JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Justitsraad Brorson i Aalborg, der nylig holdt sit halvthundredaarige Embedsjubilæum, er en Sønnesøn af den bekjendte Psalmedigter Biskop Brorson. Alt for mange Aar siden (1796) da Jubeloldingen var Byfoged i Sæbye, havde Kongen belønnet ham med den store Guldmedaille pro meritis fordi han, da bemeldte Kjøbstad truedes med Ødelæggelse, havde paa egen Bekostning ladet opføre Dæmninger mod Havet og anlægge en Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
J Fredags blev afgangne Regimentschirurg Vahl. stedt til Hvile i Jordens Skjød. Regimentets Sergeanter havde udbedt sig at maatte bære ham til Graven, hvori Liget blev nedsænket af Officerer. Regimentets Musikkorps ledsagede Sorgetoget, der var meget betydeligt. Erkjendelsen af den Hedengangnes Værd - hedder det i Aalborg Avis: var vakt medens han levede og virkede herneden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Etatsraad Brink-Seidelin i Hjørring har, efter Anmodning fra Trykkefrihedsselskabet, paataget sig Udarbeidelsen af en populair Fremstilling af det danske Skattevæsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Literatur. De to Studenter og Amors Skjærmydsler, to originale Noveller af Claudius Rosenhoff. 1 Rbd. 72 s. - Birger og hans Æt. Tragoedie af Beskov. Oversat fra Svensk af Oehlenschlæger, 1 Rbd. - Breve fra England og Skotland 1836, af J. M. Thiele. 2 Rbdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Proclama. Efter Oberstlieutenant v. Mühldorff. Medlem af Gouvernementet i Tranquebar. Udstædt af Lorentz Sommer Lindhard, kongl. const. Justitiarius og Skifteforvalter i Tranquebar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Dødsfald. Fru Frohn f. Schaarup, Student H. J. Hansen, A. Klaumann (16 Aar gl. af Skarlagensfeber. Sophus Jessen, Susanne Bendix f. Levi, N. Gugenheim, Alle i Khvn. Jfr. Christine Fabricius i Sjørring Prstard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Copulerede. J Randers: Hr. Farver J. Hal kjær og Jfr. M. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Bekjendtgjørelser. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 24de Januar 1838, Kl. 11 Formidd., 7de Februar f. A., dito, og Torsdagen den 22de samme Maaned, dito, opraabt til Bortsalg det Søren Jensen tilhørende Sted i Salten Skov, med underliggende Eiendomme, ansatte for Hartkorn Ager og Eng 2 Fdkr. 2 1/4 Alb., Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr., samt tilhørende Kongetiende. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, men 3die Auction i det sælgende Sted. Naar 3die Auction er afholdt bortsælges tillige endeel hos fornævnte Søren Jensen udlagt Løsøre, bestaaende af Kister, Borde, Stole, Sengeklæder, Kjedler, 1 Koe, 1 Faar, 1 Vogn, 1 Plov, 1 Harve, m.m. - Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 23de December 1837. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Efter Reqvisition af Landsoverretsprocurator Jespersen i Viborg, som Mandatarius for vedkommende Pante, Forligs- og Udlægshavere, bliver det af Peder Simonsen eiende og paaboende Sted paa Alling gaards Mark, Svostrup Sogn, Hids Herred, af Hartkorn, Ager og Eng 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Album, med Konge- og Kirketienderne deraf samt Avl og Afgrøde, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes; Mandagen den 22de Januari 1838, Mandagen den 5te Februari 1838, og Onsdagen den 24de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa mit Contoir, og den sidste i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Placat 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 18de December 1837. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Da man kun i faa Huse er fri for den meget generende Træk igjennem Vinduerne, troer jeg at imødekomme Fleres Ønske ved at gjøre bekjendt: at jeg paa en meget hensigtsmæssig og billig Maade befatter mig L. Schou, med at forebygge samme. Malermester, boende paa Volden Nr. 892.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Hvor et extra godt Tobaksfabrik-Jnventarium underhaanden strax er at erholde tilkjøbs for billig Priis, erfares paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Hvedemeel samt lollandske gule & graa Erter, i udmærkede Vare, kan atter bekommes billig hos Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Trondhjemske Spegesild i hele Tønder, Fjerdinger, samt hele og halve OttinJoh. F. Kuur. ger, sælges billig af Been, kjøbes til høieste gangbare Priser af Langballe & Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Paa en Gaard i Vensyssel, hvor der holdes 100 a 120 Køer, er til 1ste Mai 1838 en Plads ledig for en duelig Meierske. Uden gode Beviser for Duelighed nytter det ikke at melde sig. Man henvender sig desangaaende snarest muligt til Møller. Marselisborg pr. Aarhuus, den 14de December 1837. Hvor nogle faa Elever kan erholde Underviisning. i Skolevidenskaber, og grundig Underviisning i det tydske Sprogs Læsning, Tale= og Skrivemaade, samt Tegning efter Naturen, m.v., for billig Overeenskomst, erfares No. 283 ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Fortegnelse. over de i Kongeriget Danmark ansatte Agenter for den allernaadigst stadfæstede Brand-Assurance-Forening i Altona. December 1837. Aalborg, Hr. Fuldm. Östergaard. Aarhuus, Hr. J. Meulengracht. Assens, Hr. C. C. Brøchner. Fredericia, Hr. Collecteur Boalth. Helsingør, Hr. K. Gad. Holbeck, Hr. L. C. Smidt. Middelfart, Hr. H. I. Møller. Nakskov, Hr. M. Roepstorff, Nyborg, Hr. Procurator Saxtorff. Odense og 3 Hr. Elias B. Muus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Kierteminde. Randers, Hr. B. Schmidt. Ribe, Hr. H. J. Müller. Svendborg, Hr. D. Meyer. Weile, Hr. P. Glud. Andragender angaaende Forsikkringer blive modtagne af samme, og ere de dertil indrettede Formularer tilligemed Foreningens Statuter at erholde uden Betaling hos bemeldte Herrer. Altona, i December 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Den administrerende Direction for Brand-Assurance Foreningen. Stoppel. H. Roscher. J. M. F. Købler. H. W. Stoppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Den Leilighed i min iboende Gaard paa det store Torv som for Tiden beboes af Hr. Lieutenant v. Jacobsen, er fra førstkommende Paaske=Flyttetid at erholde tilleie, naar man snarest muligt derom henvenF. Scheibes Enke. der sig til Jnstitut. At jeg igjen har organiseret en Underviisnings=Anstalt her i Byen, i hvilken undervises i Religion, Dansk, Historie, Geographie, Orthographi, Kalligraphie, Tegning Aritmethik, Geometrie, Tydsk og Engelsk, samt tildeels i Naturlære, Naturhistorie og Antropologie for 1 Rbdr. 3 Mk. maanedlig pro persona, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. De ærede Forældres Tiltroe vil jeg søge at vinde ved Børnenes moralske og intellectuelle Dannelse. Mit Skolelocale er hos Hr. Vagtmester Skabelund. Aarhuus, den 30te Decbr. 1837. ærbødigst. Ludvig Lindhard. Linieret Papiir med røde, saavelsom og med blaae og røde Streger til Regnskabsbøger, linieret Papiir til Regninger og Conto-Couranter, er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Fra Pressen er udkommet: Forelæsninger over den bibelske Historie fra Verdens Skabelse til det babylonske Exil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Dr. Chr. P. Kalkar. Det var Forfatterens Hensigt at forsøge paa, om en sammenhængende Fremstilling af den hellige Skrift, i hvilken dennes store Middelpunkt, Christus, overalt fremtraadte som saadan, kunde finde Indgang hos dannede Læsere, og saaledes forberede til at stifte nøiagtigere Bekjendtskab, med Skriften. Han stræbte derfor at give sin Fremstil Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. ling en Form, som, skjøndt den var populær, dog forudsatte tænksomme Læsere; derfor søgte han bestandigen at holde sig saa høit, at han selv aldrig glemte, at det, han fremstillede, skulde tjene til Opbyggelse, og ei blot vække Interesse. Med Hensyn til Oversættelserne af de mange poetiske Steder i Bogen har det været Forfatterens Ønske at bevare Troskab, men dog ikke bogstavelig Ordrethed; han har oversat rythmisk, fordi den hebraiske Originals sonore Velklang bedst kunde gjengives ved den tilsvarende Nythmus; men han har tilladt sig smaae Omsætninger og Forkortelser, for at give Fremstillingen den Afrunding, som var nødvendig til hans Plan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Skriftet (20 Ark i stor 8va) faaes i stift hefte med kouleurt Omslag for 2 Rbd. paa Bogladerne i Kjøbenhavn og Provindserne; i Aarhuus paa Jessens Boghandling og hos Hr. Warberg, samt i Odense hos ForS. Hempel. læggeren. Götsches Læsebog, Almueskolerne i Danmark, udgivet ved Understøttelse af Fyens Stifts litteraire Selskab, er 3die Oplag udkommen, som indeholder: I. Fortællinger. II. Om det menneskelige Legeme. III. Om den menneskelige Siel. V. Noget og Naturlæren. V. Om Himmellegemerne og Tidens Jnddeeling. VI. Om Jordkloden i Særdeleshed. VII. Om Luften eller Dunstkredsen. VIII. Naturhistorie. I. Om det borgerlige Selskab. A. Noget af Menneskeslægtens Historie, især med Hensyn til den christelige Religion. Kl. Nogle vigtige Opfindelser til Menneskenes Nytte. All. Beskrivelse over Danmark og tilhørende Lande. XIII. Danmarks Historie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
J Tidsskrift for Almueskolevæsenet 2 Aarg. 3 Hefte, findes adskillige Skolebøger anmeldte, og deriblandt Götzsches, hvorom det iblandt Andet hedder: "Bogen er en meget brugbar Læsebog for øverste Klasse i Almueskolerne, idet den gjør Barnet bekjendt med saamange almeennyttige Gjenstande, ja endog i nederste Klasse er den sikkert at foretrække for Willes Læsebog, da den indeholder flere letfattelige Stykker, som egne sig til cursorisk Læsning med Begyndere i Reenlæsning; og for de Skoler, der endnu savne hensigtsmæssige Læsebøger, vil jeg fortrinligen anbefale Gotzsches. For at bidrage til at Bogen, der er 256 Sider stor Octav, trykt paa godt stærkt valset Papir, kan anskaffes selv i mindre formuende Skoler, har jeg nedsat Prisen, paa samme til 3 Mk. pr. Exempl. i Materie og 4 Mk. indb., en Priis, hvortil ingen brugbar Læsebog af lige Størrelse hidindtil har været at erholde i Danmark De Herrer Geistlige som kunde ønske at anskaffe Bogen til deres Skoler, bedes at henvende Dem til nærmeste Boghandling, som da øieblikkelig besørger Deres ærede Ordre udført. Adressekontoirets Boglade i Odense. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Jyllandsposten No. 1 er udkommet og indeholder: Vor Hilsen til Bladets Læsere. - Dykkerie paa Jyllands Vestkyst. - Thordalsen. - Smaanoticer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-04
Paa dette Blad, der udkommer i stort Format, gandske som Khvnsposten, og koster 1 Rbd. Qvartalet, kan subskriberes i Randers hos Hr. Boghandler Smith, i Aalborg hos Hr. Boghandler Lundt, i Viborg hos Hr. Boghandler Kabell, i Horsens hos Hr. Boghandler Fogh, og i Aarhuus hos Hr. Boghandler Warberg
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
No 4 Fredagen den 5te Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Nyheder fra Udlandet. Brasilien. Herfra haves den vigtige Efterretning, at Bahia har erklæret sig uafhængig. Da Gouverneuren, for at dæmpe Opstanden, havde beordret Garnisonen til at fyre paa Folket, havde den nægtet at adlyde, og forenet sig med Oprørerne, der nu ere ubetingede Herrer af Staden. Gouverneuren. flere Overofficerer og adskillige af de anseeteste Familier, havde indskibet sig med deres bedste Sager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Jtalien. Vi have at beklage os - hedder det i det pavelige Manifest – over en meget haard Forurettelse, som er tilføiet vor høiærværdige Broder Clemens August, Ærkebiskop af Cölln, der med Vold og Vaabenmagt er kastet ud af sit Hyrdesæde osv. Vi skylde i denne Anledning Gud, Kirken og det Embede vi beklæde, at hæve den apostoliske Stemme og offentlig at erklære den kirkelige Immunitet for krænket, den biskoppelige Værdighed forhaanet, den hellige Jurisdiction for misbrugt, den katholske Kirkes og hellige Stols Rettigheder traadt under Fødder." – Man mener, at den afsatte Ærkebiskop vil blive udnævnt til Kardinal, og at den nye preussiske Minister, som hver Dag ventes til Rom, ikke vil blive anerkjendt. En vis stor Magt - hedder det – puster stærkt til den opblussende Flamme!" (Paven er saa syg, at to berømte Læger ere forskrevne til ham fra Boulogne. Han lider af et chronisk Onde.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Frankrig. Det skal dog virkelig være Sandt; at man har villet myrde Kongen ved Hielp af en Helvedsmaskine, der er sammensat af 16 Geværløb, som indtage 6 Fod i Bredden og ere anbragte mellem to smaae Mørsere. Dette Mordinstrument skulde været opstillet i et dertil leiet Huus ved Siden af Kamrenes Palais, og skulde været affyret paa Kamrenes Aabningsdag, i det Øieblik det kgl. Tog kom forbi Huset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Engelland. Den 28de Decbr. har der været en skrækkelig Jldebrand paa et af Londons Skibsværfter, ligeoverfor Tower. Der brændte tre store Skibe, af hvilke et var ladet med Olie og Terpentin. Ogsaa flere Bygninger, fyldte med Tjære og andre brændbare Sager, gik op i Luer. Jngen mindes at have seet en skrækkeligere Jldebrand, thi baade Land og Vand stod i eet Jldhav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Rusland. Keiseren har lykkelig tilendebragt sin farefulde Reise, og er den 22de Decbr. kommen tilbage, til St. Petersborg. - Af 80,000 Russer, som efterhaands vare marscherede til Cirkassien, ere kun meget faa komne tilbage, og af disse de Fleste blinde, da Hæren lider af en stærk Ophtalmie. - Odessa er atter sat i stor Bestyrtelse. Pesten er paany udbrudt midt inde i Staden – Kronstads Rhed er bedækket med Iis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Tydskland. Jfølge officielle Efterretninger har der i flere Kredse af Mæhren allerede siden Efteraaret grasseret en Pest iblandt Qvæget, der har udbredt sig vidt omkring. For at forhindre denne Sygdoms Jndsnigelse er under 7de Decbr. i Sachsen bleven forbudt Jndførselen af Hornqvæg, Faar, Sviin, Gjeder, raae Dyrehudder, Uld, usmeltet Talg, Horn, Hove, Haar og Svinebørster fra Kongeriget Bøhmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
En Mængde Studenter, som hidtil have studeret i Göttingen, ere indtrufne til Heidelberg, for der at fortsætte deres Studeringer. Blandt disse er og den unge Rothschild. Subskriptionen til de 7 afsatte Professorer er nu i Leipzig stegen til over 20,000 Th. Man siger, at Oberst Wynecken, der for nogle Aar siden nær var bleven sønderreven af Pøbelen i Hannover, er bleven paalagt: med sit Hoved at indestaae for Göttingens Rolighed. Sex adelige hannoveranske Studenter (som i Göttingen kaldes, Longobarder",der havde ladet deres Honorar (en Louisd'or) for de afsatte Professorers Forelæsninger hente tilbage, ere af de øvrige Studenter erklærede for æreløse. Og nogle Longobarder som en Nat havde villet nedrive Krandsen af Wilhelm IV Statue, ere blevne dygtig I gjennempryglede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 1ste Januar. Det var en glædelig Nytaarsgave Landsfaderen gav os, ved Sin offentlig bekjendtgjorte Udsigt over Finantskassens og Statsgjeldskassens Jndtægter og Udgifter for Aaret 1835. Glædelig er denne Oversigt, fordi den har givet den danske Borger den Tro i Hænderne, han nødig vilde give Slip paa, at det var og er Landsfaderens bestemte Villie, at Folket skal vide, hvorledes dets Finantser staaer, og hvorledes disse kunne bringes i den behørige Ligevægt; glædelig er den, fordi den fremviser, til Trods for den befrygtede Underballance, til Trods for en Gjæld af omtr. 130 Mill., et Overskud af 636,790 Rdlr., der ved Aarets Slutning ligger under Kassebeholdningen; glædeligere vil den endnu være, naar den kan holde Stand imod Critikens og den offentlig Menings skarpe Vaaben, som vist ville rette deres Angreb med Sindighed og Dygtighed, imod den. - Hver dansk Borger velsigner sin Konges Redebonhed til at komme det længselsfulde Folks Ønsker imøde. Gud lade Ham opleve Glæde af denne sin Gjerning, der trindt om i Landet vil paaskjønnes med taknemlig Jubel. (H. Av.) Bornholms Milices 4 Dragon-Compagnier, skulle herefter benævnes Escadroner, og de derved ansatte Capitainer hedde: "Ritmestere."