Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-26
J England begynder en anden Længsel at fødes som med to Ord kan nævnes, Overhusets Reform. Det er en nye Jdee, som er kastet ud iblandt den engelske Nation, hvilken kan lede til et A og et B. og efterhaanden til et heelt Alphabet af politiske Forandringer. Den store Agitator i Jrland, O'Connel, er nu traadt op som Agitator i England Den 9de holdt han et høitideligt Jndtog i Manchester. Dagen derpaa gjorde 6-7000 Jrlændere, som boe i denne Stad, ham deres Opvartning. Jblandt Fanerne var een af dem forsynet med den Jndskrift Roderik O'Connor, Monark over Smaragd-Øen (Jrland. O'Connel holdt nu en Tale til sine Landsmænd, hvori han ivrede mod Overhuset, Statsgielden, Peel og Komp., jamrede over Tiendevæsnet og Militairmassarerne i Jrland; men til Slutningen advarede mod hemmelige Forbindelser; thi nu har man et Underhuus, sagde han, som kæmper for Folkets Sag, og et Ministerium som staaer i Spidsen for det. Han tilraadte Folket at betragte de Mænd, som ville undertrykke det, med Vrede og Foragt; men ikke at røre ved; derimod betragte dem som gale Hunde, hvis Bid man maae undgaae forikke at blive forrykt. Sig selv kaldte han en Fredens Apostel; han var nu 61 Aar, havde i 55 Aar forsvaret Folkets Frieheder, og haabede at kunne giøre det endnu i 55 Aar, da man i hans Familie pleier at blive 96 Aar gamle. Om Aftenen var der foranstaltet et Giæstebud for ham paa 250 Couverts, hvorved han holdt en Tale i en mere ædel Stiil (som der siges) i Betragtning af Selskabets Beskaffenhed. Talen var især rettet mod Overhuset, hvorved han spurgte de Tilstædeværende, om de og deres 24 Millioner Landsmænd ville lade sig behandle som Slaver af 170 usle (Paltry) Lords, (Mon denne Tale ogsaa hører til den ædle Stiil?) Jeg glæder mig ved, sagde han, at være ankommen til rette Tid for at tage Deel i denne Krisis. Den Kongelige Magt var bleven for stærk for Folket (under Karl den 1ste, og tillod sig Angreb paa sine Undersaatter, da giorde Lorderne fælles Sag med Folket, fordi deres Besværligheder og Lidelser vare af en fælles Natur. Den Kongelige Tyran blev styrtet, men en lige saa slem traadte i hans Sted: Crommell, en Charlatan af et eget Slags, saadan som et Slags Peel (eller som et Slags O'Connel), og bemægtigede sig den høieste Magt (der kom da saaledes ikke meget Godt ud af den Revolution). Nu kom Restaurationen, og Jakob, den halshuggede Konges Søn, besteeg Thronen og begik det skammeligste Landsforræderie. Men Folket halshuggede ham ikke; det var blevet klogere, lod hans naragtige Hoved sidde paa hans Skuldre, lod ham vandre Europa igiennem som en levende Mindemærke paa den Daarlighed at ville giøre et heelt Folk til Slaver. (Hvorledes maae Hr. O'Connels første Tilhørere have været beskafne, naar denne Stiil skulde have været for ædel for dem,) Skulde ikke Folket tage heraf et Exempel, kunde man ikke give disse 170 Mænd Vandringsstaven Hænderne, uden at Landets Jnteresser vilde lide meget derved: Uden at omtale Jrland, vil jeg erindre Eder om, hvad Eders Fædre have taget sig for i 1688. Man seer heraf at Selskabet har for det meeste bestaaet af Englændere; den katholske Religion maae ikke ligge Hr. O'Connel meget paa Hiertet; thi Jakob den 2den var en ivrig Katholik.) J ere Efterkommere af de Mænd, hvis mosbegroede Gravminder gjemmes paa Eders Kirkegaarde, og J vare de foragteligste Mennesker, naar J ved Eders nærværende Kultur lode 170 usle Lord spille den Rolle, som Kongerne forgiæves have spillet. J det ulykkelige Jrlands Navn opfordrer jeg Enhver, som hører mig, til at blive en Apostel af den Sekt, hvis Løsning er: Overhusets Reform. - J det retskafne og forstandige skottiske Folks Navn, og især i det engelske Folks Navn, som i tusinde Aar har baaret Seierens Panier, og hvis Land aldrig har været brændemærket af Slaveriet, opfordrer jeg Eder til at reformere Overhuset. - Dagen, derpaa forlod O'Con nel Manchester for at reise over Edinburg. Bladet Times udskielder nu denne Fredsapostel af al Magt som i sin Skrivelse har kaldet sig et Redskab i Guds Haand. (Vist nok er det, at dersom mange saadanne Fredsapostler komme til at præke for Almuen i England, saa kan der komme noget Rigtigt ud af det og den Praxis, som er kommen i Gang mod Munkene i Spanien, kan blive appliceret paa de Torys i England, hvilke ogsaa besidde nogle interessante Efterladenskaber, hvorpaa et synkende Fond lod sig herligt bygge. Men det engelske Folk besidder lidt mere sund Fornuft og Sindighed, og lader ikke Hiernen saa let forrykke paa sig. Dog er en Reform af Overhuset ikke utænkelig Bladet Examiner har udførligt fremstillet det som et nødvendigt Formaal for hele Landets Vel.)¬