JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-06
Sidstafvigte 24de Junii blev Registeringen og Vurderingen foretaget i Boet efter afgangne Anders Harding forhen Sognedegn i Gimming og Lem, og blev da berammet Skiftesamling 6te Ugersdagen den 5te Augus og 12te Ugersdagen den 16de September, tilhvilke Tider den afdødes saavel Kreditorer, som Debi d. torer, samt andre vedkommende behagelig ville møde i Ganming Degnebolig for at anmelde ved dette Skifte, hvad de finde fornødent. Randers, den 25de Junii 1805 Peder Estrup, Provst i Støvring Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-06
Formedeln Forandring af Boepæl agter Bre J. jeg underhaanden at sælge mit iboende Huus paa Badstuegaden Nr. 31, og kan tiltrædes nænkommende Michaeli Flyttetid. J Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-06
Siden min iboende Gaard her i Byen, er ved offentlig Auction den 28de f. M. er bleven solgt, saa kan samme underhaanden faaes tilkiøbs, naar de Lysthavende enten vilde henvende sig til mig selv eller og til Hr. Christian Hollesen paa Weddelslund. Galten, den 3die Julii 180. Peder Porup. Formedel, min sal. Mands Søren Laursen Tømmermands dødelige Afgang, agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted her i Schanderborg, Blegdam men kaldet, bestaaende af 8 Fag Huus, med en ved Huset beliggende Toft, besaaet med 6 Skpr. Byg, og en Lod paa Byens Mark, 16 til 18 Skpr. Sædeland, og Tørvejord, skeer Salg inden Høst, kan det alt tiltrædes til Michaeli Fløttetid. Skande borg, den 1ste Julii 1805 Lis. Amalia Jensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-06
Auction. Tirsdagen den 16de Julii næstkommende Kl. 9 Formiddag bliver foretaget offenlig Auction paa Moesgaard over den sammesteds ved Døden afg. Tiener Gabriel Bryning hans Efterladenskaber, bestaaende af følgende: 2 smaae Gulduhre, en Kuffert og endeel tildeels gode Gangklæder med mere. De Lysthavende ville behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Mariendahl, den 28de Junii 1805. N. Biørn, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-06
Jfølge det kongelige Frantskellegn Skrivelse til mig som Stempletpapiirsforvalter, bekiendtgiøres herved, at Hs. Majestæt Kongen i Betragtning af, at det paa Fabrikanternes gientagne Andragende om Umueligheden for dem at levere Spillekort til de forrige Priser, formedelst de raae Materialiers, Arbeidslønnens og Levnetsmidlernes tiltagende Dyrhed, allerede i adskillige Aar har været nødvendigt at tilstaae dem Forhøielse i Betalingen for deres Leverancer, og under 20de Febr. d. Aar endvidere at bevilge dem et Tillæg af een Skilling for Spillet, allernaadigst har behaget at fastsætte at Udsalgsprisen som Fremtiden forhøies med een Skilling for Spillet, der tager sin Begyndelse fra 1ste Julii næstkommende. Kiøbenhavn, den 22de Junii 1805. Meiniche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Indenlandsk. Den 4de Julii ankom paa Kbhvns Rhed vor Evolutionseskadre. Officeerbesætningen paa samme afløses nu saaledes som under 28de f. M. af Hs. Majestæt allernaadigst er resolveret, nemlig: Contreadmiral Tønder som Eskadrechef, faaer til Flagcapitain hos sig Capitain Fabritius von Tengnagel, og heiser sin Stander paa Fregatten Frederichsteen, Commandeurerne J. O. Fischer, og G. A. Koefoed skulle være Divisionschefer i Eskadren, og overtræde, den første paa Fregatten lille Belt, og den sidste paa Fregatten Eideren, og efternævnte være Skibschefer, nemlig Capitainerne, R. Rafn paa Fregatten Frederiksteen, F. C. Mozfeldt paa Fregatten lille Belt, og P. G. v. Thun paa Fregatten Eideren; Commandeurcapitainerne, P. Riegelsen paa Fregatten Elven, J. van Dockum paa Briggen Sarpen, J. H. E. v. Berger paa Briggen Nidelven, P. Krabbe paa Briggen, Glommen, C. v. Thun paa Briggen Fama; Capitainerne, L. F. Lassen paa Briggen Brevdrageren, og C. Vleugel paa Skonnerten Ørnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Medens Kadetskibet og Briggen Femmern ligge paa Kbhvns Rhed maneuvrere Kadetterne daglig i smaae Eskadrer af smaae Slupper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Det som for nærværende Tid meest tiltrækker sig Kbyns Rhed Opmærksomhed, er den Lystbaad, hvormed Commandeur Sølling er seilet derned fra Laurvig, hvor han har bygget den; den er i Skabning og Takkelage som de Søllingske Lodsbaade, men inden Borde forsynet med saadanne Beqvemmeligheder, som endnu intet Fartøihos os, maaskee ikke i hele Verden, kan opvise. Der er et stort Værelse, hvor 16 Personer kan sidde tilbors, to nydelige Passageerkamre, et Skipperkammer, et stort Kiøkken, og et reenligt ustinkende Locum. Der er ialt 11 Kojer, og i det store Værelse, hvor der er saa høit at en Lysekrone kan ophænges, er ogsaa en messing Kamin. Alting er hensigtsmæssigt og pent, uden at tale om, at den sindrige Bygmæster derpaa har anvendt en Forbedring i Skibsbyggerkunsten, som kan være af største Nytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Det var at ønske at Kbhvn til Lysttourer og til beqvem Fart til Helsingøer og Kysten imellem dette Sted og Kbhvn. maatte eie et Par eller i det mindste eet saadant beqvemt og sikkert Fartøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
(Af Handelstidenden.) Kbhvn den 4de Julii. Da det kongelige Commercecollegium er officiel underrettet om: at 2de smaae bevæbnede Fartøier ere af den svenske Regiering beordrede at krydse langs med Kysterne af Skaane, for at forebygge Snighandel, og saa meget mueligt undersøge de Baade og andre Fartøier som anløbe eller gaae ud fra nogen Havn, Bugt eller Lodseplads paa de skaanske Kyster, og dette Hof derhos har ønsket, at danske Skippere maatte herom blive underrettede, paa det de, der ere bestemte til den svenske Kyst, ikke skulde undres over, at de bleve pratede, eller maaskee examinerede af hine Fartøier; saa bekiendtgiøres dette her, til fornøden Efterretning for Vedkommende. Man kan nu snart vente Kammerh. Bernt Ankers efterladte Værker udgivne af Justitsraad Pram, der selv af den Afdøde valgtes til denne Omsorg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Hofmarschal Bülow har faaet sin Afsted fra Arveprindsens Hof med 12000 Rdr. Pension. Kammerh. Blücher er igien blevet Marschal ved samme Hof. J Anledning af, at den nye Færgefart mellem Lolland, og Holsteen begynder rask at drives, har Byefogden i Nysted lyst efter en Slagter og en Bager, der maatte have Lyst at nedsætte sig i denne liden smukt beliggende Kiøbstad, hvor det ikke vilde mangle dem paa Udkomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
J disse Dage er i den søndre Ende af Liimfjorden ved Hiarbek fanget en Stør, der havde aflagt en ikke glædelig Visit i Fiskernes Garn. Endskiøndt den var forslaaet i Hovedet, bragte man den dog levende til Viborg. Den har, som bekiendt, adskillige Slags Kiød af Smag og, skiønt den ikke almindelig siskes i denne Landets Fiord, er denne Fisk dog før fanget i Enden af Fiorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Til Directionen for det kongelig octroierede danske asiatiske Compagnie er fra Capit. Christensen, som fører Skibet Christianshavn, indberettet, at han den 18 Junii d. A. paa sin Hiemreise fra China, lykkelig har passeret Dover. Alt vel inden Borde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Den i Kbhvn. af alle dem, der ynde gode Naturgaver, saa vel modtagne Mechaniker Hr. Barlien, er nu kommen tilbage til Tronhiem. Man kan nu snart vente nogle Frugter af hans Ophold her. Til sin Hid- og Hiemreises Bestridelse erholdt han en kongelig Gave af 500 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Den indsigtsfulde Læge Dr. Cederhoug, der ved sin Nidkiærhed næsten havde standset den i Overhalden grasserende epedimiske Sygdom, blev endelig selv den 16de Junii i Sygehuset Hims et Offer for denne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Provincial Theatret i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Onsdag den 10de opføres Kl. 6. De to Brødre, Com. i 5 Acter af Kotzebue oversat af N. T. Bruun. Torsdag den 11te, Pigen fra Marienberg eller Ca Peters Kierligheds Historie, Skuespil i 5 Acter af Kratter, oversat af Jnstructeur Schwartz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Søndag den 14de, Dyveke Sørgespil i 5 Acter af Sander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Mandag den 15de, Niels Ebbesen fra Nørreriis, Sørgespil i 5 Acter af Professor Sander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Aarhuus. Jndkomne Skippere. Fra den 6te til i Dag: R. Hamborg fra Kiøbenhavn, J. Nyrup fra Rostoch, H. Jensen, Stie Madsen, C. Jensen og P. T. Junker alle fra Riga.