JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
J Anledning af de sidste Jldebrande, ere mange henrettede; dog er Janitschar-Agaen for sine udviste betydelige Tjenester ophøjet til Janitschar=Paska, en Værdighed der i et halvhundred Aar ikke er bleven Nogen til Deel. Man troer han er indviet i Sultan Planer og billiger dem, Det Vigtigste der iøvri den senere Tid er foregaaet i Constantinopel er, de Serviske Deputerede, der som bekjendt vare fær lede som Gidsler, have under de sidste Jldebran, seet Lejlighed til at undvige, en Begivenhed der have opvækket megen Sensation hos Ministrene.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Forskjellige Tidender. Jtalien. Cardinalcollegiet i Rom, der elle bestaaer af 70 Personer naar det er fuldstændig, til ler for nærværende Tid kun 42, hvoriblandt 34 J. lienere, 1 Engelsk Undersaat, 1 Spanier, 3 Fran mænd og 2 Tydske.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Man troer at der snart foregaaer en Forandre med den Neapolitanske Regjering. - Det berørTempel i den gamle Stad Pæstum, omgives nu Grave og faaer en egen Nattevægter.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Tydskland. Byen Hof er gandske øde ved Jldebrand. 400 Huse, Kirken og Posthuset. er bleven et Rov for Luerne. - Fra München sk. ves der: "Man taler her om at Kronprindsen, Preussen skal formæles med vor Prindsesse Elisabet. Denne Efterretning stadfæstes fra flere Stæder.)J Paris taler man i denne Tid meget om en Nordamerica indført nye Methode, hvorefter m.i en Tid af 8 Timer kan lære at skrive og det en ogsaa smukt.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Paris har 1600 Gader, Stræder og Torve, de tilsammen oplyses af 4553 Laterner. Man har den Jdee at vilde oplyse Gaderne, Navne og Hu nummere om Aftenen, ligesom dette alt er Tilfæld med de offentlige Uhrskiver. Disses Belysning er Paris langt bedre end i London.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
J Venedig bekjendtgjør en Gjestgiver, at den hans Værelser ere hensatte Fortopianoer til de ande reisende Herrer og Damers Disposition.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Norge. J Aggerhuus og Christiansands Stif tegner det sig til en god Høst, naar Kornet kun i har taget Skade af Nattefrosten. J Lister staaKornsæden derimod slet; ligesaa ere Udsigterne ha for Korn- og Høehøsten maadelige i Bergens St. saavelsom Romsdahl og Sønder-Trondhjems Amt men i Nordre-Trondhjems og Nordlands Amter god hvis Jndbjergningen kun ikke maa blive for vanskeliFædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
J Anledning af Deres Majestæters og Kongehus lykkelige Hjemkomst den 4de f. M., udbad Digte, inden, Frøken J. M. Jessen sig den Naade, maatte bevidne Allerhøistsamme sine varme Følelsfor det elskede Kongepar paa en Maade, der tillelykte den Glæde, Frederiksberg Byes Jndbyggereved atter at see Allerhøistsamme midt iblandt sig, erat Digterinden havde erholdt Tilladelse hertil lav hun sig, ledsaget af 16 hvidklædte Piger, nogle ge efter, op paa Frederiksberg Slot, hvor i Derejestæters og det øvrige Kongelige Herskabs Nærselse, følgende af Frøkenen forfattede Digt, efter lodien "Navnløs Sallighed jeg finder, blev af ligen og modtaget med den Naade, der er disse høisioner saa egen. Glædens Jld i Øjet luer, Hjertet banker Slag i Slag! Konge! Hvor Dit Blik henskuer, Seer Du glade Børn i Dag: Vær velkommen, Landets Fader! Toner det fra Slet til Strand. Hil vor Frederik, Landets Fader! Jubler Olding, Qvinde, Mand! Chor. O, vi saae til Kysten rædde, Og hver Bølge mod os slog, Bade vi: Send til vor