JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-01-04
Jndenlandske Efterretninger. Fortiden vil vel neppe nogen Gjenstand have større Jnteresse for vore Læsere, end at erfare noget Nærmere om Standpunctet af de, efter al Sandsynlighed nu i London aabnede Fredsunderhandlinger i den danske Sag. Den fra dansk Side opstillede, ufravigelige Basis for Freden: "Opretholdelsen af det hele, udeelte Slesvigs Uadskillelighed fra Danmark, tilligemed "Slesvigs fuldstændige Udsondring af enhver nøiere Forbindelse med Holsten", er sikkert Størstedelen af vore Læsere bekjendt Af Frankfurtske Blade har man nylig erfaret, at Rigs ministeriet omtrent i Midten af December var i Begreb med at udfærdige Jnstructioner til den preussiske Gesandt i London, Ridder Bunsen, til hvem det nu, med den preussiske Regjerings Sanction, definitivt er overdraget at føre Underhandlingerne paa Centralmagtens Vegne (som det hedder med Bistand af Centralmagtens tidligere herværende Gesandt, Syndicus Banks). Hvorledes disse Jnstructioner lyde, er naturligviis endnu en Hemmelighed; men der er ikke megen Anledning til at antage, at Rigsministeriet har været tilbøieligt til at indrømme Uretfærdigheden af Preussens og Tydsklands voldelige Jndblanding i vore indre Anliggender og at lade Danmark vederfares sin Ret, i hvorvel det er vitterligt, at Lord Palmerston har seet sig foranlediget til, umiddelbar forinden hine Jnstructioners Udstedelse, igjennem den britiske Gesandt, Lord Cowley, at tilraade Rigsmagten den størstmulige Moderation, og gjort samme opmærksom paa Følgerne af Krigens Gjenudbrud til Foraaret, i hvilket Tilfælde Danmark da ei alene kunde vente activ Bistand, af Sverrig, men ogsaa af Rusland, og en europæisk Krig, vilde være uundgaaelig. Den virksomste Bistand ved de nu aabnede Fredsunderhandlinger er vistnok allerede bleven os til Deel fra den sidstnævnte Stormagts Side. Jdetmindste vil man i de diplomatiske Circler med Vished kjende en for Danmark særdeles gunstigt lydende Note fra Grev Nesselrode, hvori den russiske Regjering, ved gjentagende at vedgaae sit faste Forsæt at ville opretholde Garantien for Slesvig af 1773, yderligere forklarer Slesvigs der tilsagte Uadskillelighed fra Danmark som uforenelig med en større Selvstændighed for Slesvig i Relation til Kongeriget, derhos gjør det russiske Keiserhuus's, Ret gjældende som Overhoved for Huset Oldenborg, og erkjender de Forpligtelser, som baade Rusland og Europas øvrige Stormagter skylde Danmark for de Offre, det allerede har bragt for Opretholdelsen af Freden i Europa. - Sagens Standpunct er saaledes for Øieblikket saa gunstig som vel efter Omstændighederne muligt. Det vil imidlertid for en stor Deel beroe paa, hvilken Vending, Sagerne i selve Tydskland ville tage, om det, selv med en saa mægtig Bistand, skal kunne lykkes vort Fædreland, at opnaae en hæderlig Fred. "Danmark ruster sig, hedder det i de tydske Blade. Vi ville haabe, at disse Rus ninger, baade til Vands og til Lands, ville blive fortsatte med al mulig Kraft, for at vort Fædreland med al den Evne, der staaer til dets Raadighed, kan imødegaae Eventualiteten af Krigens Gjenudbrud, maaskee allerede om et Par Maaneder. (Danmark.)¬
Viborger Samler, 1849-01-04
