JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Søndagen den 14de var Kanonaden ligesaa stærk, indtil omtrent Kl. 3 Eftermiddag; men efter et Qvarteers Skandsning begyndte den igien, og det med uhørt Heftighed i hele ti Minuter fra 25 Stykker, som en Kanonhækkeild. Da Røgen fordeelte sig faaes fra Oporto den hele miguelitiske Magt syd for Floden samlet tæt ved Serra, og Flinteskud faldt en halv Timestid over al Forestilling hurtigt og tæt paa hverandre. Migueliterne vare dragne frem i tre Colonner, den ene fra Villanova, den anden henimod Muren for Klosterkirken i Fortet, den tredie til Venstre imod Evigen eller Loeen, hvor det tidligere Angreb den 8de September saa afgjørende blev tilbageslaaet. Serras Volde, som forsvaredes af Don Pedros Tropper, bleve i et Øieblik besatte med Mandskab, som uophørligen nedsendte en dræbende Jld paa de Angribende, hvilket foranledigede, at de pludseligen trak sig tilbage fra Stormen, efterladende mange Døde. Saaledes gik det til paa den Side, der vender imod Villanova; men paa de to andre vedvarede Angrebene endnu, og der blev sex Gange i Træk forgiæves stormet; men fra Oporto gjorde Skytset ogsaa en frygtelig Virkning, da det rev store Aabninger i Fiendernes tætte, sluttede Rækker. Migueliternes fuldkomne Afmarsch foregik først med Nattens Jndbrud. Derpaa Fredagen den 9 November 1832. hørtes Serras Garnisons jublende Vivat, som besvaredes af lignende Jubeltoner fra Oporto. En frygtelig Brand lyste endnu fra Villanova, sandsynligviis foraarsaget ved de fra Oporto didkastede Bomber. Paa Klosteret i Serra er den største Deel af den venstre Fløi skrækkeligen ødelagt; men den anden Fløi har Jntet lidt, Under Bombardementet blev en stor Deel af Volden eller Murene paa Klosterets nordre Side til Venstre, nedskudt; men de Beleirede opførte den paa ny, og det dobbelt saa stærk, som den havde været, endnu under Jlden fra de fiendtlige Batterier. Om Tabet af Døde og Saarede haves ingen paalidelig Angivelse. Det hedder, at Migueliternes Tab paa Officierer har især været meget stort, selv den Høistcommanderende blev saaret og den anden i Commandoen døde af sine Saar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Ogsaa paa Søen er det gaaet godt for Don Pedros Sag. Vel benyttede den miguelitiske Admiral Feliz, som var bloqueret i Havnen ved Vigo, Landvinden i Natten til den 10de October, da han, formodentlig en Tidlang ubemærket, seilede ud; men strax efter lettede Don Pedros Admiral Sartorius. Af den Aarsag, at han maatte lade sit Admiralskib buxere ud ved Dampskibene, gik han over paa "Donna Marial, med hvilket Skib han indhentede og angreb de Flygtende. Han var i 1 Time og 40 Minuter uophørligen udsat for Jlden saavel fra det fiendtlige Linieskib som fra en Fregat paa Bagbordsiden, dog kom hans ved Dampskibene burerede Linieskib meget til Hjælp; men da nogle af dets Kanoner bleve gjorte ubrugbare og Skandsebeklædningen sprang under Vendingen, for at operere med Kanonerne i Styrbord, benyttede de Flygtende dette til at sætte alle Seil til og styre syd paa. Admiral Sartorius selv blev let saaret og havde 10 Døde og 27 Saarede paa sin Fregat; Linieskibet "Reinhade Portugal havde 3 Døde; ogsaa de mindre Skibe leed meget; men Fregatten Donna Maria" blev saa forskudt i Takkelagen, at den maatte sætte ny Seil til. Den fik 3 Kugler i Stormasten og 84 i Skroget. En Deel af D. Miguels Eskadre, bestaaende af Linieskibet "Johan den 4de, en Fregat og en Corvet, ankom den 14de i en sørgelig Tilstand paa Tajo. Den 17de bragtes over 50 Saarede til Hospitalerne. Der vil medgaae over 6 Uger inden Skibene blive udbedrede. Slaget har været meget blodigt; men endskjøndt der paa D. Miguels Side var en Overlegenhed som 5 til 1, maatte denne store Overmagt flygte. Allerede den 20de October havde Admiral Sartorius, udbedret sin Flaade og vilde snart igjen stikke i Søen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Frankrig. J Følge Skrivelse fra Paris af 27de October ere hverken Marschal Gerard eller nogen af Prindserne afgaaede til Hæren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Spanien. Kongen er nu saa vel, at han den 18de October holdt sit Jndtog i Madrid. Dronningen forestod endnu den Tid Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