Bredde, Faderen, som fra os drog. Landets Moder, vore Hjerter, Hylde Dig med barnlig Hu Kjærligheds og Troskabs Kjærter. Evig brænde skal, som nu. Barnets Læbe svagt kun stammer: Dronning, hvor vi elske Dig! Men vort Hjertes høje Flammer Skuer Gud i Himmerig. Chor. O, vi saae til Kysten rædde, Saae hver Bølge Kysten slog Bade vi: Send til vor Bredde, Moderen, som fra os drog. Elskeligste Huld Gudinder, Konge-Parrets bedste Fryd! Lillie=Kronen, - Dans Fyrstinder! Eders blev til Løn for Dyd. Ægir saae den hvide Krone, Og han talede til sin Hær :"Snækken hist, er Dydens Throne; "Varlig den til Landet bær." Chor. Og imedens vi saa rædde Og hver Bølge mod os slog, Ægirs Sønner til vor Bredde, Bragte Dem, som fra os drog. Havets mægtige Betvinger, Almagt, Dig lovsjunge vil Du lod Dine Engles Vinger, Svæve om Dem paa hver Stie. - Hil vor Fader, Hil vor Moder, Holsteens Sønner raabte der. Hil vor Fader, Hil vor Moder, Juble alle Hjerter her. Chor. Hist fra Elbens rige Bredde, Alles Hjerter med Dem drog, Her ved Sølunds grønne Bredde, Alles Hjerter mod Dem slog.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Slutningen af det Kongelige Landhuusholdnings Selskabs Bekjendtgjørelse om Agerdyrkningen. (See Avisen No. 109.)¬
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
J Følge den forestaaende allerhøieste befaling har Selskabet anmodet kyndige Mænd i Provindserne at meddele Besvarelser paa disse Spørgsmaale for et vist District af Enhvers Omegn. Men da et større Antal Meddelelser, og en muligen fleersidig Anskuelse af de omspurgte Materier, meget kunde bidrage til disses nøiagtigere og grundigere Udvikling, saa ønsker Selskabet naturligviis at erholde saamange Bidrag til det paatænkte Værk, som muligt, for desbedre at kunne give dette den tilbørlige Fuldstændighed. Selskabet er forvisset om, at der, foruden de Mænd, til hvem Det umiddelbart har henvendt sig i dette Anliggende, endnu gives Mange overalt i Provindserne, saavel af geistlige og verdslige Embedsmænd, som af Mænd udenfor Embedsklassen, der med Sagkundskab kunne besvare disse Spørgsmaale, og som af Jnteresse for en almeennyttig Foranstaltning og muligt af Velvillie for Selskabet, vilde paa denne Maade meddele Det de Efterretninger og Erfaringer angaaende deres Egn, de maatte være i Besiddelse af, for et saa stort eller lidet District af denne, de, efter deres Kundskab til samme, finde passende. - Enhver, som føler Lyst og Evne til, ved deslige Meddelelser at fremme Arbeidets heldige Udførelse, opfordres derfor at indlevere sit Bidrag, som Selskabet med Taknemmelighed modtager. - Da Hensigten er, at gavne det Almindelige, vil det let indsees, at et kort i Svar paa Spørgsmaalene af Ja eller Nei ikke er tilstrækkeligt, men at Svarene bør have practisk Tendens, angive Aarsagerne, hvorfor Stillingen nu er saaledes, Følgerne deraf, og hvis disse ere slette, Midlerne til at raade Bod paa dem. Derhos overlades det til Besvarerne, hvis i deres Egn en og anden Mærkelighed finder Sted, som ikke kunde omhandles under noget af Spørgsmaalene, da derom at meddele deres Beretning og Mening.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Kjøbenhavns Børs, den 12te Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 a 80 1/2. Nationalbank Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 103 a 103 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 149 1/4 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler, 14 1/3 a 14 3/4 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Ledige Embeder. Under General-Toldkammer og CommerteCollegiet: Consumtionsskriver-Embedet ved Kjøbenhavns Østerport.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 20de August er Cand. Theol. B. M. Østrup beskikket til Sognepræst for Roholte Menighed i Sielland; Cand. Theol. H. M. Feldt til Capellan pro persona for Ølstykke Menighed i Sielland.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Den 29de, Sognepræst for Østermarie Menighed paa Bornholm, C. Fog, til Sognepræst for Hørlunde Menighed i Sielland; Sognepræst for Frederiksberg og Hvidovre Menigheder, J. Frechland, til Sognepræst for Søllerød Menighei Sielland; Præst for den lutherske Menighed og Missionair paa St. Croix. J. N. Oxholm, til Sognepræst for Sønderup og Nordrup Menigheder i Sielland; residerende Capellan for Skaarup og Tvede Menigheder i Fyen, H. P. Gudme, til Sognepræst for Allesøe og Næsbyehovedsbrobye Menigheder i Fyen, og Personel-Capellan hos Amtsprovsten, over Holbeks Amt, J. C. Aldeveldt, til Sognepræst for Bloustrød og Lillerød Menigheder i Sjelland. Den 3die September, Captain a la suite ved Ingenieurcorpset, C. F. A. Schlegel, beskikket til Stads=Conducteur i Kjøbenhavn, og Cand. juris H. A. E. Klein til Procurator ved alle Over og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Ved Aalborg Toldkammer er fra den 13 til den 16 September, følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne. Den 13de September, Christen Nielsen fra Rudkjøbing, med Frugt. Hans P. Schulz fra Christiania med Kommen og Glasvare. Hans P. Thofte fra Rødbye med Hvede og Fløttegods. A. Knudsen fra Rudkjøbing med Frugt. Chr. Evensen fra Aarhuus med Tønder og Staver. Math. Jversor fra Arendahl med Salt. Niels Marcussen fra Læsøe med Kornvare og Gjæs. Anders Kolding fra Frederikshavn med Brænde. Steph. Stephensen fra Gothenborg med Salt. Den 15de. Jørgen Clausen fra Kjøbenhavn med Salt m. m. Anke A. Møller fra Dito med Dito m. m. Peter P. Bruun, fra Dito med Dito m. m. Peder Hansen fra Dito med Dito m. m. Thomas Clausen fra Dito med Dito m. m. Friedr. G. Kron fra Dito med Dito m.m. Wrold Christensen fra Arendahl med Træelast. Ole Jensen fra Østerriisøer med Dito. Jens Jensen fra Dito med Dito. Lar Badstue fra Nyborg med Æbler. N. H. Westernise. fra Helsingøer med Dito og Kartofler. Fr. Andresen fra Dito med Kartofler. And. Aasmundsen fra Mandahl med Træelast.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Udgaaede. Den 13de Septbr., Hans A. Staarup til Kjøbenhavn med saltet Sild, Fløttegods, Aal m. m. Peder M. Faye, til Frederikshavn med Malt og Læder. Jens Madsen til Skagen med Ballast. Den 15de, Hans Serreslev til Flensborg med tomme Foustager, Havre og Smør. Simon Holm til Kjøbenhavn med saltet Sild. Den 16de, N. J. Rask til Dito med Dito. Hans P. Thofte til Rødbye med Ballast. Winzens Fiuren til Norge med Korn- og Fedevare. J Lund til Dito med Dito. A. Johnsen til Dito med Dito.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for det respective corresponderende Publicum, bekjendtgjøres herved, at Pakkeposten afgaaer herfra for første Gang paa Vintertouren i dette Aar, Tirsdagen den 7de October førstkommende, om Morgenen til sædvanlig Tid. - Som Følge heraf, kan Jndleveringen dertil af Penger og Pakkepostsager, saavelsom Reisendes Jndskrivning blot skeer om Mandagen fra Kl. 3 til 6 om Eftermiddagen, og maae allene indskrænkes til bemeldte Dag og Tid. Ligesaa bringes i behagelig Erindring, at Vintertoureer, Brevposten, tager sin Begyndelse Torsdagen den 16de tober næstkommende. - Jndleveringen dertil skeer hver P. dag og Torsdag i Ugen, fra Kl. 3 til 8 om Eftermiddag Aalborg Postcontoir, den 17de September 1823. R. Jørgensen.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Dandseøvelser. De som af Undertegnede ønsker at nyde Undervining i Dands, ville behage at melde sig sidst i den Maaned, da jeg bestemt begynder den 1ste Octob med dem som allerede have meldt sig, og Jngen af tages efter den 8de f. M., uden Privatøvelser i de ne Vinter, da de Andre ellers maatte opholdes for længe. - For de Elever som have nydt Underviisniaf mig, ere Efterøvelserne bestemt til hver Ons Aften fra Kl. 6 - 10. Samme tager sin Begynde, den 15de October. Mit Logie er paa Vestergade No. Aalborg, den 13de September 1823. Fr. Zangenberg.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Hos Undertegnede kan bekommes: fortrinlig gode Fran Viinædike til Sylterie=Brug, meget fiint Bomuld samt gere Dito og gode nye tørre Kirsebær; Alt til billigste N. Schibbye.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Proclama. Ved Proclama som i Dag er læst inden Aalborg Byeting, ret, og som vil blive læst ved den Kongelige LandsoverreViborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at dre udi Stervboet, efter afgangne Over- og Underrets=P. curator Jens Brix, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, for undertegne Skifteforvaltere; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg, den 15de September 1823. Wølfferdt. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Auctioner. Løverdagen den 20de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 s. bliver paa Stadens Raadstue afholdt offentlig Auction, og en Deel Boggjeldsfordringer i Handelsmand Hans Svensens Boe. Aalborg, den 17de September 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Efter Begjering af Procurator Petersen paa den almin lige Enkekasses Vegne, og ifølge passeret Forlig og Udlæg, ver Lars Poulsens udfløttede Gaard fra Komdrup i lum Herred, Aalborg Amt, som staaer for Hartkorn Ager og 7 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., med paastaaende Bygninger deriværende Jern Kakkelovne og Kobber=Kjedel i Grue, s. den paa Markerne staaende eller hjembjergede Afgrøde, opratil Bortsælgelse ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 8de October, ) hver Dags Formiddag Ogsdagen den 22de f. M. og Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1823-09-17
Onsdagen den 5te Norbr. næstk.,)De 2de første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Vive, 1 den 3die, ved hvilken bemeldte Eiendomme bortsælges, naar tageligt Bud skeer, derimod paa Gaarden selv. Conditionerne for Salget erfares ved Auctionerne; hvil herved forinden til Lysthavendes Kundskab, tillige i Overeer, stemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Vivebroegaard, den 5te Septbr. 1823. Muhle.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Om Krigen.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Den 31te August om Morgenen Klokken 2, er ottet Trocadero ved Cadix paa den meest mrende Maade (saaledes lyder Berretningen) ind get af de Franske Tvende Voltigeurcompagnier. stede igjennem de dybe Grave indtil Halsen og holdt i Lommetørklæder indbundne Patroner over Hove. Uagtet Fjendens vedholdende Jld blev en Broe, tig opslaaet. Hertugen af Angouleme passerede mme i Spidsen for Tropperne, og i mindre end halv Time, vare disse Fjendens frygtelige Batte erobrede af Franskmændene. De Spanske Kamerere lode sig hugge ned paa Kanonerne. (Et viis paa at de just ikke vare feige.) Angrebet, te forresten saa hurtig og afgjørende, at Fjenden, la Tilbagetoget neppe havde Tid til at samle sig; blev hidsige forfulgte. Endelig begyndte