Berlingske Tidende, 1833-10-08
Man har i den nyeste Tid, saa ofte (ogsaa i dette Bladelæstfragmentariske Efterretninger om den Communication imellem Jndien og Europa, som tilsigtes i England, at følgende uldstænlige og concentrerede historiske Udsigt over dette vigtige Anliggende som findes i en engelsk Journal, ei vil være uvelkommen Trangen til en hurtigere og sikkrere Communication imellem Europa og Jndien, som den Vigtighed, hvilken de Europæiske besiddelser i Orienten have erholdt, daglig gjør føleligere, har i nogle Aar anlediget en Mængde Planer, ved hvis Fuldbyrdelse man haabede, at opnaae dette Olemeed. Handelstanden i Calcutta havde udlovet en Præmie af 20,000 Pd. Sterl. for det første Dampskib, som omseilede det gode Haabs Forbjerg; i Aaret 1825 naaede Dampskibet Enterprise paa denne Vei Calcutta, efter en Seilads af 65 Dage. Men Bekostningerne vare saa store, at Planen maatte opgives; hiint Skib blev kjøbt af det Ostindiske Compagnie og brugt til at transportere Tropperne paa Floderne Hoogly og Ganges. Compagniet lod derefter Dampstibe bygges i Bombay inder skulde seile omkring Arabien, og gennem det røde Hav indtil Suet, Kulsagaziner oprettedes paa Den Socotora, der ligger omtrent halveis, og Skibsfarten begyndte i Aaret 1829. Adskillige Dampskibe gjorde denne Fart; de Reisende og Depescherne bleve fra Surz sendte paa Kammeler til Cairo, derfra indskibedes de til Alexandrien, og fra denne Stad til Øen Malta, hvor de forefandt den Engelske Regjerings Post-Dampfartøier. Reisen kundet gjøres i 60 Dage, dersom Vind og Veir vare gunstige imellem Alexandrien og Malta; men Middelhavet er meget usikkert, og de sidste Depescher, der i 24 Dage vare komne fra Bombay til Ægypten, behøvede 60 Dage fra Ægypten til Malta. Disse Omstændigheder have fremkaldt nye Planer, der ere forelagte, deels den Engelske Regjering, deels det Ostindiske Compagnie, deels Vicekongen af Ægypten, og af hvilke Planer, uden Tvivl en eller anden vil vorde udført. - Den Første, der alvorligen har beskjeftiget sig med at oprette en Dampskibsfart mellem Europa og Jndien, er Englænderen Vaghorn; han var den, der gav Anledning til den første Committees Organisation i Calcutta; han bereiste derefter Syrien og Ægypten, for at udfinde den hensigtsmæssigste Communication, blev plyndret og gjort til Fange af Beduinerne, men kom omsider til England, hvor han oprettede et nyt Selskab for sine Planer. Nu har han foreslaaet, at organisere en Dampskibsfart fra London til Alexandrien, at føre Varer og Depescher paa tilen til Cairo, midt i Ørkenen mellem Suez og Cairo at bygge et Carvanserai, hvor en Agent skulde boe, der havde at befordre Transporten gjennem Ørkenen med Kammeler. Nu gaaer Post Dampskibene fra Portsmouth til Malta i 16 Dage (af hvilke to Uldringes i Gibraltar), Distancen er 2,250 Engelske Mile, saa Ma me manman at Dampskibene seile 8 1/2 Miil i Timen Beligge to Dage stille, og derefter i 8 Dage derfra i to Dage tillands til Cairo, opholStad, anvende, 2 Dage paa Reisen gjem Reisende og Depescher ankom den 30te Dag man indskibe sig paa et Jndisk Dampskib, sk. Forløb naaede Adan i Havbugten ved Bahrel2. Dage til at indtage Kul, og efter en ny Far ankom til Bomban paa Reisens 30de Dag. Dertil for. skibe paa 4 til 500 Tons med 110 Hestes Kraft. Da Dampbaade allerede nu gaae til Malta, saa vilde den ny Udgift ikkun angaa Distancen mellem Malta og Alexandrien, denne beregnes for tolv maanedlige Reiser til 6000 Pd. Stk., Transparten i Ægypten, Agenterne og 20 Kameler medregnede, anslaae til Pd. St. Derfor kunde 240 Reisende aarlig bringes til Jndien, og ligesaa mange tilbage derfra, hvorved allerede hele Udgiften dækkedes. Breve og lette Varer vilde yde en betydelig Jndtægt, og hele dette Foretagende fordrede ingen videre Forberedelse, intet Canalanlæg, ingen diplomatisk Underhandling; den fulde strax iværksættes, Maaden, hvorpaa dette beqvemmest kan skee, en bekjendt, Veien er sikker og ofte bereist. Communicationens Sikkerhed og Hurtighed vilde være af uberegnelig Vigtighed fordet Engelsk Ostindiske Compagnie; vigtige Anliggendets Afgjørelse, som nu stedse kræve en Tid af 7 Maaneder indtil Svar indløber, kunde paa denne Maade skee i halv saa lang Tid Nu sendes i saadanne Tilfælde Courerer tillands over Constantinopel, og derfra til Bassora; dette er meget usikkert og koster store Summer. - Den anden Vei, som blev foreslaaet, er den fra Bombay gjennem den Persiske Havbugt ovad Eupbrat, tvers igjennem Syrien til Havbugten ved Standarun og derfra paa Middelhavet til England. Denne Vei, som foresløges af Jngenieurofficeren, Capt. Chesney, i det Ostindiske Compagnies Tjeneste, vilde vistnok være den korteste af Alle og kunne tilbage lægges i 45 Dage; men det er unægtelige, at Seiladsen paa Floden Euphrat, uden Hensyn til allet derned forbindne naturlige Vanskeligheder, vilde vorde farligesormedelst hidseddernes Beboere. Disse lade intet Skib sel for udadrat skyde paa det og forsøge at bemægtige sig det: et saa rigt Bytte som et indisk Dampskib vilde være udsat for tusinde Fater fra deres Side. - Capt. Chesney foreslog derfor selv en anden Veiz han vilde nemlig gjennemskiære Landtungen ved Surze grave en Canal. fra det røde Hav til Søen Menzale, der strækker sig fra Damiette omtrent 20 Engelske Mile ind i hiin Jsthuus. Søen er næsten overalt fire Fod dyb, og befares med Fiskerbaade. Den Deel af Jsthuus, som er imellem den og det røde Hav, er aldeles jevn, let at gjennemskjære, og i et Land, som Ægypten, hvor man kan faae Arbeidere nok, vilde det være et Foretagende, som ikke medførte mindste Vanskelighed; paa denne Canal kunde de indiske Dampstide seile til Damierte, hvor de forefandt de europæiske. Desuden lunde Veien tilbagelægges i 6 Timer, og det var mueligt, at transportere langt flere og tungere Varer, end sligt kan skee paa Kameler gjennem Ørkenen. Den gamle Jndvending, at det røde Hav ligger høiere end Middelhavet, at man altsaa maa frygte Fare af disse haves Communication, gjendriver han med den simple bemærkning, at den ringe Vandmasse, der ved en saa liden Canal vil udgyde sig i Middelhavet, ikke kan have nogen anden Virkning, end at den i samme Grad formindsker Vandets Jndstrømmen i Havbugten ved Gibraltar.