JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Patent angaaende Colonialvarers Udførsel fra Altona. - Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., gjøre vitterligt: da Vi med særdeles Misfornøielse have erfaret, at adskillige have, uagtet Vort under 25 Novbr. f. A. udgangne Forbud imod alle Slags Colonialvarers Udførsel fra Altona til fremmede Steder, understaaet sig, paa adskillige Snigveie at handle derimod, saa er Vor allernaadigste Villie og befaling følgende: De for frie erkiendte Colonialvarers Udførsel fra Altona til andre i Vore Riger og Lande beliggende Steder, maae være tilladt, forsaavidt samme skeer i Overeensstemmelse med de gieldende Toldanordninger; derimod skal det, uden nogen Undtagelse være alle og enhver paa det strængeste forbudet at udføre saadanne Vare fra Altona til Hamborg, eller fra Altona til andre fremmede Steder, søevært eller til Lands. Handler nogen imod denne Vor befaling, da skulle ikke allene saadanne, paa ulovlige Veie antrufne Vare være underkastede Confiskation, og deres Værdie heelt tilfalde Angiveren; men den Skyldige skal derhos, uden al Skaansel, første Gang belægges med Straf af Tugthuusarbeide i tre Maaneder, hvilken Straf saa ofte Forbrydelsen igientages, skal fordobbles. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 28 Febr. 1810. Frederik R. (L. S.) Møsting. Eggers. Jansen. Jensen. Rothe, Det er bleven anordnet: "at alle Adgange fra Altona til Hamborg skulle besættes af Militair= og Politievagt, for desto eftertrykkeligere at forhindre Snighandelen med Colonialvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
J Maribo Avis berettes, at en Pige paa 13 Aar, Anne Rasmusdatter, har forgivet sin Madmoder, forrige Skoleholder Hoffmanns Enke i Nykjøbing paa Falster, ved at komme Rottekrud i den Caffe, hun drak. Denne Furie i menneskelig Skikkelse tilstod strax i det første Forhør sin Forbrydelse, og angav den temmelig usandsynlige Grund, at Madam Hoffmann havde lovet hende et gammelt Syeskriin, som hun først skulde faae efter hendes Død, hvilken hun ved dette Mord vilde fremskynde. Men hvad der viser det Overlagte i denne Misgierning er den Omstændighed, at Pigen, da Giften begyndte at virke og Madam Hoffmann forlangte at hun skulde hente Hofmansdraaber, og saa kom Rottekrud i Draaberne af Frygt for, at de skulde virke som Modgift. Den unge Giftblanderske gaaer til Confirmation i Vinter. - Ved denne Leilighed kan Anm. ikke andet end ønske, at det eengang for alle maatte blive Apothekerne forbudet at sælge Rottekrud, endog mod Attest, til andre end virkelige Læger, thi for Mennesker, der lægge an paa at forgive Folk, kan det ikke være vanskeligt at tilsnige sig en saadan Attest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Jngen Vareartikel er saa ustandset vedbleven at stige i Prisen som Vine. Men her kan man med Grund sige, at hvad der er den enes Lykke er den andens Ulykke. De, som have havt stort Forraad liggende deraf, have vundet utrolig, men Fleerheden af Viinhandlerne, hvis Forraad er sluppen, lide meget derved, og adskillige ere allerede blevne nødsagede til at opgive deres Handel. De Vine, som solgtes i Gaar paa Børsen, betaltes overdreven dyrt. Monterrant solgtes til 358 a 362 Rdlr. 22, dito til 368 Rd., Queris 301 Rd., gl. fiin Margeaux 403 Rdlr., Medoc 421 Rdlr., rød Graves 306 til 309 Rdlr., Cadillac 204 Rdlr., Serouce 130 Rdlr. - Ved samme Auction solgtes Conjac til 230 Rdlr. 