Med Hensyn til det slesvigske Spørgsmaal hersker den meest fuldstændige Enighed mellem Konge og Folk, intet Offer er for stort, naar det gjelder om at værne om vor gode Ret, og det nye Ministerium kan derfor kun tænkes at ville handle i Samklang hermed. Men ligesom vi kunne forsikkre Magthaverne, at Folket er beredvilligt tilat bringe ethvert Offer, for at fornye Kampen, hvis vore Fjender fremdeles skulde ville lukke deres Øren for Retfærdighedens Stemme, saaledes vilde vi ogsaa svigte vor Pligt, hvis vi ikke gjorde dem opmærksomme paa, at Folket vil see hele den Magt, som Danmark kan raade over, opbudt i dette Øiemed. Vore Fjender bør overbevises om, at vi til Foraaret baade kunne og ville optræde paa Kamppladsen med en imponerende Styrke. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1849-01-04
Paa Finantsministeriets allerunderdanigste Forestilling har det under 23de Decbr. allernaad, behaget Hans Majestæt Kongen at bifalde, at den fra 1ste Januar 1840 indtil den allerhøieste Resolution af 27de Novbr. 1846, bekjendtgjort ved Generalpostdirectionens Placat af 28de f. M., gieldende Vognmandstaxt, nemlig: for en stemplet Postvogn eller Fjedervogn med 2 Heste 5 Mk. 8 s. pr. Miil og for en mindre Vogn med 2 Heste eller en enkelt Hest til Estafet eller Forspand 4 Mk. 8 sk. pr. Miil, samt for et Par Forspandsheste, i Henhold til Placat af 25de Decbr. 1838 anden Passus, respective 5 Mk. 8 s. eller 4 Mk. 8 s. pr. Miil, atter træder i Kraft fra 1ste Januar 1849.
Viborger Samler, 1849-01-04
Høiesteretsdom i Sagen Selveiergaardmand Peder Mathiasen (Jngen) imod Gaardmand Christen Sørensen Vestergaard (Jngen) angaaende en Tørveparcel i Østervandet Kiær, som Jndstævnte formeentligen uretteligen disponerer over, skjøndt den hører til Citantens Gaards Jorder m.v. (Ved Viborg Landsoverrets Dom af 21de Juni 1847, der stadfæster Lysgaard og Hids Herredstings Dom af 9de October 1846, er Citanten tilpligtet til Jndstævnte at betale for den under Sagen omhandlede Tørv 4 Mk. 8 s.) Dom: Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen, og ham ei tillades videre derpaa at tale.
Viborger Samler, 1849-01-04
Skomagersvendene i Kjøbenhavn begynde nu ogsaa at røre sig, og forlange høiere Betaling, som Mestrene iøvrigt paastaae at de allerede have faaet i Sommerens Løb, Børsenh." melder fra Slesvig under 27de Decbr.,at den saakaldte Landesversammlung er aabnet samme Dag i denne Stad. Departementschefen for Finantserne, Jensen, androg paa bemyndigelse til at opkræve Afgifterne for 1849. Der fremlagdes fremdeles en Skrivelse fra Rigscommissair Stedmann, som denne efter Rigsforstanderens Befaling havde tilstillet den fælleds Regjering i Anledning af den danske Proclamation af 15de Decbr. Fra den nordlige Deel af Als (den 24de Decbr., melder "Børsenh." at der allerede ere ankomne til denne Ø. 4 a 5 Bat. Jnf., 2 Jægercorps, 1 Reg. Dragoner og nogle Batterier Feltskyts, hvoriblandt et, bestaaende af 12 Pundigere. Der vrimler paa Øen af Militair, saa at strax efter Julen c. 12000 Md. ville kunne concentreres. Gen. v. Krogh er ankommen til Sønderborg, der formelig befæstes. Brevconcipisten troer, at de Danskes Jndfald i Slesvig er bestemt til den 1ste Jan.
Viborger Samler, 1849-01-04
J Slesvig holdt die Landesversammlung der 28de Decbr. et hemmeligt Møde. Efterat dette var afholdt, fandt et offentligt Møde Sted. Forsamlingen vedtog i dette, at den, nuværende fælleds Regjering (istedet for det hidtil brugte Udtryk: "den fælleds Regjering" skulde bemyndiges til at opkræve Afgifterne pro 1849. Man mener, at Landdagen vil med det Allerførste udsætte sine Møder. - J en Correspondentartikel fra Slesvig af 28de December meddeler Børsenhalle Sted manns foranførte Skrivelse til Fælledsregjeringen. J denne Skrivelse, hvis Ægthed eller Uægthed vi ikke kunne indlade os paa at bedømme, hedder det: "Jeg tør ikke betvivle, at den høie Fælledsregjering jo vil anerkjende, at det fuldkomment tilkommer den tydske Centralmagt ved min Mægling at forlange, at Landsforsamlingen, som træder sammen for at bevilge Skatter og Afgifter, ikke befatter sig med Hs. Maj. Kongen af Danmarks Proclamation og de militaire Forholdsregler paa Øen Als, og at den navnlig ikke udøver nogensomhelst Act af Lovgivende Virksomhed og fremdeles: "Anerkjendelse og Understøttelse ved de i det slesvig-holsteenske Spørgsmaal interesserede Magter vil Landforsamlingen kun og det udelukkende sikkre den høie fælleds Regjering derved, at Forsamlingen paa det Nøiagtigste bevæger sig indenfor Grændserne af Malme-Tractaten og af tydsk folkeretlig Troskab, og derimod overlader det til hele Tydskland og de øvrige europæiske Magter at gaae i Rette med Danmark om sammes sidste Foretagender" (mit Danemark uber dessen jungste Handlungen zu rechten). Ogsaa den 29de Decbr. afholdtes af Forsamlingen et hemmeligt Mode. Man antog, at Forsamlingen vilde den 30te Decbr. holde sit sidste Møde og derefter gjournere sig.
Viborger Samler, 1849-01-04
Slesv. Holst. Zeit, melder fra Slesvig under 28de Decbr., at der imellem de Deputerede tales meget om et Ultimatum, som Centralmagten skal have stillet Danmark med Hensyn til Als og Ærøe, og i hvilket den yderste Termin for Udleveringen eller Afstaaelsen skulde være bestemt til een af de sidste Dage i Decbr. Maaned (?).
Viborger Samler, 1849-01-04
Til ganske eiendommelige Reflexioner maatte det af Hancke, tilsyneladende uden al Grund, stillede Andragende foranledige, kun at bemyndige den nuværende Fælledsregjering til at opkræve Skatter. Overveier man, at dette Andragende, hvori Finantsministeren ogsaa erklærede sig enig, antoges eenstemmig, tager man fremdeles Hensyn til Grev Reventlows Yttring, at det nu fremfor alt Andet kommer an paa at styrke Fælledsregjeringen ved den Tillid, der udvises imod den af Landsforsamlingen – saa er det neppe underkastet nogen Tvivl, at der atter er i Anmarsch et diplomatisk Uveir, om hvilket man befrygter, at det turde udtømme, sig i Form af en ny Omformen og et nyt Regjerings skifte.
Viborger Samler, 1849-01-04
Efterstaaende Correspondentartikel fra Als, indført i Jtzehoer Wochenbl.", er atter et slaaende Beviis paa Tydskernes Færdighed i Løgnekunsten: "Det danske Militair yttrer sig meget utilfreds og er ganske modløst. J de sidste Dage har den Tro udbredt sig iblandt Soldaterne, at Tydskerne ville tage Øen med Magt. Overalt paa Øen ere Vagter opstillede, og Alt kom i Bevægelse, da for nogle Dage siden en af 3 a 4 slesvigholsteenske Dragoner bestaaende Patrouille viste sig ved det Sønderborgske Færgested. Man var nærved at ville slaae Generalmarsch i Sønderborg og at uddeele skarpe Patroner iblandt Soldaterne; flere Officerer have ogsaa af Frygt for et Overfald sendt deres Koner bort fra Øen. Tanken om at angribes af Tydskerne virkede saaledes paa Soldaterne, at flere af den skjælvede over hele Legemet. Man fortæller her, at den forrige Krigsminister Tscherning skal have sagt, at man var nødsaget til at slutte Fred, thi med den danske Hær var det ikke muligt at erobre Slesvig, fordi den ene Deel af Samme vilde løbe over, imedens den anden ikke vilde fægte. Hvo, som har seet den danske Hær paa Als, kan ikkun stadfæste dette Krigsministerens Udsagn, thi hverken af Mod eller Lyst ere disse stakkels Folk besjælede. der betragte sig som Slagtoffre, og hvis inderligste Ønske er at vende tilbage til deres Hjem. Hundrede Mand tydske Tropper med Pikkelhuer paa Hovedet vilde være istand tilat jage hele Besætningen bort fra Den. En saadan panisk Skræk for Pikkelhuerne hersker end iblandt de danske Soldater.
