JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-24
Mandagen den 30te Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver paa Tammestrup Hovedgaard pr. Horsens, formedelst Fraflyttelse, ved offentlig Auction bortsolgt endeel for det mene aldeles nye Avls- Meierie og Brygger=Redskaber, bestaaende af: Plove, Harver og andre Markredskaber; Kar, Ballier, Tønder, Siebotter, med mere; et Qvantum saugskaaren tørt Egetømmer, nogle Kiør og Heste, endeel Ungsvun og nogle Grisesøer, samt et Par Postvogne og Seletøier, m. v. Liebhaverne inviteres til Møde paa benævnte Tid og Sted, hvor de nærmere Conditioner tillige erfares. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-24
Eieren af Jngvorstrup udi Sønder Herred, Randers Amt, lader ved offentlig Auction, som begyndes Torsdagen den 3die Octbr. førstkommende, kl. 10 Formiddag, bortsælge hans eiende anseelige Skovparcel af Høegholms Hestehave i bemeldte Sønder Herred, med sammes tilhørende Grund, der er paalagt Ager og Engs Hartkorn, efterdi Skoven maae ophugges. Parcellen er inddeelt i 12 mindre Parceller, hvilke opraabes først særskildt og siden samlet. Conditionerne erfares nærmere paa Auctionsstedet. Lys haverne vilde behageligen møde ved Høegholms Skovfogedhuus, Fugtsang kaldet, hvor man forsamler sig til Auctionens Fremme. Ebeltoft, den 13de Septbr. 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-24
Auction. Onsdagen den 2 Octbr. næstkommende, lader Hr. Forpagter Faurschou, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig nu tion, som holdes paa Løver holm, og begynder om Formiddagen Kl. 10 slet, bortsælge 100 Stkr. gode Faar, hvoraf de fleste ere af ægte spansk Race. De Lysthavende ville behagelig møde til samme Tid og Sted, hvor Conditionerne nærmere blive bekiendtgjorte. Randers, den 17de Septbr. 1811. Stadfeldt. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-24
Enken Helene Rabes, forhen Fæster af Borum Kroe, her under Grevskabet, er i forrige Maaned afgaaet ved Døden, og hendes Arvinger ere anmeldte at være, den Afdødes Søstrebørn, nemlig: 1) Barbara Rasmusdatter, som var gift med Thomas Skræder i Borum, hendes Børn: a) Niels Thomsen, paa Frysendal; b) Rasmus Thomsen i Sielle ; c) Mette og b) Kirstine Thomsdatter i Kiøbenhavn, som begge skulle have været gifte, den ene med en Skrædermester, samt e) Maren Thomsdatter, gift med Jens Madsen, Væver i Borum. 2) Børnene af Kirsten Rasmusdatter, som var gift med Peder Thorsen i Framlev, nemlig: a) Thor Pedersen, som skal have været Bødker i Kiøbenhavn, men død og efterladt et Pigebarn b) Birthe Marie Pedersdatter i Helsingøer; c) Rasmus Pedersen, og d) Barbara Pedersdatter, begge af Borum. Disse Arvinger, saavelsom Boets Credi= og Debitorer, indkaldes at melde sig til undertegnede committeret Skifteforvalter inden lovbefalet Tid. En Skiftesamling holdes i Boet 12te Ugersdagen den 28de October førstkommende. Frysenborg, den 14de Septbr. 1811. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-24
Natten imellem den 11te og 12te d. M., er fra Jens Rasmussen i Tungelund, under Grevskabet Frisenborg. bortkommen en sort Hoppe, 11 Aar gammel, omtrent 9 1/2 Qvarteer her, uden Skoe. Hvem som herom kan give Oplysning, loves en passende Douceur, der betales enten af Eieren eller Forvalter Saabye i Snorum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-24
