JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-04
Til Kiøbs. Paa Adresse-Contoiret er indlagt til Forhandling: Hr. Ober=Brand-Mæster Johan Daniel Berlins Musicaliske Elementer, eller Anledning til Forstand paa de første Ting. udi Musiquen, hvorudi afhandles den Musicaliske Signatur, saa ogsaa Applicaturen paa stryggende og blæsende Jnstrumenter, og andet mere Musiquen tilhørende med dertil hørende Figurer, paa Skrivpapir for 2 Ort 16 Skilling Exemplaret. Cornelii Schrevelii Lexicon Manuale Græco-Latinum & Latino Græ cum for 6 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Speyles Opfindelse. Speyle i sig selv ere næsten ligesaa gamle, som Verden; men ikke den ved Kunsten tilberedte Materie, af hvilken de nu omstunder giøres. J Metaller og Kilder var det let for de første. Mennesker at betragte deres Figur, som forestillede den. Lyset og den Skygge, som Legemerne kastede fra sig, afmalede alle Ting for deres Ovne. Vandenes Crystal bar deres Ansigters billede og Kaabberets eller Staalets glatte Overflade var dem i Steden for det klareste Speyl. Praxiteles skal i Pompeji Tiid have været den første, som opfandt Speyle af Sølv, da Æsculapius for ham havde gjort dem af Blye, som Plinius, Pol. Wertilius og Cicero berette. Men disse Beretninger grunder sig paa Grækernes bekiendte Forfængelighed, som falskelig tillagde sig Æren for de fleste Tings Opfindelse, af hvilke Romerne ogsaa har ladet sig bedrage. De allerældste Speyle, som man læser noget om, ere de, som omtales udi 2 Mos. Bogs det 38 Cap. 8 Vers, uden at man dog veed, hvoraf de vare gjordte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Det lader rimeligt efter Ordenes Sammenhæng paa det Sted, at de haver været af Kaabber. J Neustad, i Engelland ved Floden Dasse, gives de Speyl Glasse, der koste 1200 til 1500 Rigsdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Hvorledes man kan conservere Citroner.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Den Kunst at bevare Citroner længe uden Forraadnelse har været nogle saa meget om at giøre, i sær de som boe paa Landet og ey kan kiøbe i Stykkeviis, men maae forsyne sig med Forraad af denne Frugt, at herom har været et Opgave opgivet; hvorpaa følgende Shar er indløbne: 1) At indvikle eller indsvøbe hver Citron i Papiir, dog ikke de, som ere stødte eller ankomne, og dernæst at pakke dem i en Kasse i tørt Salt, saaledes at hver Citron er bedækket med Salt, hvorpaa man sætter Kassen paa et Sted, som ikke er fugtigt ey eller alt for harmt; paa hvilken Maade man en lang Tiid kan bevare dem; og endskiønt skiønt Skallen bliver noget trumpet og tør mister dog Citronen ikke dens Saft. 2) Kan man conservere Citroner i 3,4 a 5 Maaneder ved at legge dem i U. brugte Steen=Krukker tildækkede med Tin Fade eller Tallerkener og der ovenpaa at komme frisk Vand hver 3die Dag, hvorved iagttages at Karrene eller Steentøyet, hvorudi Citronerne ere bliver satte paa etkiøligt Sted. 3. At sætte et Tin Fad med Citroner paa en Krukke fyldt med Vand, som hver 3die eller 4de Dag fyldes med frisk Vand, samt at sætte Krukken med Citronerne tildækkede i en Kielder eller andet kiøligt Sted, hvorved man et halvt Aar og derover kan have friske og gode Citroner. Søde og bittre Oranger kan paa samme Maade længe forvares og bære brugelige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Kikkerters Opfindelser. Anno 1609, kom en ubekiendt Hollænder til Middelborg i Seeland og gik sammesteds til en berømt Brille mester med Navn Johann Lippersin, for at bestille sig hos ham adskillige dybe og høye Brilleglas. Paa den bestemte Dag kom han igien og forlangte de bestilte Glas, da de bleve ham leverede tog han tvende et dybt og et høyt, holdt det ene for det andet for Øyet og rykkede dem efterhaanden, videre fra hinanden, ligesom enten for at finde den Punkt i hvilken begges Lys kom sammen, eller for at probere hvad de duede til. Derpaa gik han bort. Brillemesteren, som var skarpsindig og nysgierrig, gjorde dette Forsøg efter, og fandt snart paa Maaden, at forfærdige en Kikkert.