JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
J Eftermiddag Kl. 4 afreiste med Dampskibet Christian den Ottende" 112 Deeltagere i Festen paa Skamlingsbanke. En stor Masse Mennesker havde ved Afreisen samlet sig paa Toldboden og bragte de Bortdragende et hjerteligt Hurra, som gjentagne Gange besvaredes fra Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Man skal atter her i Byen have opdaget en Fabrik for Forfærdigelse af falske Penge, nemlig falske Species, hvoraf der allerede skal circulere en Deel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
J forrige Uge blev en Haandværkssvend og hans Kjæreste, just som de skulde kjøre i Kirke for at vies, arresterede som mistænkte for et betydeligt Tyveri. Formodentlig vilde de ikke komme sammen, førend de havde Noget at sætte Bo for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
En herværende Jnspecteur ved en offentlig Stiftelse, der havde indladt sig i uteerligt Forhold med Skolens Piger, er bleven jaget bort af vedk. Autoritet. Det var en naadig Straf for denne værdige Ungdommens Veileder. (Dannevirke.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Atter i Løverdags indtraf det Ulykkestilfælde, at en Muursvend faldt ned fra et Stillads paa et Huus i Studiestræde, og døde øieblikkeligt som en Følge af Faldet. (Aftenbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Urpropheten Ernst Mahner er kommen tilbage hertil fra Sverrig, hvor han har holdt Forelæsninger i Stockholm, Upsala og Lund. Nu agter han at besøge flere af Danmark Provindstæder, og der at optræde med sin Lærre. (Md.) Tivoli er i den senere Tid bleven forøget med nogle Indretninger, hvorved Publicum selv er medvirkende og derfor ere stærkt freqventerede. Disse bestaae i Gyngebænke, som især ere Børn til megen Moerskab, og en Vægtmaskine, som bestaaer af tvende corresponderende Stole, naar man sætter sig i den ene Stol, finder man sin Legemsvægt angiven over den anden. En tredie ny Jndretning vil ligeledes i Slutningen af denne Uge blive anbragt i Anstalten, nemlig en Kraftprøver, hvorved Enhver har Anledning til at prøve sine Kræfter og faae et temmeligt nøie Begreb derom. - En og Anden søger undertiden at klavre over det høie Plankeværk, som adskiller det saakaldte Fattig-Tivoli fra Riig-Tivoli, for gratis at besøge dette Eldorado. Undertiden lykkes det den flinke Eqvilibrist, at overvinde alle Hindringer, og see sig staae paa fast Jord i det forjættede Land; men stundom hænder det sig ogsaa, at den Dristige bliver hængende overskrævs paa Plankeværket og kan ikke komme videre. Saaledes gik det forleden Aften en stakkels Haandværkssvend. Han var kommen øverst oppe paa Plankeværket, men her behøvedes der mere end hans nøvede Gymnastik til at komme ned paa den anden Side, og han tog sin Tilflugt til at anraabe en Forbigaaende om Hjælp. Denne var da ogsaa strax redebon til at assistere ham, og da Manden var paa fast Jord, spurgte Redningsmanden: Hvorfor vil De klavre over her, det er altfor megen Uleilighed; De skulde hellere have gaaet ind gjennem Jndgangen." –"Jh, men denne Vei er meget billigere – svarede den Anden: ved den anden Indgang koster det 1, men her koster det Jngenting." – Deri tager De dog mærkelig fril! – bemærkede Redningsmanden. Her koster det tvertimod 1 8, for jeg er Politibetjent. Vil De værsgod at følge op med paa Kammeret. (?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Forleden Aften oplevede man en rigtig italiensk Opera-Scene i det kongl. Theater, hvor det gamle Ifflandske Skuespil "Jægerne" blev opført og gjorde megen Lykke. Efter Tæppets Fald bleve Hr. og Md. Nielsen fremkaldte med en overordentlig Jubel. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Skrædermester Killerich har udstædt følgende Opfordring: "Det vil være mange af mine Medborgere bekjendt, at jeg i Anledning af den mit Lyststed i Gjentofte overgaaede Jldebrand har været underkastet justitiel Tiltale som den der skulde have paasat Jlden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Ved Underrettens Dom er jeg bleven frikiendt for Actors Tiltale, men paalagt Sagens Omkostninger. Denne Dom har jeg appelleret til Overretten, fordi jeg - da jeg veed mig selv uskyldig og troer at have maattet lide nok, ikke blot ved det Tab, som Jldebranden i alle Tilfælde vil medføre for mig, men endnu mere ved at have maattet udholde 83 Dages Arrest, i Blaataarn, uden mindste Udsigt til Opreisning eller Erstatning - ikke formaaer at indsee nogen gyldig Grund til at jeg ovenikjøbet skulde bære Omkostningerne ved en Sag, jeg stedse maa betragte som uretfærdig imod mig. Overrettens Actor har nu med megen Kløgt udtænkt, hvorledes den mig paa sigtede Forbrydelse muligen kunde være begaaet, og navnligen har han yttret den Formodning, at jeg og den med tiltalte Dreiersvend Præstemark i saa Fald maae have været kjørende til Gjentofte, for at udføre Gierningen, men at Vognen er bleven leiet hos en af de mange hemmelige Udleiere", og ikke hos nogen Hyrekudsk eller Vognmand. Jeg har Jntet at frygte, naar blot Sandheden kan komme for Dagen, og opfordrer herved Enhver, der maatte kunde meddele Noget til Oplysning om, at enten jeg eller den fornævnte Medtiltalte har enten leiet eller laant Heste, eller anden Befordring til Gjentofte i Tidsrummet fra Kl. 10 1/2 til Kl. 11 Natten imellem Fredagen den 8de og Løverdagen den 9de Marts d. A., at melde Saadant til Politiet, hvor enhver slig Oplysning vistnok vil være velkommen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Her i Staden have samtlige Silke-, Ulden og Lærredshandlere besluttet at lukke deres Boutiker hver Søndag Efterm. Kl. 5 i Juni, Juli og August Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Handels=Efterretninger. Flensborger Avis forsikkrer, at der ikke er mindste Grund til at tvivle om Hs. M. Kongens Sanction af den Flensborg Tønninger Jernbane. – Følgende er et kraftigt Beviis paa Beregningernes Grundighed og paa den geographiske Kundskab hvormed man paa tydske Børser har opfattet de slesvigske og danske Jernbane Projecter: J Augsb. Allgem. 3 af 29de Mai læses i en Corresp. Artikel fra Hamborg, der netop skal belære Læserne om de projecterede danske Jernbane-Linier, at "Actietegningen til Banen imellem Apenrade og Øre sund var i Hamborg bleven sluttet samme Dag som den var aabnet. Til ydermere Belærelse for dem som ikke kjende Danmark tilføies: at Øresund ligger ved det lille Belt, ligeovenfor Ny stadt, hvorfra der igien skal anlægges en Bane til Odense, der ligger ved det store Belt." (!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Khvns Børs-Cours den 2den Juli. a vista 198 1/4. Species 200. Hamborg, 2 M. 4 PC. kgl. Obl. 102 1/2 a 102 3/4 Nationalv. Obl. (af Laanet, 4de Febr. 1820). - Nationalbank=Actier 129 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Befordringer og Afgang. Under 27de f. M. havde Hs. M. allern, resolveret, at Herlufsholms M. herefter skal udgjøre et særeget Sognekald, samt at Menighederne til St. Peders og St. Mortens Kirker i Nestved for Fremtiden forenes til een Menighed, og under f. D. allern, beskikket den nuv. Sognepræst for St. Mortens Menighed P. Thomsen til tillige at være Sognepræst for St. Peders Menighed. Under f. D. har Hs. M. allern, beskikket Licent. theol. Lind til Præst ved Kjøbenhavns civile Arresthuus. Ligeledes under f. D. Bataillonschirurg Mackeprang til Districtslægge paa Møen, og pract. Læge paa Fehmern, J. Mende, til Districtschirurg i Holstebro. Cand. juris L. B. Møller besk. til Copiist i Khvns Politiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Ledige Embeder. Told- og Consumtions=Casserer Embedet i Ringkjøbing. Gage 1250 P. Caution 2600 1/2 Sølv i kgl. Obl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Dødsfald. Exam. juris H. Permiin (24 Aar) i Storeheddinge. Pauline Lund født Moth paa Aldershvile ved Grønsund. Christian Sophus Krarup paa Gyldensteen. Raadmand Lunds Enke født Munth, Mariane Juel, Cancelliassessor Holst, Marie Aarhuus; Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Copulerede. J Altona d. 30te Juni, Hr. Siegmund Ree og Jfr. Sophie Warburg. J Ringkjøbing: Lærer ved Borgerskolen Hr. Paulsen og Enkemadame Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Ved Tallotteriets 1142 Trækning i Altona udkom: No. 74. 64. 14. 59. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Aarhuus, den 5te Juli. Dampskibet Christian den Ottende var rigtignok, som man formodede, gaaet directe fra Kjøbenhavn med sine Passagerer til Skamlingsbanken. Posten bragtes hertil fra Kallundborg med et Færgefartøi, som indtraf hertil Onsdag Nat Kl. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Dampskibet kom hertil næste Morgen Kl., og gik om Middagen Kl. 12 herfra til Kallundborg med endeel Passagerer, som ikke havde villet afgaae med det om Morgenen herfra afsendte Færgefartøi, der bragte Posten over til Sjælland. Næste Nat vilde Christian den Ottende afgaae til Colding, for der at afhente sine kjøbenhavnske Passagerer og bringe dem tilbage igien til Hovedstaden. Vore egne Skamlingsbankreisende ventes hjem i Aften over Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Reisende. Med Dampsk. "Caroline Amalie til Khvn. Provst Petersen m. Frue og Børn, Pastorinde Bloch m. Børn, Md. Knæckenborg, Pastor Blicher m. Familie, Enkemad. Lindhard m. Barn, Vagtmester Holmstoel, Pastor Paludan, Cand. theol. Boss, Væver Mathiasen, Handskemager Peronard, Maler Birck, Fru Provstinde Wolff, Lieutn. v. Baland m. Frue, Dannebrogsmand, Knudstrup, Landm. Bottern, Secretair Jørgensen, Skræderm. Rasmussen, Handelsmand Levin, Marschandiser Lock, Mechanikus Schmidt, Commissionair Petersen, Md. Dick, Pastor Lakier, Jfr. Blicher, Forpagter Madsen, FruKammerjunkerinde Levetzau m. Søster og 3 Døttre, Doctor Kramten med Kone, Hr. P. Fenger m. Kone, ialt 62 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Med Færgefartøiet fra Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
i Onsdags Nat Kl. 12: Proprietair Neergaard med Familie, Fru Provstinde Garde med 2 Børn, Forligelsescommissair Kornerup, Garver Hansen, Hestehandler Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Med Dampskibet "Chr. Vill." til Kallundborg, Torsdag Middag Kl. 12: Kammerraad Petersen med Kone, Frue Grevinde Holstein med 2 Døttre, Mad. Baage med 2 Børn og Tjenestepige, Baronesse E. Juel Wind, Pastor Funch med Kone og Barn, Hr. H. Romer, Jfr. S. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Bekjendtgjørelser. Torsdagen den 27de Juni blev det vor tunge Lod at miste vort ældste Barn, Niels Christian Ferdinand, 4 Aar gammel, efter 14 Dages Sygeleie; det bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Samsøe Apothek, den 30te Juni 1844. D. C. Wernberg. Wernberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Ved Raadstuesamlingen, hvorved Markens Udskiftning blev besluttet, blev det blandt Andet vedtaget, at Omkostningerne forskudsviis skulde udredes af Kæmnerkassen. Disse Omkostninger ere nu opgjorte og beløbe sig, efter Fradrag af de for Jords Afgivelse til den nye Hovedlandevet paa Amtstuen hævede 1947 2 1/4 68, til 3546 2 1/2 6, hvilket udgjør pr. Tønde Hartkorn 19 2816. Den i Overeensstemmelse hermed, af Kæmneren opgjorte Beregning, som viser hvad enhver Lodseier har at betale, er nu henlagt i Magistratssalen paa Raadstuen i 3 Uger til behagelig Eftersyn, og anmodes de Vedkommende at indbetale deres Skyld paa Kæmnercontoiret inden 6 Uger, fra Dato. Aarhuus Raadstue, den 2den Juli 1844. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
At den til i Gaar berammede Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia er bleven udsat til Onsdagen d. 10de dennes, Kl. 6 Aften, bekjendtgjöres herved for Selskabets Medlemmer. Aarhus, den 4de Juli 1844. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Skuespil i Skanderborg. Søndag den 7de Juli opføres: En Hytte og hans Hjerte, Lystspil i 3 Acter, og Under Laas og Lukke, Vaudeville i 1 Akt. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Udstilling af Damearbeider. Torsdagen den 11te Juli, Eftermiddag Kl. 2, afholdes Auction over den Udstilling af Arbeider til Fordeel for Asylet i Horsens, som det er blevet muligt for Bestyrelsen ved mange ædle og veldædige Damers smukke og rige Gaver at faae bragt istand. Auctionen holdes i Klubsalen. Horsens, den 4de Juli 1844. Jfølge Vedkommendes Reqvisition bliver Jndslev Kirke i Wends Herred i Fyen, med alle dens Herligheder og Rettigheder, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, der afholdes Onsdagen den 24de Juli samt 7de og 21de August dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11, paa Middelfart Byes Raadhuus. Denne Kirke er matrikuleret for 24 Tdr. 1 Skp. Hartk. og har tiendeydende Hartkorn 188 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., hvorefter Tienden er bortakkorderet mod en aarlig Afgift i Penge efter Capitelstaxten. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, hvilket herved til Liebhavernes og eventuelle Panthaveres Efterretning bekjendtgjøres. Wends Herreds=Contoir i Middelfart, d. 2den Juli 1844. Wedel=Heinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Græs og Klover paa flere Parceller i Embeds=Toften nær ved Vesterport agter Eieren der at sælge ved Auction den 10de Juli Eftermiddag Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Sidstafvigte Nat er Kirkesanger og Skolelærer Lindhardt i Høiberg, Lysgaard Herred, ved Jndbrud bleven frastiaalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
en bruun Klædes Frakke med Fløiels Krave, grønt Under foer, kantet med sorte Baand, et rødt Bomulds-Tørklæde med hvide Prikker, et Do. halvt Tørklæde, et stort sort Silketørklæde, et eenkasset Sølv Lommeuhr med RomerTal paa Skiven, ved Trykkeren, der var afslidt, var indsat noget rødt Lak, det høie runde Glas var fastgjort med Kit, ved Uhret var en Kiede af gule Perler med Guldlaas, og et sort Træpibehoved med rundt Sølvbeslag, og et langt gammelt elastisk Rør, i Hovedet, der var gammelt, var et lidet Skaar. Disse Sager beder jeg tjenstligst i Antræffelsestilfælde anholdt og mig derom Underretning meddeelt. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 1ste Juli 1844. Efter Constitution. Hillerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
