel heller ikke dennegang saa ubetinget kan sige, at "Piberpartiet dannedes saavel af den studerende som den musikalske Deel af Publikum." (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Skibet Præstøe, Capt. Brandt, fra Jsland bestemt til Kjøbenhavn, er forliist paa Islands Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Ringkjøbing, den 5te November. Den 1ste dennes og paafølgende Nat havde vi her paa Egnen en meget stærk Storm af Syd= og senere Nord Vest, derhar foranlediget stor Søeskade. Efter hvad man derom allerede har erfaret er paa dette Amts Kyst indstrandet syv Skibe, 4 Fanøeboere, og et uden Skibsfolk alle med Trælæst, en baglastet engelsk Brig med 10 Mands Besætning, og et svensk Skib ladet med Tvist. Sønden Nyemindegab i Ribe Amt skal ligeledes være indstrandet et Skib med Træladning. – Naar undtages det uden Folk ilanddrevne Skib, skal Besætningen paa de øvrige være bjerget paa to Mand nær. Nærmere Efterretning kan ventes meddeelt. Som Handelen meer og meere aftager i vor lille Bye, saaledes har nu den eneste herværende Manufactur handler idag ladet bekjendtgjøre, at han agter at ophæve denne Handelsgreen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Khvns Børs=Cours den 5te Novbr. 1833. Hamb. 2 M. a vista 205. 4 PC. R. Obl. 101 a 101 1/2 r. S. Species 208. 12 Mk. 7 1/2 s. 2/5 6 PC. N. Laan 103 a 103 1/2 B. N. Sp. S. . . . . 157 Rbd. 2 4 PC. dito. . . . . . 100 B. 4 pC. kgl. Obl. . . 90 1/2. - 4 pC. N. Obl. . . . 100 r. S. . . 88 B. ; 4 pC. N. St. Obl. – – 9 Dito . . . . Nat. Obl. . 101 1/2 a 102 r. S. 2 8 PC. d. Obl. . . . . 71 S. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Ved den 1209 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere. Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Kjøbmand Reddelien, Jomfrue Bielke, Justitsraad og Toldforvalter Bentzen med Søn, Hr. v. Rumohr, Stud. pharm. Blom, F. W. Føns, Vagtmester Gundelach med Kone, Forvalter Rasmussen med Kone, Gartner Jensen, Oberstlieutenant v. Gæhler med Tjener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Efter det Forestaaende haaber jeg det er overflødig nærmere at modsige den Snak, at min afdøde Fader aarlig kom dybere i Gjæld ved at besidde Rugaard, thi hvem der kjendte ham, veed nok, at deels Andres Bedragerier, deels flere ulykkelige Cautioner, og endelig uheldige Eiendoms=Kjøb i den Periode Landeiendommene stode allerhøiest, ruinerede ham. Ligesaalidet behøver vistnok nu afdøde Prokurator Hansen mit Forsvar, da hans Færd her i Livet var saaledes, at ingen Baron Adeler formaaer at berøve ham Navnet af en ærlig Mand. Endelig bemærkes, at den Taxation af 1830 Hr. Baronen taler om, blev foretaget af 2de Bønder, uden mere end maaskee 5 Minutters Betænkning, og desuden veed Enhver hvor ligegyldig slig en Taxation betragtes, naar det i Forveien er en afgjort Sag, at Eiendommen dog skal til offentlig Auction. Derimod viser den Taxation der følger min Jndbydelse, at de senere Taxations-Mænd ei have handlet iblinde. Forøvrigt haves det bedste Beviis for Taxationen deri, at den ene Taxations-Mand, nemlig Hr. Schmidt, neppe en Time efter Forretningens Slutning, bød mig 20 Rbd. mere, eller ialt 5000 Rbd. Sølv for Eiendommen, hvilket han vist endnu vil mindes. Saa gjerne jeg efter Evne forfægter min Sag, indtil jeg føler mig overbeviist, og saa villig jeg laaner Øre til en tog Modstanders Mening, saa fatal er mig Alt hvad der sigter til Personlighed, og jeg føler det udelicate i, at byde Publikum sligt i et offentligt Blad, men jeg smigrer mig med, at dette kan betragtes som Nødværge, og som det eneste Middel til at oplyse Sagen, hvilket allene er min Hensigt, men ingenlunde forøvrigt at oplyse Hr. Baronens Handel og Vandel i de Aar vi have kjendt hinanden, hvilket mueligt ville blive ham mere ubehageligt end hans Angreb ere mig. Aarhuus, den 6te November 1833. C. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Bekiendtgjørelser. At det har behaget Gud den 28de October ved en stille og rolig Død at bortkalde min elskede Kone, mine 12 Børns ømme Moder, Sophie Benedicte født v. Bülow, i sit 47de Aar, fra dette til et bedre Liv undlader jeg ikke sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Kjøbenhavn, den 2den Novbr. 1833. H. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
At Restancellisten over sidste Halvaars Fattig-Bidrag for indeværende Aar er approberet og mig tilstillet, samt at Jnddrivelsen derefter vil vorde fremmet efter den 18de dennes, saafremt Restancerne ikke inden denne Tid indbetales til de vedkommende Fattigforstandere, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byefogedcontoir, den 4de Novbr. 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Skipper J. P. Kjerulff, førende Jagten, AneMarie Kirstine" er lykkelig kommen til Altona, og ligger under Ladning med Stykgods saa hastig muligt herM. Carlsen. til Hjemstedet. Robert af Normandiet, 2 Mk. 8 s. (Første Gang opført den 28de October. Heibergs samlede Skrifter, 1ste Bind, 2 Rbd. Regner Lodbrog og hans Sønner, 1 Rbd. Allernyeste Here= og Konstbog, 3 Mk. 8 s.,m. m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-08
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
den 9 November. Løverdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. StiftsTidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
Blandinger. Den chochinchinesiske Konge har begyndt en frygtelig Christenforfølgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
Paa Manilla har raset en Jldebrand som lagde over 10,000 Bambushytter i Aske og gjorde 30,000 Mennesker huusvilde, 50 Personer omkom i Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
Af den sydamerikanske Hovedstad Mexikos 180,000 Jndvaanere har Cholera siden 1ste August d. A. bortrevet en Sneestusinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
J Engelland er opstaaet SkattevægringsForeninger, som udbrede sig meer og meere. Midt inde i Hovedstaden, i Marylebones, Londons folkerigeste Qvarteer, kom det den 24de Octbr. til et betydeligt Opløb i Anledning af en Udpantning hos en Haandværksmand. Pøbelhoben, hvoriblandt mange Fruentimmer, tvang Scheriffen til, igjen at udlevere Pantegodset. Vognen som skulde ført Tøiet bort, blev splittet ad. Lignende Scener ere forefaldne paa flere Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
J Rusland blev der paa allerhøieste Befaling anstillet en nøiagtig og paalidelig Prøve med den homoopatiske Lægemethode paa den Maade, at der i et stort Hospital i St. Petersborg blev en Tidlang behandlet en Afdeling Patienter af en Homeopath, en anden derimod af en rationel Læge, blot med farvet Vand, Brødpiller, o. desl. Efter Provetidens Forløb viste det sig, at den sidstommeldte Læge havde været endnu heldigere end Homeopathen, og at Homøopathien havde slet ikke formaaet noget i svære Sygdomme, hvisaarsag nu Anvendelsen af den nye Lægemethode er bleven forbudt i alle det russiske Riges Civil- og Militairhospitaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