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Marmorets Opfindelse. i Epheso. Da en Hyrde hed Navn Pyrodorus, som vogtede sin Hiord omkring i Egnen ved Ephesus, i den Tiid Jndvaanerne af denne Stad havde at bestille med Marmors Tilbringelse fra Pharos og andre Stæder, for at bygge den navnkundige Diana Tempel, en Dag gik efter Sædvane med sin Hiord, hendte det sig at tvende Bukke, som løbe sammen for at stanges, toge feyl af hinanden, saa at den ene stødte an mod en Klippe, af hvilken han med det samme brød et lidet Stykke, som syntes for Hyrden saa hvid og skinnende, at han strax forlod sin Hiord paa Bierget, hvor den gik, for at bringe det til Byen, da man var i fuld Arbeyde og Bekymring for at lade Marmor føre andensteds fra. Det blev befunden for at være Marmor, og der blev gjort stor Ære af denne Hyrde. Hans Budskab blev kaldet et Evangelium og hans forrige Ravn forandret til en Evangelistes eller god Bebuderes. Ondskabs og Skalkheds Skiul.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
J en navnkundig Stad og ved et berømt Universitet i Tydskland, skal i det Aar 1661. en tyvagtig Student, offentlig være bleven ophængt. Jblant andre Rænker, som han betiente sig af for at dølge sit Tyverie, brugte han og denne Snedighed, at han om Aftenen i sin Stue satte et tændt Lys, paa Bordet, og lod det brænde, paa det Naboerne skulde tænke, at han var hiemme og studerede til seent ud paa Ratten. Men hvad hialp Lyset dette Men Menneske, naar han som en NatteRavn strøg omkring i Mørket. Hvor ond Samvittighed maae Brændemærke bære, Der maae Guds Navn og Ord et Skalkheds Skiul tidt være.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Om Thee- og Caffe-Bryllupper. At bedes til en Vielse Paa en Kop Caffe eller Thee Lidt Viin og Slikkerier: Faae Oret fuld af Snik om Snak, Samt nu og da en Priis Tobak, Er bare Rarerier. Det lader til her gives Vand, At man desbædre hungre kand, Og dette er fornemme. Er der saa dyr Tiid nu paa Vand, At Folk ey deraf have kand Fornødent Forraad hiemme? Her er jo derpaa ikke sat, Som før i Frankrig Told og Skat? Hvad vil da sligt betyde: At lade Folk ved Bedemand, Som man en Vand=Mand kalde kand Paa en Drik Vand indbyde?
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Midfaste Søndag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Hr. Witterop. Frue-K. Hr. Kaas. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Femte Onsdag i Faste prædiker. Dom K. Hr. Bang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Dødsfald. Madame Grøn, fød Møller, død i sit Alders 42 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 1 død og 1 fødd.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Ankomne Skibe. Skipper C. Walles fra Østersøen med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Skifte-Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader herved bekiendtgiøre: at førstkommende 18de Martii, Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Pige Anne Malene Andersdatter, foretaget udi Mæster=Skrædder Jsach Nordins Huus i Skoemager=Veiten. bemelte Eftermiddag Klokken 3 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Peder Olsen Edøen, foretaget i Stervboe-Huuset paa Løkken. Samme Eftermiddag Klokken 4 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Styrmand Carsten Røst, foretaget i Stervboe-Huuset i Geilan.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Auctioner. Torsdagen den 17de Martii Klokken 2 Eftermiddag, bliver paa Toldboden ved offentlig Auction bortsolgt: Et Partie Engelsk Hvedemeel, Strye, Sæbe og Slibsteener. Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-11
