Københavns Adresseavis, 1769-11-08
Kongelig Forordning. gaaende den for Ulden Manufacturerne udi Kiøbenhavn. oprettede Halle, dateret den 11te October 1769. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge a. Giøre alle vitterligt, at da der, siden den, ihenseende til en Halles Oprettelse udi Vores Kongelige Residence Stad Kiøbenhavn, udgangne Forordning af 11 Julii 1739, ere adskillige Foranstaltninger gjorde, som til Publici Efterretning og Fabriqvanternes Efterlevelse behøves at være almindelig bekiendte; Saa have Ve Allernaadigst for got befunden, ovenanførte Forordning, saaledes som følger, hermed at igientage, forandre og forbedre: Til hvilken Ende Vi Allernaadigst byde og befale. At Hallen paa et dertil beqvemt Sted, hvor fuldkommen Rum og Lysning haves, vorder holdt og dens Tilforordnede, som skal være en Hall=Mester, 2de Fabriqvantere og en Kræmmer sammesteds at forsamle sig hver Tirsdag Eftermiddag og Fredag Formiddag, for at eftersee og skiønne om de af Fabriqvanterne forarbeidede Vahres Beskaffenhed og Dygtighed, hvilke Vahre saaledes til Hallen henbringes, at raae og valkede om Tirsdagen og fuldfærdigede og Fredagen allene halles. Dug Magerne kan hvert Aar imellem sig ved Omgang i Lauget udvælge en nye Fabriqvant for at blevaane Hallens Forsamlinger, naar de ikke med een af de eengang udnævnte ere fornøyede; Derimod forbliver Hall Mesteren i sit Embede bestandig, hvilken skal være General Magazins Comptoirets Kræmmer, der tillige fører Correspøndeneen og de behøvende Protocoller i behørig Orden. Jngen Fabriqvant maae understaae sig at væve med noget Reet eller Skeer=Ramme, førend samme af Hallens Anordnede, med det dertil indrettede Mærke ere blevne brændte, og skal tillige paa Recterne brændes hvor mange 160de Traader de holder, da for hvert Stykke betales 6 Skill. i Brænde=Penge. Skulle nogen Fabriqvant handle herimod, skal han til Laugets Cassa betale første Gang 4 Rdlr. i Straf, anden Gang dobbelt og saa fremdeles. Ved Vahrenes Eftersyn paa Hallen, skal enhver Fabriqvantenten selv eller i det mindste hans Mester=Svend være tilstæde, for at være vidende om, hvad Feil der kunde befindes ved hans Vahre, og paa det han om de derfor erlæggende Straf Bøder, kan vorde underrettet, samt erfare til hvem af sine Folk han sig for den begangne Feil kan holde. Alt Klæde bør eftersees, naar det kommer af Væven, og betales da for hver Underslag, som derpaa findes 2 Skill. Danske, for hver Fader=Klov 6 Skill. og for Tasser, Sekker, Lediggange og andre Feil efter befindende Beskaffenhed og den ved Hallens beskikkede givne Resolution; hvilken Straf af Mesterne strax skal erlægges, dog er det dennem derimod tilladt derfor igien at holde sig til den, som i samme Fel findes skyldig. Som det ved vel fabriqueret Klæde udfordres, at det i Spindingen og udi Væven forsigtig og med Fliid behandles, siden de derved begaaende Feil baade forringer Bolliteten saa og meget hindrer Appretteringen; Saa ville Vi Allernaadigst, at i Fald det skulde befindes, at Gespindstet i Klæderne er uliige, sommesteds groft og andensteds Fiint, ittem om det paa nogle Steder er løst og andre Steder tæt slagen, at den Arbeidere, hos hvem slige Feyl befindes, derfor efter Sagens Beskaffenhed vedbørlig vorden straffet. Jntet Stykke Klæde maae af Valkerne antages med mindre det tilforn er Hallet, og det første Hall Stempel, som bestaar udi et Kløverblad, saavelsom Mesterens Navn og Rummer derpaa sin des, under Straf af 4 Rdlr. Og som det kan hende sig, staar Ulden ikke bliver sorteret og meleret, som den bør, at der findes Feyl i Klædet, som ved den første Halling ikke saa strax kan observeres, men siden ved Valkningen lader sig tilsyne, ved det, at Klædet enten ved slive af Fabriqueurerne begangne Forseelser valke mere ind paa somme end paa andre Steder, eller og blive, saa kaldet, Ribbig, smalt eler kort, udi hvilke Feyl Valkerne ikke alle Tider kan have Skylden, da, naar slig Forseelse findes, saa skiønner Hallens Tilforordnede, hvem Skylden