Nottingham Revier fortæller følgende besynderlige Tildragelse: Nylig havde endeel Venner forsamlet sig hos den herværende Restaurateur Spark, for at spille Kort. Blandt Gjæsterne befandt der sig ogsaa en vis Abraham Moses, som ligeledes tog Deel i et Partie. Under Spillet indtraadte en Person i Værelset, som nylig var kommen fra Birmingham, og udraabte forundret da han saae Moses: "Min Gud, Moses, De her, Jeg troede De var død!" –"Jo vist svarte den Tiltalte: Nei Gudskelov, jeg er frisk og sund, og haaber ikke at døe saasnart." Spillet fortsattes, man loe og spøgte, indtil en Timestid derefter, da Moses pludselig sagde, idet han spilte Courdame ud: "Det er mit sidste Stik!" Kortet faldt, han segnede med Hovedet forover, og - var død. Man forestille sig Selskabets Forskrækkelse. En tilkaldt Chirurg aarelod ham, men der kom kun faa Draaber Blod, det var forbi med ham. Moses var 55 Aar gammel, af mosaisk Religion, og født i Polen. Han havde i 5 Aar opholdt sig i Notting, ham, hvor han drev en Bijouteriehandel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
En Hr. Smith lader i denne Tid, i den vestlige Deel af London, opføre en uhyre svær Bygning, der sandsynligviis vil blive den eneste i sit Slags. Den bestaaer af to store Fløie, og er bestemt til Lager og Udsalgsted for alle Slags Kjøbmandsvare og Kunst gjenstande. Den nordlige Fløi er 510 Fod lang, 60 F. bred og 98 Fod høi; den sydlige 224 Fod lang, og det Hele er af støbt Jern, paa Trapperne nær, som ere af Steen. Selv Gulvet bestaaer af støbte Jernplader, med Underlag af Filt, for at betage dem den stærke Klang. Ogsaa Kaminerne og Skorstenene ere af støbt Jern, og saaledes er der følgelig ikke en Pind i hele Bygningen, uden at den er aldeles ildfast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
En Dr. Buisson har for det franske Akademi navngivet sig som Forfatter til en i Aaret 1823 indsendt Afhandling om de russiske Bade, et sikkert Middel mod Vandskræk." Det var hos sig selv, at han først erfarede denne Virkning, da han var anfaldet af det med Vandskræk forbundne Raserie, og havde besluttet, i Fortvivlelse at gjøre Ende paa sit Liv, ved at qvæle sig i et Dampbad. Han forøgede til den Ende Heden indtil 42 Grader; men blev til sin Forundring og Glæde vaer, at alle Sygdomstilfælde nu ophørte, og forlod helbredet Badeværelset. Siden har han paa samme Maade behandlet omtrent 80 Personer, der vare bidte af gale Hunde, og helbredet dem Alle, et syvaarigt Barn undtaget, de dede i selve Badet. De bidte Personer anordnede han et vist Antal russiske Bade, og at de nogle Rætter efter skulde indhylle sig i uldne Tepper under tykke Fjerdyner, for at komme i Sveed, hvilken en mere blev befordret ved hyppigen at drikke en varne Sassaparil-Decokt. Dr. Buisson gjør tillige opmærksom paa den ikke uvigtige Omstændighed, at de Dyr, hos hvilke Vandskræk hyppigst yttrer sig, nemlig Huude, Ulve og Ræve, høre til den Art, der ikke svede Der gives for nærværende Tid en pragtfuld Opefra i Paris, hvori Propheten Jonas spiller Hoved rollen. Man seer hvalfisken svømme frem, og af dens Svælg fremkommer Propheten, hvis Bøn til Herren ledsages af den meest henrivende Musik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-09
J Paris befinde sig for nærværende Tid fireChuruas=Jndianere, som ere komne til Frankrige med et Skib fra Brasilien. De ere 3 Mandfolk og et Fruentimmer, af kobberrød Farve, med kuglerunde Hoveder og kulsorte Haar. Kaziken Peru er omtrent 30 Aar gammel, og har paa sit Legeme et dybt Ar af et Hug han har faaet i Kampen. Tacube, den yngste af Mændene, var i sit Fædreland berømt ved at tæmme vilde Heste og Tyre. Den unge Jndianerinde hedder Guyunusa, er ikke smuk, og ligesaa kobberrød som de Øvrige. Den fjerde Churruas hedder Senaque, er en tro Ledsager af Kaziken og en udmærket Kriger. Disse fire Vilde ere næsten gandske nogne.