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Erneuertes Garten=Baum und PeltzBuchlein, wie auch Feld-und Acker-Schatz, in zwei Theile, for 1 Ort 4 s. Vernunfftige Gedancken von den Krafften des Menschlichen, Verstande, von Wolfen, 1 Ort 6 s. Das Leben und den gantz ungemeine Begebenheit der Engelandischen Robinson Crusoe, 2 Theil, mit Kupffern, 1 Rdlr. 3 Trait de la paix de 1 Ame, & du contentement de P Esprit, par Pierre du Moylin, 1 Ort 4 s. Et samlet Udtog paa de Reiser, som Norden paa ere foretaget, 1te Part, samt Jslands Beskrivelse, det sidste Blad borte, 2 Ort. M. S. Døderleins Undersøgning, hvorvidt Odels-Retten i Norge er gavnlig eller skadelig, 16 sk. Ejusden Forsøg til frie Por sie i det Danske Sprog, 12 sk. Ligeledes 10 Støkker deels illuminerede og deels ueilluminerede Prospect Støkker, Støkket for 10 sk. Solens Op- og Nedgang i Tronhiem Anno 1768. J de første 6 Maaneder i Aaret. Januarii, i Februarii. Martii. April. Maji. Junii. Op i Ned! Op i Ned! Op Ned Op i Ned Op i Ned Op i Ned. Dage. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. 19-192 - o 10 og De sidste 6 Maaneder skal følge i næste Nommer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Experiment paa at Solen er et brændende Corpus.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Naar man endog ved kold Vinters Tiid, klar Luft og Soelskin bil holde et dygtigt Brænde-Glas saaledes. at Solens Straaler derigiennem kan skinne ret i Vintel, kan et Stykke der, Jye. imod udsat Jis eller et Stykke 5 i den Punkt, da Solens Straaler, løbe tilsammen, smeltes, men legger man Sager der kan brænde, som Træ Straae og deslige, bliver det strax fortæret af Jlden og gjort til Aske, efterdi dette Experement viser lidagtig Jld saa spørges, hvorfra og hvoraf saadan Jld kan komme, Man kan er sige, at det kommer udaf Speylets Materie; thi det er efter sin Natur koldt, ja det i saadan Grad, at Spyt endog fryser til et Brænde Glas. Man kan og ikke bevise, at saadan Jld herrører af Luften; thi den er kold, og derhos udi idelig Bevægelse. Ja om Luften skulde være varm, maae jo Brænde-Glasset og blive varm af samme, ja vilde ey være saa koldt, som forhen er mældet. Saa kan og ingen sige, at Jlden er skiult i det imod Glasset satte Jern eller Blye: thi samme er efter sin Natur overmaade kold, saa at det gandske er adskilt fra Jld. Kommer nu denne Jld hverken af Brænde-Glasset, Luften eller den Materie, som vorder forsmeltet, saa maae samme Jld ufeylbarlig komme af Solens Straaler, hvilke ved Brænde-Speylet samles i en Punkt tilsammen, og altsaa frembringer en væsentlig Jld. Og da nu samme Straaler ere af sig selv, foraarsager det og en egen Jld, hvoraf maae nødvendig følge, at denne Jld førend den kommer til Jern eller Blyet maae være i Solen selv forhaanden, og viser dette naturlige Experiment, at Solen er en virkelig Jld. De Glympiske Lege. Disse navnkundige Lege bleve indstiftede Anno Mundi 3174. af Jphito Elio, eller rættere af ham fornyede; thi de vare tilforn indstiftede af Hercule, efter hvis Tiid de bleve for. forsømte, og indtil Jphitus fornyede dem igien, efter den Afgud Apollinis Begiering, som de siger, ligesom disse Lege skulde være et Middel, at dæmper Pestilentze og indvortes Krig udi Grækenland; men jeg troer heller, at Ungdommen skulde ved saadanne Exercitier blive hurtige og beqvemme til Krig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
De, som vare Forstandere og Jnspectores derover, maatte sværge, at de Olympiske Lege skulde skee uden Svig. De Athlete, som forrættede Leegen maatte ogsaa giøre deres Eed, at de udi 10 Maaneder havde exerceret sig tilforn og de Hellenodica, at de skulde dømme ret og ikke lade sig bestikke af nogen. Naar disse Eeder vare aflagde, ginge Exercitierne for sig: Nogle fægtede imod hinanden, andre udi Kasten, og den, som udi saadan Leeg forholdt sig bæst, blev kronet med en Laurbær-Krands. Fra den Tiid haver de Græker gjort deres Regninger efter Olympindes, af hvilke enhver indeholdt 4re Aar efter hinanden, og dermed gjort deres Historie meget vissere; thi førend de Olympiades bleve indstiftede, vare de meget mørke og ilde funderede. Coribus Elæus triumpherede i den første Leeg. Nyt Begreb om Syndfloden. Hr. Mecheli Ducret i Basefremlegger et gandske nyt Begreb om Syndfloden; at den nemlig har bestaaet i et