JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-11-21
Onsdagen den 7de Decbr. om Formiddigen Kl. 10 Slet. lader det Kongel. octroyerede Östersøiske og Guineiske Handels Selskab, ved Auction paa Börsen bortsælge fölgende Vare 60 Stykker Engelske Cassimires med Knapper og adskillig dertil hörende, 300 Par engelske Silke Strømper, 100 Stkr. dito Flagdug, 98 Bundter dito Baand Jern, 214 Klumper dito Blye, 32 Ruller dito Dito, 10 Fade dito Staal, 180 Dosin Bouttellier dito Pære-Most, 180 Dosin Dito dito Edle Most, 124 hele 30 halve J Oxhoveder dito Potter-Gl. 20 Foustager dito Kirsebær-Brændeviin, 30 Stkr. dito rögede Skinker, 100 Stkr. dobbelte Glochester Oste, 72 Dosin Glas engelsk Sennep, 60 Casser med nedsyltede Frugter &c., 12 Stkr. Piano Forter med Tilbehør, 29 Dosinsmaae Pakker med Blek-Pulver, 50 Esker engelske Brev-Oblaater, 200 Dosm Spille-Kort. 200 Pd. engelske Knappe Naale, 10000 Dito Syenaale, 3600 Krukker dobbeste Cölnsk Genever i 50 Casser, 30 Riis Royal. 4 Dito Uedian J Papiir, 30 Dito Bikube) 20 Casser med 2000 Krukker Seltzer Vand, 100 Stkr. hollandske Södmelks-Oste, 84 . . dito Prefent dito, 20. . dito Leidenske dito, 96 Gres lange Keyser=Piber, 4 Foustagier Bleghvidt, 2 Dito Brunrødt, 2 Dito Okker, 2 Dito Mönnie, 2 Dito engelsk Jord, 100 Smaae Fade med hvid tillavet Farve a 100 Pund, 50 - Dito - brun dito Dito. 50 - Dito - guul dito - Dito, 50 Krukker med raae Lin-Olie, hvilke Vare, som deels her kunne forblive og deels maae udfores, og hvorover en trykt Fortegnelse erholdes, forevises forinden Auctionen af Handelens Pakhuusskriver Thomsen. Tirsdagen den 13de Decbt, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i den Kongel. Grönlandske, Islandske, Finmarkske og Færøeske Handels Gaard foretaget Auction paa et Partie Grönlandske Skind-Vare, Edderduun, Eenhiörnings=Horn og Faare Uld, med videre, hvoraf Qvantiteterne og Sortementerne nærmere skal blive opgivne, og kan Varene forinden besees i Handelens Pakhuse.
Berlingske Tidende, 1785-11-21
Torsdagen den 29de Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 11 og 12 Slet, bliver udi Admiralitets og Commissariats-Collegio holdet offentlig Licitation over de i Aaret 1786 til Holmens og Flodens Fornödenhed behøvende Materialier og Vare, bestaaende af Hamp, Tiære, Beeg, Steenkul, Pund læder, Klumpe-Blye, Slibesteene, Speilglas, Ruder, Muur og Tagsteen, Kalk, Kiöbenhavns Seildug, Ræveldug, Russisk Flamsk-Linned, Tallig, barkede og smurte Huder, Haardug, Kobberplader, Havre, Rigaske Master og Spirer, Pommerske Fyrrebielker, Spær Pahlholter og Stumpmaster, Riis Eeg, Aske-Tömmer og Stænger Pokkenholt, Graae-Træe Fyrre-Billedhugger-Tömmer, Lindeplanker, Vognskudblokke Fyrre-Rendetræer Elle= og Fyrre=Pompetræer, Bödter, Gods, Töndebaand, Eege Rappertplanker og Axel Tömmer, Bögetræer til Stole og Skjæftemager-Arbeyde og Bögebrænde. Ligeledes bliver Fredagen den 30te Decbr. paa samme Tiid. og Sted liciteret adskillige Jern-Materialier, Spiger og Söm, som ogsaa behöves i samme Aar, og hvis Qvantite, Dimensioner og Conditioner paa Licitationsstedet nærmere vorder bekiendtgjort. Dog tiener til Efterretning, at intet Efterbud imodtages ligesom og, at den Minastbydende maae være betænkt paa Cantion for promte og rigtig Leverance om forlanges. Da Ober=Styrmand P. J. Smit til mig har leveret, som Haandsaaet Pant adskilligt Tøy til Sikkerhed for laante Penge af mig, og han ikke, uagtet mange igientagne Erindringer, har været at formaae til at indløse dette Tøy, saa bliver bemelte Ober=Styrmand Smit herved 3de gange efter hinanden indkaldet, for at indløse, inden 8 Dage fra Dato, dette mig pantsatte Tøy, i manglende Fald lader jeg det strax derefter ved offentlig Auction bortsælge, og dersom samme ikke skulle være tilstrækkelig til min skadesløse Betaling, da forbeholder jeg mig min Ret til ham for det Manglende. Kiøbenhavn, den 21de Novbr. 