JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Vi have forhen (Der No. 8) meddeelt nogle particulaire Beretninger om denne Mand der nu har fuldendt sin Jurrigerske Rolle og faldet i den Snare og Grav han har kastet for andre da han har styrtet mange i Ulykke, endog af dem, der tilforn vare af hans Partie, og hvis Fald han dog hemmelig har befordret, saa han nu har faaet sin Ondskabslænge fortiente Løn.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Pohlen, den 30te Julii. Den Plads Nalewky i Warschau er af National Raadet bestemt til et Henrettelsested. Den bekiendte Skoemager Kilingsky, som den 27 Junii ophidsede Folket til hiin Morderseene, bliver en af de første som nu vorder ophængt, en Feldbereder Marionsky og en viKonopka vil saae samme Skjæbne, men til hvad Nytte, for dem, der allerede uden Lov og Dom bleve ophængte. - Næsten overalt hersker en oprørisk Aand iblant Haandværks=Svendene, hvorved de skade baade sig selv og andre; det er derfor høistfornødent, at de uroelige Hoveder udjages af Landet, og at der sættes skarpe Grændser saavel for Svendene, som for de tøileløse Drenge, at disse ikke skulle paa ethvert Sted blive Freds= og Roligheds-Forstyrrere. Jøden Heyman er i Warschau henrettet, fordi han blev overbeviist om, at havde havt hemmelig Forstaaelse med Fienderne: J National-Raadet er bragt i Forslag, at erklære alle de Bønder for frie, der enten selv have grebet til Vaaben, eller afleveret tvende Sønner til Krigstieneste; Godseierne skulle derfor nyde Gotgiørelse af Nationalskatten.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Stockholm, den 1ste August. Ved Hofretten faldt i Forgaars Dom i den Armfeltske Sag, den blev offentlig oplæst i Paahør af en stor Mængde Mennesker. Forelæsningen varede i 3 1/2 Time. Baron Armfeldt blev dømt at miste Ære, Liv og Gods være fredles og landflygtig. Chrustrøm og Hof=Frøken, Grævinde Rudenskjold at miste Ære, Liv og Gods og den første tillige den høire Haand. De andre Medskyldige have og hver faaet deres Dom, men formodentlig vil samme blive ved høieste Ret forandret.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
- Baron Palmqvists Proces for Krigs=Hofretten er ikke endnu sluttet. Gouverneuren paa det Kongl. Residentz=Slot de Besche er afsat fra sin Post og forbuden at lade sig see ved Hoffet.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Wien, den 2den August. Den her i forrige Uge opdagede Jakobinerklub skal have havt til Hensigt, at ville give Anledning til en Opstand her i Hovedstaden og man troer, at alt dette Onde skal være foranstaltet for de Franskes Penge. De fleste og farligste Medlemmer i denne Klub ere opdagede og bragte i Arrest, og siden den Tid er Slotsvagten og Natpatrollerne bleven fordoblet. - Hvor lykkeligt, om derpaa ethvert Sted kunde saaledes faaes at viide, hvem der enten hemmeligt eller aabenbart holder det Jacobinske Partie; thi af disse gives mange, som krybe om i Mørket og tør ikke komme for Lyset, at ikke deres onde Tænke= og Handle Maade skal blive afstraffet. Disse ere unægtelig de, som kuurre, som klage, og som vandre efter deres ugudelige Væsens Begieringer; og hvo bør ikke i daglig Omgang og Selskab vogte sig for disse skiændige og forføriske Mennesker, der løbe omkring i Husene, og ere ikke allene ørkesløse, men ogsaa saadanne, som drive Sqvalder, og ufornøden Handel, og give sig af med uvedkommende Ting, og tale, hvad der ikke sømmer sig.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