Efterlysning. Fra undertegnede Gaardmand, Lauriz Jensen i Nørrevissing, Skanderborg Amt, er Onsdagen den 11te Septbr. bortgaaet en sort Hoppe, som en mærket paa den venstre Bov med Vi, og paa venstre Lænd med K. Den eller de som giver sikker Underretning enten til Eieren eller til Hr. Chr. Kiellerup i Aarhuus, hvor denne Hoppe kan modtages, loves 10 Rd. i Douceur. Nørre=Vissing, ved Aarhuus, den 19de Septbr. 1811. Laurin Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
(Af Fyens og Aalborg Aviser.)¬ J Christiania Avis læses følgende: Jeg Undertegnede, tilligemed Ole Larsen, begge Skippere af Holmestrand, havde det Uheld paa vores Reise fra Kiøbenhavn, at blive tagne af en engelsk Kutterbrig den 5te Aug. sidstleden og vores Fartøier og Ladninger bleve condemmerede af den engelske Admiral, vi havde siden Tilbud af Capteuren, at dersom vi kunde tilveiebringe L. 220 for begge Fartøier med indehavende Ladninger, skulde vi faae det Alt tilbage (hvis Værdie i det mindste for hvert Fartøi med Ladning var 20000 Rdlr.) Vi henvendte os da til en af vores Landsmænd (Mandens Navn og Boepæl) om at faae den fornødne Hielp af ham, mod at vi overlode ham Fartøierne med samt Ladningerne til vi kunde faae Remisser hiemmefra, for at tilbagebetale ham hans Udlæg, med Provision &c.; vi havde ventet af ham som Landsmand, og som en Mand, vi tildeels have hørt tale om med Berømmelse, den fornødne Hielp; men vi maatte desværre taale at blive nægtet det forlangte, maatte altsaa taale at vores Eiendomme blev solgt til Andre, vi kan derfor ikke rose bemeldte Mand for hans Menneskekierlighed og Hielpsomhed. Denne Bekiendtgiørelse skeer for at tilkiendegive vores Uheld for Vedkommende, der havde Varer med os, paa det de kan vide, hvordan dermed er tilgaaet. Holmestrand den 31te Aug. 1811. B. Børresen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
J de Hamb. Adr. Cont. Nachr, læses følgende rædsomme Tildragelse af 1809, hvis Udfald endtes i Danmark. Vraget af en Dansk Kaper var i Marts 1809. i Jsen ved Pommerns Kyster indefrossen omtrent 1 Miil fra Landet. Mange Menneskeer gik derud for at besee det. En Dag vare saaledes 7 Personer i følge, da pludselig Vinden sprang om og Jsen drev fra Landet, og disse 7 dreve omkring paa et løsrevet Stykke, hvorpaa de maatte holde ud hele Natten, hvorved Tæerne frøes af den ene. Om Morgenen lykkedes det dem endeligen at komme ombord paa Vraget. Men dette var aldeles blottet for Levnetsmidler. Ved Hielp af et Fyrtøi fik de gjort Jld, men kunde ikke faae andet til Livsophold end det Jis de smeltede paa en Blik Lyseplade. Dette var i 17 Dage deres eneste Næring, da de omsider ved Bornholms Kyster fik Hielp fra Landet, efter at de saalænge havde drevet om i Jsen; og da de i 14 Dage vare blevne pietede, bleve de 6 førte over til Pommern. Den 7de døde af Koldfyr i Fødderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
J Molbechs interessante Ungdomsvandringer fortælles (S. 300), at de engelske Soldater, da de i Aaret 1807 begyndte at giøre Ringsted Kirke til et Foder magasin, fandt paa med en Jernstang at bryde det fiirkantede Hul i Pillen større, hvorigiennem man saae det Egeskriin, som Kong Erik Plougpennings Levninger vare giemte i. Paa denne Maade kom Skrinet for Dagens Lys, og fandtes at være af samme Længde som den gamle Munkeskrift paa Pillen. Man fandt ders Laarden og Armeen, samt et Kiævebeen, men ingen Hovedskal. Dette var indsvøbt i rødt Silketøi. Sognepræsten i Ringsted, Hr. Provst Schrøder, lod derpaa disse Reliqvier lægge ned i deres Giemsel. Dette lod han indsætte i Pillen, og denne tilmure, for at ikke en forargerlig Nysgierrighed anden Gang skulde finde paa at forstyrre disse den ulykkelige Eriks Levninger i Gra fortiener