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Hr. Bancocommissair Collin har i det Skandinaviske Litteratur=Selskabs Skrifter 1ste H. for 1809 leveret høist interessante Efterretninger om Grønland, uddragne af Collegial=Acter af Aarene fra 1798 til 1807. De Colonier og Loger, der fra Kjøbenhavn directe beseiles, ere 18 i Tallet, og strække sig fra 59 til 81 Grad. Upernavik, den nordligste Colonie, er 1806 forandret til en selvstændig Colonie. J Umanak, dernæst den nordligste, er Sælhundfangsten ved Opmuntring bragt saavidt, at der allerede 1797 af Missionens og Handelens Betjentere indbragtes 2000 Sælhunde, 1805, 2218 og 1806 flere end nogensinde før, nemlig 3222 Stykker, som gave 370 Tdr. Spæk og 2817, gode Skind. Upernavik, som næst Umanakydede det største Antal Sælhunde, leverede dog ikke flere end 858. Umanak selv er et af Districtets sletteste Fangesteder, men det er egentlig Coloniens heldige Beliggenhed, der er saa særdeles fordeelagtig for Garnfangsten. For at opvække Kappelyst blandt Colonisterne udsættes aarlig Sølvpræmier for de heldigste og flittigste Fangere. Colonien Ritenbenk, den nordligste efter Umanak, under hvilken Anlægget Jglytsiak ligger, hvorfra, saavel som fra hele Colonien Hvalfangsten drives. Den har ogsaa god Handel med de Jndfødte af Sælhunde=Spæk og Skind. - Colonien Jacobshavn var en Tid et af Discobugtens meest indbringende Anlæg. J Junii Maaned 1806 indtraf der et Uheld af et i Grønland næsten ukjendt Slags, da Spækhuset afbrændte tilligemed endeel deri bevarede Producter og Materialier. Man har Formodning om, at Jlden var paasat af et indfødt Fruentimmer. - Colonien Christians haab har tilligemed den under samme liggende Loge Claushavn en betydelig og temmelig aarviisHandel af Sæl- og Hvidsisk Spæk, Sælskind og nogle faa Ræveskind. - Colonien Egedesminde bestaaer af mere end eet Tusinde store og smaa Øer, det egentlige Anlæg er paa Øen Ausiet, der leverer i Gjennemsnit 50 til 60 Tdr. Sælspæk og 600 til 700 Sælskind, hvoraf den største Deel indkommer ved Garnfangsten. Duunsamlingen er her den vigtigste Erhverv og leverer aarligen omtrent 1000 Pund Duun. Foruden dette Sted vare 1799 sex andre beboede. Af øde og ubeboede Steder vare den Gang II. Blandt disse har Øen Akkonak for Aaret 1785 været meget beboet, næsten alle Jndbyggerne bleve 1785 og 1786 bortrevne af en Smitsoet, og til et saadant Sted ere Grønlænderne ikke at bevæge oftere at henslytte. Det samme gielder om. 3, 4 andre Øer. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Kjøbenhavns Vexelcours d. 2 Martii. 395, hvortil Banquen solgte. J Dag d. 3 Martii blev intet gjort. Spec. notererede 393, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 3 Rdlr. 89 s. D. C. Hamborg blev d. 27 Febr. ingen Cours noteret paa Kjøbenhavn, men der vexledes til 405 a 407. Bancosedler 394.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Udenlandske Efterretninger. Ægteskabscontracten mellem den Franske Keiser og Prindsesse Lovise af Østerrige er nu af begge Keisere bleven undertegnet, og Ægteforeningen bekjendtgjort ved det Wienske Hof. J Begyndelsen af Martii Maaned skal Førsten af Neukchatel og Wagram reise med et meget glimrende Følge til Wien for at afhente Prindsessen, hvis Portrait nu males af den berømte Prof. Lamp. J hele Wien hersker Fryd og Gammen over denne glædelige Begivenhed, men de, der have speculeret i Coursen, som derved er gaaet ned til 360, græde bitterligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
J et Brev af 15 Oct. f. A. fra Wien, indført i Vertraute Briefe aber Oestreich, in Bezug auf die neneste Kriegsereignisse im Jahre 1809. Erster Theil, Pag. 305, staaer følgende, nu meget interessante Sted; Den ældste Prindsesse, Keiser Franzes Datter, omtrent 17 Aar gammel, blev anpriset som en Dame af fortræffelig Aand og Hjerte; hun var aldeles imod den nu tilendebragte Krig, og dersom hun havde havt, mere Jndflydelse, vilde den sikkert ikke have fundet Sted." Denne Prindsesse er Napoleons udkaarede Brud. Da den trykte Bog allerede var her i Kjøbenhavn længe førend Efterretningen om Napoleons Valg indtraf hertil, saa er det klart, at Brevets Forfatter umuelig kunde have tænkt paa, at dette vilde blive Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Der tales igjen om et nyt Frankiske Keiser dømmes Oprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
J det Engelske Parlament begynder man nu at blive hemmelighedsfuld. Da Vidnerne angaaende Toget til Schelde nyligen skulde afhøres i Underhuset turde ingen Fremmede, efter en vis Mr. Vorke's Forslag, være blandt Tilskuerne. J Underhuset saae man nylig atter et Exempel paa, hvorledes det ulykkelige Engelske Folk endnu bestandig skuffes med falske Forestillinger om Landets store Handelsfor paa en Tid, da næsten enhver europæisk Havn er lukket for Engellænderne, og selv America nægter at handle med dem. En vis Mr. Rose fremlagde adskillige Papirer angaaende Udførslen og Jndførslen i afvigte Aar. Han søgte at gjendrive Mr. Horners Paastand, at Engellands Jndførselshandel, ene er bleven dreven for rede Penge, og at det var en Følge af Erskines Overeenskomst med America at den Engelske Handel i den sidste Tid har været saa stor. Mr. Rose paastod, at Handelsbalaucen var i dette Øieblik henved 16 Millioner til Fordeel for Engelland, og at dets Udførsel har oversteget dets Jndførsel denne Sum. Værdien af Udførslen, sagde han, som næsten ene bestod af Engelske Manufacturvarer, beløb sig, som de fremlagde Papirer udviste, til henved 12 Millioner, og dersom hele Aaret kunde have være regnet, vilde Udførslen af Brittiske Manufacturvarer have oversteget Jndførslen henved 12 Millioner. Værdien af de rede Penge, der sendtes ud af Landet, var omtrent 6 Millioner, medens de, der indbragtes, derimod var henved 10 Mill. Overbalancen var altsaa 4 til 5 Mill. Den Paastand, at Pengene gaae ud af Landet og at Ødelæggelse maatte være en Følge deraf, sagde han, var uden Grund. Handelen med de forenede Stader, som Engelland havde mistet, var bleven erstattet ved dets fornyede Handel med andre Dele af America; thi Handelen med de forenede Stater beløb sig til noget over 11 Mill., og med de øvrige Dele af America omtrent 7 Mill. altsaa i det Hele 18 Mill. J det sidste Aar beløb Handelen med de øvrige Dele af America sig allene til 20 Mill., altsaa 3 Mill. mere end Handelen i det Hele tilforn beløb sig til. De fremlagde Papirer vise tillige, at uagtet Engelland ikke har faaet Bomuld fra Ameria, har der dog været mere indført i afvigte Aar end noget Aar tilforn. Mr. Horner svarede derpaa, at man havde misforstaaet ham, dersom man antog han havde paastaaet, at alt, hvad der indføres, betales i rede Penge. Han forsikkrede, at intet Menneske med sund Sands kunde være andet end overbevist om, at trods de uhyre Udgivter en unødvendig Krig medfører, overstiger Landets Frembringelser dog de meest overdrevne Fordringer, der ere blevne gjorte og at det endnu bestandig gjør Fremgang heri; at Canalerne tiltage og Agerdyrkningen, især i de sydlige Egne, hurtigen er bleven forbedret. Hvad Udførslen angaaer, der saa meget har oversteget Jndførslen, da ligger det i Tingenes Natur, at det umuelig kan vedblive saaledes. – En Mr. Staring meente, at det var ikke Tid at bringe denne Gjenstand nu paa Bane, men forbeholdt sig ved en passende Leilighed at vise, at der var ingen Grund til at tilskrive Ministernes Forholdsregler, den anførte Handelsflor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
