JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Bekjendtgjørelser. Efter 1 1/2 Aars Svageligt Helbred, bortkaldtes, i Dag Eftermiddag Kl. 4, til et bedre Liv ved en blid og rolig Död, min inderlig elskede Kone, Ane Marie Mørch. Akkermann, föd Assens, i sit Alders 58te Aar, efter 3 Aars kjerligt Ægleskab. Ædel og god, var hun for mig en kjerlig Deellagerinde og Trösli de mange hvorde Prøvelser, Skjebnen i faa Aar hos paalagt os at bære, og til til Livs sidste Öieblikke for sin Familie og Venner en oprigtig og sand Veninde. Condolence frabedes. Aalborg, den 16de Januar 1833. Carl Akkermann.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
J Anledning af Hans Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag bliver den 28de Dennes Assemble og Ba i Klubben Enigheden, hvilket tager Begyndelse om Aftenen Kl. 7. Til deri at deeltage indbydes saavel Selskabets Medlemmer, som ogsaa Damer og Herrer udenfor Selskabet. Entre-Billetter til denne Høitidelighed afhentes hos Klubdirecteur Kjøbmand Pagh, inden den 27de Dennes, og betales med 8 Rbmk. af Medlemmer og 10 Rbmk. af Jkkemedlemmer af Selskabet. Aalborg, den 21de Januar 1833. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Gaarden Nr. 132 ved Vesteraa med dertil hørende gode Hauge og særskilt beliggende Betages Pakhuus, som findes beskrevet i denne Avis for forrige Aar Nr. 160, 162 og 164, er underhaanden at faae tilkjøbs; i Mangel af Salg er Gaardens 2den Etages store og bekvemme Beboelse strax eller til Paaske Flyttetid at faae tilleie, ligesom og endeel gode Kornlofter og Pakhuse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Hos Snedkermester Bræstrup i Slotsgaden staaer færdige Meubler til Salg : et Mahogni=Divanbord, to Mahognie=Spilleborde, et Par Birketræes=Kommoder og flere Sorter af Birketræesarbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
For 7 s. Lpd. kan faaes 100 Lpd. stor Tag hos Chresten Hjulmand i Hasseriis.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Aquavit og Kornbrændeviin sælges nu til nedsatte Priser hos Lars Bøggild ved Vesteraa. Mere Melk og Fløde kan nu faaes hos L. Bøggild. Bøgeaske, 3 Mk. Skjeppen, faaes hos L. Bøggild. Nogle Kornlofter kunne leies hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Den Leilighed i Gaarden Nr. 279 ved Stranden i Aalborg, som beboes af Herr Kjøbmand Hollenius, med dertil liggende Lyst= og Frugt Hauge, er til førstkommende Paaske=Flyttetid at faae til Leie. Om Leyen accorderes med Vandelsbetjent I. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Det Hans Jensen af Plumgaard tilhørende Huus, beliggende i gammel Hasseriis, med tilliggende Jordleiendomme, er underhaanden at faae tilkjøbs, og hvorom accorderes med Procurator Jensen i Aalborg. De nu allermoderneste Rosen=Vier=Krøller, samt Slang Krøller paa Birer, med mere fiint Haararbeide, faaes hos Caroline Bula, i Skolegaden Nr. 338.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Licitationer. Torsdagen den 31te i d. M., Formiddag Kl. 11, bliver, i Rebbild Skole, Skjorping Sogn, holdet Licitation over Opførselsen af 3 Fag nyt Huus, der skal tilbygges denne Skole, med fornøden Indretning til Beboelse, efter Tegning, Overslag og Conditioner, der forinden ere til Eftersyn hos Hr. Pastor Hansen i Skjørping og ville blive fremlagte og bekjendtgjorte ved Licitationen. Nørgaard, den 16de Januar 1833. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Auctioner. Efter Stiftamtets Bestemmelse afholdes, Torsdagen den 31te Dennes, Formiddag Kl. 10, Auction hos Anthon Andersen i Nørre-Sundby, over tilbageblevne Materialier, bestaaende af nogle Brædder og Trillehører med videre, fra det opførte Brohoved i Nørre-Sundby. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 19de Januar 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Spanien. Selvsamme Dag, da Kongen havde sammenkaldt det spanske Notabler, for i deres Nærværelse at tilintetgjøre det ham af Exministeren Calomarde aflistede Decret, har Carlisterne sat sig i Bevægelse, for ligeledes at høitideligholde, Dagen ved en lille Opstand. Til Samlingsplads havde, de udseet sig Staden Toledo og sammes Omegn. Den 31te Decbr. provede nemlig en Skare af omtrent 1500 Mand at trænge ind i hiin Stad. Pladscommandanten modsatte sig og Jnsurgenterne afstode snart fra deres voldsomme Angreb, men opfordrede ved en Parlamentair Commandanten til at overgive Staden med det Gode. Denne afviste Opfordringen, men medens man underhandlede, afsendte Magistraten en Stafet til Regjeringen for at underrette denne om hvad der foregik. Krigsministeren lod strax 2 Esqvadroner samt 2 Artillieristykker afgaae til Toledo, fori i Nødsfald at tvinge Oprørerne med Magt. Af de senere til Regjeringen indløbne Beretninger erfares, at Jnsurgenterne i Begyndelsen havde posteret sig paa et Bjerg ved Landsbyen Cavolla, men saasnart de af deres Venner i Madrid erfarede, at der vare Tropper paa Veiens imod dem, toge de Flugten og adspredte sig blandt de omliggende Bjerge. Capitlet i Toledo skal ved denne Leilighed ikke have viist nogen gunstig Stemning mod den nye Tingenes Orden, ja det hedder endog, at hine oprørske Bevægelser skulle være foranledigede af de Geistlige.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
J Madrid have disse Uroligheder foranlediget nogle Efterveer; den 2den Januar om Aftenen fandt et Opløb Sted, paa Pladsen St. Miguel og i Gaden St. Louis, og man hørte raabe: Carl den 5te leve! Ned med Kvinderegimentet. I Gaden St. Louis angreb endog Oprørerne Vagten og saarede en Soldat. Politipræfecten har siden ladet anstille omhyggelige Undersøgelser for at faae fat paa Hovedmændene og 5 a 6 Personer af Betydenhed ere arresterede Regjeringen synes ikke at have nogen ret Tillid til Garden, thi dennes Vagt i Palladset er bleven afløst af Linietropper, Der tales atter om en Jndkaldelse af Cortes og om en endelig Overeenskomst med de forrige Colonier i America. Dronningen har udstædt et Decret, ved hvilket det befales at trykke Forhandlingerne af Cortes i Aaret 1789 med Hensyn paa Tronfølgen. Allerede dengang havde ma forlangt Ophævelsen af den den 10de Mai 1713 bekjendt en gjorte saliske Lov, der forandrede Rigets gamle Love. Kon Carl den 4de underskrev derfor en pragmatisk Sanction, men de nu indtræffende vigtige politiske Begivenheder for et hindrede sammes Bekjendtgjørelse indtil det i Aaret 1830 iværksattes af den nu regierende Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Kong Ferdinand har i de sidste Dage ikke gjort sine sædvanlige Spadseretoure, hvilket man betragter som Beviis paa, at hans Helbredstilstand igjen har forværret sig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Holland. Om Fremgangen med Underhandlingerne mellem dette Rige og de allierede Magter erfares intet Officielt, men, efter en Artikel i Journal des Debats at dømme, synes samme ikke at være betydelig. "Det Haager Cabinet, siger dette Blad, synes at blive urokkelig paa den Uheldige Bane, paa hvilken dets Dynasties formeentlige Interesser, have ført det; Forslagene ere ikke blevne gunstigt optagne. Endnu stedse opofres Nationens Jnteresser for et hemmeligt Haab om en Restauration i Belgien eller omden almindelig Krig og det, skjønt Frankrig paa den ene Side ved sine Handlinger har saa kraftigt godtgjort, at det ikke vil taale nogen Restauration i Belgien, medens paa den anden Side Europa ved Uvirksomhed har tydelig nok tilkjendegivet, at det har i Sinde at opretholde Freden. Hvad vil Følgen blive af hiin Haardnakkethed, Ingen anden, end at Belgien, allerede optaget i de europæiske Staters Forbund og befriet fra den hollandske Besætnings truende Nærhed, beholder alle de Garantier, som Revolutionen i 1830 gav det i Hænde, medens, hvis Hollænderne atter skulde gjøre et Jndfald i Belgien, Frankrig nok vil sørge for, at dette Forsøg kunde blive det sidste. Det eneste Provisorium, der for Øieblikket kan synes ugunstig for Belgien, er Scheldens Spærring, men denne kan Europa umulig længe taale. Derfor maa man desto meere undre sig over Regjeringens Paastaaelighed, da Landets (Hollands Jnteresse og Ønsker umodsigelig ere for en Skilsmisse fra Belgien, medens kun Dynastiets Selvkjerlighed, stedse fremkalder nye Vanskeligheder, for ikke at maatte opgive sin