1785. Martha Willumsen sal. Bertelsens. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner, efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Constantinopel, den 20de October. Porten har nu endelig givet det saa længe til Natolien bestemte Corps af 30000 Mand Marchordre. Det er formodentlig bestemt til at standse Prinds Heraclius's Erobringer, som har bekriget Lesgierne, en med Porten forbunden Nation. Grændsepladserne imod det Venetianske Dalmatien forsynes nu ei allene med Tropper, men og med Skyt Cadix, den 21de October.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Den 18de hujus gik 5 Skebekker af 20 til 30 Kanoner fra den Middellandske Søe ind i Occanet. De lode sig siden see for vor Havn, krydsede næsten tæt ved Jndløbet af Bayen, og visiterte alle Skibe, som de bleve vaer. Man saae snart, at det var Algierer. Commandeur von Souffren, som commanderer det malthesiske Krigskib, St. Zacharias, og Fregatten St. Elisabeth, og den 12te var ankommen hertil, for at indskibe de Penge, som indkomme af Ordenens Jndkomster, fattede den Beslutning, at giøre Jagt paa disse Korsarer, og i Gaar er han virkelig gaaet i Søen og forfølsiger dem.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Petersborg, den 1ste November. Efter de nyeste Beretninger fra Cherson, arbeide Tyrkerne i Oczakow uafladelig paa at sætte bemeldte Plads i den best mueligste Forsvarsstand. Den Romersk Keiserlige Consul i Cherson har sammesteds fragtet det Keiserlige Skib, Minerva, og sendt det paa Dniester til Gallizien. Venedig, den 4de November.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Da Ridder Emo's Operationer have bevæget Deyen af Tunis til at giøre nye Fredsforslag, saa er det Rygte almindeligt, at Senatet har tilsendt Ridder Emo en Fuldmagt, hvori det overlader til hans eget Gotbefindende, enten at fortsætte Fiendtlighederne eller at slutte Fred paa de foreslag ne Viikor.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Jtalien, den 5te November. Efter de nyeste Beretninger fra Neapolis fornemmes den endnu stedse heftige Jordrystelser i Provindserne Calabrien og Abbruzo, og man befrygter endnu heftigere, da Wesuhar i en Tiid af nogle Maaneder været opfyldt med Svovel og harpixagtige Materier, og udkaster mere end sædvanlig Jld. Ved Slutningen af forrige Maaned hørte man nogle Aftener i Neapolis en heftig Bragen, som foraarsagede stor Skræk.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
J Turin gaaer det Rygte, at Kongen af Sardinien, ved at oprette en Søemagt, tænker at give sin Magt en nye Anseelse, som allerede nu ikke meere er visse Hoffer ganske ligegyldigt. Det heder og, at han ved en nye Formæhling med en Prindsesse fra et mægtigt Tydsk Huus, tænker at forskaffsig i den politiske Vægtskaal af vor Verdensdeel en Vægt, som i mange Henseender torde blive betydelig. Ved at lade nogle Fregatter bygge i Villa Franca, og ved at kiøbe nogle andre, er det første Rygte bleven foranlediget. Sardiniens Statsforfatning og Finanser befinde sig i den beste Tilstand, og Kongen er en ligesaa god Soldat som Regent. Uden Byrde for hans Undersaattere underholder han et anseeligt Corps d'Armee, og i hans Raadsforsamlinger iagttages en stor Taushed.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Fontainebleau, den 10de November. Under denne Rubrik forkynder Gazette de France af 11te hujus følgende vigtige Efterretning: "Den 8de hujus er Definitiv Fredstractaten imellem Keiseren og Generalstaterne af de forenede Nederlande bleven her undertegnet ved Deres resp. Ambassadeurer og under Hs. Majestæts Megling og Garantie.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Paris, den 11te November. Da nu Difinitiv=Fredstractaten imellem Hs. Majestæt, Keiseren og Deres Høimægtigheder Generalstaterne er den at der nu ogsaa skal sluttes en Commerce=Tractat imellem 8de hujus bleven undertegnet i Fontainebleau, saa siger man, Østerrige og Holland. Den 10de hujus blev og Alliance Tractaten imellem Frankrige og Holland undertegnet i Fortainebleau. - Den 10de October udløb Vaabenstilstanden, imellem Spanien og Algier. Jmidlertid har Beyen ved Begyndelsen af bemeldte Maaned forbudet alle sine Korfarer, ikke at angribe noget Spanskt Fartøi, under Straf af at blive stødt smaa i en Morter. Den 4de October ere 10 Korsarer løbne ud fra Algier i Søen, som skulle krydse i Oceanet.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
- Hvad der i de udenlandske Tidender bliver meldt om, at Hs. Kongelige Preussiske Majestæt har antaget vort Hoffes Mægling i de Stridigheder, som maatte opkomme over Fyrste Foreningen, derom veed man her slet intet, saasom bemeldte Hs. Majestæt ikke har ladet giøre noget Forslag desangaaende.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
London, den 11te November. Den for Londons Jndbyggere saa høilidelige Dag, paa hvilken Lord=Majoren tages i Eed i sin nye Tieneste, var denne Gang, hvad Veiret angaaer, en meget skiøn og behagelig Dag. Hr. Pitt og mange andre Fornemme vare indbudne til Guildhall, for at bivaane Lordmajor=Tractementet; men det havde nær bekommet Hr. Pitt ilde, den Ære han bevist Lord=Majoren. En Complot ondskabsfulde Mennesker, Gud veed, af hvem de vare leiede, angreb ham om Aftenen ganske silde, da han gik fra Gildet, og skulde vist have dræbt ham, dersom ikke hans Betientere og andre havde ilet til Hielp og ræddet vor værdige Minister. Et Hug med en Hirsk fænger som var rettet paa ham, feilede, og traf i Steden for Hr. Pitt, som det egentlig var tiltænkt, en af Oprørerne, som derved farlig blev saaret. Man giør sig al muelig Umage for at udfinde Ophavsmændene til dette fore havte hemmelige Mord, og enhver Retskaffen ønsker, at Sagen fuldkommen maatte blive oplyst, og Forbryderne, hvor de end maatte være, tilbørlig afstraffede. Hr. Pitt og hans Vogn, tilligemed hans Betientere, ere og saaledes blevne overkastede med Skarn og Stene af den afsindige Po bel, at deres Tilstand var beklagelseværdig. Det er en sand Glæde for enhver ærlig Mand, og en Sag, som giør Hr. Pitt stor Ære, at han ved Tractementet i Guildhall har erklæret over Bordet, at Paalæggene havde givet saa meget af sig, og bragt endeel Millioner i Skatkammeret, saa at han ikke alleneste kunde ophæve det forhadte Paalæg paa Kramboderne, men endog med Tiden endnu andre Taxter, hvortii enhver velsindet, de Herrer af Oppositionen undtagne, ønskede ham den beste Lykke, og at det jo før jo hellere maatte vise sig saaledes.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Fra St. Christopher og Jamaika indløbe store Klager over at man er i den yderste Nød for Levnetsmidler. Man kaster al Skylden paa Forbudet, at ikke indføre samme i Amerikanske Skibe, og det lader, som at man vilde tvinge Gouver. neuren paa førstbemeldte Øe til at tillade de Amerikanske Skibe et frit Jndløb i Øens Havne. Gouverneuren paa Jamaika skal allerede have givet Tilladelse dertil, skiøndt ikkun til en fastsat Tiib.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Fra Philladelphia skrives, at adskillige anseelige Borger i bemeldte Stad have faa Dage efter Doctor Franklins Ankomst forsamlet sig, og kommet til ham med den Begiæring, at han ved det forestaaende Valg vilde lade sig vælge til en Medlem af det executive Conseil, hvortil og denne gamle erværdige strax gav sin Bevilling. General=Forsamlingen af Pensylvanien har ved deres Taler og en beskikket Commission ladet ham overlevere en høiagtelsesfuld Adresse.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Haag, den 12te November. Det nyelig ommeldte Svar fra Staterne af Holland og Vestfriesland paa Hs. Majestat Kongen af Preussens Skrivelse til samme, er af følgende Jndhold: "Allerdurchlauchtigste, Stormægtigste Konge! Den Skrivelse, hvormed Deres Majestæt den 18de i forrige Maaned har behaget at beære os, have Vi rigtig bekommet, og af samme med største Fornøielse seet de igientagne Forsikringer paa Deres Kongel. Majestæts Venskab og Bevaagenhed for denne Republikes Vel, af hvilken Vor Provinds udgjør en anseelig Deel. - Værdien af dette Venskab og denne Bevaagenhed vide Vi alt for meget at erkiende, til at Vi ikke skulle sætte den høieste Priis derpaa, og paa det høitideligste at bevidne Deres Kongel. Majestæt vor Taknemmelighed derfor, med det ivrige Ønske, at Vor Stat endnu længe maatte nyde den stedsevarende behagelige Overbeviisninderom. - Men jo mere vor Attraae er til Formerelsen af disse Deres Kongel. Majestæts naadige Tanker, desto ubehageligere har det været os da Vi af forbemeldte Skrivelse have maattet see, at en betydelig foranledigende Aarsag til at affatte samme har været den Beretning, som man synes at have forebragt Deres Majestæt, nemlig at Vi ei allene skulle have frataget Prindsen af Oranien noget, som unægtelig henhørte til hans Post som Arvestatholder og General-Capitain, men at endog Sagernes Forfatning i vor Provinds var fremdeles af den Beskaffenhed, at det syntes som man agtede at betage bemeldte Prinds efterhaanden, de væsentligste og vigtigste Privilegier ved hans Arvestatholderskab, saa at han omsiden ikke skulde beholde mere end det blotte Navn og Skyggen af denne Værdighed tilbage, paa hvilken til Deres Majestæt indkomne Beretning ogsaa den øvrige Jndhold af forbemeldte Deres Majestæts Skrivelse grunder sig. For saavidt denne Deres Majestæt forebragte Beretningaaer ud paa et almindeligt og ubestemt Foredrag af Tingene, er det Os ikke ret mueligt, omstændelig at kunne bedømme samme eller at kunne undersøge det Spørsmaal, om det ogsaa uden Vores Vidende og imod Vor Villie skulde her eller der være foretaget noget, hvorpaa der i et saa almindeligt Forredrag kunde i Særdeleshed være bleven stillet? Men med en oprigtig Aabenhiertighed, for hvilken den Billigheds- og Retfærdigheds=Attraae, som Deres Majestæt offentlig tilstaaer Os, skal være Børgen, kunne Vi forsikre Deres Kongel. Majestæt om, at saa meget Vi ere overbeviste om Nødvendigheden i at afskaffe Misbrug og Jndgreb, som i nærværende Tiid geraade til Vort Lands Ulykke, og saa lidet Vi kunne unddrage Os fra at medvirke til Opnaaelsen af denne Hensigt, saa have Vi dog aldrig budet, ei