JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
Mariboe, den 19de Juli. Den 9de dennes optrak ved Pederstrup i Lolland, et Uveir med Torden og Lynild fra sydost til nordøst, under hvilket en Skyepompe lod sig see, som i en Bredde af 40 til 50 Skridt bortrev næsten Alt hvad der forekom. - Paa Pederstrup Gods, hvor den trak over, har den omkastet adskillige Træer med Rode, afbrudt andre, deels paa Stammen, deels afreven og afbrudt endeel Grene, og kastet dem flere hundrede Skridt bort, adskillige Bønderhuse er blevne beskadigede paa Tagene og Gavle indslagne; men saavidt vides er intet Menneske eller Creatur kommen til Skade. - Paa Vederstrup Gaard salv har Orkanen allene afrevet et ubetydeligt Tag, omkastet nogle Frugttræer i Haugen og bortført et Mistænke Vindue 40 til 60 Skridt fra Mist bænken. (Wariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
Kjøbenhavns Børs den 23 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 685, a viter 693. Amsterdam 2 M. 635, a vista, . London 2 M. 31 Rbdlr. Spec. 695. - Specter solgtes til 42 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 1/2 pr. 100; Oblig. 79 1/2. Norske Sedler 433. Svenske Sedler 10 Mk. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
Subskriptionen for de til Afskaffelsen af de hvide og sorte Slavers Slaverie i Africa bestemte, og Centralcassen indflydende Penge, modtages fremdeles hos Dhrr. Brødrene Genlig Genua, Berregaux, Lesitte & Comp. i Paris, Courts i London og hos de vigtigste Danquierer i Europa, Asia og Africa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
Det gammelgraske Malerie, som er bekjendtunder Navn af albrandinske Bryllup, fordi det forestiller Brudeværelser, med Brud og Brudgom og alle Byllupskikke, er af den forrige Eier Fyrst Aldobrandina, vel solgt, men findes dog endnu i Rom, hvor det er blevet istandsat og reengjort. Den duelige Maler Dominiko del Fratihar nemlig, efter Canovas Raad, med Svampen bortskaffet Tilsætningerne og Paamalingen paa dette Malerie, og dette Malerie, der tilskrives Augusts Tidsalder, fremtræder nu igjen i sin oprindelige Klarhed og Colorit; thi den oprindelige Colorit hænger sammen med den polerede Intonaco, hvorpaa det er malet, at den kun ved Kniven kan tilintetgjøres, men ikke afviskes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
Maleriet sees nu ikke allene anderledes coloreret, men ogsaa mange Henseender anderledes formet, fordi Forbedrerne have paaklakket de vilkaarligste Forandringer endog i Hensigt til Figurerne. Den nuværende Eier, Kjøbmand Nelli, der skal have kjøbt det for 3000 Scudi, falbyder det nu, men til en Priis, som de paaholdne brittiske Konstelskeere nu ikke ville betale ham. Man har hidtil troet, at det ikke var mueligt at fremstille Smittestoffene i Sygdommene synligen for Øinene, men Hv. Moscati har været saa heldig, at opfange i Vand Miasmerne af de usunde Riismarker i Toscana, og see dem fremstillede i nogged Skikkelse; det er derfor at haabe, at denne Opfindelse ogsaa engang vil kunne gjøres anvendelig i Hospitalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
J tydske Blade fremsættes det Spørgsmaal: Den bekiendte Guyton=Mervenske Røgning er et ubedvageligt Middel mod alt Utøi, der saa meget forøger Besværlighederne i Hospitalerne; men skulde ed paa Dyr saa skadeligt virkende Røgelsesmiddel være saa ganske uskadelig for Mennesker, J London lod for nogen Tid siden en Hr. Evans bortsælge ved offentlig Auction Marschal Junots kostbare Bogsamling. Den indbefattede blandt andet Bodoniske og Didotske Aftryk af Bøger, der for Marschallen særskilt vare trykte paa Pergoment. Den Didotske Horats i Folio, trykt, paa Pergament, solgtes for 140 Pd. St.; et lignende Aftryk af Lafontaines Fabler med Original tegninger af Persier, for 120 Pd. St. Den berømte Bibel, som Junot havde medtaget fra Portugal, findes ikke blandt de solgte Bøger. Den portugisiske Regjering har givet sig al muelig U maae, for at tilkjøbe sig dette Pragtstykke, og budet for samme 80,000 Fr.; men Mad. Junot erklærede, at hun, af Agtelse for sin Mands Minde, ikke vilde overlade samme under 150,000 Fr. Norske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