er hos, og enten den findes hos Valke ren eller Fabriqueuren, straffes den Skyldige derfor efter Sagens Beskaffenhed. Da det og meget ankommer paa Beredningen, saa at et Stykke Klæde i hvor godt det end er, derudi kan fordærves; Saa haver Hallens Tilforordnede fornemmeligen at see derhen, at omi Beredningen nogen Feyl begaaes, de Skyldige da derfor efter Beskaffenheden bliver straffede, allerhelst om det befindes, at til Rauningen bliver brugt andre Jnstrumenter end Karte Bøller Thi andet at bruge her aldeles være forbuden under Straf af 4 Rdlr. første Gang, anden Gang dobbelt og saa fremdeles, efter Sagens Beskaffenhed. Ligeledes skal og enhver være tilholden, Klæderne vaade at rane, og skulde det befindes at Traaderne ikke vare bedækkede, da siden det ligesaavel kan være Væverens som Tilberederens Skyld, have de ved Hallen beskikkede derom at skiønne, paa det at Fabriqueuren kan have Tiltale til den Skyldige, for den Straf, han ved Hallen for saadanne Feil tilkiendes at betale. Jligemaade maae og vel tilsees, at Klædet ligesaavel som Multum, Baver, Filter og deslige grove Vahre, ikke meere end Vahrenes Natur udfordrer, rekkes i Rammen, samt at det ikke samme Dag det tages af Rammen bliver hallet og maalet, paa det at det derefter ikke ved Krympning og Liggende skal tabe alt for meget i Maalet. De Klæder, som farves, hos efter Farvningen halles, og dersom Vahrene da skulle befindes, enten ikke at være igiennem far vede eller at have Pletter eller andre Feil, da paalegges Farve, ren derfor at give en billig Erstatning til Fabriqvanten efter dets beskaffenhed, og dersom slige Feil ved Omfarving kan redresseres, da bor Farveren, uden nogen Betaling sligt at giøre. De Klæder, som tvende eller fleere Gange skal farves, bør ved Enden saaledes indbindes, at hver Farve er for sig at kiende, og skulle det befindes at Farveren herudi brugte nogen Slags Bedragerie og sadte anden Farve paa det indbundne, end den som Klædet virkelig haver bekommet, da ansees han derfor første og anden Gang med anseelig Mulct efter Sagens Beskaffenhed, men skulle han tre die Gang der betrædes, da forbydes ham et halv Aar at farve. Og endelig for at forekomme al Svig ved Farvningen, bør alt det som skal farves Sort og Grønt, halles saavel naar det første og anden Gang er stablet, som naar det endelig tilsidst er gandske færdig farvet, da der med de sædvanlige Stahlings=Stempler giøres Mærke enten Klædet er een eller tvende Gange stahlet. Hallens Tilforordnede tilholdes saa tidt det er mueligt, og Tilden det vil tillade, enten enhver især eller tillige at gaae omkring, til alle Fabriqueurer for at see, om nogen skulle bruge andre end brændte Recter og Skier Rammer, og dersom det skulle befindes, da straffes de Vedkommende efter den 2den Postes Formældning; samme Straf skulde de og være undergivne, dersom det befindes at de opsætte Klædet med mindre Traader end Reererne holde, item om det dennem overbevises at give deres Klæder ud for fleere Hundrede Traader end de virkelig holde: Hvorfore de og skal være forpligtede, førend noget Klæde til Halling antages ikke alleneste at beregne Klædet med et vist Mærke og Nummer, mens endog til behøvende Efterretning ved særdeles Tegn tilkiendegive, af hvor mange Traader det er forarbeidet, samt hvad Uld dertil er bleven brugt. Paa samme Maade skal Hallens Tilforordnede ogsaa have flittig Tilsyn med Beredningen, naar Tiden det vil tillade, og betrædes der da nogen, som sig imod noget af det i den 8de Post ommeldte skulde forsee, da straffes de efter samme Postes Formelding. Saafremt Hallens Tilforordnede skulle finde det nødigt, at alle Stykker Klæder bleve lige lange skaarne i Renningen, for desto bedre at være Vidende om de bleve nok valkede, da have de at holde Fabriqueurerne dertil, som saadant under vedbørlig Straf bør lagttage. Og som det fornemmelig ankommer paa de til Hallens Beskikkede, at de alle Ting efter deres beste Vidende forrette, i det ved Verkets Drift og Gang mange Ting kan forefalde, som ikke egentlig derudi er mentioneret, da have de i slige Tilfælde at holde sig den Allernaadigste Forordning af 31de Martii 1705. angaaende en Halles Jndrettelse efterretlig, for saavidt samme sig derpaa kunde passe og ellers i dette dem anbetroede Embede sig saa at forholde, at de alle Tider derved kan have en god Samvittighed, og saaledes som de vil tilsvare og ikke for PersonsAnseelse enten at forurette den ene og see igiennem Fingre med den anden, eller og den ene med større Straf end den anden at belægge; Hvad som enten i Spinningen, Vævningen, Valkningen, Farvningen eller Tilberedningen af Forlesse kan være fore løben, bør de med taaleligere Straf efter Forseelsens Beskaffenhed, at ansee, end det, hvorved aabenbare Bedragerie begaaes, saasom ved at bruge andre Recter end brændte Recter og Skier=Rammer, at sætte mindre Traader i Klæderne end Recterne indeholder, at bruge andet end Karte=Boller til Raunengen, at giøre utilladelig Besvaring i Farvningen med meere saadanne Ting, som til Svig og Bedragerie kunde hensigte, hvilket alt med større Mulct end bare Forseelser bør straffes, og findes nogen anden Gang at begaae lige Ting, da straffes han saa meget desto haardere. General=Magazins Comptoirets Kræmmer, som tillige forer, Pennen, tilholdes udi en igiennemdragen og af Fabrique=Deputationen forseglet Bog at anfore alt hvis ved Hallingen passerer, saavel hvert Stykkes Nummer og Mærke, Cuden hvilket intet Stykke maae vorde ved Hallen antaget, ) samt hvor mange 100 Traader det bestaaer af, hvad Uld det er af, Mesterens Navn og Maalet, saavel raae af Væven, som valket og siden tilbereed, ligemaade hvad ved Hallingen er passeret i hvert Tilfælde, og hvad Straf for de befundne Feil er bleven erlagt; Hvoraf han Maanedligen skal indgive en Extract, og aarligen en Tabelletil General Magazins Comptoiret; Og paa det at desbedre Rigtighed af den holdende Bog kan haves, da bør han lade saa meget Rum imellem hvert Stykke Klæde den første Gang det halles og bliver indført, at han derved igien kan anføre saa ofte samme Stykke Klæde i Hallen forevises, paa det at samlet paa et Sted maae findes alt hvad ved samme Klæde er bleven observeret; ligeledes skal han føre hver Mands fabriqverede Vahre an paa hans egen Conto, saa at en Munds Conto ikke under en andens vo der meleret. Jligemaade skal han have Hallens a parte Stempler, som paa hvert Stykke Klæde skal slaaes, og er det første Stempel et Klover=Blad, som slaaes i Klædet, naar det første Gang er hallet, førend det gaaer i Valke=Mallen, dernæst Stalings Stemplerne, som paa Blye=Lodder slaaes, for at bevise hvermange Gange et Stykke Klæde af Farveren er stablet, og endelig til sidst de Stempler, som Characteriserer Klædets fulde Qvalitet og Beskaffenhed, og ligeledes i Blye=Lodder slaaes, naar Klæde sidste Gang bliver hallet, hvortil bruges 3de forskiellige Stempler, nemlig: 1) Forsvarlig Kiøbmands Gods, som paasættes alle de Klæder, der virkelig for saadanne kan passere, saavel i Henseende til Vævningen og Arbeidets indvortes Godhed, som Valtning, Overskiering, Farvning og øvrige Appreture. 2) Maadelig Gods, som paasættes alle de Vahre, der ikke ere saa fuldkommen gode en eller anden Henseende, at de jo kunde behøve nogen Forbedring, men ey heller saa slette, at jo de forefundne Fril ved Gotgiørelse i Maalet kan erstattes, og saaledes for Kiøbmands Gods antages, hvilken Gotgiørelse i Maalet da tillige paa Blye=Loddet bør bemærkes. 3) En kiendt for dygtig som paaslaaes alle de Vahre, der efter Hallens Tilforordnedes Skiønsomhed dommes at være uforsvarligt Kiøbmands Gods, enten formedelst Arbeydets Løshed eller Valk, ningen, Overskjæringene eller Farvingens og Appreturens Slet, hed, og paa det at Publicum ikke med saadanne uforsvarlige Vahre skal bedrages, bør endnu til ydermeere Kiendetegn, den gandske halve Liste Stykket frarives. Saa maales og Klædet af Hallens Tilforordnede, og sættes det accurate Maal derpaa, hvortil Hallen bliver ansvarlig, saalænge Stykket er heelt.