JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-06
Bundtmagerarbeide i Horsens. Mit Oplag hos Mad. Richter i Horsens er nu bleven forsynet med en Deel smukke Vinterkasketter af forskjellige Faconger, engelske Jagthuer og gode Reise kasketter; Kaabebesætninger af forskjellige Slags Skind, ogsaa nogle 1/2 Alen brede til Dame Peltse; Modester og Pelleriner af de saa moderne mørke Sorter; med Pelts forede Dameskoe og Støvler af Sælskind og Fidtlæder, ogsaa endeel Voxdugs= og Fløiels=Kasketter i alle Couleurer og forskjellig Størrelse. (NB. Disse Kasketter ere nu betydelig nedsat i Prisen.) Alle Vare sælges til en meget billig og bestemt nedsat Priis, for Varenes Godhed indestaaer jeg. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-06
God Madeira til 5 Mk. Flasken faaes hos C. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-06
Bedste hviid Druj. Rak. Hør, Abands Hør og alle Sorter heglet Hør, er arriveret igjen og sælges til de billigste Priser af J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-06
Raps kjøbes til de nuværende høieste Priser af J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-06
For en Gartnerkarl, som med gode Attester kan bevise sin Duelighed og skikkelige Opførsel, er strax eller til Kyndelmisse en Plads ledig, hvorom Adressekontoiret giver Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-06
De Værelser i Capt. Klems Gaard paa Rosensgade, som beboes af Hr. Lieutn. v. Broch, samt endnu et andet Værelse, ere til næste Flyttetid at faae tilleie, hvorom akkorderes med Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Aar 1826. Nr. 4. den 7de Januar. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
privilegered. Aarhuus sibildende. Trinitationenssassessor Tilbageblik paa Aaret 1825.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Blandt vigtige Begivenheder i det sidsthenrundne Aar var de sydamerikanske Fristaters, Keiserriget, Brasiliens og Negerstaten Haytils Uafhængig heds-Anerkjendelse. Tre af Europas Monarker: Kon Ferdinand IV af Neapel, Kong Marimilian 1 a i Kel Algader af Rusland var drede i dette Aar al Kjødets Gang. Disse tre Landes nye Monarker ere: Frantz 1, Ludvig 1 og Constantin I. J samme Aar blev Kong Carl X af Frankrig kronet i Rheim, og den østerrigske Keiserinde, i Prag. Et Forsøg paa at afsætte Kongen af Spanien og sætte hans Broder Don Carlos paa Thronen, blev qvalt i Fødselen. General Bessieres endt sit Liv paa Retterstedet, og den gamle Empecinado's Dødsmaade vil altid blive en hæslig Plet i Spaniens Historie. Hertugen af Jnfantado kom til Regjeringsroret, som han nu styrer i Fælledskab med Rigets Kierke. Over Frankrige og Jtalien har Loyolas Aand i det forgangne Aar alt meer og meere udbredt sine Flagermuusvingers Skjul, saa Natteskyggens Plante staaer i den feireste Grøde. J Engelland tog Regjeringen det Princip at afskaffe alleslagHandelstvang, og mangehaande Frigivelser bleve gjor til Handelens Fordeel. De store Spekulationer, især i Amerikas Guld- og Sølvværkers Drift, trak saa mange Penge ud af Engelland, at en Fluctuation mod Aarets Slutning kastede nogle af de solideste Bankør huse overende, der trak mange mindre efter sig, og voldte en stor Forvirring i Pengevæsenet. Krigen med Birmanerne i Ostindien har været ført det hele Aar, og varer endnu ved. Grækerne have atter i det forløbne Aar viist Heltemod og Tapperhed, især til søes, men det synes nu, som de maa nødes til at bukke naar under, thi efter et mislykket Forsøg paa at ødelægge den nyudrustede Tyrkeflaade i Alexandriens Havn, har denne mod Aarets Slutning landsat en Mængde nye Tropper paa Morea, hvor der nu flyder Blod i strømmeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
J Nordamerika har der raset en ødelæggende Skovbrand, som endnu ved de sidste Efterretningers Afgang ikke var slukket. - Danmark, vort kjære Fæoreland, leed paa Vestkysterne, først i Aaret, af Oversvømmelse, hvorved der omkom endeel Mennesker. Der blev indsamlet en Collect for de Skadelidte, og Hs. Maj. Kongen reiste selv did at gyde Balsom i de Ulykkelige Saar. Staden St. Thomas blev næsten ødelagt ved Jldebrand. J Khvn. blev der stiftet et østersøisk Handelscompagnie, og der blev begyndt en Dampskibsfart, imellem Hovedstaden og Aarhuus, som vil blive fortsat igjen til næste Foraar. Landet velsignedes med en riig Høst, men Handelen trykkedes ved Producternes lave Priis og disses Uafsættelighed udenlands, hvoraf fulgte en almindelig Stagnation i alle Næringsgrene. Mod Aarets Slutning ødelagte voldsomme Storme mange Skibe paa vore Kyster, som dog for det meste vare fremmede. Af udmærkede Mænd mistede Fædrelandet i det henrundne Aar: Biskop Hertz, Geheimer. Gæhler, Admiral Wleugel, Geheimek. Classen, Prof. Degen, General Lemming, Khr. Løvenskjold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Aarhuus By mistede i samme Aar en meget elsket Religionslærer: Pastor Hald; her døde ogsaa Commandeur Branth, hæderlig bekjendt fra Slage den 2den April, og Justitsraad Hee, der havde givet vor Konge den allerførste Ungdomsunderviisning. Saaledes gik da ogsaa dette Aar sin gamle vante Gang og sank ned i den evige Bølge. Takkende det algode Forsyn, hvis kjærlige Øie hidtil vaagede over os, ville vi trøstigen gaae det nye imøde. Samtale i de Dødes Rige, mellem. Alexander og Napoleon. (Den 1ste Decbr. 1825. Alexanders Aand hæver sig overJorden, Napoleons kommer den imøde.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Napoleon. Velkommen Fyrste, i disse Livets høiere Egne! Alexander. Hvor er jeg, og hvo er det, som taler til mig? Napoleon: Det er det Menneskes Aand som var Din største Modstander, saalænge han hørte til det jordiske Livs Samfund. Alexander. Ak, jeg kjender Dig. Men hvor svag er ikke Liig heden mellem Dit nuværende Udseende, og det Du tilforn besad. Den Forstand, som fremlyste af Di Blik, viser sig nu langt klarere, og det Smiil, som dengang omgav Dine Læber, og hvori saameget bittere var blandet, har nu Udseendet af en meget ædlere og høiere Godhed. Men sig mig, hvor er jeg Napoleon: Endnu paa den samme Planet, som Du forhen beboede, men opløftet over de Naturens, ligesom over de Lidenskabernes Taager, som omhylle den. See Dig omkring! Alexander. Hvor dette Syn er herligt, Hvor Blikket skuer frit og klart til alle Sider, og hvor jeg tillige skuer dybt ind i Menneskenes Foretagender og det menneskelige Livs Forhold. En saa henrykkende Følelse kjendte jeg ikke paa Jorden, uagtet al den udvortes Glands hvori jeg levede. Og dog maa jeg tilstaae det: jeg ventede ikke dette Opholdsted og denne Sammenkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Napoleon. Du havde maaskee ikke betænkt, at det er den Eviges Lov: at alt det Skabte skal først efterhaanden nærme sig til det Fuldkomnere, og ved Overgange, som flyde ind i hinanden. Vi kunne derfor ikke forlade Jorden førend vi have opfyldt vor Bestemmelse derpaa. Alexander: Du ville ikke fortørnes over mit Spørgsmaal, dersom Fortørnelse kan finde Sted her. - Hvilken Følelse opvækker det hos Dig, at skue tilbage til Din jordiske Vandel, Napoleon. En dobbelt : en smertelig og en glædelig ; hiin ved Erkjendelsen af de Lidenskabers Storhed som beherskede min Aand og ved de Lidelser, de forvoldte mine Medmennesker; denne ved Jndsigten om, at jeg har været et Redskab i den Eviges Haand til store og velgjørende Hensigters Opnaaelse. Alexander. Jeg hører den første af Dine Tilstaaelser med Medlidenhed, thi jeg frygter for at Dine Lidelser maae være betydelige. Jordboerne bebreide Dig de Ulykker, som Du ved Din Herskesyge og Dine Krige paadroge dem. Var det ikke en engelsk Admiral som sagde om Dig: at et Orlogskib kunde have seilet i det Hav af Taarer, som Du har fremkaldet paa Jorden? Napoleon: Fri for disse Bebreidelser kan jeg vel ikke være, men Følelsen mildnes dog ved den Selvbevidsthed. at mine Hensigter vare gode, uagtet de Midler som jeg betjente mig af for at opnaae dem, vare haarde; og tillige derved, at man her i Livets fuldkomnere Land betragter de jordiske Lidelser paa en anden Maade. Alexander: Du ville indvie mig i disse Beskuelser! Napoleon: Naar Du gjør Dig bekjendt med Grundloven for det Skabtes Tilværelse, saa vil Du finde, at denne Lover en bestandig Udvikling. Alt forandres og gaaer over til en høiere Fuldkommenhed; Livet begynder med Sorg, som forandrer sig til Glæde; Barnet træder ind i Livet med Taarer, som gaae over til Smiill. Af Jordens Sorger og Lidelser udvikle sig tilsidst de himmelske Glæder. Det gaaer alle dem, som have forladt Jorden, som det gaaer Dig og mig: Mindet om deres førte Levnet paa Jorden udvikler sig her til den største Klarhed. Jo større derfor deres Lidelser have været nede paa Jorden, desstørre bliver deres Glædesfølelse heroppe. Alt forsødes ved Overgangen, undtagen Mindet omden urigtige Brug vi have gjort af vor Frihed; dette allene forbittrer. Alexander: Men Du talte om den Glæde Du føler ved at erkjende, at Du har været et Redskab i den Eviges Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Napoleon. Kom med mig og lad os tage en Flugt med hinanden over Kloden. Seer Du hiin store Deel af Jorden, hvor Bjergkjæden holder to mægtige Landmasser, sammen og hindrer Havet fra at adskille dem. Den sydlige Deel af disse, som er den skjønneste paa Jorden, blev afhængig og fri og gaaer en glimrende Kultur imøde, som en Følge af mine Foretagender, og den nordlige Deel opnaaer ligeledes, ved mine Planer, Anlægget til den politiske Storhed, hvortil den fremstræber. Alexander: Det var ikke saaledes Din Hensigt at befordre Amefrikas Uafhængighed?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Napoleon. Jngenlunde. Det var blot mit Formaal, middelbart eller umiddelbart, at blive Herre over hele Jordkloden, og derpaa at gjøre den lykkelig. Men her i følte jeg, at en høiere Magt arbeidede mod mine Bestræbelser. Mit Angreb paa den pyrenæiske Halvøe, bevirkede Amerikas Uafhængighed, men fra det Øieblik i af at dette Formaal var opnaaet, var ogsaa Maalet for min jordiske Storhed opnaaet, thi fra den Tid af 11 blev Lykken mig aldeles utroe. Alexander: Men til hvilket Formaals Opnaaelse har Du virket for den gamle Jordens Deel? Napoleon. Til at bane Kulturen Vei ind i Afrika gjennem Ægypten, til at gjøre Europas Forfatning mindre deelt og meere fast, til at vække Jndustrien og derved ryste mit Fødelands Medbeilerskes Herredømme i sine Grundvolde, til imod min Villie at befordre Din Storhed, og endeligen til at vække Frihedskjærligheden hos det græske Folk. Men Alt tog en anden Gan end det var min Hensigt. Alexander. Hvor besynderligt! Jeg har Jordens største Crobrers Navn, og var dog Fredens