Viborger Samler, 1775-12-04
MEE. Mandagen den 4 December. (Fortsettelsen af No. 48.) O M800102 vil Hans Høiærværdighed have oversat. Daglønner. Deels fordi Od) (hos L. A. - Særos) paa de fleste Steder (thi paa alle Steder er det dog ikke, see 2 Mos. B. 12, 45.) i vore danske Bibler oversættes: Daglønner; Deels fordi Ordet Leiesvend giver et foragteligt Begreb. Vi have intet imod, at Leiesvend jages i Landflygtighed, ikke saameget fordi det jo giver os det rigtige Begreb, Tredie Aargang. Cec. som som fordi det almindelig dansk Tale er gaaet af Brug. Men Daglønner ville vi ikke vel have i Stedet herfor Det giver os ikke det egentlige Begreb om 10 Jaros, der er sin egen Herre, og snart lader sig leie af een, snart af en anden. Men lad og 40 Lærer oversættes Daglønner, det vil derfor ikke meget bestyrke Hans Høiærværdigheds Meening: Neppe finde vi2) i det Gamle og aldrig for Jaros i det Nye Testamente at bruges om Guds eller Jesu Tienere. J og hos bruges sædvanlig, eller hvor der i det Nye Testam. tales om Løn for Arbeidet, 8872776 Matth. 10, 10. 1 Tim. 5, 18. Ja endog Matth. 20. 19, hvor der meldes baade om at leie for Løn og om Dagløn, bruges ikke og Joros, men 29976176. Og vi kan ikke forundre os derover; Gud antager Mennesker til sine Tienere og ikke til Leiesvenne eller Daglønnere, der, naar de en vis Tiid have udrettet hans Tieneste, faae deres Afsked, og kan tage Tieneste hos en anden. Alle vore Lives Dage skulle vi tiene ham; Og den, som allene lucri causaa til visse Tider vil tage Tieneste hos ham, er ikke en sand Tiener. Det var ei for Aftenen Arbeiderne fik deres Løn, ei førend Livets Aften, at Jesu Tienere skulle hvile af deres Arbeide. beide - Forstaae vi derimod ved ne Jæres illum, qvi mercede operam snam cuique locat, vi have da Medhold af verdslige Skribentere, vi kan da uden Vanskelighed forklare nærværende Sted, og Marc. 1, 20. det eneste Sted, hvor dette Ord i det NyeTestam. forekommer, kan ikke svække, men bestyrke vor Meening: a. Kil Orkan notaal. Skal oversættes. Og ikke værende Hyrde. Lad os taale denne Græcismus. Men den Eftertryk, der skal være i det part. an, kan vi ikke finde. Skulle det betyde, som uophørlig er, havde det været udført ved Art. præpos. 5. Part. 6, uden art. siger vel ikke andet end 68 89. Men lad endog, som vidog tvile om, ey have denne Bemerkelse, saa følger ikke deraf, at en redelig Christi Tiener ei kan være Hyrde, fordi han ei er den evige Hyrde. (det kunde vel ikke falde nogen ind at tænke derpaa, og 1000 Jørgsskal vi nok forbyde at fatte saadanne Tanker) Chr. 7,24. 25. viser den store ypperste Præstes Fortrin fremfor Præsterne i det Gamle Testamente; Men det følger ikke deraf, at disse ei vare Præster. Skal Sproget Eph. 4. 11. Hals--- res norskenes vor AddaCoc 2.6 Pd. No. Fredes bevise, at de ei virkelig vare det, fordi de en vare det ved sig selv, men af Gud beskikkede, ei almindelige, ei evige, da kunde vi, om vi havde Lyst, deraf drage artige Følger. Vi troe, at Meeningen er: sin Lærre er ikke engang en ærlig Underbyrde, og kan ei bære dette Navn. Frelseren har i den foregaaende Lignelse viist hvem der var Hyrde, og hvem dette Navn maatte tillægges: " ere 26 reves Ote 170 Jgas, Torv 25, rev 1808. rer. Her viser han, hvem der ikke er Hyrde, ja Jord, 8 om Norge. 3. Og Ork El Tobak IIA. Oversætter Hans Høiærværdighed, hvis Eiendom Faarene ikke ere; vi billige denne Oversættelse. Er det grundigen beviist, at end ikke engang en redelig Daglømmer eller Kristi Tiener kan kalde dem sin Eiendom, intet kan da friste os til at troe, at de skulle tilhøre en uredelig og egennyttig. Dog dette maa vi imod Hans Høiærværdigheds Sætning erindre: Det kan og kaldes Eiendom, som er een frem for andre betroet; han har ikke jus vito & necis derover; (thi hvad eie vi paa saadan Maade, ikke engang vort eget Liv) Men han er dog nærmere berettiget dertil end andre dre Mennesker, han har et lovligt Kald frem for andre, han har Pligter og Ansvar frem for andre, og for saavidt troe vi, at enhver ærlig Hyrde kan kalde de ham betroede Faar sin Eiendom. Har han ei i en saadan Forstand Eiendoms Rettighed, da falder strax al Ansvar bort, og det Vee, som adskillige Skriftens Steder, iblandt andre: Ex. 34, 2. Zach. 11, 17, over uværdige og unyttige Hyrder udraabes, bliver ubilligt. Men 10 Jærn, kan ikke kalde dem saaledes, deels fordi han ei har saa lovlig Adkomst, han er ikke gaaet ind af Døren til Faarestien; deels fordi han bekymrer sig saalidet om Pligter, som om Ansvar. 4. Skarl To Ark Erkom, Skal være: Han bespeider den Ulv, der er paa Veie. Her kunde vi ikke saa aldeles biefalde Hans Høiærværdigheds Meening. Ordets almindeligste og egentligste bemærkelse er: videre, contemplari, animadvertere. Det anførte Apost. G. 20, 29. 30, troe vi ikke beviser, at Ordet Senger her skal oversættes: bespeide. Apostelen saae i en prophetisk Aand forud, hvad der efter hans Bortgang ville skee, og siger, 290 side 18re &c. Men ved et speidende Udkik havde han det vel ikke. Han formaner de Ephesers Forstandere til Aarvaagenhed; ikke derfor, at de skulle holde sig færdige til at forlade de Sce 3. res res Post, men meget snarere til paa behørig Maade at begegne disse Ulve. Thi hvilke Ulve vare det: Lydes de øvres des sættesye, Mænd, som talte forvendte Ting, c. Falske Lærere, og burde vel Meenighedens Forstandere for saadanne Ulve forlade deres Post? Og er ei Apostelens Mening her som i hans Brev til Titum, at de skulle holde fast ved det Ord, som var troefast til Lærdommen, at de kunde være mægtige til baade at formane med den sunde Lærdom, 19, 1s Speidehopræs S. 9 Vein. Tit. 1. v. 9. MenHans Høiærværdighed vil vel sige, at den Ulv, som her tales om, er Satan, vi troe det og; Men kan sande Kristi Tienere ei formedelst Kristi Kraft giøre Satan Modstand; Hvad vil da den Formaning sige 1 Petr. 5,9. Staaer ham imod faste i Troen. Til hvad Nytte den aandelige Rustning, han formaner at anlægge Eph. 6. 11. Kan og bør sande Kristne i Almindelighed det te, hvor meget meere bør da Hyrderne være stærke i Herren og i hans Styrkes Kraft, Og anvender han ei her alle Kræfter, men ved sin Forsømmelse lader de ham betroede blive et Rov for Ulvens Grumhed, han er da vist ikke en sand Jesu Kristi Stridsmand. (Meere følger.) Nye Nyeheder.