heller nogensinde ville byde Haanden til at fastsætte noget, som en stridende enten imod Vor lovlige Grundforfatning eller imod Arvestatholderens eller imod nogen anden Persons lovmæssige Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Vi smigre os med det Haab, at denne Vores velmeent Forsikring vil være fuldkommen tilstrækkelig til aldeles at udslette alle de ubehagelige Jndtryk, som forbemeldte urigtig givne og efter Anseende gandske ubestemte Beretninger kunde have foraarsaget hos Deres Kongelige Majestæt, og at Vi med ligesaa megen Ret torde henføre denne Vor grundede Forventning til det, som Deres Kongelige Majestæt speciellere, og, som det synes, af Vor Resolution fra afvigte 8de September har lagt Os for Øinene, som en Handling af Os, hvorved Hr. Arvestatholderens notoriske og ubestridelige Rettigheder vare blevne fornærmede. Jhenseende til denne Resolution kunne Vi med samme Standhaftighed forsikre, at hverken dens Jndhold eller Hensigt indbefatter, eller kan indbefatte noget, som i mindste Maade skulde komme overeens med de derom givne Beretninger, eller og kun have en Forbindelse med samme. - Det er kun ene og allene den for Deres Kongelige Majestæt bærende Høiagtelse, som bevæger Os til denne nærmere Erklæring; omendskiøndt Vi i øvrigt, og dersom Vi her kunde indlade Os i en nærmere Oplysning, visselig paa Vor Side skulle have mange flere Aarsager til at yttre Vor Empfindlighed over de Forestillinger, som man synes af have gjort Deres Majestæt angaaende forbemeldte Vor Beslutning, og hvorved der i Grunden paatvivles, om Vi, som dog unægtelig beklæder Souverainiteten i denne Provinds, vel skulle have haft Føie til, for Vor egen Sikkerheds Skyld, og for at dæmpe de oprøriske Bevægelser, der midt Vores Aasyn ere foregaaede, at give vort Committerte Raads Collegium, som efter sin Art og Natur er bestemt til at vaage over deslige Uroeligheder, og fra hvis Raadslagninger Hr. Prindsen af Oranien ikke er udelukket, Magt til ved udsendte Patrouller at giøre af den her liggende og næsten ganske af Vo Livgarde bestaaende Militie en saadan Brug, ved hvilken den afbrudte Rolighed igien kunde blive oprettet. (Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Haag, den 13de November. I Dag bleve vi overraskede med den store Nyehed, at Fredstractaten imellem Hs. Keiserl. Majestæt og Deres Høimægtigheder Generalstaterne var sluttet. Alle høie Collegier vare af den Aarsag i Dag overordentlig forsamlede. Tvende Courerer ere i Nat ankomne med denne vigtige Nyehed, den ene til Deres Høimægtigheder, og den anden til Hs. Excellence den Franske Ambassadeur. Videre har man faaet at vide, at al Tvivl ihenseende til vor Souverainitet over Schelde og sammes Tillukkelse fra Saftingen af indtil Søen, nu ganske er ryddet af Veien, at alting ihenseende til denne Punkt er bleven reguleret efter den Münsterske Tractats Jndhold, og fuldkommen skal være ratificeret af Hs. Keiserl. Majestæt efter vore Souverainers Ønske.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Haag, den 15de November. Den 8de hujus er Freden bleven undertegnet af den Keiserl. Ambassadeur og de Hollandske i Fontainebleau. Den 12te kom en Coureer hertil fra Fontainebleau med denne Efterretning til Generalstaterne, og den Franske Ambassadeur, Marquis von Verae, bekom ligeledes en Coureer med denne store Tidende. Jmod Middag forsamlede Generalstaterne, Statsraadet og de committerte Raader sig overordentlig, og den ankomne Freds=Efterretning blev strax sende til Provindserne. Man siger, at fredstractatens Ratification skal med det første følge. Man forsikrer, at Schelde, i Følge den Münsterske Tractat, skal blive tilsluttet fra Saftingen af indtil Søen for de Østerrigske Ned rlande.