at kaldes sand Agtelse for den hedenfarne Kon vens Mørke. Hr. Molbech tilføier, at denne Omhu end om Provsten havde indsendt Skrinet med samt Be ges Minde og for Oldtidsminders Værd, langt meere, nene til det antiquariske Museum. Vandsot, man sætter Peberod og Malurt paa Brænde J Søndag Aftenslæsning læses følgende Raad mod viin, og begraver det 24 Timer i Jorden. Af dette tager man daglig 2 eller 3 gode Dramme. En Potte af denne herlige Nectar er neppe nok; men mere end 2 dehøves ikke for at jage Vandsotten paa Døren. - En Soldaterkone i Fridericia, der, efterat have været 3de Gange tappet, blev for 15 til 16 Aar siden ganske helbredet for Vandsot af Hr. Regimentschirurg Feldtmann, Handelstidenden giør opmærksom paa Sukker=Roder Marggraffs Angivende virkelig indeholder mere Sukker(Sium sisarum Lin.), som den, der efter Chemikeren stof end de andre indenlandske af ham undersøgte Planter. Sammes Dyrkning er hverken underkastet megen Vanskelighed eller koster megen Omhu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Aarhuus. Efter nogle Dages haarde Lidelser af Gigtsmerter behagede det den gode Gud ved en sagte og rolig Død at bortkalde til sin evige Glæde, min høitelskende og ufor af nogle og 50 Aar. J 25 Aar vandrede jeg ved hans glemmelige Mand, Hans Andreas Tørsleff, i en Alder Side, og deelede med ham Skjæbnens blide og ublide Kaar. Enhver som kiendte denne Retskafne, og veed hvad han i nogle Aar har giennemgaaet, vil takke Gud at han nu hviler sødt. Venner, Skienker mig en medlidende Taare. Aarhuus, den 28de Septbr. 1811. C. H. Rosborg, sal. Tørsleffs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Utrecht, den 16de Septbr. Man har erholdt Efter vil i Midten af denne Maaned afreise fra Compiegne. retning at D. M. Keiseren og Keiserinden af Frankrig Hs. M. Keiseren vil begive sig til Rotterdam, hvor han vil forblive i 8 Dage. Derpaa reiser han til Utrecht, hvor han forbliver nogle Dage, og derfra til Amsterdam, hvor han agter at opholde sig 14 Dage. ninger fra Presburg, er man nu bleven enig om den Wien, den 12te Septbr. Efter de sidste EfterretPuner, at alt Kirke= og Privatsølv, i alle til Kongeriget Ungarn henhørende Provindser, skal, ligesom forrige Aar i de øvrige østerrigske Provindser, bringes Fædrelandet som et Offer. Man angiver sammes Værdie til grunde derpaa, at da denne Aflevering blev i de tydske 30 Millioner, hvilken Angivelse, man blant andet vil og galliciske Provindser, vandrede en stor Deel af dette Metal til Ungarn. Herved vil Finantsministeriummer blive sat i Stand til, ikke alene at sætte en tilstrækkelig Deel Skillemyndt i Circulation men og indtrække en betydelig Deel af Jndløsningsbeviserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
England. (af Moniteuren.) London, den 6te Septbr. Privatbreve, som sidste Søndag ere ankomne med Brevposten fra Anholt, melde, som the Times siger, at den franske Gouverneur i Hamborg har truffen ny strænge Forholdsregler, til at forhindre al Handel med England. Da det er lykkedes ham at afskiære Communicationen mellem Hamborg og Helgoland, saa henvender han nu sin Opmærksomhed paa denne Stads Correspondence med England, for at opdage, om der paa denne Maade endnu underholdes nogen Handelsforbindelse med England. Jfølge samme ere 3 Brevsække anholdte i Hamborg, som skulle afgaae til Gothenborg, og Brevene, undersøgte; man har derved opdaget, at nogle af disse Breve vare difinitiv bestemte for engelske Kiøbmænd. Disse Breve ere anholdte, og de Personer som have skreven dem, straffede. Brevene