Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-09-02
Nyeste Post-Efterretninger. J den nyeste Skrivelse som man har fra Ports af 23de August, i Bladet Børsenhalle hedder det, at Journal du Commerce indeholder følgende Ord: J denne Aften udbreder sig det Rygte i Paris og vi have nogen Grund til at troe at det er Sandhed, at Russerne skulle have lidt et skrækkeligt Tab ved Schumla; de nærmere Omstændigheder som fortælles derom, ere saa overordentlige at vi bør oppebie Bekræftelsen paa dem, førend vi meddele dem. (Man maae herved bemærke, at Paris er ikke den Vei hvorover man først kan faae de nyeste Efterretninger fra Krigstheatret, og de som man har faaet paa den sædvanlige og nærmeste Vei lade slet ikke formode noget saadant. Saadanne Rygter udbrede sig meget let af tre Aarsager; enten for at faae noget Nyt, at snakke om, og derved faae den Dag tilbragt; eller af Handelspeculationer især af Speculationer i Fonds, eller endelig fordi det ligger i Menneskets Natur, at naar store Foretagender ikke udføres i et Øieblik og ikke det ene Slag følger ovenpaa det andet, saa er man tilbøielig til at troe, at Sagen gaaer galt og har taget en uheldig Vending. Den rimeligste Aarsag til den Standsning, som er forefaldet i Krigsoperationerne er, at Russerne ville først erobre Silistria og Varna, og have Ryggen frie, og tillige trække en betydelig Armeestyrke sammen, inden de angribe eller omgaae Positionen ved Schumla. Overhovedet er det ikke rimeligt at de store Slag ville paafølge førend i September og October, da Veiret saa bliver kiøligere og Aarstiden gunstigere for nordlige Troppers Operationer.) Det er imidlertid besynderligt nok, at der fortælles i en Skrivelse fra Berlin under 26de August: at man Dagen tilforn talte i denne Stad om at en Coureer var ankommen fra der Russiske Hovedqvarteer, som skulde have medbragt Efterretninger, som endnu maatte holdes hemmelige. Dog synes de ikke at være af ubehageligt Jndhold, thi de Russiske Statspapire, nemlig af det Rotschildske Laan, stege endskiøndt at man vidste at Keiseren var afreist til Odessa Dersom dette Rygte er noget videre end et Bye rygte, saa maatte man spørge, hvori kunne vel disse Efterretninger bestaae som endnu skulde holdes hemmelige Beretningen om et Nederlag skulle de jo ikke indeholde; desuden kunde det jo ikke holdes hemmeligt og hvorfor skulde man skiule det i Berlin, Det samme maatte endnu mere gielde fald Russerne havde vundet en Seier. Der er derfor ikke andet at gjette paa end at en Fredsunderhandling kunde være i Værk. Den kunde være foranlediget at forskiellige Aarsager: Der kunde være udbrudte smitsomme Sygdomme i den Russiske Armee, eller ogsaa den Franske Expedition til Morea, som understøttes saa ivrigt af England, kunde maaskee ikke være en Udvikling af en aftalt Plan imellem de tre Magter; men være en Demonstration; thi 12,000 Mand Franske skulle afsendes til Morea, og lige saa mange Engelske Tropper skulle staae paa de Joniske Øer og paa Malta, for at understøtte de Underhandlinger, som blive førte i det Russiske Hovedqvarteer, og den Russiske Keiser kunde laane Øren til fredelige Forslag for at faae den heede Aarstid til at gaae over; thi hvorledes kan man tænke sig at der saa let vil blive Fred, ved Ruslands store Fordringer og Sultanens store Ubøielighed; og at saadant noget foregaaer lader ogsaa de nyeste Efterretninger formode; thi der skrives fra Vien under 19de August: at igaar Aftes ere endelig indtrufne Efterretninger hertil fra Lord Heytesbury, som var ankommen til Basardschik. Da imidlertid Hs. Majestæt Keiser Nikolaus var tilligemed Greven af Nesselrode ankommen til Odessa, saa var Ambassadeuren i Begreb med ogsaa at begive sig derhen; Greven af Nesselrode har ligeledes indbudt alle de Diplomater som hindindtil have ledsaget Hs. Majestæt, at begive sig til Odessa. Det synes derfor at diplomatiske Forhandlinger skulle der holdes, eller at Keiseren har ifinde der at tage Lord Heytesburys Propositioner i Overveielse. Hs. Majestæt Keiserens Afreise maatte saaledes mere betragtes fra den diplomatiske end fra den militaire Synspunkt (herved fiernes ogsaa de mange Øine fra det Punkt paa Krigsskuepladsen, hvor det store Drama skal udvikle sig). Besynderligt nok er det at i dette, om vi skulle kalde det saaledes, diplomatiske Øieblik, begynder man fra Odessa, hvor Keiseren nu opholder sig; at skildre Tyrkernes Magt som meget stor og Angrebet paa dem som meget vanskeligt. Det hedder nemlig i en Skrivelse derfra af 10de An gust, at Keiseren vil om faa Dage forlade denne Stad og reise tilbage til Armeen; at Angrebet, paa Schumla ikke vil blive foretaget, førend alle de forventede Forstærkninger ere ankomne og at selv Garderne synes at skulle medvirke dertil. Den 2den August passerede den første Afdeling af dem Donau ved Jsakdschi, og Keiseren mønstrede underveis de Garder han mødte. Nu tilføies, at ifølge alle Efterretninger, bekræftes det fuldkomment at Tyrkernes Armee ved Schumla bestaaer af 120,000 til 140,000 Mand, og at denne Armee bliver daglig forstærket. Schumla og Forskandsningerne der skulle være besatte med 1400 Kanoner, og Tyrkerne skulle i de sidste Fægtninger have udviist stor Tapperhed og Vedholdenhed. Det synes at det er lykkedes Husni Bey (Hussein Pascha) at have opflammet Troppernes religiøse Fanatisme til den høieste Grad. Forresten hersker der i Schumla en stor Mangel paa Levnetsmidler. Som en Efterskrift tilføies de Ord: J dette Øieblik udbreder sig her det Rygte, at der underhandles om en Vaabenstilstand paa 3 Uger. - Men man har sildigere Efterretninger fra Odessa af 12te August og der tales slet ikke noget om denne Vaabenstilstand; derimod berettes derfra følgende: