Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-08-03
Admiral Lieutenant Her Niels Juel sig paa begge Sider med 500. Matroser i atskillige Chaluper, och fore dermed lige ad Øland, at occupereoch indtage Skandsen paa samme Jnsul, liggende lige for Calmar ofver Vandet, den er neden til aff Øf landske Steene, men ofven til med fast Land-Jord bedekket, hvilket saa vidt vel lykkedis: Thi efterat mand samme Skandse hafde ladet opfordre, hvortil de sig ikke ville beqvemme, er Attaqven skeed vi va førce, med saa god en Success, at Fienden sprankpaa hin Side ofver Volden, och hvadsom ikke har kunde retereret sig med Flucten til Buskene, bleff aff vore ihielslagen. Mand skulle vel forundre sig, hvi Fienden saa hastig forlod saa sterk en Skandse, och hvidet, der inde liggende, Folck ikke ikke bedre gjorde deres Devoir, men Fienden meente, at hand ved sin Reterade skulle søge sin Fordeel, dermed vores at besnelle, i det hand i benefnte Skandse har haft mange Reve Huller, hvorudi 4. a 5. ja fleere sig kunde fielle, saa hafde de och den fulde Fortrøstening, at de med en sterk Succurs fra Calmar skulle blive secunderede, och naar de hørde Løsenet, skulle de komme her for, och ofverfalde os uformodendis. Men dette deres Anslag bleff paa en underlig Maade aabenbaret, de Tobenede Refve blefve slagne, och Skandsen nogle faa Dage derefter gandske demoleret. Jmidlertid kom den fra Calmar destinerede Succurs, och ret i bestemt Tid, och sette an med mange Skærbaade, men der vore begafve sig i Chaluperne, och gik dem imod nøddis de at reterere sig med Flucten af Calmar-Gatt med saadan Gesvindighed, at det var os umueligt dennem at opnaa, mindre at afskiere dem Reteraden. Der blef paa begge Sider aff Chaluperne och Skærbaadene continuerlig heftig canoneret, och gjort ved tusinde Skud; hvad paa Fiendens Side er blefven, er os ubevist. En aff dem som roede Chaluperne, som sad hel nær Her General-Admiral-Lieutenant Niels Juel och hans Broder, Her Baron Jens Juel, blef aff en Fiendlig Kugle det halfve Hofvet bortskudt, saa at hans Blod ofverstenkte begge Brødrene. Den tapper Vice-Admiral Henrich Spaen forulykkedis saaledis, at hand fik et farligt Skud, hvorudofver hand miste det ene Øie. Ellers blef der tagen 4. Priser udi Calmer-Sund, de tu tog General-Admiral-Lieutenant Schluppe, som vare ladde med Deeler och Tiere. Tu tog Capitain Bagge Knudsen Busk, den ene lad med Øxen, och som Folkene derfra vare bortrømmede kaldte hand den eene, som var en gandske ny Skude, S. Maria, den anden Pris hand tog var en Jagt, som var lad med fløtte Gods oc actede sig til Stokholm. Til Vissby udi Gulland ere der ogsaa ved den fordum Stralsundiske Caaper Pusionello tvende Priser opbragt. Og efterdi voris Meening icke var at beholde den Jnsul Seland, da hafver vi det, der paa liggende heel faste Casteel Borcholm, paa hvilckeed mange Indbyggere sig hafde for føyet, og derforuden var forsynet med stor Besætning, denne Gang ladet blefven uattaqveret hvorfor den 19 Augusti gandske Landet blef ud plyndred. Nunn i plyndred. Den 26 dito er GeneralAdmiral Grefve Tromp gangen med 6 Kongl. Kriegs-Skibe, nem meligen 1. Prinz Georg. 2. Tre Croner. 3. Anna Sophia. 4. Svanen. 5. Enighed. 6. Tre Løver, item med en Brandere og en AdvisJagt, dessligeste er Admiral Wilhelm Bastiansen med de 9 Hollandiske Auxiliar-Skibe gaaen af Kiøbenhafn. Siden den Tid har atter et udcommanderet Parthi under en Lieutenant været paa Smaaland, hvilcke hafver afbrendt 5 Lands Byer och en Mølle. Paa vores Side hafver vi adskillige Gange bekommet ofver 2000 Støkker Fæ af Oxen, Kiør og Faar, til Bytte. Nogle Dage derefter blef atter et Parthi, bestaande i 300 Soldater, och 250 Matroser, med mange, med Støcker munderede Baade under Oberste-Lieutenant Blanckenheims Commando, commanderede ad Smaaland, at de der fra skulle hente ferske Vand til vor Flodes Fornødenhed, och at de med det samme, om Leyligheden sig saaledis kunde begifve, skulle giøre Fienden nogen Afbreck. Uanseet sligt at efterkomme, i Begyndelsen har ladet sig slet ansee, eftersom Fienden, som hafde Kundskab om vores Forrehafvende, lod sig see udi stor Mængde ved Stranden til Hest, och Fods, under Grefve Banneers Commando, oc ville giøre os Landgangen disputerlig. Men saa snart vi vare kommen saa nær, at Skier Baadene kunde naa Fienden, at Ku lerne i Fleng her och der ramdte nogle, er Fienden affviget, men vi fick Rum nock at indtage Vandet. J midler Tid blefve fornefnde Soldater oc Matroser i Fiendens Paasyn, som stod imellem Klipperne noget forborget, udskibede och gjorde Landgang. Der Fienden blef dette var, moverede hand sig och saa, och marcherede imod vores paa den eene Side hen til en smal Bro i den visse Forsikring, at hand der ville afskiere os Passen, eftersom hand, som den der vel viste Aaens Beschaffenhed (saa snart vi passerede ofver Broen) udi Jil och hast til Hest, och Fods lod staa efter os igiennem Vandet, som flyder under Broen, oc begyndte strax heftig at sette an paa vores, och med stor Furie med dennem at chargere, saa at det omsider er kommen til enhaard skiermutzering. Men Gud gaf Lycke, at vore, som udholdt Fiendens første Salve, toge saa imod hand igien med deres Salve, at hand i største Confusion maate reterere sig med Flucten, och efterlod sig adskillige lige Fangne, saa och et stort Parthi Døde (iblant hvilcke, som de Fangne beretter, deres Anfører Gref Baneer, har været) saavel som mange qveste, foruden hvad som ellers druknede udi Aaen, formedelst den vordentlige Reterade, der deres Facitslog den feyl. Herpaa avancerede vore her och ruinerede 3 Herre-Gaarde, at hvilcke forbemeldte Grefve, den eene tilhørde, udplyndrede 5 LandsByer och afbrendte 5. a 6 Vand- och Saufve-Møller, Foruden en stor Qvantitæt Tiere och Deeler. Om kring Calmar er paa nogle Mile veys, saa och deres Spise-Cammer Øland, mestendeelen gandske ruineret. Den 26. dito blefve der atter aff nogle udcommanderede Soldater inde i Smaaland ruinerede tuend Herre-Gaarde, tre Lands Byer, og en Mølle. Den 27. dito gick mand i Land paa tuende gandske omflødte Øer, under Smaaland liggende, kaldede Uknøe oc Rune, samme blefve udplyndrede, Husene affbrændte och Qvæget tagen til Bytte. Siden hafver den Kongelige Flode under General-Admiral-Lieutenant He Niels Juels Commando vendt sig ad den Suenske Jomfru, huor bemeldte Flode den 30. Augusti laa for Ancker. Om des videre, Gud gifve gode Forretning hafver mand i tilkommendes Maaned meere at forvente. Der er i Ny med nogle Brefve aff Amsterdam, at Frantzoserne, huis Konge Anno 1676. den 28. Augusti imod Danmarck hafver declareret sig vor Fiende, skal hafve været udi Junii-Maaned sidst forleden paa Færøe oc sammesteds gjort Plyndring, oc ilde holdt Huus med Jndvaanerne. Kand mand faa der om nogen sandfærdig Relation skal den i fremtiden meddeelis. Suerig.