JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Den 30te Septbr. var allerede Kulden saa stærk, at det ikke var at tænke paa at trænge videre frem; men man maatte derimod tænke paa Vinterqvartere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Under 8de October skriver Kaptain Rotz: Vi kunde ikke sine en Stribe aabent Vand, og naar man undtog en Klippe hist og her i Havet saa afbrød intet det eensformige og sørgelige Udseende. Jis og Sneemasser udbredte sig ligge til Horizonten. Det var et melancholsk Syn. Uagtet det Sublime i den omgivende Natur Biergene, den stierneklare Himmel og de flammende Nordlys), saa er dog denne Jsens og den evige Snees Region et sørgeligt, øde og monotont Land, i hvilket Menneskets Aand sløves, da den har intet at tænke over og føle for, intet rører og bevæger sig, alt er koldt og følesløst, en dødelig Stilhed hersker der bestandig. (Men selv de skiønneste Egne paa Jorden, selv de tropiske Lande hvormeget vilde de ikke tabe i Jnteresse, dersom intet Menneske og intet Dyr beboede dem, dersom Liv og Følsomhed ikke var udbredet over dem.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Nu bleve de virksomste Foranstaltninger trufne forat forberede sig til Vinteren; da man havde kastet Dampmaskinerne overbord, saa var det nødvendigt at hugge Jsen bort rundt omkring Skibet, for an dette, som nu var blevet saameget lettere, kunde hæve sig til sin naturlige Høide paa Vandet. Det hævede sig 9 Tommer i Veiret, og vi maatte omgive det med en Snee- og Jisvold for at beskiærme os mod Kulden Vi bare derpaa Omsorg for at Ophedelsen af Skibet kunde blive regelmæssig Skibsrummet og Køierne ogsaa det øverste Dæl blev belagt med Snee; denne blev til dette Brug skaaret i Stykker i Figur af Qvadersteene; men Sneen er ikke der saaledes beskaffen som hos os. Hvo som ikke kiender Polaregnene vil forundres over at høre, at Beboerne der lide mere af Tørst paa deres Vandringer end af nogen anden Ubeqvemmelighed, i Europa falder det let at smelte Sneen og bruge den istedet for Vand; men i hine Egne, hvor den fryser saameget stærkere sammen, forøger den Tørsten istedet for at slukke den, og det falder aldrigt de Jndfødte ind, selv naar de lide meest af Tørst, at betiene sig af Sneen, som et Surrogat for Vandet. - Uagtet denne sørgelige Ensformighed oplevede man ogsaa mange glade Dage. Juledagen syntes Elementerne at ville celebrere med os, en herlig glimrende Morgenrøde begyndte at opklare Firmamentet, og der dannede sig ved Horizonten en hvel vet Rad af Buer i Terrasser over hinanden, som strakte sig fra Østen til Vesten. (For hvem er denne Naturpragt frembragt i disse øde vinterlige Egne, som et menneskeligt Øie saa sieldent bestuer?) Dagen blev feiret med Bønner og kirkelige Sange; men om Middagen blev holdet et Festmaaltid, hvorved en gelsk Roastbeef udgjorde den sande nationale Ret. Ogsaa Grog blev imod Reglen uddeelt denne Dag da Søefolkene ellers ikke vilde synes, at den var bleven feiret nok. Forraaden fra Fury kom ret hertil Nytte, da man fandt iblandt dem smaae Posteier, og frossent fransk Brændeviin. Mandskabet tilbragte denne Dag ret lykkeligt, alle Flag vare heisede, og den glimrende Aftenstierne skiænkede os tilsidst et Syn, hvis sublime Pragt harmonerede herligt med den hele Høitid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Den 9de Januar kunde vi fra vort Observatorium øine Mennesker. Jeg begav mig, siger Kapt. Ros. strax hen til Stedet, og saae der nu 4 Eskimper i Nærheden af et Jisbierg, ikke langt fra Landet og omtrent en Fierdingvei fra Skibet. Da de fik Øie paa mig, trak de sig lidt tilbage; men da jeg gik nærmere hen til dem, saa kom hele Partiet frem af sin Afkrog og dannede 10 Mand i Fronten og tre Mand høi; desuden blev en Mand, som det syntes, trukket i en Slæde af nogle andre. Jeg lod strax Kommodore Ros komme frem med noget Mandskab, som holdt sig i nogen Afstand. Selv gik jeg dem allene