JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Norrkoping, den 30te November. I Dag Kl. 7 Aften, ved stærk Østen Vind og Snee, tog Vandet i Strømmen, som allerede var temmelig høyt, ganske brat til at stige, saa at inden 1/2 Time havde det steget 6 Fod Lodret; af hvilken hastige Bevægelse adskillige større og mindre Fartøyer bleve løsslidte; Vandet flød og ind i Gaarde, Kieldere og Vaaninger. Kl. 9 faldt Vandet ud igjen 3 Fod, endskiønt samme Vind vedblev lige stærk. Kl. 12 om Natten steeg Vandet atter lige høyt igien, og faldt om 1 Time 4 Fod ud igien. Man formoder, at denne usædvanlige Bevægelse, som lignede Ebbe og Flod, reyser sig af det meget Vand, som den langvarige Vesten Vind har drevet ind af Nordsøen i Cattegattet og Østersøen, og nu af den stærke Østen Vind er vorden drevet paa vore Kyster.
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Bergen i Norge, den 14de December. J forrige Uge ere her indkomne for at istandsætte deres Skibe, følgende Skippere: Wouter van Lienen af Holland, kommen fra Archangel og distineret til Holland, hvis Skib er kommen til Ulykke ved Gaasevær 8 Mile Norden for Bergen, og af Ladningen, bestaaende af Hamp, Tiære, Jern, samt endeel Jnventario, ved 4 Jægter det Biergede hidbragt; Hans Rolses, kommen fra London og hiemmehørende i Bremen, hvorhen han og er distineret indehavende Kramvahre, hvilken har mistet Stormast og Stænger; Henrik Jørgens af Archangel, kommen fra Onega i Rusland, og distineret til Holland med en Ladning Bielker, hvilken har lidt Skade paa Roer og Tougværk.
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Corsøer, den 28de December. Den 25de indkom Lieut. Gruner fra Jylland, med 60 Recruter, I Gaar Kl. 3 trefferdedeel Efterm. udgik den K. Brev=Sæk fra Kiøbenhavn. J Dag, agende Post Mr. Brøndsted.
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Helsingøer, den 31te December. Den 29de ankom i Sundet Capitain Dessin, af og fra Kiøbenhavn til Madera og St. Croix bestemt, som ligger her endnu for Modvind, og er eneste Skib i Sundet. Og frygtes at han maa vende tilbage igien til Kiøbenhavn, i Fal Frosten nogle Dage vil vedvare. – Samme Dag ankomme fra Sverrig 18 Engelske Matroser af Skibet Susanna, Capitain Richard Cappelmand, af og til London fra Riga, hvilket Skib, omtrene paa 200 Læster, laddet med Eege Tømmer, den 2den hujus forliiste paa Gotland; Folkene, 21 Mand, alle biergede, og meenes at endeel af Ladning og Takkelage bierges; men Skibet er aldeles i Stykker. - Capitain Thomsen, fra Narwa til Hull med Hør bestemt, som forhen er meldet at have stødt an paa Riset af Sandhammaren ved Y. stad, er ved Dykkeriets Hielp kommen af igien, indbragt til Østad, og der vorden repareret, samt har igien indtaget sin Ladning, saa at han nu ventes daglig hid i Sundet. - Med sidste Post fra Jylland er her indløben den Efterretning, at Capit. Niclas Høyer, af og fra Kiøbenhavn til St. Croix bestemt, som den 19de udseglede af Sundet tilligemed adskillige andre Skibe, er forliist paa Skagen. Endnu vides ikke hvad som kan vorde bierget af Skib og Ladning.