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Udgaaede Skippere. N. Lund og H. Randlev til Kiøbenhavn, R. Alrøe til Lybech, A. Haaversen, R. Kiellerup, P. Schibye, M. Carlsen, J. Sørensen, H. Haaversen, Morten Jensen og P. Pedersen alle til Norge, A. Madsen til Horsens, J. Coock til Riga.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Den 10 Jal. Pastor Stilling, og Kone. Med Skipper P. Hasles Smakke blev afsendt Stude tilhørende A. Hvild, med Skipper Sallings Stude tilhørende J. Pedersen, med Skipperne Eschildsens og Jversens Smakker Stude tilhørende P. Klitgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Skipper Rasmus Hamborg agter og 6 a 8 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer, hvem som have noget Gods at afsende med ham, kan behagentlig henvende dem enten til Christian Hansen Havnefoged eller og til Skipperen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
At det har behaget den Almægtige, den 8de Julii sidstleden, at lade mig friste den tunge Skjebne, ogsaa at bortkalde fra mig og 4 smaae uopdragne Børn, min inderlig elskede gode Kone, Marie Catharine Sandbye, i en Alder af 40 Aar, 5 Maaneder og 10 Dage, bekiendtgiøres herved sørgeligst, for fraværende Familie og Velyndere af hendes efterladte Mand. Aarhuus, d. 10de Julii 1805. S. Schiøth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Natten mellem den 30te Junii og 1ste Julii, behagede det Livets og Dødens Herre, at bortkalde fra det Jordiske til det Himmelske, efter en langvarig Sygdom, min inderlig elskte Mand, Nicholai Høyer i sit Alders 38 Aar, Sognepræst for Tvede og Linde Sognemeenigher. Hvilket bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner, med Anmodning, om Frabedelse af al Condolence, da denne kuns vilde forøge min dybe Sorg, da enhver som kiendte den Afdøde veed hvad jeg og hans efterladte Datter paa 2 Aar, i ham har tabt. Tveede Præstegaard ved Randers, den 6te Julii 1805. Wilhelmine Høyer, fød Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Fruekirke Stud. Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Prædikanterne paa 5te Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Høimesse. Aften ang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirke Adjunct Bastrup. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Udenlandsk. Frankrig. Paa vore Kyster overhovedet, og ved Boulogne i Særdeleshed, arbeides vedvarende paa Rustninger og andre Foranstaltninger, der synes at hentyde til Landgangsforsøg. Flere gifte Soldater ere trukne fra Kysten og deres Pladser besadte med Ugifte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Det hedder og at en betydelig Deel af den Keiserlige Garde vil gaae til Boulogne. Alle disse Foranstaltninger mener man vil afværge at Engelænderne ikke skal sende for betydelige Troppeforstærkninger til Ost= og Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Man paastaaer at der er afsendt Depescher fra den Toulonner Eskadre til Keiseren i Jtalien. J øvrigt feiler det endnu paa alle officielle Efterretninger fra denne Eskadre, men Rygtet om TrinidadsErobring vedligeholder sig dog endnu, og man lægger til, at denne Erobring bekræftes ved Beretninger, som fortiener nogenledes Tiltroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Efter Breve fra La Rochelle, holder Engelænderne, siden Admiral Missiessis Hiemkomst fra Vestindien, denne Rhed bloqveret med 8 Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Paa Efterretning om den Braveur som en Flotille Division af 6 Kanonskibe hver paa 2 Kanoner, og besadt med 150 Mand under Capitain HamelinsCommande, har viist imod en 10 Gange stærkere Fiende, nemlig 4 engelske Skibe som førte 120 Kanoner