Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-10-01
Da nu Seminaristerne i Almindelighed staae saa fjernt fra den Deel af Folket, blandt hvilke de især skulle leve og virke, saa vilde det vistnok være et forgiæves Forsøg paa at hæve Skolelæreren i Bondens Øine", om Regjeringen gav ham Sæde og Stemme i Sogneforstanderskaberne. Skaden er at søge andensteds; der var det et Ønske, at den blev afhjulpen. Heller ikke vilde det være saa svært at finde Folk, der vare istand til at udrette Meget i denne Henseende; thi, for at nævne et Exempel, burde der vist ikke blandt Folk, som kjende Pastor L. Müller i Ribe baade af hans Skrifter og hans Virksomhed blandt Ungdommen, være to Meninger og, hvilken særdeles gavnlig Jndflydelse han vilde kunne have ved et Seminarium. Dette være sagt alle Seminarielærere ufortalt, baade dem, som ere det, og dem, som staae i Begreb med at blive det. Hensigten med disse Linier er naturligviis ikke at fornærme dem eller deres Lærlinge, Seminaristerne, men om muligt kun at give et Vink, der kunde vække Opmærksomhed hos En og Anden, og maaskee give Anledning til, at denne saa vigtige Sag endydermeere blev drøftet og reengjort. Bernhard H. Ved Hr. Pastor Hassenfeldts Bortreise fra Welling til Holmsland, hvortil han er kaldet, overgaves ham af Welling Sogns Beboere ved 3 dertil udvalgte Mænd en smagfuld udarbeidet Sølvpokal. Ligesom hans utrættelige Embedsvirksomhed er ophøiet over enhver offentlig Udbassunen, saaledes er Pokalens Jnskription simpel, men hjertelig. Gid han fra sit nye Kald maa skue hans her lagde Sæd frodig spire og grønnes, saa vil han der modtage den Løn, som er hans Hjerte dyrebarest. Gaardeler Jørgen Nielsen af Hesselhoe i Thistrup Sogn ved Varde har i denne Sommer opfunden og ladet forfærdige en Agerdyrkningsmaskine, der formodentlig er den første af sit Slags, da den baade pløier, saaer, gjøder, harver og tromler paa een Gang. Maskinens Bredde er 7 Qvarteer, og af denne Bredde behandles Jorden med Sæd og Gjødning, som skrevet er. Med tvende Heste kan denne benyttes, uden at drive disse over Evne; dog maatte Jorden forud være vel brakket, og Gjødningen flydende eller vellingagtig. Gjødningsparende er denne nægtelig; thi Sæd og Gjødning falder paa et Sted, og man skulde tro, at Ukrudet maatte savne den Næring, som dette erholder ved den sædvanlige Gjødningsmaade. Hvorvidt nu denne flydende Gjødning kunde give Sæden den fornødne Næring, til Vært og Modenhed, derom haves forskjellige Meninger, som gjerne er Tilfældet med nye Indretninger; dog vilde det vise sig til næste Aar, da Maskiner alt er i Brug, og første Gang den 22de Sept. d. A. i Manges Paasyn. Hvor der findes Brænderier eller Kartoffelavlen drives i det Store, som hos Opfinderen, der iaar avler idetmindste 10 a 1200 Tdr., der vilde denne Gjødskningsmaade beqvemmest finde Sted. - Da bemældte J. Nielsen hverken er Haandværksmand i noget Fag, eller har havt nogen Underviisning i Mechanik, men stedse været hjemme i sin Faders Gaard, som han nu beboer, maa dette storligen forundre Enhver, som betragter bemældte Maskine, hvis Mechanisme, ingenlunde er simpel; thi Jntet har undgaaet hans Opmærksomhed, hvorledes han har kunnet opfinde samme. Mange og forskjellige Haandværkere have arbeidet paa denne i længere Tid; men Jngen kunde udrette det Mindste uden alene efter bemældte Opfinderens Anviisning. Beskrivelse over Maskinens Figur, Kostbarhed og Jndretning er ikke Hensigten med disse Linier, og tildeels Jndsenderen ubekjendt.