JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-09-05
At Susanne Smith, Enkefrue efter forhen afdøde demitteret Premier=Lieutenant Johan Ludvig von Weltzin ved Døden er afgangen, og at hendes ringe Efterladenskaber af mig som competent Skifteforvalter er taget under lovlig Skifte=Administration hvor hun boede paa Gaarden Soppeland udi Hielmelands Præstegield i Stavanger Amt, Christiansands Stift i Norge, det bliver herved bekiendtgjordt. Under Forretningen blev opgivet, at den afdøde Frue skal have efterladt sig 6 Sønner og en Datter, saasom: 1) ældste Søn Capitaine Joacim Frederich v. Weltzin som boer i Etne i Bergens Stift. 2) Anden Søn Premier Lieutenant Jacob Frederich v. Weltzin, boer ligeledes i Et ne. 3) Tredie Søn Johan Ludvig v. Weltzin, skal for ungefær 29 Aar siden være reist til Engeland, men siden haves om ham ingen Underretning. 4) Fierde Søn Hans Christian v. Weltzin, skal for 30 Aar siden være reist til Holland, og efter Underretning skal fare som Capitaine fra Rotterdam, men om ham for 12 Aar siden haves ingen Underretning. 5) Femte Søn Jacob Smith v. Weltzin, skal for 28 Aar siden været reist til Holland, men ei hellere fra ham nogen senere Underretning. Hingste, Søn Capitaine Mogens Wilhelm Waltzin, boer paa Arvetomten Gaarden Soppeland. 7) Datteren Sophia Ulricha Claudia Weltzin, skal for omtrent 27 Aar siden være død i Friderichshald, hvor hun var gift med en Kiøbmand navnlig Bruun, og efterladt i Søn hvis Navn og Opholdsted ikke vides, samt 1 Datter Marthe Maria Bruun, skal efter Opgivende være gift og boende i Opsloved Christiania, men med hvem vides ikke. Thi bliver herved med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender saavelsom i den Altonaiske Mercur 3de Postdage efter hinanden indkaldet i Særdeleshed de fraværende Børn og Børnebørn med Værger, deels for at legitimere deres Arveret og deels for at paasee deres Tarv, omendskiønt det befrygtes at lidet eller intet udi dette ringe Boe bliver at arve; en delig indkaldes allede, som formener sig at fordre i dette Boe. Enhver adresserer sig til mig, hvorimod de skal nyde Retefter Loven. Flistergaard i Stavanger Amt, den 14de Julii Henrich Bull., virkelig Cancellieraad og Sorenskriver, samt Skifteforvalter i Ryesyiche Sorenskriverie. i Stavanger Amt.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
J sidstafvigte Januarii Maaned er ved Øxensen og Har gen i Romsdals Amt fundet og bierget endeel umærkede Foustager med Vine, der bleve indbragte til Molde Toldsted, der efterseede, ruede og saaledes befundne, ty Foustager hvid fransk Viin, holder hver 6 Ankere, 2 dito dito, holder hver 3 og et halvt Ankere, 3 dito dito, holder hver 2 og et halvt Ankere, en dito rød Viin, holder 3 og et halvt Anker, 3 dito hvid Viin, holder hver 1 Anker. Formedelst Leetage og befrygtende Jnd svinding ved lang Heenliggende ere disse tildeels bedærvede Vine den 1ste Martii d. Aablevne ved offentlig Auction bortsolgte og udbragte til 66 Rdlr. 25 og en halv Skilling dansk Courant. Thi bliver saadant herved offentlig og 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort, paa det de retmæssige Eiere kunde melde sig hos mig undertegnede inden den i Loven foreskrevne Tid, sub pæna præclusi & perpetui silentii, og fremkomme med deres lovlige Adkomster til det strandede, da efter Afdrag af Biergeløn og andre lovlige Omkostninger, Overskudet skal vorde udbetalt. Molde, den 16de August 1794. E. Hammer, Etatsraad og Amtmand over Romsdals Amt. Salig Hr. General=Major Johan Ludvig von Sundt, som sidstleden 22de September i Moss ved Døden afgik, har ved hans efterladte Testamente legeret en Friderich Sibbern 1300 Rdlr.,med den Clausul, om han leven og kand opspørges, i hvis Mangel denne Capital er bestemt til Deeling mellem 2de den Afdødes Paarørende. Forgiæves have vi, som udnævnte Executores Testamentii, anvendt megen Umage for at opspørge bemeldte Friderich Sibbern, saa at vi, ligesom vil see Testator selv haver giordt, aldeles tvivler om hans Tilværelse. Jkke desmindre indkaldes han herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel at melde sig for os med lovantageligt Beviis omhans Tilværelse og Opholdsted, for derefter at modtage ovennævnte ham vilkaarlig legerede Capital, hvilken i manglende Fald bliver efter Testamentes Bestemmelse Disponeret. Christiania og Foss i Lier ved Bragnæs, den 23de Junii 1794. M. A. v. Sundt, Capitain J. Sandberg, Sorenskriver. Foruden bekiendtgjort Proclama for vedkommende Retter, hvorved Debi= og Creditorer med Aar og Dags Varsel fra Dato, ere indkaldte at melde sig i den af os fremholdende Skiftebehandling efter afg. Kiøbmand Vallentin Hyn, bliver saadant endvidere herved giennem de offentlige Tidender kundgjort til Efterretning for enhver, med Anmodning, at de, som pligter noget til Boen, vilde uopholdelig indfinde sig med Betaling, og de der har at fordre, i lovlig Tid at indkomme med beviislig Rigtighed derfor, da al tilbørlig Ret skal vederfares enhver. Bergen, den 18de Augustii 1794. Frich. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Dencivile Skifteret udi Frederichshald bekjendtgiør herved, at ligesom Kiøbmand Johan Bruun her i Byen afvigte Julii Maaned ved Døden er afgangen, saa er og Boet strax taget under behørig Behandling. Til dette Skiftes Endskab er det altsaa herved indkaldes alle Boets Credi= og Debitorer med Aar og Dags Varsel at møde inden Skifteretten, de første at legitimere deres Fordringer og de sidste at betale deres Gield; ligesaa indkaldes Arvingerne (hvoraf en Søn Theodorus Nicolai Bruun, skal være død i Holland og efterladt sig Børn) enten selv eller ved Fuldmægtig og Formynder at indfinde sig og legitimere deres Arveret, da enhver skal nyde lovmedholdig Ret. Frederichshald, den 16de Augustii 1794. Leth. Heiberg. Kløcker.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Efter her paa Stedet afdøde Skipper Jaen Jacobsen og Hustrue Gunnild Sophia Simonsdatter, er Boet taget under Skifte=Rettens Behandling, hvorfor til Skiftets Endskab herved med 12 Ugers Varsel indkaldes de bemeldte Afdødes Credi og Debitorer, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og de sidste at betale deres Gield; ligesaa indkaldes deres fælleds Arvinger, de Myndige selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige med Værger for at legitimere deres Arve Rettighed, da enhver skal nyde lovmedholdin Ret. Frederichshald, den 16de Augustii 1794. Leth. Heiberg. Kløcker.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Omendskiøndt her afdøde mindreaarige Student PedeKaasbøll Tordenskjolds ringe Boe ey kan betale Skifte= og Begravelses Omkostningerne, bekiendtgiøres Dødsfaldet og Skiftet for Credi= og Debitorer, nærværende og fraværende, myndige og umyndige Arvinger, som ere: Moder, Fuld= og Halv forskende; alle lovlig at melde sig hos mig som Skifteforvalter, inden de i Lovens 5te B. 2det Cap. 4de Artk. og 5te B. 13de Cap. 27de Artk. foreskrevne Tider. Anden Proclamation formaaer Boet ikke at bekoste. Christiansund, den 29de Julii 1794. P. S. Marstrand.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Da afg. Elias Prøyslers Enke Anne Prøysler, den 20de Junii sidstl. er ved Døden afgaaet her i Bragernes, og hendes Stervboe derefter taget under lovlig Skiftebehandling; saa indkaldes herved den Afdødes Creditorer inden lovbefalet Tiid at indfinde sig med deres Fordringer hos os som Stedets Skifteforvaltere. Ligeledes indkaldes den Afdødes ældste Søn Christian Prøysler, som de nærværende Arvinger ikke veed hvor han sig opholder. Bragernes, den 2den Augustii 1794. Strøm. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
NB. Paa Hr. Justitsraad og Foged Cloumanns paaboende Gaard Myen i Hviderøe Præstegield i Øvre Tellemarken er ved Døden afgaaet Jomfrue Kirsten Qvist, hvis ringe Efterladen skab af mig som Skifteforvalter er taget under lovlig Behandling; thi bliver bemeldte Afdødes Arvinger samt Credi og Debitorer indkaldte at møde hos mig inden den Tid Loven foreskriper. Sundbøe pr. Schien, den 4de Augustii 1794. Wamberg, Cancellieraad og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Da Hr. Morten Abildgaard, Sognepræst til Faaborg, Meenighed i Aggershuus Stift, den 6te Martii sidstleden ved Døden er afgaaet, saa skulle jeg herved paa egne og samtlige myndige Arvingers Vegne, indkalde den Afdødes Credi= og Debitorer, at melde dem i Stervboet inden den i Loven befalede Tid. Faaborg Præstegaard, den 4de Augustii 1794. Jens Abildgaard, Capellan propersona. I Compagnies Herrer Interessentere indleverede 4655 gamle saa de nye Actie-Breve for de til Dato at det Danske Auatiske Actier nu ere udfærdigede, saa behage vedkommende Eyere af fornævnte Actier, imod at udlevere de Dem af Compagniets Bogholder Hielte for de gamle Actier meddeelte Interims Beviser, alle Sognedage fra 10 til 2 Slet (Löverdagene allene undtagne) hos ham at afhente de dem i Fölge samme tilkommende nye Actie-Breve. - Tillige anmodes Eierne af de 145 gamle Actier, som ey endnu ere indleverede, om til Compagniets Bogholder jo før jo heller, at indlevere deres Actie-Breve imod hans Interims-Beviis, paa det at de nye Actier for samme kan blive udfærdigede, og den fornödne Orden derved snarest muelige blive tilveyebragt. - Endelig bringes ved denne Leylighed, Erindring, at uagtet vores, i Fölge General-Forsamlingens Rasolution af 10de April 1793, gjorte peremtoriske Indkaldelse, findes Eieren af Action No. 1419 der lyder paa Ihændehaveren. endnu ikke at have tegnet sig som Interessent i Compagniet, efter den nye Octroy af 21de Martz 1792, des Aarsag han herved endnu engang anmodes om, saaden at melde sig inden 14ter Dege fra Dato, da den Kongelige Resolution af 14de October, 1791 i andet Fald vil blive til Fölge.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Directionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske compagnie. Christianshavn, den 25de Junii 1794. følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for i hossatte Priser at faae: Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Surplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pire1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 3 Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1794-09-05
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange os Øl søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien, Henoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men landt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkjøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde Nr. 93, for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Manland, den 13de August. Erkehertugen vor Gouverneur var afreist til Turin, for at tale med Kongen af Sardinien. Den 8de begav han sig til den østerrigske General Savigliane. General de Viins siges at skulle reise tilbage til Tydskland. J dette Fald skal var Gouverneur paatage sig Hovedcommanden over Armeen. Den 10de undersøgte Hs. Kongel. Høihed Fæstningen Ceva, og besaae Leiren af 15000 Mand ved Morozzo. Som man erfarer, ere de Franske trukne ind med klingende Spil i Boves, hvor de nu forskandse sig.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Mayland, den 18de August. De Franske have i Piemont, efter et haardnakket Slag, erobret Høiene af Ceva, hvorved de dog have mistet 1500 Mand. Paa de Alliertes Side skal der, de viemontesiske Tropper uberegnede, være blevne 2000 Crogter. - Deti mod ere de Franske blevne slagne tilbage ved Høiene af Tende, hvorved de have mistet meget Folk deres samtlige Bagage, Kanoner, Krigs= og Mund-Fornødenheder, samt deres Krigkasse.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Paris den 22de August. J Forgaars Aften Kl. 9 udbrød i den store Nationalbygning i Unite (Abbediet St. Germain) hvor et Salpeteroplag laae, en heftig Jldebrand, som var saameget farligere, saasom der i Nærheden endnu var et Oplag af en halv Million Pund Salpeter, samt store Kul og Brændemagasiner og et stort Salpeterraffinaderie. Lærlingerne af Martisskolen og mange Borgere ilede til for at slukke, og om Natten Kl. 1 var den største Fare forbie. Efter den Beretning, som Bar rere derom har aflagt i Conventen, ere kun 15000 Pund Salpeter og en Deel af det i Spisesalen sammesteds staaende, Bibliothek brændt, men Manuskripterne ere frelske. Jlden er ikke heller paasadt af Jldesindede, men af en Hændelse.