Giennembrud af Field strømme, der opvoxne af Regnen har udgydet sig i Dalene, og da Afløbet formedelst allehaande Aarsager er stedse bleven snævrere, langsommere, og Landet flakkere, saa at Vandet følgelig fra Biergene er kommet des hastigere efter, end at det har kundet afløbe, saa har det druknet de Dale, som den Gang allene var beboede. Han antager dog, at det har regnet meget stærk, og at Regn-Vandet har hver Time voxet 22 og en halv Tomme, og dette er nok til at sætte Jorden paa 400 Favne under Vand. En Commetetykkes ham endda ogsaa beqvem til at forklare denne extraordinaire Mængde Vand. Han betragter hernæst den Vey, som Vandet endelig maae have taget, for at falde ud i de nærmeste Have. At nogle Jndvaanere i America ere blevne ved Live, tilskriver han Hulerne, over hvilke Vandet har flødt. For Syndfloden hængte heele Verden, tilsammen og derover kan man vide, hvor de vilde Dyr ere komne fra, som begge Halv-Kuglerne har tilfælles. Klipperne troer han har endda virkelig været bløde, og først længe derefter ere komne til deres Haardhed. Han meener ogsaa nu tæt ved hans Huus, at kiende en Klippe, som har sprurket og daglig sprekker, og hvis Sprekke opfyldes med en nye opkommende Klippe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Aareladens Opfindelse. Af en Vand-Hest skal Mennesken have lært Aareladen; thi man har observeret, at naar han har ædt for meget, saa han deraf er bleven tyk og doven, har han opsøgt et skarpt Søe-Rør, og derpaa redet sig til han har faaet en Aare aabnet, hvoraf han har ladet endeel Blod udløbe, og derefter igien tilsmurt Hullet. med Skarn, og skal Leonhardt Botallus have været den første Menneske-Aarelader. Kort Kort Begreb om Mennesker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Menneskets udvortes Legems Dannelse er det fornemste blant alle Skabninger, ligesom et Ceder=Træ kneyser, frem over de lave Busker, og har det Fortrin, at det bærer sit Hoved lige og opreyst mod Himmelen. J Ansigtet kan Siælens ædleste og sletteste Egenskaber paa adskillige Stæder blive afskildrede. Legemets alle Deele ere afmaalte efter den beste Maalestok. Som bevises deraf, at naar man af en udstrakt Haand tager Længden, som er Tommelfingeren og Pegefingeren. saa er samme Længde Maalestokken til det ganske Ansigtes og det heele Legems Længde. Mennesket er inden i overalt forsynet med Been, ligesom med stærke Bielker, der holder Bygningen tilsammen. Livet holdes ved lige ved Blodets Bebægelse i Legemet, som skeer ved det Hiertet ved et hvert Puls=Slag modtager i sit Rom en vis Mængde Blod, saa trækker det sig derpaa strax tilsammen, og trykker det samme Blod ud igien, og driver det med en stærk Kraft omkring indtil i det yderste af Legemet, som beviises af Puls Slagene, som slaaer tre tusinde og sex hundrede Gange i en Time, saa at Blodet løber 576 Gange omkring i vores Legeme i en Tiid af 24. Timer, ved saadan Bevægelse holdes Blodet bestandig frisk, da det derimod forraadnede om det stod stille. Taget af en Bog kaldet: Kort Begreb af alle Videnskaber, nyttig for Ungdommen. at bruge af begge Kiøn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Adskilligt Nyr. J denne Uge har her indfaldet et overmaade stærkt Veyr, hvoraf man befrygtelig ey vil spørge de bæste Tidender, med samme er nedlagt en stor Mængde Snee, som ved en hastig Afgang vil foraarsage betydelig Skade. Levangers Jegtene er endnu ikke hiemkomne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Femte Søndag i Faste prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Angell. Frue=K. Mr. Bruun. Hr. Schnitler. Siette Onsdag i Faste Præste-Ordination.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Copulerede. Sr. Peter Petersen og Jomfrue Schiød, copulerede den 16 Martii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3døde og 3 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Til Kiøbs. Bæste Engelsk Malt for 3 Rdlr. og Engelsk Hvede efter 5 Rdlr. Tønden er hos Sr. PederDirichson (boende imellem Hr. Etatz=Raad G. Hornemann og Frue Wide) at faae tilkjøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-18