At mit Contoir under mit Ophold ved Stænder-Forsamlingen i Viborg indeværende Aar, fra d. 8de dennes er flyttet til min Søn Cand. juris M. Withs Gaard Ørum, da han i den Tid er constitueret, bekjendtgjøres herved. Bjerre=Hatting Herreders Contoir, den 4de Juli 1844. P. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
En fri Hovedgaard i det nordlige Jylland, i en smuk og meget beboet Egn, kan erholdes tilkjøbs, saafremt Handelen om den lader sig afslutte inden 6 Ugers Forløb, Den har mellem 500 og 600 Tdr. Land af Ager, Eng og Skov, en fortrinlig Kreaturbesætning og Avls-Jnventarium, er velbygget og forsynet med en herskabelig Bopæl. Der forlanges en Udbetaling af 20,000 Rbd. i to Terminer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
J Mangel af Salg ønskes en Jnteressent, en i Landvæsenet kyndig ugivt Mand, som ved at indskyde 12,000 a 15,000 Rbd. kan bidrage til deels Jndkjøbet af en Deel tilgrændsende Jorder og deels til det Heles Drivt, hvorved den samlede Eiendom vil vinde en imposant Rang blandt de større Landeiendomme, samt øiensynlig meget snart have en betydelig Avance for Jnteressenterne til Følge. Ved portofrie forseglede Forespørgseler, betegnede, Hovedgaard eller Jnteressentskab, melde man sig hos Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus. Striib Færgegaard er nu paa billige Vilkaar underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man inden 6 Uger derom henvender sig til Vedkommende. De ønskede Oplysninger denne Eiendom angaaende gives mundtligt hos Hr. Hospitalsforstander Bonde i Odense, paa Gaarden og hos Undertegnede. Varde, den 15de Juni 1844. Dehlholm, Candidat. Kloster-Mølle ved Rye pr. Skanderborg. kan underhaanden erholdes tilkjøbs. Den har langt mere end fornødent Vand til fem Qværne og et Stampeværk, har meget stor Søgning, Aale og især Ørredfiskeri, der er meget indbringende. Dens Beliggenhed er ualmindelig skjøn og Møllen med alle dens Bygninger ere nye, solide og velindrettede for en Familie udenfor Bondestanden. Avlingen er betydelig og Havlen god. Pengevilkaarene kunne blive favorable og Tiltrædelsestiden efter Kjøberens Ønske. Videre Oplysning erholdes hos Ludv. Fr. Bloch i Aarhuus eller hos undertegnede Eier, med hvem Handel afsluttes. En Skov paa 600 Tdr. Land kan faaes i samme Kjøb, om det skulde ønskes. D. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Formedelst anden Bestemmelse, er en Bondegaard, der er beliggende omtrent 1 3/4 Miil nordvest for Aarhuus, i en smuk og frugtbar Egn, underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis. Til Eiendommen, hvis Hartkorn efter den gamle Matrikul er omtrent 2 Tdr. 4 Skpr., men som ved den nye bliver forhøiet til c. 3 Tdr., hører et Areal af circa 50 Tdr. Sædeland udmærkede Jorder, foruden Eng tjenlige til at Slags Sæd. Mærgel, der haves beqvemt i Jorderne, har i de senere Aar været anvendt til en stor Deel af Marken, i hvis Midte Bygningerne for kort Tid siden af Nyt ere opførte. Udsæden har hidtil aarlig været circa 4 a 5 Tdr. Rug, 1 a 2 Tdr. Vinterhvede, 8 Tdr. Byg og 10 a 12 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælgsæd, og Kreaturholdet 4 Heste, 10 a 12 Fæhoveder og 12 Faar. - Videre Oplysning, denne Eiendom betræffende, erholdes naar man personlig eller i frankerede Breve henvender sig til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir, d. 4de Juli 1844. A Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