Yndlingsplan: Gjenforeningen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Den her fremsatte Paastand, at Hollænderne nu selv begynde at ønske en fredelig Ende paa Striden med Belgien, synes at finde Medhold i en udførlig Artikel i det amsterdamske Handelsblad, hvis Forfatter har til Hensigt at godt, gjøre, at hvad der for Tiden strides om, i Grunden ikke er af Betydenhed. Han antager det Tilfælde, at det virkelig kom til en Krig mellem Frankrig og England paa den ene og de 3 øvrige store Continentalmagter paa den anden Side. Vel, siger han nu, har disse Magter anerkjendt Velgiens Uashængighed, men hvo kan under de presserende Omstændigheder, der ere uadskillelige fra en almindelig Krig, indestaae for, at denne Anerkjendelse ikke igjen ophævedes Kunde ikke disse Magter, hvis de seirede, blive findede at give efter for dem, der endnu stedse ønske en Restauration i Belgien, og paa ny smedde os sammen med dette Land trods vor Modbydelighed derfor, Og, hvis paa den anden Side Frankrig seirede? Maatte vi da ikke ved Freden tag til Takke med Betingelser langt haardere end dem, der nu ere os tilbudne, Hele Striden, bemærker Forfatteren fremdeles, dreier sig nu egentlig om en Fastsættelse af Afgiftens for Scheldefarten. Efter Beregningerne af den engelske Minister og vor Minister for det Udenlandske kan en Afgift afs een Gylden pr. Tønde anslaaes til 150000 Gylden aarlig. Denne Afgift har Belgien tilbudt, men vi forlange 3 Gylden. Det er altsaa en aarlig Sum af 300000 Gylden, hvorom der for Øieblikket tvistes. Med Rette yttrede vor Minister dengang, at det var ubegribeligt, hvorfor man forsk en saa ubetydelig Difference vilde sende en Flaade mod vore Kyster i den ugunstigste Aarstid. Men er det ikke ligesaa ubegribeligt, at der iblandt vore egne Landsmænd kan været nogle, som holde en Krig for ønskelig eller nødvendig, for at ende en saa ubetydelig Strid, 300000 Fl. udgjøren, Renterne af en Capital paa 6 Millioner, beregnede til 5, pCt., saa at vi havde tabt alt det, der strides om, saasnart vi ved en Krigs Udbrud maatte gjøre et Laan paa 6 Millidner. Men - hvor mange 6 Millioner vilde vel ikken en Krig koste.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
General Chasse har i sitog sine Undergivnes Navnsk takket den franske General Harlet, der commanderede de hollandske Krigsfangers Escorte, for den fortrinlige Humanitet, hvormed disse paa Reisen ere blevne behandlede, saavel af Generalen selv, som af de øvrige franske Officerer og Soldater. Brevet er dateret St. Omer den 7de Januar. J Anledning af det østerrigske Skib, som nylig formeentes Passagen paa Schelde af Hollænderne, hedder det nu, at det er bleven samme tilladt at afseile, og at hiint Forbudi indtil videre kun bliver i Kraft for engelske og franske Skibe. Dette er imidlertid kun Privattefterretning. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Portugal. Fra Lissabon skrives under 22de December. J Forgaars indtraf her en engelsk Krigs-Corvet fra Oporto og bragte Aviser og Breve indtil den 15de og 18de d. M. Af det første erfares, at flere med Levnetsmidler, Munition og Tropper befragtede Fartøier ere ankomne i Oporto, og navnligen have landsat 700 Mand Skotter, som ville tjene den constitutionelle Sag. Man ventede der dagligen General Romarino, som ligeledes vil tjene samme Sag. Det eneste Fartøi, som ved Jndløbet i Douro har lidt Skade, er den franske Brig Alcyon. J Brevene meldes, at Hr. de Lasterie, en af de franske i Don Pedros Tjeneste værende Officerer, var afgaaet til Paris, for hos den Regjering at klage over den Voldsgierning man havde gjort sig skyldig i mod dette Skib. - For nogle Dage siden kom 2 Koffardiskibe til St. Ybes, for at indtage Salt og Oranger. Det syntes eller formodes, at de før vare anløbne Oporto, og denne Omstændighed var tilstrækkelig til at Skibene bleve anholdte. Saavel Captainerne som Mandskabet bleve mishandlede og kastede i Fængsel. Den franske Vice-Consul i St. Ybes udvirkede dog deres Frihed. De ere nyligen indtrufne hertil, og have, hos General-Consulen Hr. Lesseps, aflagt deres Forklaring, hvorpaa denne har indgivet en