Berlingske Tidende, 1793-08-23
Franskmandene fra 1780 maae erindre sig Slagene ved Marathon og Thermopir. J Sectionerne bliver nu forsat tet en Fortegnelse over alle Borgere, som ere i Stand til at børe Vaaben. De skulle ved Lodtrækning udvælges til at de satte Leiren mellem Paris og Nordarmeen. Paris skal alle ne levere 40000, og Departementet af Seine og Olse ligesaa mange Mand. Leiren til Parises Forsvar skal opslaaes ved Polssens. J St. Qvemin og i Amiens blive ganningsværkerne satte i Stand. Man forsikret, at bemmod den 20de d. M. vil næsten hele Frankrig være under Vaaben. I Lyoner det endnu bestandig uroeligt. Dudels de Crancevil angride Staden. Jndbyggerne i Lyon ruste sig til før svar ; 6000 Mand unge Tropper ere under Vaaben. Da haaber man, at det skulde komme til Forne. Constituttenen er antaget i Departementet Rbone og Løire. Høe Condeligterne den den 6te foreslaaet, at det hele Sal. skal skulde begive sig til Conventen med en Ansegning om, at fordrive de Adelige og Præsterne overalt. Jngen Ansaninger meer, raabte Hentiet, Ansøgningerne Tid er fort Folket maae sige til Conventen: Skaf de Adelige og Pro sterne bort, og det inden 24 Timer, at ville saaledes hos det i Souperaine Folk, slig et Ord, giør et Vink, og at dine Fiender skulle være ødelagt : "Herved blev stærk til det. - J Borgerraadet blev den 4de angivet, at Semeville, som var udnævnt til Republikens Ambassadeur den Porten, var bleven arreflert paa Brændserne af Sce og at hans Vogn var bleven omringet af Emigrerte, som og saltette ham og sloge Vognen i Stykker. - Den undviDeputerte Pethians Kone og hendes 6 Aars gamle Søn an blevne arretterte i Hønsides og skulle bringere til PaConvents=Commissairen Cartier skriver fra Carn under og 2den d. M. : "Duget er med alle sine Tilhængere stret, Vi lade satte efter ham. Sonen, en af Dugets Meddapere, har Fudt sig. J Morgen bliver Constitutionens A. tagelse høytideligholdt br. Convents=Commissarier. anmeldte den 5te, at de bare udnævnt General Lambadere : Jngenieur=Corpset til Commandant i Landan. Den 1ste August have i Lucen, i Vendte, 1500 Mai republitanske Tropper slaaet et Corne af 20000 Ropaaster, frataget dem 3 Kanoner og bræbt 2000 Mand af samme Om denne Beretnings Nøiagtighed tvivle mange. Gen. Støber som med den republitanske Armer er den 2den d. A. rykt ind i Egen, har ogsaa bemægtiget sig Slottet samme steds, som Royalisterne endnu havde i Vandelse, og i me giort en Kanoner til Bytte. Bemeldte Generaaer Tidsker, tilforn af Profession Skræder og ikke Løgen samme Navn, som vist ogsaa er en stor Revolutions Ven. Der er deeresert, at alle forrige offentlige Embedsmand Caen skulle afsættes, Slottet kommesteds nedriget og og dets Rumer bygges en Malge hvorpaa de Deputeres Nage, samt ere blevne ertlarte for adrenelandets Forrædet. skulle opslaaes. Ligeledes Kalle alle prige Slottedet. dre af samme Departementage de andragne, og saldbyrdende Raad sinder saanada at haand samt Car ternes Selskab i Carnesaaledes kalder denningen Folket Normandig forsiveret. - Convente Commatarierne, og con og Dele, som have været i Valentnant, og om Stuebne man lange har været udie, indsendte under den : fra Cambragen vidtløftie Beretning en denne gæstning : lering. Commandanten stat de blandt anden og engang selv nødt til, at befale 2 Regimenter og lade med groelige Jndbyggere, og true dom at han vilde lade har er eget Artillerie mod Staden. Hertugen af Ports sionen ende Opfordring bragte de upatriotiske Jndbyggere Paller nøielse fuldkommen til Udbend. - En Mangde af samme som havde bevæbnet sig med Sabler og maangede da Stadens Volde. En Deel af Diseringen slog sig inden. Kligeraadet blev holdt under den store Taman. Efter Overgivelsen kom Prindsen Lamest og mange Emtertein. i Staden.