Københavns Adresseavis, 1776-07-03
Da de indkomne Besværinger noksom have beviist, at de, som attraae at komme ud af Fælledskabet, ved at faae enten Byernes sammenstødende Marker og Over dreve adskilte, eller og deres Jorder samlede for sig, ikke have opnaaet deres Ønske, formedelst de dem mødende Hindringer, saavel af ulige Meeninger ved Hegns Tagelse, naar en Lodseyer enten vil udflytte, eller have sine Jorder samlede paa eet Sted, hvorvidt samme da kommer de øvrige Lodseyere til Hielp eller ikke i det de ellers havde at hegne, samt hvad og hvor meget enhver Lodseyer ved den eragtende Deeling er i Besiddelse af, som og at de eenlig beliggende Steder og mindre Byer skal tage halv Hegn, ved de sammenstødende Markeskieller i Byernes Marker og Overdreve, med de store Byer, hvorudover en stor Deel af de i Riget befindende Overdreve ikke heller, i Følge Forordningen af 28 Julii 1769, efter de, vedkommende Lodseyerforelagte, 4 Aar, imellem dem endnu ere adskildte, hvortil kommer, at det ikke haver været mueligt, ved Fælledskabets Ophævelse at forene Vedkommende; Saa haver Hs. Majestæt til at see det af de fleeste saa længe forønskte Fælledskabs Ophævelse bragt i behørig Execution for enhver som samme forlanger, funden for got at giøre følgende nær hvorvidt enhver af Byerne, i Hegnet kan tage Deel; - Naar en Bye saaledes først haver faaet sine Marker og Jorder ved Markeskiel tildeelt og indhegnet for sig selv, og en Lodseyer der i Byen da finder det for tienligt at faae sin heele Andeel af Byens Marker og Enge inddeelt for sig paa 1, 2 a 3 Steder, efter Vedkommendes Eragtning, da bør de øvrige Lodseyere ikke være derimod, men enhver, uagtet han maatte være findet at lade sine Bønders Jorder ligge i Fællig med hinanden, skal være pligtig, ey allene at lade sig tildeele sin Jord for sig, men endog at tage Deel. udi de paagaaende Omkostninger ved Opmaalingen, Taxationen og Udskiftningen. - Skulde ved slig Deeling af Byens Jorder imellem Lodseyerne møde nogen lovlig Indsigelse og Adkomst til Jord, som Vedkommende er i Besiddelse af, da bør den, som herom giør Paastand, fremvise sine formeenende Rettigheder paa Aastedet til Amt. manden og Landvæsens=Commissarierne, som derefter afgive deres Eragtning, om Deelingen bør gaae for sig, eller om Quæstionen til Lands Lov og Ret skal afvises. - Henseende til Hegnet imellem Lodseyerne, eller Mand og Mand i Byerne, da, til at forekomme den hidtil mødte Vanskelighed og ulige Meeninger og Hegns=Tagelse, om det kommer dem til Nytte udi det de ellers havde at hegne Saa, naar hver Lodseyer har faaet sin Andeel paa eet eller fleere samlede Steder anviist, skal alle de til Byen henhørende Gierder og Grøvter opmaales, og af samme, saavidt ved den nye Jnddeeling behøves, tildeeles enhver Lods eyer, ligesom og de ved Separationen videre behøvende nye Gierder og Grøvter, ved Veye eller andensteds at opmaales og tildeeles enhver pr. advenant efter sit Hartkorn, hvorved nøye bliver at lagttage ey allene, at enhver Lods eyer, saavidt mueligt, faaer sin Andeel af Hegnet ved sine egne Jorder, men endog, i Fald han skulde ved den nye Jnddeeling miste sine hidtil havte Steengierder, da at nyde billig Vederlag, af den Lodseyer, som samme ved den nye Jnddeeling maatte tilfalde. – I Henseende til de endnu ikke imellem Lodseyerne inddeelte og indhegnede Overdreve, da, naar enten en Bye, eller en Lodseyer i en Bye, forlanger at faae sin Andeel af Overdrevet, skal saadant skee, og deeles efter Høveders lovlige Paaslag, eller, i Mangel deraf, efter Hartkornet, da, i Henseende til Bekostningen og Hegns=Tagelse, forholdes efter hvis foran findes anført, dog saaledes, at naar de ikke kan vorde enige at tage Hean efter Hartkornet, da efter hver Byes Høveders lovlige Paaslag efter Matriculen. – Naar en Huusbonde eller Proprietair af Byen saaledes haver faaet sine Bønders Jorder paa eet eller fleere samlede Steder udmaalt, skal det være ham herefter, ligesom hidtil ved Reeb er skeet, tilladt, at lade sine Bønder tildeele lige meget Jord efter Repartition af hans i Byens Marker og Overdreve havende Hartkorn og Høveders lovlige Paaslag, hvorefter Hartkornet, Landgilde og Hovning igien paa Beboerne bliver at