J Følge de sidste Efterretninger fra Newyork er Jkke Jndførsels Billen endnu ei forvandlet til en Lov, og af Forskjelligheden i Præsidentens og Hr. Macons politiske Grundsætninger, hvilken sidste har foreslaaet Billen, slutter man, at Handelsforholdene mellem America og Engelland, saavelsom Frankrige ville blive in statu 970.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Man har Efterretninger fra Jamaica af 3 Dec. som sige, at der atter er udbrudt Uenighed mellem den udøvende og lovgivende Magt der paa Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Efterretninger fra Barbodoes af 14 Dec., fra Martinique af 16de og fra Antiqua af 26de melde: at Admir. Cochrane er vendt tilbage fra Halifax til Vestindien, og føiede d. 17 Dec. i Martinique Anstalter til den forehavende Eppedition til Guadeloup, men vil, som man formoder, oppebie den fra Engelland forventede Forstærkning. Den paa Barbadoes forsamlede Magt, som indbefatter Tropperne fra Halifax, regnedes for 8000 Mand, og de forskjellige Øer troer man ville levere endnu 3000 Mand. Engellænderne staae i den Tanke, at den fiendtlige Magt kun udgjør 800 til 1000 Mand regulære Tropper og nogle nylig oprettede sorte Corps. Gouverneuren skal have trukket sig tilbage til Fortet Fleur de la Pays, hvor han bereder sig til at gjøre Modstand. Vaccinationen synes at gjøre ligesaa store Fremskridt i Jndien som i Europa. Den 29 Jan. 1808 indbød Gouverneuren i en Bekjendtgjørelse alle Europæere og indfødte Jndbyggere i Præsidentskabet Fortet St. George, at benytte sig af denne velgjørende Opdagelse. Efter det medicinske Collegiums Beretning ere i en Tid af 18 Maaneder 144,806 Personer blevne vaccinerede. Raa af Tanjora og Devan af Travangora vare blandt disses Tal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Ved et Senatus Consult ere de Romerske Stater nu blevne forenede med det Franske Rige. De deles i to Departementer; Rom og Trasimeno, i hvilke der oprettes et Senatorie. Rom er den anden Stad i Riget. Mairen i Rom skal være tilstede ved Keiserens Eeds Aflæggelse og Tronbestigelse. Han har ligesom Deputationen fra Staden Rom ved alle Leiligheder umiddelbar Rang næst efter Staden Paris's Mairer og Deputationer. Den Keiserlige Prinds fører Titel og nyder Æresbeviisninger som Konge af Rom. Han er i Rom en Prinds af Blod eller en Stor-Dignitair, som holder Keiserens Hof. Efterat Keiserne ere kronede i Notre Dame Kirken i Paris, skulle de inden det 10de Aar af deres Regjering krones i St. Peters Kirke i Staden Rom. Staden Rom faaer fortrinlige Friheder og Privilegier, som Keiser Napoleon bestemmer. Enhver fremmed Souveraintet er med den Keis. Magt i det Jndre af Riget ufordragelig, Ved Pavernes Ophøielse til pavelig Værdighed skulle de aflægge Eed, aldrig at foretage noget mod den Gallicanske Kirkes 4 Propositioner, som bleve besluttede af den geistlige Forsamling 1682. Der indrettes for Paven paa forskjellige Steder i Riget, hvor han vil residere, Palladser. Han skal have et i Paris og et i Rom. Paven anvises 2 Mill. Jndkomster af Landeiendomme, der