London, den 5te August. Et fra Bengalen kommet Dansk-Asiatisk Compagnie Skib, commanderet af Capitain Ellisen, blev den 26de Julii anholdt af 7 Franske Fregatter under Forevending, at der vare Engelske Passagerer omborde, der blev sat 18 Franskmænd paa Skibet og disse beordret at bringe det til Brest. Men den 27de har den Engelske Fregat Concordia taget dette Skib fra de Franske og skikket det til Falmouth. Af Engelske Passagerer befandtes allene en Dame og 3 smaae Børn. - De Franske have ogsaa opbragt 3 Hollandske Ostindiske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Frankfurt om Mayn, den 5te August. En anseelig Deel af den Preussiske Armee trækker sig til Egnen i Coblenz, som trues af de Franske. Churfyrsten af Colln giør i sine Lande de alvorligste Anstalter til Forsvar; af det stridbare Mandskab til 55 Aar, maae hver femte Mand, enten han er gift eller ugist gribe til Gevær. J det Würtenbergske staaer 36000 Landsoldatere allerede blaa klædte i Beredskab til Landets Forsvar.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Cleve, den 5te August. Breve fra Haag forsikkre at Hs. Preussiske Majestæt vil lade 30,000 Mand afmarschere for at bedække de forenede Nederlande og sine egne Stater paa denne Side af Rhinen. - J Bryssel er over 1000 Personer, arresterede. - Kantzler von Limpens er bragt til Mau bruge og overgivet til Revolutions=Tribunalet. Alt Guld og Sølv skal imod Assignater afleveres, og ingen Klub maae meere holdes, maaskee det kunde blive til almindelig Nytte om disse paa et hvert Sted, bleve afskaffede; thi hvad Nytte har de vel stiftet? – Berlin, den 9 August.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Man venter daglig paa vigtige Efterretninger om Udfaldet i Warschau, eller egentlig Angrebet paa Koscinskos forstandsede Leier. Allerede den 31 Julii skeede den første Attakke med en heftig Kanonering og da bleve nogle hundrede Bomber kastede ind i Warschau, og efter Breve fra den Egn skal adskillige Huuse i Forstaden være afbrændte men man har siden holdt inde med den ordentlige Bombardering. - Alle de Polakker som befinde sig i Kønigsberg og give sig et uret Navn, blive, naar de opdages, anseete som Jldetænkende og belagte med Fæstnings Arbeide og anden criminel Straf.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Rotterdam, den 9de August. Sluis i Flandern skal endnu forsvare sig tappert, og Fortet Philippine har ikke heller overgivet sig, som man dog har udspredt. Ved Mastricht skal den 4 have været en Siermyssel, hvorved 80 Fransoser bleve dræbte, 90 fangne og 120 Heste gjorte til Bytte. En stor Deel Penge skal være kommen fra Frankrig til Schweitz. Man siger 14 Millionar i bare Guld og Sølv.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Kiøbenhavn, den 11. August.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Kongelig Bekiendtgiørelse. Uagtet Vi, ved en Kongelig Bekiendtgiørelse under 5te April, have advaret alle og enhver, at ingen Uvedkommende maatte opholde sig paa noget Sted, hvor der skeer Opløb, paa det at Uskyldige ikke skulde udsættes for Fare, naar det maatte blive nødvendigt, at anvende overordentlige og alvorlige Midler, til at haandthæve Orden og Rolighed, erfare Vi dog, med Fortrydelse, at denne Vor Faderlige Formaning ikke følges, men at mange lade sig lede af utidig Nysgierrighed til strax at stimle sammen, naar allene en Flok af vanartige og pøbelagtige Drenge enten selv finde for got, eller ophidses af onde Mennesker, til at pibe og skrige, forat stifte Uroe, og sætte fredelige Borgere i Bekymring og Frygt. - Vi ansee det altsaa nødvendigt, herved at ingientage fornævnte Vor Advarsel, og indskierpe dette Buds nøieste Efterlevelse, da det vilde bedrøve Os, om nogen af Vore kiere og troe Undersaatter skulde, formedelst egen Uforsigtighed, komme hændelseviis til Skade, naar Magten maae bruges imod dem, der vove at trodse Lovene, og søge at forstyrre Borgersikkerheden. - J øvrigt have Vi den Tillid til det; af Os saa inderligenelskte og saa udmærket troefaste, Kiøbenhavnske Borgerskab, at det vil fordoble dets Aarvaagenhed, og, af alle Kræfter, bidrage med Os, til at vedligeholde Orden og betrygge enhver Medborger mod Vold og Overlast. - Skrevet paa Vort Slot Frederichsberg d. 9 Aug. 1794. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Carlsra A. (L. S.) Brandt. "Ober=Præsident, samt Borgermester og Raad udi Schow. Colbiørnsen. Reiersen. den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt, at Os ved Skrivelse af Dags Dato fra det Kongelige Danske Cancellie er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt at befale, at de indfødte Svende af Haandværks Laugene, som enten i Følge deres Laugs=Artikler eller Vedtægter, ere pligtige at reise og at have arbeidet udenlands, førend de som Me fra nu af være aldeles fritagne for at reise uden for de ster kunde antages, eller i alt passere for fyldest, skulle Kongl. Stater, saa at enhver Svend, af hvad Profession han end maatte være, skal herefter agtes for god og duelig, naar han forstaaer hvad han bør, uden Hensigt til om han har arbeidet paa fremmede Stæder eller ikke, hvilken Kongelige allerhøieste Resolution til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 11te August 1794. Under Stadens Segl. 254 Rdlr.; Sognekaldet til Borris og Faster i Riber Vacancer: Sognekaldet til Ethne i Bergens Stift, Stift, 240 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Aalborg, den 18de August. Ved Tallotteriets 707 Trækning i Kiøbenhavn den 12 August udkom Nr. 85, 19, 81, 90, 87.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Til den forestaaende 708 Trækning i Kiøbenhan kan faaes Sædler til den 28de August.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Død. Den 15de August her i Byen i Skolegadens Fattighuus, Niels Wiborgs Enke, 90 Aar.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Avertissements. Efterat Jacob Frisenberg her i Byen ved Døden var afgangen, er hans Boe af undertegnede Skifteforvaltere taget under Behandlig, thi bliver bemeldte afgang ne Jacob Friisenbergs Creditorer, eller hvo der maatte formerne sig at have noget at fordre i hans Boe, herved indkaldede, dermed at fremkomme til 6te eller 12te Ugersdagene den 1ste October og 12te November næstkommende, da Skiftet paa Raadhuuset bemelte Tiidet om Eftermiddagen Kl. 3 Slet foretages, for saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Randers, den 13de August 1794. Carde. Stadfeldt.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
Formedelst min travle Høst, har jeg ei været paa min () Slagterbod i forrige Uge, de bestemte Dage Torsdag og Løverdag; men kommer nu herefter fremdeles paa ovenmeldte Dage, med Oxekiød, kammekiød og Flesk, og falholder samme paa gammel Torv ved Hr. Raadmand Hüberzens Gaard i Aalborg, hvilket tiener det ærede Publikum til Efterretning. Sophiendahl, den 16de August 1794. Husai Duun.
Jyske Efterretninger, 1794-08-18
hos Christen Jacobsen paa Kraghede kan taas et passende Antal af 64 store Stude, een Libhaver skal ikke reise til forgieves da di baade ere større, og af dette Slags som jeg ingentider har haft, de ere for det meste 5 Aars Stude. Studene bliver usolgt til paa Onsdag den ende August Klokken 12 over Middag. Samme Dag setter jeg en 20 Stude til at slagte Kiøkken 4 tillige med mine Tyre vante Kiør og Qvier som ere samlede ved min Boepæl. af en Mands Gaard er bortkommet 17 Stykker unge Rinder, hvem der kan give Oplysning derom loves en god Betaling, og Eieren anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
London, den 11te: Efterretningen, at Gouadeloupee, indtaget af Engellænderne er betræftet.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Der er indløbet i vor Havn en stor Handelsflaade fra Oporto i Portugal. Man har ogsaa gode Efterretninger om Hvalsiskefangsten, da her nu er ankommen 7 Skibe med god Fangst.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Pohlske Grændser, den 30te Julii. J Egnene omkring Veichselen hersker en ganske og verordentlig Tørke. De ældste Mennesker kunne ikke erindre sig at have havt dens Lige. Qvæget mangler Vand og Foder.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Manheim, den 4de August. Siden i Gaar Morges mærker man ingen Franskmænd meere i Neuhoff, Schifferstadt og heele Reybak. til Man siger, at de have trukken sig tilbage til Germersheim til deres Linier der; andre troe, at de have taget Veien til Bierget, hvorhen Preusserne drage deres heele Force, og synes at ville operere med Magt. Feldmarskal Møllendorfs Hovedqvarteer, der tilforn var i Monzenheim, var i Gaar i Dahlsheim.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Paris, den 30te Julii. J Forgaars Eftermiddag Kl. 4, blev under Folkets Frydeskrig henbragt og guillotineret følgende Personer: 1, Maximilian Robertspierre, 35 Aar gl. hvis Hoved blev folket foreviist. 2, Hans Broder, 3, Couthon, 38 Aar gl. 4, St. Just, 26 Aar gl. 5, General Henriot, 33 Aar. Hans Hoved blev og foreviist Folket. 6, General Lavolette. 7, Dunas Præsident i Revotions=Tribunalet, hans Hoved blev ogsaa offentlig foreviist. 8, Fleuriot Maire i Paris. 9, Payan Nationalagent. 10, Vivier og 12 andre Medlemmer af det Parisiske Raad. J Gaar den 29 blev endnu 70 Sammensvorne henrettet. Revolutions=Retten, som bestod næsten af alle Robertspierres Creature og paa hans Vink af agde Dødsdom over enhver, bliver nu besat med andre Personer; Tiden vil lære om disse, ville føre Lovens Sværd bedre og retfærdigere end deres Formænd, efter hvis Dom i 2 Dage 135 bleve henrettede. Jblandt disse befandt sig ogsaa den bekiendte Baron Frederich von Trenk fød i Kønigsberg 70 Aar gl., som nu efter mange Avanturier har udspillet sin Rulle; han har ikke tabt stort ved at tabe et Liv, som han ved store Forbrydelser i forskjellige Fængsler under idelig Døds Angest har tilbragt; Frihed kunde han ikke taale, frit ville han dog baade tænke og skrive og derved berøvede han sig baade sin Frihed og nu sit Liv. Robertspierre gik som en rasende og et fortvivlet Menneske sin Død i Møde, forhadt og forbandet af alle, ja, endog nu af mange, der tilforn gjorde ham til deres Afgud, dog han var meere frygtet, end elsket, og saaledes gaaer det alle Tyranner. - Der ere paa engang 17 Courierer afsendte til Armeen og Departementerne for at giøre disse bekiendt at Robertspierre var ikke meere til. - Barrere er nu Hovedmand, men hvorlænge? - Jakobinernes Sahl bliver formodentlig igien aabnet. -De tvende Politie=Commissarier Hermann og i Hane som gjorde et med Roberspierre ere bragte i Arrest. Alle Lærerne i Martis Skole, der holdte Henriots Partier ere afsatte. - General Santerre er derimod efter Conventets befaling sat i Frihed og udladt af sit Fængshan mødte og takkede for samme og udbad sig derhos Leilighed til at maatte sættes paa det Sted, hvor han kunde være Fædrenelandet til Tieneste. - Der skal i Fængslerne have været de Personer, der foregave at de vare indsluttede; men vare dog Robertspierres hemmelige Spioner, af vilke han betiente sig og disse skulle erkyndige sig om de af ham forhadte Personer, og hver Aften sende ham Liste paa samme, da de Dagen derefter bleve henrettede. - Jblandt andre beskyldninger, der nu giøres imod Robertspierre er ogsaa denne, at han i Ly en og andre sydlige Steder har villet ladet sig udraabe til Konge. Da Ludvig den i gl. blev henrettet sagde Marat til Dubois de Crance og Røbertspierre: Seer du hiin Skuet. - Hvad, Skurk: Ja! svarede Marat: Dette Menneske er farligere for Friheden, end alle udenlandske Fiender.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Burlin ved Genser Søe, den 23de Julii. Porterne for Gens holdes Dag og Nat tillukte og ingen kan faae Pas til at gaae enten ind eller ud. Stadens Tilstand er meget sørgelig. Handel og Vandelhører og formedelst Urolighederne; de rige Jndvaanere, ere i Mængde flygtede og i Staden hersker der stor Uroe.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Den der ansatte Revolutions Ret har i Gaar igien ladet 7 Personer henrette, og et andet Antal skal i Morgen have samme Skjæbne. Henved 600 Personer ere arresterede.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Fra de Pohlske Grændser, den 2den August. Kosciusko er endnu Mester af Skibsbryggen, som underholder Communicationen imellem Warschouv og Forstaden Praa, derved kan han forsyne sig med Levnets Midler, og i fornøden Tilfælde retirere. Jmidlertid synes det at han giør alvorlige Anstalter for at forsvar sig, dog de nyeste Efterretninger fra Pohlen melde, at man for at redde Staden, staaer i Underhandling, og at adskillige Courerer afgaae fra det Preussiske HovedQvarteer til Petersborg.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Frankfurt om Mayn, den 8de August. Den 4de har man imellem Speyer og Germersheim hørt en stærk Skaden af smaa Gevæhrer. Da nu der ikke staae andre end allene Franske, saa maa der imellem disse være forfalden en Strid, at de have skul paa hinanden. Man anseer dette allerede som en Følge af Revolutionen i Paris. Fra Manhelm meldes, at det er falsk, at Franzoserne skulle have forladt Rehba- og draget sig tilbage. Dette Rygte har maaskee udbredt sig ved Troppernes Freme og Tilbagemarsch og Fæets Bortførsel, dog synes det ikke utroeligt, at de Franske saasnart skulle tænke paa at vende tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Bergen, den 2den August. Sidstafviste den 28. Julii, blev Hans Excellences GrevBernstorphs Geburtsdag første Gang erindret i Bergen, paa en Maade, som man haaber, vil finde Biefald hos hver tænkende Folkeven. Det er overflødiet at melde for det danske og norske Publikum, hvorfor Bergenske Handelsmænd ære den Mand, som Landsfaderen i denne Tid bruger med saa megen Held til de veldædiske politiske Operationer, og som ventelig i det diplomatiske Fag vil selv best forevige sit Navn. Men hvorledes Dagen her blev erindret, og skal fremdeles erindres, bør bekiendtgiøres i de offentlige Tidender, og være Læseren en behagelig Afvexling, naar han er bleven træt af Underretninger og Krig og Nederlag og Mord. J Stadshaupmand Amelus Huus mødte de 8 Bergens Stads=Capitainer i deres Uniform, Her var ikke Jlluminationer og Giestebud, her hørtes hverken Kanoner eller Musiqve. Man havde forherredet et af disse stille Optrin, som tal mere til et skiønsømt Hierte end de meest kostbare Høitideligheder. Formuende Handelsmænd, glade ved et klogt Ministeriums Omsorg for at frede deres Skibe Flag, havde sammenskudt 3000 Rdlr., udsat Capitalen i sikkre Pant, formaaet Stadshauptmanden og de 8 Copitainer at bestyre dette lille Legat, som blev kaldet de Bernstorphske, at uddeele Renterne paa Hans Excellence Fødselsdag til 3de værdige, men ved Vandhæld ud af Virksomhed satte, handlende Byens Borgere. Ma havde bestemt sit Valg, og trende af Alderdom og Kummer nedbøiede Oldinge fremtraadde og modtoge hver Deel af Renterne. Velsignende Gud og Kongen og Bernstorph og alle gode Borgere. Bergen kiender den men man bør skaane dem for at nævnes der. Den, deen Gang i Handelsvei var vederheftig Mand, seer ikke gjerne sit Navn paa de Trængendes Liste. Saaledes ble Dagen helliget i Bergen; og seiler man ikke for meget i sin Dom over de sande Stores Smag, turde ma smigre sig med, at et saadant Monument behager lige saa meget, som enten Medaille, Urne eller Størte.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Kiøbenhavn, den 15. August. Den 25de April er Kammerjunker Jens Bentzer, beskikket at være Vice=Landsdommer i Fyen og Langland; den 9de Maj er Studiosus Hans Femmer beskiket at være residerende Capellan til Størens Præstegiei Tronhiems Stift; f. D. er Bye- og Herredsfoget Doctor Juris Gustev Ludvig Baden beskikket at være Borgmester og Befoged i Nachschou samt Herredsfged i Lollands sønder Herred; den 4de Julii er Studie sus Strøm Grøtting confirmeret at være Capellan priPersona for Sigdals Præstegield i Aggerhuus Stift Personel Capellan Hr. Christen Graae Klingenberg ligesaa at være residerende Capellan for Stokkemarke M. nighed i Lolland; Jørgen Kiedding, Lieutenant ved Nordnæs Compagniet i Bergen, ligesaa at være Stads Capitain ved bemeldte Compagnie; den 11te er Person Capellan Hr. Joachim Stockslet beskikket at være Gannisonspræst ved Fæstningen Frederichsværn og sammeVærf, Doctor Medicinæ Jens Koefod beskikket at være Land Physicus i Viborg Stift, samt i Thye og Morse i Aalborg Stift og de derudi liggende Kiøbstæder; Le tor Juris Ce Mathesens ved Berg-Seminarium paa Kongsberg, Olav Olavsen ligesaa at være Professor en traordinarius, og at have Rang med No. 10 i Ran forordningens 7de Klasse; f. D. ere personel Capell Hr. Claus Clausen samt Studenterne Nicolai Høie