NyesteSkilderie af Kjøbenhavn. Naa Nor Trettende Aargang. No. 60. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Juli 1816. Rabener og Holberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
To Satirikere udviklede sig i den første Halvdeel af det henrundne Aarhundrede, der begge havde lige stor Jndflydelse paa deres Nation og deres Tidsalder: Danmarks Holberg og Tydsklands Kaabener. Skjøndt forskjellige i deres Syns maader, som i deres Yttringsformer, havde begge dog, som satiriske Forfattere, meget tilfælles med hinanden, og det er besynderligt nok, at man har anstillet en Sammenligning mellem Holberg og Voltaire, der i Grunden kun lignede hinanden i Mangfoldighed, men ikke imellem Holberg og Rabener. Vist nok staaer den første høit over den sidste i comisk Styrke og træffende Nationalitet; men for saavidt de begge virkede til hiint fælles Maal: ved Latter og Satire at forbedre deres Samtidiges Sæder, gives der neppe to Forfattere, der mere fortiente at bringes i Sammenligning, end netop disse to Satirikere. Paa disse Jdeer ledtes jeg nyligen ved at læse Göthes Tanker om Rabener, i den anden Deel af hans ypperlige Værk: Aus meinem Leben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
En retskaffen Mand, Hofraad Reinhard, spiller ved dette ubehagelige Taffel Huushofmesterens Rolle, til Trøst og Opbyggelse for samtlige Gjæster. Fra den Tid af valgte man de theatralske Skurke stedse blandt de høiere Stænder; men dog maatte Personen være Kammerjunker, eller i det mindste Geheimesecretær, for at gjøre sig en saadan Udmærkelse værdig. Til de aller ugudeligste Skuebilleder kaarede man de øverste Charger og Embeder i Hof= og Statscalenderen, i hvilket fornemt Selskab imidlertid Justitiarierne fandt deres Plads, som Skurk af første Jn stang."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
To nyere tydske Digtere have dre ver det meget vidt heri, og indtil Væmmelse har man seet, at de ikke kunde levere et Lystspil, uden at give en Minister, en Cantsler eller anden hos Øvrighedsperson til Priis for den store Hobs Haanlatter. Man sige hvad man vil om den Nytte, Skuespillet, som Sædernes Skole, skifter og kan stifte, fra intet Sted er der maaskee bleven udbredt ere uværdige Fordomme mod hele StænLeiligheder mærke med, f. Ex. i Erasmus Montanus, hvor han lader Prer Degn spørge, hvem er Imprimatur i Aar, eller i hans Skjemte Jeg paa hans Brudeseng vil Jmprimatur skrive o. fl. St. For ikke at støde denne, og for at undgaae Udsletning, holdt han sig, ligesom Rabener, til ganske almindelige borgerlige Lyder: Rangsyge, Politiseringssyge, Stundesløshed, Pedanterie, Storpkalerie o. s. v. Man seer paa mangfoldige Steder i hans Skrifter, at hans Forsigtighed heri gik meget vidt. Jeg vil blot anføre et eneste Exempel af Peder Paars (4 B. 2 S.) hvor det hedder: Byeskriveren Lars Hick, som orthographisk var, Og ringest Bogstave Feil ei kunde pardonnere, Blev vred, da han et i foruden Tødel saae. Her tilføier Holberg i en Anmærkning: "Potten raillerer generaliter med dem, der seer meer efter, om der fattes et Bogstav, end om der er Mening udi et Skrift. - At mange af de Caracterer og Lyder, Holberg satiriserede over, vare Gjenskin af de Mønsterbilleder, han havde seet i det virkelige Liv, og at hans indere Øie umueligen kunde blive frit for Jndtryk af det, der paatrængte sig hans ydre Øie, derom kan der vel neppe være nogen Tvivl. Men for en Mand, som Holbergs, var det næsten en reen umuelighed at tilbagegive disse opfangne billeder i deres grove sandselige og gjenkjendelige Form. De maatte altid fremstaae som idealiserede Jndividualiteter, luttrede og forædlede i hans Siel. Jeg er derfor aldeles ikke tilbøielig til at troe, at der fandtes egentlige Personligheder i hans Satirer. At F. Rostgaard, i sin Klage over Peer Paars, som han paastod brændt af Bøddelen &c., maatte tage sin Tilflugt til at erklære hele Anholt for beskjæmmet ved Holbergs der, ja hele Nationer, end nekop fra Skuepladsen. Et eneste genialsk Hoveds gode og heldige Jndfald drager en Hær af aandløse og flaue Efterlignere efter sig. Derfra den evige plumpe Spotten, med Todskere, Jyder, Adelige c. Saadanne Udfald og Angreb, ideligen gjentagne, maa tilsidst forplanke sig til det virkelige Liv og skade Sædeligheden. lystige og uskyldige Jndfald *), viser noksom, hvilken Møie hans Anklager havde med at finde virkelige og beviislige Personligheder i Skriftet. Det gjør fjerde Frederiks vise og humanne Rand udødelig Ære, at det ikke agtede paa Rostgaards Angivelse, i hvorvel Holberg dog havde forseet sig ved at lade Bogen trykke uden Censur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
En af vore ypperligste Tænkere erklærede sig i Aaret 1814, paa Grund af et bekjendt digterisk Udtryk i en gammel isralitisk Folkesang, mod det hidindtil antagne kopernikonewtonianske Verdens system. - J Aaret 1800 drog et af Frankrigsoriginelleste Hoveder - Mercier - offentlig til Felts mod samme System. - Da jeg haaber det vil interessere flere af dette Blads Læsere, meddeler jeg herved hans Manifest, indrykket i Ami des Loix under 5te Januar ommeldte Aar: O. J saavel synlige som usynlige Planter, der blive forestillede os som tunge, i al Evighed af despotiske Sole ompidskede, og deres lange Riis eder underkastende Legemer! Eder er jeg kommen at befrie fra dette besværlige haanende Slaverie; J ville i Fremtiden have Eders egen uafhængige Bevægelse. Og du Jord, som fødte mig; du min værende Moder, du, som Man lod som en afsindig Jomfrue løbe og vanke omkring hele Solen, Gud veed i hvilke ubeskrivelige Kredse, jeg giver dig din rolige og bestemte Karakter igien; du skal be være dig horizontal om din Middelpunkt, kun have en Overflade og ingen Antipoder mere, thi det er Daarskab at troe derpaa, enhver naturlig Dag vil du vakle tvende Gange op og ned fra Norden til Sønden; dermed lader Alt sig paa det letteste forklare; Ebbe og Flod bliver foraarsaget ved denne Baklen; der have J den hele Hemmelighed, den eneste og sande saa længe søgte Mekanisme; Maanen har ei, noget at bestille dermed. Du Maane, dit Lys er dit eget; du har et Solen at takke derfor, naar du formørker dig og hvad formørkes ei i Naturen - saa skrer det, fordi dit Lys trænger ind i et stærkere og taber sig deris. Og da Sol, af hvem Man gjorde et landt Helvede, du, hvorom Busson sagde, at du brændte værre end en Smelteovn, naar han kastede en Kugle i sin Kamin, for at beregne din Antændelsesgrad. du, som Man i vore Dage kalder Verdeners Fortærerinde, jeg, kommer for at afvælte denne afskyelige Bagvaskelse fra dig; men da det ei er min Villie at du fortærer dig, saa berøver jeg big al din Varme; de smukke Straaler, hvormed du bekrandser dig, vil du skylde min Moderjords Uddunstninger, og ei have andet at gjøre, end sætte de med Varme og Lys analogiske Naterier i Bevægelse. Leve Chymien!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
J Stjerner, J begribe til at Man ikke kan bringe eder i Overensstemmelse med Attraktionssystemet, med nogles Forsvinden, iblant eder, med Herschel og med Kometernes Asvigelse. - Naar der tildrager sig Fænomener iblant de himmelske Legemer, som mislede de største Stiernekyndige, saa tage de sig vel i Agt for at tale derom, men jeg, som ei hører til Lauget, jeg vil tale derom. Naturens fordomsfri Studium fører os for til Sandheden, end Magiernes Paastand, som have overlæsset Astronomien med et, den menneskelige Fornuft afskrækkende, lognagtigt videnskabeligt Vilderede. Den hellige Augustin negtede Antipoderne, fordi han havde sund Fornuft; han var Naturens Menneske; han sluttede efter sine Øine og sin Forstand. - Et saaledes der forkunstlede Menneske, som er kommet efter