ere fri for alle Afgivter og ligge i forskjellige Dele af Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Da de Franske Grenaderer bankede paa Døren af den Hytte, hvor Hofer laae skjult, lukkede han selv op, og sagde: "jeg er Andreas Hofer. Jeg er i de Franskes Vold. Dræber mig paa Stedet, men skaaner min Kone og mine Børn. De ere uskyldige og kunne ikke svare for min Adfærd." Man fandt i hans Hytte 4 ladte Geværer, en Pose med Papirer og en Brevtaske med omtrent 1200 Fr. i forskjellige Myntsorter og 18000 Gylden i Wiener Bancosedler. Han er en meget stærk, velskabt Mand paa 45 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Man formoder, at Kong Gustav Adolf vil forblive med sin Familie i det Badenske, og venter i den Henseende en Bestemmelse fra Paris. Jmidlertid hedder det ogsaa, at det prægtige Schlesheim ved München er bestemt til Gustavs tilkommende Opholdsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Den berømte Physiker Ritter er nylig død i München af en Lungesyge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
En Spansk Skjoldmø, Augustina Saragossa, er ankommen til Gibralter, klædt i sin Uniforn som Spansk Officier. Hun har seet sin Mand og sin Søn falde ved sin Side ved Saragossas Beleiring. Under denne Beleiring har hun, i de forskjellige Fægtninger hun kjæmpede i, faaet tre Saar. Hun var falden i Fransk Fangenskab, men undveg til Pampeluna. Hun er 30 Aar gammel og nyder en Pension af den Spanske Oprørsregjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Trykfeil i forrige No., 1ste Pille, Lin. 13: Badens læs: Broderens - 2den P. L. 20, efter: mod Peder Paars, fattes: er noksom bekiendt, 3die P. L. 4 nedenfra; hans i øvrigt ulærde læs: i øvrigt ei ulærde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Subskriptionen paa dette Blad, som udgives og forlægges af Boghandler Salomon Soldin, modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Prisen er 4 Rdlr. for Aargangen paa Trykpapir, som betales hvert Fjerdingaar med 1 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Biografiske Efterretninger om Hs. Excellence Hr. General Adam Ludvig v. Moltke, oplæste i Ordens-Capitulet ved sidste høitidelige Møde den 28de Januarii 1810. Den 20de Januarii d. A. døde her i Kjøbenhavn Hs. Excellence General Adam Ludvig v. Moltke, Ridder af Elefanten, Storkors af Dannebrogen. J Aaret 1754 betraadte han som Fændrik i Livregimentet Dragoner den militaire Løbebane, hvilken han til Hs. Majestæts allerhøieste Tilfredshed, til Gavn for Landet og til Hæder for hans uforglemmelige Minde har vandret til Ende. Som Premier-Major gik han i Aaret 1769 med Kongelig Tilladelse i keiserlig russisk Tieneste og bivaanede med Ære flere Feldttoge. Han vendte i Aaret 1773 som Oberst tilbage til sit Fædreneland, og udmærkede sig her paa nye ved at danne det falsterske Regiment Jnfanterie, hvis Chef han i Aaret 1778 var blevet til et Mønster af et fuldkommen vel dresseret Regiment. Efter at han siden gradeviis var stegen til de høiere militaire Charger blev han i Aaret 1791 udnævnt til Jnspecteur over Jnfanteriet i Nørre Jylland; havde i Aaret 1801 et militair Kommando paa Jyllands Kyster, og blev i Aaret 1804 udnævnt til kommanderende General i Nørre Jylland. Stedse udmærket ved Klogskab, Virksomhed og Tienstiver, ville kun faa af hans daadfulde Livs vigtigste Handlinger her kunne opregnes. Ved en vel anlagt Plan og udmærket Oeconomie, indrettede han i Aalborg Bye - hvis Omegn han tillige gjorde sig en Fornøielse