imode, og saae nu at enhver af de Fremmede var bevæbnet med en Kniv og et Spyd, men uden Bue og Pile. Jeg hilseede paa dem med den i Polarlanden sædvanlige Hilsen: Tima, Tima, hvorpaa de strax svarede med de samme Ord, og Manden i Slæden traadte i Spidsen for dem. Alle mine Ledsagere kom til, vi lagde vore Gevære tilside og raabte: Aja, Tima; thi paa den Maade give disse Nationer deres venskabelige Sindelag imod hinanden tilkiende. De kyllede nu ogsaa deres Spyd og Knive i alle Retninger op i Luften, raabte jublende deres fredbebudende Aja, og udbredte deres Arme for at vise os, at de ikke havde nogen Vaaben. Da de imidlertid ikke forlode deres Stillinger, saa begyndte vi at gaae nærmere hen til dem og omfavnede de Forreste, da vi rørte ved deres Klæder, og lode dem bevise samme venskabelige Ceremonie mod os. Dette syntes at foraarsage dem megen Fornøielse, som de gav tilkiende ved en lydelig Latter, ved at trykke os i Hænderne, og ved allehaande underlige Gebærder, og vi kunde nu glæde os ved deres fuldkomne Tillid. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Nyeste Post-Efterretninger. Hr. von Boguslawski, Astronom i Breslau, beretter at den af ham opdagede Komet er observeret af Prof. Encke i Berlin, Petersen i Altona, Besseli Kønigsberg og Hofraad Nicolai i Mannheim, imellem den 20de April og 20de Mai. Man har derved erfaret, at af de 140 Kometer, hvis Baner ere beregnede, udvise kun to en større Afstand fra Solen, naar de ere den nærmest, end den nye opdagede. Da den blev opdaget stod den i en Afslandaf 25 Millioner Mile fra Jorden; den 20de Mai 57 Mill., nu omtrent 65, men i Januar nærmer den sig igjen noget til Jorden; den kan aldrig komme Jorden nærmere end til en Afstand af 21 1/2 Mill. Mile. Den mindste Afstand fra Solen er 42 1/2 Mill. Mile; dens Omløbstid kan endnu ikke udregnes. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Samme Astronom beretter: at man for nærværende Tid seer paa Solens Skive i en stor, næsten cirkelrund Fordybning, en Gruppe af mærkværdige Sol pletter af det Slags, som Herschel kalder Afgrunde. Den øverste Aabning af denne Krater har 15,000 geographiske Mile i Giennemsnit, som er over 1/4 af Maanens Afstand fra Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Den 10de Juli blev Boreforsøget til en artesisk Brønd, i Nærheden af den nye Kavallerie=Kaserne i Breslau, kronet med et heldigt Udfald. Man havde naaet en Dybde af 290 Fod, da en mægtig Vandstraale, flere Fod i Giennemsnit, sprang i Veiret, og det med en saadan Styrke, at en Stang som med Magt blev stukket ned i Røret, blev i Øieblikket kastet op i Veiret over Vandstraalens Høide. - Om Natten imellem den 10de og 11te Juli gien Hagelstorm over den Deel af Dresden, som kaldes Altstadt, og dens Omegn, hvorved mange tusinde Ruder bleve knusede, og den store Have og mange private Haver ødelagte; men den Deel af Staden, som kaldes Neustadt, blev aldeles forskaanet. Men i en Strækning af en Qvadratmiil ere Landsbyerne og Viinbiergene blevne ruinerede paa den høire Elbbred. Haalene vare saa store som de to forreste Led af en Finger, og ikke blot af oval Form. - Efterretningen om Præsten Kochs, egentlig de Cocks, fanatiske Prækener i Ostfriesland, er urigtig; Hogensand ligger ikke i Ostfriesland, men i den hollandske Provins Groeningen; han er rigtig nok en Fanatiker; men er bleven afsat. Selv er han ikke kommen til Ostfriesland, men en af hans Emissarier ved Navn Hinderk, men denne har kun hav Tilløb af nogle Nysgierrige. - Fra Schlesien berettes, at Sekterernes Virksomhed vedvarer, uagtet de Forholdsregler Øvrigheden har taget. J Hovedsædet for denne Sekt i Staden Høningern er vel en nye Præst bleven indsat; men Sektererne lægge deres Had mod ham paa alle Maader for Dagen, og have slaget hans Vinduer ind, kun nogle faa Jndvaanere, som tænke meere fornuftigt og ønske at der maatte blive en Ende paa dette Skandal, besøge Kirken. Jsær Skoemagere og