Viborger Samler, 1849-01-04
Ribe, den 29de Decbr. Fra en paalidelig Mand ere vi underrettede om, at Beboerne i alle Sognen fra Medolden til Ribe nu have forenet sig om at sætte sig alvorligt til Modværge i det Tilfælde, at de oprørske Autoriteter skulde forsøge ved Militairmagt at afpresse dem Skatter eller andre Afgivter og Leverancer, eller hvis oprørsk Militair skulde vove at udøve mindste Voldhandling. Men ikke alene ved kraftig Optræden, ogsaa ved Smaadrillerier lægge Nordslesvigerne mere og meere deres danske Sindelag for Dagen. En Karl, der tjente hos Forpagteren paa Gram, havde besluttet at spille de oprørske Dragoner der et Puds, saameget mere som han havde faaet Mistanke om, at man vilde presse ham til Soldat. J Onsdags Aftes vare Oprørerne til Sviir, Karlen benyttede Leiligheden, saalede tre Dragonheste med fuld Oppakning, red bort og ankom om Natten paa jydsk Grund med alle tre Heste; en fjerde Hest, som stod i Stalden, vilde Karlen ogsaa have havt med, men den var aldeles slesvig-holsteensk sindet og vilde baade bide og slaae, saa at han maatte lade den staae. – Jforgaars ankom 10 slesvig-holsteenske Dragoner til Spandet og indqvarterede sig der. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1849-01-04
AVERTISSEMENTS. Jeg tillader mig herved offentlig at aflægge Hr. Kjøbmand A. W. Sandberg min Tak for den Omhu og det gode Knudsen, Logis, som jeg har i hans Huus. Corporal. Viborg, den 3die Januar 1848. Concert. Med høie Øvrigheds Tilladelse giver den 11te Linie Bataillons Musikpersonale, med godhedsfuld Assistance, en Jnstrumental- og Vocal-Concert førstkommende Søndag den 7de Januar 1849 paa Theatret i Viborg Kl. 7 om Aftenen. Billetter a 2 Mk. erholdes hos Hr. Boghandler Kabell, samt ved Jndgangen som aabnes Kl. 6. Peter Wilchen. har etableret sig som Bager i afdøde Dreier Erichsens Gaard i store St. Hansgade, og anbefaler sig til de ærede Familier og Andre, som ville forunde ham Søgning Schouws Forordninger, complette indtil 1847, anvises til Salg af C. Krogh. En Medabonnent paa Rigsdagstidenden, og Danmark Paa Undertegnedes Forlag er udkommet: 1) Andet forøgede og forbedrede Oplag af C. Wolles Regler og Bestemmelser for det danske Sprogs Orthographie samt for Jnterpunctionen (indledede med en kortfattet Formlære og Sætningslære,". Jndb. 2 Mk. 12 s.
Viborger Samler, 1849-01-04
2) Andet forøgede og forbedrede Oplag af C. Wolles "Materiatier til at indøve den tydske Formlære. Jndb. 3 Mk. Begge disse Skolebøger erholdes i alle Landets Boglader og P. C. Kabell i Viborg.