ham, Aabenbaringens Drømmer og Fortolker, som har forvildet sig i sine Drømmerier og sine Tal. Dette vil sikkert forarge de Folk, som anvise Solen en 34 Millioner Mile langtfraliggende Plads, som vide Alt; som afgjøre Alt i Mathematikens Navn; men de mathematiske Videnskaber fortjene mindre Skaansomhed end de Øvrige, fordi de tilegne sig Navnet: de nøiagtige og triumferende Videnskaber. Kritiken sætter sig imoddenne indbildte Triumf. Vi have fysiske Love, som staae i den fuldkomneste Modsigelse med all disse Hypotheser; vi ville raadføre os med disse positive Love. - Alt overbeviser os om, at Univernumets Maskine sætter hemmelige Drivekjedre i Bevægelse, som ere os ubekiendte, og denne Kundskab overstiger langt alle en stolt afgjørende Geomeeries Bestræbelser, fordi enhver af disse Hjuls Bevægelser staae i Forbindelse med alle de øvrige, og det især tilkommer Jagttagelsen over de fysiske Love, at underrette os om det som vi skulle troe om dette store Universums Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Efter flere Fiskeres Udsigende, skal der fra Dragø af, hele Sundet igjennem, og i Særdeleshed under Hveen og mod svensk Kyst, være saadan Overflod, af Sælhunde, at de skulle være i Tusindviis. Vore Fiskere ved Strandkanten klage over, at Sælhundene ødelægge deres Garn, og at deres Fiskefangst desaarsag, er saare ringe. Følgen heraf befrygtes, formedelstiden ved Yngelen tiltagende Mængde, at blive den, ei allene, at de Familier, som have kunne ernære sig med Fiskefangst, blive forarmede, og til Slutningen ville komme til at ligge Almeenheden til Byrde, men endog at der vil blive Mangel paa Saltvandsfiske. Naar Aarsagen ophører, ophører og Virkningen, siger man. Derfor var det vel gavnligt: at disse Dyr, hvoraf der skal være nogle paa Hestes og Køers Størrelse, bleve udryddede, enten ved at skyde dem, eller ved at fange dem med Garn. Dette sidste skal være den Maade, man bruger under Bornholm, og Gevinsten, som denne Fangst yder, skal være meget betydelig. J Betragtning heraf foreslaaes: at formuende, og i Fiskefangsten kyndige Mænd, som f. Ex. vor Sølling, ville, uden at vove et alt for betydeligt Udlæg, for det almene Vels og egen Fordeels Skyld, paatage sig at udrydde disse, for Fiskefangsten høist skadelige Dyr, - der i Vandet ere at sammenligne ved Ulve og Ræve paa Landjorden, – og der tviples ikke paa, at jo Regjeringen vil, naar den gjøres opmærksom derpaa, ei allene bevilge saadan Jagt og Fandst, men endog understøtte en saa almeennyttig Sag, der endog bringer dette Gode med sig, at der kan spares endeel Penge, som gaae ud af Landet, for Sælhundetran og Skind. For flere Aar siden skal afdøde Lieutenant Seidelin, have rørt ved denne Streng, men da var Mængden af Sælhundene i et langt mindre Antal end nu, og Følgerne ei heller saa frygtelige som nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 22 Juli. Jgaar druknede et Barn, der omtrent var et Aar gammelt, i Aaen ved Maglemær, formedelst et andet Barns Uforsigtighed, der, i Moderens Sygdom og Faderens Fraværelse, skulde paapasse det. - Atter har Overtroen i disse saakaldte oplyste Tider drevet sit Spil med Verdens Undergang. Først troedes, at den skulde forgaae den 18 Juli, siden blev den i en vis Kjøbstæd her i Stiftet udsat til Torsdagen den 26 Juli. Det er endog gaaet saavidt, at en Haandværksmand var uvis med sig selv om han skulde tage til Nyekjøbings Marked eller ei, da i det Tilfælde at Forudsigelsen skulde gaae for sig, Penge var ikke mere gangbare Varer. Det er dog skammeligt, saaledes at føre eenføldige og lettroende Mennesker bag Lyset. - J disse Dage har en Handelsmand fra Calmar, i Sverrig, her i Byen opkjøbt endeel Byg og Rug. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Nakskov, den 20de Juli. J forrige Uge, Torsdagen den 11te, blev Skovrider Becks Kone, ved Rudbjerggaard, forløst med tre Børn, nemlig to Drenge og een Pige. Børnene ere hjemme døbte og lever endnu alle tre. - Kornpriserne ere her følgende: 1 Tønde Hvede 22 a 23 Rbd. 1 Tønde Byg 9 Rbd. 1 Tønde Nug 14 Rbd. 1 Tønde Havre 5 Rbd. 3 Mk. 1 Tønde hvide Ærter 12 Rbd. - Fedevarer, 1 Pund Smør 2 Mk. 8 s. a 3 Mk. 1 Pund røget Flæsk 4 Mk. 1 Pund Oxekjød 1 Mk. 4 s. I Lammefjerding 9 til 10 Rbmk. For nogle Dage siden solgtes grønne Markærter for 8 Mk. Skjeppen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Odense, den 23 Juli. Ved Fyens Stifts Landemode den 26 Juni 1816 oplæstes følgende Afhandlinger: Et Ord om Bibelselskaberne, meest med Hensyn til et Par Jndvendinger, som gjøres imod dem, af Hr. Paludan Müller, Sognepræst i Kjerteminde, R. a. D., over Petri 3, 18 20, af Hr. Edsberg, ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Middelfart; om Striden angaaende Sproget i Ulphilas gothiske Bibeloversættelse, af R. K. Rask, med Jndledning af Biskop Plum, R. a. D., om Grækernes Sang og Musik ved den offentlige Gudsdyrkelse, Fortsættelse af Hr. Professor Andresen, Sognepræst til Vissenberg; Pauli Breve til Galaterne, Oversættelse med Jndledning af Hr. From, ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen, 3 Bogense; og om de forskjellige Religions-Foredrag, Fortsættelse, af Hr. Brolund, Sognepræst til Langaar. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Aarhuus, d. 20 Juli. Hiint Kunstnersamfund, der overalt hvor det opslog sit Paulun, med Fryd blev hørt, med Bifald seet, drog igaar gjennem vor Bye, for, paa dets Kunstreise til Holsteen, at give vor Naboebye Horsens nogle Forestillinger. Da vort Theater endnu ei her er færdigt, maae vi glæde os i Haabet til et andet Aar at gjensee det hos os. J Randers sluttedes den sidste Forestilling med en Afskedssang, forf. af Hr. Land-Jnspecteur Søeborg. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Aarhuus, den 23 Juli. J Meldrup Byg, Wæhr Sogn, indtraf den 21 Juli den sørgelige Begivenhed, at en Tjenestebreng, 14 Aar gammel, ved at vandt et Par Heste i Wæhr Søe, faldt af og druknede. En ung rask Mand af samme Bye, Rasmus Rasmussen, Drengen aldeles uvedkommere, kommer strax efter, og iler, idet han bliver den Forulykkede vaer, øieblikkelig i Vandet for at redde ham; men fandt, formodentlig i det han har vildet gribe Drengen, selv sin Død i Bølgerne. Søens Dybde forhindrede de strax Tililende at yde de Forulykkede den forønskede Hjelp. En Baad blev saasnart mueligt bragt tilveie; de Druknede optagne og behandlede paa den hensigtsmæssigste Maade indtil Distriktslæge Mikisch fra Horsens, som ufortøvet indfandt sig, kunde komme; men saavel denne brave Læges ufortrødne Anstrængelser. som de før hans Ankomst anvendte Midler vare desværre alle frugtesløse. En Enke med 3 Faderløse og et Par sørgende Forældre begræde bitterlig det ligesaa søgelige som pludselige Savn af deres forulykkede Elskte. (S. Bl.) Weile. Det Steinerske Skuespillerselskab, der i den senere Tid er bleven forøget med adskillige ret gode Acteurer, og som en Tidlang har forlystet os med tydske og danske Skuespil, er i disse Dage afreist til Fridericia. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Viborg, d. 22 Juli. Hohøsten som er i fuld Gang, er afbrudt ved en stærk Regn i Torsdags og Lordags, der gjør Jndbjergningen meget vanskelig. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Kjøbenhavns Børs den 26 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 692, a Vica 700. Amsterdam 2 M. 640, a vista - . London 2 M. 31 Rbdlr. Spec. 700. - Spetter solgtes til 42 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 pr. 100; Oblig. 79 1/2. Norske Sedler 61 1/2 a 42. Svenske Sedler 10 Mk. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Blandede Efterretninger. Grev Aberdeens, af den engelske Rasende Gell bekjendtgjorte, Dagbog, findes den ineressante Efterretning, at endnu Slætten ved Teres (i Grækenland) ødelægges med stort Raserie af en Vandslange, liig den, Herkules dræbte, og der maatte opstaae en ny Herkules imod den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Ved Salona i Dalmatien, hvor Diokletian endte sit Liv, har man fundet et skjønt, fortræffeligt, godt vedligeholdt Basrelief. Det forestiller denne Keiser, hvorledes han modtager i sin Have Krigstribunerne, der, i Armeens Navn, indbyder ham, paa ny at bestige Tronen. J den frivilligen fratraadte Monark rolige og værdige Ansigt, læser man Afslaget. Man har opstillet dette Konstværk i Cathedralkirken. Paa den Plads hvor fordum Velleja (i Placenza) stod, har man fundet adskillige Guldmedailler, nogle af Traan, prægtige Seuler og 2 Billedstøtter af Vesta. Man fortsætter Eftergravningen. J Wisbaden blev nyligen, da man nedrev et Huus, fundet et gammelt muret Bad, saa stort som et Værelse, der skal hidrøre fra Romerne, som Lægekilderne (Fontes mattiaci) ikke vare ubekjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Prof. Hermann i Regensburg, har opfundet et Spindebord, ved hvilket adskillige Mennesker paa eengang kunne spinde, uden at forrette andet end trække Traaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Norske Efterretninger. (Fortsættelse af det Norske Storthings Jndbydelse til Subscription til en frivillig Bank, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Storthinget antog derfor som Hoved Principer, at den nu circulerende Seddelmasse saasnart mueligt bør afløses af et nyt, paa rede Valuta kunderet Repræsentativ, at Midlerne dertil bør søges i Nationens eget Skjød, men kun paafordres efterhaanden, som National-Virksomheden igjen oplivedes. J Overeensstemmelse dermed besluttede man Oprettelsen af en ny Bank, hvis Fond for en Deel skulde anvendes til Jndløsning af de gamle Sedler, efter en Middelcours af 1000 Procent; eller 1/5 Species for hver Rigsbankdaler N. V., og i saadanne Terminer at Jndløsningen kunde være fuldendt inden Aarets Udgang 1817. For at opfylde denne Betingelse, maatte Bankens Fond i det Mindste være 2 Millioner Species. Et saadant Forhold haaber Storthinget vil kunne tilveiebringes af Landets Formue uden Fare for Næringsveienes Standsning, og at enhver Norsk Borger, der har noget tilovers fra daglige Fornødenheder, villigen vil yde sin Skærv til en Stiftelse, paa hvilken Fædrenelandets Held saa meget beroer. Opnaaes ikke paa den Maade dette uundværlige Hjælpemiddel, fordre Omstændighederne, at det maa tilveiebringes ved frem tvungne Jndskud, saaledes som ved Loven om Pengevæsenet og Fundatsen for Rigets Bank er fastsat. Men Storthinget nærer det sikkre Haab, at dette haarde Middel vil kunne undgaaes, og holder sig overbeviist om, at Landets formuende og velhavende Mænd af alle Classer ville ansee det for hellig Pligt, ved denne Leilighed at vise Fadrenelands Kierlighed og Borgerfølelse. Til Eder - Norges formuende og velhavende Jndvaanere, - er det derfor Storthinget henvender sig med denne Jndbydelse til Deeltagelse i en frivillig Bank, hvis Hovedsæde bliver Christiania, men hvoraf der vil gives Filial-Jndretninger i enhver af Rigets øvrige Stiftstæder, hvis Optrations-Sum skal sættes i Forhold til Subscriptionens Beløb for ethvert Stift. For at lette Adgangen til at interessere i denne Bank, ansættes en Actie til 200 Species, og Subscription, modtages endog paa en ottendedeel Actie. Jndskuddene skulle skee med rede Specier eller grov Courant Mynt, af den i Loven om Pengevæsenet fastsatte Gehalt; dog kan dertil og bruges Amyntet Sølv, samt fremmede Guld- og SølvMynter, efter en Tarif, som af Bank-Directionen nærmere bekjendtgjøres. Jndskudden erlægges i 3 Terminer: den første Trediepart inden Aarets Udgang 1816, den anden inden 30te April 1817, og den sidste Trediepart inden 31te August samme Aar. Men, vil nogen Actietager gjøre Jndskud for flere Terminer paa eengang, er Directionen forpligtet at modtage Samme, og fra den Dag, et saadant Overskud er indbetalt, og til den Dag, det forfalder til Betaling, deraf erlægge 4 Procent aarlig Rente. (Norsk Rigstid. - Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke