JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-10-29
Natten imellem den 6te og 7de October 1787 er af Kiøge Arresthuus fra mig underskrevne Arrest=Forvarer sammesteds, undvigt tvende fra Bregentved Grevskab den 14de Mai f. A. i bemelte Arrest hensatte Løsgængere og Omløbere, nemlig: afskediget Soldat Gunder Christensen, liden af Væxt, føer af Lemmer, blaae Øyne, rød Haar og Skiæg; ved Undvigelsen iklæd en hvid Vadmels Trøye med Tin=Knapper udi ligesom 8 Skill., en guul og rødstribet Trøye og Brøstdug, samt gule Skind=Buxer, paa Beenene Støvler og paa Hovedet en sort rund Hat; samt et Qvindemenneske Dorthe Peders Datter, middelmaadig høy, nogenledes foer af Lemmer, glat i Ansigtet, blaae Øyne og sorte brune Haar; iklæd en hvid og rødstribet Værgarns Trøye med Rader Tin=Knapper udi ligesom 8 Skill., et rødt og guulstribet Skiørt, et blaatærnet Forklæde, blaae Strømper paa Berne, ne og Mands Skoe paa Fødderne, om Halsen et hvid Tørklæde paa Hovedet en Silkehue med guul Snoer omkring og Korsklæde for Panden. Disse Arrestantere, som allerede vare dømte: Aar i Slaveriet og Børnehuset, efterlyses herved, og udbedes opbragte, hvor de antreffes, da Omkostningerne skal blive taknemmelig erstattede af Jonas Johansen. Kiøge, den 18de October 1787.
Berlingske Tidende, 1787-10-29
Da ingen af de ved Anden Auction over Sørøe Store Ladegaards Bortforpagning i de 6 Aar, fra 1ste Mai 1788 til 1ste Mai 1794, den 13de d. M. gjorde Bud ere blevne approberede, saa opbydes samme paa nye ved offentlig Auction i Birketings Stuen her ved Academiet, Fredagen den 9de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, paa de samme Conditioner som forhen, saavel uden Hoverie af Bønderne, de 3de Poster Giærdelukning, Kornbøst og Møgagning undtagen, som med fuld eller sædvanlig Hoverie, Harvningen allene undtagen, og kan Conditionerne og anden begierende Oplysning forinden Auctionen faaes til Eftersyn. Sorøe, den 21de October 1787. P. Reeberg.
Berlingske Tidende, 1787-10-29
Førstkommende 10de November, om Formiddagen Kl. 11. lader Forpagter Holm paa Marienborg paa Møen ved offentlig Auction bortsælge 14 til 16 Stkr. unge Plage og Føl fra 5 til 1 Aar gamle, samt nogle Fol=Hopper alle af det bekiendte gode Frederichsborg og andet Hans Majestæts Stutterie, der herved til Liebhabernes Efterretning bekientgiøres. Tvende af Sorøe Academies Hovedgaarde, nemlig: Brorup med underlagde Havreberg Sogns Kirke Tiende, og Gaardens sædvanlige Jorder, Torsmarken allene undtagen, og Nidløsegaard med underlagde Nidløse Sogns Konge- og KirkeTiender, samt denne Gaards sædvanlige Jorder, bliver ved offentlig Auction, hver Gaard for sig, udi Sorøe Academies Tingstue Fredagen den 16de November 1787, om Formiddagen Kl. 10 Slet, opbudet til Bortforpagtning den første Gaard paa 3, og den sidste paa 3 Aar, da enhver af dem især opraabes baade med Hoverie. Harvningen undtagen, og uden Hoverie, de 3de Poster, Gierdelukning, Møgagning og Kornhøst undtagen ligesom Tormarken under Brorup samme Tid og Sted ved Anction bortforpagtes eller bortleies for sig selv og uden nogen Slags Hoverie, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver oplæst, og nogle Dage forud er at faae til Eftersyn hos undertegnede; hvilket herved til Liebhabernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Tersløsegaard, den 25de October 1787. Gundersen,
Berlingske Tidende, 1787-10-29
Mandagen den 19de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Linnet, Sengeklæder og andet Boehave, tilligemed endeel gode Kreature v. ved offentlig Auction opbuden og til den Høystbydende bortsolgt udi Wiigs Præstegaard i Ods Herred, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; og meldes til Efterretning, at de trykte Fortegnelser ere at bekomme hos Hr. Kiøbmand Lind i Holbech, Hr. Kiøbmand Myllertz i Callundborg, Hr. Kiøbmand Larsen i Nyekiøbing og paa Auctionsstedet. Maren Svends Datter, som tiente Smeden Rasmus Larsen i Wester Saabye her paa Godset, er den 7de d. M. ved Døden afgangen, hvorpaa hendes Efterladenskaber er taget under lovlig Behandling, og derefter udbragt i Penge; de anmelte Arvinger der ere: a) paa Faderen Svend Jensens Side, en Heelkoster Berthe Jens Datter, død og efterladt sig: en Søn Jens Pedersen, Huusmand i Wester Saabye, en Datter Maren Peders Datter, tienende i Skoemager=Kroen, en Dito Kiersten Peders Datter, tienende Jørgen Hansen, Gaardmand i bemelte Wester Saabye, og en Dito Maren Peders Datter, gift med bemelte Jørgen Hansen, b) Halvsødskende: Karen Jens Datter, gift med Peder Frandsen, Huusmand i Torchildstrup paa Lindholm Gods og Marens Jens Datter, gift med Ole Larsen, Huusmand i Abbetred paa Ledreborg Gods; og Heelsødskende paa Moderen Maren Jacobs Datters Side, en Broder Peder Jacobsen, Gaardmand, en Dito Anders Jacobsen, Huusmand en Søster Abelone Jacobs Datter, gift med Huusmand Peder Nielsen Tørk, og en Dito Anne Jacobs Datter, gift med Huusmand Peder Frederiksen, alle af bemelte Wester Saabye, bliver hermed 3de gange, og om flere skulle findes, som rette Arvinger efter fornævnte Maren Svends Datter, tilligemed Boets Credi og Debitorer, indkaldede, at møde eller møde lade med lovgyldige Beviser om deres Arve=Ret, ved de berammede Skiftesamlinger herpaa Gaardens Skriverstue, som 30te Dagen den 5te og 6te Ugers Dagen den 19de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, da Skiftet til sidste Tid ventes optagen til Slutning. Aastrup, den 18de October 1787.
Berlingske Tidende, 1787-10-29
Paa Skifte=Forvalteren S. T. Hr. Etats=Raad Bartholin Eichels Vegne, som Fuldmægtig, Müller. For nogen Tid siden er her i Hillerød hos Hof=BlyetækkeHr. Petersen ved Døden afgaaet Enkemanden Christen Nielsen, Lund forhen Brændeviinsmand i Kiøbenhavn, og hans Efterladenskaber tagne under lovlig Skiftebehandling, samt hans Arvinger tilligemed Stervboets Credi= og Debitores ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 3die hujus, indkaldede at mode ved Skifte her i Hillerød 12 Uger efter forbemelte Proclamatis Publications Datum; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres til forbemelte Vedkommendes behagelige Efterretning. Hillerød, den 16de Octobris 1787. Jens Lottrup, Byefoged og Skifte Forvalter. For nogen Tid siden er her i Hillerød ved Døden afgaaet Borger og Kleinsmed Lars Schougaard og hans Efterladenskaber. tagen under lovlig Skiftebehandling, og da Stervboet ikke formaaer at udstæde ordentlig Proclama, saa bliver herved indkaldet bemelte Lars Schougaards myndige og umyndige Arvinger, saavelsom Stervboets Credi= og Debitores, at møde ved en Skiftesamling, som er berammet at foretages her i Hillerød 6 Ugers Dagen fra undertegnede Dato, da enhver skal vederfares Retefter Loven. Hillerød, den 16de Octobris 1787. Jens Lottrup. Byefoged og Skifte=Forvalter. De som haver noget at fordre udi afg Svend Svendsen, som haver fahret for Bouttelleer med det Østersøiske og Guineiske Handels Skib Uvernavick, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