Ven; men uagtet min Kjærlighed til Fred maatte jeg dog træde i hans Fodspor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Napoleon: Vi vare Krigens og Fredens Genier paa Jorden. Vi kæmpede mod hinanden som alle Naturens Kræfter. Ved Guds Beskyttelse blev Du min Overvinder. O. Fredens elskelige Genius, vær velkommen i disse Fredens og Kjærlighedens Egne, Alexander. Jeg føler min nærværende Tilstands Lyksalighed, thi hvad er al Jordens Herlighed mod denne Sallighed. Men tillad mig et Spørgsmaal: Du veed, hvor høit jeg elskede mit Folk og hvor ivrigt jeg arbeidede for at bringe det i en blomstrende og lykkelig Forfatning. Je havde mange store Planer iværk, og det var mit Ønske, at alle Jordens Nationer skulde glædes i Fredens Ly. Af hvad Aarsag var det vel Guds Villie at kalde mig bort fra Midten af min velgjørende Løbebane? Napoleon: Du forlader Jorden i det samme Aar af det nærværende Aarhundrede som Din store Forgænger, hiin berømte Peter, i det forrige. Du som han, efterlader store Forberedelser til vigtige Foretagender. Krig og Fred afvexle med hinanden som Mørket og Lyset. Men see, det nye Aar, Begyndelsen til en ny Afdeling af vort Aarhundrede, nærmer sig. Vi ville ile det imøde og see hvilke Begivenheder det bringer med til Jorden. (S. Av. Aarhuus Kirkenyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Døbte i Domkirken i Decbr. Maaned 1825. Snedkermester Nørbech en Søn, Niels Andreassen, Fadd.; Mad. Lunne, Jfr. Petersen, Skibsbygmester Bonnesen, Kasserer Røhr, Styrmand L. Schmidt. - Naalemager Wittrup en Søn, Michael, Fadd. Mad. Bloch, Jfr. T. Fran sing, Cancellieraad Lang, Agent Meulengracht, Politieassistent Nielsen, Kasserer Rohr. - Corporal Mathiesen en Datter, Anna Margrethe, Fadd. Mad. M. K. Fleischer, Jfr. Michelsen, Capt. Albrecht, Bogholder Saurbrey, Handelsbetjent Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
J Fruekirke: Skorsteensfeier Schave en Datter, Ane Cathrine Elisabeth, Fadd. Mad. Baadstrup, Pigen Karen Møller, I. F. Cramer, Naalemagersv. Kragh, Skorsteensfeiersv. Jantzen. - Naalemager Elkjer en Søn, Peter Julius, Fadd. Jfr. C. Frausing, Jfr. C. Moss, Komdene. C. Bang og J. Gieding, Typograf Mülers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Copulerede i Domkirken: Possementmager H. Henius og Pigen Caroline Otzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
J Fruekirke, Bødkersvend Anders Jørgensen og Pigen Lovise C. Hansen. - Constit. Over-Told- og Consumptionsbetjent I. M. Bull og Jfr. Amalia Reddelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Bekjendtgjørelser. Over følgende til afg. Fuldmægtig Borups Boe udlagte Eiendomme, nemlig: a) Parcellen No. 10 i Hestehaugen, ved Randers Fjord, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 1 Skp. 2 Fdkr., tilhørende Peder Lausen Jacobsen i Gallevanggaarden, paa Østrup Mark. dito No. 2 i Mellerup Kiær, af Anders Junkers forrige Gaard, af Hartkorn 1 Fdkr. 1/4 Alb., tilhørende Laus Hansen Smed i Mellerup. dito No. 29 i Hestehaugen, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 1 Skp. 3 Fdkr., tilhørende Christen Christensen i Aastrup i Mellerup Sogn, og d) dito No. 3 i Mellerup Kiær, af Anders Junkers forrige Gaard, af Hartkorn 2 1/2 Alb., tilhørende Jens Christensen Poulsen i Mellerup, bliver foretaget 3de Auctioner, som afholdes: Torsdagen, den 26de Jan., dito, den 9de Febr., og Fredagen, den 24de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner foretages paa Randers Raadhuus, men den sidste i den Hans Olesen Seiersen forhen tilhørende Gaard i Mellerup, i Støvring Herred. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir ved Randers, den 15de Decbr. 1825. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Jfølge passeret Udlæg, bliver den Gaard i Mellerup Bye, Støvring Herred, som forhen har været eiet af Søren Andersen Junker og senere af Hans Olesen, Sejersen, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Torsdagen, den 26de Jan., dito, den 9de Febr., og Fredagen, den 24de dito 1826. hver Dags Formiddag Kl. 11. Med Gaarden, som har Hartkorn, Ager og Eng : 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 114/5 Alb., følger den indavlede Afgrøde og nedlagte Vintersæd. De tvende første Auctioner foretages paa Randers Raadhuus, men den sidste i Gaarden selv. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 13de De Wesenberg. cember 1825. J Continuation af de den 12te og 26de Septbr., og 10de Octbr. d. A., afholdte 3de Auctioner over det Kiøbmand Hansens og afg. Hustrues Stervboetilhørende Sted, No. 106 ved Torvet i Mariager, bliver over bemeldte Sted afholdt 4de Auction, Mandagen den 30te Jan. næstk., om Formiddagen Kl. 11 slet. Auctionen holdes paa Raadstuen i Mariager, efter de Conditioner som da nærmere blive bekjendtgjorte. Randers, den 16de Decbr. 1825. Jensen, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Da intet antageligt Bud skete ved den over de Da intet antageligt Bud skete ved den over de Madame Schmidts Stervboe tihørende Vaaninge No. 224 paa Guldsmedgade og No. 110 i Møllestienafholdte og i disse Tidender averterede Auction, saa kan de samme endnu erholdes tilkjøbs underhaanden naar Liebhavere desangaaende vil, inden 8te Dage fra Dato, henvende sig til Undertegnede, som derom ka slutte Accord. Aarhuus, den 6te Jan. 1826. J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Ved Proclama af Dags Dato, som uden Henstand, vorder læst ved Herredstinget og den kongl. Landsoverret, ere alle de, som formene sig at have nogen Fordring, i Gaardmand Anders Jacobsen i Dørup i Voer ladegaard Sogn, Tørsting Herred, Skanderborg Amt, hans til sine Creditorers Fyldestgjørelse opgivne Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Tørsting=Vrads Herredscontoir i Brædstrup pr. Horsens, den 28de Decbr. 1825. Haasum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Bostoner Vater-proof. Af disse saa udmærkede gode vandtætte Hatte, saavel brabandske og franske gebørstede, heele og halvfine, alle vandtætstivnet, hvoraf jeg er den eneste som forfærdiger disse her i Jylland. Ligeledes allesorter fine Kammeelhaar, nye moderne sine Uldhatte, nyeste moderne Damehatte af forskjellige Couleurer og Facon, Reisekaskjetter af fiin og grov Fildt m.m., er at bekomme til meget nedsatte Priser paa mit Hattefabrik. J. Hirsch i Aarhuus. Sammesteds kiøbes Hareskind til allerhøieste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Spanske Viindruer, Citroner, Confectrosiner, Catrineblommer, tørre Kirsebær, søde og bittre Mandler, bedste, middel og almindelig Eeau de cologne, Menagelamper, raffineret Roeolie m. m. fl. Sorter Urtekramvare sælges til nedsatte billige Priser paa Svane apotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