En smuk og beqvem Beboelsesleilighed, beliggende i Nærheden af Mindet, bestaaende af 2 Værelser, hver paa 3 Fag, med Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer, Folkeværelser, samt et temmelig stort Værksted; paa 4 Fag, med flere Beqvemmeligheder, er til forestaaende Michaeli Flyttetid at erholde tilleie. Man behage at henvende sig til A. Hansen, Commissionair. I Gaarden No 878 ved Torvet, er, formedelst anden Bestemmelse, Enke-Madame Kampmanns Leilighed ledig til Oct. Flyttetid, en passende og god Bopæl, med flere Beqvemmeligheder, for en lille Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Den Leilighed i min Gaard paa Smedegaden i Horsens, som fortiden beboes af Bager Petersen, og hvori er Bagerovn og andre til Bageri henhørende Ting, bliver til førstkommende Michaeli Flyttetid at faae tilleie. Om Leien accorderes med Kobbersmed Brandt. Til 1ste November d. A. søges en Plads som Huusjomfrue, helst i en Præstegaard her Jylland. Den Søgende, der er omtrent 20 Aar gl. og af god Opdragelse, har lært Huusholdningen paa en stor Gaard i Sjælland, og derfra forsynet med anbefalende Vidnesbyrd, anvises A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Dampskibet "Iris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Löverdagen den 6te ds. og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen den 8de Juli om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til Aarhus, 1ste Juli 1844. A. Thomsen, Avler. Jordbær, De fra forrige Aar noksom bekjendte udmærkede Atkinson og Roseberry Jordbær faaes daglig i smukke friskafplukkede Varer hos Undertegnede til de gangbare Priser; Bestillinger modtages saavel i Haven som i min Bopæl, paa Hjørnet af Steentrappen og Aagaden. F. J. Chr. Jensen, Kunst og Handelsgartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Klæde-Udsalg. Foruden mit Oplag af de couranteste Sorter indenlandsk Klæde, er mit Lager i disse Dage forøget ved Tilførsel af finere Lenneper Klæder i de nyeste Modefarver, saasom: Russiskgrønt, Melosin, Victoria, m. fl. For Varenes Godhed indestaaes, ligesom Priserne ere yderst billige. C. B. Christensen jun. Sengefyld & Dunn, saasom: Gaasefyld til 1, 7 1/2 8 a 9 a 1 pr. 82, smaae islandske Fyld til 28 s. 5, 6 a 7 31 pr. L., udmærket gode Duun til 6 1 pr. 2, er nylig arriveret hos C. B. Christensen jun. Straahatte. Et smukt Udvalg af Spaane, Patent- og Straa=Hatte er nylig arriveret, og sælges til billigste Priser af Undertegnede. Ligeledes anbefales et Sortiment af smukke franske Blomster. Colding, den 11te Juni 1844. C. Dessauer, Hoeleer, som efter at være prøvede tages tilbage, naar de ei befindes at være af fortrinlig Godhed; Water-Tvist, directe fra England, i forskjellige Numere; Cigarer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
i betydeligt Udvalg, saaog Cerutter samt Røgtobak i Foustager og Carduser, faaes billigt hos C. M. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Nyt Chocoladefabrik. Udmærket god, billig samt smukt udstyret Chocolade fra 2 til 8 1/4 pr. 2 faaes i mit Fabrikudsalg, Hjørnet af Gothersgade og Grønnegade Nr 377 i Kjøbenhavn, hvor tillige erholdes Priis-Couranter over de forskjellige Sorter. Handlende gives Rabat. C. F. Rehlet junior, Chocoladefabriqueur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Mit Oplag af Bundtmager Michelsens i Aarhuus er i disse Dage blevet forsynet med et smukt Udvalg af Sommerkasketter, i allernyeste Pariser Facongs, som sælges billigst muligt til Fabrikpriis. Warde i Mai 1844. 1. Cohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Nationalbankactier kjøbes i Commissions-Forhandlingscontoiret i Aarhuus. Ludv. Fr. Bloch. Watter til 20 og 24 s Stykket, ere igjen at faae i CommissionsForhandlingscontoiret i Aarhuus. Ludv. Fr. Bloch. Skpr. P. W. Jensen bliver seilfærdig til Aalborg paa Mandag d. 8de Juli, og medtager Fragtgods. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