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Af en anden Skriv. fra Haag, den 15de Novbr. De vigtige Efterretninger følge her meget hastig paa hinanden. Den 8de hujus er Difinitiveractaten imellem Østerrige og Holland bleven undertegnet, og i Gaar kom Hr. Tin ne, Secretair hos vor Ambassadeur, Hr. von Brantzen i Paris, med den vigtige Efterretning, at Of= og DefensivAlliancetractaten imellem Frankrige og Republiken Holland, er allerede den 10de bleven undertegnet i Fontainebleau. Fredstractaten med Keiseren er allerede i Forgaars bleven sendt Provindserne til Ratification, og i Dag skulde det samme skee med Alliancetractaten imellem Frankrige og os. Difinitivtractaten bestaaer af 29 Artikler, af hvilke de, som allerede ere bekiendte af Præliminarierne, ere de fornemste. Jhenseende til nogle Landsbyers Omtudskning skulle der blive udnævnte Commissarier. Hvad den undertegnede Tractat imellem Frankrig og Republiken angaaer, saa giver Frankrige Republiken, i Fald den skulde blive angrebet, 12000 Mand Tropper, 12 Linieskibe og 3 Fregatter. Republiken giver Frankrige, i lige Tilfælde, Halvdelen, eller et Æqvivalent i Penge for 6000 Mand Tropper. Med det første skal og en Handelstractat komme i Stand imellem Frankrige og Holland.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Kiøbenhavn, den 25de November. Den 20de Julii d. A. er Holsførster Erie Otto Knoph. allernaadigst beskikket til Holtzførster ved Kongsberg Sølv verk. Den 26de October Constitueret Saugforvalter, Johannes Kopp, til Saugforvalter sammesteds. Den 4de November ere Premierlieutenanterne Heinrich Nicolaus Friderich von Maule af det Aarhusiske, Wulff Carl de Lamy duPont af det Oldenborgske, og Lauritz von Schmidt af det Riberske Jnfanterie-Regiment benaadede med Caracter som Captainer af Jnfanteriet. Den 16de November er SecondLieutenant Nicolai Hersleb von Ramm beskikket til Skov Jnspecteur ved Røraas og Frederichsgaves Kobberverkers sæl leds Skove.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
I Dag blev af Hs. H. H. Hr. Dr. Biskop Balle følgende Candidater ordinerte til det hellige Prædike=Embede: Hr. Johannes Bruun, kaldet til residerende Capellan til Fredensborg Slot og Asminderød og Grønholt Menigheder; Hr. Peder Christian Lund til residerende Capellan i Storehedinge, og Sognepræst til Høyerup Meenighed i Stevns Herred; Hr. Johan Titchen til Capellan pro Persona til St. Peders Kirke og Hospitalet i Slagelse; Hr. Tidemand Christian Lend, til Capellan pro Persona til Hollested, Winsløw og Holsteinborg Menigheder i Wester Flakkeberg Herred; Hr. Peder, Rubech Hagelund til Missionarius ordinatus i Tranquebar. Texten til Hs. H. H. Hr. Biskoppens Ordinations=Tale var Luc. 24 Cap. 46 og 47 Vers. Af de Ordinerte prædikede Hr. Tirken over 1 Timoth. 3 Cap. 13 V. Ved Tal=Lotteriets 457 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 39, 9. 3, 74. 8.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Den 22de November udgik Canal-Compagniets Skib som føres af Capit. M. J. Rudebeck, destinert til St. Thomas i Vestindien med Cargaison og Provisioner; og Capit P. Jacobsen af Tronhiem til Livorno med Ostindiske Vahre, Den 23de hujus kom Capit. N. H. Hansen af Flensborg fra St. Ydes med Salt; Skibet Minerva, som føres af Capit. P. Richerts, er kommen fra Cette med Viin og Brændeviin, Den 24de hujus lagde Snoven Fama, som har lagt paa Beltet som Vagtskib under Capit. Kølners Commando, ind igjennem Bommen; Capit. S. Eegeskou kom fra Finmarken, med Fisk, Capit. R. Hotchinson fra London med Stykgods, og der Østersøiske Handels-Skib, Hertug Ferdinand, som Capit. L. P. Fabricius fører, fra Archangel med en Ladning Rug.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