Viborger Samler, 1849-01-04
Almanakker for 1849 P. C. Kabell. faaes hos faaer Det bekjendtgjøres herved for alle dem som have bragt Hopper til den i afvigte Foraar paa Kandrup opstaldede Norkshirehingst Bay Brancepeth, at, ifald nogle Hopper ei skulde være med Føl efter benævnte Hingst, disse ere at forevise hos Undertegnede fra Søndagen den 14de Januar af indtil den 31te f. M.
Viborger Samler, 1849-01-04
For saadanne Hopper bliver efter Viborg Amts landoeconomiske Forenings Bestemmelse Halvdelen af Springpengene med 9 Rbmk. pr. Stkt. tilbagebetalte. Efter Januar Maaneds Udgang modtages ikke længere saadanne Anmeldelser. Randrup, den 2den Januar 1849. J. H. Faber.
Viborger Samler, 1849-01-04
En Frivillig ønsker sig strax et stort eller 2 smaae meublerede Værelser med god Seng, Lys og Varme tilleie. Kosten ønskes om mueligt. Billetter mrk. 237 bedes aflagte paa Adressecomptoiret. Et meubleret Værelse ønskes tilleie. Billetter, indeholdende fornøden Oplysning, bedes indlagte paa Adressecontoiret.
Viborger Samler, 1849-01-04
Agern-Caffe faaes atter hos J. C. Møller. Ostindisk Riis til 10 s. pr. 1 faaes hos J. C. Møller.
Viborger Samler, 1849-01-04
Spanske Nødder er i Dag arriveret og faaes hos J. C. Møller.
Viborger Samler, 1849-01-04
Gamle Køer og Kartofler kjøbes nu af H. Bove.
Viborger Samler, 1849-01-04
Tvende confirmerede Drenge kunne anbringes som Tambourer. Man henvender sig desangaaende til Capt. Aarøe, boende hos Bogtrykker Wissing.
Viborger Samler, 1849-01-04
At den tidligere averterede Licitation over 125 Tdr. Havre, 1000 L. Ho og 1200 Ls Halm til det i Viborg cantonnerende Militair, der formedelst 9de Linie-Jnfanteri-Bataillons Afmarsch blev hævet, nu afholdes paa Byens Raadstue Mandagen den 8de Januar 1849, Formiddag Kl. 10, det bekjendtgjøres herved.
Viborger Samler, 1849-01-04
Jntendanturen i Nørrejylland, Fredericia, den 29de Decbr. H. Nielsen.
Viborger Samler, 1849-01-04
Placat. Tirsdagen den 16de Januar 1849, om Formiddagen Kl. 10, lader Jens Nielsen af Randers ved Auction bortsælge den ham i Østervandet, Sjørslev Sogn, Lysgaard Herred tilhørende og af Peder Mathiassen beboende Gaard, staaende for Hartkorn ny Matricul 1 Td. 1 Skp. 3 Fdkr., med Eiendommens Avl og Afgrøde. Gaarden har et Jordtilliggende af omtrent 40 Tdr. Pløieland og hører til Eiendommen en Tørvemose, som ved Salg aarlig kan indbringe omtrent 100 Rbd. J Jorderne er nedlagt 26 Tdr. 7 Skpr. Rug, og vil til Foraaret Udsæden kunne blive circa 1 Td. 2 Skpr. Byg, 16 Tdr. Havre, 12 Skpr. Boghvede og 2 Tdr. Kartofler, Besætningen er for Tiden 2 Heste, 2 Køer og 8 Faar. Naar Auctionen over den faste Eiendom er afholdt, lader Eieren samme Dag bortsælge den paa Gaarden værende Besætning, Avls- og Gaardsredskaber samt Ud- og Jndboe. Auctionsconditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret. og hos Examinatus juris Alstrup i Randers. Eiendommen forevises af dens nuværende Bestyrer Peder Mathiassen og Auctionen afholdes paa Gaarden selv. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Hølgersdal, den 22de Haxthausen. December 1848.
Viborger Samler, 1849-01-04
Creditorerne i Stervboet efter Else Nielsdatter og forhen afdøde Mand, Aftægtsmand Jens Pedersen af Tærndrup - Hellum Herred, Aalborg Amt – indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes de Afdødes Arvinger, der ere ubekjendte, til at anmelde og bevise deres Arveret. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard pr. Aalborg, den 17de December 1848. Hvass.
Viborger Samler, 1849-01-04
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Smedemester Mathias Sørensens, heraf Byen, til Skiftebehandling opgivne Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Skive Byfoged-Contoir, den 22de December 1848. Willemoes.
Viborger Samler, 1849-01-04
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Mette Christensdatter af Hagens Mølle, i Resen Sogn, og tidligere afdøde Mand, Møller Mikkel Jacobsen Klinkebye, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Salling Herreders Contoir, den 22de Decbr. 1848. Willemoes.
Viborger Samler, 1849-01-04
Nyt Abonnement fra 1ste Januar paa Viborg Stiftstidende der, foruden Extranumere, udgaaer 4 Gange ugentlig, modtages paa de kongl. Postcontoirer, og for Viborg og Omegn, Udgiveren. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-01-06
Viborg Stifts=Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. 77 Aarg. Løverdagen den 6 Januar 1849. Nr. 4.
Viborger Samler, 1849-01-06
Udenlandske Efterretninger. Kongeriget Preussen. Det hedder fremdeles i Jndenrigsministeriets Circulaire om Valgene (see denne Tidendes forrige Numer): "Langt fra at udøve en directe Jndflydelse paa Udfaldet af de forestaaende Valg, eller endog ved ulovlige Midler at lægge for Dagen en utidig og uærlig Jver, er det meget mere Auctoriteternes Opgave at fjerne fra Valgene alle Skrækkemidler og Forlokkelser og modstaae samt fremtræde imod ethvert uredeligt Middel, enhver Art af Corruption og Alt, hvad deri Form og Væsen ligner samme . . . Ei i egen Jnteresse, men i Jnteresse af Landets vedvarende Rolighed, og forat gjenoprette Landets dybt rystede Velstand, i Jnteresse af Folkets høiste Goder, der ville underkastes de sammen trædende Kamres grundige Drøftelse, har Regjeringen ved sine constitutionelle Organer at vaage over, at den ved de i den nyeste Tid erhvervede svære Erfaringer forhaabentlig luttrede Folkevillie finder sit tydelige Udtryk. . . Desaarsag ere Auctoriteterne forpligtede til med alle lovlig tilladte Midler at virke derhen, at Friheden i Meningsyttringen med Hensyn til Valgene og Valgeandidaterne ei lider nogensomhelst ulovlig Jndskrænkning; de have fornemmelig at rette deres Opmærksomhed og deres Virksomhed derpaa, at ethvert Forsøg paa at vildlede den offentlige Mening desangaaende bliver tilintetgjort, at enhver falsk Afbildning, ethvert Skumleri i Skrift og Tale strax gjendrives og afstraffes, hvor Straffeloven tillader det; de have isærdeleshed at forhindre, at der om en Valg mands og en Deputerets Egenskaber, som ere adskillelig knyttede til den værdige og resultatrige Opfyldelse af hans patriotiske Mission, udbrede og indsnige sig falske Forestillinger; og de maae søge at bringe det til en almindelig Overbeviisning, at utidige, i Almindelighed uopfyldelige Løfter fra Valgandidaternes Side om at ville være virksomme for Opnaaelsen af deres Vælgeres personlige Ønsker og for locale Jnteresser røbe en uerstattelig og uoprettelig Mangel paa høiere politiske Jndsigter, paa Characteeradel og paa patriotisk Hengivelse for Fædrelandets Almeenvel.
Viborger Samler, 1849-01-06
Berliner Nationaltidende melder fra Münster (den 27de Decbr. Kl. 7 om Aftenen), at det tidligere Nationalforsamlingsmedlem Temme, Director for Overlandsretten i Münster, er arresteret i dette Øieblik og transporteret - til Tugthuset.
Viborger Samler, 1849-01-06
Const. Correspd. melder fra Berlin under 28de December: "Da General Wrangel gav iforgaars sine Officierer et stort Diner, anmodede han til Slutningen sine Gjæster om at fylde deres Glas for endnu engang at klinke med ham. Glassene fyldtes, og Generalen hævede sit Glas med de Ord: "Den næste Draabe, mine Herrer, ved den skjønne frie Rhin!" Efter en anden Version lød Toasten: "Den næste Prop knalde ved den skjønne frie Rhin.
Viborger Samler, 1849-01-06
Keiserdømmet Østerrig. Den femte, af Feltmarschal-Lieut. v. Welden den 26de Decbr. i Wien bekjendtgjorte Armee Bulletin lyder saaledes: "Feltmarschal Fyrst af Windischgräz's Hovedqvarteer er idag rykket frem til St. Miklos, tæt ved Hochstras. Forposterne staae en halv Miil foran Raab. Overalt modtages de keis. kgl. Tropper paa det venskabeligste af Beboerne, saa at Tropperne kunne kantonnere i denne barske Aarstid i fuldkommen Sikkerhed; kun Forposterne og Vedetterne bivoakere.
Viborger Samler, 1849-01-06
Oberst Horvarths Colonne, der havde besat Oedenburg, rykker idag ind i Capuvar, hvorved Forbindelsen med den høire Fløi af Hovedhæren er bragt istand. Paa samme Maade er Forbindelsen kommen istand med et andet Streif corps under Grev Althann. Dette Corps har fremdeles forenet sig med den Hovedafdeling af Hæren, som under Felttøimester Grev Rugent rykker frem fra den steierske Grændse over Lono til Körmond. Fjenden synes især at beskjæftige sig med at tømme Kasserne og med at røve og plyndre. Saaledes har en Rebelhøvding, ved Navn Schrøtter, bortført fra Comitatskassen i Oedenburg 53000 fl. Convent. M., og efterladt ungarske Banknoter som formeentlig Erstatning. – Efter Efterretninger fra Werschet af 17de Decbr. har den serbiske Woywode Supplicatz tilføiet de ungarske Jnsurgenter et totalt Nederlag. – J Karpatheerne har den barske Aarstid lagt mange Vanskeligheder i Veien for Samfærdslen og Communicationerne. En Deel af Jnsurgenterne, der vare opstillede ved Silein under Jnsurgentchefen Balogh, havde trukket sig noget tilbage, fordi Afdelingerne under FeltmarschalLient. Simonich truede den øvre Waagdal. Feltmarschal Lieutenanten staaer for Leopoldstadt, for at beskyde denne lille Fæstning.
Viborger Samler, 1849-01-06
Allerede circulere Rygter om den unge østerrigske Keiser forestaaende Formæling med en tydsk Prindsesse, der skal være nær beslægtet med den russiske Thronfølger. Flere høie Embedsmænd ville vide, at Depescher skulle være ankomne til Wien, der først skulle aabnes paa en bestemt Dag. Man formoder, at disse endnu hemmelige Actstykker angaae en Finantsforholdsregel, liig den, der fandt Sted i Aaret 1811. – Allgemeine Oderzeitung, vil vide, at Finantsforholdsreglen tilsigter at reducere Bank noterne til 70 pCt. – Altsaa en partiel Statsbankerot, Samme Tidende melder fra Breslau (27de Decbr.), at de nyeste Efterretninger fra Pesth endnu ingenlunde mistvivle om den magariske Sags Seier. Man vil vide, at flere keis. kongl. Batailloner ere aldeles oprevne ved Wieselburg. Flygtningerne fra Wien have dannet en egen Legion – en saakaldet Todten-Legion; den fra Wien bekjendte Dr. Hammerschmidt er Anfører for dette Corps, i hvilket hans Søn tjener som Lieutenant. Franfurt am Main. Den østerrigske Admiral v. Kondriaffsky er ankommen til denne Stad for – som man vil vide – at tage Sæde i den Organisationscommission, der under Prinds Adalbert af Preussens Forsæde, er nedsat for den tydske Marines Vedkommende.