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Kiøbenhavn, den 1ste Januarii. Under 23de Novbr. sidstl. haver Hs. Kongel. Majestæt, igiennem Ober=Consistorio paa Sit Slot Gottorff, udi tydske Sprog, udgivet en, Forordning angaaende Confirmanter nes Exammen med hvad derhen hører, samt deres Alders nøyere Bestemmelse, for Hertugdommet Schlesvig." Til at afvende adskillige forefaldene, og til deels ved special Foranstaltninger ophævede Stridigheder imellem Pastor og Diaconus til en og den samme Kirke i dette Hertugdom, angaaende Confirmanteres Exammen; og til videre Orden, gives saadan almindelig Foreskrift: 1. H. Pastoren vedbliver efterdags som hidindtil at confirmere baade de af ham selv og af Diacopo tilbereddede Børn, men, hvor det hidindtil har været Brug at Pastoren allene har forrettet Confirmanternes offentlige Exammen i Kirken, forandres dette saaledes, at Diaconus, paa den næste Søn= eller Helligdag for Confirmationen, offentlig i Kirken examinerer de af ham underviiste Børn, dernæst Pastoren da paa Confirmations Dagen examinerer i sær sine Confirmantere, og derpaa confirmerer alle Børnene. 2 s. Den ved Resolution af 9de Mart. 1733 anordnede foregaaende fælleds privat Examen i Præstegaarden, hvor samme hidindtil har været indført, ophæves, og Diaconi eller Compastores befries fra den Pligt, forud at bringe deres tilberedede Børn i Præstens Huus, til privat Overhøring. 3. J. General=Superintendenten og Kirke=Provsterne tilholdes alvorlig at efterleve bemeldte Resolution af 1733 dens 6te Post, saa at de ved General- og Special=Visitationerne lade sig af Præsterne give Navnene paa de sidste confirmerede, stille dem ved Examen i Kirken tilsammen, og overhøre dem fremfor andre: befindes de da udygtige, vorder Præsten derfor vedbørlig at ansee. 4. §. Jngen Præst maa egenmægtig antage iblant sine Confirmantere de af hans Medtiener afviiste Børn, men Provsten, og hvor ingen er, eller han tillige er første Pastor, da General-Superintendenten, skal først kiende om det er ham tilladt. 5. §. Ordentligviis maa ingen Dreng førend 16de, og ingen Pige førend 15de Aars Alder fuldendet, confirmeres. Det bliver vel Præsten tilladt at føye dem, som af gyldige Aarsager forlange deres Ungdom confirmeret noget tidligere; dog maa det ikke skee førend fuldendet 14de Aar, og ey uden Provstens, eller, hvor ingen Provst er, General=Superintendentens foregaaende Jndvilling.
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Udi denne K. Residence=Stad ere i Calender=Aaret 176. Ægteviede 909 Par, Fødde 1500 Drenge og 1457 Piger; Døde 996 Mænd, 865 Qvinder, 814 Drenge og 686 Piger. Udi Kirke=Aaret 1767 ere i Hertugdommet Schlesvig fødde 6971 og døde 6384 Personer. Ligeledes i Hertugdommet Holsteen fødde 4771 og døde 3736 Personer. Derhos meldes følgende Mærkværdigheder: Udi Oldens wort i Provstiet Eiderstadt har en fattig Qvinde fød 3de Børn strax efter hinanden, hvilke endnu leve og trives vel J Sognet Orddis i Haderslebens Provstie har en Qvinde oplevet 108 Aar, og i Alt=Hadersleben en Qvinde 101 Aar. Udi Hohenwestedt i Rendsburger Provstie har en Qvinde fød 1 Søn og 2 Døttre, som alle 3 bleve døbte, og levede et i 17 Dage, et i 20 Dage og et i 5 Uger. Udi Marne, i Provstiet Meldorf ere fødde 204 og døde 148 Personer, og det lige mange af hvert Kiøn baade fødte og døde. J Bruusbüttel død en Enke paa 79 Aar, som efterlod sig en Afkom paa 7 Børn, 53 Børne=Børn, og 15 Børne Børns=Børn. J Meenigheden Burg paa Fehmern død en 75 Aars Enke, som af hafte 60 Personer i sin Afkom efterlader sig de 38 i Live.
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Til Aarets Udgang 1766 var i Frederichs Hospital syge Lemmer 180 Personer.