I Dag blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: 3 Actieni det Asiatiske Compagnie, a 868 til 874 Rdlr.; i dito i den Østersøiske Compagnie, 54 Rdlr.; Skibet Elisabeth med Kobber beslaget i Bunden, 150 Commercelæster drægtigt 4000 Rdlr.; En Halvpart i Fregatskibet, Generalinde, Schimmelmann, 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Fra den 12te til 19de November d. A. ere her i Staden, copulerte 25 Par, fødte Drenge 35, Piger 32, tilsammen 67, døde Mænd 16, Qvinder 20, Drenge 21 Piger 13, tilsammen 70; ere altsaa 3 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 4 Brystsyge 7, Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 8, Gicht 1, Hoste 1, Jndvortes Svaghed 1, Koldfyr 1, Kopper 11. Nærvesyge 1, Slag 9, Svindsot 1, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 19, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
AVERIISSEMENTS. J. M. Lunds Forsøg til Beskrivelse og Chart over Øvre Tellemarken i Norge, belønnet af Landhuusholdnings=Selskabet, sælges nu for 5 Mk. hos Agent Gyldendal og hos Boghandlerne Proft og Mumme paa Børsen, samt hos Hr. Boghandler Steiman Jange for den hæderlige Bondestand, første Samling, faaes indbunden for 8 s., og i raae Materie for 6 s. hos Agent Gyldendal, boende i Silkegaden Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
Af Aabners samtlige satyriske Skrifter har nu det nye Op A lag af alle 6 Dele, tilligemed Forfatterens Portrait og 6 satyriske Vignetter, forladt Pressen fra Jversens Bogtrykkerie, og sælges paa samtlige Boglader i Kiøbenhavn og Odense, samt hos Hr. Hans Melchior paa Nørregade i No. 226 mod Volden, for 3 Rdlr. Sammesteds faaes og Sverrigs Historie fra de ældste til nærværende Tider, i et fuldstændigt pragmatiskt Udtog af Svend Lagerbring, for 2 Rdlr. Danmark, Norges og Holsteens Historie ved Gebhardi og Christiani 10 Bind 14. a 10 Rdlr. Almeennyttige Samling til Hiertets Forbedring og Rundskabernes Udbredelse, 11 Bind, a 11 Rdlr. Danmarks Litterariske Progresser, 1ste og 2det Bind, 2 Rdlr. Sædelære for Landsbyefolk, oversat af det Tydske ved Erasmus Gunnerus, har forladt Pressen, og sælges hos Boghandlerne Buch og Hegelund for 20 s. Tryk= og 24 s. Skrivpapiir. Maa en kort, men tillige grundig Afhandling, under Titul Anviisning til en viselig og ret Administration ved en Landgods i Dannemark &c., modtager Hr. Bogtrykker Horrebow, boende her i Staden i store Fiolstrædet No. 204, Pranumeration til November Maaneds Udgang dette Aar. Prænumeranterne betale 3 Mk. for Exemplaret, hvoraf ikkun det Halve erlægges til bemeldte Hr. Horrebow, til nogenlunde Se curs til Skriftets Trykning, som ventes at blive færdig inden næstkommende Januarii Maaneds Udgang, og vil udgjøre i stor O tav paa Postpapiir 12 Ark.
Berlingske Tidende, 1785-11-25
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. F. I Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr paa Skrivpapur, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæde kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat at P. T. Wandall for 8 s.