og 700 Mand, ved at fegte med den paa et Pistolskuds Længde, har Keiseren forlangt af Søeministeren en Beretning om de Jndividuer som deri har udmærket sig samt Regimenternes Navne som havde Mandskab paa Skibene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Keiserens Tilbagerelse over Simplon gjennem Schweitz er nu afbestilt og han giør Reisen giennem det sydlige Frankrig eller og over Chambery og Gens til Paris. Marschal Brune skal have forestilt Keiseren de store Vanskeligheder der endnu var ved at reise over Simplon i en Vogn. Denne kostbare Landevei, hvorpaa der daglig arbeider 2000 Mennesker, bliver ikke færdig før Aarets Udgang 1806.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Marschal Lannes er udnævnt til Overbefalingsmand, over et Armeekorps der skal formeres langs med Oceanet og udgiøre en Deel af Expeditionssarmeen imod England. En Passageer, som med et østerrigsk Skib er kommen fra Jsle de France til Cadix, bringer den Efterretning med, at Admiral Lindis har frataget Engelænderne 35 Koffardieskibe, hvoriblandt 10 rigtladte Compagnieskibe. Samme Passageer siger at han den 24de April, 150 Lieurs vesten for de Canariske Øer, har seet 25 Seil, som han holdte for at være den Toulonner Flaade der tog Coursen til Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
England. Med Skibet Oliver Elsworth, som er indløben til Liverpool, har vi erholdt Efterretninger fra Nyeyork til den 1ste Junii, hvilke slet intet tale om det hidtil i Omløb værende Skipperudsagn, at den franske spanske Flaade skulle have bemægtiget sig Øen Trindad og derpaa været seilet til Jamaica. Man slutter heraf paa nye, at denne Flaade maae være gaaet til Ostindien. thi ellers maatte dens Ankomst til Vestindien, sikkert været bekiendt i Nyeyork den 1ste Junii, siden samme alt den 10de April er afseilet fra Cadix. At Efterretninger fra Vestindien veed man nu at Admiral Cochranes og Dacres Eskadrer, have forenet sig i Farvandet ved Jamaica og der formeret en Flaade af 10 Linieskibe og flere Fregatter, herved modsiges de Americanske Skipperefterretninger om Trinidads Erobring og et Angreb paa Jamaica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Holland. J de sidste Dage af Junii Maaned ere nogle Detaschementer fransk Artillerie opbrudte til Nordholland og man paastaaer, at den hele nu fuldstændige Leir ved Zeyst vil blive forlagt derhen, da Expeditionsstropperne skal derfra indskibes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Mellem den engelske Krigschaluppe Reinhard og den franske Kaper Lilly er forefalden en Fegtning, hvori den sidste mistede 60 Mand og derpaa sprang i Luften. Af Eqvipagen som bestod af 160 Mand, blev kun 40 reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Blandede Efterretninger. Præsident Jesserson i de forenede Nordamericanske Stater har udsendt et Reiseselskab af 12 lærde Mænd, som siden Foraarets Begyndelse bereiser Floden Missuris Bredder, fra dens Udspring til dens Udløb i det stille Ocean, der skal saavel optage geographiske Charter, deraf som beskrive Egnens Naturhistorie. Næste Aar skal Missisippi og dens fornemste Arme, samt den røde Flod bereises, der nok vil medtage 2 Aar, da Missisippi fra dens Udspring til dens Udløb, udgiø1000 til 1200 engelske Miil, og løber tildeels igiennem Egne, hvor endnu ingen hvid Mand har været.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Jfølge Forhøielsen af Stempeltaxten, som Ministeren Pitt i Aar har giennemdrevet til Renternes Betaling af det nye Laan, har Grevinden af Bath, eeneste Datter af den nyelig afdøde rige Hr. Pulte ney, i disse Dage maattet betalt for Tiltrædelsen af det fornemste af hendes arvede Familiegodser, den store Sum, 6000 Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
