JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-12-05
Mødte. - Høiesterets-Advocat, Justitsraad Poul Egede Sporon, efter Kongelig befaling, contra Blechingberg. Arrestantinden Kirsten Christophersdatter, Actor har ved Høiesterets=Stævning af 7de October 1831, til Stadfæstelse, indanket en inden Landsover, samt Hof= og Stadsrette, under 10de f. M. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Justition mod Arrestantinden for at have forsøgt ved Gift at dræbe sin Mand, Huusmand Jørgen Nielsen af Giørsløv. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret : "Herredstingsdommen bør ved Mag at stande. J Salarium til Actor herfor Retten, Procurator Jydtmann, udreder Arrestantinden Kirsten Christophersdatter 8 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adtærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1831-12-05
Ved den inden Bieverskov Herreds Extraxet af Herredsfoged Justitsraad Mathias Friderichsen, med tiltagne Meddomsmænd, under 4de August 1831 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Arrestentinden Kirsten Christophersdatter bør have sit Liv forbrudt samt betale de af Sagen mod hende lovligt flye dende Omkostninger, hvoriblandt i Salarium til Actor og Defensør, Procuratorerne honet og Barmed med 10 Rbd. Sølv til Fornævne og 8 Rbd. Sølv til Sidstnævnte. Justitiens Ret forbeholdes mod Huusmand Jens Eibye af Nordrup Sogn, Sorøe Amt. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Sporon for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. Dito Dato No. 211.
Berlingske Tidende, 1831-12-05
Mødte. - Høiesterets-Advocat, Justitsraad Poul Egede Sporon, efter Kongelig befaling, contra Blechingberg. Arrestanterne Jens Nielsen Post og Anders Christiansen, Callesee.
Berlingske Tidende, 1831-12-05
Actor har ved Høiesterets Stævning af 12te October 1831, til Stadfærstelse og yde ligere Paakiendelse, indinke en inden Wiborg Landsoverret under 16de August f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanterni, for begaaer Røverie m.v., af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanterne Jens Nielsen Post og Anders Christiansen Callesøe ber stryges til Kagen og densættes til Fæstningsarbeide deres Livstid; iøvrigt bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Landsoverretten, Procurator Bastrup betale Arrestanterne in Solium 10 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1831-12-05
Ved den inden Hierm Ginding Herreders Extraxet af Herredsfoged, Cancelliesecretair Niels Nellemann, med tiltagne Meddomsmænd, under 17de Juni 1831 aflagte Dom var kiendt for Ret: "Arrestanterne Jens Nielsen Post og Anders Christiansen Callesøe bør hver for sig hensættes til Rasphuusarbeide i fom Aar samt, Een for Begge og Begge for Een, i Erstatning til Mads Jegbergs Boe betale 21 Rbd. Sedler og 5 Mk. 10 s. r. S. og førstnævnte Arrestant endvidere til bemeldte Boe udrede 22 Rbd. Sedler Alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger udrede Arrestanterne in soli dum og deriblandt i Salair til Actor, Lands Overrets Procurator Smits5 Rbd. Sølv og til Defensor, Procurator Nielsen 4 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Logen, Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Sporon for Høiesteret betale de Tiltalte, Een for Begge og Begge for En, 10 Rbd. Sølv. Fredagen den 21de October. No. 265.
Berlingske Tidende, 1831-12-05
Mødte. - Høiesterets-Advocat Otto Carl Blechingberg, efter Kongelibefaling, contra Dreier. - Arrestanten Ole Hansen Haraldsted.
