Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Den 5 Dec. løb et nyt Linieskib paa 58 Canoner af Stabelen paa Nyholm i Hs. Maj. Kongens, H. K. H. Kronprindsessens, D. H. Prind lernes og Prindsessernes Nærværelse. Søcadetterne paraderede, Hr. Provst Hjorth holdt en Tale, og Skibet kaldtes, efter Hs. Majestæts Befaling, Phoenix *). Det er bygt af Levningerne af det Skib, som allerede stod paa Stabelen 1807 og omvæltedes samme Aar af Engellænderne: en Scene, som vor Clemens forevigede med sin Gravstikke til evig Vanære for Catheart og Gambier, efter hvis Befaling og i hvis Paasyn det skeete. Sundhedscollegiet har udsat en Belønning af 200 Rdlr. D. C. for det grundigste Svar paa det ) Phonix er en i Oldtiden berømt Fugl, som af de Nyere i Almindelighed ansees for opdigtet. De Gamle tale om den som den eneste i sin Art og tillægge den Størrelsen af en Ørn. Dens Hoved var efter deres Beskrivelse prydet med en skjøn Fjerdusk, dens Nakke bedækket med guldfarvede Fjere og den øvrige Deel af Kroppen purpurrød, blot Halen var hvid og Øinene funklede som Stjerner. De antoge, at den levede 500 eller 600 Aar i Ørken; at den, naar den er kommen til den Alder, bygger sig selv et Baal af sød og aromatisk Gummi, tænder det ved at viste med Vingerne, opbrænder sig saaledes selv, hvorpaa der af dens Aske fremstaaer en Orm, som med Tiden bliver til en Phonix. Derfor kaldte Phenicerne ogsaa Palmtræet efter samme, thi naar det er brændt lige ned til Roden voxer det frem igien skjønnere end nogensinde før. Tacitus fortæller i den 6te Bog af hans Aarbøger, at i Aaret 787 efter Roms Opbyggelse besøgte Phonix igjen Ægypten, hvilket foranledigede mange Speculationer blandt de Lærde. Denne Fugl er Solen helliget. Om dens lange Liv ere Fortællingerne forskjellige. Den almindelige Mening er, som vi for have sagt, at den lever 500 Aar, endskjønt adskillige dog udvide denne Levetid til 1461 Aar. De forskjellige Perioder, da Phonix er bleven seet, er bestemt af Traditionen. Den første siges at have været under Sesostris's Regjering; den anden i Amasis's, og den tredie i den Periode, da Polomæus den Tredie sad paa Ægyptens Trone; en anden Phonix styrede sin Flugt til Heliopolis. Naar til disse Omstændigheder føies: Phønix's glimrende Udseende og det Sagn, at den sædvanlig gjør Udvandringer med en Byrde paa Ryggen, og at den, naar den har sløiet igjennem en lang Strækning af Luften, fæster Tillid til sin egen Kraft, tager sin Fader paa Ryggen og flyver med ham til Solens Alter, for der at blive fortæret, saa synes det rimeligt, at de Lærde i Ægypten have indviklet i denne Allegorie Cometernes Philosophie. Spørgsmaal: "Om der, især under Fædrenelandets nærværende Stilling, kan fastsættes en MedicinaiTaxt, lige billig for det Offentlige og for Apothekerne i Danmark, efter de hidtil fulgte Regler." Det er vist ikke eet af Krigens mindste Onder, at Lægemidlerne i denne Tid ere saa dyre, men det værste af alt er uden Tvivl, at mange af dem deels have tabt meget, deels det meste af deres helbredende Kraft ved at have ligget saa længe. Maaskee det ikke vilde være uvigtigt at undersøge hvor lang Tid et Lægemiddel kan taale at ligge uden at tabe sin oprindelige Kraft. Det er vigtigt, at især den Fattige faaer sine Lægemidler forsaa billig en Priis som mueligt, men det er endnu vigtigere, at de, han faaer, ikke have tabt deres naturlige Egenskaber. Jøvrigt gives der nok heller ingen Tidspunct, hvor det var nødvendigere at vaage over Medicamenters Forfalskning og Forringelse end netop den nærværende, da saa mange og saa forskjellige Omstændigheder friste dertil.