Forestilling til vor Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Kjøbenhavn. Man taler nu med Bestemthed om Stændernes Offentlighed, som før saa meget betvivledes, og man vil endog vide for vist, at Roskilde vil vorde Forsamlingsstedet for de danilske raadgivende Stænder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Landskabsmaler F. Gjes fra Bergen har erholdt Kongl. riallernaadigst Tilladelse til, her i Hovedstaden at forevise et et Cosmorama, bestaaende af flere Malerier, forestillende danske svenske, norske og andre Landes mærkværdige Situationer, optagne og malede af ham selv, hvilke under Belysning sees igjennem optiske Glas, i naturlig Størrelse. J denne Tid eel forevises følgende sex Stykker: 1) Londons Tunnel under Themsen. 2) Stockholm, seet fra Mosebakken. 3) Skudstilhorn i Valders i Norge. 4) Christiania, seet fra Egebjerliget. 5) Frederikshald og Fæstningen Frederiksteen. 6) Frederiksværn. Jfølge hans Kundgjørelse har Gjøs erholdt den særdeles gunstig Attest angaaende Stykkernes Kunstværd, af en af Danmark første Professorer i Malerkunsten. Stud. theol. P. Larsen agter, som man erfarer, at udgive i Trykken: Indlæg, Præmisser og Dom i den af ham mod 10 theologiske Studenter anlagte Sag, tilligemed en Drøftelse af Dom Præmisserne. Dette Skrift vil og faa Dage forlade Pressen. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Capt. v. Mørck af Livjægercorpset er, for at have slaget len Jæger af bemeldte Corps over Armen, m. m., ifølge Kongl. confirmeret Statskrigsretsdom af 7de f. M. idømt len Maaneds Arrest i Citadellet Frederikshavn i 1ste Grad, da Livjæger Niels Larsen 4 Dages Arrest paa Rosenborg, 1 Slot.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Hs. Majestæt har for nylig inddraget en Mængde Skildvagter her i Staden, og derved sparet Statskassen en ikke tillubetydelig Summa. Tordenskjolds Død, af Ochlenschliger, der var averteret til Opførelse den 14de Dennes, er udsat formedelst Nielsens Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
to vigtige medicinske bemærkninger: 1) Hofraad Hahne, mann har i 4de Oplag af sit Organon godtgjort, at Blod tapning, i Tilfælde af hidsigt Sidesting med forudgaaet Kuldegysen, er en skadende Berøvelse af den til Liv og Helbredelse nødvendige normale Blodmasse; thi ikke et Qvintin mere Blod kan være kommet i Aarerne, end der var et Par Timer forud, medens Legemet var sundt og Blodet i roliGang; 2) Hahnemann viser i sine kleine medicinisch Schriften, hvor farligt det er at efterligne engelske og americanske Lægers overdrevne Doses af de kraftigste Lægemidler hvorved Sygdommen vel banlyses, men nye Onder opstaae, som kræve en lang og bekostelig Eftercur.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Den ved Hospitalet værende russiske Dampbade=Anstalt har i Aaret 1832 været afbenyttet af 278 Patienter, og have til disse været givet 4573 Bade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Kjøbenhavns Universaltidende er ophørt at existere. For Abonnenterne vil det imidlertid være trøstende at erfare, at der efter Redactionens Bekjendtgjørelse ingen Betaling vi fordres for de udkomne 11 Nr. Som en sand Sjældenhed i sit Slags kunde det vel fortjene at komme til offentlig Kundskab, at en, sex og fiirsindstyve Aar gammel, Mand i denne Tid afgaaer med Pension fra Hovedstadens Vægtercorps, hvori han har tjent vel i 32 Aar. Han hedder Abraham Tangnæs, er født i Norge, og var forhen i fast Tjeneste ved Kongsberg Sølvværk i næsten ligesaa lang Tid, saa at han i tredfindstyve Aar og derover har tjent det Offentlige. Det er mærkeligt, at denne Olding lige indtil sin Afskedigelse i en saa høi Alder, har kunne forestaae en af Hovedstadens Vægterposter, uden af der nogensinde er ført Anke over ham i eller udenfor han Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 12te Decbr. er Jnspecteur ved Frederiks Hospital, N. L. Binderup beskikket til Branddirecteur i Veile Amt, istedetfor Major C. R. Munck, Ridder af Dannebrogen, som atter under bemeldte Datum er meddeelt Confirmation paa Bestalling som Jnspecteur ved fornævnte Hospital, den 2den Januar er Kammerraad Bogholder og Revisor under Directionen for Universitete og de lærde Skoler, J. G. Bloch, beskikket til Justitsraad Secretair og Contoirchef under samme Direction, J. Lund til virkelig Cancellieraad.