den 1ste November 1786 har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at udnævne Christian Soetmann til Resident paa Logen Porto Novo i Ostindien. Den 9de Maji 1787 er Procurator Bendix Prahl udnævnt til Observateur ved den sorte Ret i Tranqvebar: Matthias Øvre og Paul Hansen til Copiister ved Gouvernementet i Tranqvebar, med Prædicat af Fuldmægtiger.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Den 13de Junii er Lucas Riegels udnævnt til Berg, Proberer ved Kongsberg Sølvverk, Oberstiger Christopher (Hermansen Leiner udnævnt til Einfarer ved samme Verk.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Den 15de August har Hs. Majestæt ligeledes udnævnt Justitsraad Thomas Christian Walter til Finantsraad og anden Medlem af Gouvernementet i Tranqvebar; Major Johann Carl Wilhelm Braun til commanderende Chef over Militair Etaten i Tranqvebar, samt til tredie Medlem af Gouvernementet sammestæds; Gouvernements=Secretair Michael Alroe Fugl til fierde Medlem af Gouvernementet, Justitiatrius ved Oberretten i Tranqvebar og Auctions=Directeur sammesteds, ligesom ham ogsaa forhen er forundt Caracter som virkelig Cancellieraad; Student Jacob Edvard Colbiørnsen til Gouvernements=Secretair i Tranqvebar, samt Notarius Publicus sammesteds; Fuldmægtig Andreas Grøn til Regimentsqvarteermester, Material=Forvalter og Cassekrer i Tranqvebar; Student B. L. Obelitz til Secretair ved Raadet i Frederichsnagor, samt Vye= og Skifteskriver sammestæds; Lieutenant Frederich Kaas til Second=Lieutenant ved Artillerie=Compagniet i Tranqvebar.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Den 29de August er Kiøbmand Christian Heiguilin i Neapolis udnævnt til Consul i begge Sicilierne, i Steden for Marquis de Curtis, som fra dette Embede i Naade er entlediget.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Under Dato Christiansborg Slot den 5te September d. A. har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at udgivet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At som det er befundet, at den hidtil paa Finmarken octroyerede Handel ikke har medført den tilsigtede Nytte; men tvertimod, foruden betydeligt Tab for Handelen selv, især været til Skade, for Jndbyggerne, saa har Hs. Majestæt af landsfaderlig Omsorg besluttet at give denne Handel aldeles frie for Fremtiden. For at understøtte Frihandelen og befordre Landets Opkomst, skal Senjens og Tromsøens Fogderie forcenes med og henlegges under Finmarkens eller Vardøehuus Amt, og vil Hs. Majestæt allernaadigst: at der til Handelens Beqvemmelighed og Udvidelse skal anlægges 3de Kiøbstæder, de 2de paa Vardøe og Hammersest i Finmarken, og den 3die i Troms øens Fogderie, hvilke Stæder Hs. Majestæt til den Ende med fornødne Kiøbstæds=Privilegier vil forsyne; og da den friHandel skal tage sin Begyndelse den 1ste Junii 1789, saa maae det fra den Tid af ikke allene være Hs. Majestæts egne Undersaatter, men og alle Fremmede, tilladt at beseile disse Kiøbstæder, og handle paa samme. Foruden forbemeldte Kiøbstæder skal det tillige, for at befordre den indenlandske Handel, samt til Lettelse for Almuen, være Kræmmere tilladt at nedsætte sig paa saadanne Steder eller Udhavne, hvor de efter Amtmandens Eragtning kunde meest behøves. Disse Kræmmere maae det være