J Madrid, saavelsom i alle Provindserne, ere yderst rasende Carlist Proclamationer i Omløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Jndenlandsk. Ved Høiesteret ere i den senere Tid følgende Sager. paadømte: Arrestantinden Gjertrud Marie Oelsdatter, der tiltaltes inden Grevskabet Wedelsborgs Birks Extraret for begaaet Barnefødsel i Dølgsmaal, bør for Actors Tiltale fri at være; Arrestanten Hans Jensen, tiltalt inden Bjerge og Aasum Herreders Extraret for begaaet Mordbrand, bør af Øvrigheden sættes under sikker Forvaring; Arrestanten Mads Rasmussen Heden, tiltalt inden Christianssædes Birks Extraret for formeentlig begaaet Tyveri, bør for Actors videre Tiltale fri at være; Arrestanten Jens Rasmussen, med Tilnavn Klyssing, tiltalt inden Christianssædes Birks Extraret for begaaet Jndbrud og Tyveri, bør stryges til Kagen, og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid; Arrestanten Christen eller Christian Johansen, tiltalt inden Sore Birks Extraret for Jndbrud og Tyveri, bør stryges til Kagen, og hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid; Arrestanten Niels Christian Jensen, tiltalt inden Skodborg og Wandfuld Herreders Extraret for Jndbrud og Tyveri, bør stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide for Livstid; Arrestanten Mads Jensen, tiltalt inden Hammerum Herreds Extraret for Jndbrud og Tyveri, bør stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid; Arrestanten Urtekræmmer Søren Frederik Bøggild, tiltalt inden den kgl. Landsoverret for lovstridig Adfærd i bemeldte Ret, bør af Øvrigheden sættes under Bevaring; suspenderet Herredsfoged i Leire Herred, Overanditeur Niels Møller, tiltalt for lovstridige Embedsforhold, bør have sit Embede som Herredsfoged og Skriver i Leire Herred forbrudt, og bør han, hvis han ikke betaler den ham overførte Kassemangel, hensættes til Fæstningsarbeide indtil han betaler eller ved Døden afgaaer. Skiftecommissairerne i Kbd. Clausens Bo i Nakskov, Cancelliraad Pontoppidan og Landvæsenscommissair Schwensen, bør paa ny foretage dette Bo, og deri forfatte ny Repartion, hvorved M. J. & A. Philipsen for 451 Rbd. 1 Mk. 13 s., Suhr & Søn for 1,467 Rbd. 1 Mk. 1 s., og Christensens Sønner, & Harboe for 438 Rbd. 4 Mk. 12 s., Alt Sedler og Tegn, gives Udlæg iblandt de Creditorer, der erholde Betaling efter Haandskrivt. Processens Omkostninger ophæves.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Den ny Studiigaards Opbygning i Kbhavn er allerede skredet dygtigt frem. Den Deel af Universitetsbygningen, hvorpaa hidindtil er bleven arbeidet og som alt i sin Ufuldendthed har tildraget sig Alles Opmærksomhed, vil efter Forlydende allerede komme under Tag i næste Maaned. Dens indre Forskjønnelser ville imidlertid næsten medtage et heelt Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Efter Forlydende skal Thorvaldsen endnu i dette Efteraar være ventende hjem til Danmark, og foreløbigt agte at tilbringe Vinteren i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
J disse Dage er en interessant Kunstproduction kommen til Kjøbenhavn. Det er vor berømte Landsmand Thorvaldsens Buste, udført i Marmor af den unge talentrige Kunstner Bissen i Rom, efter Bestilling af af den i Kbhavn værende Kunstforening. Denne Buste er udført med saamegen aandfuld Lighed, i en saa ædel, kraftig Characteer og med saamegen Smag og Delicatesse, at den uden Tvivl er det fortrinligste Værk, Man endnu har seet af den unge Skulptor, og giver et nyt glædeligt Vidnesbyrd om hans stadige Fremskridt paa Kunstens Bane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Handelstidenden erklærer, efter de modtagne Jndberetninger fra Provindserne, indeværende Aars Høst, i det Hele taget, for at være meget god. Den giver mere end i forrige Aar; men, med Undtagelse af Rug og Ærter, ikke saa gode Varer. Rugen er hostet bedst; de andre Sorter omtrent eens; Havren har givet mindst Vintersæden er lagt under de heldigste Omstændigheder; Raps staaer godt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
