JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Ved et Keis. Decret af 24 April er den Tydske Orden *) ophævet i alle Rhinforbundets Stater. Alle dens Godser og Domainer skulle forenes med de Førsters Domainer, i hvis Stater, de ligge. Derimod skulle disse Førster give de af deres Undersaatter, der ere Medlemmer af Ordenen, Pensioner. Dog undtages herfra de, der i nærværende Krig have ført Vaaben mod Frankrige eller Forbundet eller siden Krigserklæringen ere forblevne i Østerrige, Førstendømmet Mergentheim forenes med Würtemberg. – Efter et andet Keis. Decret af J. D. skulle alle Godser, der tilhøre de forrige Rigsførster, Grever og alle Medlemmer af Rigsridderskabet, og især de, der vedblive at beklæde Civil- og Militairembeder i Østerrige, lægges under Beslag og confisqueres, halv til Fordeel for Rhinforbundsførsterne, som Erstatning for Krigsomkostningerne og Skadesløsholdelse for deres Undersaattere, og halv til Fordeel for Keiseren, som Erstatning for Krigsomkostningerne og til Belønninger for de meest fortjente Franske Officierer og Soldater. ) Denne Orden er stiftet i det 12te Aarhundrede i Palæsting, og dens Første og Overhoved kaldtes Hoch und Dentschmeister. Dens Herskaber og Godser, som den efter at Mahomedanerne havde fordrevet den fra Palæstina, besad i Preussen, Lifland, Curland og Semgallen fra det 13de til det 16de Aarhundrede, vare meget anseelige og adspredte. De bestode af Mesterdømmet Mergentheim, hvor Mesteren havde sin Residence og Regjering, og af 11 Balleyer; Elsatz og Burgund, Østerrige, Coblenz, Etsch eller Tyrol, Franken, Alteen=Biesen, Hessen, Vestphalen, Thuringen, Lothringen og Sachsen, ialt 6 Mile med 120,000 Undersaattere. Over disse Balleyer var der sat Commenthurer. Mesterens Jndkomster vare omtrent 100,000 Rdlr. Baade han og Ordenen mistede ved sidste Rigsfred alle sine 24 Commender paa den venstre Rhinbredde, og fik for dette Tab 395604 og 1803 over 30 til 40 Mile i det Voralbergiske og i Schvaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhav bøHaske KarskaSjette Aargang. No. 70. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 19 Junii, 1809. Fabler. Ræven og Løven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Om den æsthetiske Kritik i Almindelighed tilligemed et par Ord til Hr. F. C. Gundelach.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
(Fortsat.) Jeg har efter de forhen anførte Grundsætninger om Kritikken banet mig Veien til at træde Hr. Gunde lach nærmere, for at overbevise ham selv og Publikum at han er – som jeg for har sagt – et Nul i Kritikken. Og kunde jeg forudsætte at Skilderiets Læsere, efter Hr. Gundelachs eget Ønske, ville gjøre sig den Umage, med mine Digte i den ene Haand, og Hr. Gundelachs Recension i den anden, at ville sammenholde begge, saa behøvedes der ikke at føres lange Processer om Hr. Gundelachs Stymperagtighed, thi den fremlyser saa aabenbar af hans Recension, at enhver vel kunne gribe den. Men, da jeg ikke kan forudsætte dette, saa vil jeg selv føre Beviset, og staae ham med hans egne Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Es sind gesandte da vom alten König Rene, belobte Meister im Gesang. Her maae nødvendigviis Navnet Rene skanderes saaledes: Pag. 36. Dundis. Wenn Orleans genommen ist, magst du Mit deinem Konig Rene Schaabe haten. Her maae det selvsamme Navn Rene skanderes saaledes: Karl. Pag. 33. Jch vil dich nicht drin storen. - Du Chatel. Her maa Du Chatel skanderes saaledes: - Og Pag. 43 og flere Steder bruges det selvsamme Navn saaledes:Jeg kunde hos enhver Digter opsnuse slige Smaa heder, og fylde et heelt Bind dermed. Men sligt overlader jeg gierne til Hr. Gundelach, der maaskee har mere Kald dertil. Han fortiente ellers et dygtig Smæk for de Anmærkninger han har tilladt sig ved det af mig efter Schiller oversatte Digt: Ynglingen ved Kilden, hvor han ikke vrager mine, men Schillers Udtryk, med uanstændig Plumphed; men den store Digters Maner kan ikke fortørnes af en Stymper,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Vi komme nu til denne Kritikasters grove Jnkonseqvenzer, og man tillade mig at være lidt mere udførligt ved disse, da de fortiene nærmere at beskues.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