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Conventen har decretert en ærefuld Anmeldelse af alle deres Jver, som have hiulpet at slukke, og en Fortegnelse over den Skade, som ved denne Jldebrand er tilføiet Borgerne. Den diedenhofenske Merlin har afløst den doupanske paa Præstdentstolen i Conventen. Barrere anmeldte i Gaar forlisset. af Calvi paa Corfica. Tabet af denne De tilskrev han Paalis Forræderier, som han kaldte Frankrigs gamle Fiende, samt Besiddelsen af Middelhavet som nu er i Engelands Magt, at man altsaa ikke havde kunnet ile Calvitil Hielp, som desuden havde udholdt 2 Maaneders Beleiring tilligemed alle medfølgende Ulykker medens hvilken Besætningen havde viist den største Taalmodighed og republikansk Mod. Til Slutning sagde Barrere: "Borgere, Øen Corfica tilhører den som er herre over Middelhavet, og dette Herredømme, har Naturen decretert for Frankrig. Paa vor Marine i Toulon bliver virksom arbeidet, og det paaligger vore Søefolk at bringe Naturens skiønne Decret i Erindring paa DenCorfica og i de levantiske Havne. J Gaar blev tilkiendegivet Conventen, at Paaderne til det meget noperlige Ferrariske Generalkort over Belgien ere blevne fundne nedgravede i en Kielder i Brussel. Dette Kort er en Følge af Generalkortet over Frankrig, og i samme Format, og Conventen har beordret Pladerne til Paris i Krigsdepotet.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Hulst, den 26de August. Endnu har Fæstningen Stuis ikke overgivet sig; Fæstningsværkerne have ikke lidt noget betydeligt, Garnisonen har endnu Proviant til 6 a 8 Uger, og er rigelig forsynet med Ammunition. Sygdommene blant den franske Armer holde endnu bestandig ved. De Franske have beskudt Fortet Philippine, men maatte trække sig tilbage med uforrettet Sag.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
London, den 26de August. Afvigte Løverdag har Admiralitetet ladet bekiendtgiøre i Hoftidenden, at alle Officerer, som vare beskjæftigede med Matrospressen, havde faaet Ordre, at ikke presse saadanne Folk, som staae under Protection, eller kunne forevise et Tilladelsesbeviis, at de skulde være undtagne derfra, og at de hidtil meddeelte Protections=Beviser skulde være gyldige for et vist Antal og til en bestemt Tid. - Formodentlig har man derved havt den Hensigt, at tilfredsstille Folket, der hidtil var bleven bragt i Harnisk ved de Voldsomheder, som bleve udøvede ved Presningen og Hvervingen. Oprøret i London har siden i Løverdags lagt sig, og Pøbelen har ikke siden vovet, at nedrive Huse, eller sætte sig imod de bevæbnede Patrouiller, som med ladte Geværer rede omkring paa Gaderne, og have Bedre, at skyde. Man undersøger nu Karpt Misbrugene ved Rekrytteringerne og Seelenverkauferiet, for at afskaffe dem. J en berygtet Deel af Staden er der bleven opdaget Huse, hvor endog Børn vare indsperrede, for at transportere dem ud af Landet. -
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Den hele i virkelig Soctieneste anstillede brittiske Søemagt bestaaer nu af 96 Linieskibe paa 110 til 64 Kanoner, af 10 Skibe paa 50 Kanoner 125 Fregatter fra 24 til 44 Kanoner, og af 120 Skallupper og Kuttere, foruden leiede Fartøier, Kanonbaade, og Hverveskibe, hvis Antal beløber sig til 100. - Der skal virkelig være ankommen en russisk Escadre af 6 Linieskibe og 4 Fregatter, hvilken befinder sig i Vandene ved Leith. Admiralens Capitain har været i London, men er reist tilbage igien til Skotland. Den portugisiske Escadre, som bestaaer af 4 Linieskibe paa 74 Kanoner og smaa Skibe, skal med det første seile fra Portsmouth med Lord Howes store Flaade. Denne sidste bestaaer nu af 31 Linieskibe og 13 Fregatter. En Division af den franske Bresterflade krydser nu i Canalen. - Efterretningerne fra Nordameritalvde ikke meget beroeliggende for Fredens Vedligeholdelse. Breve fra Nyeyork og Boston paastaae at der herskeren saa almindelig Misfornøielse over den brittiske Gouverners Skridt i Canada og den Fornærmelse, han har tilføiet det amerikanske Gebet, at al General Washingtons Forsig, tighed og Klogskab behøvedes, for at forebygge et Fredsbrud.