Berlingske Tidende, 1819-07-02
London, den 2de Junii. Ministeriets Modstandere og der. Thimes Venner have nu gre det et andet Middel til at bringe deres poliske Ansknuser til offentlig Kundskab. De lade deres Tanker frit Løb i Puis, og meddele disse i Folm af et Brev til Udgiver af der. Thimes fra hans Par riser: Correspondenter, hvilke enne Ideer da i dette Blad under særdeles Paragrapher blive underkastede Critik. Saaledes skrive man iblandt andet efter Foregivende fra Paris : i ude ikke hør, at det Engelske Ministerium lægger en stor Vægt paa den Bill, som skal forbyde Engelske Undersaatte at lade sigere i stann Krigstieneste. Den svaae Majoritet, hvormed den blev undset, leder os til denne Formodning. Uden Tvivl til Love Calmar, undgaae Skuurt af at være paa noget Partie, og retfærdlegiør, sin politiske Samvittighed hos Hoffet i Madrid, der ikke sættet Lid til ham, og formedder, at han under Haanden dermester de Amerikanske Jnsur inter. Man siger, at der i Spanien under handles til Forebyggelse af Ratificationen af Tractaten og Floridagernes Afstaaelse; men da den Spanske Regiering mistiver Ensland, saa er det sandsynligere, at den vil antage alle de Betingelser, som af Hr. Onis paa Spaniens Venne ere foreslagne. Formodentlig vil det engelske Cabinet drage Fordeel af denne Omstændighed, og under førte Jnsurgenternes Sag; Billen maa blive sat igiennem San ikke, saa vi Cadineret Lieblikkelig anerkiende allet An tighed, saasnart Landets Jnteresse, og Mangel paa afsætning for Manufacturvare fordrer en saadan Forholdsregel. Da Ministerier, dette Aar saa rundelig forsyner Marinevæsenet: saa formode nog af vore Politikre, at Hensigten er, at sætte de forenede Amerikanske Stater i Skræk, eller og enden at ansee til voldsomme Forholdsregler, saafremt disse ved blive med deres Fordringer paa Floride, og ikke, som Æqvidalent, erholde Cuba. At disse Trudsler, ikke om frugte, antage vi for afgjort, ligesom og at man ikke har en offentlig Krigsrikiæring fra Eders Side at befrygte. Eders Finantsers Tilstand vil ikke tillade Eder at gribe til et Middel, som vilde forstyrre Verdens Ror. Medens Jkiæmpede med Amerika, og underholde denne kostbare og i at Resultat tvivlsomme Krig, vilde være tvunge til at opgive Haldet om nogensomhelst fremtidig Jndflydelse paa Continentet. Da J ikke kunne være allevegne tilsede, saa vilde J og ikke være istand til et afværre Hændelser fra Enropa, hvormed Fremmeten i høie Maader synes at gaae svanges. Ny. Jndretninger vildenne opfiant, hvorved J vare nedsagede til at være stumme Tilflere. Man betvivler her, ligesaalidet som hos Eder, Sydameriernes Uafhængighed. Denanværende Chef i Repubilquen Ventzudia, Simon Bolitar, født i Carraqurs, synes at ville forestille en anden Mashington, og at træde i hans Fodspoer. Adspiret af en anseelig Familie, arvede han en Fæderne Formue af 200,000 Fr. aarlige Jndkomster, og blev til Faliendse af hans Opragning sendt til Paris. For omtrent Be- Aar var han her bekiendt og afholdt i de første Circer. Hans taler flere Sprog, har giennemreist med Humboldt og Boupland 3 vigtige Dele af Europa, gjorde sig bekiendt med alle nye Opdagelser og Opfindelser, og stod under General Mirendas Opsigt af hvem han og første Gang blev omgjordet med Værge. Ministeren for de udenlandske Anliggender i Ven zuela, Hr. Pallatio, er en Ven og Bekiendt af Bolivar : ogsaa han er dannet i Europa Saavidt Pariser=Correspondenten. The Times tilføier blandt mere, at det ikke var ilde, om Ministerne forsøgte at erholde Cuba forudsat at Jndvaanerne vare tilfredse med den Regieringsbye.