JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-27
Følgende Beboere i Meirup Sogn, Hierm Herred, Ringkiøbing Amt, deres Anparter af Meirup Sogns Kirke, Korn- og Qvægtiende som til den almindelige Enkekasse ere pantsatte og udlagte nemlig: 1, Christen Christensen. i Steensgaard af Hartkorn 3 Td. 3 Skp. - Fk. - Ad 2, Poul Jepsen i Lille Moes 3, Christen Jensen i Mai gaard. 4, Jens Christensen i Kirk huus. 5, Mads Madsen i LilleThoustrup. Peder Hem og Peder. Jacobsen i Sønderhuttens 2 - Christen Andersens Enke i Kobberup . . Mads Christensen i Kobberup. 9. Jens undersen i Elkierhuus 10, Anders Pedersen i Barslund, 11. Jens Nielsen i Barslund, 12, Jørgen undersen i Store Munttoft 13, Jørgen Kundsen i Damtoft . 14, Peder Havboe i Løvringborg . 15, Jens Christian Pedersen i Lille Munktoft 2 - 3 - . - . - 16, Terkild Jensen i Blaberg. For Parcellen af Store, Munktoft. 17, Jens Knudsen i Horns 13, Niels Bendsen i Konindhuus og 19, Christen Skibsted i Store Moesbye . . . 3 - 4 - . - . - ialt 53 Tdr. Skp. 1 Fdk. 2 1/2 4/5 Alb. bliver ifølge Reqvisition af Landsoverretsprocurator Smith paa den almindelige Enkekasses Vegne, stillet til 3de offentlige Auctioner der afholdes paa Hierm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe saaledes: 1ste Auction Fredagen den 3die Febr. næst) hver Dags 2den Auction Fredagen den 17de f. M., og) Formiddag 3die Auction Fredagen den 3die Marti ) Kl. 11. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Dette bekiendtgiøres herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-27
Efter Begjæring af Curator bonorum i Stervboet efter afg. Sekretair Søltoft paa Tyrrestrup bliver den i Egtved Sogn Jerlei Herred Veile Amt beliggende Nyeberg Mølle, som staaer for Ager og Engs Hartkorn 1 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. og Mølleskyld 6 Tdr. 3 Skpr. stillet til een eneste offentlig Auction, som afholdes i Møllen selv Fredagen den 13de Januar 1826 om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne, hvorefter Eiendommen bortsælges, og som paa Auctionsstedet ville blive fremlagte, ere forinden til Eftersyn hos Hr. Procurator Horn i Horsens paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes at møde til fornævnte Tid og Sted. Herredscontoiret i Colding, den 21de Decbr. 1825. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-27
J. Lund Kongelig Majestæts bestalter Prokurator, constitueret Herredsfoged i Skads Herred, p. p., giør vitterlig: at for mig andrager Prokurator Sørrensen i Varde, som befalet for Skifteretten i Oberstlieutenant v. Bruuns Dødsbo i Viborg, hvorledes han i Følge Kongelig allernaadigst Bevilgning der lyder saaledes: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg - Giøre vitterligt at eftersom Os Elskelig Cancellieraad Borgmester og Byefoged Gundelach af Vor Kiøbstad Viborg, udi Vort Land NørreJylland, som Skifteforvalter i afgangne Oberstlieutenant Bruuns Boe, for Os anerunderdanigst haver andraget, at en af Hans Berntsen Prestin til afgangne Justitsraad Bruun, som daværende Eier af Hovedgaarden Krogsgaard, under Ribe Amt, udi bemeldte Nørre Jylland, den 26de Maji 1795 udstædt og den 2den Junii f. A. ved Skads Herreds Ret tinglast Obligation for 500 Rd. D. C., hvorved er givet Pandt i 3de paa bemeldte Hovedgaards Mark beliggende Parceller No. 3, 4 og 5 norden Hovedparcellen og østen Hovedveien, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 1 Td. 4 Skpr. med derpaa opførte og i Brandkassen forsikkrede Bygninger, samt en af Jørgen Christensen