En Signet Ring med mørk Steen, hvori stukket en Hane i Skjoldet, en Løve foroven, er sin Eier frakommen. Skulde den muligen falbydes, bedes den anholdt, og Kjöbmand Chr. Bang i Aarhus derom underrettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Prædikanter paa 5te Søndag efter Trinitatis. Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i Domk. Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende. 120.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-05
De Hensyn, som ved det lærde Skolevæsens Reform skulle tages, ere ikke alene, hvad der er gavnligt for selve Skolevæsenet, men tillige hvad der kan bestaae med Retfærdighed, Statens Tarv, og Communernes lovlige Rettigheder. Retfærdighed er Statens første Lov, at beskytte Borgernes, altsaa ogsaa disses Jndbegreb, Communernes lovlige Rettigheder, dens helligste Pligt. Har altsaa den ene Commune det Held, for dens lærde Skole at eie flere Midler, end den for Tiden behøver, da oprette den, om den vil og kan, et Gymnasium, et Academi, et Universitet. Har en anden Commune det Uheld, at dens Skole af Mangel paa Fonds ikke kan bestaae, da forskaffe den sig saadanne, hvorved det dog bliver Statens Pligt at komme den til Hjælp, fordi det paaligger den at befordre Cultur og Humanitet, og fordi det ligger i dens egen Jnteresse, at sikkre sig tilkommende Embedsmænd, der kunne være dens værdige og duelige Organer. Men Staten har ikke en større Ret til at disponere over Communernes end over Privates Eiendom. Til Kirker, Hospitaler, Havne, Fattig og almindeligt Skolevæsen ere ligeledes henlagte en Mængde Kongelige og private Gaver, men endnu aldrig har Staten taget Midler fra en Byes Kirker, Hospitaler, Havn, Fattige eller almindeligt Skolevæsen, for at skjænke dem til lignende Stiftelser i en anden Bye. Hvorpaa grunder da Universitets Directionen sin Ret til at disponere over de Midler, som Communerne eie for deres lærde Skoler, og hvorledes kan her det blive Ret, som ellers vilde være Uret, Har Forfatteren saaledes gjort en Paastand, som han skal faae Vanskelighed med at forsvare, da vide vi ikke, hvad vi skulle sige til hans Paastand om, at Communerne aldeles ikke have noget retmæssigt Krav paa den Fordeel, de ved Skolernes Nedlæggelse ville tabe, og at enhver Kjøbstad ja ethvert Landdistrict kan gjøre de selvsamme Fordringer gjældende som de smaa Byer, der nu reclammere imod deres lærde Skolers Nedlæggelse. Enten maae vi her aldeles misforstaae Forfatteren, eller han Forholdene. Altsaa, naar en Commune af en Konge eller af private Mænd skjænkes Midler til derfor at oprette en lærd Skole, da skulde Communerne ikke have retmæssigt Krav paa denne Skole!!! J Sandhed Forfatteren maa have et eget Begreb om Mit og Dit. Derimod har Forfatteren vistnok Ret i, at enhver Kjøbstad og ethvert Landdistrict kan gjøre Fordring paa at oprette en lærd Skole, men vel at mærke, hvis den har eller kan skaffe sig Midler til at oprette den for, men hvis Forfatteren virkeligen troer, at f. Ex. Skanderborg har samme Ret til at forlange den lærde Skole i Aarhuus forflyttet til Skanderborg, som Aarhuus har til at beholde den, tager han uden Tvivl noget feil. Naar Forfatteren derhos finder, at der ikke kan agtes paa de "smaa Byers Reclamationer, da er det bekjendt, at Sagen, for Jyllands Vedkommende, just bestaaer i, at Randers og Horsens, som ere de nærmest største Byer, protestere imod at blive berøvede deres lærde Skoler, for at Gymnasier kunne oprettes i de mindste.