At jeg nu er bleven forsynet med de af Flere omspurgte Bær af Christtornen: Ilex aquifolium, meldes tjenstlig. Aarhuus Svane Apothek. Køster. Erindring Takke Tilligemed at jeg har Slagtet men alt hvad som jeg slagtet har det er betalt og det probart. men hvad som Hæstehud angaaer som stundom uden Penge faaes. men hvordan Prisen den angaaer jeg dem dog ei foruden Penge faaer. Samt Træskoe og tillige med som ned fra lovtet faaer afsted, jeg der for bør, N. J. Takke, betragt nu vel da saadan fagter. Hammel, den 5te Januar 1826. P. H. En Høvlebænk, og nogle hundrede Læs Gjødning som ligger paa Galgebakken, ønskes tilkjøbs paa Cichoriefabriken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Hos Hr. Bogbinder Fabricius paavises til Salg : følgende Bøger, til billig Priis. Huusholdnings Calender for Landmanden; Brudegave for Nygifte; det evige Sindbillede; Historie om en Onanit; Peder Degn til hans Medbroder; Anviisning til uden Staven at lære at læse, om Ølbrygning; om forbedret Uld; om adskillige Græsarters Egenskaber; om Vinter= og Sommer=Raps ; om raa Jordlodders Opdyrkning; Florians Værker; blandede Digte; Jagtbog af Jester; H. J. Mening om Landvæsen; Drewsens Vexeldrift; Funckes Naturhistorie; om Dyrenes Natur og Bestemmelse; om Huusdyrs Sygdomstilfælde; Fortegnelse over Landhuusholdnings=Selskabets Medlemmer; den danskenorske Lovkyndighed; Sange for Ungdommen; ABetens Afløsning; Almuens Lærer; Adskilligt; den gode Christine; Suhms Skrifter 4de Deel; en curiens Levnetsbeskrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-07
Kong Salomon og Jørgen Hattemager, Vaudeville af J. L. Heiberg, 2det uforandrede Oplag faaes tilkjøbs for 4 Mk. 8 s. hos Bogbinder, Fabricius samt Boghandler Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Aar 1826. No. 5. Tirsdagen. den 10de Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst privilegerede. Te tiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Aarhuus. de se
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Ved Stafetter som ere tilte gjennem Hamborg haves den vigtige Efterretning: at Hs. Maj. Keiser Constantin I har formelig frasagt sig den russiske Keiserthrone og overladt den til sin Broder Storfyrst Nicolaus, der allerede var bleven proklammeret til Keiser og Selvhersker over alle Russer. Da Senatet havde aabnet Keiser Alexanders Testammen, te, fandtes vedlagt et Dokument, ved hvilket Constantin alt i Aaret 1823 havde frasagt sig al Arveret til Thronen. (Hs. Maj. Keiser Nicolaus I er født den 7de Juli 1796 og formælet 1817 med Aler andra Feodorowna, forhen Frederike Louise, Prindsesse af Preussen, af hvilket Ægteskab der haves fire! Børn, hvoraf det ældste er en Prinds som hedder Alexander, født i 1818. - Hamborger Aviser meddele den egenhændige Skrivelse som Hs. Maj. Keiserinde Elisabeth sendte sin Svigermoder tilligemed det sørgelige Budskab om hendes Gemals Død, Moder, Vor Engel er i Himlen! og jeg lever endnu et Planteliv paa Jorden. Hvo havde vel tænkt det at jeg skulde overleve ham, Moder, forlad mig ikke thi jeg er nu gandske ene og forladt i denne Kummers verden. Det er min eneste Trøst, at jeg ret snart skal forenes med ham, den Kjære, hvis smillende Aasyn viser, at han er lykkelig. Taganrog, den 1ste Decbr. 1825. Elisabeth." - Jfølge Breve fra Warschau af 24de Decbr. befandt Keiser Constantin sig endnu i denne Stad, men havde af Sorg over sin Broders Død været meget syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Jtalien. Over Wien haves den skrækkelige Efterretning, at Siciliens Hovedstad, Palermo, med Vosses 180,000 Jndbyggere, skal være undergaaet ved Jordskjælv, men da Efterretningen hverken angiver Tid eller Omstændigheder, saa bør man først oppebie nærmere Bekræftelse før man sætter Liid dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Grækenland. Ved Messolunghi lyser græsk Heltemod endnu i sin fulde Glands. Den 13de November