Berlingske Tidende, 1831-12-05
Actor har ved Høiesterets Stævning af 5te October 1831, til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Lands Over, samt Hof og Stadsretten under 23de August f. A. afsagt Dom i en mod Attestanten, for 3die Gang begaaet Tyverie, af Justitien anlagt Saa Ved hvilken Dom er kjendt for Ret : Birketingsdommen bør ved Maa at stande. J Salarium til Actor her for Retten, Prøveprocurator Schæffer, betaler Arrestanten Ole Hansen Haraldsted 5 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrig at efterkommes under Adsærd efter Loven u Ved den inden Frederiksborg Birkedistricts Extraxet af Birkedommer og Byefoged, Cancellieraad Jvar Christian Aarse under 18de Juli 1831 afsaatte Dom var kiendt for Ret: "Arrestanten Ole Hansen Haraldsted bør straffes med Fæstningsarbeide sin Livstid samt de statte Gaardmand Willum Hansen, at Skienkelsøe den ham frastiaalne Side eller med 3 Rbd. 5 Mk. 4 s.S. og Tegn; saa betaler han og alle af Actionen forligt flydende Omkostninger, hvorunder Acters Salarium billiges med 3 Rbd. og Defenfors med 2 Rbd. begge Dele Sølv. Det Jdømte fuldbyrdes og udredes efter denne Dame lovlige Forkyndelse og Justitiens nærmere Foranstaltning: Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt af stande. J Salarium til Advocat Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltal10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Madrid, den 16de November. En ny Bande af Landeveisrøvere til Hest viser sig nu i Andalusien. Den bestaaer egentligen af to forenede Bander, saa at Reisende, for hvilke det lykkes, at undgaae den ene, kunne være forvissede om at falde i den andens Kløer. Dog bør erindres, at Banditerne ikke skride til det Yderste, uden naar dem skeer Modstand. De have oprettet - Assurance-Bureauer i Madrid og i Cadix, hvor Reisende, mod at betale visse Pdt. af det Gods, som de føre med sig, efter en endelig Angivelse, kunne betrygge sig imod Uoplyndring underveis. Hidtil have disse Banditer nøiagtigen opfyldt de af dem i Bureauerne indgangne Forpligtelser.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Toulon, den 16de November. En Depesche fra Regjeringen er i dette Øjeblik hidkommen med befaling, at to Linieskibe, tre Fregatter og nogle mindre Krigsfartøier skulle være rede til at overføre Tolv Tusinde Mand nye Tropper til Algier og hjembringe Fem eller Ser Tusinde Mand af de derværende. Den franske Armee i Algier vil saaledes beløbe sig til Tyve Tusinde Mand; en Styrke, der vil være tilstrækkelig til at betrygge os Algiers og Drans Besiddelse og sætte os i Stand til at bemægtige os Bona. ne London, den 24de November.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Thee Courier erklærer i en lang Artikel, at den nu er underrettet og hele Sagen, angaaende Anholdelsen af de Skibe, som vare bestemte til Expeditionen mod Portugal, men at den første om nogen Tid kan sige Alt herom. Jmidlertid anmoder den indstændigt Ministeriet om, dog ikke altfor punktligt at fuldbyrde en Parlamensact, som vilde beflytte Tyranniet og Usurpationen i Portugal og krænke Ret og Billighed.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
I Gaar udstedte Regjeringen en Bekjendtgjørelse om Jndløsningen af en stor Masse Skatkammerbeviser (meer end tretten Mill. 600,000 Pd. St., som ere anvendte til Opbyggelsen af Kirker, og Udstedelsen af nye, som bære 24 Pence Renter om Dagen. Derfor vare disse Beviser noget flaue paa Børsen. Den politiske National-Union i Kron= og Anker=Tavern har ladet en Erklæring trykkes, at Bestemmelserne i den Kongelige Proclamation (S. No. 207 af St. T.) hverken kan gielde denne eller det større Fleertal af de andre, bestaaende Unioner, I Løverdags har den politiske National-Forening i Dublin holdet sin første regelmæssige Forsamling, og O'Connell udviklede i en lang Tale Gienstandene for samme, hvis Øjemeed er at understytte Regjeringen mod Anti=Reformernes Partie. Skulde Overhuset paa nyt forkaste Reformen, saa lunde maaske i Underhuset andrages paa, (mener the Sun) at man, uden at miskjende Lordernes Rettigheder, dog ikke kunde tilstede dem, at bestemme Folkets Repræsentation, og at Underhusets Beslutningen i denne Henseende ere tilstrækkelige, naar de ere sanktionerede at Kongen.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Flaaden paa den Ostindiske Station skal forstærkes betydeligen, for at lære Chineserne Mores. Magicienne er allerede seilet til Ostindien; Alligator og Curacao skulle i disse Dage følge efter.