Viborger Samler, 1780-01-24
jeg troer, 1. at Amerika, om kort eller lang Tid, J enten ganske eller tildeels, vil blive uafhængig af Europa. Men jeg troer ikke, 2, at denne Tidspunkt endnu er forhaanden. Jeg er overbeviist, 3. at det kommer meget an paa de Magter, som har store Eiendomme der, enten at udsætte, eller nær bringe denne Koloniernes Uafhængigheds Tiidspunkt. Jeg troer endelig, 4 at Spanien og Portugal er meget meere interresseret deri, at forebygge denne Revolution, end Engelland selv; ligesom Engelland, meer end Frankerige, og Frankerige meer end de øvrige Magter, men maaskee Holland allermeest, næst Engelland og Spanien. Dennegang, troer jeg, vinder Engelland Sejer over sine Kolonier; mine Grunde ere: 1. J Kolonierne selv er mangfoldige fornuftige Folk, som sukke under det nærværende Tyrannie, og befordre Regieringens Hensigter. Man behøver kuns at læse de Addresser, General Gage fik ved sin Afreise. 2. Her i Lander veed man ei heller, at Rebellionens Sæde er fornemmelig Ny=Engelland, eller de 4 Provindser: Massakusetsbay, Konnektikut, NyHampshire og Rhode=Island. De øvrige Kolonier er, deels ved Anstikkelse, deels med Magt, kuns saa trukket med ind i Oprører. Dette vil tydeligere vise sig med Tiden. 3. Boston og Charleslown er Hovedstæderne i Ny-Engelland, og begge var Regieringen endnu Herre af 1776. 4. Endnu har Regieringen et mægtigt Partie i Nordamerika selv, og hvad er der for et Forhold mellem Engellands forskrækkelige Søemagt, og Amerikanernes Fartøier, mellem øvede Tropper og Landsoldater, mellem Engellands Skatte og Koloniernes Papiirpenge, mellem Engellændernes blomstrende Handel, og den aldeles ødelagte Amerikanske Han Handel. Sandelig de sidstes Oprør var for hastig, og vil, i det ringeste en Tidlang, gavne Moderstaten. 5. Nyskotland, saaog de fleeste sydlige Provindser er Regieringen troe. Jeg overbeviist, og veed det fra en sikker Haand, en Mængde fornuftige og rolige Folk, som nu, undertvungne af Svermerne, sukke under Tyrannernes Aag, skal strax erklære sig for Regieringen, saasnart de Tropper komme, som de vente med Længsel. Hvad er ogsaa naturligere end det? Deres egen Fordeel, deres Velfærd henger derved. 6. Med den Enighed, som man smigrer sig med paa Langressen, seer det og tvetydigt ud; det kan bevises med Dokumenter. J lang Tiid har hersker en Misundelse mellem Kolonierne, som kommer af deres Indretnings Natur, og har varet fra deres Stiftelse til nu; man læse kuns deres gamle Historie igjennem, Ogsaa deres nye Historier er bekiendte. Hr. Adamses Voldsomheder har gjort, at Hr. Dikenson, Forfatteren af Fermier de la Pensylvanie, har erklæret sig imod Jndependencen. Skinsygen, mellem Peyton Pandolphe og Hankok vedligeholder Ueenigheden: Jndfaldet i Kanada har de fleeste misbilliget. Ny=Engelland er en Reede fuld af afskyelige og blodgierrige Svermere; deres Historier, i forrige Aarhundrede er fuld af Hexeprocesser; da slagtede de en Mængde fornuftige Folk paa gale Folks Udsigende, paa de saa kaldte spectralevidence (Vidnesbyrd, som blev aflagt ved Spøgelser) indtil Regieringen forbød dem det. J Pensylvanien derimod og Ny-York boe rolige Folk, som taale alle Religisoner. Denne Mængde af forskiellige Sekter, som nu virkelig deele Nordamerika; disse forskellige Jnterres. resser, tilligemed de inderlige Forbindelser, som nogle af Kolonierne staae udi med Moderstaten, maa nødvendig bringe Regieringen store Fordeele. 7. De Vilde, som Regieringen Tiid efter anden har skienket over 3 Millioner, for at de skulle lade Kolonierne være i Roe, lader sig vist ikke af Rebellerne forføre imod deres fælles Fader og Velgiører. 8. Kanada har for stor Fordeel af, at have Regieringen paa sin Side; de retskafne i Landet har alt givet de tydeligste Beviis derpaa. De vil vist virke med Eftertryk for Regieringen, naar de faae Bistand af nogle Regimenter. (meere følger.)