JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Blandinger. Afgahnerne, Grændseboere imellem Persien og Jndien, synes paa Veie til at spille en ligesaa betydelig Krigsrolle i dette som i det forrige Aarhundre, de. Deres nuværende Chan, Mohammed Dost, har slaget Shitherne gandske og aldeles i et yderst blodigt Slag, hvori mange Tusinde dræbtes, og ingen Pardon gaves. Da Britterne ere de Slagnes Bundsforvandte, komme de i Forlegenhed med hvorledes og hvormeget de skulle tage sig deraf. Afgahnerne ere udmærkede Rottere, tappre og desperate i Kamp; de Schiths ere i høi Grad disciplinerede, have europæiske Officerer, for det meste Franskmænd, og ere megetalrige. Deres Regent, Runseet Singh. Rajah af Punjah, Lahore og Kashemir, besidder meget udstrakt, Lande, og kaldes i Jndien. Nordens Løve og Rajaover de fem Vande. Han er en troe Allieret af det brittisk-ostindiske Compagnie, hvorimod Mohammed Dost er fjendtligsindet mod det. Derfor troer man ogsaa, at ifald Runseet Singh skulde blive styrtet, vil Compagniet blive nødt til at udvide sin Magt til Jndusfloden. Ovenmeldte Slag ansees for at være den vigtigste politiske Begivenhed som i mange Aar har tildraget sig i Ostindien, især fordi Runseet SingheNederlag vil tjene meget til at forstørre den russiske Jndflydelse. Aldrig har vel nogen Magt udøvet større Jndflydelse paa en anden, end Rusland for Øieblikket paa Porten. Under sin Nærværelse i Constantinopel skal Lord Durham formelig være falden i Forundring herover; ja man fortæller endogsaa, at Sultanen ved Afskeds-Audientsen havde medgivet ham mange Hilsener, til Keiser Nicolaus, og paalagt ham, ret at takke Keiseren for hans mange ydede Venskabsbeviser; hvorover den engelske Gesandt var bleven saa perpler, at han ei havde vidst at svare paa anden Maade, end ved et dybt Buk. Naar man ikke vidste, at Sultan Mahmud var altfor alvorlig til at tillade sig nogen Spøg, skulde man sværge paa, at et saadant Ærende til en engelsk Gesandt var Jroni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Den berømte Berliner Skuespillerinde Frøken v. Hagn, som var med i Kalisch, har ved Afreisen herfra, af den russiske Keiserindes egen Haand faaet et overmaade kostbart Brillantsmykke til Foræring for de Par Roller hun havde spillet. Alle de øvrige Skuespillere erholdt kostbare Ringe, Daaser, Uhre, &c. De spanske Balletdandsere, som i Fjor gjorde saadan overordentlig Lykke i Hamborg, erholdt for een eneste Dands, som formedelst sin usømmelige Frihed havde mishaget Keiserinden, alligevel udbetalt en Sum af 480 Dukater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Keiseren af Rusland har gjort endeel af sine Generaler, blandt disse Rüdiger, Geismar, Berg, Golowin, o. Fl. Foræringer af polske Godser paa 20, 30 a 40,000 Gl. Jndkomster, til Arv og Eie for dem og deres Descendenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Kongen af Preussen har givet ethvert af de Compagnier, der vare med ved Kalisch, 3 Æresmedailler af Sølv, med Hs. M. Navnetræk og Jndskrivt, "for Krigsfortjeneste." At bæres i et hvidt og pommerandsfarvet Baand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Ved en keiserl. Ukas er det forordnet i Rusland at Fremmede som befinde sig i russisk Krigstjeneste, ikke kunne ved deres Afgang gjøre Regning paa Pensioner a. saafremt de ikke forblive i Rusland, undtagen de Pensioner som de ere berettigede til paa Grund af Saar de have erholdt i Tjenesten. Ei heller tillades det Nogen at bære russisk Uniform uden i Rusland selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Til den Deputation fra Staden Warschau som under Keiser Nicolai's sidste Ophold sammesteds havde den Lykke at blive stædt til Audients, skal Allerhøistsamme, med et alvorligt Tilbageblik paa de ulykkelige Begivenheder i Aaret 1830, blandt Ander have yttret: at der var sørget for, at slige Begivenheder ei skulde kunne gjentages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Da den franske Gesandt i London, Grev Sebastiani, forleden Dag skulde gaae over fra Dower til Calais, og forefandt tvende Damppaketter, baade en fransk og en engelsk, til sin Disposition, foretrak han den engelske; men krænket ved denne Tilsidesættelse, forlod den franske Capitain Havnen paa samme Tid, og forcerede saaledes sit Maskineri, at han kom 40 Minuter for til Calais end Engelskmanden, der ved Ankomsten dygtig blev udlet af den franske Capitain og hans Mandskab. Grev Sebastiani ansaae det fordet klogeste Parti, selv at tage en Stemme med i Latter-Choret, og han havde saaledes den uskyldige Fornøielse at lee sig selv ud. Mendizabal. denne Spaniens Necker, (som bekjendt af isralitisk Herkomst) vækker for Øieblikket megen Jnteresse. Han er stor og slank af Væxt, har et tykt, sort Haar, et meget bevæget Minespil, forrige Øine, og blege, stærktmarkerede Træk. Han er forekommende, høflig og uden fornem Anstand; han gesticulerer næsten med en Neapolitaners Livlighed. Som Forretningsmand er han utrættelig og lægger paa sin nye Post overordentlig megen Virksomhed for Dagen. Han sover kun 2 til 3 Timer i Døgnet, og tager liden Næring til sig. Forleden havde han et heftigt Anfald af Kolik, der endogsaa for en kort Tid satte hans Liv i Fare. Det hed da strax i Madrid, at han var forgiftet, og en Mængde Mennesker, især af Middelstanden, strømmede deeltagende til hans Bolig. Blandt de mange Planer, han agter at realisere i Spanien, er ogsaa Oprettelsen af et Londonner Actie-Compagnie til Seilbargjørelsen af Guadalquivir lige til Andujar: et Kjæmpeforetagende, der vilde være af uberegnelig Nytte for Andalusien. Fremdeles beskjæftiger han sig ogsaa med Oprettelsen af et andet Actie-Compagni, med en Capital paa 200 Mill. Realer, til Nationalgodsers Jndkjøb. En speculativ Finantsmand, er han unægtelig; hvorvidt han ogsaa er et politisk Hoved, hvilket Mængden dog betvivler, vil Tiden lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Luftskipperen Green har nylig fra London foretaget sin 210de Luftfart. To Herrer, der maatte betale en klækkelig Fragt, ledsagede ham som Passagerer. Efter halvanden Times Svæven i Luften, omtrent en halv dansk Miil oppe i Atmosphæren, dalede de til Jorden igjen, ikke langt fra det Sted, hvor de vare stegne op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Ved de nordamerikanske Søekyster har en skrækkelig Orkanstorm gjort store Ødelæggelser den 18de Septbr. J Santiago var Havet steget 6 Fod høit over Husene, der næsten alle bleve bortskyllede. Skibene bleve satte langt ind paa Land, et ligger endnu paa det Sted hvor der for stod Toldmagaziner, som nu ere svømmede bort. Saare mange Mennesker omkom her, de tiloversblevne Jndvaanere havde reddet sig op paa de høie Sandbanker, og havde Orkanen varet ved i 2 Timer endnu, saa var ikke een Eneste bleven reddet. J Bonita og Boca=Chica blev ikke et eneste Huus staaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Forleden reiste 800 Personer med Dampbefordringen fra Liverpool. Underveis gik Noget itu paa den ene Trækkemaskine, og man spændte flur den anden istedet, som allene trak det hele Paahæng de øvrige 15 engelske Mile i een Time.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Engelske Aviser indeholde en Liste over JernbaneSpekulationerne, som dog ikke engang er fuldstændig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Der er for nærværende Tid ikke mindre end 23 Jernbaner iværk med en Kapital af 23,300,000 Pd. Sterl. For Banen fra London til Brighton blev der oprettet et Selskab med en Kapital af 600,000 Pd. Sterl. i 30,000 Aktier; men nu bestaaer der alt et Oppositions=Selskab med en Kapital af 900,000 Pd. Sterl. i 45,000 Actier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Paris kom forleden en ung Mand, der gav sig ud for at være en god Ven af Perrier, ind til Juveelhandleren Morel, tog nogle Tobaksdaaser i Øiesyn, og sagde omsider, at han vilde komme igjen. Et Par Timer derefter kom der en Tjener i Liberie og bad Kjøbmanden at begive sig hen til den preussiske Gesandt Hr. v. Werther, der vilde bestille noget hos ham. Men midt paa Veien foregav Tjeneren, at han havde endnu nogle andre Ærinder, og gik sin Vei. Morel fattede Mistanke og skyndte sig hjem. Men det var for silde. Tieneren havde alt været der og havde i hans Navn forlangt fem kostbare Tobaksdaaser, hvis Nummere han nøiagtig havde opgivet. Efter al Sandsynlighed var den Herre, der først var i Boutiquen, Bedragerens Medhielper, og havde kun taget Daaserne i Øiesyn, for at lægge Mærke til deres Nummere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
De første Handelshuse i Amsterdam have til Generalstaterne indgivet en Forestilling mod den foreslaaede høie Told paa Kornvarer, hvori de søge at bevise, at den vil være ødelæggende for Handel og Sofart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Brussel har et Handelshuus, som spekulerede i Statspapirer, de Haes, gjort en Bankerot paa 3 Millioner Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Hertuginden af Parma, Keiser Napoleons Enke, er nu saa svagelig, at hun har i Sinde at nedlægge sin Regjering, og afstaae Landet til Hertugen af Lucca. Den franske Chemiker Thilorier har opfundet en Maade til at forvandle Kulsurluft til Draaber, ja endog til et fast Legeme, hvoraf man lover sig vigtige Resultater, f. Ex. at kunne frembringe kunstige Diamanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Homeopathernes gamle Mester Dr. Hahnemann har nu, med den franske Regjerings Tilladelse, bosat sig i Paris, hvor det hedder: at han har truffet glødende Disciple. Han er en Doctrinair som vore Ministre, hedder det i en fransk Avis Hans Doctrin bestaaer deri, at foreskrive Medicinen, i ligesaa smaae Portioner som Ministrene forordne os Friheden."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
For nogle Dage siden blev en fornem Dame i Brüssel, i et Klammeri med sin Tjenestepige, saa rasende, at hun løb ind i et andet Værelse, snappede to ladte Pistoler og fyrede dem af paa Pigen. Men tillykke var hun ingen god Skytte, Pigen blev ikke saaret; Fruen vil nu Politiet sørge for Vor Tid bliver bestandig rigere paa Jnstituter, En Gjæstgiver i Tydskland vil nu oprette et Jnstitut for dem, der agte at blive Marqueurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Skuespildigteren Raupach og Tonedigteren Spontini have i Fællig indgivet en Ansøgning til den tyd ske Forbundsdag, om Rettighed til aandelig Eiendom."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Foruden ved Keiser Frantz's Gravsted dvælede den russiske Keiser, under sit sidste Besøg i Wien, og saa med dyb Veemod ved Hertugen af Reichstadts Liigkiste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Bønningheim blev nylig Borgmester Rie ber, en almeenagtet Mand, ved sin Hjemkomst om Aftenen skudt i sin egen Gaard med Hagel. Gierningsmanden er endnu ikke opdaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Sondershausen (der kan ansees som en Normal og Eperimental=Regjering) er Mosaiternes Bissekræmmerie indskrænket til 2 Dage i hver Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Akens Menagerie i Cölln blev den 25de Oct. om Morgenen Kl. 4 en skjøn Unze=Tigerinde lykkelig forløst med 3 Tigerunger, der ere de første der nogen finde ere fødte i Europa, og befinder sig med dem efter Eierens Forsikkring: det meest blomstrende Velbefindende."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Brunsvig havde et ungt Menneske af Borgerstanden nylig talt høist uforsigtig om Hertugen. Sagen blev bekjendt, og Justitsen havde gjort den anhængig. J sin Angst tilte det unge Menneskes Fader til Hertugen selv, blev strax indladt, og var netop i Begreb med skjælvende at gjøre et Knæfald for den fornærmede unge Fyrste, da Denne venlig rakte ham Haanden og sagde: "Lad dette være godt, Gamle, Jeg veed hvad J vil. Unge Mennesker tale Meget og tænke stundom Lidet derved. Gaae J hjem til JenSøn og sig ham: at han i Fremtiden maa være forsigtigere. Vi ville lade denne Sag være glemt."Med de to sidste Dampskibe fra London har Hr. Lichtwald fra Nystrandenborg ladet komme et skjønt Udvalg af 30 engelske Heste, bestaaende af 8 udmærkede Fuldblodshingster og Resten Fuldbodshopper og slanke prøvede Væddeløbere. De ere opstaldede hos Hr. Claus Olde i Hamborg, hvor de skulle udhvile sig i 14 Dages Tid efter Søereisen. Blandt Hingsterne er den berømte "Gangus, født i Frankrig, men siden kjøbt til Engelland, hvor den i Sommer har seiret i 8 Løb. (Man er begjærlig efter ad Aare at see den kjæmpe med Zampal og flere berømte mecklenborgske Rendere.)J Hamborg sneg en Tyv sig nylig ind i en Urtekræmmers Pakbod og stial en Pose med 8 Pd. Caffe. Ligesom han gik ud af Huusdøren, mødte Urtekræmmeren ham, og troede, at Manden havde kjøbt det i Boutiken som han har under Armen, og hilste høfligt paa ham med de Ord: "Vær saa god og kom snart igjen!" Den 19de Novbr. skal Oratoriet: "Paulus", komponeret af H. Elkamp, opføres i Michaeliskirken i Hamborg af 257 Sangere og Sangerinder samt 180 Jnstrumentister. Jndtægten tilfalder en Redningsanstalt for moralskforsømte Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Den 25de Octbr. udseilede Skpr. Jacobsen af Egersund og Rasmussen af Flekkekjord, hver med sin skjønne Slup, kommende fra Skien, hvor de havde borttusket deres Sildeladninger mod Jern, Kakkelovne, Brændeviin, Caffe &c. Ved Langetangen drev de begge paa Land. Den Første forliste totalt, men den Anden flød af, efter at have hugget fra sig hele Bunden, og kom flydende paa Dækket ind til Langesund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Et Skib fra Stockholm var med en kostbar Sukkerladning fra Matanzas kommet lykkelig til Sand ham, hvor det modtog Rhederiets Ordre at gaae til St. Petersborg. Otte Mile paa denne Side Kronstadt blev Skibet overseilet af en keiserlig russisk Fregat, saa det blev Vrag og sank. Rhederiet forlanger nu Erstatning hos den russiske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Om Kometen Halley hedder i S. Avis: "Denne Vandrer fra det fjerne Himmeldyb, dette uforklarlige Himmellegeme passerede os forbi uden at gjøre os nogen Skade og uden at forurolige Jordens Beboere; dens Besøg tjente til at betage disse al overtroisk Frygt, men Synet af den efterlod i deres Sjæle en beundrende Følelse af Skaberens Storhed og hans Gierningers Ubegribelighed; med en vidunderlig Hurtighed fortsatte den sin Fart mod Solen, for at passere Reve fordenne Firmamentets Konge." Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 169 læses en Anmeldelse med Overskrift: Endnu en vigtig Tilstaaelse af en af Væddeløbs= og Fuldblods-Antagonisterne". Derefter anføres at Undertegnede "som bekjendt har staaet Spidsen for en Petition om Vedligeholdelsen af Stutterie Besigtelserne." Ligeledes anføres 11 Linier, tagne af Hr. Secretair Halds Tidsskrivt for Landoeconomie, 4de Binds 2det Hæfte, pag. 267. Endelig sluttes med denne Periode; at commentere videre over hvormeget der indeholdes i en saadan Tilstaaelse synes overflødigt."Men paa det Jngen skal commentere urigtigt eller anderledes end min Mening var og er tillader jeg mig at anføre Efterstaaende: Jeg er ingen Antagonist af det man kalder Fuldblod naar Dyrene ere rene og sunde samt smukke af Former Derimod er jeg en Antagonist hos hvilke somhelst Heste af alle Arve-Feil – være sig Hjortehals, svage med Overbeen fyldte Forbeen og krumme Knæer, toppet Lend, krumme koespattede og harespattede Bagbeen, med flere Lyder. Jkke heller er jeg en Antagonist af Væddeløb naar man betragter disse som Folke-Forlystelser. Jeg indrømmer ogsaa at de kunne give En og Anden Leilighed til Vinding - hvad enten nu dette skeer ved Væddemaal eller Præmier. Men jeg mener: at naar man ved Væddeløb vil bevise en Hests Kraft og Udholdenhed, da er dette ikke indlysende for den som veed 1) Hvormeget Øvelse og god Trainering bidrager til Hurtigheden. 2) Hvormeget det beroer paa Jokeyen eller hvilkensomhelst anden Rytter der rider Dyret under Løbet. 3) Hvormange Bedragerier og Bestikkelser der gaae i Svan ved Væddeløbene, saa at man sjelden i Engelland er vis paa, at den hurtigste Hest seirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Mine af Tidsskrift for Landoconomie citerede Ord maae læses i Sammenhæng, for at commentere rigtigen derover. Dertil maae jeg henvise, de begynde saaledes pag. 266. "Et af de meest paafaldende Beviser for at Skuet dog er Hovedsagen, have vi fornylig oplevet, i det Hingsten Lord Cochrane er kjøbt af Hs. Majestæt til 4000 Species, o. s. v. Denne Hingst er ikke provet paa Banerne. Ei heller har Brother to Margrave som nu er i Randers og kjøbte for 2000 Specier, seiret paa Banerne. Ved disse 2 dyre Hing sters Jndkjøb har man ladet sig nøie med Skuet og den almindelige Bevægelse. Det samme kræves just ved StutterieBesigtelserne. Remonte-Commissionen har til Dato ikke krævet andet – og vore Handlende ikke heller. Naar man kjender Oprindelsen til det saakaldte Fuldblod; fra hvilke Dyr det tildeels nedstammer; hvormange Urigtigheder der kunne gaae i Svang ved Attesterne om de endog prange, nok saa ziirligen i Stinbooks, naar man seer hen til hvor heterogene en Deel af de nu saakaldte Fuldblods-Dyr synes at være fra Østerlændingernes Heste - som man tillægger det meste Fuldblod, og som man for en stor Deel udgiver for Stamme Dyrene, saa synes mig ikke, det er værd at stride om en tom Lyd. Derimod er det vel værd at beflitte sig paa og opmuntre til den danske Hesteavls Fremme ved gode, sunde, kraftfulde, tarvelige, udholdende Tillægsdyr, som kunne passe til vore Forhold – og vore stundom strænge Fordringer - samt tilfredsstille Mængden af Kjøbere. - Forenes nu hermed tillige Elegance - da saameget destobedre. Og ville Enkelte beflitte sig paa fiine, elegante Heste - nu saameget destobedre. J ikke alt for stor Mængde ville disse vel ogsaa finde Afsætning - om ei til Handlende af Profession – saa til rige Lysthavere. Ethvert udmærket Dyr være sig beviist eller ubeviist Fuldblod, Halvblod, eller andre Racer, vil efter de nu bestaaende Love sikkert vorde belønnet ved Stutterie=Besigtelserne Endvidere beder jeg bemærket: at jeg ikke har staaet i Spidsen for den Petition som indgaves 1832. Den var forfattet og skreven af Selveier=Gaardmand Ole Kirk i Ulfborg (nu Deputeret for 19de Valgdistrict.) Den var underskreven af flere hundrede agtbare Landmænd inden jeg vidste det mindste deraf, og inden jeg underskrev. Den sendtes mig i August 1832 til Kjøbenhavn - med Begjering: allerunderdanigst at overrække den til Hs. Majestæt, hvilket jeg tillod mig at fuldbyrde. - Jøvrigt tilstaaer jeg gjerne: at jeg ikke vilde undsee mig ved at have forfattet en Petition i et lignende Anliggende. Saameget til Berigtigelse og Commentar over det Anførte, Da jeg ikke holder Aarhuus Stiftstidende, men kuns ved Leilighed faaer enkelte No. deraf, saa maa det undskyldes, om jeg fremtidig ikke svarer om jeg deri - directe eller inderecte opfordres dertil – og allermindst ønsker jeg at indlade mig med Anonyme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Hesteavlen er iøvrigt et landekonomisk Anliggende her i Landet, mig synes saaledes bedst og passende at afhandle det didhenhørende i et landoeconomisk Blad. Et saadant have vi her i Jylland nu fra Randers, nemlig: "Ugeblad for den danske Bonde." Dette holder jeg. Sindinggaard, den 6te Novbr. 1835. S. A. Fjelstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
J Husumer Ugeblad er den af Hr. Schneppel i Slesvig fabrikerede Edike bleven roest noget overordentligt, og navnlig at 20 Dele af denne Edike behøvedes til at mætte 1 Deel kulsyrlig Kali eller Natron, samt at den overtraf den ægte franske Viinedike i Godhed. Da en af Kornbrændeviin eller andre Substantser tilberedt kunstig Edike vel kan overtræffe den ægte Viinedike i Styrke, men vanskelig i Godhed, saa kan Jnds, ikke undlade at gjøre opmærksom paa, hvorledes der i de fleste af Landets Kjøbstæder allerede i flere Aar gives Fabriker, hvori der tilberedes kunstig Edike, og at nogle af disse Fabriker levere et Fabrikat som dobbelt og fleerdobbelt overgaaer i Styrke den Schnepelske Edike. Der befinder sig navnlig i Flensborg flere saadanne Edike=Fabriker, f. Ex. Hr. Fedder Momsens, P. N. Hansens, H. Jepsens og C. Schwennsens, af hvilke Hr. P. N. Hansens er det største, da 33 Fade, hvert paa 5 til 7 Oxhovder, bestandigt operere. Dette i 5 Aar existerende Fabriks Fabrikat overgaaer i den bedste Qvalitet den bedste Schnepelske Edike mange Gange, idet 2 Lod af den svagere Sort behøver til at mættes med et halvt Qvintin, og af den stærkere Sort saagar en heel Qvintin kulsyrlig Kali eller Natron, saa at dette Fabrikat altsaa kun maa afgive 8 Dele til een Deel kul syrlig Kali eller Natron, medens der af den stærkeste Schnepelske Edike er 20 Dele fornøden. Den Schnepelske Edike forholder sig altsaa til den Hansenske med Hensyn til dens Styrke som 8 til 20, og 1 Oxhoved af den Hansenske Edike maa desaarsag gjøre det samme som halvtredie Oxhoved afden Schnepelske. Det er ikke Jnds. Hensigt, at dadle noget andet Fabrikat, han vil kun ogsaa henvende den almindelige Opmærksomhed paa andre Fabriker end Hr. Schnepels.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Hr. P. N. Hansens Fabrikat er allerede længe bleven søgt ikke allene i alle Hertugdømmernes Kjøbstæder, men det har ogsaa fundet Bifald i Lybeck, Norge, Vestindien og N. Amerika. Jnds. slutter med det Ønske, at disse Fabriker maa formere sig i Landet selv, og at det maa lykkes dem aldeles at fortrænge den franske Edike, hvilket synes saameget lettere, da der i Landet fabrikeres mere Edike end der er fornødent, til eget Forbrug, og Prisernes Forskjel i Forhold til Godheden er paafaldende til Fordeel for den indenlandske Edike, Attester. Hr. P. N. Hansen i Flensborg bevidner jeg Underskrevne herved, at en mig af ham tilstillet Prøve af hans fabrikerede Edike ved den nøiagtigste Undersøgelse er befundet som en fortrinlig stærk Edike uden al overflødig Tilsætning, der ikke allene kan sættes ved Siden af de stærkeste franske ViinEdiker, men endog i Styrke overgaaer dem. Kiel, den 8de Julius 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Dr. C. W. Paf Prof. i Medicin og Chemie, kgl. Statsraad. R. af D.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
At de mig af Hr. P. N. Hansen til Undersøgelse overleverede tvende Prøver af hans hersteds fabrikerede Edike er meget reen af Lugt og Smag, samt fri for fremmede skadelige Tilsætninger, samt ogsaa befundet at være stærkere end den sædvanlige franske Edike, det bevidnes herved. Flensborg, den 14de Juni 1832. M. R. Mechlenburg, Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Bekiendtgjørelser. Efter Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission afholdes Licitation i Forsørgelsesanstalten næstkommende Onsdag den 18de November, Eftermiddag Kl. 3 slet, over Leverance af circa 2 1/2 Skpd. Uld; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te November 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Efter Toldvæsenets Begjæring foretages Auction Torsdagen den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, i Stemplings=Contoiret, over endeel anholdte Manufacturvarer, bestaaende af: 5 Stkr. Thibet Merinos, 99 Stkr. Bandanos Tørklæder, 80 Stkr. Sveitsertørklæder, 1463 Stkr. Callico Tørklæder, 178 Indienne Tørklæder, 6 Stuver Vestetøi, 59 3/4 Al., 2 Stkr. Ginghams, 13 1/2 Stkr. Sveiser=Sirts, 6 Stuver dito, 10 Dousin Madrats Tørklæder, 23 Dousin Bomuldstørklæder, 29 Stkr. Bomuldsforklæder, 18 Stkr. Straaetørklæder, 22 Dousin Cassinetstørklæder, 28 Stkr. og Stuver Bomuldstøi, 6 Stkr. Merino, 1 Stk. Puplin, 5 Stuver Cheiks, 29 diverse Tørklæder, 2 Stuver Klæde, 8 Stkr. Cambrigs 75 Al. pr. Stk., 1 Stuv Manschester 5 1/2 Al., 12 Stkr. uldne Tørklæder, 4 Stkr. Merino Tørklæder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te November 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Efter Begjæring af Mægler Thomsen foretages Auction Onsdagen den 18de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, ved Havnens søndre Side, over 145 Tylter brede Brædder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 11te November 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Onsdagen den 18de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter Begjæring af Forvalteren paa Moesgaard, afholdt Auction i Krekjer Skov over Bøgetræer paa Roden, hvoraf en Deel tjenlige til Gavn brug, samt over nogle Bunker Udluftningstræe; hvortil Lysthavende herved indbydes. - Mødestedet bliver ved Skovfogedhuset i bemeldte Krekjer Skov. Hads & Ring Herreders Contoir, d. 31te Octbr. 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-14
Mandagen den 23de November, Kl. 12 Middag. bliver afholdt Auction i Schaarupgaards Skov over en Deel Ege-, Bøge= og Æsketræer paa Roden, tildeels tjenlig til Gavnbrug, samt over nogle tørre Elme= og Æske=Planker. - Liebhaverne ville behag at møde ved Skovfogedhuset. Kjergaard, den 10de Novbr. 1835. Storm.