JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
Undertegnede anbefalet sig med bedste tørt og fiint raspet Brasilientræ til 3 1/2 Rd. 100 Pd. Bjerrum. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesmig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lanenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: At vi, efter Handelshuset Be Bruun & Søn og dets Jnteresentere Agent Hans Brøchner Bruun samt Kjøbmand Thøge Brochner af vore Kjøbstæder Fredericia og Assens, deres herom allerundanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handelshuus og Jnteresen, tere ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercuur, samt Ribe og Fyens Stifts Aviser 3de Gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos disse, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Handelshuset og Jnteresentere at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februarii 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet udrykkes i fornævnte Tidender, samt læses for ved kommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 20de Decbr. 1834. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stamann. Ortted. Latten, Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
Bevilling for Handelshuset B. Bruun & Søn og Jnteresentere til ved Proclama i Aviserne, at indfalde alle dem som have noget at fordre, enten paa bemeldte Handelshuus eller Jnteresentere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle og enhver som maatte have noget at fordre, hos Handelshuset B. Buun & Søn eller undertegnede dets Jnteresentere til for os, inden foreskrevne Tids For leb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Assens og Fredericia den 24de Decbr. 1834. Bruun. Brøchner. chner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
At det mellem Undertegnede hidtil bestaaende Jnteresentskab under Firma B. Bruun & Søn, ophører fra 1ste Jan. 1835 bliver herved bekjentgjort. Handelen i Assens fortsætter jeg Bruun for min egen Regning under Firma B. Bruun & Søn, og jeg Brøchner vedbliver Forretningerne i Fredericia for egen Regning og under mit eget Navn. Assens og Fredericia den 31te Decbr. 1834. Bruun. M. Brøchner ) 4de Classe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
Proclama. No. 3 Pd. 1834. J Anledning af min Hustrue, Antoinette Elisabeth født. Rosenørn-Lasson, hendes dødelige Afgang, og de jeg med Kongelig allernaadigst Bevilling sidder i uskiit Boe, indfaldes ved dette Proclama i Overeensstemmelse med Pl. 26 August 1785 og Pl. 2 Juni 1819, samtlige bemeldte min Hustrues og mit Fælledsboes Creditorer, saavelsom Enhver der i nogensomhelst Henseende maatte formene sig at have nogen Fordring paa os eller vor Boer at fremkomme med saadant deres Krav, inden 12 Uger fra dette Proclamas lovlige Bekjendtgiørelse, for mig i min Bopal paa Gaarden Hopriis i Jkast Sogn Ringkiøbing Amt, under Fortadelse af deres Fordringer ifølge Pl. 26 Martii 1790. Til Bekræftelse under min Haand og Forsegling. Høytiis den 21de December 1834. Lorenz Lund. (L. S.) 176 Rbd. 95 5 s. i rede Sølv under Møgeltønder Birks Overformynderie, kan strax imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans hos undertegnede Skifteret. Møgeltønder den 24de December 1834. Holm. Feddersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
Da jeg har etableret mig i Sønderportsgaden No. 196 med et Assortement af engelske og tydske Staal- og Jern=Varer, lakkerede, platterede, Gaalanterie og Nürnberger=Varer, ligesom ogsaa fiint Gjøren m. m., giver jeg mig den Frihed at anbefale mig det ærede Publicum. Ribe d. 19de Decbr. 1834. H. C. B. Krebs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-02
Bekjendtgjørelse. Til en bedre Indretning af Friebefordringsvæsenet i öster Vester og Skads Herreder her i Amtet er truffet den Foranstaltning, at Requisition af Befordring i dette District, som forhen formedelst Amtstuens Fraliggenhed ofte skeete directe til Sognefogderne, for Fremtiden skeer hos Hr. Bye og Herredskriver Heilmann i Varde, som mod Foreviisning af Vedkommendes Pas paa frie Befordring, foranstalter Tilsigelse af Befordringer. Hvilket herved bringes til offenlig Kundskab. Ribe Stiftsamthuus den 30 December 1834. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. eide. Cliis. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Nr. 2. Tirsdagen den 6te Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Udenlandske Efterretninger. Spanien. J de nordlige Provindser er det atter gaaet blodigt til. Efter den dobbelte Seier den 12te Decbr. kom det den 15de til en ny Træfning imellem Zumalacarreguy og Generalerne Cordova og Oroa. Begge Parter tilskrive sig Seieren. J en af Quotidiene meddeelt Bulletin hedder det, at efter Fægtningen ved Soleada blev Zumalacareguy staaende i Zuniga og ventede paa et Angreb af Orog og Cordova. Den 15de nærmede Sidstnævnte sig Broen ved Arquija med 6000 Md., angreb den fire Gange, men blev hver Gang med Tab dreven tilbage. Han forsøgte dernæst at passere et Vadsted; men, da ogsaa dette mislykkedes, trak han sig ved Nattens Frembrud tilbage til Lys Accos, hvorhen ogsaa Oroa. som fra en anden Side, men forgieves, havde forsøgt at falde Zumalacaregur i Ryggen, med Nød og næppe undkom. Efter denne fuldstændige Seier, - hedder det videre - hvorved Fienden mistede 2000 Md., begav Zumalacatteguy sig med sine Tropper til Lan Dalen (hvilken Bevægelse - vel at mærke - ikke var en Fremrykken, men en Tildagegang). - Ganske anderledes lyder Beretningen fra General Cordova, som mælder, at han og Oroa paa een Tid angreb, hiin ved Arquiia, denne ved Zuniga; at Fienden efter en heftig Kamp flygtede i den største Uorden; at Rebellerne vare demoraliserede, halv nøgne, fulde af Utilfredshed og i den yderste Forvirring; at Cordova selv havde sat sig i Marsch, forat forene sig med Orog og dereftet at forfølge dem med al mulig Udholdenhed. Af andre Beretninger, som deels Jndicateur de Bordeaux, deels Breve fra Bajonne meddele, seer man, at Kampen blev fortsat d. 16de og 17de; at General Mina havde forladt Pampelona med 2000 Rd., for at støde til Divisionerne Cordova og Oroa; at fremdeles GeneralManso med 3000 Mk. og desuden Garnisonen fra Vittoria og El Pastor vare i Anmarsch, og at man ventede, at Zumalacarregup, hos hvem D. Carlos selv var tilstede, vilde, uagtet sin Stillings Fasthed, blive aldeles ødelagt. J Anledning af Træfningerne d. 12te har Mina udstedt en Proclamation til Soldaterne, hvis Mod og Tapperhed han priser, og til Navarteserne, som han indstændig opfordret til at forlade Tyrannen, som kræver deres Fædre, Brødre, Børn, Liv og Gods til Offer for sin Herskesyge, og derimod slutte sig til deres Vicekonge, Landsmand og Ven, som vil redde dem, beskytte dem og give dem Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
J Madrid, hvor der herskede stor Glæde over Dronningens Vaabens heldige Fremgang, var ProcuradoresKammeret blevet færdigt med Debatterne og Civillisten. Commissionens Forslag, som gik en Middelvei mellem Regjeringens Fordringer og Oppositionens Ønsker, bleve alle antagne. Dronningens Civilliste blev ansat til 28 Mill. Realer, Regentindens til 12, D. Franciscos til 3 1/2 os.v. Ved Forhandlingerne om Udentigs=Budgettet bleve der gjorte Jndvendinger imod Gesandternes Antal og Lønning. Hr. Gonzales meente, at disse Folk, som alle hørte til det rige, Aristokrati, burde gjøre sig en Ære af at tjene Fædrenelandet uden Løn, og Hr. Arguelles dolerede bittert over, at man med stor Bekostning holdt Gesandter hos Magter, som vægrede sig ved at anerkjende Dronning Jsabella, og fandt det i høi Grad oprørende, at man betlede om en spansk Dronnings Anerkjendelse hos Hoffet, som, hvor mægtige de end vare, dog ikke formaaede at give hende en saadan Støtte, som den, hun havde i Folkets Kjærlighed. Jmod disse Bebreidelser søgte Hr. Martine; de la Rosa at forsvare Ministeriet. - Dronning-Regentinden kjørte daglig ud med den lille Dronning Jsabella og blev stedse venlig modtagen. Llander udviklede stor Virksomhed, som Krigsminister. Han skal være beskeftiget med en fuldstændig Reorganisering af Hæren og af Regentinden, være forsynet med ubetinget Fuldmagt til dette Øiemeds Opnaaelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Hollandsk-Belgiske Anliggender. Hr. Gendebien har tilstillet Udenrigsministeren 11 skriftlige Spørgsmaal, disse Anliggender angaaende, hvilke Spørgsmaal Ministeren besvarede med temmelig Bestemthed i Kammerets Møde d. 24de Decbr. Man seer deraf, at der fra den tydske Forbundsdag slet ingen Meddelelser ere skeete, med Hensyn til Luxemburg; at fra de belgiske Agenter i Udlandet heller ingen Meddelelser ere skeete, angaaende Østerrigs, Preussens og Forbundsdagens Anskuelser og Hensigter, med Hensyn til dette Storhertugdomme; at Ministeriet heller intet Bestemt veed om Kongen af Hollands Fordringer hos Forbundsdagen, Luxemburg angaaende; at Regjeringen har fra det nuværende engelske Ministerium erholdt Meddelelser, der ere beroligende, saavel for den europaiske Fred i Almindelighed, som for Belgiens Uafhængighed i Særdeleshed, og berettige til den Forventning, at det nærværende Ministerium vil, med Hensyn til Belgien, respectere alle de Forpligtelser, som dets Forgængere have indgaaet; at der endelig ikke er Grund til at tvivle om, at jo Belgien i paakommende Tilfælde kan tegne ei blot paa Frankerigs, men ogsaa paa Engellands Understøttelse. - Et ministerielt Pariser. blad petter, at den franske Regiering vil af finantsielle Hensyn afholde sig fra al Jndblanding i de hollandske belgiske Anliggender, saalænge Belgien kan forsvare sig selv; men saasnart den ringeste reelle Fare for Leopolds Trone indtræder, vil Frankerig ufortøvet ile til Hjælp. Derimod vil Quotidienne vide, at ved den russiske og den preussiske Monarchs Sammenkomst i Berlin er det definitivt blevet besluttet, ikke at taale nogensomhelst Magts videre Jndblanding i den hollandske belgiske Sag, og at betragte en mulig Jntervention fra Frankerigs Side, som en Krigserklæring. - Det Amsterdammer Handelsblad erklærer at have søgt Oplysninger fra Armeen, i Anledning af de Yttringer, som i det belgiske Repræsentantkammer ere fremførte om den krigerske Holdning, hvilken Holland paa een Gang skulde have antaget; men at dets Correspondenter eenstemmig have mældt, at slet ingen udsædvanlige Bevægelset fandt Sted i Hæren; at Regjeringen tværtimod var betænkt paa Reduction og Besparing, hvis ellers ikke de belgiske Rustninger og Uvisheden om Grunden til disse skulde, ogsaa fra Hollands Side, gjøre en Forøgelse af Stridskræfterne fornøden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Frankerig. Af Marskalk Soults Gjenindtrædelse i Erbinettet bliver der vel Intet, hvorvel det stedse bliver sandsynligere, at Mortier vil komme til at nedlægge sit Præsidium tilligemed Krigsministeriet. Hvor ringe Begreber man end har havt om hans parlamentatiske Talenter, saa have dog disse viist sig at være under Forventningen, især i Mødet d. 24de, i hvilket en, Militærfaget ene angaaende Lov blev stærkt anfægtet, uden at Marskalken mælede eet Ord, end ikke paa direct Opfordring. Der har da ogsaa været Tale om, at General Guilleminet skulde blive Krigsminister, og Præsidentskabet overdrages Thiers eller Guizot, eller, hvad Coureren vil vide, at Admiral Duperts skulde blive Præsident og General Detaux Krigsminister. - Fyrst Talleprand vil ikke meere vende tilbage til London. Journal des Debats nævnet, som hans Eftermand, General Sebastiani. Denne Udnævnelse har meget overrasket Pariserne; thi da Sebastiani stedse har viist sig som en saare føielig Diplomat, villig til at give efter for fremmede Tilskyndelser: saa anseer man ikke ham for at være en Mand, der kan byde det engelske Torycabinet Spidsen. Medens under disse Omstændigheder nogle Blade tvivle om, at Hr. Sebastiani, hvis Helbred heller ikke er den bedste, vil ombytte den milde neapolitanske Himmel med Themsens Taage, paastaae andte, at det Hele kun er et Fiis, idet nemlig Ludvig Philip, efter den gamle, kloge Talleyrands Raad, vil undgaae enhver Berørelse med det nye engelske Cabinet, hvorved man, efter dettes formodentlige nære Oplysning, kunde prostituere sig for det efterfølgende, og at, da dog Hof lighed bød ikke at tøve længere med at udnævne Talleyrands Eftermand, Valget er faldet paa Sebastiani, forat vinde Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Indenlandske Efterretninger. Den ved Plakat af 10de Octbr. 1831 bestemte Jndførselstold af 3 Rbd. 12 s. Sølvmynt pr. 100 Pd. Jernstøbegods, saasom Gryder, Kakkelovne, Kugler, Plader a. skal fremdeles være gjældende i 3 Aar, fra 1ste Januar 1835 af at regne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Onsdagen d. 24 Decbr. overrakte Hr. Bator Schoulz v. Ascheraden Hs. Majest. Kongen sit Creditiv, som overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister fra Hs. Majest. Kongen af Preussen, ved det kongelige danske Hof.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Geheime-Legationsraad M. Classen har udsat en Belønning af 100 Rbd. r. S. for den bedste Besvarelse af følgende Spørgsmaal: "Hvilke ere de hyppigste Feil og Misgreb, som Forældre af Middelstanden, gjøre sig skyldige i ved deres Børns Opdragelse, og hvilke ere de Grundsætninger for Ungdommens Opdragelse af begge Kjøn, som, med Hensyn til privat og offentligt Vel, i denne Stand helst bør følges." Afhandlinger om dette Spørgsmaal bedes indsendte til den gyldendalske Boghandling inden 1ste Aug. d. A. Det kongelige danske Videnskabernes Selskab har fundet sig foranlediget til at forlænge Jndsendelsestiden for Priisskrifterne over Opgaven: "at give en fuldstændig historisk Beskrivelse over en eller anden at Danmarks Localiteter, o. s. v." indtil Slutningen af Februar 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
En i "Dagen" indført Afhandling af AlgreenUssing "Om Almeenaandens Oplivelse" vækker megen Opmærksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Ved Opførelsen af Goethes Egmont for nylig paa det kongelige Theatet blev den berømte Stene mellem Egmont og Alba (Nielsen og Ryge) mesterlig udført, og endogsaa enkelte af Egmonts Repliker applauderede f. Ex. hans kraftige og frimodige Svar paa Albas Yttring om Kongens Ret til at gjøre Jndgreb i Statsforfatningen: "Og ere disse vilkaarlige Forandringer, disse uindskrænkede Jndgreb af den høieste Magt, ei Forbud paa, at En vil gjøre, hvad Tusinde ei burde gjøre, Han vil ene gjøre sig fri, for at kunne tilfredsstille ethvert af fine Ønsker, udføre enhver af sine Tanker. Og om vi satte vor hele Liid til ham, en god, viis Konge, siger han os da god for sine Efterfølgere? at ingen vil regjere uden Hensyn, uden Skaansel? Hvo frelser os da fra fuldkommen Vilkaarlighed, naar han sender os sine Tjenere sine Nærmeste, som uden Kundskab om Landet og dets Fornøden beder, skalte og valie efter Behag, ei finde nogen Modstand, og vide sig fri for hvert Ansvar. (Khop.