Kampen la ny i Byen Trocadero og til Slutning vare Alle (? grede, døde eller fangne. En nøje Liste over Ta at havde man endnu ikke, men de Constitutioneller ulde i det mindste have tabt 500 Døde og 1200 ingne. De Franskes Tab var meget mindre; hvil man vil gjøre begribelig derved, at da Angrebet rette med en slig Hurtighed og Mod, saa fløi Kugler over Hovedet paa Soldaterne, der havde bemægget sig Kanonerne inden de atter kunde lades. Hs. engelige Høyhed Generallisimus befandt sig bestanmidt i Jlden, var en af de Første over Broen, faae flere Brave ved hans Side at kastes til Joren af Cartescherne. Ogsaa Prindsen af Carignantil paa det ærefuldeste have udmærket sig. Han var af de Første som gjemmenvadede Gravene og be sig modig en Redoute uagtet han blev gjort opmærkom paa den truende Fare. Alle fra den Mindste til i Største have gjort deres Pligt, og Frugterne af denne glimrende Seir, sige de Franske, ville sandsynlig vorde Cadixes Erobring. (Trocadero befinder sig paa den ligeoverfor Cadix værende Kyst. Det er saa at sige et Broehoved og kan kun vorde understøttet ved smaae Baade, der stedse staae Fare for at forulykkes hvad enten de nærme eller bortfjerne sig. Jfølge den Maade hvorpaa Ingenieurvæsenet er indrettet hos de Franske var det (ifølge den engelske Aforning Cronicie) just intet stort Under, om det ogsaa lykkedes dem at bemægtige sig en slig insoleret Plads. J den forrige Krig blev saavel Trocadera som Fortet Matagorda indtaget af de Franske, uagtet en betydelig Engelsk Magt da til Spaniernes Understøttelse, befandt sig i Cadix. Man forestilte sig endog hiin Position saa lidet vigtig, at der i Førstningen ikke engang var tænkt paa at forsvare den, hvilket dog omsider skeete af Engellænderne. Det vil saaledes endnu have Tid inden de Franske kunde tænke paa nogen Erobring af Cadix, og Trocaderos Besiddelse har ikke saa synderlig forbedret deres Stilling)
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Fra det beleirede Cadix selv fortælles der, at det i en Forsamling af Cortes var besluttet, at Ferdinand den Syvende enten skulde drage ud af Cadix som constitutionel Konge eller finde sin Død inden Murene. Forresten skulde den Kongelige Familie dog endnu være ved Sundhed og det hedte at Hs. Majestæt paa en Spadseretour i Cadix, var modtaget af Publicum med en overordentlig Enthusiasme.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Jfølge Efterretninger fra Madrit skal Krigen i Catalonien endnu stedse medføre de største Besværer ligheder for de Franske Tropper, og det vil Sandsynlig vare længe inden Disse blive Herre over denne Provinds. De Constitionelle have der en endnu ikke ubetydelig Hær i Marken, foruden at de ere i Belona men ogsaa Taragona, Montblauchtc. ere i frygtelig Forsvarstilstand.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Blandt Ballesteros's Soldater har der været Uro og fjendtlige (som de Franske kalde forrædderske) Anslaae - men neppe viste Generalen sig, før ikke en Læbe aabnede sig, og Alle vendte tilbage til Rolighed og Orden. Dog have enkelte fornemme Officerer begivet sig bort, og i denne Anledning siger et Fransk Blad, er slig Mytterie imod Generalens Villie, hvi lader han da Hine ustraffede forlade Hæren, istedetfor at fængsle dem, Det hele Antal af de Franskes Tropper i Spanien, med Jndbegreb af det fjerde Corps (Monceys) var i den 15de August 66, 160 Mand Fodfolk og 9200 Ryttere. De Syge og Saarede bleve angivne til 9140.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Det Spanske Regentskab har udstædt en befaling, at der skal holdes vaagent Øie med alle Fremmede i Hovedstaden - især med Engellænderne.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
General Marquetye, har ifølge de af General lieutnant Grev Bourck andordnede Bevægelser for at afskjære de fra Drense udgaaede Constitutionelle Tilbagetoget, udrettet denne Mession paa det Hæderligste. Ved Gallages deel Campo er undertegnet en Capitulation, hvorved 3 Generaler 4 Oberster, 6 Oberstlieutnanter, 140 Officerer af alle Grader og 1264 Underofficerer og Soldater, have overgivet sig, som Krigsfanger, og skulle afføres til Frankrig. Man har desforuden taget i Besiddelse, Regimentet Burgos Fane, 15 Fade med Patroner, megen Vaaben og en Casse med 29060 Franker. Man mener at denne Affaire vil sikkre Galliciens Rolighed, da de Constitutionelle endnu kun skulde have et særdeles ubetydelig Antal Tropper sammesteds. Efter Fogtningen ved Altafulla (eller under Tarragonas Mure, see forrige No.) har Marschal Moncey, ikke undladt at lade Fjenden endnu heftigere forfølge indtil et Pistolskuds Distance fra Voldene.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Sir Robert Wilson skal være ankommen til Gibraltar.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Til Estramandura er afgaaet en Expedition fra Madrit, bestaaende af forenede Franske og Spanske Tropper (af Divissionen Quesada) tilligemed noget let Artillerie. De Constitutionelle, som i hiin District, nu siden to Maaneder have været gandske uforstyr, rede, skulde sammesteds være 5000 Mand stærke foruden 1000 Ryttere. - Den Franske Admiral Hame lin skal være afgaaet ved Døden.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Blandinger. Kongen af Portugal har indtil videre forbudet Jndførselen i Riget af alle udenlandske Aviser eller Skrivter. Gruelige Jldebrande. Man har nu omstændeligere Beretning om den skrækkelige Ildsvaade i Staden Hof. Branden var opkommet ved Fernikogning, og rasede i denne forhen saa blomstrenHandelsbye hele 24 Timer. 500 Huse med en ud Mængde Varer, er bleven et Rov for Flammerne, hvor iblandt et Mesterstykke i Bygningskunsten, den skjøne og prægtige Lorenz=Kirke. De afbrændte Be ninger ere ongefær assurerede i Landets Brandcasse, en Million og tregange hundrede tusinde Gyld Taarnvægteren og hans Kone, ere indebrændte, maage Mennesker stærkt beskadigede.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
J forrige Aar havde Staden Sulzbach en ligne Skjebne. Nu atter, nemlig forgangen Uge (Ber af 6te Septbr.) er den hjemsøgt af Jldebrand, i just udbrød paa det Sted hvor den forrige Brand hade ophørt og lagde 18 Huse i Aske.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Fra St. Petersborg meldes det under 29de Aug at den fjerdepart af Staden Sarapta er afbrænsamme Ulykke skal ogsaa have truffet Staden Arsam(paa Veien til Astrachan) og et betydeligt Partie, rer var opbrændt.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
J England vædder man at hele Regentskabet er reist fra Madrit inden denne Maaneds Udgang. I Kongeriget Aschanter (i Africa) existerer en der befaler, at den Kone som forraader en Hem lighed skal miste Overlæben, og den som staaer i Luur naar hendes Mand har en hemmelig Sam med Nogen, det ene Øre. - Man skal i dette Kageriges Hovedstad overalt støde paa slige LæbeØrenløse.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