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Jmidlertid er det dog ikke endnu kommet til noget Virkeligt, og blot en Provianttransport, som var bleven sendt efter den til Grændserne af Canada maacherende amerikanske GeneralWayne, er bleven anfaldet af Jndianerne, hvorpaa der blev strax udspreedt, at der vare Engelændere blant samme. General Wayne er fra Nyeyork af bleven forstærket med 1500 Mand, og man frygtede i Qurbeck for et Angreb paa de en gelske Grændseposteringer, hvorhos man tillige dadler LordDorchesters og Gouverneur Simcors Opførsel, som har givet Anledning dertil. E. Sk. Lord Howe er allerede gaaet til Søes med sin Fiende, som nu foreenet med de portugisiske Skibe er 35 Linieskibstærk.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Breda, den 27de August. I Gaar gjorde de Franske et almindeligt Anfald paa vore Forposter. I Besynderlighed var en Fægtning 3/4 Miil herfra meget heftig, hvor de Franske vare 600 Mand stærke, og havde 3 Kanoner hos sig. Vore Tropper have holdt sig tappert, slaget Fienden tilbage og forfulgt ham til Vestvesel 5 Mile herfra indtil paa den halve Vei til Antverpen. Her er man bestandig paa sin Post, og Kanonererne have sidste Nat maat være paa Volden med brændende Lunter ved Kanonerne.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Cøln den 28de August. Den østerrigske Armee ved Maas bliver nu regnet som 120000 Mand, som ere paa det bedste proviamerede og udmunderede. J alle deres Leire hersker Overflødighed. Det heder, at til Maastricht vare 10 Fade med hollandske Ducater ankomne, som Generalstaterne tilsendte den østerrigske Armee. J Lüttich have Franskmændens ganske revet Taget af Hovedkirken og paa engang ført 300 Vogn med Jern, Kobber og Tin derfra til Frankrig. J Brabant aflene skulle de have taget 18000 Heste og ført Bispen af Namur som Gidsel til Paris.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Tilborg ved Herzogenbusch, den 28de August. J Forgaars have vore Forposter været sammen med de Franske, hvorved den hannovenske Major von Linsingen blev gjort til Fange. J Gaar var et betydeligt Antal Franske Hilvaarnbeck, 2 1/2 Miil herfra. Thournhent og Arendonstaae 2 stærke Colonner af Fienden.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Amsterdam, den 30te August. Adskillige Breve fra Herzagenhusch melde, at de Franske under General Jourdan nærme sig i 5 Colonner vor Replibliks Grændser. Den 28de ere allerede 600 Mand ankomne til Oirschot, imellem Eyndhoven og Herzogenhusch. De lade sig give Victualier, Klæder, Penge &c. af Landsbyerne, og plyndre allevegne.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Haag, den 30te August. J Forgaars kom Arvestatholderens Generaladjutant fra Breda hertil, og bragte Generalstaterne den Efterretning, at der den 20de var forefaldet adskillige Fegtninger ved Breda, i det de Franske havde angrebet de engelse, hannoverske og hollandske Posteringer, men vare blevne allevegne slagne tilbage. Disse Fegtninger vare saa nær Breda, at Arves at holderen og hans Gemalinde tilligemed begge Prindsesserne kunde see dem fra Voldene. Jmidlertid synes disse Angre kun at være skeet, for at dække et rigtigere Angreb, som de Franske paa Siden af Nedermaas ville foretage, hvorhen de trække sig for at forene sig med den Deel af Moselarmeen, som skal trænge ind i det Jülichske. Skulde denne Forening saa Sted, hvorpaa man dog endnu tvivler, saa skulde denne Forening have samme Følger for benævnte Egne, som Sambrearmeens Forening med den Flanderske har haft for de øster, rigske Nederlande.