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Under Directionen for Statsgielden og den synkende Fond: Den 12te Januar er Copist i Statsgjelds-Contoiret C. H. Jørgensen udnævnt til Fuldmægtig, og Cand juris L. Ring til Copiist, begge i samme Contoir. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Den 5te Januar er Cand. theol. J. Aggerup beskikket til Adjunct ved Roskilde Cathedralskole.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de Januar. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s., Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 M. 8 s. Byg, Lradet Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, bradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 sk. Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 14 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s., Fyen at Ag s. A. A.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 18de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 a 150 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 a 43 1/2 Rbs. Tegn. 11 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 a 92 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 85 a 85 1/2 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/4 i Sedler. 11 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 1003 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 9 a 99 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9199 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 671 268 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Hamborg, den 18de Januar. Bourdeaux 1882. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 111 s., k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/8. Lissabon 433. Amsterdam 2 M. 35, 15, k. S. 35. Kjøbenhavn 212. Species 3/4 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Altona. Den 10de D. feirede her, den forhenværende hvitfortjentDirector for det Kongl. Gymnasium, Hr. Justitsraad Jakob Struve, der for flere Aar siden drog sig tilbage fra sit Embede, en sjelden Fest, nemlig sit Guldbryllup med sin høist agtværdige Ægtefælle, i en glad Kreds af sin Familie, Børn, Svigersønner og Børnebørn, og sine talrige Venner og Velyndere, hvoriblandt Mange af hans fordums Elever. Næppe vil der gives nogen Jndvaaner i vor Stad, som ikke har taget den hjerteligste og inderligste Deel i denne saa sjeldne og af Jubelparret saa rigeligen fortjente Lykke. Af flere Sønner ere endnu to ilive, af hvilke den Ældste er den fortjente Director for Gymnasset i Kønigsberg, Hr. Carl Struve, og den yngste den berømte Profossor i Astronomien ved Universitetet i Dorpat, Hr. Statsraad Vilhelm Struve, Ridder af Dannebrog.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Fire af de her garnisonerende Dragoner ere af den hellige Christ blevne glædede med en udmærket Julegave. De have nemlig vundet en Qvaterne, hvortil de havde udtrukket sig Nummerne paa den bekjendte Maade med et Pengestykske udaf et fyldt Vandkaar. Gevinsten beløb sig til 2200 Mk. C. Jfølge deres Chefs Raad have de kun beholdt de 1200 Mk. deraf i Lommepenge, og sat Resten ud paa Rente.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Odense. En, Nytaars=Aften hos et Par Handlende foretaget Huussøgning efter ufortoldede Varer vakte ogsaa her det almindelige Nytaarsønske: at denne Erhvervareen for det stygge Angiver maatte med det gamle Aar lukkes for stedse, og Huset være et helligt Fristed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Ved Østrupgaard paa Sletten indtraf den 12te Dennes den ulykkelige Hændelse, at en gammel Huusmand, ved Navn Jeppe, fra Ølund, faldt ned af et Træ i Skoven, og paa den haardfrosne Jord saaledes forslog Hovedet, at han efter nogle Minuter opgav Aanden. Han var leiet til at omrydde og fælde et Træ, der blev hængende ved en Green i Toppen paa et andet Træ, hvori den ulykkelige gamle Mand vovede sig op, for at overhugge den fastholdende Green, som han ogsaa