J Lærde Efterretninger v. 184 nødes Hr. Gundelach at giøre mig følgende Tilstaaelse, en Tilstaaelse, som vist har kostet ham megen Overvindelse. J Anledningen af mine Romanzer og Ballader, udlader han sig med disse Ord: "Jeg troer dog for det første at skylde Forfatteren den bemærkning, at han for det meste ret heldigen har truffet den Tone, der, efter almindelig Digtertheorie, udgjør det Eiendommelige hos denne Underart af lyrisk eller episk Poeste. Efter at have gjort denne Tilstaaelse, gaaer han over til den egentlige Bedømmelse. Hvorledes denne Bedømmelse er beskaffen vil bedst skiønnes deraf ved at afskrive et par Steder til Exempel. "Morna. Efter Fortalen er Æmnet taget af Ossian. Hvorledes Himlen kan blegne i Purpur, S. 8, forstaaer jeg ikke. Ogsaa her læse vi om Nattens Vinde. Kold er Staalet, skal være Koldt Mødet i Ørkenen. At være træt tilmode er et sært Udtryk: "Jeg fra dig nu vil gaae midda"Og fierne mig fra Verden, er plat Prote. – – Dette kalder Hr. Gundelach en Bedømmelse!! Endvidere roser han Digten Jeg og Du, Længsel og Savn, Skialdeqvad til Kongen, Balladerne: Comal og Galvina, samt Gravkorset, Ossians Skygge, til Erindringen, Rosen, o. s. v. og hvor slet selv denne Roes er motiveret, vil jeg bevise med hans egne Ord: Ossians Skygge. "Smukt og levende spiller ellers Forfatterens Phantasie i dette Stykke, hvis Værd ikke kan miskiendes!! Til Erindringen. Et smukt og correct Digt, af hvilket jeg ikke tager i Betænkning at afskrive nogle Stamer." (Her følge Stanzerne).Et Digt, som udmærket sig blandt Rosen. de andre ved Simplictet og Lethed. (Fortsættes.)N. Fürst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
J offentlige Blade læses endnu flere Efterretninger om denne Fægtning og de Optrin der gik foran for den. Af en Skrivelse fra Stralsund af 3 Junii erfares, at da Schill ankom der d. 25 s.M. forsvarede de endnu tilstedeværende Franske Canonerer sig ved deres Casserner med 44 Canoner Men de bleve snart overmandede, og der faldt Adskillige paa begge Sider. Bestandig kom flere Cavallerister, Husarer, ridende Jægere og Uhlaner til Da man ikke formodede deres Ankomst, flygtede de Franske Employes først da de Schillske Tropper sværmede omkring i Gaderne. Jntendanten d'Holdetot blev indhentet tilligemed sin Secretair og efter adskillige Mishandlinger, reddedes han dog af nogle tililende Borgere, men hans Secretair blev ihielstukken. Om Eftermiddagen ankom ogsaa det Schillske Jnfanterie, og blev indqvarteret hos Borgerne. D. 26 indbragte de adskillige Fanger af den 2den Bat. Mecklenb. Reg., som haardnakket havde forsvaret sig ved Damgarten og Tribesee, men omsider saae sig nødsagede til at overgive sig til Overmagten, især Cavalleriet. – Da Schill allerede i nogen Tid var bleven forfulgt og ingen Udvei saae, besluttede han at sætte sig her til Modværge. Til den Ende maatte Borgerne og Landmændene arbeide Nat og Dag paa Skandserne og aabne de tilkastede Grøfter. Da han i Stralsund, forefandt en temmelig Deel Canoner, plantede han disse rundt omkring Staden og Dammene. Han vilde forsvare sig til det yderste, og gjøre Stralsund, til et andet Saragossa. Hans Tropper værgede sig ganske fortvivlede, men bleve bestandig forfulgte dybere ind i Staden; efterat Batterierne uden forvare indtagne opstod Fægtningen i Byen. Alle Gader laae fulde af Døde. – Blandt de Hollandske Tropper beklager man foruden Gen. Carterets Død, Tabet af Obersterne Battenburg og Dollmann, samt nogle Officierer. J Gaar Eftermiddags bleve de hvitidelig fordede. De Hollandske og Danske Tropper fulgte dem til Graven, og de herværende Regjerings- og Magistratspersoner sluttede følget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
- J Morgen holdes en høitidelig Takkefest i Nicolai Kirke. – De Hollandske og Danske Tropper ere komne overeens om, at der udenfor Stralsund, paa den Plads, hvor Stormen tog sin Begyndelse, skal opreises et Mindemærke af Marmor, paa hvilket alle de Faldnes Navne af begge Nationer skulle optegnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Udtog af en Skrivelse fra det Slesvigske af 6te Junii 1809. Endnu er Koldfeberen stærkt herskende paa mange Steder her i Landet. Adskillige Personer have været plagede med denne Sygdom i meer end et halvt Aar, og endeel baade af disse Patenter og af dem, som i forrige Efteraar vare angrebne af Blodgang, ere døde, hvortil deres Svækkelse sandsynligviis har været Aarsag. Vi haabe, at det indtrufne ypperlige Veir, som lader os vente et frugtbart Aar, tillige vil gjøre Ende paa Sygdommen. Jkke allene her i Landet, men ogsaa i Marskegnene staae alle Kornsorter, især Rapsæden, overmaade godt, og opvækker et grundet Haab om en riig Høst. For nærværende Tid seer man vore Kapere ofte gjøre Priser, hvoraf adskillige ere indbragte til Busums Havn. – To Kapere, hvoraf den ene var fra Kiøbenhavn og den anden fra Flensborg, blev nylig i Nærheden af Øen Sylt forfulgte af 2 Engelske Krigsfartøier. Den Kjøbenhavnske forsvarede sig med Kjærhed imod Fiendens overlegne Magt, og vidste at mandeurere saa godt, at han, efter at have udtømt alle Forsvarsmidler, satte sit Skib paa Grund, og derved undgik at blive taget. Jkke saa heldig var den anden Kaper, som faldt i Fiendens Hænder, maaskee fordi han var mindre øvet i at mandeuvrere. Efter at have faaet Underretning om denne Kamp, ilede Kystmilitsen paa Sylt til Strandbredden, og skal ved denne Leilighed have viist ligesaameget Mod som Raskhed. Amtmanden i Tønder Amt, som just var tilstede paa Øen, skal have sat sig i Spidsen for Mandskabet, og opmuntret det ved sit Exempel, uagtet de Engelske vedbleve at sende en uophørlig Kugleregn ind paa Landet. Man har siden fundet mange Conon- og Haubitskugler, til Lykke har imidlertid ikke en eneste af Øens Beboere taget Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Den ved Bombardementet aldeles ødelagte Frue Skoles Bygning i Kjøbenhavn, var i Brandcassen forsikkret for 16,600 Rdlr. Da Rudera ere taxerede til 700 Rdlr., saa vil, i Henhold til den aller. Resolut. af 11 Jan. 1809 det, som i Erstatning kan ventes udbetalt, udgjøre 12, 816 Rdlr. Det lidte Tab efter Udbetalingen af nysnævnte Godtgjørelse, kan saaledes anslaaes til 3084 Rdlr., hvorunder dog ikke er indbefattet Skolens Jnventarium og Bogsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Med Hensyn til den stegne Priis paa Papiir, Trykkeløn, o. s. v. samt Transportens Kostbarhed og Mislighed, især til Norge, under nuværende Conjuncturer, har Hs. Maj. paa derom gjort Forestilling fra Directionen allernaadigst tilladt, at Universitets=Bogtrykker Directeur Schulz maa forhøie Prisen paa Almanakkerne for 1810 indtil 3 1/2 Sk. for Stykket af de heftede, hvilken Priis til alles Efterretning trykkes paa Titelbladet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Det Qvantum Kobber, der havdes i Behold fra den afbrændte Fruekirke, er nu saaledes blevet fordeelt mellem Commissionen angaaende Slottets samt det nye Raad- og Domhuses Opførelse og Finantscollegiet, at til Commissionen ere udleverede 16,004 Pd., og til Finantscollegiet 30,096 Pd., ialt 46, 100 Pd. Kobber. Af den øvrige Beholdning af Jern, Malm og andre Metaller, som fandtes i Kirken, ere ved Hr. Overbygningsdirecteur Prof. Hansens Foranstaltning mange af de svære Hængeværksankere og endeel svært Jern, samt det reene Klokkemetal, hvilket alt befandtes med Nytte og Besparelse at kunne i sin Tid anvendes, til Kirkens Opbyggelse, besørgede tilsidebragte. Det øvrige bliver efterhaanden bortsolgt i mindre Partier ved offentlig Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
Den 15 Martii d. A. tilbød det Danske Videnskabernes Selskab ved en Skrivelse fra Hr. Justitsraad Bugge, Ridder af Dannebrogen, Consistorium en Anviisning paa 3 Exemplarer af Selskabets Skrifter, til Communitetets, Walckendorfs og Elersens Collegiers Bibliotheker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-10
J Aaret 1808 ere i Dannemark og Norge til offentlige Embeder befordrede 31 Candidater i Tyelogien (hvoriblandt 4 til Skole-Embeder), 27 Candidati Juris og 13 Examinati Juris.