Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-06
Paris, den 22de Augusti. deres Hovedqvarteer, har man Efterretning om i Teltet Palais Royal, hvor de ligesom havde opslaget Revolutionsmodstanderne, der bleve fortrængte af Anledning af en meget støiende Scere dermed i Forgaars Aftes. Kl. halv 10 blev under talrig Ledsagelse af Democtaterne af alle Stænder en stor Mast baaren i Procession til Palais Royal. Da man med samme var kommen til den yderste Ende af nesker strømmede til, deels af Nysgierrighed, deels af Teltet, herskede ca dyb Tavshed, uagtet mange Men sig, vilde, da de saae Patrioterne, igien trække bort, Forundring. Nationalgaden Patrouiller nærmede men de raabte selv til dem, at de skulde blive. Nu blev en dyb Hule gjort i Jorden, og Mastens Fod sat fast. deri. Dens Spidse blev kronet med en Frihedshue, og en klarlysende Lygte sat fast derpaa, ved hvis Skin man kunde kiende det trefarvede Nationalflag med en dobbelt Jnscription, der sigtede til Revolutions Modstandernes Fordrivelse. Paa Hovedsiden læste man de Ord: Denovede at opløfte en modig Pan de og paa Bagsiden. Jeg gik forbi, og de vare ikke mere. Strax derpaa drev man Enthusiasmus en dau videre. Borgergrenaderen Boulaner gjorde det Forslag, at rense den hidtil forureenede Telt, og i Øieblikket blev et stort Røgelsekar bragt til med gloende Kul, hvoraf Skyer af Enebærdamp opstege, hvormed man iginnemrøgede den heele Telt endog under Borde og Stole. Røgerne trængde endog ind i Skienkestuerne og Kiøkken, og igiennemrøgede Vert Vertinde, Opvarterre og Opvartersker, for, som de sagde, at befrie dem fra den antipatriotiske MiasmaDette Røgelseoffet varede indtil Midnat, og Dandse og Sange, som man derefter anstillede med Masten, indtil henimod Kl. 3 om Morgenen. Strax efter Dagens Anbrud strømmede igien mange Patrioter til Masten, overmalede den med Nationalfarverne, og prydede den med Baand og Kokarder. Frihedshuen, var af Chamolfarve. Herned dermed, raabte man denne Farve erindrer os om Prindsen af Conde, og strax derpaa blev en rød Frihedshue opplantet, og Til tet fik den Overskrivt: Borgerpatrioternes Telt Stifterne og Anførerne for denne heele Stene ville egentlig, at denne Telt Fremtiden skal være en Liig. heds Telt, hvorunder Generalen, Officeren, Jægeren, Volontairen, Arbeidernes Styrke, Fiskerkonen, kort alt iblandt hinanden, riig og fattig, fornemme og ringe a. skal forsamle sig. Denne Morgen ere Tilsætningerne til den Franske Constitution blevne overgivne Nationalforsamlingen, hvis Artikler rimelig ville foraarsaae store Debater, da Kongen her tilstaaes en Garde af 1200 Mand til Fods og 600 til Hest, som skulde betales af Civillisten Dette Arbeide all borttage endeel af Sessionerne i denne Uge, hvorpaa Constitutionen skulle forelegges Kongen til Antagelse. Ovet Forelegningens Art og Maade merker maa, at man vil foreslaae, at den franske Nation skulle erklære heele Europa, at det staaer Ludvig 16 frit for, at modtage, eller afslaae Kronen, Naar han vegrer sig ved, ubetinget og slet hen at antage den constitutionelle Art, ligesom den skal blive ham forelagt; at der fremdeles skulle erklæres Ludvig 16. at det stod ham frit for at vælge en Stad i Riget som han holdt for tienlig dertil, for der at undersøge den constitutionelle Akt, at vælge sig hvilken Vagt han ville til sig Persons Sikkerhed. Men man har stor Aarsag til at troe, at Kongen vil antage Constitutionen uden Opsættelse, og uden at forlade Slottet i Thuillerierne. Udskuddene ere Dag og Nat i Arbeide med at udarbeide de øvrige Artikler i Constitutions=Aften, paa det Nationalforsam ingen kan debattere derover. Man vil nu tage en endelig Slutning, om Kongen selv kan udnævne sin Søns Gouverneur eller ikke.