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Ved Høiesteretsdom ere Toldbodvægterne blevne kjendt uskyldige i Tjenestepigens Sønderrivelse af de derværende saakaldte Blodhunde. - Siden umindelige Tider har Fanen været Krigeren en Helligdom. Til denne aflægger han sin Troskabs=Eed til Konge og Fædreland, og saavel den ældre som den nyere Krigshistorie kan opvise mange Exempler paa hvorledes Soldaten med Liv og Blod har forsvaret dette Paladium, og kun døende har ladet sig samme fravriste. Det er derfor baade naturligt og skjønt, at en Fane, der har været med i eet eller flere Slag, holdes høit i Ære, og til hvert Hull, som Kuglerne have boret deri, vil Krigeren, der har kjæmpet under samme, knytte snart glade snart smertelige Erindringer. Om nu den Fane, eller Standart, der i endeel Aar i en meget laset Tilstand har paraderet udenfor det kgl. Palais paa Amalienborg, har hentet disse hæderlige Ar i noget Slag, er os ubekjendt, men høist tvivlsomt. - Tidens Tand har imidlertid saa frygteligen gravet paa Stumperne, at i den sidste Tid ikkun - Fanestokken er tilbage, og med denne Rest af en Er=Fane gjøres nu Honneur i alle paakommende Tilfælde. Vi vare nylig tilstede, da Hans Majestæt efter en Ridetour kom hjem, og maatte i Sandhed beundre, hvorledes den Underofficeer, der med al skyldig Ærbødighed sænkede Stokken, kunde undlade at smile over den in mente værende Fane. - Denne Defect forekommer og ligesaa upassende som om en Officeer vilde gjøre Honneur med en Sabel, hvis Klinge var knækket tvers (Frisindede.) over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
- Det sidste No. af Fædrelandet, indeholder en Artikel, som med Rette har vakt stor Opmærksomhed, nemlig en Række af træffende Exempler, som i skarpt, tegnede og stærkt malede Livsbilleder give Folk Anledning til at tænke sig om, hvor de i deres Kreds maatte finde virkelige Personer som svare til det opstillede billede og bringe Synderne til at bæve forden Dommedag, den saaledes vækkede offentlige Mening lader udgaae over dem. Et af de anførte Exempler er følgende: "Lad en Mand have begaaet en Kieltringstreg, men saa forsigtig, at Loven ikke kan ramme ham, eller lad ham ved hans Offres Godmodighed være undgaaet Lovens Forfølgelse, og i sine Titler, sin Rigdom eller sine Connexioner have en Korktrøie, der holder ham oppe, skjøndt hans samvittighedsløse Handling er almindelig bekjendt. Folk vil i 14 Dage tale om denne Begivenhed; han vil maaskee i 3 Uger ikke faae sit Parti i Klubben; han vil maaskee i 4 Uger ikke blive indbudt til en eneste Diner; men hvor snart er ikke den hele Historie glemt. Han giver og 2 Maaneder et Bal eller et Gjæstebud, og hvo tænker da paa, at Enken ved ham er bragt om sin sidste Hvid, eller at han har sveget en Vens eller en Beslægtets Tillid paa den meest oprørende Maade. Man vil see Excellencer og Kammerherrer, Conferentsraader og Generaler, Præster og Skribenter ved hans rigt besatte Bord; ved hans gode Vine glemmer den hele Verden alt hvad der er passeret; med Mad og Drikke kjøber han sig Adsolution for alle begaaede ja for alle tilkommende Synder. Vi vide ikke - tilføier Khvnsposten; om noget levende Væsen har siddet for Professor David, da han malede dette Portrait, men det vide vi, at det hører til de Malerier, paa hvilke man kan see, at de maa ligne, selv om man ikke kjender Originalen. Men hvad enten nu Prof. D. har tænkt paa noget bestemt Jndivid eller ikke, saa er det vist for Enhver den stærkeste Opfordring til alvorligen at prøve, om de ikke skulde kjende en Slyngel, paa hvem Prof. Davids Ord kunne passe. Og gives der da midt iblandt os en saadan Slyngel, som har begaaet en Kieltring, streg, men dog er undgaaet Lovens Forfølgelse, som har sveget en Vens, en Beslægtets Tillid o. s. v., da er det vistnok et sørgeligt Tidernes Tegn om en Saadan alligevel kan vedblive at have mindste Krav paa offentlig Agtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