Skræddere, og sielden lultiverede Mennesker, høre til Sekten. Sværmerne kalde sig de sande Lutheranere. Det er mærkværdigt, at de ikke giøre Forskiel i Henseende til Troesbekiendelsen, og at selv Katholiker indfinde sig i deres Konventikler. Dette Sektererie har foraarsaget den største Uenighed i Familierne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Den franske Moniteur meddeler følgende Efterretninger om Uroeligheder, som ere forefaldne i den spanske Stad Saragossa; hvilke Efterretninger ere ankomne til den franske Regiering: Om Natten imellem d. 4de og 5te Juli forsamlede en Officeer, som var paa Vagt, en Bataillon af det 5te Linieregiment og ha rangerede det for at formaae det til at proclamere, Konstitutionen af 1812; men da denne Officeer ikke var meget agtet af sine Underofficere, saa vægrede de sig ved at adlyde ham, og underrettede Gouverneuren derom. Han fik imidlertid nogle Soldater, paa sin Side, og forlod Kasernen; men traf underveis paa Gouverneuren, som befalede ham at begive sig i Arrest, og Soldaterne at gaae tilbage til Kasernen; begge Ordrer bleve efterfulgte uden Modsigelse. Generalen gik hen til Qvarteret og blev overbeviist om at der ikke var stiftet noget Complot. Men da om Morgenen den 5te denne Begivenhed rygtedes i Staden, saa blev Pøbelen uroelig og mishandlede de Personer, som den havde mistænkt for at være Karlister, med Stokkeprygl, saa at Een blev dræbt. En Gruppe af disse Rasende begav sig til Dominikaner=Klosteret, satte Jld paa Dørene og dræbte nogle Munke, som ikke kunde faae Tid til at tage Flugten. Nu blev Generalmarschen slaget og Nationalgarden samlet; men det skeete ikke hurtigt nok for at forebygge Uordener, som udbredte sig paa andre Punkter, især ved Klosterne St. Lazarus, St. Augustin og Jesus. Om Morgenen den 6te blev Treenighedens Kloster paa samme Maade udplyndret og afbrændt. Endelig greb Øvrigheden til alvorlige Forholdsregler, nogle af Oprørerne bleve grebne og strax henrettede. Men da Militserne viste sig misfornøiede, saa formaaede man Tumultanterne til at opsætte deres Besværinger skriftligt for at de kunne blive overleverede til Regieringen. De Urbanos forlangte at nogle af deres Anførere skulde afsættes. Tumulten blev dæmpet; men 12 Munke og en Privatmand ere blevne dræbte og 6 Klostere ere mere eller mindre blevne beskadigede af Jlden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Nogle tusinde Mand fra Saragossa skulle, paa General=Kaptain Alvares Forestilling, have fattet den Beslutning, at støde til Dronningens Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
- Fra Spanien har man forresten ingen paalidelige Nyeheder; thi et Rygte i Bladet Messager om en stor Bataille imellem de Christinos og Karlisterne er ikke blevet bekræftet. J det øvrige Spanien er det roeligt, om ikke ganske frit for karlistiske Bander.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Af en Explikation i Moniteuren synes det vist nok at give sig tilkiende, at 5 Personer ere arresterede, paa Grund af en Mistanke om et Anslag paa de Franskes Konges Liv. Kan man troe Bladet Bons Sens, saa ere de største Forsigtihheds=Foranstaltninger trufne saavel i Neuilly, som paa hele Veien derfra til Paris. Nogle af de flygtede franske Republikanere ere ankomne til Brüssel. - Den franske Moniteur indeholder nu den Forordning, hvorved Marskal, Greve Clauzel udnævnes til Generalgouverneur i de franske Besiddelser i det nordlige Afrika, i Greve de Erlons Sted; man anseer ham for at være den dueligste Mand til at forestaae denne Post; han er tillige en ivrig Ven af Kolonisations=Systemet, og har anvendet af sin private Formue betydelige Summer paa koloniale Anlæg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