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt; Niels Klims underjordiske Reise, 2 Ort 12 Skilling. Doct. Krigs=Raad Hedegaards Juridiske og Practiske Anmærkninger tredie Deel 2 Ort 12 Skilling. De 12 Konger af den Oldenborgske Stamme in 4to Stykket 1 Ort. De 15 Sællandske Biskoppers Potraiter med deres Liv og Levnets Beskrivelse 2 Rdlr. 2 Ort, samt en Sølv Kaarde for 12 Rdlr. Julii. Augustii. Septembr. October. Novembr. December. Da Op i Ned Op i Ned Op i Ned Op Ned Op i Ned Op i Nedge. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. Kl. m. 56 3 - 4 10, o 2 - og 59 3 - 1 10 o 2 - og 246 100 2 - og 3 100 2 - og
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Navne. Paa Gadene og Strædene i Tronhiem, og hvor de fleste af dem ere beliggende. Gadene. Diøbmands-Gaden gaaer fra Ho- og hed Vagten til Broens Corpode Garde. Oster Gade begyndes ved Broens Corps de Garde og endes ved Frue Myhlenphorth. Prindsens Gade fra Hr. Capitain Møldrops Gaard paa Karlskindet ned til Graven. St. Jørgens-Huus Gade, hvor St. Jørgens=Huus ligger. Vester Gade strækker fra Hr. JustitsRaad Collin til Sokkerhuuset. Munche-Gaden tager sin Begyndelse ved Hr. Rector Kleist og gaaer ned til Søen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Vor Frue Gade begynder ved Frue Hvedings Gaard og endes ved Hr. Forstander Hoffes. Kongens Gade gaaer fra Raadstuen og ud til Skandsen. Søndre Gade strækker sig fra Hr. Sorenskriver Heide til Søen. Dronningens Gade begynder ved Sr. Beyer og endes ved HospitalsVeyten. Kramboe-Gaden løber fra Jnspecteur Schioldager ned til Madame Sartorius. Nordre Gade gaaer fra Hr. AuctionsDirecteur Marcus Busk til Søen. Strand-Gaden tager sin Begyndelse. ved Sr. Matthias Fries og endes ved Graben. Fiord-Gaden strækker sig fra HovedVagten til Sr. Matthias Borch, hvilken forhen er kaldet Bakkene. Jomfrue-Gaden begyndes ved Sr. Poul Greve og gaaer til Søen. Sand-Gaden løber fra Sr. Jsach. Grønbech til Natmanden. Veyrene eller Strædene.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Konge-Gaards Veyten ved Hr. Capitain Moldrup. Broe-Veyten. Munchhoug-Veyten ved Hr. GeneralMajor Willartz. Daniels-Veyten. Rebslager Veytten. Rederbanen. Rebslager-Bakken. Hans Michelsens Veyte ved Sr. Knud Thode.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Apotheker-Veiten. Skoemager=Veyten. Helbedes Veytten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Vatterlands-Veyten. Generals-Veyten. Enkelskilling-Veyten. Bersvend-Veyten. Gied-Veyten. Pladsen ved Hr. Cammer-Herre, Schiøller. Holst-Veyten. Bondegaards-Veyten. Tørkie-Veyten. Staalbak-Veyten. Valter=Veyten. Svensk-Stue Veyten. Løkken. Fod=Veyten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Hospitals-Veyten. Hospitals Løkken. Hornemanns-Veyten skiær sig fra Mad. Grams Hiørne ned til Kiøbmands Gaden. Daniel Bagers Veyte ved Sr. Hans Christian Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Klub-Veyten ved Hr. Krigs-RaadRoggerts Gaard. Bradtøer-Veyten. Gielvang-Veyten. Goutbech Veyten. Moursund-Veyten. Røtter=Veyten ved Sr. Lassen. Orger=Veyten. Kredoe=Veyten. Tarraldsgaards-Veyten. Kudsk Beyten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Correspondence. Spørsmaal.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Naar en Tønde, som ikke er ret fuld ligger paa Længden, hvorledes findes da sammes flydendes Materies Jndhold uden at reyse den ved Maalingen op paa en af Enderne? Et andet Spørsmaal.