tilladt, foruden at holde Giestgiverie og at handle med Almuen i Landet, tillige at drive Jægtebrug, for derved at handle saavel paa forommeldte 3de Kiøbstæder i Finmarken og Tromsøen, som paa andre indenrigske Kiøbstæder. Kræmmerne paa saadanne Kræmmerleier i Finmarken skal det desuden være tilladt at handle med hvad Russiske og Svenske Undersaatter fra VesterBotnen, som maatte indfinde sig der. Og bevilges disse Kræmmere i Finmarken i 20 Aar Frihed for Consumtion, Folke= og Familieskat, og alle andre personlige Afgivter, af hvad Navn være kan; men de almindelige Landets Byrder, saasom Delinqvent= og Skydspenge, Fattiges Underholdning med flere saadanne Udgivter, som lignes paa Amtet, og tiene til Districtets Beste, skulle de være pligtige at udrede. Og skal øvrigt samtlige Kræmmere, saavel i Finmarken, som i Sen jens og Tromsøens Fogderie, naar de af Amtmanden ere antagne, efter Ansøgning, meddeles de fornødne Privilegiefra Hs. Majestæts Rentekammer.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Det skal være alle Handlende, saavel Hs. Majestæts egne, som fremmede, Undersaatter, aldeles forbudet at handle paa nogen af Kræmmer=Leierne, og allene tilladt at handle paa Kiøbstæderne, de Russiske Undersaatter, samt de Svenske Markeds=Kræmmere fra Vester=Botnen allene undtagne, som det efter forestaaende 2den H. er tilladt at handle paa Kræmmerleierne i Finmarken, men aldeles ikke paa Kræmmerlei erne i Senjen og Tromsøen, eller med andre af Almuen, enten i Finmarken eller i Senjen og Tromsøen; ligesom det og skal være de Svenske Handlende fra Vester=Botnen forbudet at føre Brændeviin med sig til Salg. Af alt Brændeviin, som indføres til Finmarken, og den forbruges, skal, ligesom hidtil svares en Afgivt af 4 Sk. for hver Pot; men i øvrigt bevilges de 2de Kiøbstæder, som oprettes paa Vardøe og Hammerfest, for det første i 20 Aar, toldfrie Jndførsel af alle Slags Vare uden Undtagelse, saa vel med fremmede, privilegerede og uprivilegerede, som med indenlandske, Skibe, uden at svare nogen Afgivt af Skibe, ne, saasom Havne, Extra-, Laste= og Ransons=Penge, samt Frihed for at svare Consumtion, Familie= og Folke=Skat, med videre, af hvad Navn nævnes kan; men efter bemeldte 20 Aars Forløb skulle alle Vare, som indføres, være underkastede hvad Afgivt da kunne findes fornødent at fastsætte. Ligeledes bevilges disse Kiøbstæder paa 20 Aar Toldfrihed paa alle Finmarkske Producter eller Vare, som derfra udføres.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Omendskiønt det er Russerne tilladt at handle paa Kræmmerleierne, skulle de dog være forbundne til at anløbe Vardøen. og for Toldbetientene der angive deres hele Ladning. Men naar de formedelst Storm og Uveir maatte nødes til at seilVardøen forbi, skulle de være forpligtede til at seile lige til Hammerfest, for der at clarere og med deres Folk bevise, at det ikke har været mueligt at anløbe Vardøen. Saa skulle de og paa Tilbagereisen anløbe Vardøen, og der clarere for hvad Nordlandske eller indenrigske Producter og Vare (de Finmarkske undtagne) de maatte indehave, eller med Attester fra Toldbetientene paa Hammersest godtgiøre, at de der have clareret for saadanne Vare, samt med Attest fra Toldbetientene paa Tromsøen, at de i Kiøbstæden sammesteds indtagne Vare ere der clarerede. Den paabudne Afgivt af 4 Sk. for hver Pot Brændeviin, som indføres i Finmarken, skal af det, som indføres i Kiøbstæderne sammesteds, hæves af de der anordnede Toldbetiente. Men, hvad Kræmmerne i Finmarken indføre, skulle disse, forinden de maae sælge deraf, være forbundne at angive for Toldbetienten i nærmeste Kiøbstæd, de, som boe Sønden for Hammersest, paa Tromsøen, de Norden for boende, paa Hammersest, og de, som skal forbi Vardøen til Varanger, Fiorden, paa Vardøen. Og skulle alle disse Angivelser være belagte med Attester fra Toldbetientene paa de Stæder i Hs. Msts. Riger og Lande, hvor Brændevinet er bleven indladt, samt med Attest fra Toldbetientene paa Tromsøen, hvor de, som foran er fastsat, skulle have clareret, naar de seile forbi til Finmarken. Og skulle til desto nøiere Opsyn med denne Afgivts rigtige Erlæggelse Toldbetientene paa Trømsøen være forbundne til for Amtmanden at angive, hvad Qvantiteter Brændeviin, de sammesteds, forinden de komme til Finmarken, anløbende Fartøier have havt inde, for at han derefter kan tillægge Toldbetientene i Finmarken fornødne Ordres om at paasee, at Afgivten deraf bliver svaret enten i Kiøbstæderne, eller af Kræmmerne. Denne Afgivt have Toldbetientene at hæve, og derefter at tilstille Hs. Majestæts Foged, tilligemed de derover gjorte Angivelser og forommeldte Amtmandens Ordres, til videre Rigtighed ved hans Regnskab.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Ligesom Hs. Majestæt, for at opmuntre til Hvalsiskefang, sten i Strat Davis og under Spitzbergen, samt til Robbefangsteen, har ved Placat af 13 October 1784 allernaadigst udlovet en Premie af 15 Rdlr. per Commerce=Læst af ethvert Skib, som dertil udrustes, indtil 130 Læsters Drægtighed, for det første til den 13 October 1789, saa vil Hs. Majestæt fremdeles allernaadigst prolongere denne Præmie til videre paa 10 Aar fra bemeldte 13 October 1789 at regne, for Jnvaanerne i de 3de nye Kiøbstæder, naar de i Overeensstemmelse med forommeldte Placat godtgiøre, at have udrustet Skibe til Hvalfangsteen, saavel under Spibbergen, som ved Landets egne Kyster, samt til Robbe= og Hvalrosse=Fanaspaa de nordiske Øer, Jean Main, Beren og Hoppens Ef linde.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Alle de, som agte at nedsætte sig som Handlende, enten Kiøbstæderne eller paa Kræmmerleierne, skulle forud betimelig melde sig hos Amtmanden, hvorhos de maae være betænk te paa at stille ham antagelig Sikkerhed for, at de ved deres Ankomst til Landet, strax have eller vide Udvei til, inden en vis bestemt Tid at forsyne sig med saa megen Forraad af Kornvare og andre Nødvendigheder, som Amtmanden maatte ansee tilstrækkelig til at forekomme Mangel paa ethvert Sted. Og paa det at man altid kan være sikker for Mangel, skulle alle Handlende, saavel i Kiøbstæderne, som paa Kræmmer=Leierne, være forbundne til, 2de Gange aarligen at indsende til Amtmanden Spesificationer paa deres Forraad af nødvendige Vare, som det paaligger nøie at underrette sig derom, og efter befindende at føie saadanne Anstalter, at Almuen og Landets Jndbyggere kunne bekomme deres Nødvendigheder, uden at lide Nød.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Enhver, som, ved at nedsætte sig i Kiøbstæderne eller paa Kræmmerleierne, i Finmarken, tillige skulde attraae at komme i Besiddelse af de paa Stederne værende Handelshuse, Jnventarier og Vare=Beholdninger enten alt eller for en Deel, maae til nærmere Resolutions Erholdelse betimelig anmelde sig derom hos Amtmanden med Opgivende om, paa hvilke Vilkaar, samt hvad Sikkerhed de, i Mangel af strax at kunne betale Beløbet, see sig i Stand til at kunne stille.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Alle, enten af Nordlands Jndbyggere eller andre, vare sig Hs. Majestæts egne Undersaatter eller Fremmede, som ville nedsætte sig i Finmarken, som Bønder eller Almue Mænd, skulle i de første 5 Aar være frie for at svare Skat, samt Rettigheder til Betientene. Til Sognepræsten allene skulle de være forpligtede at giøre en Dags Arbeide paa egen Kost om Aaret, eller i dets Sted betale ham 24 Sk. i Penge; men skulle de ved Kiøb eller Uddeeling blive Eier af nogen Jord. Jord, borde, som andre, være pligtige at svare den derpaa hæftende Afgivt.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Da Hans Majestæts Skatter og Rettigheder ved Handelens Frigivelse ikke, som hidtil, kunne erlægges til Handelen, saa skulle de fra den Tid Handelen bliver frie, ligesom andensteds i Norge, strax hæves paa Tingene ved Hs. Majestæts Foged efter den Ligning, som derover, i Følge Forordningen af 6te Junii 1691, forfattes. Paa samme Tid hæves ligeledes, hvad Almuen skal svare i Delinqvent= og Skyds=Penge, med flere saadanne Udgivter, som af Amtet paalignes; og skulle, imod Formodning, noget blive staaende til Restance, da skal med sammes Jndfordring forholdes saaledes, som andensteds i Norge ved Skatteforordningen af 13 December 1746, samt Forordningen af 18 April 1781 er anordnet. Tienden, saavel Hs. Majestæts egen Anpart, som Præstens og Kirkens, skal under den frie Handel svares og hæves i Overeensstemmelse med Forordningen af 23de Junii 1710. Med de Rettigheder, som svares til Præsten, Laugmanden, Sørenskriveren, Klokkeren, Lehnsmanden, Mestermanden, og den beskikkede Tolk, skal det fremdeles have sit Forblivende efter Forordningen ef 20de August 1778 og Rescript af 7de August 1782; dog saaledes, at, for at undgaae al Jrring, skal Benævnelsen af Fisk aldeles ophøre, og Rettighederne derimod anslaaes til den Evaluation i Penge, hvorefter de altid have været oppebaarne, nemlig 1 Vog Fisk, beregnet til 48 Sk. Dansk Courant. Disse Rettigheder oppebære Præsterne og Klokkerne selv, og i Mangel af mindelig Betaling forhielpes de dertil af Amtmanden efter Loven og Hs. Majestæts Rescript af 22de Martii 1780. Ville Laugmanden, Sorenskriveren, Lehnsmændene og Mestermanden derimod ikke selv hæve deres Rettigheder, skal Hs. Majestæts Foged være dem behielpelig i at oppebære dem, tilligemed Allerhøystsammes Skatter og Rettigheder, imod at han for sin Umage nyder 5 pro Cent, og aarlig aflægger Rigtighed derfor til Vedkommende. Den 7de September er Doctor Medicinæ og Chirurgus ved Landcadet Compagniet, Nicolaus Heinze, allernaadigst confirmeret at være Physicus i Landskabet Syndredithmarsken.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Den 12te September er Ober= og Landrets=Advocat Peder Friderich Jürgens i Flensborg confirmeret til Stadssecretair sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Under 12te October er Chirurgus Christian Poul Scheel allernaadigst beskikket at være Chirurgus i Aalborg og underlagde Herreder; Johan Christian Schwartz ligesaa at være Chirurgus i Nyekiøbing paa Morsøe og underliggende Herreder. Under samme Dato er Secretair Johan Koren, allernaadigst beskikket at være Sorenskriver over Heggen og Frøelands Sorenskriverie udi Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Den 