Berlingske Tidende, 1764-04-02
Denne høye Fest blev og begegnet paa det prægtigste ved det Kongel. Hof. De her værende Printselige Personer, høye inden og udenlandske Ministere, saavel som andre fornemme Herrer equiperede en Galla, indfandte sig ved Hoffet, og aflagde deres inderlige og allerunderdanigste Lykønskninger, efter hvilken Opvartning, de Fornemmeste iblant dem bleve tilbage til Taffels, efter forudskeede Tilsigelse. Det prægtig serverede Kongel. Taffel bestod til Middags af 14 Couverts, prydet med en konstig Desert, forfærdiget af den Kongel. Hof=Conditor Hr. Straus, hvis Jndhold sees af denne Beskrivelse: Beskrivelse paa det Kongel. Taffels Desert paa Han Kongel. Majestæt allerhøyeste Fødsel=Fest, den 31te Martii 1764. Desertet, som over alt, saavel i Henseende til Blomster, som andre Decorationer, er forfærdiget af bare Coquiller, forestiller i den mellemste Prospect en Cassade, oven for hvilken staaer en antique Obeliscus, som er forfærdiget af Jslandsk Spat og Berg Cristaller, paa hvis afsitte Top den Kongel. Krone ses J den første Midte af Obeliseens 4re Sider, sees en Medaillon og en Bas relief, et Kongel. Brystbillede; Paa den anden Side, Kongens Symbolum: Prudentia & Constantia; Paa den tredie Side det Kongel. Navn; Og paa den fierde Side Dagen og Aarstallet af Kongens Fødsel. For ved Castaden trende Lover, som Hoved=Vaabenet af Dannemark. Her er anbragt følgende Jnscription; O Fader De R. 65, o Ven og Frederige Helt, Hil være Dig i Dag af alle Dine Stater, Du kom, du saae, du vandt langt meer end Potentater Har vundet mens de stod ved krigeriske Telt. Du Folkets Lyst, blev fød for Dyden ene skiøn, Tag dette Seyers Tegn af Folkets Tak og Løn. J Catcadets Bessin seer man Thetis sidde paa et Delphin næst ved en Genius, som holder et Skildt. J Skildtet læses denne Jnscription, som sigter paa Hendes Majestæt Dronningens Regale af den Norske Perlefangst, og paa det prægtige at Kongen foranstaltede Regensussiske Coquillen Værk, saa lydende: Tag Havets Herredom og al dens Perle=Skat, Du, som mit Musselværk i beste Lys har sat. Dit Søepter længe for bestemtes Thetis Rige, End dem som paastaae det kun mod Neptun at krige. For ved dette ballin ligger Sundet og begge Belterne, hos hvilke Rigernes og Provincernes almindelige Ønsker ere afdeelte hos alle Trende at læse som følger: Herre, Vores Liv paa Dit dyrebare Liv beroer! Det for os jo er, naar vi for Dig bede. Naar Du lever vel, vi jo og lyksalig boer, Da vi græde kun udaf bare Glæde. Levl og lev for Dig, Din Cor J AN., og Landet; Und os dette Gud, vi en ønske andet. Paa Postamenterne paa begge Sider, seer man i en perspectivisk Colonnade, hvis Coupole er bedækket med Delphinerne. aatte optiske Forestillinger, som forestille Kongerigerne og Provincerne. Den første Neptunus paa en Mussel med Heste bespændt, farendes igiennem en Ære Tempel, prydet med det Danske Flag med denne Overskrift: Du 336 De R J H., Fyrste over Belter, Er største Helt blant mine Helter, Dit Sund ved Skibe viser frem, At Handelen hos os har best sit trygge Hiem! Den anden, Norge, ved et Biergværk: Fra Midnat kommer Guld, men best af Nordmands Hierte. Trods nogen tapper Helt et bedre Guld begiærte. Den tredie, Jsland, ved det brændende Hekla Field og Skibe: Jldspruder Jslands Field; dog hellig Jld høyst brænder, Hos dette vigtigt Folk, naar Bøn til Gud for Dig de sender. Den fierde, Grønland og Hvalsiske=Fangsten: Vi troe kun lidt, men troer at Gud og Fr. D. 690, Troe, Giør at vi sikkert kan blant Kablunæter boe. Den semte, de danske Øer, ved Agerdyrkning: Gid Sværd til Plovjern maa i ævig Fred bestaae, Dog gid at begge langt maa over 8 R J De ChS Vælde gaae. Den slette, Jyllands nye Beboere; Hil eder Brødre, Folk fra Plalz, Tag til i Styrke! Bliv Edens Mark, saa skal J blive FR J D. J C. S Styrke Den syvende, Holsteen ved Skæfferier: Fabrik, Manufactur og Landenes Producter Forskaffe Dannemark de rigeligste Frugter. Den ottende, det Oldenborgske Stamme Træe, Staae ævig Foraars gron, Du Witterkinders Slægt, Mens Verden staaer, gid Du staae i Guds Varetægt. Blomster, Vaserne, Løverne, er alting af Coquiller, som ogsaa Taxus=Træerne i Parterret er af samme Arbeyde. Paa Blomsterne finder man Papillons og andre Jnsecter, som ved deres smukke Farve gjøre dette Parterre Ære, ved det at de heri Landet opholde sig, her ere fundne, og hvis Kyndighed, ved vor allernaadigste Konges Understyttelse, vil ligesaa meget blive Landet til Nytte, som det har være andre Lande til Ære.