Berlingske Tidende, 1836-02-13
3 Landdistricterne i Sjællands- og Lollands Falsters Stifter, hvorhos den angaaer et Tilfælde, hvori en ganske særdeles Grund maatte bestemme Forholdet. Førstnævnte Anordning indeholder desuden selv flere paa forskjellige Forhold grundede Ligninger mellem Landet og Kjøbstæderne. For det andet af de ovennævnte Alternativer synes at kunne anføres, at da der ved Stemmernes Fordeling har maattet tages Hensyn til, at de forskjellige Classers og Districters særegne Tarv skulde blive varetaget med Kyndighed og Kraft af dem, der kunde antages nærmest at kjende og mest levende at føle disse Jnteresser, saa synes det fra denne Side at være billigt, at Kjøbstæderne og Landdistricterne bidrage i det Forhold, hvorefter de have afgivet Repræsentanter til Forsamlingen; hvortil kommer, at en Liig ning efter Folkemængden alene imellem Landet og Kjøbstæderne, selv naar man seer bort fra den her omhandlede Lignings særdeles Oprindelse, neppe vilde være ganske billig og forholdsmæssig, da dog baade Pengeerhvervet, og Pengeforbruget for hvert Jndivid i Gjennemsnit er meget betydeligere i Kjøbstæderne end paa Landet, saa at der ingen sand Lighed bliver i Byrden, naar en lige stor Befolkning i Kjøbstæderne og paa Landet svarer det samme Afgiftsbeløb. Fremdeles maa bemærkes, at Fordelingen af de Deputerede imellem de forskjellige Kjøbstæder ikke har været, eller efter Sagens Natur kunne være nøiagtig svarende til deres Folkemængde. Dersom det findes, at Folkemængden bør afgive Maalestokken for Ligningen imellem Kjøbstæderne og Landet, saa maa naturligviis ogsaa Folkemængden blive Maalestokken imellem samtlige Kjøbstæderindbyrdes. uden Hensyn til om de hver for sig eller flere Forening have valgt Deputerede i Stænderforsamlingen; men dersom derimod Ligningsforholdet imellem Kjøbstæder og Landet antages at burde rette sig efter Antallet af de Deputerede, som hver især har udnævnt og dette Princip ligeledes anvendes mellem Kjøbstæderne indbyrdes, saa ville de Byer, som for sig have valgt een Deputeret, ligefrem have at betale deres Qvotapart, altsaa Helsingøer og Odense hver 31 af Udgiften, men de Byer, som vælge i Forening, maatte dele deres 3 Deel. J sidste Henseende opstaaer det Spørgsmaal: Hvorledes de Kjøbstæder, som i Forening vælge een Deputeret, indbyrdes skulle contribuere til den paa dem alle faldende Qvotient. Denne Fordeling kunde skee enten efter elgernes Tal, saaledes som dette var efter de optagne og endelig berigtigede Valglister, eller efter hver Kjøbstads Assuranceværdi, saaledes som denne var den 1ste April 1834. Ved dette sidste Alternativ vilde man holde sig til de Størrelser, der indeholde Hoved Maalestokken for hver enkelt Kjøbstads Vægt, i Valgsamfundet betragtet som et Heelt, medens det derimod er en Tilfældighed, at der, formedelst den forskjellige Fordeling af Eiendommene eller paa Grund af Jndividernes personlige Egenskaber, i de enkelte Kjøbstæder har været et noget større eller noget ringere Antal af Vælgere. Vel kan herved bemærkes, at foruden Bygningerne ogsaa Kjøbstædindvaanernes Jorder, efter den Værdi, der ligger til Grund for Bankhæftelsen, have kunnet tjene til at forskaffe dem Valgret eller Valgbarhed. Men Jordværdien er kun kommen i Betragtning for at supplere Bygningernes Assuranceværdi, og saaledes have, foruden de egentlige Communejorder, som ikke have nogen enkelt Eier, alle de Jorder, der eies af Mænd, hvis Bygninger allerede i og for sig vare tilstrækkelige til at give Valgerettigheder, eller som end ikke med Tillæg af Jordværdien have naaet Normaalsummen, været uden Virkning. Og ligesom det intet rigtigt Forhold vilde give, om samtlige Kjøbstædjorder eller dog de af disse, der ere i privat Eiendom, regnedes med, saaledes vilde ei heller et rigtigt Forhold iagttages, naar kun de enkelte Jorder, som factisk have medvirket til at stifte Valgret eller Valgbarhed, tages i Betragtning; thi hvad Assuranceværdien angaaer, maatte det dog være sammes Totalbeløb for hele Kjøbstaden, der lagdes til Grund for Ligningen, uden at hensee til, hvorvidt de enkelte Bygningers Assurance virkelig er kommen i Betragtning til at begrunde nogen Valgret eller Valgbarhed.