- Hertugen af Orleans er den 6te Juli ankommen til Chur i Graubundten, og Prinsessen af Beira med Don Karlos tre Sønner til Basel. – Den unge Hertug af Bordeaux er fuldkommen frisk. I Gaden Allger i Paris, er aabnet en Boutik, hvori de polske Fyrstinder Oginska, Gartoryski, Digteren, Mizkiewicz skiønne Gemalinde og andre polske Damer, sælge deres Haandarbeider for at understøtte deres trængende Landsmænd. Artillerie-Officeren Fyrste Gotwerzynski agerer Bodsvend. - Det pariser Municipal-Conseil har for i Aar bevilget 200,000 Franker til Julifesten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
J en Skrivelse fra Preussen giendrives alle de dumme og lidenskabelige Rygter, som udbredes i engelske og franske Blade mod Rusland, f. Ex. om den russiske Regierings store Finants=Forlegenhed; om en Conspiration af de anseeligste Familier mod den, og om de store russiske Udrustninger i det sorte Hav. Rusland har vel en anseelig Flaade og Landmagt opstillet paa sine sydlige Grændser; men ikke større end som sædvanligt. - De franske og engelske Blade vedblive vel at vrøvle om denne Gienstand, dog maae de nu tilstaae, at Lord Ponsonby har aldeles ikke forlangt Tilladelse for et engelsk Krigskib til at løbe ind i det sorte Hav. - En mærkelig Efterretning har man faaet i London fra Ægypten. Kaptain Ford er paa det indiske Damskip Forles ankommen til Suez Da han paa Veien løb ind i den arabiske Havn Dhidda ved det røde Hav, saa fandt han der en Effendi fra Mehemed Alis Krigshær i Yenta, som skulde bringe ham den Efterretning, at hans Tropper vare slagne og omringede af Araberne, og at en Vaabenstilstand var afsluttet; men paa en saa kort Tid, at disse kunde forvente, at Mehemed Ali hverken kunde faae Efterretning om om denne Stilstand eller kunde afsende Hielpetropper inden den var udløben; men Kaptain Ford tog nu denne Effendi ombord og bragte ham i kort Tid til Suez, hvormed han giorde Paschaen af Ægypten en væsentlig Tieneste. - General-Gouverneuren i Ostindien, Lord Bentinck, er kommen tilbage derfra. – Den preussiske Statstidende meddeler en Beretning fra Scutari af 19de Juni, ifølge hvilken det ingenlunde stadfæstes at der er bleven sluttet et Forlig imellem Paschaen og Jnsurgenterne; disse vedblive at beleire Kastellet; men den 15de giorde Garnisonen, understøttet af 6 Kanoner, et heldigt Udfald, hvorved Jnsurgenterne mistede 150 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Fra Wien berettes under 14de Juli, at Hofraad Baron Løhr, som var afsendt til Prag for at berede alt til Keiserens Ankomst, er kommen tilbage derfra og har meddeelt Efterretning om Udfaldet af sin Sendelse. Konge Carl den 10de forlader Prag saalænge og begiver sig til Fyrste Rohans Lystslot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Monarkernes første Sammenkomst vil blive holdet i Toplitz, hvor Fyrste Clarys Palads er leiet for Keiser Nicolaus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
General v. Heidek og Statsraad v. Greiner er ankommen fra Grækenland til München. Mangfoldige Fremmede besøge denne Stad, som tegner til at blive et Centralpunkt for Konsterne paa denne Side af Alperne. J München leve for nærværende Tid 500 Malere, hvoraf Cornelius er den meest berømte; et Carton, som han nyelig har udstillet til et Malerie, som skal beklæde den bageste Væg i Ludvigskirken og bliver 75 Fod lang og som skal forestille Dommedag, opvækker almindelig Beundring. Kongens Byggelyst er usvækket, og München forskiønnes uafladeligt med de skiønneste Værker. Men man klager i denne Stad over den qvælende Hede, som medbringer en melancholsk Sindstemning blandt Beboerne; de fleste Selvmord forefalde i den hede Tid, i 10 Dage have 21 Personer dræbt sig selv, meest ved at drukne sig. Man bemærker ogsaa, at i Jtalien forefalde de fleste Mord i den hede Aarstid og meest i de hede Timer fra 12 til 4. - Omtrent 60 Mand ere deserterede fra den baierske Krigshær i Grækenland og have antaget den mohamedanske Religion; men de vare hvervede Soldater fra forskiellige Egne i Tydskland og berygtede for et uordentligt Levnet; de skulle bittert fortryde deres Beslutning; ogsaa endeel miguelitiske Soldater fra det grønne Forbiergs Øer, og som havde gjort Opstand, have taget Flugten til Marokko og ere blevne Mohamedanere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 25de Juli. Da Kammerherre, Wichfeldt til Stamhuset Engestofte har anmeldt, at han formedelst Svagelighed er ude af Stand tilat møde som Deputeret ved den forestaaende Stænderforsamling i Roeskilde, har den Kongelige Commissair, i Medfør af Forordningen 15de Mai 1835. 