Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-11
Blandinger. Om Dampskibet Eries" Opbrændelse haves følgende omstændeligere Beretning: Den 9de Aug. om Efterm. Kl. 4 havde Skibet forladt Buffalo's Havn med en Ladning Varer og circa 200 Passagerer, Mandskabet inclusive, for at afgaae til Chicalo. Uagtet det kullede frisk, lovede Alt en behagelig og hurtig Reise. Der tildrog sig heller Jntet, som kunde forbunklet dette Haab, indtil man om Aftenen Kl. 8 fornam en ubetydelig Explosion og næsten i samme Øieblik saae man Skibet staae i lysLue. Capitainen, som befandt sig paa øverste Dæk, tilte øieblikkelig hen til Damekahytten, hvor Svømmebelterne (lise preservers), 90 til 100 Stykker, vare gjemte, men Jlden udbredte sig med en saa rivende Hurtighed at han ikke kunde komme ned i Kahytten. Han befalede derpaa Maskinmesteren at standse Maskineriet. Jmidlertid havde Modvinden og Skibets Fart oppustet Luerne til en rasende Voldsomhed, saa de allerede havde angrebet Agterskibet, hvorfor Maskinmesteren meldte, at han formedelst Jlden ikke kunde komme hen til Maskineriet. Styrmanden fik nu Ordre til at lægge Roret klos bagbord, og langsomt dreiede Forstavnen sig mod Kysten. Jmidlertid søgte man at sætte Baaden ud (af hvilke der havdes 3 ombord) men to af dem kantrede og fyldtes med Vand paa Grund af den stærke Blæst, Det er forgiæves at skildre den fortvivlede Stilling, hvori de ulykkelige Passagerer nu befandt sig. Nogle stode som fastnaalede af Skræk og stirrede vildt henfor sig, medens Andre, uden selv at vide hvad de gjorde, styrtede sig overbord, og atter Andre søgte at gribe et eller andet Redskab hvormed de troede at kunne holde sig ovenfor Vandet. Ogsaa Jollen forud firedes ned og laae ved Hjulkassen, fire Personer befandt sig allerede i den, da Capt. sprang fraborde, hvorved ogsaa den blev fyldt med Vand. En Dame, der havde faaet et Svømmebelte og sig, laae i Vandet ved Siden af Jollen og raabte om Hjelp. Man kastede en Aare ud til hende, hvorved hun blev bjerget. Det var en M. Lynde fra Milvackie, og det eneste Fruentimmer som blev reddet. Medens Dampskibet saaledes lignede een eneste Jldmasse og Passagerer og Mandskab var beskjæftiget med, hver især om muligt at redde Livet, enten ved Svømning eller ved at holde sig over Vandet ved det Første det Bedste de kunde faae fat paa, ankom Dampskibet "Clinton", der i 20 engelske Miles Afstand havde observeret det brændende Skib. Kl. 10 om Aftenen havde Clinton arbeidet sig op til Vraget, og saa her det rædsomste Skue. Alt Opstaaende af Skibet. var gandske afbrændt; Maskinen stod stille, Skroget brændte endnu som et Helvedesbaal, medens ynkelige Raab om Hjelp gjenløde fra Vandet rundtomkring af de endnu i Live værende Mennesker. "Clintons Baade bleve øieblikkeligt udsatte, og alle dem man kunde see og finde bleve reddede. Kl. 1 om Natten var Alting stille, man hørte endnu kun Jldens dæmpede Bragen, men af Mennesker var intet meere at see paa Vandets Overflade. Derpaa toges Vraget paa Slæbetoug, for at bugseres ind til Kysten, men 4 Mile fra Land sank det paa 11 Favne Vand. Kl. 6 om Morgenen kom Clinton ind til Buffale med de Bjergede, af hvilke de Fleste vare saarede eller forbrændte. Som Aarsag til Skibets Brand angives Følgende: Blandt de ombord værende Passagerer vare 6 Malere, som vilde reise til Erie for at male et Dampskib. De førte med sig flere i Straa eller Vidie indflettede Dunke eller Krukker med Terpentin, og Fernis, som stode paa Dækket lige ovenover Skibets Dampkjedel og Fyrsted. Kort for Branden havde man, som ovenmeldt, fornummet en lille Explosion, som maa være opstaaet fra de af Heden sprungne Krukker, hvis letfængende Jndhold øieblikkeligt antændtes og udbredte sig i alle Retninger over det nys ferniserede Skib med en Hurtighed som om det havde været Krudt. Af Skibets Ladning er ikke bjerget det Ringeste. Passagerernes Antal havde været c. 170, blandt hvilke 40 i første Kahyt, og blandt disse 12 Damer. Af samtlige Passagerer reddedes ikkun 27. Tabet af Skib og Gods (blandt hvilket en betydelig Deel Contanter) vurderes til over 300,000 Dollars. Dampvogne, tjenlige til at kjøre paa vore sædvanlige Veie, udgjøre et staaende Spørgsmaal i England, og vil nok i Tiden blive løst paa en tilfredsstillende Maade. Et Forsøg hertil er nylig blevet gjort og Bladet Times beretter herom Følgende: Meden Dampvogn, eller rettere en Dampkalesche af forbedret Bygning og tilhørende Generaldampcompagniet, anstilledes Forsøg paa Veien imellem Regent parken og Manorhouse ved Tottenham. Vognen, bygget til et Forsøg, har 4 Agestole, hver til 4 Personer; Dampkjedelen og Maskineriet befinder sig bagved Stolene, og Føreren eller Kudsken sidder paa det forreste Sæde og styrer Farten med et Roer liigt det paa sædvanlige Dampvogne. Vognen forlod Regentparken Kl. 4 om Eftermiddagen og gik med et heelt Læs Videnskabsmænd til Manorhouse i Totteenham. Her vendte den uden Vanskelighed og gik samme Vei tilbage. Denne Vei udgjorde 9 Miil (2 danske Miil) og tilbagelagdes i mindre end 1/2 Time. Veien har mange Bakker, af hvilke nogle ere temmelig steile; men Vognen steg med Lethed op ad dem, med en Hurtighed af omtrent 12 Miil (2 1/2 d. M.) i Timen, samt ved Nedfarten 16 til 18. Føreren regjerede Vognen med største Lethed, og førte den snart til høire, snart til venstre, forbi andre Vogne og Veifarende, uden at der opstod mindste Ulempe. Vognens usædvanlige Udseende og den hastige Fart gjorde vel adskillige Heste skye, men ingen Ulykke indtraf. Jngen Damp syntes, som ellers, at udstrømme, eiheller mærkedes nogen Gnister. Prøvereisen var gandske tilfredsstillende og syntes at bevise, at Dampvogne af denne Indretning godt kunne anvendes paa sædvanlige Veie.