opnaaede, men faldt tilligemed Træet. Af et afskyeligere Slags var den Skjebne, som er ramt en Enke i Bronserod. Kort efterat hun med sin Pige og 3 smaa Børn havde lagt sig til Sengs, indfandt sig et Tyvecomplot, 3 Mandspersoner og et høit Fruentimmer. Den forskrækkede Kone vilde først sætte sig til Modværge; men en af Tyvene slog hende strax til Jorden, og medens han holdt hende næsegruus mod Gulvet og stoppede hende noget i Munden, gave de øvrige dem ifærd med at opbryde, Skatollet og Kommoden, efterat have tændt Lys i Værelset, Da Tyvene ikke strax fandt Pengene, blev hun under idelig Mishandling og Trudseel af strax at dræbes, tvungen til at angive hvor Pengene vare gjemte. De borttoge da disse, 605 Rbd. i Sedler, foruden noget Sølvtøi, Guldringe, et Uhr m. m. Ringkjøbing, den 15de Januar. Forgangen Nat indtraf det Uheld paa Holmsland, at en afsindig Bondekarl, over hvem der blev vaaget, listede sig opaf Sengen, medens den, som sad Vagt ved ham, var indslumret, og i sit Raseri styrtede sig i en Brønd, hvor han om Morgenen fandtes druknet. Pigen i Huset, som var hos ham da Ulykken skeete, skal være gandske fortvivlet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Blandede Efterretninger. Om den unge Printlaus Debut som Skræder Rapidsk Søn i den hjemkomne Nabob, siges i Kjøbenhavnsposten en Flere enkelte Momenter i Hr. Prinzlaus Spil (blandt hvilket vi dog ikke regne hans Fremstilling af Dicks Champagner ruus') berettige til Forhaabninger, der vinde kraftig Understøttelse af de Fortrin, Naturen har givet ham: et smukt lonort Organ og et for Scenen ret heldigt Exterieur; men hvis beføielse man vist ikke retfærdigen vil kunne bedømme efter hans Udførelse af denne ene Rolle, ved hvilken det (som overhovedet ofte ved de Roller, der vælges til Debut) er saare vanskeligt at skjelne imellem hvad der maa tilregnes Fremstillerens Individualitet og hvad der derimod skyldes Kunsk og Studium,
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Den 9de Dennes har C. G. Schjellerup faaet Privilegium til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Jfølge Veile Avis skal den afdøde Jfr. Astrup være en Søster til Skuespillerinden og ikke hende selv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Til Liebau vare i 1832 ialt ankommen 344 Skibe, hvoraf 73 vare danske. J samme Tidsrum ere 2290 Kornladninger gaaet igjennem Øresundet. Den 9de Dennes ankom Capt. Hemme med sit Skib Caroline, af og fra Aalborg, til Viissingen, den 11te seilede han til Ostende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Døde. Enkefru Professorinde M. Castberg, 55 Aar; Enken M.M. Andersen, 80 Aar; Prem. Lieut. og Glarmester F. L. Gigas, 39 Aar; A. S. Tronier, f. Lorck, 62 Aar; H. Bruhns Kone; R. Meyers Moder, 91 Aar; alle i Kbhvn. Jfr. J. P. Hartwich, 40 Aar, af Kbhvn., døde i Laurvig. Stadshauptmand F. Just, 66 Aar, i Nakskov. Komd. C. K. Holmsted, 74 Aar, i Odense. M. S. R. Danneberg, f. Gerdes, 74 Aar, i Ribe. Oldfrue D. C. Barfoed, f. Fabricius, 66 Aar, i Horsens. - Postmester=Enke Hack piel, f. Stilke, i Itzehoe. Præste=Enke J. D. Würger, f. Dame, i Glückstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Frederikshavns Skibslifte. Den 17de Januar indkom: A. Lindschou af Slesvig, fra Hull m. Salt og Tran, bestemt til Slesvig og afsenlede igjen den 20de. Den 18de: S. Gundersen af og fra Arendal m. Trælast, bestemt til Jylland og afseilede igjen den 19de.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Hals Skibsliste. Den 19de Januar indkom: N. Anthonnisen af Aalborg fra Bergen med saltet Sild, tør Fisk og Kul Farvandet er (idag den 21de) endnu forsaavidt fri for Jis og seilbar indtil Blodens Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Bekjendtgjörelser. Løverdagen den 26de Dennes afholdes Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Huset Nr. 654, s. i Peder Barkes Gyde er tilkjøbs underhaanden hos Procurator Jensen. I Huset Nr. 294 paa Hjørnet af Al- og Skomagergaden er en Beboelse for en liden Familie at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Stedet Nr. 569 Kattevad kan paa gode Vilkaar kjøbes. A. K. Flørenæs.