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Aviserne fra Capstaden, som gaae til den 25de August indeholde den sørgelige Efterretning, at fem og Tredive Jndividuer, nemlig 20 Fruentimmer og 15 Børn, som hørte til den Engelske Colonie i Port Nartal, ere myrdede af Goolah=Høy dingen Odingnaw. Establissementet er nu forladt, da de Overblevne havde taget Flugten til Missionairernes Station.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Af the Colonial-Times i Hobartiown see vi med Bidrøvelse, at Colonien ved Svanefloden er bestedt i den største Forlegenhed og Misfornøielsen der almindelig. Færskt Kjød solgtes ikke under to Shilling Pundet og alle andre Levnetsmidler i lignende Forhold. Hr. Peel, som havde overtaget 150,000 Acres og var draget derhen med 40,000 Pd. St., med Haandværkere, Landmænd og Dagleiere, turde ikke vove sig udenfor sit Huus og beleiredes uophørligen af en Hob usle Mennesker, som forbandede ham, fordi han førte dem til et Sted, hvor de truedes af Hunger og alskens Ulykker. Han har maattet sælge fine Forraad af Agerdyrkningsredskaber o. s. v. til Gouvernementet for Levnetsmidler. Alle Slags Engelske Varer ere meget godt Kjøb ved Svanefloden; Forlegenheden for rede Penge tiltager med hver Dags Den 25de Novbr. The Courier melder, at fire af de vigtigste af Don Pedros Skibe, Congress, Asia, Juno og Falliere frigivne.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Paris, den 25de November. For nogen Tid siden havde Silkeræderne i Lyon organiseret sig til et Corps; det lykkedes dem, at forskaffe sig de betydeligste Manufacturejeres Samtykke til en Tariff, der fastsatte en høiere Arbeidsløn. Manufacturejerne, hvilke dette Samtykke blev aftvunget, søgde, at gjøre det tildeels uvirksomt ved at standse deres Væverstoles Gang, hvorved henimod Fyrretyve Tusinde Arbeidere mistede deres Erhverv. Denne Forholdsregel ophidsede disse Ulykkelige til en rasende Harme imod dem, hvilke de holdt for deres Undertrykkere. Søndag Aften erfarede Øvrigheden, at Silkeværverne forsamlede sig i Croix=Rousse, før en af Lyors Forstæder, nu en særskilt Bye, paa en af de Høie, der dominerere Lyon Mandag Morgen, meget tidligt, blev Nationalgaden sammenkaldet Strax efter Kl. 7 marscherede et Corps Silkevævere, af hvilke mange vare bevæbnede med Geværer og iførte Nationalgardens Uniform, ned fra Croix=Rousse, men da de bleve modtagne med en heftig Jld, der ledsagedes af et Baronnet Angreb, af de Nationalgarder, der adløde Gauverneurens Opfordring, og at det 66de Linieregiment, som er Byens Garnison, saa begave de sig tilbage til deres forrige Opholdsted, hvor de, forskandsede sig med Barriender og fyrede uafbrudt paa Tropperne, Departementets Præfect og General Ordonneau, der commanderer Garnisonen, begave sig til Jnsurgenterne, for at formaae disse til at afstaae fra deres Færd; men begge bleve grebne og førte til et Huus i Croix Rousse, hvor de i nogle Timer vare arresterede; men General Rouget, den Næstcommanderende, havde imidlertid arresteret Jnsurgenternes Deputerede, der udsendtes for at underhandle; han truede med, at hele Croix Rousse øjeblikkeligen skulde staae i lys Lue, dersom Præsecten og Generalen ikke strax blev løsladte, begge bleve derfor, Kl. 10 om Aftenen, satte paa fri Fod. I det Øjeblik den sidste Coureer forlod Lyon, var ethver Forsøg af Jnsurgenterne paa at angribe Staden selv, dreven tilbage, men hele Croix Rousse og nogle af de Høje, der dominere Staden, vare i deres Vold. Disse Høje havde de befæstet med Barricader og med to Kanoner, som de fratoge Nationalgaden. Jnsurgenternes hele Antal angives forskjelligen fra 8,000 til 12,000. Et betydeligt Antal er paa begge Sider dræbt og saaret, blandt de dræbie nævnes Hr. Schirmer, Jnteressent i Hr. de Pouillysstore Fabrik, Dhrr. Vachon og Brignolet, ligeledes Fabrikejere, og den Officeer, der commanderede det 66de Regiment af Linietropperne. Fjendtlighederne vare ophørte ved Courerens Afreise, begge Partier syntes tilbøielige til Underhandlinger, men en Telegraphisk Depesche berettede, at Kampen var fornyet Tirsdag Morgen. Jfølge en Correspondents Efterretning i Bladet Rerolution, skulle nogle af Jnsurgenterne have udraabt : "Napoleon II. leve og være Republikens Overhoved!" og andre : "Bristol, Bristol!
