Københavns Adresseavis, 1772-09-16
Bornholm. Fra Rønne paa Bornholm meldes under 5 September, at Commandanten Obriste Bülow har gjore al muelig Anstalt nogen Tiid forud, for paa det allerpligtskyldigste at celebrere den 4 September, paa hvilken det var Hendes Kongelig Majestæt vor allernaadigste Dronning Juliane Marie glædelig og allerhøyeste Gebuhrts=Dags Erindring. Til hvilken Ende, han vel 3 Uger forud, lod skrive til de herpaa Landet værende 15ten Sogner en at parte Notifications Erindring under sin Haand, om denne store og frydefulde 4 September, hvilke og bleve af ham befordret, til et hver Sogns Sandemænd, med Begiering, at samme paa KirkeStevnene maatte blive bekiendtgjort, til Almuens og enhvers Bekiendtgiørelse udi Sognet, hvilket og rigtig er skeet overalt; - End ydermeere lod han under sit Navn, til samme Ende bekiendtgiøre, til enhver af Stæderne her paa Landet, ved en a parte Seddel, det Øyemærke han havde paa 4 September nemlig, at søge Leylighed for alle Stænder paa denne glædelige Dag, at samles og frydes i største Mængde, jo fleere jo bedre, derhos lod han bekiendtgiøre for alle og enhver, som vare Huusfædre, og agtede at profitere af denne store Dags Jhukommelse, de maatte medbringe det fornødne af Mad og Drikke, til det dem bekiendtgjorte Sted, nemlig paa den, saa kaldede Rytterknecht udi Westermarckes Sogn, som agtes for at være Mitten af Landet, og følgelig desto mageligere foralle Endelig forud til samme Tiid, lod Obristen ved skriftlige Sedler, kort, men dog tydelig nok, under sit Navn, notifi ere de 15 Sogne Præster (og 3 Capellaner) hver for sig, hvad han havde i Sinde at give Leylighed til, nemlig den store forventende Samling, paa den velsignede 4 September, for allerunderdanigst efter Evne og Omstændighed af Landet, at celebrere Hendes Kongelige Majestæts Dronning Juliane Marie allerhøyeste Gebuhrts Dag. - Denne store Dag ankom, da Solen ved dens Opgang viiste til almindelige Glæde, at Dagen ville blive berlig, til den høye GebuhrtsDags Erindring, og give desto meere Leylighed at glæde sig for Mængden af Folk, som indfandt sig af alle Stænder i Mangfoldighed. - Af den Geistlige Stand var tilstæde hele Dagen igiennem, Hr. Valeur, Sogne=Præst for Svanike Kiøbsted og Jpskes Sogn, en Mand som distingerte sig, og viiste at han kiendte Verden, og dernæst 3de Sogne Degne, navnlig Peter Bohn, Prahl af Nycker Sogn, og Halsen af Asker Sogn. Nogle Tusinde Menneskeer af de øvrige Stænder ønskede under alle optænkelige Glædskabs Tegn af gandske Hierte og Siel al Lyksalighed over Hendes Kongelige Majestæt Dronning Juliane Marie, hvilke Ønsker de mange Fattige som indfant sig tillige istemmede, og bleve af Obriste Bülow runden omkring den opreiste Flag Stang, vederqvæget med Hvede=Brød, Øll og Brændeviin, og ellers givet Almisser i Penge efter hans Evne. Ellers tiener til behagelig Efterretning, for dem som ere Fremmede fraværende, eller og har Slægt her paa Landet, tillige og for alle skiønsomme som maaskee ville vide deres Navne, som af de faa herværende fornemste og anseeligste vare tilstæde ved denne glædelige Samling, og da fandtes Obriste Bülow med hans Frue, 2de Døttre og hans Søn Kammer Junkeren; Obriste og Vice=Commandant Schor med 2de Døttre, Majorinde Balling, 1 Frøken og hans Søn Capitainen; Tolder Krogh, og Strand Controlleur Jacobsen maatte fra Stædet til Nexøe i EmbedsForretning; Doctor Fabritius; Apotheqver Dirchs; Mr. Schausboe med Kiereste 4 Sønner og 1 Daatter; Overhovedet Officiererne. Dette maae tilføres, at General=Auditeur Andresen (som ellers noksom er bekiendt for alle, at være en Mand der kiender hvad der hører til saadan høytidelig Dag) var excuseret for Svagheds Skyld, og ligesaa SognePræsten Hr. Lund i Westermarcker Sogn, da han var Sengeliggende. – Gud ske Lov, Dagen entes med Glæde, ligesom den begyndtes med allerstørste Fornøyese, og enhver af de tilstæde værende fornuftige Patriotisk findede, begave sig brer til deres Hiem; men de Fornemste bleve af Hr. Doctor, Fabritius, som opholder sig her i Besøgelse hos en Ven, invitert om Aftenen paa en Ball, udi Enke Fruen Generalinde Westes Gaard, hvilken var illumineret med Lys; Saa var og Obriste Bülows høye Huus med Pyramider og Lys, tilligemed hans næst dertil iboende Gaard illumineret. Og paa det de Fraværende, som har den Godhed at læse dette, kan være underrettet og Stædet Rytterknechten kaldet, da er det en stoer Høyde paa Klippen med Lyng begroet, udi den store Lyng, hvorfra man snart kan oversee det hele Land ligetil Stranden, paa samme havde Obristen ladet planere en stoer Plats saavidt giørligt var, og der ladet faconere af Græs=Torv et Bord i Form af M. hvorved ongefæhr kunde rummes et Par Hundrede Personer, med Bræder til Bænke at sidde paa, udi Puncten over J stod Flag=Stangen med et stort Kongelig Signal Flag. Ved Siden deraf havde han placeret, Hendes Kongelige Majestæts Dronning Juliana Marie Skilderie i Levnets Størrelse, gjort af den berømmelige Professor Pilo, ziiret med Kongelig Krone og ny forgyldt Ramme, hvilket han lod udbære næsten 2 Miil fra sit Huus, da han vel kunde vide forud, hvad Glæde dets Beskuelse ville virke, for saa stoer Mængdes Øyne, at see saa Mageløs en Dronnings Portrait, hvilket var fastgivet paa en Forhøyning, og ziiret runden om, med de her paa Landet voxende, saa kaldede Palm Grene; at parte havde han ladet indrette et lidet Batterie paa 10 smaa Kanoner, og derhos ladet opslaae sit store Telt, til Magelighed for alle, endnu et mindre Telt, hvorudi Musicanterne med alle Slags Jnstrumenter, spillede, ja og med alles biefall, opførste Janitzar Musiqven. Jblant disse Mucici fantes Officeres og andre fornemme af Kiøbmands=Standen og Borgere, som alle gjorde sig en Merite deraf, paa saa høy en Glædes=Dag, at lade høre deres Videnskab og Kunst. Til Folke=Mængdens Ophold, vare mangfoldige Vogne paa Pladsen, med Viine, Brød, Øll og Brændeviin til Liebhaberne. Og til Slutning af denne herlige Dag, blev under Musiqve og Kanonernes Løsning, med allerstørste Fryd raabt Vivat Dronning Juliane Marie, Gud velsigne Kongen og det gandske Kongelige Huus, den efterkommende Slægt skal i Fremtiden, Gud give i mange Aar, gjøre det samme af inderste Hierte, og desto meere agte Stædet Rytterknechten til Afmindelse.