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Thorn, den 30te August. Jnsurgenternes Anfører Kortindko er nu ikke længer i sin forrige gode Tilstand ved Warschen, saasom mange af hans bedste Skandser tillig med Skydset ere ham fratagne, hvorhos han skal have mistet henved 1400 Mand. Alt svært Skyds er nu ankommen i den kongel. Leir for Warschau; og ved de sidste Efterretningers Afsendelse var intet meer i Veien, før at angribe den forstandsede Stad Warschau selv. Ved den warschanske Forstad Plaga ventedes med det første 10000 Mand Russer. - Allerede i Dag 8 Dage, da man i den nærliggende Forstad fandt Jld anlagt, fik man her Efterretning om de i Sydpreussen udbrudte Uroligheder, og at en vis Kastellan heyde i de forrige Woywodskaber Guisen, Brzesaciusko og Jnowrozlaw opvakt en Opstand og deri et terligner Kosciuske. De derom udbredte Rygter vare meget foruroeligende og det hedde endog, at Polakkerne vilde ogsaa gaae løs paa vor Stad. Man vil for vist vide saameget, at Polakkerne have indtaget Stederne Gnesen, Briese, Kalisch, Lissa, Strelne i Netzdistrictet, Gembice, Polnischkrone, Zain, Sinzewo, Roziejewo, Klodowa og Wloclawech, gjort de der værende svage preussiske Garnisoner til Fanger, bemægtiget sig Kasserne, arreftert Officianterne, samt ladet Borgerne og Jndbyggerne aflægge Trorskabs=Eeden til Rerubliken Pohlen paa Konstitutionen af 1791, videre at de have anholdt en Munitions= og Krudtransport, som gik fra Granden til den kongelige Leie for Warschau, og kastet nogle Fartøyers Ladninger i Weichsen. Posen skulle de ogsaa true, men Besætningen sammesteds giør forsvarsanstalter, J Lissa skulle adskillige tydske Jndbyggere være blevne ved Stadens Forsvarelse. De Geistlige begunstige Jnsurrectionen fra Prædikestolene. Ved Priesch skulle Jnsurgenterne forskandse sig og holde en Landdag i Gnesen.
Berlingske Tidende, 1794-09-08
Berlin, den 2den September. J Løverdags er her indløbet den officielle Beretning, at Generallieutenant Schønfeldt har den 27de forrige Maaned slaget Jnsurgenternes General Madalinsky tilbage med et anseligt Forliis af 700 Mand Døde, og den største Deel af hans Artillerie, da han vilde gaae over Narewfløden, samt fuldkommen ødelagt Resten af hans Corps. Den følgende Dag har en Kongel. Felkjæger fra Hovedqvarteret bragt den behagelige Efterretning at de Kongel. Tropper under General=Major Gehas Anførsel, have, den 26de f. A. med største Tapperhed angrebet for Warschauet Corps af Jnsurgeniernes Hovedarmee, som commandeertes af Fyrst Ponia towtky derpaa besteget 6 fiendtlige Redouter paa hiin Side ef Landsbyen Opalin, og erobret 11 Kanoner. Hs. Majestæt Kongen har selv i allerhøieste Person været nærværende ved Angrebet. Vor Armee staaer nu i Flanken af Koscinskos Forstandsninger, og vore Forposter ere rykte frem til tærved Marimont. Forbemeldte Madalinsky har, sandsynligen havt den Hensigt, at trænge ind i Sydpreussen, og komme det sig sammesteds indsnegne lille Antal af Confoedererte til Hielp. Men hans Forsæt er nu tilintetgjort, og det Jndre af Provinsse ere nu ogsaa allerede de nødvendige Anstalter søyede til at standse af Uorden. - Miinger virklig den 12te August taget i Besiddelse af Russerne. Bemeldte Dag angrebe de russiske Generaler Kiørring, Subow. Cziziano og Hermann, overhovedet 15000 Mand stærke. du pohl Ee litthaulske Armee ved Wilna Sloge den saaledes, at af 3 pohiske Regimenter kom kan nogle faae Mand derfra, Resten jøge de giennem Wilna besatte herpaa Staden, uden at plyndreden, med 20 9 Mand, og leirede sig deres. ter paa den store Vei til Grorno. Den 13de hede Præsterne opgravet den i Wilnadrædet Koffekowakyt Legeme, og høy idelig begravet det. Ved Slonin skal den russiske Genetal Vorfelden staae med 12000 Mant med 15000 Polakker, under General Sierakow. Efteren Privatberetning er den brave Oberst Szekali, som fra Rhinarmeen var biordret til Kongen i Pohlen, bleven af den pohlske Grev Scarbech, som han, ledsaget kun af en Rideknegt mødte, efter en kort Samtale paa en lumsk Maade skudt ihiel. Rideknegten skal derefter paa Stedet have skudt Morderen. Oberstens Død bliver almindelig beklaget.