Berlingske Tidende, 1831-12-06
I Gaar Eftermiddags begav en Deputation fra de vigtigste Handelshuse i Paris, der staae i Forbindelse med Lyon, sig til Premierministeren, Hr. Casimir Perrier, for at forvisse sig om den egentlige Tilstand i Lyon. Hr. Perrier svarede dem, at de kraftigste Forholdsregler vare tagne, og tilføiede: "Nu maae vi gjøre Ende paa denne Tumult med Magt." - J Morges ankom ingen Post fra Lyon, men Moniteuren indeholdt den Efterretning, at Præsidenten for Geheimeconseilet havde faaet et Brev fra Lyon, der var dateret den 23de d. M. tidligt om Morgenen og anmeldte, at Arbeiderne havde fornyet Tumulten, bemægtiget sig Broerne og afbrudt al Communication. Kl. fom om Morgenen var dette Bret aabnet, for at tilføje : at Raadhuset, efter en haardnakket Modstand, af Soldaterne, var blevet erobret af Rebellerne. - Kl. 3 i Norges samledes Ministerraadet i dets Præsidents Hotel. Befalinger bleve udstedte, at Tropper skulde marschere til Rhonedepartementet. Hertugen af Orleans og Krigsministeren Marskal Soult ere i Morges reiste til Lyon med uindskrænket Fuldmagt. - Saavidt Moniteuren.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Paris, den 26de November. I Dag var den (i Gaarsnumer af St. T. omtalte) Efterretning om Postgangens Afbrydelse formedels Urolighederne i Lyon, opslaaet paa Børsen. Hr. Casimir Perrier erklærede i de Deputeredes Kammer, at Coureren, der Kl. tre i Onsdags Eftermiddag forlod Lyon, havde udsagt, at hele Lyon var i Rebellernes Vold. 30,000 Mand Tropper have faaet Ordre til at marschere til Lyon, saa at der ingen Tvivl kan være om, at Jnsurrectionen snart vil være endt. General Ordonneau skal være farligt saaret og General Roguets Tropper have lidt meget af Jnsurgenternes Jld, og forlode Byen den 23de Kl. 2 om Eftermiddagen. Oprørerne have organiseret sig som bevæbnet Borgergarde, patrouillere og udsætte Skildvagter, hvor Uordener kunde frygtes. Nogle Personer, som vilde plyndre, bleve strax skudte.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
polen. Det fjerde Polske Linieregiment, som, medens den afdøde Storfyrst Constantin residerede i Warschau, stedse laae der i Garnison, var et af de første Regimenter, som erklærede sig for Polens Uafhængighed. Ved sin Udmarsch nedknælede det, blæste Fængkrudtet af Geværerne og svar: blot at ville kæmpe med Bajonetten i Haanden. Det holdt denne Eed, og maatte under Krigen flere Gange fornyes; deres Antal, som søgte om at optages i dette Regiment, var stedse større end de Faldnes Ved Overgangen paa Preussisk Grund vær dette Rigiment samt mensmeltet til - ti Mand. Ved deres Ankomst paa det Preussiske Territorium søgde man forgiæves, at formaae dem til at vende tilbage til Warschau, og forsikkrede dem om, at de af den ædelmodige Skjecherre, i Betragtning af deres Tapperhed, kunde sikkert regne paa hans Tilgivelse. Men de vare urokkelige i den engang fattede Beslutning, at begive sig til Paris. Efter Forlydende er uhindret Reise gjennem Preussen nu bleven dem tilstaaet.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Fra den Polske Grændse, den 23de October. 3 Vowodskabet Pleck staaer det Pahlenske Corps, som med 35,000 Mand rykkede indi Kongeriget Polen, men er sammensmeltet meget ved Krigen; det vorder dog igjen completteret, og Jngen faaer Permission eller Afskeed. Fyrst Michael Radziwill, som vilde følge med den Polske Armee under Rybinsk, men fra Warschau og Veien over Siedler, i Stedet for over Modlin, og anholdtes af Russerne, er allerede, tilligemed den bedagede Nakmaskitransporteret til det Indre af Rusland. Didhen forvistes ogsaa adskillige høiere tilbagevendte Officerer af den Polske Armees Levninger. I Warschau foretages endnu dagligen Arresteringe, navnligen blandt Studenterne. Ogsaa Peter Wysock i bortførtes; man veed ei hvorhen.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
- Den 15de Novbr. - En stor Deel af de Officerer, som høre til det Romarinoske og de øvrige paa Østerrigsk Geber, overtraadte Corpser af den Polske Armee, har allerede tiltraadt sin Vandring til Frankrige. Mange af disse Ulykkelige ere i en høist beklagelsesværdig Stilling, de have enten ingen Formue, eller maae for Øjeblikket savne Understyttelse fra deres Paarørende, som Krigen haardt har hjemsøgt. Hvad de Militaire af de lavere Grader og de Gemene angaaer, skal den Østerrigske Regjering være tilbøielig til at anvise dem, som ikke ville vende tilbagetil deres Hjem, Krongodser i Monarchiets Tydske Provindser og saaledes antage dem som frie Bønder.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Berlin, den 29de November. I Gaar Morges Kl. 6 udbrød Jldløs i den store og vidtbekjendte Cockerillske Fabrik i Fredriksgaden, som greb saa hurtigt og voldsomt om sig, at Tagene og det Jndvendige af Fabrikbygningerne aldeles ødelagdes. Det lykkedes ikke ganske, at dæmp Jlden i det Jndre af Fabrikbygningerne. De derværende mange brændbare Stoffer havde udbredt Jlden altfor hurtigt til alle Sider, og man kunde ikke forebygge, at de indvendige Rum aldeles opbrændte. Om Natten Kl. henimod 1 kom Olie=Forraadene i Brand, hvorved Jlden fik ny Næring, og tiltog saa voldsomt, at der atter opstod Brandallarm.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Petersborg, den 28de November. Ved Ukas af 30te Octbr. (11te Novbr.) er den samme borgerlige og retlige Forfatning, som i Gammel=Rusland, indført i hele Lithauen, Bialystok, Volhynien, Podolien og Kiew.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
En anden Keiserlig Ukas af 12 Octbr. lyder saaledes : "V. have befalet, at udslette Geheimeraad, Fyrst Cartoriski at Tjenestelisterne; han har brudt sin Troskabseed, idet han haardnakket vedblev at deeltage i de Polske Oprøreres forbryderske Handlinger, indtil deres endelige Undertvingelse og Landets Underkastelse ved Vore Vaaben. Da han som en Følge heraf ogsaa er uværdig til at bære de ham Allernaadigst skjænkede Ordener, befaler jeg, at fyrst Adam Cartoriski som en Forræder skal udslettes af de Keiserlige Russiske Ridderordener Lister.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Fra det Indre af Rusland marschere Tropper frem mod den Polske Grændse, for at erstatte Garderne, som ere paa Tilbagemarschen til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Directionen for det Russisk Americanske Compagnie har Efterretninger fra Ochosk af 12 August. To af dets Skibe havde bragt Varer for een Million, 300,000 Rubler fra Establissementerne paa Americas Nordvestkyst. (S. Gaarsno. af St. Tid. under America.)
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Udenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 1ste December. Det blev nyelig omtalt i Aviserne, at et lille Fartøi var forliist paa Vestkysten, kommende fra Norge, hvorpaa 3 Mand druknede og en Dreng blev bjerget. Red denne Sidstes Redning forholdt det sig paa følgende mærkelige Maade. Fartøjet kantrede i Søen, omtrent Kl. 8 om Natten, tæt under Landet, netop i det Øjeblik da Drengen var sendt ned i Kahytten for at skaffe Lys tændt, fordi en Brækshavde borttaget Nathuset, og blev saaledes indspærret uden at kunne komme ud, i det det øvrige Mandskab strax forgik. Fartøjet sank ikke, fordi det var ladet med Trælast, men kom dog gjeblikkeligen, da Masten, som det har viist sig, knækkede paa flere Steder, m Specie i Dækket, til at vende Kiølen iveiret, i hvilken Tilstand det huggede sig ind paa den faste Strand og kom til at ligge, da Vandet faldt ud, med Dækket noget nede i Sandet; Jngen, der saae Vraget, anede, at her kunde være noget levende Væsen, men Rhederen, Christen Høyer i Westerklit, lod sig ikke bedrage af Skinnet ; han foretog sig med en Medhielper nøje at undersøge Fartøjet ved at banke paa samme, og nu gav den indspærrede Dreng, der i 27 Timer havde befundet sig i en saa mislig Stilling, uden at vide om han meere skulde see Dagens Lys, sig tilkjende, hvorefter der blev hugget Hul i Bunden af Fartøjet og han derigjennem uddraget. Der skal netop have været et saa stort vandtomt Rum i Kabytten, at den Ulykkelige nogenledes kunde holde Hovedet oven for Vandet, men hvad der tillige gjorde hans Stilling mislig, var, at Lasten havde stødt Kabytsstedet ind og han derved var udsat for at blive knust af Lasten. Fra Frederikshavn meldes: Briggen Freden, Capt. Schwennesen, er med fuld Ladning af grønlandske Producter, efterat have forladt Godhavn den 20de Septbr., velbeholden indløben heri Havnen for contrait Veir. Jnspecteuren i den nordlige Deel af Grønland, Major Fasting, er som Passageer med Skibet.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Paa Cuulby-Strand ved Grenaae er indstrandet en norsk Slup, Forsøget, Skipper L. Christiansen af Frederiksstad, ladet med Bræder, der, tilligemed noget Inventarium, er bjerget, men Skibet er Vrag.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Efter Udsigende af nogle den 17de Novbr. til Hjørring fra Norge ankomne Skippere vare dertil indkomne mange Skibe under Havarie, og Søen drev fuld af Brag.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Apenrade, den 28de Novbr. - Jfølge tilforladelige Privar Efterretninger vil Sanitets-Kordonen ved den Slesvig=Holsteenske Kanal og Eideren blive ophævet den 1ste Decbr.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Kiøbenhavn, den 6te December. Den extraordinære Brevpost fra Hamborg ankom i Morges Kl. 7 1/2.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget under 16de November sidstl. at udnævne Premier=Lieutenant Carl Ludvig Christian Irminger af Søe=Etaten til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Under 25de November d. A. er en Allerhøieste Forordning udkommen, ifølge hvilken Allernaadigst bydes og befales : "§. 11.