fra Hamborg blive for Eftertiden giennemseete, førend de sendes til Gothenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Fra Gothenborg skriver man de sørgeligste Ting om vor Coffardieflaade, som ved en Storm den 13de forrige Maaned blev adspredt. Man frygter for, at flere af disse Skibe ere faldne i Fiendens Hænder, og at de, som ere undgaaede denne Fare, maae have lidt megen Skade. Sir James Saumare; gav strax befaling, saasnart Stormen havde lagt sig, at forsamle de adspredte Skibe, og afsendte dertil flere Krigskibe; men de sidste Efterretninger fra Gothenborg melde, at man kun har truffen et ringe Antal deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
En for kort Tid siden fra Frankrig til London ankommen Particulair har forsikret, at Napoleon alt har samlet en umaadelig Summa af klingende Myndt i sit Skatkammer, hvoraf en god Deel bestaaer i engelske Guineer, En Fremmed fra Cadix afskildrer Tilstanden i denne Festning meget sørgelig. Over 1500 spanske Officerer trække Gage af Regentskabet, uden at giøre nogen Tieneste. De fordrive deres Tid i Caffehusene og paradeti Gaderne. Denne Fremmede, som længe har opholdt sig i Cadix, frygter meget for Staden, da han er overbeviist om, at der befinder sig i samme en Mængde Forrædere og fremmede Emissarier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
De oprettede Værker uden for Cadix skal anfortroeEnglænderne. Pladsen er at betragte som uindtagelig naarden var besat med engelske Tropper. Det er lykkedes Franskmændene at kunde række med deres Bomber til ind paa Torvet i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Den engelske Flotille for Cadix. en engelsk Flotille for Cadix, til at forurolige Fienden, Det er maaskee ikke almindelig bekiendt, at der findes gode Havne. Denne farlige Tieneste er anbetroet 2 Co med, som besidder hele Kysten om Bayen, der har endeel pitainer og omtrent 30 Lieutenanter, som ere udsøgte af den hele Marine, og kan her finde Leilighed nok til at vise deres Mod, og derved erhverve sig Forfremmelse. Hver af disse Officerer commanderer en Kanonbaad, som fører 2 svære Stykker og 40 Mand Besætning, som alle ere Frivillige. Blandt de sidste vigtige Foretagender af disse, anføres: Et Angreb af Flotille-Capitain Thomas og Litutenant Leblanc. De løb ud med omtrent 40 Mand, for at udhente en fransk Skonnert af Havnen ved St. Lucar. Da de ved Hielp af Natten, henimod Kl. 2 om Morgenen var indløben i Havnen, angreb de af Feiltagelse en americansk Skonnert, som havde meget ubehagelige Følger for dem. Fienden blev allarmeret, og Strandbredden var strax opfyldt med Soldater. Den franske Skonnert blev trukken nærmere Landet, og fyldt med Soldater, saa at vort Skib, da det gjorde det andet Angreb, kom paa Grund, inden det kunde komme til Skonnerten, og blev udsat for Fiendens vel underholdte Jld. Saa mærkede og vore Folk, at Fienden foruden Musketilden, beskiød dem med Kartetsker af et Feldtstykke. Al Modstand var nu forgieves, og der blev os intet andet tilbage, end at trække os derfra under en Regn af Kugler, der bortreve det halve af vort Mandskab, og deriblant Lieutenant Leblane, hvorved Marinen mistede en af dens dueligste Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Fra samme Kilde haves følgende Anecdotte, som et Exempel paa personlig Mod: Briggen Rebuff jagede for nyelig en lille Kaper, der kom paa Strand under Batteriet ved St. Lucar, og da Capitainen holdt det for muelig at tage den der, saa afsendte han dertil en Midschipmann og 4 Matroser. Disse landede et Pistolskud fra Fienden; for at passe paa Baaden, blev James Thomson og 2 Matroser tilbage. Saasnart disse vare borte, angreb de to Matroser, som vare Amerikanere, og vilde desertere til en fransk Havn med den, Thomsen, i den Hensigt at dræbe ham. Men den unge stærke og dristige Mand kjempede med dem begge, fik endelig Magt over den ene og kastede ham ned, tog hans Pistol, fra ham, og skiod den anden ihiel dermed, som just havde lagt an med sit Gevæhr paa ham. Den første Matros en stærk amerikansk Neger, angreb Thomson paa nye, og gev ham flere Hug af hans Sabel; men Thomson angreb ham igien og kastede ham i Havet. Den Sorte naaer, rasende af Hevn Baaden igien, stredes med ham paa nye, og blev anden Gang kastet i Vandet. Thomson gjorde sig nu Umage for at dykke ham under Vandet, men han var saa udmattet af det meget Blod han havde mistet, at han var bleven overvunden af hans Modstander, som igien var kommen ind i Baaden, hvis han ikke lykkeligviis havde funden en Pistol, hvormed han skiød ham i Skulderen og giorde ham værgeløs. Ved dette Skud blev Fienden allarmeret, og vore Folk maatte trække sig tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Bekiendtgiørelser. Fredagen d. 4 Octbr., Formiddag Kl. 10 1/2 d. A., bliver Generalforsamling i det oekonomiske Selskab for Aarhuus Amt, som afholdes hos Hr. Stiftamtmand Kherre Baron Güldencrone, hvortil samtlige Herrer Medlemmer indbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Efter Ordre Dr. J. H. Larsen, Selskabets Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
J afdøde Hr. Tørsleffs Sted, som Casserer ved Fattigvæsenet i Aarhuus, er Hr. Røhr, logerende hos S. T. Hr. Cancellieraad Kier, antaget fra Dato. Enhver, som maatte have noget at afgiøre med ham, i Anledning at dette hans Casserer-Embede, vilde behage derfor at søge ham i bemeldte hans Logie. Aarhuus, den 27de September. 1811. Fattig-Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Hos undertegnede kan paa nærværende - og næsten paa enhver - Tid faaes tilkiøbs: alle Slags Farvevare i større og mindre Partier, dog intet mindre end et Pund. Ligeledes kan for nærværende Tid faaes grovt Klæde, af Couleur blaae, bruun og boutelliegen, dito Frakketøi, bruun og guulagtig graae, samt Pontenborger Tobak, bedste hollandsk Biekube=Papiir, Ribssaft og Ribsviin. Aarhuus, den 28de Septbr. 1811. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Fra Aarhuus Mark er i Fredags bortkommen 2 Køer, hvoraf den ene var graae, den anden sorthielmet, begge havde de en hvid Stierne i Panden. Hvo der skulde kunne give nogen Oplysning om dem, bedes at henvende sig til Professorinde Krarup paa Studsgade, som betaler Omkostningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Fra Aarhuus Mark er bortgaaet en blakket Koe, brændt paa det høire Horn Fö, og med et Reeb om Halsen, hvorudi hænger en Træeklap, brændt O H L i Træk. For sammes Tilveiebringelse, eller og give Underretning om hvor den er, loves en passende Douceur af Ole H. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Jmellem Mandag og Tirsdag er fra Rasmus Møller Holme bortkommen en bruunblisset 6 Aars Hest, med en lidet hvid venstre Bagfod, og H L klipper paa det venstre Baglaar. Hvem som kan give Eieren eller Kiøbmand Schandorff i Aarhuus nogen Oplysning derom, kan vente en god Douceur og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Fra Peder Skovfoged i Fruering, i Charlottenlunds Skov, er Natten imellem 21de og 22 Septbr. bortkommen en sort lidet stribelblisset Hest, 10 a 11 Aar, med en Klokke