Berlingske Tidende, 1768-01-01
Antallet paa de anmeldte Syge udi Aaret 1767 haver været 1449. Deraf er formedelst forbudne Svagheder, eller af andre Aarsager, afviiste og udeblevne 249. Og Expectantes = 16 Er - Jgien som i Hospital er indkommen 1184. Tilsammen som have været Patienter i Hospital fra 1ste Jan. til ult. December 1767. = 1364. Af disse er igien udgaaet = 1065 Og Døde = = 121 Er - Jgien i Hospitalet til ult. Dec. 1767. 178 Personer. Fra 1ste Jan. til ult. Dec. 1767 ere i Hospitalets Kirke ægteviede 1 Par, døbt 1 Pige. Antallet paa de fra Accouchementet i samme Kirke døbte Børn er 154 Drenge og 153 Piger. (Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.)¬
Berlingske Tidende, 1768-01-01
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som i Nr. 104.)
Berlingske Tidende, 1768-01-01
AVERTISSEMENT. Natur=Historiens Første Tome kan nu bekommes hos Professor von Aphelen, boende paa Rosengaarden i Hr. Bechers eller den fordum Falsen tilhørende Gaard, hvor Prænumeranterne kan lade afhente deres Exemplarer, imod 1 Rdlr. Prænumeration paa 2den Tome og den af ham udgivne Prænumerations=Seddels Foreviisning, hvorpaa han qviterer og tegner nu og fremdeles ved hver Tomes Udgave; til de Kiøbende overlades den for 9 Mk. pr. Tome, Forskiællen paa Skrivpapiir er 24 s. Til Efterretning forde Herrer Prænumerantere tiener dette, at den 2den Tome kan ventes i Foraaret, efterdi man haaber hver fierde Maaned at kunne levere en Tome. J den sidste Tomme skal følge et Register paa alle Franske og Latinske Navne der forekomme i hele Bogen. Tilkiøbs kan den, foruden ovenmelte Sted, og bekommes hos Boghandlerne Pelt, Kanneworf, Schiønning og Pierre Stemmanu Paine. Commerce=Raad Hans Holterman til Østraad i Fosens Fogderie i Trundhiems Stift, lader herved i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de gange efter hinanden bekiendtgiøre, at paa bemeldte Østraad Gods er den 4de Octobr. sidstleden en Person, ved Navn Severin Petersen With, ved Døden afgangen; bemeldte Person var af Profession Skræder, og blev i næstafvigte Aar gift med Kirsten Ols Datter, hvormed han ingen Børn avlede; han skal være fød i Kiøbenhavn og haft til Forældre Peter Severin With og Elisabeth Christens Datter, Aboe, som begge efter Beretning ere døde, men da han skal have haft Sødskende, som ere Arvinger, saa indkaldes disse herved: efterdi Boet er saare ringe og intet ordentlig Proclama taaler af udstæde, at møde eller møde lade for mig, som Skifte=Forvalter paa Gaarden Østraad, inden den i Loven foreskrevne Tid, med lovformelige Beviser og Arve Rettighed, og da der videre at overvære Skiftets Behandling og Slutning. Østraad, den 16de Nov. 1767.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Fra Grændserne af Savoyen, den 28de Novbr. Da Raadet i Gens for kort siden lod af Cancelliet publicere et Skrift i den imellem det og Borgerskabet vankende Tvedragt, udkom paa samme Tid et andet Skrift, uden nogen Forfatters Underskrift, førende den Titel: "Undersøgning over de 3de Rets=Puucter, som ere afhandlede i Represententernes sidste Memorialer." Dette Skrift syntes ligesom at tiene til Bielag ved Raadets publicerede Skrift, og at forsvare Syndicis og Raadets Forhold. Borger=Represententerne have derfor den 14de hujus skriftlig forespurgte sig hos Raadet, om det kiendede sig ved det Skrift, som fører den Titel: Undersøgning &c. eller ikke, da de i første Fal ville svare derpaa, hvorimod i sidste Fal en Erklæring fra deres Side kunne være nok. Herpaa har Raadet samme Dag svaret, at denne Forespørgelse kom det meget fremmed for, at det ganske Værk, som dertil havde givet Anledning, var det aldeles ubekiendt; og at det i øvrigt ikke kunne være nogen ubevidst, at Raadet lader intet udgaae offentlig anderledes, end igiennem Magistrat-Personernes egne Munde, eller under en af Stats=Secretairernes