til fornævnte Justitsraad Bruun den 28de September 1793 udstædt og den 8de October næstefter ved Skads Herreds Ret ligeledes tinglæst Obligation, stor til Rest 552 Rd. 3 Mk. 4 s. D. C., hvorved er givet pant i 3de paa ommeldte Krogsgaards Mark beliggende Parceller No. 6, 7 og 8 af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr., samt Engparcellen No. 21, af Hartkorn 1 Skp. 3 Fdkr., hvilken sidste Parcel dog efter en ved Retten den 25de November 1800 tinglæst Attest, dateret 4de Maji f. A. er udgaaet af Pantet, er bortkommen, saa have Vi efter bemeldte Os Elskelig Cancellieraar Borgmester og Byefogd Gundelach derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til vedkommende Ret, som 3de Gange skal indføres i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur samt Ribe Stifts Avis, maa med Aar og Dags Varsel indkalde den eller dem, som maatte have foranmeldte Panteobligationer i Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ingen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa meerbemeldte Obligationer erhverves Mortifications=Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 23de September 1825.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-27
Under Vort Kongelig Segl. Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas Cold. Monrad, örsted. Lange. Hansen. Vilse. Bevilling for Cancellieraad Borgemester og Byefoged Gunde lach af Viborg til som Skifteforvalter i afgangne Oberstlieutenant Bruuns Boe, at erhverve Mortifications-Dom paa nogle bortkomne Panteobligationer. Finder sig beføiet til for Skads Herreds Ret at indstævne den eller dem som maatte være i Besiddelse af Een eller Begge af de i forestaaende allernaadigste Bevilgning nævnte uindfriede Pandte obligationer, udstædte til daværende Justitsraad Bruun paa Krogsgaard af Hans Verntsen Præstin paa KrogsgaardsMark under 26de Maji 1795, tinglæst 2den Junii samme Aar, for Summa 300 Rd. D. C., samt af Jørgen Christensen paa bemeldte Krogsgaards Mark under 28de Septbr. 1793 ting æst 8de Octbr. næstefter, for en Restsumma, stor 552 Rd. 3 M. 4 s. D. C., begge med det i Bevilgningen nævnte Pant; - Thi indstævnes herved den eller dem som maatte være i Besiddelse af ermeldte Pandteobligationer, eller Nogen deraf, med Aar og Dages Varsel, at møde for Skads Herreds Ret, i Varde Raadstue, den sidste Tirsdag i Martii Maaned 1827, Formiddag Klokken 10, for med Pandteobligationerne at fremkomme og deres lovlige Adkomst til Samme at beviisliggiøre, da i modsadt Fald ermeldte Original Obligationer ved Dom vil vorde mortificerede, saaledes at den afsigende Dom, og Udskrifter af Pandtebogen af de bortkomne Obligationer træde i Originalernes Sted m.v. Laugdag hævede Forordningen af 3die Junii 1796. J Følge det Citanten allernaadigst forundte Beneficium procestus gratuiti udstædes Stævningen paa ustemplet Papiir. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Skads Herreds Justitscontoir i Varde, den 28de Novbr. 1825. Lund. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-27
Jfølge Skifterettens Foranstaltning bliver den Jens Rasmussen tilhørende Gaard Snogdahl i Thiim Sogn af Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. med tilhørende Konge- og Kirketiende stillet til Auction for absolut at bortsælges ifald nogenlunde antageligt Bud skeer. De 2de første Auctioner afholdes paa Ringkiøbing Raadstue, den 16de og 31te Januar 1826 hver Dags Formiddag Kl. 10, hvorimod tredie Auction afholdes i Gaarden selv den 16de Febr. 1826 Formiddagen Kl. 10 slet. Ringkiøbing, den 13de Decbr. 1825. Sponnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-27