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Naar et curieus og arbeidsomt Ho hed er sat i de Omstændigheder, at det intet vigtigere haver at fordrive Tiden med end ubetydelige Speculationer, ved hvad Leylighed kunde man opfinde saadant Arbeide, som forskaffede det solide Ting at pønse paa, der vilde tiene til en almindelig Rytte? Om Caffe hvorledes best tillaves. Man maatte med Billighed forundre sig, at da man i disse nyere Tider paa alle Maader søger at forbedre Lebemaaden, man ikke ogsaa taler noget om de Drikke, som mest ere brugelige iblant os: Vi betiener os af mange forskiellige Slags, men ingen Drik, bruges vel meere hos det smukke Kiøn end Caffe, mig undres derfor at man ikke har søgt for lang Tiid siden at vise den rette og beste Maade at lave denne behagelige Drik til paa, saaledes at den baade kunde blive til en Sundheds Drik og tillige ikke miste noget af sin Behagelighed; Det er vel sandt at man har foreslaaet adskillige Maader til at forklare den paa, iblant andre ved at kaage Caffeen i en Pose, men det er dog ikke nok til at giøre Caffeen sund og behagelig. Jeg vil derimod søge at anvise Elskere af denne udvalgte Drik den beste Maade, at faae en retskaffen sund og velsmagende, Caffe tillavet paa; hvilket skeer for det første ved at anskaffe sig gode Bønner, som 1) Ere vel rensede af Skallen. 2) Befriet fra alle fremmede Ureenligheder, og ikke blandet med en slettere Sort. 3) Af en grønagtig og frisk Farve, tillige smaae, vel tørrede. 4) Temmelig tunge, saa at de ikke svømmer oven paa Vandet, men synker til Bonds. 5) Jkke skimlede, fugtige, ilde lugtende eller engang forderved af Søevand og igien tørrede. 6) Men som haver efter at de ere brændte, en stærk og tillige angenem Lugt. Saadanne Bønner bør for det andet tillaves paa følgende Maade: 1) Ved at kaage den Portion Bønner, som man agter at tillave, i en proportioneret Qvantitet Vand, saaledes at Bønnerne derved faae en liden Opkaag. 2) At tage samme Bønner igien opaf Vandet, hvori de bleve kaagte, og forvare Vandet indtil videre. 3) At komme de vaade af Vandet optagne Bønner i en Jernpande, som sættes paa udbrændte Gløer, saaledes at Bønnerne derved ligesom ristes og hed bestandig Omrøring ikke forbrændes, ikke eller, at de ved at overbrækkes indvendig skulde befindes sorte, men allene være sprøde og af en dunkelbrun Farde. 4) Maae de vel afsvales og derefter middelmaadig males. 5) Siden naar de ere malede kaages de igien udi det samme Vand, som de fik deres første Opkaag udi, og siden vel afklares, hvilket dependerer af enhvers egen Behag, om de vil afklare den paa deres sædvanlige Maade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Det holder Caffe-Commissionen for den beste Maade at lave Caffe paa; thi da Bønnernes fornemste Kraft bestaaer i den Olie, som de indeholder, saa bør man ogsaa søge at samme ikke skal blive Caffeen fratagen, ikke eller ved Brændingen harsk, ildesmagende og usund, som ellers Olie i Almindelighed ved Varmen lettelig kan blive. Dette er altsaa Aarsagen, hvorfor Bønnerne maae raages for de brændes, paa det at Olien kan blive frisk i Vandet, og Bønnerne siden brændes; og da det er Olien, som igien giver Caffeen dens behagelige Smag, saa bør den ikke reent fratages, men erstattes igien, og det skeer ved det at de malede Bønner raages paa nye i det forrige Vand, som indeholder Caffe-Olien uskad og frisk i sig. Denne Maade at kaage Caffe paa er af mange approberet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Adskilligt Nyt. J Onsdag blev af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Gunnerus fire Candidati indviede til det hellige Præste-Embede, nemlig: Hr. Henrich Lind, Cappelan pro persona til Næssets Præstegield. Hr. Frederich Carl Lange, Cappelan pro persona til Qværnæs. Hr. Lorenz Witrup, Cappelan pro persona til Jnderøen. Hr. Ove Christian Krog Cappelan pro persona til Wærdalen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-03-24
Paris. En Smed i Staden Bar le Due, har opfundet et nyt Middel imod Tandpine. Han klipper Hul med en Sax paa den Side, hvor Pinen er, paa den lille ophøyede Deel ved Muskelen eller Hulen for Høregangen, uden at klippe noget af det Sted, hvor hvor han klipper Hul. Derpaa legger har noget med Olie befugtet Bomuld ind i Øret. Pinen ophører strax, og kommer i det mindste ikke igien i de første 8 Dage. Denne Mand har stort Tilløb af Folk, som ere syge af Tandpinen, der betiener sig af hans Hielp.