For nogen Tid siden vilde 25 udvandrede Familier fra Saardepartementet, som i alt bestod i Mænd, Koner og Børn af 129 Hoveder, gaae til Skibs fra Holland til America; men den franske Handelscommissair i Amsterdam, hos hvem de maatte melde sig, har sendt dem samtlig paa et Skib igien tilbage til Cøln, hvorfra de videre skal befordres til deres Hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Erkebispen i Prag, Fyrsten af Salm=Salm, lader i denne dyre Tid, daglig bespise 100 Fattige med Suppe, Kiød og Brød. Til de Fattige paa Riesenbiergene, har han skienket 100 Gylden. Flere Rige har i samme Hensigt sammenskudt over 10,000 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Opfindelser og Opdagelser. Hofsteenhugger Karleby har, for at afbøde den Mangel der hidtil har været paa god hollandsk Trippel, og tillige for at giøre denne Artikels Tilførsel derfra unødvendig, opfundet at tilberede en fremmed Steenart, der intet koster, saaledes at den ikke allene kan opløse den hollandske Trippel, men ogsaa den engelske Jord, hvilke hidtil brugtes af saamange Slags Metalarbeidere. Han har ogsaa en ringere Sort, der er langt bedre til Kiøkkentøis Polering, end de stødte Muursteen, som hidtil brugtes. Denne kan ogsaa bruges til Træegulves Reengjørelse, hvoraf den borttager Pletter, og giver dem en behagelig Lysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Maler Niels Jversen Bredal i Kiøbenhavn, har ved ufortrøden Flid udfundet at frembringe Farvelader, hvori Materialierne ikke ere giftige, eller skadelige for Menneskets Sundhed, (en Ting som ikke havde Sted ved de almindelige Farvelader, hvorved Børn bringes til at slikke Pensler, der indeholde Spanskgrønt, Blyhvidt o. detsl.) Hr. Doct. og Stats physicus Scheel har meddeelt Opfinderen et skrivtligt Beris for, at hans Opfindelse er baade rigtig og vigtig, og anbefaler den til alle Forældre, der ønske deres Børns Sundhed. Hr. Bredal har sendt et Parti af disse Farvelader til Bergen, for at see hvad Lykke de ville giøre i denne Stad, som hans egen Fødebye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Bekiendtgiørelser. De Forældre her i Byen eller paa Landet, som ville have deres Børn indpodede med Koekopper, ville behage at henvende sig enten til Districts-Chirurgus Weis eller Undertegnede, da vi har faaet frisk Materie. Aarhuus, den 10de Julii 1805. Rosendahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Fredagen den 19de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, vorder paa Aarhuus Raadstue ved offentlig Auction, bortforpagtet følgende Tiender, som ere henlagte til Aarhuus latinske Skole, nemlig: Gosmer, Halling og Torrilds Kongetiender samt Spørring, Kirketiende, efter de Conditioner som paa Auctionsste. det nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Aarhuus, den 10de Julii 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Da jeg formedelst min Aftrædelse fra Rectoratet, nu afleverer Skolens Bibliothek til S. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Hr. Conrector Stougaard, saa anmoder jeg herved alle dem, der have Bögger til Laans derfra, at de vil have den Godhed, i det seeneste inden 14 Dages Forløb fra Dato, at indlevere samme til Hr. Adjunct Bastrup, som boer paa Skolen, og har lovet, paa mine Vegne, at modtage dem mod de derfor givne Beviser. Aarhuus, den 9de Julii 1805. Thure Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Nye hiemkomne Catrineblommer, fiin Campoy The, Mannagryn, Sago Dito, Congothe med m. faaes for billig Priis hos M. Langberg paa Middelgade. Fra sin Eier er i disse Dage i Egnen af Aarhuus bortkommen en hvid Spits=Hanhund, lodden for til og bag til klippet som en Løve, ruehaarer i Hovedet, at et bidsk Udseende og noget langbenet. Formodentlig er den løbet af Landeveien til Fyen, da den var kommet derfra. Hvo som kan skaffe den tilveie, eller give Oplysning om hvor den er, loves en god Douceur af Eieren, som Adresse Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Jndkaldelse. Alle de som formeene at have noget at fordre hos Undertegnede, enten som privat eller offentlig Mand, det hidrøre enten fra eller uden mine Embeders Forvaltning, vilde henvende sig inden dette Aars Julii Maaneds Udgang, til S. T. Hr. Forvalter Willesen paa Bygholm, ved Horsens, som paa mine Vegne afgiør enhver retmæssig Fordring. Thunøe, den 12te Junii 1805. Andr. Kirchhoff, forhen Provst for Hatting Herred, og Sognepræst til Heedensted og Store Dalbye i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Ved mit Teglværk kan bekommes Muursteen af bedste Bonite og til forskiellige Priser, naar man derom henvender sig til Jespersen. Mallinggaard ved Schanderborg, d. 9de Jul. 1805. Dersom flere Creditorer, end allerede have meldt sig skulle findes til den her i Byen ved Døden afgangne Smakkeskipper Jens Larsen Thurøe, hans efterladte Stervboe, bliver samme, efter Placaten af 26de Octo her 1792, herved indkaldede med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, til at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig som Skifteforvalter, da enhver, efter dette fattige Boes Tilstand, skal nyde lovlig Ret. Callundborg, den 29de Junii 1805. J. P. Rommedahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
J allerunderdanigst Følge Hans Majestæts allernaaderdanigste Bevilling af 19de f. M. indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg Kiøbmand Jacob Wertner og hans efterlevende Handels Compagnon Jgnatus Abbelt, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 1ste Julii 1805. N. Hvid. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
En af dette Aars 4de Classes Lotteries Sædler, Nr. 25262 af Taanings Collection i Hobroe, er sin Eier frakommen, udbeder sig m. Sædel enten m. bemeldte Collecteur, eller Hr. Raadmand Stabels Postkarl tilstillet. Houtboist August Ludevig Heimran, af det her i Byen garnis. Regiment ønsker at give Underviisning paa Claveer, han logerer hos Feldbereder Weis ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-07-10
Bekiendtgiørelser. Paa mit Forlag er udkommen: Brever fra en Menneskeven til bekymrede og lidende Medmennesker, oversatte af Hans Carl Ludvig Holm, Capellan paa Rompe. Disse Breves Jndhold ere: 1. Brev. Til en over Nutidens Jereligiositet bekom ret Ven. 2. Fortsættelse. 3. Fortsættelse. 4. Til en Ven, som med 300 Rdr. aarlig Jndkomst klager, over Næringssørger. 5. Til en Onamst. 6. Til en god blid Kone, som er forbunden med en udsvævende Mand. 7. Til en Ven, hvis Haab om et ansøgt Embede er slaaet feil. 8. Til en Ven, som efter fine Tanker lever i en alt for ringe og uvirksom Stand. 9. Til en Mand, som har bortedslet sin Ungdomstid. 10 Til en Mand som Døden har berøvet sin bedste Ven. 11. Til en haabeløs Elskende. 12. Fortsættelse. 13. Til en Kone, som er skildt fra sin Mand, og nu angrer sin alt for raske Beskutning. 14. Til en Ven, som ved Jldsvaade har mistet sin Formue. 15. Til en Datter, som troer sig tilbagesat af fine Forældre. 16. Til en Ven, som er forbunden med en ikke huslig Kone. 17. Til en Ven, som klager over Mekiendelse. 18. Til en Ven, som er bedrøvet over, at han i Skolen er bleven forsømt. 19. Til en Kone, hvis Ægteskab er barnløn. 20. Til en Ven, som ikke finder sig lykkelig i det forretningsfulde Liv, han nylig har begyndt. 21. Til en Fader, som feler sin nær forestaaende Død, og som efterlader sine Børn i trængende Omstændigheder. 22. Til en Moder, hvis Datter er bleven fordærvet ved Romanlæsning. 23. Til Forældre, som have en udsvævende Søn. 24 Til en Lærer, hvis Lærling yttrer en stærk Spillelyst. 25. Til en Tvivler, hvis Trøe, endog paa den naturlige Religions Sandheder, er bleven vaklende. 26. Til en Yngling, som længe, skiønt forgiæves, har søgt efter en tet fortrolig Ven. 27. Til en Moder, som ved Koppemekulationen har mistet sin Søn. 28. Til en Ynaling, som staaer over, ikke at kunne naar en værtig Mands Verskab hvorefter han stræbet. 29. Til en Mand, som er bleven skaffet i sine Begriber om Vinskab. 30 til Forældre som ere blevne bedragne i Henseende til Valet af en Huslæter. 31. Til en gammel Peder, som bliver slet behandlet af sine Børn. 32. Til en Moder, som er bekymret over sin Datters tilkommende Skjebne, fordi hun hverken er kiøn eller riig. 33. Til en Godsdasidderinde, som klager over, at Utugt mere og meere tager Overhaand. 34. Til Børn, hvis Forældre giøre dem Skom. 35. Til en mangeaarig Lidende. Bogen er 16 Ark stor, og saaes nu hos Hr. Klokker Schytte i Aarhuus i raae Materie for 3 Mk. 8 s. og velheftet for 3 Mk. 14 s. Exempl. S. Elmenhoff.