J Anledning af den i Veile Avis meddeelte Beretning (optaget i d. Bl. No. 88), hvorefter Candidat Tregder først var den Tredie, som ved Exam. art opnaaede at blive tilkjendt Universitetets Medaille, som Belønning for den Udmærkelse, hvortil Professorerne i alle Fag havde erklæret ham værdig, bemærker Kjøbenhavnsposten: at Man dog i det mindste veed otte, som have opnaaet denne Hædersbeviisning. Disse ere: Aaret 1807 Christian Rothe, Etatsraad og Assessor Høiesteret, og Frederik Wilhelm Friis, 1809 JacoHornemann Bredsdorff, Professor i Sorø, 1810 Jørgen Bölling, Cancelliraad og Secretair ved det stor kgl. Bibliothek; 1811 Tyge Schow, Præst og Forstander ved Døvstumme-Jnstitutet, Poul Egede Sporon Justitsraad, Søkrigsprocureur og Høisteretsadvocat, og Christian Albrecht Bluhme, Etatsraad og Byfoged i Storehedinge; 1814 Vilhelm Henrik Dreyer, Assessor i Landsoverretten. Siden 1814 er Tregder derimod den Første, der har faaet Medaillen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Efter en fra Ostindien indløben Efterretning er den forhenværende Gouverneur samme Sted, Capitain i SøEtaten Lauritz Christensen, Ridder af Dr., død i Slutningen af forrige Aar, i sit 39te Aar, kort for han agtede at tage hjem til Europa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
J den af Cholera haardt medtagne Landsby Fackenburg skal dog siden 11te October intet nyt Cholera Tilfælde have yttret sig. Til Dato havde Soeten der angrebet 64 Personer, hvoraf 26 vare døde, 33 helbredede og 5 befandt sig endnu under Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Staden Oldesloes Spærring i afvigte Efteraar, paa Grund af Cholera, havde givet Anledning til en Strid imellem Magistraten og en Deel af Jndvaanerne. Resultatet af de desangaaende anstillede Undersøgelser skal nu være bleven dette: at Overrets=Advocat Clausen Schutz er tilkjendt 2 Maaneders Fæstningsarrest, Advocat Bahr en Jrettesættelse og den oldesloer Magistrat at betale Sagens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
J kieler Correspondentsblad har en Jndsender, der undertegner sig K., ligefrem beskyldt Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Feddersen i Rendsborg for, at han, ikke tilfreds med de Procenter, Oppebørselsbetjentene nyde for Opkrævningen af Rigsbankrenterne, desforuden ulovligt har beregnet sig af Yderne 1 s. for hver Daler Rigsbankrente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Proprietair Walther til Haraldslund har i en med Sagkundskab skreven Afhandling søgt at bevise, at Fuld blodets Jndførelse i Danmark for Øieblikket endnu ikke er tilraadeligt. Beviset henter han fra det lave Trin, Agerdyrkningen endnu staaer paa hos os, og den jydske Bondes bekiendte overdrevne Ømhed for sine Heste W. antager nemlig, at Fuld- og Halvblodsheste aldrig i udholdende Slid ville kunne maale sig med vore kraftfulde jydske Heste, og naar den jydske Bonde, der er Mester i Heste- og Qvægavl, paa sin Agerdyrknings Bekostning, allerede nu, af Skaansel over de "ølle Bæster, ikke nærner til at mærgle eller bearbeide sine Marker saaledes, som han burde, men om Sommeren lader Hestene æde det bedste Græs bort fra Køerne, paa Melkens Bekostning, og om Vinteren, naar de Jngenting bestille, fortære den indavlede Havre, vilde Manda ikke spørger W. – give denne den jydske Bondes overdrevne Passion for sine Heste en endnu høiere Jmpuls ved Fuldblodets Jndførelse, Maaskee blev da Ploven tilsidst ganske staaende i Jydland, og i Stedet for at Bonden nu i Reglen kun søger Hestemarkeder i 56 Miles Omkreds, vilde han mulig drage ud i den vide Verden med sine ny Heste. Rusland fik at avle Kornet til os, og de jydske Havne vilde da endnu mere, end som desværee allerede er Tilfældet, blive tilførte Rug fra Østersøen. Men Hesteavlen kan aldrig give den reelle Fordeel, som Kornavlen, hvortil vort Land ikke mindre fortrinligt er skikket. Forinden Jydlands Agerdyrkning derfor er bragt paa lige Fod med Culturen paa Als, i Holsteen og Mecklenborg, for vil en forandret eller forbedret Hesteavl ikke være at tilraade for Bondestanden. Hvor en Bygning skal opføres, er det ikke Anskaffelsen af skjønne Meubler, Man først bør være betænkt paa; men staaer først Huset paa en fast Grundvold, da er det Tid til at afpasse Meublerne efter Huset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Fra Rudkjøbing skrives under 29de Octbr.: "Afvigte Onsdag Aften den 24de de, omtrent Kl. 5, skrækkedes vi ved det frygtelige Brandraab. Jlden var opkommet, uden at Aarsagen endnu er bekjendt, i Kjøbmands Enken Mad. Bays store Ladebygning paa over 30 Fag, som var indrettet til Ko- og Hestestald, Karlekammer, Tørvehuus m. m., og da Anskrig skeete, stod Alt i lys Lue. Vi takke Gud, som ved Brandvæsenets Bestræbelser, i Forening med det stille Veir, afvendte større Ulykke fra Byen. Med Ladebygningen blev tillige alt indavlet Korn og Ho lagt i Aske; ligeledes brændte en Ko og 4 Kalve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Nakskov, den 8de November. Fire store Haandværksdrenge ere for nogle Dage siden paa Raadstuen, her i Byen straffede med Riis for nogle, Aftenen forud, udøvede Gadeoptøier. Dette er et advarende Exempel for de flere Gadedrenge, hvis Kaadhed ofte strækker sig temmelig vidt. J Dag løb et Par Heste løbske med en Vogn, hvorved Eieren, som stod i Vognen da den væltede, fik Skade i sin høire Axel, og en aldrende Kone, som sad i samme Vogn, forstødte sig slemt. Atter en Følge af, at Bønderne saa nødig vil, naar de holde paa Kjøbstæd gaderne, tage Rækkerne af, skjøndt der ikke mangler paa Erindringer fra Politiets Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Ledigt Embede. under det danske Cancelli. Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Leire Herred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 18de November førstkommende bliver Bal i HarKarskov. monien, som sædvanlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Creditorerne i Dødsboet efter Huusfæster Hans Petersens Hustrue Anne Kirstine Christiansdatter i S. Ørslev, under Nykjøbings Hospitalsgods, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer. for undertegnede committerede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, hvis Opholdsted formeentlig er i Holsteen, med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; men det bemærkes derhos: at maaskee Lidet eller Jntet vil blive at arve. Nykjøbings Hospital, den 7de Novbr. 1832. Gierding, const. Hospitalsforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Creditorerne i Dødsboet efter Arvefæste-Gaardmand Jørgen Hansen Jbsen af Ulslev, under Nykjøbings Hospitalsgods, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Nykjøbings Hospital, den 7de November 1832. Gjerding, const. Hospitalsforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Auctioner. Efter Skifteforvalterens Begjæring afholdes 3de Auctioner Mandagen den 26de November, 10de og 24de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over afgangne Tømmermester Würtzburgs Stervboes Huus i Gartnerstrædet her i Byen, bestaaende af 4 Fag til Gaden og et lidet Halvtagshuus, med tilhørende Grund og Hauge. 1ste og 2den Auction afholdes paa Raadstuen og 3die Auction i Huset. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Hvilket, til Efterretning for Panthavere og andre Vedkommende, bekjendtgjøres paa den ved Placaten af 22de April 1817. foreskrevne Maade. Nykjøbing paa Falster, den 31te October 1832. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Onsdagen den 14de d. M., om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Skifteforvalterens Begjæring, afholdt Auction her i Byen over afgangne Dreiermester og Politibetjent Philipsens Boes Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Jerntøi og Trævarer, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Skatoller, Skabe, Borde, Stole, Speile, Commoder, m. m., samt flere Dreieladde og en stor Deel Dreierværktøi og Materialier. Nykjøbing paa Falster, den 2den November 1832. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Det afdøde Skipper Rasmus Rasmussen og efterlevende Enkes fælleds Bo tilhørende og i denne Byes Bredgade under Matr. No. 151 beliggende Huus med tilliggende Jordlod paa Madeskov, stor 2,170 3 Al., bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 12te, 19de og 26de Novbr. d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov, den 1ste November 1832. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Da der ved den, d. 6te de, afholdte Auction over afd. Skipper Bjerregaards faste Eiendomme intet antageligt Bud er skeet paa nogle af disse, bliver der Fredagen den 16de de, om Formidd. Kl. 10, paa Byens Raadstue foretaget 4de og sidste Auction over: 1. Stervbostedet, beliggende i denne Byes Østergade, under Matr. No. 133, bestaaende af 12 Fag Forhuus og 11 Fag Baghuus, Muur og Egebindingsværk med Straatag. Stedet, hvori har været indrettet Brænderi, ligger i denne Henseende særdeles beqvemt og fordeelagtigt, da fortrinligt godt Vand haves ved Stedet, hvortil ligeledes hører Græsningsret paa Bekkeskov Overdrev. 3/4 Nats Jord i denne Kjøbstads Klostermark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Jagten "Sophie", drægtig 10 Commercelæster, med staaende og løbende Redskaber, Jnventarium, m.v. Denne Jagt, der ligger til Eftersyn ved Byens Skibsbro, er i særdeles god Stand og Jnventariet godt vedligeholdt. Thi indbydes Lysthavende at give Møde. Nysted Byfoged-Contoir, den 7de November 1832. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Capital, som anbydes. Af Umyndiges Midler, under Baroniet Juellinges Overformynderi, kan i 11te Decbr. Termin d. A. erholdes til Laans 280 Rbd. 16 s. S. og T., imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge, den 1ste Novbr. 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Tilkjøbs. Undertegnede har erholdt et Parti.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Nykjøbing, moderneste Vinter-Huer, saavel simple som ganske fine; Sælskinds Dame=Støvler, MandsReisestøvler, Ditto Handsker, lange og korte Bog, Muffer, Mands=Frakkekraver, Pelleriner og moderne Pallantiner, m. m.M. Ch. Mackeprang. S. D. Hammes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-09
Udsalg af Tapetpapir i Kjøbenhavn, som forhen har været i Gothersgade No. 347, er nu i Pilestræde No. 96, paa hvilket Sted der forefindes et betydeligt Oplag af alle Sorter Tapetpapir i allernyeste Smag og i alle mulige Couleurer, samt til de billigste Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 91. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Udenlandsk. Hollandsk-belgiske Anliggender. Endelig synes det, som om Stridighederne nærme sig deres Tilendebringelse. Den længe ventede Tractat imellem Frankrig og England er nu bleven afsluttet. Ratificationerne udvexledes i London den 27de October imellem Fyrst Talleyrand og Lord Palmerston. Tractaten blev derpaa strax meddeelt Conferencen. Samme Aften afgik et Dampskib fra London, for at overbringe Kongerne af Holland og Belgien begge Hoffernes Meddelelser, hvor opfordres til, at samtykke i de respective Territoriers Rømning den 2den Novbr. Tillige indeholde de den formelige Erklæring, at hvis Rømningen endnu ikke ovennævnte Tid er fuldendt, skal den forenede Land og Sømagt ufortøvet begynde at agere. J saa Fald havde Flaaderne Ordre til at gaae under Seil den 5te November og Armeen at bryde op den 15de. J Følge Skrivelse fra Haag af 2den Novbr. skulde