har den kjække Høvding Karaiskaki overfaldt den tyrkiske Leir medens Muselmændene saae i den tryggeste Middagssøvn. Blodbadet var græsseligt. Blandt det erobrede Bytte var ogsaa Tyrkernes Krigskasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Endnu havde Kapudan Paska ikke forsøgt noget Angreb paa Messolunghi fra Søsiden af. Den græske Flaade laae tæt derved, for at observere ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Spanien. J en authentisk Skrivelse fra Gibraltar meldes: "Den skrækkelige Storm imellem 6te og 7de Decbr. har gjort saadan Skade herpaa Rheden, at det er mageløst. Over halvandethundrede Skibe af alle Slags ere deels forliste, deels bortdrevne, deels strandede. Det er et skrækkeligt Syn, da størstedelen ligger imellem hverandre langs med Strandbredderne. Blandt Vragen er ogsaa den kolumbiske Kaper General Soublette; Besætningen blev skudt og Ligen kastede ud i Havet. - J Madrid gik det Rygte, at største Deelen af den Konskription som der nylig er befalet at udskrive, er bestemt til at sendes til Sydamerika med fremmed Hjelp. - Ulykken forfølger det arme Spanien paa alle Kanter: den spanske Eskadre som skulde undsætte Fortet St. Juan d'Ullon, er dreven tilbage fra denne sidste Plet, ved Storme, og meget ilde tilredt kommen ind hist og her, f. Ex. Admiralskibet, uden Master, til Havannah, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Holland. Regjeringen har faaet den ubehagelige i Efterretning, at Jndbyggerne paa Østkysten af Java have gjort en farlig Opstand mod Hollænderne, ødelagt en Mængde Caffe= og Riisplantager, og antaget en saa truende Stilling, at enhver Europæer i Batavia, (Hovedstaden for de hollandsk ostindiske Besiddelser, fra 16 Aar af er bleven opfordret til at væbne sig, hvortil Tøihusene ere blevne aabnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Engelland. Paa Londons Børs havde man det Rygte, at den brittiske Sømagt i Middelhavet skulle betydeligt forstærkes. Crediten havde atter faaet Liv de engelske Statspapirer staae atter Pari, og alle Fonds ere stegne: de danske og franske 2, de sydamerikanske 1 PC. Koureervexlingen er meget stærk imellem London, Madrid og St. Petersborg. I Hoftidenden er Kornpriserne anmeldt saaledes: Hvede 64 Sh. 4 P. Byg 41 Sh. 2 P. Rug 44 Sh. 1 P. Havre 26 Sh. 8 P. For Ærter vare nu Havnene lukkede, men for Byg vare de atter aabnede i 6 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Sverrig - Norge. Juleaften var der atter Jndebrand i Stockholm. Der afbrændte et Huus tæt vedGardekassernen, som dog blev frelst. Kongen og Kronprindsen vare nærværende til den blev slukket. - hele Decembermaaned havde man der 3-4 Gr. Varme, Markerne vare grønne, Violer havdes i Overflødighed, og Juleaften spiste man Suppe af friske Nelder, et Lækkerie som man ellers ikke har der før ved Paasketid. Men syv Mile derfra, endog mod Syden, kjører man i Slæde, og ere Søerne iistillagte Rigsstatholderen Grev Sandels er indtruffen igjen til Christiania med sin Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
Blandinger. Den 30te Decbr. fik Prindsen af Oranien, som er gift med Keiser Alexanders Søster, en Koureer fra St. Petersborg, og reiste Nytaarsdag selv didhen. Fyrst Gallitzin var ilet ham forud. Den nye Konge af Bayern havde selv personlig bivaanet Julefestens midnatlige Høitidelighed, der gik for sig under Kanontorden og Klokkelyd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-01-10
J Rotterdam grassere Kopperne meget stærkt Kongen af Sachsen fyldte sidstleden 23de Decbr. sit 76de Aar.