Placat. Den Stervboet efter afgangne Else Marie Olesdatter, Hans Sørensens Enke tilhørende Selveiergaard paa Hveisel Mark, i Hveisel Sogn under Veile, Amt, skyldende af Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 7 Skpr. enfierdedeel Alb., bliver i Følge Bestemmelserne ved sidste Skiftesamling, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner den 13de, 20de og 31te Januar 1826. Første og Anden Auction afholdes i Herredstingstuen paa Veile Byes Raadhuus men 3de Auction paa selve Gaarden hver Dags Formiddag Kl. 10. Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for Lysthavende med Tilføiende, at saasnart Auctionen over Gaarden er tilende bliver samme Dag bortsolgt Boets Jndboe, Udboe og Besætning bestaaende af Heste, Kiør, Faar, Plove, Harver, Senge, Kister, Skabe, Kiøkkentøi og øvrigt Huusgeraad. Herredscontoiret i Veile, den 21de Decbr. 1825. J Hr. Cancellieassessor Bye- og Herredsfoged Herslebs Forfald Salling. const. Fuldm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-27
Hos Undertegnede, som nu er flyttet fra Nørreportsgaden til Steenboegaden No. 46, forhen afd. Niels Lassens Gaard, faaes fiin hvid Rakitscher Hør, fiin graae dito, bedste Lib. dito, 4 Bands ditto og bedste Rakitscher blaae ditto, bedste CongoThee a 40 s., Middel dito a 36 s. Pdt, extra god Rom a 26 s. Kanden, Humle 9 s. Pdt. Rosiner til 6 s. Pundet, flamske Sild m. m. m., alt til de billigste Priser. Ribe, den 20de December 1825. M. Kleisdorff. Haraldskiers Hollænderie, bestaaende af 70 Stkr. Kiør, er paa billige Vilkaar at erholde i Forpagtning, man henvender sig til Eieren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Kongelig. allernaadigst. privilegerede. billig. Alder. Ti dres Al. som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmark. og Hertugdommene. No. 104. Fredagen den 30te December. Redigeres, trykkes og udgives. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Udenlandske Efterretninger. St. Petersborg, den 14de Decbr. Om vor forevigede elskede Monark, Hs. Majestæt Keiser Alexanders sidste Sygdom, indeholder vore Blade Følgende: "Den 29de Novbr. ankom hertil fra Hs. Majestæt Keiseren en Skrivelse af 17de Novbr., hvori Allerhøistsamme melder, at han er kommen tilbage til Taganrog, men var noget upasselig. Den 30te Novbr. fik Storfyrstinde Helena Pawlowna en Skrivelse fra Keiserinde Elisabeth, dat. 21de Novbr., i hvilken Hs. Majestæt blandt andet anmoder Hs. K. H. at underrette Keiserinde Maria om, at Hs. Majestæt befandt sig bedre og at Høistsamme ikke selv havde skrevet til Hs. Majeste paadet Hun ikke skulde troe at Hs. Majestæts Sygdom var betydelig. Den 4de d. om Formiddagen, indløb en Skrivelse fra Hs. Majest. Keiserinde Elisabeth Alexejewna af 24de Novbr., i hvilken Hs. Majest. melder Hs. Majestæts Febers Fornyelse, hvilket forhindrede Hs. Majest, i at skrive, og tilføier, at Han om nogle Dage haabede atter at være istand til at kunne skrive om andre Gienstande. Den 7de de. Kl 8 Aften, indløb en Skrivelse fra Chefen for Hs. Majestæts Generalstab, Generaladjutant Baron Diebitsch, dat. 27de Novbr., i hvilken han melder Til tagelsen af Hs. Majest. Sygdom, den han kalder den gule Feber, hvis Paropysmer vare blevne langt heftigere siden den 25de og vare især den 26de næsten afbrudte. Denne den Allerdurchl. Syges Tilstand bevægede, den 27de Novbr., Hs. Majestæts Omgivelse, til Raadet: at tage den hellige Nadvere, hvilken Hs. Majestæt