Haand. - Den 24de er de garanterende Magters Kiendelse hidkommen, hvorpaa Raadet af de 25 var forsamlet indtil Kl. 8 Aften. Den neste Dag blev Kiendelsen meddeelt Raadet af de 200; og skal den nu trykkes, og hver Borger bekomme et Exemplar deraf. Jmidlertid er her endnu ingen Tegn til at Borger Represententerne ville antage Kiendelsen. Meget mere er enhver Borger betænkt paa alle Tilfælde, og have besluttet at sende deres Hustruen og Børn paa de omliggende Land Godser, saafremt et nyt Forsøg af Borgerskabet, at bevæge Raadet til Forliig, skulle slaae feyl. - Jmidlertid have deres Commissarier nu anholdet om deres Entledigelse fra denne Post, hvilken Borgerskabet og Borger=Represententerne ogsaa have meddeelt dem, geleydet af en meget erkiendtlig Taksigelses Taletil dem; og end ydermere, til Beviis paa deres Erkiendtlighed, og evindeligt Vidnesbyrd om deres Eendrægtighed i Nidkiærhed for Lovenes Handthævelse, og Kiærlighed til Fædrenelandet, have Borger=Represententerne eenstemmig besluttet, at lade slaae en Guld=Medaille, dermed at brære deres Commissarier.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Warschau, den 2den December. Nu ere Disidenternes Sager ganske afgjorte og underskrevne, til hvis saa hastige Afgiørelse den Russiske Ambassadeurs kloge Anstalter have hiulpen meget, i det, at foruden de ordentlige offentlige Conferencer af de samtlige Commissarier, ogsaa ere blevne holdte besynderlige Conferencer, snart hos ham, (Fyrste Repnin) snart hos Fyrsten Primas, og snart hos de Disidentiske Conforderations=Marechaller; ved alle disse Leyligheder roses Fyrsten Primas i sær for en stor Klogskab, Beskedenhed og Menneskekiærlighed.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
J Følge denne Afgiørelse bliver det en Grund=Lov, at Kongen skal være catholsk, ligesaa Dronningen, enten fød catholsk, eller hun maa antage denne Religion, forinden hun kan blive kronet. For Resten nyde Disidenterne, Græker og Protestantere, lige Fordele og Friheder med de RomerskCatholske. Dette strækker sig over ganske Pohlen, og alle dens Provincer. Provincen Preussen, og i sær Stæderne, ere ikke vel tilfreds med, at Grækerne nu ogsaa den skal kunde øve deres Religion, samt erholde Betieninger og Værdigheder. Men i Besynderlighed ere Curlænderne meget ilde tilfreds dermed, at ikke allene Reformeerte og Græker, men endog Romersk Catholske skal der have lige Frihed med Evangeliske; den her værende Curlandske Deelegeret har derom tilstillet Fyrste Repnin en Memoire, hvori er gjort Forklaring over hver Punct i den Articul, som angaaer Curland, og haabe de endnu at faae en Undtagelse heri, paa Grund, at disse Hertugdømmer ikke, som de andre Pohlens tilhørende Provincer, ere nogen dens tilhørende Eiendoms Land, men udgjøre en sær Stat, som har sine egn. Love, og alt havde haft dem, førend de gave sig under Pohlen. Staden Thorn har frem for de andre erholdt nogle Fordele, saasom Cassation af et Decret, som faldt efter den ulykkelige Handel, som traf denne Stad Aar 1724. Den da oprettede Erindrings=Støtte bliver nedreven, og Disidenterne faae igien det dem fratagne Gomasium. Denne Stad har sin saa berømte og værdige Borgemester, Hr. Klosman, hans utrættede Bestræbelser meget at takke, i det han, som Conforderations=Raad for den Thornske Confoederation, har bivaanet Conferencerne. Ligeledes er den afgjort, at alle Disidentiske Sager herefter skal paadømmes af en sær høy Ret, hvis Lemmer skal tages af de forskiællige Religions=Forvandte, og hvori en catholsk og en disidentisk Præsident vexelviis i 6 Maaneder hver skal føre Præsidium. Denne Ret skal føre det Navn: Judicium mixtum. - Den 25de p., som Kongens Kronnings Dag, overleverede Græve Zamonski, som Præses i Myndt Commissionen, Hs. M. en stor Guldmedaille, som den paa egen Bekostning har ladet slaae, til Erindring, at Hs. M. paa sin Bekostning har ladet den slette Mynt afskaffe, og bedre Mynt indføre udi Riget.