En afdød Pebersvend i London der førte en saakaldet smaae Handel, havde en aarlig Jnd af 7000 Pd. Sterling.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Kjøbenhavn, den 15de September. Den Kongelige Spanske overordentlig GefChevalier Ynardh. Yzaulerod, er afreist, ter at være forundt Afsteds-Audienz hos Hs. M. stæt Kongen. Siden hans Tilbagekomst har i svækkede Helbred for det meste holdt ham inden, re. Han venter god Virkning af Opholdet und mildere Climat, og begiver sig for det første til Pe Da der ingen Legations-Secretair fra det En Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Kjøbenhavn, den 11 September Den Kongelige Spanske overordentlig Gesu Chevalier Ynardh. Yzaulerod, er afreist, ter at være forundt Afsteds-Audien, hos Hs. M. stæt Kongen. Siden hans Tilbagekomst har i svækkede Helbred for det meste holdt ham inden 2 re. Han venter god Virkning af Opholdet und mildere Climat, og begiver sig for det første til Pe Da der ingen Legations-Secretair fra det En ske Hof for nærværende Tid er her tilstede, har i valier Ysnardy Ysquierdo overleveret Gesaskabs=Archivet til den Kongelige Franske Chadaffaires, Baron De Cates, som har overtdet Kongelige Spanske Hofs Anliggender indtil i Spansk diplomatisk Agent atter indtræffer hertil.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Under 11te Dennes har Hs. Majestæt benaEieren af det adelige Gods Wittmold i Prertzerenstrictet, Agent Christian Ditlev Eekardsidderkorset af Dannebrogordenens 4de Classe, og under 12te Dennes allernaadigst udnævnt Geheimestonferentsraad, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand Peter Hersleb Classen, til Rid ster af Elephanten.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Aalborg. Markedet igaar begunstigedes af et særdeles smukt Veiret, og der var ingen Mangel enten paa Folk eller Varer, men desstommere paa Penge. Et Slagtehøved paa 16 a 18 kerd., 20 a 24 Rbd.; en gammel Koe paa 12 Lspd., 8 a 10 Rbd. ; en Malkekoe 16 a 24 Rbd.; et Pd. Smør 9 a 12 . et Pd. Oste 4 a 7 s.; en Snees Æg 12 a 14 s.; en paas 3 Mk. a 3 Mk. 12 s.; et Par Ænder 2 Mk. 4 s. a Nr. 8 s.; en Høne 12 s.; et Par Kyllinger 14 a 16 s.; Væder 2 a 4 Rbd.; Veder 15 a 20 Mk. Stkt.; Lam 3 a mk. Stk.; Rug 14 a 16 Mk.; Byg 7 a 8 Mk. og Havi 4 a 5 Mk. Tønden.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
den 18de September døde paa Wang, Herr Regimentsrurg Hansen, af 3die Jydske Jnfanterie-Regiment.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Kjøbenhavns Børs, den 16de Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spe tier 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 a 80 1/2. Nahionalbank Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) og 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 129 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 60 - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Ved Tallotteriets 1213 Trækning i Kjøbenhavn, udkom følende Nummere: 5. 57, 81, 60, 48.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Paa Madame Poulsens Liigplade læstes følgende: Herunder gjemmes Jndtil hiin Dag.
Jyske Efterretninger, 1823-09-20
Det Forkrænkelige af Madame Maren Sørensdatter Poulsen, Fod i Hælum den 28de Februar 1768. Hun indtraadte i et kierligt Ægteskab med Borger og Mesterskoemager. Herr Mads Poulsen, Den 24de Februar 1804. Og blev ved Ham Moder til 2de Sønner, Af hvilke den Ene modtager Hende i Evigheden. Dybtsørgende staae de Efterladte Og veemodsfulde beklage Savnet Af den kjerligste Ægtefælle, Den ommeste Moder, Den gudhengivneste Christen, Den ombyggeligste Huusmoder, Da Livets og Dødens Herre, Om Morgenen tidlig. Den 10de September 1823. Bød Hende at nedlægge Vandrestaven, Og rakte Hende Ærens Krone. Forklarede, din Lod blev skjøn, sun Støvets Hylle Jorden gjemmer, Mens Aanden Juvelsang istemmer, Hvor Salligheder blev din Løn.