Berlingske Tidende, 1767-02-27
Den 1ste October. J Henseende til den mere indskrænkede Bevægelse, som bliver i Armeen derved, at alle Officiers, til og med Majorer, skulle efterdags befordres inden deres Regimenter, have Rigets Stænder anseet fornødent, nærmere at fastsætte de Rettigheder, som bør følge Officiererne ved det Kongel. Liv-Regiment og ved Liv-Dragonerne, nemlig, "at Majorerne ved Liv-Regimenterne nyde Forslags Rettighed til Oberste Lieutenants Plads inden Regimentet, i Følge det Kongel. Brev af 1716, paa den Maade, at en ældre Major af Rytteriet vorder tillige forestillet som Søgende, til Hans Kongel. Majestæts naadige Udnævnelse; hvorimod Majorer af Liv-Regimentet roullere med de øvrige Majorer af Rytteriet til Befordring, ved forfaldende Oberst Lieutenants Vacance."S. D. Ved de 2 Husar-Regimenter have Rigets Stænder gjort saadan Jndskrækning: "At disse 2 Regimenter, hvilke nu ethvert bestaaer af 200 Mand beridne og 100 Mand uberidne, tilsammen 300 Mand, sammenslaaes til et Regiment, som skal bestaae af 400 Mand beridne, fordeelte i 8 Escadroner, 50 Mand i hver, med derefter læmpet Antal Regiments Stab og Officiers, samt 4 Trompetere og Hofslagere. Og iværksættes Jndskrænkningen saaledes, at det blaa Husar-Regiment, som det Ældste, beholder sin Oberste, med den yngste Oberst=Lieutenant, yngste Premier-Major og yngste Ritmester, med Underofficiers og Husarer af deres Escadrons, tilligemed den yngste Lieutenant og Cornet, samt de yngste af den mindre Stab, vorde ved begge Regimenterne strax reducerede, og disse Escadroners Heste fordeelte paa de staaende blivende Escadrons, saa at disse komme til at udgiøre bemeldte Mønstergilt Mandskab. – De Karle, som de staaende blivende Escadroner saaledes bekomme, erstattes Kronen paa lige, Maade som forhen er sagt om Rytteriet. Men de afgaaende Officiers, samt alle de hidindtil ved disse Regimenter staaende, sættes til at giøre Tieneste ved Regimenterne i Sverrig og Finland, med deres fulde Løn efter Svensk hvervet Stat, samt med Rettighed til Befordring i deres Tour inden Rytteriet, Dragonerne og Husar-Regimentet, dog at Officiers ikke, imedens deres Exspectance-Tid, nyde Portioner og Nationer, samt at de blive befriede fra at giøre Tieneste, indtil de vorde inddeelte i Armeen. – J Henseende til UnderOfficiers, samt Auditeurer, Præster og Feldtskærere, med hvad videre som henhører til denne Jndretnings ordentlige Jværksættelse, finde nesten lige Anstalter Sted, som forhen ere vedtagne for Fodfolket. S. D. Rigets Stænder, efter deres Store-Deputationsindhentede Betænkende, have til Hs. K. M. opgivet deres underdanige Yttrende, angaaende Rigets gode Loves slette Handhævelse, og de Midler, som for Fremtiden kunne raade Bod derimod. Hvilket Yttrende indeholder følgende Materier, neml.: Om Opfostrings-Værket, dets Fordærvelse og Forbedring. Om Befordrings Værket, og adskillige did henhørende Stykker, saasom: Om Examina i Collegierne: Om Dommeres LavAlder; Om Befordringer i Almindelighed, og hvad Love derved bør følges: Om Befordringer i det Militaire og deres Grunde. Om Embeders Bytten: Om Fortroendes Tienester: Om den Lovs Fornyelser, at Embeder, Acorder, Supivancer og Caracterer ikke maa uddeeles af Rigets Stænder. Videre om Rang-Ordningens skadelige Følger og dens Ophævelse. Om Rettens Pleye, og Jndseende over Embedsmændene i Almindelighed. Om Fiscaliske Tiltaler og deres hastigere Løb. Om Justice-Cancellers Embedet, dets Pligter, og dets Besættelse paa ny ved hver Rigsdag efterdags. Om Langsomhed i Sagernes Gang, og om Embedsmændenes knappe Udkomst, som giør sit til bemeldte Langsomhed. Om tilstrækkelige Omkostningers Tildømmelse. Om trættekiære Advocaters Revselse og Bøder for Rettergangens Misbrug. Om en Kammer-Lovs Udarbeydelse. Om Lovenes Ustadighed, og om at forekomme samme. Om den nu fattede Beslutning, at Besværinger, Justice- og andre civile Materier, men ikke i Tieneste Sager, maa efterdags foretages hos Rigets Stænder. Om Arbeydets Drift i Hans Kongel. Majests. Under-Revision, og om Formindskelse i Revisions-Secretairernes Antal. Om Raads Valg, og de Egenskaber, som hos en Raadsherre bør søges. Om Rigets Stænders Fuldmægtiger, og Virkningen af deres Ansøgninger hos Regieringen. – Formedelst det som Rigets Stænder have yttret i disse Materier, og hvorved de allene have haft et betrænge Fædernelands og Efterkommernes sande Beste for Oynene, have de troet at den forfaldne Lydighed imod Lovene kan oplives igien, og efter Haanden paa ny udbredes en bedre Velfærd iblant Svenske Jndbyggere.