i Jernbøiel om Halsen, samt en Fiederlaas paa høire For fod, hvorved en liden Træeklods; samt en sortebruun Hoppe, 6 Aar gammel, som er kiendelig paa, at den har mistet en Fortand oven i Munden. Hvem som kan opdage disse og give Eieren Underretning derom, loves en god Douceur, og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Fra Johan Andersen i Jersen Havgaard, ved Skanderborg, er Natten imellem den 20de og 21de Septbr. fra hans Mark bortgaaet 3 Bester, nemlig : 2 kulsorte Hopper, 3 i 4de Aar, klipper H paa venstre Bøv, og den 3die en bærbruun Hingst i 2det Aar, med lidet hvid paa de 3 Føde der, samt en Klokke om Halsen, med samme Mærke paa den venstre Bov som de andre to. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en god Douceur og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Førstkommende Torsdag den 3die Octbr., Eftermiddag A. 3, bliver ved Havnens syndre Side foretaget Auction over endeel gamle Ege= og Bøge=Materialier, Havnen til hørende. Samme Tid og Sted bliver bortsolgt 15 Ruller, bedste Seildug. De Lysthavende ville behage at give Møde. Aarhuus, den 28de Septbr. 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Løverdagen den 7de Septbr. blev funden i min Stue 5 Rdr. i Bankosedler og een 12 s. Dito. Den rette Eier kan imod dette Avertissements Betaling bekomme samme hos Guldsmed Creutzberg. Forpagtning af en Herregaard, i Nærheden af Ribe, paa hvilken hidindtil er forret og græsset 100 Stkr. Kiør, men hvor Eieren ønskede holdt Stude isteden for Kiør, anviser Forvalter Heegaard i Raadved pr. Horsens, paa portofrie Breve som mundtlig Efterspørgsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Mandagen den 7de Octbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Schierring Bye, Egaae Sogn, Østerliisberg Herred, foretaget offentlig Licitation paa en Steenkistes Opførselse over det Vandsted paa Landeveien fra Aarhuus, imellem Egaae og Schierring, hvor den saakaldte gamle Sønderbroe har været. Thi ville de Lysthavende behagelig indfinde sig til bemeldte Tid og Sted, hvor Overslag og Conditioner skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 21de Septbr. 1811. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Formedelst Avlets Bortforpagtning lader Sognepræsten til Vivild, under Rougsøe Herred, S. T. Hr. Consistorial Assessor Krarup, endeel af sin Ind- og Udboe, samt Besætning ved Auction bortsælge den 7de Octbr. næstkommende. Jblandt Qvæget, som sælges, findes en 3 Aars Tyr, nogle Tyrkalve, tildeels af holsteensk Race, endeel Faar med Vædre, alle af spansk Race, en Orne og andre Svin af engelsk Race. Auctionen over dette, med meget mere, begyndes i Vivild Præstegaard foranmeldte Dags Formiddag Kl. 10, efter de Conditioner, som da bekiendtgiøres Ørsted, den 23de Septbr. 1811. Götzske, Provst i Herredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Skulde Nogen imod Formodning have noget tilgode hos Anders Andersen Bødkers her nyeligen afdøde Enke, Dorthea Christensdatter, maae Fordringen inden løvbefalet Tid anmeldes for Fattigvæsens=Commissionen her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Mariager, den 16de S. Paa min anlagte Voxlys-Fabrikke kan erholdes alle Sorter hvide og gule Voxlys, Kirkelys, ligesom ogsaa med det første Voxstabler, til de bestemte Fabrikpriser. Udsalget skeer fra min iboende Gaard her i Byen. Randers, den 17de Septbr. 1811. C. Faith, Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
For en Enke eller et aldrende Fruentimmer, er en god Condition ledig enten strax eller til 1ste Novbr., hos en eenlig aldrende Enkemand at bestyre hans Huus. Nærmere Underretning faaes hos Maler Frandsen paa Studsgade En Mand paa Landet ønsker sig strax eller til 1ste Novbr. en Student, Seminarist, eller anden god Lærer, til at informere 2 Drenge paa 7 a 8 Aar. Adresse-Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Den 14de Septbr. er fra Forvang Bye, i Tvilum Sogn, i Nærheden af Søebyegaard, bortkommen 3 Beder, 2 Faar, som vare koblede, samt 3 Lam. Hvem som kan opdage disse, og give Eieren, Peder Mogensen i Forvang, Efterretning derom, kan vente en billig Douceur og Omkostninger betalte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Natten imellem den 10de og 11te, er fra Niels Sørensen, i Sveibeckhuset paa Silkeborg Gods, bortkommen en sortebruun Hest, omtrent 6 Aar, med stærk Mank, som hænger til venstre Side, en hvid høire Bagfod, og lidet hvid paa den venstre Forfod, med nye Forskoe, en Jernklokke i en Jernbøiel om Halsen med Laas for, har et Brænde paa det venstre Laar, der er noget ukiendelig. Hvem som opdager Hesten, og vil melde samme til Mølleren Frantz Bloch i Nye Mølle, kan derfor vente en god Douceur og Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-09-28
Natten imellem den 15de og 16de d. M. er fra Woxler Byes Mark bortebleven 2de rødblissede Heste; den ene 5 Aar, med rød Hale og Mank, en stor Blis i Panden, og en liden sort Prikke paa venstre Side, samt en liden hvidskimlet Prikke paa høire Side. Den anden Hest er 11 Aar gl., har en skimlet Hale og Mank, og en stor Blis i Panden, samt en hvid Prikke paa høire Bagbeen over Hasen. Den eller de som maatte have bemeldte Heste eller og derom kunde give nogen Underretning, ville henvende dem enten til Hr. Byyfoged Bassesen i Nibe, eller undertegnede Eier da de skal vorde afhentet og alle Omkostninger erstattede. Woxlev, pr. Nibe, den 19de Septbr. 1811. Mette Sørensdatter, Enke efter afg. Gaardmand Peder Pedersen, For en 8 a 10 Dage siden er fra Lars Jensen i Aarsler, bortgaaet en sort Hoppe med bruun Mund og brune Lydsker, den er uden Haar paa Ridestedet, ongefær 12 a 14 Aar. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-01
Udenlandsk. (Af Collegialtidenden, Statstidenden og Frens Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-01
Hs. Majestæt har under 13de d. M. behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Ethvert dansk Skib, som af Fienden er taget, men ikke ført til nogen engelsk eller anden saadan Havn, som for Tiden er i Fiendens Vold, og altsaa ikke ved en storbrittanisk Admiralitets=Dom der er condemmeret, men blot underhaanden solgt til nogen fremmed Magts Undersaatter, skal, naar et saadant Skib maatte indløbe i en dansk Havn, saavel under Krigen som efter Freden, tilbageleveres den danske Eier, og, naar det under Krigen, anholdes i Søen af danske Krydsere, behandles som Re prise. Alboe, den 22 Septbr. 2 Linieskibe ligge omtrent 4 Mile i S. S. V. herfra til Ankers. En Kaper, som i Gaar Eftermiddags indkom hertil fra Nyestad, berettede at han om Formiddagen tilligemed en anden Kaper var bleven jaget af et armeret Fartøi fra disse Skibe, og at de begge vare nødte til at landsætte, hvilket ikke herfra kunde observeres. Det fiendtlige Fartøi vendte tilbage, ved at fre Soldatesquen i Land, samt nogle flere Østerfra tilkommende Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-01
Helsingøer, den 24 Septbr. Hs. Høihed Prinds Christian var i Gaar her i Helsingøer. Hs. Excellence, Hr. Viceadmiral Stockfieth er i Dag gaaet over herfra til Helsingborg.