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Man seer af Bladet Fædrelandet at Staten besidder for nærværende Tid Landgodser af circa 12000 Tønder Hartkorn, omtrent til en Værdie af 67 Millioner Rigsdaler. Jfølge Hamb. Cortesp. er nylig det herlige Gods Brahesborg bleven solgt for 230,000 Rigsdaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Dr. Bansmann, som allerede i flere Aar med megen Held i Udlandet, især i Preussen har bragt Stammende til at kunne tale tydeligt og flydende, fik allerede 1831 kgl. allern. Tilladelse til ogsaa i Danmark frit og ubehindret at udøve sin Kurmethode, og er nu, i denne Hensigt, kommen hertil Hans Kunst har vundet en særdeles Erkiendelse hos flere af Tydsklands udmærkede Læger, og af det kgl. preussiske Ministerium for Medicinal Anliggender er det blevet ham paalagt at udøve sin Kuur- og Lægemethode i hele Riget, især i saadanne Seminarier, med hvilke der ogsaa er forenet Døvstumme-Jnstitutet. Dette Hverv har han allerede heldigen udført. Det er ikke allene tilladt ham at practisere i næsten alle tyske Stater, men ogsaa i Svettig. Han anvender sin Kunst paa Stammende, af enhver Alder fra det 7de Aar, og er forsikkret om at skaffe dem Helbredelse for det Onde. "Sandhedsfaklen" paatales bl. A. at RegnVandet drypper undertiden ned igjennem Loftet paa Hovestadens siirlige og smagfulde, men tegtignok ikke solide Fruekirke. At saadant kan finde Sted vel dens af blot Forskalling og Gibsning sammensatte Hvelvinger, er baade begribeligt og undskyldeligt, naar man engang har valgt denne Sammensætning; men just med Hensyn til Svagheden heri burde det øverste Tagværk, som er dækket med Kobber, være saameget desto stærkere og jevnligen eftersees. Hr. N. Langkilde paa Biskopstorp, paa Langeland, bekjendtgiør, at han, eftersom Tyverierne nu der i Egnen drives med en næsten mageløs Oristighed, har søgt at beskytte sin Eiendom ved anlagte "skarpladte Selvskud" omkring alle Gaardens Bygninger, saa at Enhver, der ikke følger de rette Veie til Gaarden, selv maae tilskrive sig den Skade ham tilføies.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Odense stode lige til Julen i fri Luft Rosentræer med Blomster og frodige Knopper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
J Fyen er det kommet til Protes i Anledning af Valgmødet i det 15de Landdistrict. En betydelig Deel af de vælgende havde til et vist Moment givet en Arvefæstet deres Stemme som Deputeret, saa at han havde et overveiende Antal Stemmer for sig. Da indtraf den Omstændighed, at idet Valgene foretoges i en Kroe, udspredtes det Rygte, at den omtalte Arvefæster var under Justitiens Tiltale, og at derfor Vaal. get af ham vilde ansees for ugyldigt - hvilket Regtealmindelig erklæres for grundfalsk ; heraf blev alligevel følgen, at Manden fra det Øieblik af ingen flere Stemmer fik, og hverken blev Deputeret eller Suppleant. Han har senere indstævnet Vedk. for en Politiret, og nedlagt Paastand paa Æresopreisning. Sagen er ikke bleven forligt, men svæver for Retten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Den nylig fortalte Skændselsdaad, der skulde være udøvet imod en Meierske i Fyen, har ikke stadfæstet sig. Formodenlig har er i afvigte Sommer paa Holkenhavn forefalden Slagsmaal imellem Meiersken og Malkepigerne, hvorved Første rigtignok blev mishanlet, men dog ikke slaaet tildøde, givet Anledning til Histori(Jizch. Ugb.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 2den Januar. Species 200 end solgtes til 12 Rbmk. 6 enfjerdedeel s. Bank-Discont 4 pC. Norske Speciessedler 170 enh. a 171.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
AVEKiöbs ES. Børnebal Den 11 Jan. 1835 hos Gjæstgiver, Joh. Tolsch. Ean de Cologne. til 6 - 10 og 16 s. Flasken, faaes hos Lorentz Frandsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Mandagen den 22de Decbr. 1834 blev i den Kongelige Lands Over samt Hof og Stads Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Slagtertrimester Hans Rasmussen i Egenskab af Værge for hans Hustrue, contra Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz og saaledes: Kiendt for Ret
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
De paaankede i Borgerbladet No. 9 for Løverdagen den 9de August d. A. under Overskrift Fleskehandlerinderne Mad. Limmer og Mad. Rasmussen i Klammerie med Høieren" mod Citantens, Slagterfrimester Haus Rasmussens Hustrue fremførte Beskyldninger, om, at have drevet uberettiget Udsalg, og ofte foranlediget Uorden, saavelsom den om hende brugte Benævnelse Fleskeprindsesse", bør døde og maatesløse at være, og ikke komme hende til Skade eller Forkleinelse paa Ære eller gode Navn og Rygte; og bør indstævnte Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, som Redacteur af bemeldte Blad, derfor bøde 500 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa betaler han og til Citanten denne Sags Omkostninger med 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved i Overeensstemmelse med den 20de 9 i Forordningen af 27de September 1799, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Comptoiret i ovenmeldte Ret den 30te Decbr. Hoff. Hoff. En Sølvspiseskee, mærket 1. R. i dobbelt Træk, er bortkommen fra sin Eier. For dens Tilveiebringelse erlægges dens fulde Værd. Man melde sig paa Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Directe arriveret Riger og Libauer Uhr let Hør sælges til billigste Priser hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Undertegnede anbefalet sig med bedste tørt og fiint raspet Brasilientræ til 3 1/2 Rd. 100 Pd. Bjerrum. Visrederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Sleswig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lanenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: At vi, efter Handelshuset B. Bruun & Søn og dets Jnteresentere Agent Hans Brøchner Bruun samt Kjøbmand Thøge Brochner af vore Kjøbstæder Fredericia og Assens, deres herom allerundanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handelshuus og Jnteresentete ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berling: ske Tidende, den Altonaiske Mercuur, samt Ribe og Fyens Stifts Aviser 3de Gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos disse, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Handelshuset og Jnteresentere at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februarii 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indryktes i fornævnte Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. - Hvorefter de Vedkommende lig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 20de Decbr. 1834. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Orsted. Lasten, Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Bevilling for Handelshuset B. Bruun & Søn og Jnteresentere til ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem som have noget at fordre, enten paa bemeldte Handelshuus eller Jnteresentere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle og enhver som maatte have noget at fordre hos Handelshuset B. Buun & Søn eller undertegnede dets Jnteresentere til for os, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Assens og Fredericia den 24de Decbr. 1834. Bruun. Brøchner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-06
At det mellem Undertegnede hidtil bestaaende Jnteresentskab under Firma B. Bruun & Søn, ophører fra 1ste Jan. 1835 bliver herved bekjentgjort. Handelen i Assens fortsætter jeg Bruun for min egen Regning under Firme B. Bruun & Søn, og jeg Brøchner vedbliver Forretningerne i Fredericia for egen Regning og under mit eget Navn. Assens og Fredericia den 31te Decbr. 1834. Bruun. M. Brøchner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
allernaadigst. Kongelig. privilegeret. sig. Adresse Avi som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 3. Fredagen den. 9de Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.