Kongen af Hollands Svar paa disse Meddelelser afgaae den 3die, og der menes, at det ligefrem indeholder et Afslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Næsten alle engelske Kjøbmandskibe have forladt Rotterdams Havn, efter deres Consuls Advarsler. - Ogsaa Antwerpen haves Kundskab om Frankrigs og Englands tilsigtede Øiemeed. Det synes dog, som om Frankrig, ved Beleiringen af Antwerpens Citadel, vil vælge saadanne Forholdsregler, der betage Gen. Chasse ethvert Paaskud til at beskyde Staden. Derfor skal Beleirings-Armeen ikke rykke ind i Staden, følgelig hverken benytte Magazinerne eller Batterierne inden Byens Mure. Det vil nu komme an paa, om den tappre General Chasse taaler saadan Jndskrænkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Den 6te havde Efterretningerne fra Holland virket ufordeelagtigt paa udenlandske Statspapirers Afsætning i Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Spanien. Et af Dronningen undertegnet Decret, som offentliggjortes den 20de October, giver almindelig Tirsdagen den 13 November 1832. og fuldstændig Amnesti for alle dem, der til den Tid vare forfulgte som Statsforbrydere, med Undtagelse af de, der i Sevilla have stemt for Kongens Afsættelse, og de, der have anført bevæbnede Rebeller imod Souverainen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Biskoppen i Valadolid har udsendt et Hyrdebrev, hvori de Troende formanes til at samle sig om Kongens unge Datter, som deres tilkommende Souverain. – Den commanderende General i Navarra og Biscaia har i et Circulair tilkjendegivet sin faste Beslutning, at adlyde de af hans Konge udstædte befalinger. – Kongen bliver med hver Dag bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Østerrig. Den ungerske Rigsdag er sammenkaldt til den 16de Decbr. Keiseren vil være tilstæde ved dens Aabning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Bayern. Man vil vide, at Hs. Majestæt selv vil ledsage sin Søn, Kong Otto, til Triest, ja maaskee lige til Grækenland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Kong Otto bliver nu medgivet nogle bayerske Batailloner, da en begyndt Hverving er mislykket i saadan Grad, at kun 9 Personer meldte sig til at tjene som Gemene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-11-13
Sverrig. Sagen mod v. Vegesack og v. Düben synes nu at vise, at der virkelig har været Plan i Værk til at afstedkomme Oprør i Landet. Der er nemlig forefundet et Brev af 16de Novbr. 1831 fra Baron v. Düben til v. Vegesack, hvori det hedder: "Jeg staaer mig ikke til nogen Rolighed i Politiken, førend jeg erfarer sanddru Beretning om Kanonernes Dundren ved Rhinstrømmen. Det maa dog en Gang bryde løs, og Gud give det samme skeete hos os. Vi have intet Haab for os og Børn, undtagen i en stærk sønderbrydende Omvæltning; det er Verdens Løb, og hver Jndbygger søger for sin Part at komme ud deraf. Jeg er gruelig nedtrykt, og om jeg ikke havde saa stærk en Siæl, at jeg var force kunde brydes med en haard Skjæbne, var en Kugle den eneste Trøst, jeg ønskede. Paa given Opfordring tilstod Baronen, at dette Brev var hans, men angav tillige, at de brugte Yttringer kun indeholdt hans Ønske om en almindelig Krig, for at de mindre Bemidledes Stilling kunde forbedres. Et andet, som det synes, betydeligere Brev er ogsaa faldet i Rettens Hænder. Det har Udskrivt til Prinds Gustav Wasa i Wien." En Soldat, som skulde bringe det paa Posthuset, angav at han havde faaet det af en forhenværende Coffardicapitain Kruse, Lærer ved den stokholmske Navigationsskole, hvis Navn fandtes derunder. Ved de afholdte Forhører nægter Kruse imidlertid at have skrevet Brevet, som i det Væsentlige gaaer ud paa, at PengeRemisserne rigtigt vare ankomne; kun den sidst lovede Remisse ventedes, og dermed var Alt i Orden til en Contra Revolution. Uagtet v. Vegesacks og v. Dübens Hæftelse, skulde Prindsen ikke tabe Modet; han kunde stedse stole paa en stor Deel af Adelen og Hovedstadens Garde.