19de October er den ved Liv=Garden til Hefstaaende Ritmester August Nicolai Carl von Kardorff beskikket til Second=Major i bemeldte Garde; Premier=Lieutenanterne i Liv=Garden til Hest, Conrad von Rewenfeldt og Friderich v. Blücher, beskikkede til Ritmestere af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Ligeledes er Capellan Hr. Svend Bønnelyche allernaadigst confirmeret at være residerende Capellan til Stochemarche Menighed i Lolland; Sognepræst Mag. Kund Bredenberg ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Lidøe og Smørum Menigheder i Sielland; Studiosus Emanuel Schwach ligesaa at være Præst ved Tugthuset i Christiania; Studiosus Christen Gundorph ligesaa at være Sognepræst til ThørninMenighed udi Aarhuus Stift. Under samme Dato er Capellan Hr. Hans Holm allernaadigst bleven beskikket til Sognepræst for Marstals Menighed paa Ærøe; Capellan Hr. Jørgen Peter Høegh ligesaa til Hammers Præstegield i Bergens Stift; Studiosus Hans Christian Buncheflod ligesaa at være residerende Capellan i Ærøeskiøbing; Skibs=Præst Hr. Knud Wessel Brovn ligeledes at være Sognepræst til Qvæchne Præstegield i Aggershuus Stift; Capellan Hr. Rasmus Sundt Kierschou ligeledes til Brønøens Præstegield i Nordlandene.
Berlingske Tidende, 1787-11-01
Under Dato Christiansborg Slot den 24de October har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at udgive en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt har erfaret, hvorledes Norske Lovs 3die Bogs 14de Capitels 26de Artikel, som fastsætter: at ingen Jorddrot, som har en anden Avlsgaard ved det Sted, hvor han boer, maae bruge mere end een Avlsgaard, med mindre han af saadan nye Avlsgaard vil give dobbelt Skat og udrede dobbelt Mand. skab, efter Gaardens Proportion, er af nogle paa endeel Stæder i Hs. Majestæts Rige Norge bleven forstaaet saaledes, at det derefter skulde staae en Jorddrot, som beboer en Gaard, hvortil der haves matriculeret Jord og Avling, fri for, foruden denne Gaard, at bruge endnu een Avlsgaard, og at han altsaa først af den anden Avlsgaard, som han saaledes bruger, skulde udrede dobbelte Skatter og Mandskab; og da denne urigtige Forstaaelse af bemeldte Lovens Artikehar, til Folkemængdens utilbørlige Svækkelse, givet Anledning til at sammenlegge saadanne Gaarde, som hver for sig tilskrækkeligen kunne ernære en Familie, saa vil Hs. Majestæt, for at forekomme al Misforstaaelse for Fremtiden, herved allernaadigst have bestemt og anordnet: at enhver Op sidder af en Gaard eller Boelsted paa Landet i Hs. Majestæts Rige Norge som haver matriculeret Jord eller Avling, og foruden samme bruger nogen anden Avling eller Jord, som er sarskilt matriculeret, bør af denne sidstnævnte Jord, efter forommeldte norske Lovs 3die Bogs 144 Capitels 26 Artikel, svare dobbelte Skatter og udrede dobbelt Mandskab efter Jordens eller Gaardens Proportion. Men da imidlertid paa nogle Steder i Norge kunne findes enkelte matriculerede GaardsGaardsparter og Jorder, som, siden Matriculens Tid, ere hver for sig saaledes forringede, at en Bonde=Familie nu ikke derpaa kan ernære sig; saa kunne Vedkommende, som brug saadanne Jorder til Underbrug, naar tilstrækkeligt Beviis saavel om disse Jorders Forringelse, som om Aarsagerne dertil, til Hs. Majestæts Rentekammer indkommer, efter Omstændighederne vente at vorde fritagne for at udrede dobbelte Skatter og dobbelt Mandskab af slige forringede Gaardsparter og Jorder.