ogsaa modtog med den ham eiendommelige Troe og Standhaftighed. Derpaa bleve Midler anvendte, som formindskede Heden noget. Lægerne opgave endnu ikke alt Haab, dog skiulte de ikke, at de fandt den Allerdurchl. Syges Tilstand meget farlig. Den 8de d. indtraf en Coureer med en Skrivelse fra Keiserinde Elisabeth dat. 29de Novbr. hvori Hs. Majestæt melder, at Man i Hs. Majestæts Tilstand bemærkede en kiendelig Bedring, hvilket ogsaa en Privatskrivelse fra Generaladjut. Fyrst Wolkonsky bekræfter, tilføiende: at Hs. Majestæt Keiseren havde om Morgenen kiendt hele Høistsammes Omgivelse og talt med temmelig høi Stemme til Keiserinde Elisabeth. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Livlægen Wylie skrev i en Bulletin den 29de Novbr.,at ved Anvendelsen af forskiellige udvortes Midler var det lykkedes at vække Hs. Majest, af den lethargiske Tilstand i hvilken Han havde befundet sig, hvilket oplivede Haabet. - Samme Dags Aften, indløb en Skrivelse og en Bulletin fra Livlægen Wylie dat. 28de Novbr., hvori meldes, at Hs. Majestæt denne Dag befandt sig meget slet, men da denne Post forsinkede sig underveis, saa var allerede Efterretningen af 29de Novbr. om Hans bedre Tilstand indløben før. Endelig den 9de Decbr., efter Kl. 11 Formiddag, indtraf hertil den høistsørgelige Efterretning om Keiserens Død den 1ste December Kl. 10, 50 Min. Formiddag. Strax efter at Efterretningen om dette pludselige Dødsfald var indløben, forsamlede de Aller durchl. Medlemmer af den Keiserlige Familie, Rigsraadet og Ministrene sig i Pallaiet, hvor Hs. Keiserl. Høihed Storfyrst Nicolai Pawlowitsch først, og derpaa alle tilstædeværende Embedsmænd, aflagde Hs. Majestæt Keiser Constantin Pawlowitsch Troskabs-Eden. Hs. Majestæt Keiserinden (Moder) Maria Feodorowna befinder sig upasselig. - Jfølge Efterretning fra Taganrog af 3die de bærer Hs. Majestæt Keiserinden Elisabeth Alexiewna Sorgen med ualmindeStandhaftighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Det Keiserl. Hof har anlagt Sorg den 9de de, og i alle Kirker holdes daglig Siælemesser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Endnu den 16de Novbr. gav Hs. Majest. Keiseren Staden Taganrog de samme Privilegier som Sia den Odessa har.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Marseille, den 6te Decbr. Man erfarer med Bedrøvelse, at Grækernes Anliggender tage en slet Vending. De have at giøre med for mange og for mægtige Fiender, og ere derhos indbyrdes for uenige til at man endnu kunde haabe paa et lykkeligt Resultat af deres tidligere Anstrængelser. Deres hidtilværende største Venner og Beundrere begynde at troe, at de aldrig ville erholde deres fuldkomne Uafhængighed; meget mere maatte de endnu ansee det for en stor Lykke, naar de kuns kunde erholde en Art af egen Bestyrelse, og ikke igien skulde falde under Tyrkiske Paschaers absolut Herredømme. Man vil paastaae, at vort Ministerium har viist sig gunstig for det Forslag, hvorefter flere Hospodarer, alle Grækere, skulde ansættes saavel paa Fastlandet som paa Øerne, og, under Portens Over høihed, der udøve omtrent de samme Rettigheder, som Hospodarerne i Moldau og Wallachiet. J denne Aand skal der for nogen Tid siden være afgaaet nye Jnstruxer til vor Gesandt i Constantinopel, for der at giøre fælleds Sag i Forbindelse med dem af de andre Magter, som ligeledes have erklæret sig for dette Project. Jøvrigt er Man her ligesom i hele Frankrig, utilfreds over de mangehaande Begunstigelser, som vor Ministerium viser Vicekongen af Egypten. Man har i Begyndelsen villet nægte Tilværelsen af disse Begunstigelser, der bestaae i Tilsendelse af krigserfarne Officeret, i Tilladelse til i Franske Havne at lade bygge og udruste Krigskibe, i Overladelse af Artillerie og andre Krigsfornødenheder &c.; men Kiendsgierningerne ere for Øieblikket satte udenfor al Tvivl. Da man i Vicekongen seer en saa godt som afhængig Regent, hvis Magt maaskee om kort Tid vil blive udvidet endnu mere, saa anseer vort Ministerium det for en stor Fordeel for Frankrigs Handels-Jnteresse, naar det lykkes at erholde særdeles Jndflydelse i Egypten og svække Britternes. Endskiøndt dette sidste endnu maa være meget problematisk, da der staaer den Engelske Regiering hundrede Midler til Tieneste, for igien at naar den Overvægt, den forhen har havt der, saasnart den finder det overeensstemmende med sit eget Lands Jnteresse, saa vil dog Ministeriets Plan i denne Henseende finde almindeligt bifald hos Nationen, naar den kun ikke bliver iværksat paa Grækernes Bekostning. Engnand forstaaer deri at sne sig bedre, da det veed at blive i god Forstaaelse med de Sidste, uden at bryde, deres Forhold med Porten eller Vicekongen. Er der endnu noget at giøre for Grækernes Uafhængighed, kan det kun skee ved den brittiske Diplomatik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
London, den 20de Decbr. Resultatet af Kabimetsforhandlingerne om Pengemarkedets Forlegenhed er for en Deel bleven bekiendt. Det bestaaer ikke i en Suspensation af den Engelske Banks contante Betalinger, ikke i en uindskrænket Udgift af Papiir, som nogle have udspredt, men i en befaling til Mynten: i mueligste Hast at udmynte en stor Mængde Sovereings. Denne befaling blev givet i Torsdags og efter den Tid hersker en exempelløs Virksomhed i Mynten, hvor alt arbeider utrættelig, for at efterkomme Regieringens Ønske. Ved denne uafladelige Anstrængelse og ved Hielp af det uforlignelige Maskinerie i den nye Mynt, vil Man være istand til ugentlig at prægesyvhundredetusinde Sovereigns. Barrernes lave Priis, der er under Myntprisen, kommer denne Operation til megen Hielp, saa at enhver af Banken udmyntet Unze Guld bringer nok en Fordeel. Ogsaa vil vore Fonds's lave Priis, i det den leder Fremmede til at giøre Jndkiøb, vende Vexelcoursen til vor Fordeel og forstørre Mængden af Barrer paa Markedet. Da Massen af Mynter i Landet, foruden den nye Udmyntning, bekiendt er større end i nogensomhelst tidligere Periode, saa har Man ei mindste Grund til at befrygte, at Banken ikke skulle kunne fortsætte sin Betaling i Mynter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Udenlandske Efterretninger. Den Kongelige Lotto=Administration bekiendtgiør, at de til den 1252 Kiøbenhavnske Trækning i Kollecteur Klestrups Tal=Lotto=Kommission i Ærveskiøbing tagne Lotto=Sedler, formedelst Listernes Ankomst efter at Trækningen var foretagen, ere konstituerede til den 1253.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Kiøbenhavnske Trækning den 3die Januar næste Aar. Regimentsqvarteermester og Auditeur Faber er optaget til forresponderende Medlem af de naturforskende Selskaber i Halle og Altenburg og til Æresmedlem af det naturforskende Selskab i Görlitz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Kongelig Historiemaler F. C. Høyer har under Overskrivt: "Malerstuen, Scene af mit Kunstnerliv" i Konversationsbladet No. 5 meddeelt et Fragment af sin Autobiographie, hvori han blandt Mere dolerer over, at være bleven berøvet Kunstatademiets Malerstue for andre formeentlige mindre Berettigede, til at fuldføre nogle ham af Landsfaderen, Hs. Majestæt Kongen, overdragne, Arbeider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Rønne paa Bornholm, den 4de December. Folgende Strandinger ere i dette Efteraar her indtrufne: 1) Den 5te November indstrandede for Svanike: Galeafeskibet Carl Ludvig, ført af Capitain T. Bleikert hiemmehørende i Stettin, kommende fra Riga, bestemt til Hiemmet og ladet med Hamp, Bastmatter m. m. Folk og Ladning bierget. 2) Den 1ste November indstrandede for Dueodden: en Brig, ført af Capitain Varth, kommende fra Memel, bestemt til London, ladet med Trælast og Hørfrøe. Folk og Ladningen er bierget. 3) Natten imellem den 12te og 13de November er ved Melsted, stuntet Galeaseskibet Marie Hedevig, hiemmehørende i Flensborg, ført af Johan Schiernhoff, kommende fra Kønigsberg, bestemt til Hiemmet, Ladningen skal have bestaaet af Rug, Ærter, Hør, Tobak, Lærreder, Klæde, Penneposer, Hestehaar og Haler, uldne Dækkener &. Folkene ere biergede, men af Lasten intet. 4) Natten imellem den 18de og 19de November indstrandede imellem Sandvig og Allinge Fregatskibet John, hiemmehørende i Liverpool, kommende fra Riga og bestemt til Hiemmet, og ført af Capitain Major. Ladningen bestaar af Fyrre- og Egetømmer. Folkene saavelsom den største Deel af Lasten er bierget. 5) Den 29de November indstrandede ved Malqværn i Jysker Sogn, Brigskibet. Sophie, af Memel, kommende fra Hiemmet, og bestemt til London med en Ladning Trælast m. m., ført af Capitain Grenwith; Folkene ere biergede og det meste af Ladningen. 6) Den 30te November er tæt Vesten for Gudhiem inddrevet et Brigskib, ladet med Trælast, som formodes at have havt Navnet Susanne, og have været hiemmehørende i Newcastle. Spoer til Mandskabet eller Papirer fandtes ikke ombord i samme. 7) Den 3die December er til Allinge indbragt: et i Søen, uden Mandskab, drivende Brigskib, hvis Ladning bestaaer af Trælast. - Endvidere er hertil Landet, efterat have stødt paa Grund, følgende Skibe indkomne for Havarie: 1) Den 18de October: Tialtskibet Fortuna, ført af Skipper Soeke Mekeen Soeken, hiemmehørende i Grossen Theen i Ostfriesland, ladet med 580 Tønder Hørfrøe, kommende fra Riga, bestemt til Hiemmet. Ladningen er solgt og Skibet indbragt i Svanike Havn under Havarie. 2)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Den 29de September: Brigskibet Elisa af Bartington, ført af Capitain With, kommende fra London, bestemt til Kønigsberg; Skibet blev, efterat være taget af Grund, indbragt i Rønne Havn, og Ladningen, som bestod i Stykgods udlosset, og endeel deraf, nemlig Caffe, Sukker, m. m., som var havareret, bortsolgt. - Disse ere alle de Søeskader som ere indtrufne her paa Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Horsens, den 25de Decbr. J Dag blev her ved forsamlet Militair=Parade og under det jublende Udraab Leye vor elskede Konge!" Medaillen for ædel Daad paa en høitidelig Maade overleveret af Chefen for det her garnisonerende Slesvigske Curasseerregiment, Hr. Kammerherre Oberst Ridder v. Flindt, til Vice Vagtmester Christ. Olsen Ullerup af bemeldte Regiment, som efter foregaaet Jndberetning allernaadigst er tilkiendt at bære samme som en hædrende Belønning for at han med egen Livsfare havde udreven en Bondekarl af Dødens Strube, som den 4de August d. A. næsten var druknet i Bræstenbroe Aae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