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Wernigerode, den 7de December. Forgaars blev her fuldbyrdet Formælling imellem Rigs Græve Hr. Gustav Frederich, regierende Græve til Ysenburg og Büdingen, K. Dansk Kammerherre, GeneralMajor og Ridder af Dannebroge, med Grævinde AugustaaFriderica til Stollberg og Wernigerode, hidindtil Canonisinde til det Keiserl. og hell. R. Riges fri verdslige StiftGandersheim.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Amsterdam, den 22de December. Den 20de udginge af Texelen 2 Ostindiske Compagnie skibe ad Ceylon, for denne Stads Kammer, og et dito Skib af Batavia, for Kammeret Hoorn. - Paa Barnstaple, paa Sandtonstrand, er den 9de hujus forulykket Skipper H. Renneckes Skib, kommende fra Kysten af Guinea, og sidst fra Suriname, bestemt hid. Styrmanden og 11 andre Mennesker have reddet Livet, alle de øvrige Skibssolk druknede. Skibet er sønderslaget og af Ladningen kuns bierget nogle Fade Caffee.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Hanau, den 21de December. Forgaars, da Hs. Høyfyrstel. Durchl. Prints Carls Fødselsfest indfaldt, og blev ved Hoffet begangen, lod Hs. K. Høyh. Princessen Hs. Gemahlinde sig see offentlig for første gang efter Sin Barselseng.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Stockholm, den 21de December. Udi Dronningens Sygdom er nu skeet den lykkelige Forandring, at Hs. M. er uden Fare. - J Morges Kl. 6 kom Jld løs udi det tvert over for Slottet liggende Huus hvor det K. Commerce=Collegium kommer sammen. Jlden blev slukket Kl. 8, og gjorte endeel Skade i de øverste Vaaninger, i sær i den Ende af Huset, hvor de ældste Kamme rerer=Comptoirs ere. - J Gotheborg døde den 5te sidstl. Kiøbmand Adolph Suhr, 84 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Den 24de Decbr. Saasom nu imedens vedvarende Vinter indtil videre ophører med at sende Posten herfra om Tirsdagen over Klands Havet til Finland, saa at den allene afgaaer og Fredagene, er dette her vorden kundgjort til de Corresponderendes Efterretning. - Paa Advarselen til en Anonymus, af en anden, i Anledning af la Revieres Skrift, kaldet POrdre naturel &c., hvilket den første agtede at forsvenske, (see Kiøbenhavnske Tidende No. 103. Aar 1767.) har samme første Anonymus offentlig svaret saaledes: "Denne Advarsel kan ikke lettelig bifaldes. Den skeer formodentlig derfor, at Bogen skal indeholde farlige Principier. Jeg seer ikke at den skulle medføre værre Følger for det fri Svenske Folk, end for det Engelske og andre, som drive Spot med den, og hos hvem den har givet Anledning til saadanne Svar, som hellere have stadfæstet end skadet Friheds-Aanden. En kort historisk Beretning om Virkningerne af Souverainiteten i Sverrig kuns i 40 Aar, som den vedvarede, skulle giøre samme Virkning over denne Bog, som en Spand Vand over en Lys=Tane. Derimod er jeg af den Tanke, at om denne Bog blev forsvenskeet, skulle den give Anledning til saadanne Forbedringer i vore Love, og i Regimentets Forfatning selv, som meere skulle stadfæste end krænke vor Frihed. Alle Nationers Historier bevise større Fare for Friheden af hemmelige Sammenrottelser og Hviskninger, end af aabenbare Anfald og Skrifter, i hvor udzirede og velklingende de end være maatte. Vi have saa længe været bange for andres forføriske Tanker, ligesom Børn for Spøgelse, indtil vi ere afvænnede fra at tænke selv; derpaa ogsaa slumret hen i Sikkerhed, indtil uventede Stormvinde have, men for sildig, opvagt os. At frygte for andres forføriske og udzirede Tanker, det er at vanære os selv og erkiende os for Børn paa den fornuftige Verdens Skueplads. Under deslige Advarseler kunne og ligge skiult farligere Tanker end baade Despotisme og Souverainets. Advarselen selv kan, udi udenlandske Aviser, geraade os til Vanære."
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Borgo i Finland, den 13de November. Efter den i October holdte General Mønstring med Ny lands Jnfanterie=Regiment, som blev forrettet af den i Finland tilfordnede General=Mønsterherre, General=Lieutenant Baron Biørnberg, har af det casserede Mandskab, en Mand af hvert Compagnie, som har tient tro og vel i 30 Aar og derover, bekommet for sin Lives Tid Pensions=Brev og Anviisning paa Regimentets Afskeeds=Hemkals-) Cassa, deraf fra næste Aars Begyndelse at erholde en aarlig Pension paa 24 Daler Kobbermt., foruden den Underholdning, hvormed de fremdeles vente sig benaadede af Hs. K. M. og Kronen. Denne Cassa, som den 12te Novbr. 1736 er af Kongen vorden privilegeret og stadfæstet, i Betragtning af dens fordeelagtige Indretning, den har sin Oprindelse af opløbne Renter af et Aars forskudte Afskeedspenge for Mandskabet, og bliver et hæderligt Eftermæle om Regiments=Cheffens Oberste Baron Jac. Friderich Horns Menneske Kiærlighed og berømmelige Omsorg for gamle Krigs mænds fornødne Underholdning. Og er denne ikke den eneste smukke Indretning ved Nylands Regimentet, som vil fortplante denne Chefs Æreminde hos de sildige Efterkommere.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Gefle, den 29de November. Efterat Kongen, med Kronprincessens Behag, havde i Naade tilladt, at Hospitals=Kirken her i Staden, som man agtede at fuldføre, maatte kaldes Sophia Magdalena, og dette Forehavende i Underdanighed blev forestillet, behagede det Deres K. Høyheder den Tid at ansee samme med saa naadigt Velbehag, at De, til Giengield, lode sende en anseelig Gave til Kirke=Bygningen. Siden, paa den korte Tid er nu samme Kirke bleven ret prydelig istandsat, saa at den i Gaar blev indviet af Provst Tegman med 2de andre Præster, efter Erkebispens Anordning, med en Tale for Altaret over 2 Mos. B. 3. v. 5.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Corsøer, den 31te December. Den 29de udgik en K. Svensk Estaffette. Den 30te, en dito J Dag, Kirke=Jnspecteur Conference=Raad Adeler til Fyhn. En K. Svensk Estafette. J Gaar Kl. 3 trefierdedeel Efterm. den K. Brev=Sæk fra Kiøbenhavn. Den 28de indkom agende Post Mr. Terkel. Den 29de, Capitain Lieut. i Søe=Etaten Græve Reventlau og Capit. Falkenskiold, begge til Kiøbenh. J Dag, en Dansk Estafette fra Holsteen. Agende Post Mr. Pelzner. Lieuts Brun og Brasch, alle til Kiøbenh. - hidindtil have vi her ingen Jis haft til betydelig Hinder; men ved Nyborg og Holmens Broe, er noget: Dog kan man endnu ved Dagen komme der til og fra.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Helsingøer, den 4de Januarii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 31te Dec. J. R. Tofte af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenh. med Sukker. O. Svendsen af Flensborg fra Danzig til Norge med Rug, Capitain Dessin, af og fra Kiøbenhavn til Madera og St. Croix, ligger her endnu for Modvind, hidindtil af N. N. O., men ved Postens Afgang af N. W., hvilke Vinde, ved det i Gaar hafte stille Veyr, have drevet Mængde Jis fra Grunden ind i Sundet som nu deraf er fuldt: Og seer det farligt ud for bemelte Dessin da man frygter at han kommer paa Skaane; thi han maa drive med Jisen, og har i sidste Nat drevet nesten en Miil. Med stort Arbeyde gik Norske Post herfra Gaars Morgen; men ingen Baad kunne komme hertil fra Helsingborg, da dog den Svenske Post for Løverdag skulle have kommet i Gaar.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Da Hs. M. Enkedronning Sophia Magdalen har paa nogen Tid befundet Sig syg og sengeliggende paa Sin Residence Hirschholm Slot, saa have Hs. M. Dronning Juliana Maria, med Prints Frederich Sin Søn, den 30te Decembr. sidst, ligesom og Hs. Majest. Kongen den 2den hujus, begivet Sig til Hirschholm, at besøge Allerhøystsamme Patiente i Hs. Svaghed. Jmidlertid har man Dag den glædelige Underretning, at det er nu bedre med Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Den 2den hujus om Aftenen har i Wallensbech Bye paa Kiøbenhavns Amt en ulykkelig Jldebrand lagt Kroen der i Aske, hvorved Beboeren skal blant andet have mistet al sin i Husene værende Afgrøde. Ved den nu havende skarpe Frost har ikke allene alle Canalerne her ved Staden lagt sig, men ogsaa Rheden ved Toldboden her, saa at Skibsfarten til og fra denne Stad nu er forbuden.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Med sidste Norske Post er den Kundskab indløben, at Capitain Kaas, kommende fra Westindien, og bestemt hertil Staden, har med sit Skib forliist under Norge paa Kysten af Abrendahl.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Den 16de December sidst døde paa Tidemansholm i Vensyssel Mad. Boye, 61 Aar gl. Den 18de dito i Aalborg Frue Dorothea Maria Rose, afgangne Bisp Aspachs EnkeFrue, fød den 1ste Septbr. 1684. Den 20de dito paa Odden, Mad. Riise Thostrup, afg. Peder Jørgensens Enke, som var fød den 2den Julii 1699.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Udi Aalborg Stift, (de 2de Herreder Refs og Hassing, Thve undtagne, hvorfra Beretninger ikke vare indkomme den 28de Decbr., ere i Kirke=Aaret 1767 ægteviedt 472. Par, fødde 1982 og døde 1609 Personer. Deriblant er mærkværdigt: Udi St. Budolphi Sogn i Aalborg Bye fødde 2 Par Tvillinger. I Dronninglunds Sogn, en Mand paa 80 Aar funden død i Marken, og en Mand paa 70 Aar funden død i Skoven. J Wolstrup Sogn fød et Drengebarn, som havde ingen Næsehuller, ingen Gane, men 2 store Hareskaar paa den øverste Læbe, hvoraf et gik langt op paa Kinderne: Det kunne ikke die, og levede hen imod 5 Uger. J Wreylef Sogn et Barn fød af sunde Forældre, med en Heste=Skoe i Munden; Over=Læben var paa den venstre Side borte ligge til Næsen; det levede i 16 Uger, kunne ikke die, dog fortærede saa meget som 2 andre Børn, men treves ikke, og var ligere et Beenrad end et Menneske En Mand død over 100 Aar, som i sin høye Alder var saa stærk, at han i afvigte Sommer kunne søge Livs Ophold hos Barmhiertige.
Berlingske Tidende, 1768-01-04
Udi det Kongel. Friderichs=Hospital her i Staden, ere i forrige Uge indkommen 20, udgaaen 25, og døde 3 Personer.