Berlingske Tidende, 1831-12-06
Forpagtnings- og Leie-Contracter angaaende Jordeiendomme bør for Fremtiden, til fuldkommen Betryggelse for den Besiddelses- og Benyttelses=Ret, som samme, mod de fastsatte aarlige Afgifters Erlæggelse og andre contractmæssige Pligters Opfyldelse, hjemle Forpagteren eller Leietageren, liig andre Behæftelses=Dokumenter, læses til det Ting, hvorunder Eiendommen henhører, og da kan foranførte Rettighed i ingen Henseende svækkes ved nogen senere Afhændelse eller Forhæftelse; hvorimod Forpagtnings= eller Leie-Contracten ikke kan gjøres gieldende mod lovgyldige Adkomstbreve, der ere ældre end slig Contratis Tinglæsning, og ei heller mod lovlig erhvervede ældre Panterettigheder, forsaavidt disse ikke kunne fyldestgjøres, naar saadan Contract bliver i Kraft. Dog skal Forpagteren eller Leieren, naar han, som følge heraf, haver at vige for en Panthaver eller nye Eier, ikke være pligtig at fratræde Eiendommen førend til 1ste Mai, efterat han lovligt er blevet opsagt i det seneste St. Hansdag det næstforegaaende Aar, mindre han, ifølge selve Contractens Jndhold, er pligtig at fra næde tidligere eller med kortere Varsel. Det følger iøvrigt af sig selv, at de ovennævnte Contracter, endog uden Tinglysning, blive i deres fulde Kraft, forsaavidt de ei komme i Strid med de Rettigheder, som tredie Mand ved lovgyldige Adkomst= eller Behæftelsesbreve har erhvervet sig. - S. 2. Hvad de allerede oprettede Forpagtnings, eller Leie-Contracter og Jordeiendomme angaaer, da skal denne Vor Anordning, naar Forpagteren eller Leietageren lader Contracten tinglæse inden 1ste Mai 1832, ikke være ham til Hinder i at faae fine formeentlige Rettigheder, i Tilfælde af Collision med tredie Mands Eiendoms-Adkomster eller Panterettigheder, afgjorte efter de hidtil gieldende Love, men Domstolene have i eet og alt at paakiende de i den Henseende opstaaende Tvistigheder saaledes som de efter bemeldte Love finde det ret og forsvarligt, uden at nærværende Anordning skal kunne paaberaabes til Styrke enten for den ene eller anden af Parternes Paastande. Forsømmer Forpagteren eller Leieren inden fornævnte Tidsfrist at lade sin Contract tinglæse, saa bliver denne Anordning gieldende til Fordeel for enhver tredie Mand, som, førend Forpagtnings= eller Leie-Contractens Tinglæsning omsider iværksættes, har erhvervet Eiendoms-Adkomst eller Panterettighed over den paagieldende Eiendom. - S. 8. Denne Vor Anordning skal ikke have Anvendelse paa Fæstegods, i Henseende til hvilket det i eet og alt stal have sit Forblivende ved de hidtil gieldende Anordninger; dog bliver det, naar en Selveier= eller Arvefæstegaard bortfæstes, med samme at forholde efter nærværende Anordning.