55, indkaldt den første Suppleant for Sædegaards eierne i Lolland-Falsters Stift, Kammerherre, Greve af Reventlov til Grevskabet Christianssæde, til at møde i Stænderforsamlingen i Kammerherre Wich felds Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Om vore i Grækenland værende Landsmænd meddeler Alt. Merkur af 21de ds., i en Skrivelse fra Kiøbenhavn, følgende interessante Notice: "Antallet af de Landsmænd, der for Tiden opholde sig i Grækenland, og fordetmeste der have fundet stadig Ansættelse, beløber sig til 29. Fortrinsviis blandt dem udmærket sig Dr. phill. Ludvig Ros, der fungerer i Athen som første Archæolog og Over-Jnspector over Grækenlands Oldsager. Sammesteds er Architekten Hansen ansat i sit hidtilhavte Fag; Officererne Motz og Sainer (Sammes,) arbeide ved Landmaaler Bureauet i Athen, hvor ogsaa Snedkermester Richter og Muursvend Joh. Müller øve deres Profession. En Ansættelse der søge Officererne Wakenhusen og Giede, saavelsom Copiist Koppen og Landmanden Christ. Fabritius; Thora Melbye er Kammerjomfru; Hans Rasmussen Tiener i Athen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Cand. theol. Fabritius er Skelelærer i Syra. Til det græske Militair høre Major Christopher Fabritius, i Athen, Lieutn. Theodor Fabritius i Piræus, Marineofficeer C. Kister i Paros, Korporal Wakenhusen, i Argos, Soldaterne Bonnet, Renouard og Lange i Nauplia og Megara. Den med Familie i Athen boende Generalkonsul, Generalkrigscommissair Falbe, skal, efter Forlydende være bleven kaldet tilbage, og man skal være tilsinds ei for Fremtiden at ansætte nogen gaaeret Konsul i Grækenland." (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Natten til den 23de Juli omtrent Kl. 1 opkom der Jld i en Gaard i Landemærket, hvilken dog ved den tilkomne Hielp strax blev slukket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Aarhuus den 21de Juli. J Løverdags Aftes imellem Kl. 8 og 9 saaes her og i Omegnen et prægtigt Meteor paa Himlen, en Jldkugle, klar som Solens Lys. Om dette Himmelsyn er Udg. fra Vennehaand bleven meddelt følgende nøiagtigere Observation, Haraldslund, den 19de Juli 1835. "Jgaar Aftes Kl. 8, saaes her, paa den nordlige Horizont, en lysklar Kugle, der i Begyndelsen syntes at staae stille, men bevægede sig derpaa i et tiltagende Løb mod Vesten, trækkende bagefter sig en funkesprudlende Flammepiil indtil den, deelende sig i flere Lyskugler, dalende forsvandt for Øiet."(Berl. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Ved en Jldebrand i Amstrup, Falling Sogn, Hads Herred, hvorved en Gaard blev aldeles afbrændt, er tillige bleven indebrændt to Mennesker, en Karl, (Gaardmandens Broder) og en Dreng. Under Karlens halvforbrændte Liig var fundet hans Tobakspibe og Fyrtøi, hvoraf formodes, at han har lagt i sin Seng og røget Tobak, og Jldsvaaden derved opkommet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Hos Præsteenken Mad. Lemvig i Aars ved Løg stor er begaaet Jndbrud og et betydeligt Tyverie af Guld, Sølv og Prætiosa, 6 Dukater, 42 Rbd. i rede Penge, Obligationer for 65 Rbd. m. m.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Paa en Egn ved den holsteenske Landsbye Stolpe har Man for nogen Tid siden i Nærheden af en stor Steen, een Fod dybt i Jorden, fundet 2 Guld-Offerskaaler af drevet Arbeide og en Guldring, Alt af 20 21 Karats Gehalt. Den ene Skaal veier 6 1/2. den anden 3 1/4, og Ringen (sandsynligviis benyttet som Haandgreb) 4 1/2 Lod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Kiøbenhavns Børs-Cours den 24de Juli 1835. Hamb. 2 M. - a vista 20 1/3 pCt. engelske Laan ved Wil Spec. 206. (d. 24. Juli 1834, som & Comp. 75 a 15 1/2. Norske Laan til 4 pCt. Bco. Disconto 4 pCt. (afsluttet den 21. Juni 1834) Spec. solgtes til 12 Mk. 5 3/4 s. (i Fior 12 Mk. 6 1/2 s. Dito dito i r. S. 101 1/2 a - Kgl. Obl. uden Renter i Bco. Dito dito til 4 pCt. 101 1/2 a Nye dito dito i r. S. til 4 Dito uden Renter i Sedl. 94. pCt. 101 a 101 1/2. a 94 1/2. (i Fior 91 a 4 pCt. svenske HyppothekkasseNationb.-Obl. (af Laanet d. 2. Obl. Bco. 94 1/2 a 95. Febr. 1820) i r. S. 102 a 102 1/2 1 pCt. uopsigelige norske Stats Dito i Sdl. 101 3/4 a 105 1/2 Rbd. Obl. lydende paa norske Spe Norske Speciesedler 182 a 182 1/2 cies. (i Fior 1758. 1 pCt. Rigsbank=Obl., Renten. Svenske Sedler 49 ½ 4 – s. pr. pr. 6te Januar, 102 a 1021 1 Rdlr. Rigsgield. Rbd. rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Kiøbenhavns Torvepriser den 24de Juli. Rug, Td. . . . 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. . . 4 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, 221., Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 12 s. Byg, ser., Td. 3 Rbd. 1 Mk. 12 s., 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Ærter, Td. . . . Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Flesk, grøns., L. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 1 s. a - Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a - Rbd. 1 Mk. 6 s. Giær, Pd. . . . - Rbd. 1 Mk. 4 s. a - Rbd. 1 Mk. 6 s. Siell. Smør, Fd. 9 Rbd. 2 Mk. - s. a 12 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Korsøer Skibsliste. Fra 2926de Juli.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Jndkomne: Skpr. J. Overberg af Sverrig, fra Sver saa, med Brædder. D. Nielsen af Korsøer, fra Weile, balla C. Egholm af Korsøer, fra Newcastle, med Steenkul H. Larsen af Skaarupper, fra Apenrade, med Muursteen, Kalk &c. P. Jensen af Skaarupper fra Wordingborg, med Ost &c. H. C. Svinding af Æreskiøbing, fra Holis, med Muur- og Tagsteen. Udgaaede: Skpr. N. Hansen af Skaarupper, til Svendborg, med Skind. J. Øfverborg af Sverrig, til Sverrig, ballastet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Kallundborg Skibsliste. Fra 1219de Juli. Jndkomne: Skpr. Rasmussen af Weile, fra Weile, med Brænde. Beck af Horsens, fra Horsens, med Brænde. Kruse af Maasholm, fra Cappeln, med Fedevare.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Udgaarde. S. L. Aarge af Sandefiord, til Sandefiord, med Kornvarer. A. Bengeson af Fieldbakke, til Drammen, ballastet. T. Olsen af Holmestrand, til Holmestrand, med Kornvarer. C. Hansen af Svendborg, til Svendborg, ballastet. Rasmussen af Weile, til Weile, med Passagerer. Beck af Horsens, til Horsens, ballastet. Kruse af Maasholm, til Cappeln.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-28
Reisende imellem Kallundborg og Aarhuus. Fra 11-24de Juli. Til Aarhuus. Høker Petersen; Pastor Brommer med Kone og 3 Børn; Mad. Mülertz og Barn; Lieut. v. Klübein; Kammerb. Castenschjold med Frue og Barn; Cand. Theol. Petersen; Major Albrecth; Greve af Lüttichau, Krigsraad Conradsen; Secondlieut. Kuker; Dyrlæge Grandtvig; Mad. Schleisner, Cancellieraad Bergen med Frue og Barn; Mad. Hinchelde; Cand. Theol. Begtrup; Mad. Potter med 2 Sønner; Jfr. Wegener; Handelsf. Lange; Baron Rosenkrone med 2 Døttre og Søn; Handelsbet. Falck; Hr. Reedz; Jfr. A. og J. Kierulff. Til Kallundborg: Disciplene S. og C. M. Møller og Fæster; Taffeldækker Christensen; Mad. Friis; Adjunkt Hildach; Pharmacent Steenberg; Frue Theil med 2 Døttre; Jfr. Theil; Slagtermesterne Svendsen og Scheibel; Jfr. Møller, Pastorerne Stube, Sinding og Raaschau; Esqvire Ree; Justitsraad og Forstinspekteur Sarauw; Prokurator Rye; Handelskommissionair Bock; Kammerh., Greve og Ridder Frys Landmaaler Siemsen; Jfr. Krag, Kammerjunker de Mülius; Mad. Aastrup; Qvæghandler Brendstrup.