J Veile er nedsat en Kommission i Anledning af Smuglerbataillen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Agger, den 12te Decbr. Endnu er man ikke istand, til at meddele fuldstændige Efterretninger om de nye Kanaler paa Jordtungen ved Agger, da disse afskiære os ganske baade til Lands og Vands fra Adgangen til vore sydlige Naboer og deriblandt fra den uheldige Røn By, der, omspændt af Vand paa alle Kanter, og afskaaren fra alle Møller, befinder sig i en sørgelig Forfatning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Over Kanalerne kunne vi ikke komme for den nuværende Strøm, der for faa Dage siden kantrede en Baad som provede at sætte over, med 4 Mennesker. Baade Hav og Fiord ere bestandig saa urolige, at det er forbunden med Livsfare at besel samme. Kanalen ved den i Sommer afbrudte By Toft skiønnes at være circa 100 Alen i Bredden og 8 Fod dyb. Strømmen, som falder fra Floden ud i Havet, er saa rivende, at det er umuligt at passere den. Den anden, sønden for Agger Kirke udskaarne Kanal er 4 Fod dyb i den østre Munding mod Fiorden. Om den tredie Kanal, ved Nørre Langøre, kan man ingen Efterretning give, da den er utilgængelige fra Landsiden, og al Forbindelse er ophævet mellem Thisteds og Ringkiøbings Amter. Ved Kanalernes Mundinger har man bemærket en uhyre Mængde Fisk som ere hiemmehørende i Fiorden; om de blot finde Smag, i det salte Havvand eller ønske at giøre en Reise ud i det store Verdenshav, er ikke let at bestemme. Af de fremkomne Træstammer paa Havbrinken Norden for Aalum have vi maalt endeel. Den største er afhugget en alen over Jorden og holder 5 Alen i Omkreds; de Øvrige ere mindre, men alle afhuggede enhalv til trefter dedeel Alen over den gamle Skovbund, hvilket synes at bevise, at Skoven har været sandigen paa den Tid Fældningen skeete, endskiøndt denne rimeligviis paa hiin Tid, naar man vil regne efter de Fremskridt som Havet har gjort i de sidste tyve Aar, maa have ligget henimod en Miil fra Havet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Thisted, den 20de Decbr. Fra Aager skrives: at den 13de dennes fangedes en stor Torsk udenfor Agger, paa 11 Favnes Dybde i Havet, som havde en stor Aborre, i Munden, hvilket maae være en Frugt af Fiordens Overgang i Havet; ligeledes omvendt er Natten til den 17de dennes fanget 10 Torsk i Aggerboernes Heltegarn. - De arme Harboesrebeboere trues ei allene af Havet med Undergang, men østlige Storminde, skal have gjort Fiorden saa brusende og bragt den til at stige til en saadan Høide, at flere Huse paa den østlige Deel af Harboere, ere blevne bortskyllede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Under Jndsendt læses følgende i Viborg Avis, Gamle Venner og gamle Veie svigte ei siger man. Hvorvidt dette gamle Ordsprog passer sig til vore Tider vil enhver bedst bedømme. Gamle Vaner ere vanskelige at aflægge, det føler enhver; men gamle gode Skikke ynde de Fleeste; iblandt de sidste er Juule Aftens Smaus i den huuslige Kreds ikke at forkaste - Og den første Ret er Grøden - Hr. N. N. ville vistnok med sin lunefulde Pen glæde Læserne ved en Beretning om Grunden til Juule Grøden - og ville den fortælle os lidt og Juule Bukken tillige - da troer jeg det ikke mindre ville være velkommen, for dem der ei kiender Anledningen til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Kiøbenhavns Børs-Cours den 27de Decbr. Species 212, solgtes til 12 Rbmk. 11 enhalv s. Disc. 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 190 a 190, enhalv Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1825-12-30
Ved Tallotteriets 1120 Trækning i Altona udkom: No. 40. 21. 44. 46. 7.