af at forskjønne - et Exerceerhuus, som den Gang var det eneste, og som udmærker sig fremfor de flere der siden den Tid ere byggede, deels ved den derved indrettede Exerceerplads, hvilken er beplantet med Træer, deels ved det, at Exerceerhusets øverste Etage er indrettet til Depot for Regimentets Armatur. Ham skyldes, at ved Krigens Udbrud i Aaret 1801, Nørre-Jyllands Kyster bleve forsvarede ved Kystbatteriers og Skandsers Anlæg. Han bidrog til Landeværnets Oprettelse i NørreJylland, og han organiserede der den første Kyst milice i Riget, og gjorde Forslag til et Tienstreglement for samme, hvilket siden har tjent til Regel for de øvrige Kystmilicer. Han indførte et Signal-System, hvis gode Jndretning har været til betydelig Nytte. Ved eget Pengebidrag og Jndbydelse til Jyllands Jndvaanere, bragte han det derhen, at et Provincial Tøihuus blev opbygget uden for Randers, som er et sandt Mindemærke for hans Kundskab og Virksomhed. Det er ende lig ham som har været den første Drivefjeder og den heldige Fuldfører af det vigtige Havneanlæg ved Fladstrand. Træt af Dagens Byrder, svag af Legeme, men stærk af Sieleævner ansøgte han i Aaret 1808 om, at Hvile fra hans møisomme lige Forretninger maatte vorde ham forundt, hvilket Hs. Majestæt i Naade bevilgede, og til et umiskjendeligt Tegn paa Kongelig Tilfredshed og Naade udnævnede ham til Ridder af Elefanten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Hs. Majestæt har skjønnet General Moltke at være en troe, duelig og fortjenstfuld Mand. Hans Samtidige, der have ydet ham den Agtelse som skyldes Talent og Flid, føle dybt hans Savn, og hos Efterslægten skulle hans Gierninger værne om hans hæderfulde Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
J Egnen af Altona er begaaet en Misgierning, som i og for sig og i dens attraaede Følger, er mageløs. En Borger i denne Stad, der havde arvet efter sin Fader, en rig Sæbesyder, en betydelig Formue, som han ved sin Ødselhed satte overstyr, var anden Gang gift og havde fire Døttre fra første Ægteskab. J hans slette Omstændigheder beregnede han med sin Kone, at han, naar disse Døttre vare ryddede af Veien, kunde de komme til at arve een af den afdøde Moders formuende Beslægtede, hvis Arving Børnene ellers vilde blive. De besluttede derfor at lade disse fire Døttre sulte ihiel. Paa en liden Gaard i det Mecklenborgske, som han havde kjøbt for Resten af sin tilsatte Formue, bleve de ulykkelige Offere indspærrede paa et Loftskammer, og maaskee for ved en langsommere, men desto pinligere Død, at forebygge Mistanken, om Mord, gaves dem fra Tid til anden kun nogle Kartofler med Vand. Denne Marter havde allerede varet adskillige Uger, da enten en Nabokone var bleven opmærksom ved Børnenes Hvinen, eller en til Complotten hørende Tjenestepige, slaaen af Samvittighed, aabenbarede Sagen for Politiet. Vedkommende Øvrighed forføiede sig, under Paaskud af det Rygte, at der herskede en smitsom Syge blandt Børnene, hen til Forbrydernes Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Den ældste Datter, en Pige paa 17 Aar, som rimeligviis var bestemt til det første Offer og som man derfor allerede længe havde nægtet al Føde, var indspærret allene, og befandt sig i en ynkelig Forfatning. Øvrighedsbetjenterne toge hende med sig; man vederqvægede hende med lette Næringsmidler, hun kom efterhaanden til Kræfter igjen og blev taget i Huset af denne unaturlige Faders velhavende Paarørende. Det cannibalske Ægtepar er bleven arresteret og overleveret i Justitsens Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Ved det den 1 Martii i Odense holdte Marked skal have været en stor Deel Levnedsmidler, især Flesk, men Priserne herpaa har efter Tidernes Leilighed, været meget høie. Saaledes betaltes for 1 Lispd. røget Flesk 5 Rdlr., en halv Otting Smør til 14 Pd., endog af det maadelige Vinter smør 7 Rdlr. En Skjeppe Boghvedegryn, 2 Rdlr. 2 Mk. En Skjeppe Byggryn, 1 Rdlr. 4 Mk. og en Snees Æg fra 1 Mk. 12 s. til 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
J Gaar solgtes paa Børsen nogle og 90 Gjeldsfordringer, efter Forlig, Obligationer, Reverser o. s. v., som tilsammen udgjorde en Capital af 12,000 Rdlr., for - 1000 Rdlr. - J Dag solgtes en Actie i Sukkerraffinaderiet i store Kongensgade for 1210 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Auctioner. D. 14 Martii. Proc. Deel banco, Løsøre i Admiralgaden. - Fuldm. SaxildsAuction i Springgaden, som var berammet til d. 8de, er udsat til d. 15 Martii. - D. 26de: Boghandler Malling, Bøger og Kobberstykker i D. 2 April: Fuldm. Saxild, Springgaden. Løsøre paa Vesterbro hos Hofpræst Christiani.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Udenlandske Efterretninger. Fra Paris skrives, at Pragten ved den forestaaende Formæling vil overgaae alt hvad man hidtil har seet af det Slags. Alle Rigets Stordignitarier skulle have nye Uniformer Den forrige Franske Fregat la Canoniere, der, under Navn af la Confiance, er bleven udrustet paa Jsle de France, med 70 Reisende og en ny Ladning Colonial- og ostindiske Varer ombord, er bleven tagen af Engellænderne mellem Jsle d'en og Bellisle. Blandt Passagererne vare Sønner af Gouverneuren paa Jsle de France, der skulle opdrages i Frankrige. Disse satte Engellænderne i Land, efterat de havde udplyndret dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Municipaliteten i Neapel lader i Anledning af Kong Joachims Tilbagekomst oprette et stort Springvand, forestillende den Corinthiske Hippoerene, hvis Vand udspringer af den Klippe, Pegasus har slaaet paa. Paa Ryggen af Hesten sidder Kongens Statue og vender sig mod Olympen, hvor Napoleon sidder paa en med Stjerner besaaet Trone og ordner Verdens Skjebne. Paa samme Plads opføres det gamle Forum og Pharus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
For nogen Tid siden kom en Hob Engellændere til Biscaro, i det Neapolitanske, slæbte hvad de kunde faae fat paa med sig, og hensatte et Fad Krud med en brændende Lunte i. To kjekke Ynglinger ilede til, droge Lunten ud og reddede Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
J Wien indrettes paa det Keiserlige Slot 30 Værelser for Keiserinden. Omkostningerne anslaaes til 300,000 Gylden. - Det hedder, at Erkehertug Carl ved Formælings=Høitideligheden skal forestille Keiser Napoleons Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Det hedder, at det sydlige Tyrol skal skilles fra det nordlige, og at det første skal forenes med Kongeriget Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
J München istandsættes det saakaldte Keiser Værelse til at modtage en vis høi Person, som vil ankomme der i næste Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Keiser Napoleons Formælingshøitideligheder skulle være tilende d. 9 April. J Paris arbeides. Dag og Nat paa Tilberedelserne dertil. Det hedder, at hele Franken og den venstre Mainbredde skulle i Slutningen af Febr. Maaned ganske rømmes af de Franske Tropper. Om Førstend. Bayreuth er indbefattet heri vides ikke.