inddeele. – Med almindelige Veye og Vandsteder ved den nye Indretning forholdes efter Forordningen af 29 December 1758. - I Henseende til Betalingen for Opmaalingerne samt derover forfattende Kort og Beregninger, da overlades det til Vedkommende selv, sig derom med de anthoriserede Landmaalere at foreene, dog maae saadan Betaling ey overstige for hver 14000 Quadrat=Alen af Over dreve, Søer og Moser, 5 Skilling; af Ager og Eng paa jævnt Land, 10 Skilling; og for vanskelig Situation af Ager og Eng imellem Skov og Busk beliggende, 14 Skilling. Angaaende Uddeeling til Separationen, da nyder den, som haver forrettet Opmaalingen, for hver 14000 Quadrat Alen af 1ste Sorte, 2 Skilling, naar han allene deeler samme imellem Byer, eller der udfinder Hovedskiellene, men for at udskifte Overdreves, Skovs og Heede Parter imellem enkelte Mænd efter Hartkorn eller Høve ders Græsning, betales ham for hver 14000 QuadratAlen, 6 Skilling; ligeledes nyder han for Ager og Engs Udskiftning, 6 Skilling pr. 14000 Quadrat Alen, hvor han deeler efter sin egen Opmaaling, Kort og Beregning; Skulde derimod en anden Land=Jnspecteur, end den derhar opmaalt Jorderne, forlanges til at forrette Deelingen, da betales ham for Overdreves, Skovs og Heeders Udskiftning imellem Byer, eller for Hovedskiellene at sette, 4 Skilling pr. 14000 Qvadrat Alen, men for sammes Uddeeling imellem enkelte Lodseyere, saavelsom og for Udskiftning af Ager og Eng, 8 Skilling for hver 14000 Qua drat Alen. - Naar Land=Jnspecteuren deeler efter sine egne Opmaalinger, gives for Hovedskiellene i Overdrev, og Heede 1 Skilling, a 14000 Quadrat Alen, men for sammes specielle Deeling imellem enkelte Mænd, 3 Skilling; For Ager og Engs Udskiftning erholder han ligeledes 3 Skilling a 14000 Quadrat Alen; Men deeler han efter andres Opmaalinger, da betales Hovedskiellene i Overdrev og Heeder med 2 Skilling, og sammes specielle Jnddeeling med 4 Skilling, hvilken Betaling han og nyder for Ager og Engs Udskiftning. - Til Opmuntring og Hielp for dem, som ville have deres Jorder ud af Fælledskabet, men finde Hindring derved, at Byerne ere saa store og Markerne saa vidtløftige og langt fraliggende, at det ikke lader sig giøre, uden at een eller fleere Gaarder maae ud flyttes, vil Hs. Majestæt aarlig lade udbetale 1000 Rigsdaler til Hielp til slige Udflytninger, saaledes, at, naar Rente=Kammeret befinder, at Fælledskabet i en Bye ikke kan ophæves, uden at udflytte een eller fleere Gaarder, skal Vedkommende tilstaaes en Bygnings Hielp af 50 til 100 Rigsdaler, naar de flytte Gaarden ud fra Byen hen paa sammes Udmarker, og derved ikke allene selv erhverve deres tilliggende Jorder samlede omkring deres Gaarder, men endog giøre Fælledskabets Ophævelse lettere for de øvrige Beboere. - Det skal være vedkommende Lodseyere, som enten vil udflytte en Bonde=Gaard af Byen, eller og behøver Hielp ved Afgrøvtning til Fælledskabs Ophævelse, uformeent, at bruge sit Godses Bønder til sligt Arbeide, efter rigtig Omgang, siden det er billigt, at de Bønder, som herudi blive et Aar assisteret, igien en anden gang gaae de andre tilhaande. - Naar nogen Lodseyer forlanger at komme ud af Fælledskab enten imellem eller udi Byerne, samt Vand af Moser og Enge udgravet, og han ikke derom kan forene sig med Vedkommende, anmelder han sig hos Amtmanden, som da med Landvæsens=Commissarierne forelegger de andre Lodseyere at møde paa Aastedet, for at see dem, om mueligt, forenede, men, i Mangel af saadan Forening, skal Jorderne opmaales og beregnes, samt lovlig synes og taxeres, og det fornødne Situations Kort forfattes, hvorefter Land=Jnspecteuren de forretter Uddeelingen, og skulde Vedkommende ey med Deelingen finde sig fornøyede, skal Amtmand og 2de Landvæsens=Commissarier, udi Land=Jnspecteurens og Landmaalerens Overværelse, samt Tilstædeværelse af Lodsen. erne, undersøge Sagen, og inden 8 Dage afgive deres Eragtning, som da vorder Vedkommende at bekiendtgiøre, der uopholdelig holde sig samme efterrettelig, under Mulcdaglig af 4 Rdlr. til Sognets Fattige, med mindre de ved deres Paategning maatte erklære at indskyde sig til Rente=Kammerets Decision, uden at nogen af Parterne sig i dette Fald til Lands Lov og Ret maa henvende.