I Kjøbenhavnsposten læses følgende korte og opbyggelige Skildring af en Nytaarsdag i Kjøbenhavn: En Hurlumhed og en Jagen og en Pynten og en Kommen og en Gaaen og en Ringen og en Lø den og et Brøvl uden Ende, – det er denne Dags Historie. Imod en kjøbenhavnsk Nytaarsdag er Flyttedagen som en Langfredag, og en fjendtlig Jndqvartering som en store Bededag; paa en kjøbenhavnsk Nytaarsdag siges der omtrent ligesaamange Dumheder og begaaes der næsten ligesaamange Gemeenheder, som hele det øvrige Aar. Fra den tidlige Morgenstund af sidder Fruen eller Madamen udmeiet og udfiiret paa Stads foran det vel udstafferede Frokostbord; Manden løber grassat fra Huus til Huus, som om 10,000 Lopper vare i Hælene paa ham; Contoir= og Boutikdrenge, Hanereler og Pebersvende have faaet deres gode Klæder paa, og give sig til at være vittige og interessante; Kongens Laqvaier i Hof livree vandre omkring og tigge hos de tre første Rangklasser, ret som om disse skulde betale for den Mad, de have erholdt i det forløbne Aar ved Hoffet; Politibetjentene i deres respectindgydende, skrækindjagende, sacrosancte Embedsmyndighedsdragt, lade paa denne Dag Betlerne i Fred for selv at betle fra Huus til Huus, ret som om de dreve Afladshandel med smaae Politiovertrædelser; hele Rudler af Haandværksdrengebrandskatte Folkets Dumhed, Charakteerløshed og honette Ambition. Og naar saaledes Dagen er pidsket til Døden, saa begynde de natlige Orgier i alle Kipper og Kneiper, Brændeviinskjældere og Dandseboder, saa have Skjøgerne en stor Benefice, og en stor Deel af hvad der er erhvervet ved Fornedrelse forødes i Gemeenhed, og af hvad der er fortjent ved Tiggeri, bliver ikke stort andet tilbage, end en Katzenjammer og Ærgrelsen over en slet anvendt Dag. J klage (tilføies) over Vedhængen ved gammel Slendrian og udslidte Vaner. Her er en Unode, som J ikke behøve nogen høiere Tilladelse til at afskaffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
J raabe paa Reform, her er en Sag, der trænger til Reform, og som hver kan reformere, hvad Øieblik han vil. J klage over høie Skatter og mene, at det nok skulde blive godt, naar Borgerne kun selv fik Lov til at votere Budgettet. Her er en Skat, som intet Lovbud har paalagt, som der ikke engang behøves Stænderne til at ophæve, en Skat, som hver kan votere selv. Ja eller Nei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Kiel, den 1ste Januar. Det nye Aars første Time blev feiret af de herværende Studenter med Sang og Fakkelskin, en gammel herlig Skik, som ikke havde fundet Sted i nogle Aar. Men den forsigtige Øy righed havde taget det Løvte af Studenterne, at afholde sig fra alle Vivats og Pereats med politiske Hentydninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-05
Haderslev, den 26de Decbr. Ogsaa vort Deputeret Collegium havde efter Jtzeboes, Kiels, Apenrades, Neumünsters o. fl. St. Exempel, besluttet en allerunderdanigst Petition om Offentliggjørelsen af en detailleret Oversigt af Statens Indtægter og Udgifter, Men da det imidlertid fik Efterretning om, at de Deputerede i andre Byer havde faaet deres Petitioner tilbage med den bemærkning, at denne Sag ikke angaaer dem, saa blev der af vort Deputeret-Collegium eenstemmig besluttet, at indbyde Stadens samtlige Borgere og Jndvaanere til at møde paa Raadhuuset, for at underskrive en af samme opsat og antagen Petition. J hvor høi en Grad dette Landets vigtigste Anliggende interesserer Alle og Enhver, derpaa gav vort Raadhuus i Dag det meest levende Beviis. Saalen kunde ikke rumme de Forsamlede, saa at Petitionen maatte ved Afskrifter meddeles den i Gaarden værende Mængde. Allerede ved Postens Afgang beløb Underskrifternes Antal sig til 250. Der havde underskrevet sig Borgere af alle Stænder: Embedsmænd Advocater, Læger og Lærde, med eet Ord: Mennesker, af de heel forskjelligste Forhold. (Apenr. Av.) Slagelse. Torsdagen den 28de Decbr. indtraf den Ulykte i Smedstrup Mølle ved Skjelskør, at en Steen i samme sprang, hvorved det ene Been blev overslaaet paa en Møllerdreng, og Møllen selv i saa høi Grad ituslaaet, at dens Jstandsættelse anslaaes til et Par Tusinde Rigsbankdaler. Møllen tilhører dHrr. Harbo i Skjelskør. (S. Av.)