Theodorus Lang, Peter Pavels, Christian Bech, Nie Peter Bierring, Christian Petersen Rortvidt og Jen Høstmark Binderup beskikkede til Skibspræster paa de Kongelige Flode; Examinatus Juris Thomas Lahn for undt Bevilling at være Procurator ved alle Ober, og Underretter i Aggerhuus Stift; den 18de den residerende Capellan Hr. Niels Brink Holst confirmeret at være Sognepræst for Stokkemarke Meenighed i Lolland; den 25de er Studiosus Jens Selmer confirmeret at være Copellan pro Persona ved Frue Kirke i Aarhuus og til Anneret i Aabye; Studiosus Ole Tideman Arentz ligesaa at være Capellan pro Persona for Sunds Præstegield i Bergens Stift; Provst og Residerende Capellan Hr. Christian Hansen Sommerfeldt beskikket at være Sognepræst ved St. Mortens Kirke i Randers; Oberanditeur og Høiesterets Procurator Peder Rosenstand Goiske ligesaa at være Vice=Laugmand og i sin Tid virkelig Laugmand over Christiania Laugdømme; Chirurgus Johan Friderich Schønneman ligesaa at være Reserve Districts=Chirurgus i Middelfarth Kiøbstæd og Wends Herred i Fyen; den 1ste August er Jnspecteuren ved den danske Porcellains=Fabrik; Justitsraad Frantz Henrich Müller beskikket at være kunstforstandig Administrator ved bemeldte Fabrik, og Cancellie Secretair Peter Grønland, ligesaa til occonomisk Administrator ved samme Fabrik. Under samme Dato har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Diaconus Christopher Ludvig Vollertsen i Grund hof Amtet Flensborg, til Præst i Hatten, og ligeledes under 9de August beskikket Candidatus Juris Christian August Henrice fra Altona til Underretsadvocat i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
J forrige Uge blev Præstevalget til den reformeerte Kirke foretaget, da de fleeste Stemmer faldt paa Pastor Monod i Gens, som derfra er kaldet hertil.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Det i Staden forefaldne Opløb af nogle misfornøiede Svende er nu standset; og disse Optrin kan end- og overtyde Danmarks indvortes og udvortes Fiender, om, at ingen Oprørs, eller Revolutions Smitte har anstukket, eller under nærværende Regiering lettelig vil anstikke Danmark Almue.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Aalborg, den 22de August.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Kiød=Taxt. Hvorester Slagter Lauget i Aalborg indtil videre skal selge deres ferske Kiød, nemlig: Oxe=Kiød. De beste Stykker Brystet og næst Brystet som afhugges efter Kiøberens Forlangende a Pundet Tynstegen og høiribbenene som i smaat hugges a Pundet heele Fierdinger a Pundet Kalve Kiød. Bag-Fierdingen a Pundet Forfierdingen heel, at Pundet, Men naar den efter Kiøberens Begiering i smaat udhugges paa 1, 2 a 3 Pund og fleere, a Pundet, Lamme=Kiød. Det beste og fedeste Kiød a Pundet 5 1/2 s. Og Pundet af det ringere Svine, Kiød, Fersk Flesk Forparten og Skinken i Pen det Mellem Flesket som det fedeste a Pundet Hvilke de saaledes holder sig efterrettelig under Fr. re Rixdalers Straf i Følge de allernaadigste Langs=Artiklers Bydende af 5te Maj 1683, 5te Post. Aalborg Raadstue, den 18de August 1794. Tov. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Døde: Den 19de August her i Byen Maren Pedersdatter 47 Aar. Den 21de Guld- og Sølv=Arbeider, Hr. Povel Knudsen Lund, han var fød her i Byen 1726. den 5te Januarii.
Jyske Efterretninger, 1794-08-22
Avertissements. en agende Post afgaaer herfra paa Tirsdag den 26. August; Jndleveringen skeer Mandag Formiddag forinden Klokken 12 Slet. Jens Majestæt har under 14de Julii dette Aar allernaadigst tilladt og bevilget, at Niels Johnsen af Nørre Sundbye maae sammesteds som Frie=Slacter, slagte Kreature og føre samme Kied over til Aalborg for at udsælge det, saavel Oxekiød, som Lammekiød og Flesk. - J allerunderdanigst Følge at denne Kongelige Bevilling agter jeg to eller tre Gange om Ugen lig som det kan passe sig at falholde det i Jomfrue Anne Gade i Mad Skouns Gaard Nr. 252 hvilket herved offentlig til alles Efterretning bekiendtgiøres. Nørre Sundbye, den 19de Augst 1764. Nies Johnsen.