Berlingske Tidende, 1836-12-30
Følgende Tabelle indeholder Beskrivelse over Forsøgens og de erholdte Resultater: blandt 1000 Ar. fandtes : Nr. 1) Hvede uden Brand, uden Præ 11 Brandax. paration, gav 2) Samme Slags Hvede, af vasket i reent Vand, nemlig 1 Hektolitre Hvede i 2 Hekt. Vand. (1 Hektolitte 2/8 Td.) gav . . . . 10 3) Brandig Hvede, som ikke blev præpareret, gav . . . . . . . . 486 4) Samme brandige Hvede, reenvasket tvende Gange i reent, Vand, nemlig hvergang 5 Hekt. Vand til 1 Hekt. Hvede, gav . 219. Den samme, nemlig: brandig Hvede, 2 Timer udblødt i en Opløsning af 6 1/2 Lod Kobbervitriol og 2 Pd. 6 Lod Kogsalt i 50 Litres Vand, gav 6) Samme Hvede, 1 Time udblødt i en Opløsning af 6 Hektogr. Kobbervitriol i 50 Litres Vand, gav. . . . . . . . . . . 7) Samme Hvede, 2 Timer udblødt i 50 Litres Vand, hvori var opløst 6 Heltog. Jernvitriot, gav 469. 8) Samme Hvede, 2 Timer udblødt i en Opløsning, der bestod af 1 Kilogr. 2 Hektogr. Jern vitriol og 50 Litres Vand, gav 570 9) Samme Hvede, aldeles tør, blev i 2 Timer bragt i Berørelse med svovlsure Dampe, gav . . . 600. 10) Samme Hvede, først gjort fugtig, og siden i 20 Timer fem Gange bragt i Berøring, med svovlsure Dampe, blev saaet, men intet Korn spirede. 11) Samme Hvede, først gjort fugtig, siden i 2 Timer bragt i Verørelse med svovlsure Dampe, gav . . . . . . . . . . . . . . 269 12) Samme Hvede, vasket i dobbelt saameget Vand som den selv udgjorde, og derpaa, endnu fugtig, i 1 Time bragt 3 Gange i Berørelse med svovlsure Dampe. Alle Korn spirede og gav . . 13) Samme Hvede, i ter Tilstand, 20 Timer bragt 5 Gange i Berørelse med svovlsure Dampe. (Af denne Hvede spirede omtrent 1/4 Delen) gav . . . . . . 14) Samme Hvede, 24 Timer for Saaeningen bestrøet med tør Meelkalk, nemlig: 4 Kilogr. Kalk til 1 Hektolitte Hvede, gav . . . . 476. 15) Samme Hvede, bestrøet ligeledes med Meelkalk, men efter at hiin var gjort fugtig, gav . . . 260 16) Samme Hvede, 24 Timer lagt i Vand, hvori var udrørt brændt Kalk, nemlig 5 Kilogr. Kalk i 50 Litres Vand, gav 17) Samme Hvede, 24 Timer udblødt i Vand, hvori var opløst Kalk og Kogsalt, 5 Kilogr. Kalk og 8 Hettogr. Salt i 50 LitresVand, gav . . . . . . . . 18) Samme Hvede, udblødt i 2 Timer i en Opløsning af 5 Hektogr. Potaske i 50 Litr. Vand, gav 545. 19) Samme Hvede, 2 Timer lagt i en Opløsning af 1 Kilogr. Potaske og 50 Litres Vand, gav 549. Denne Tabel afgiver en tilstrækkelig Oversigt angaaende den Virkning, som Anvendelsen af de forskjellige Forebyggelsesmidler har havt mod Brand. M. de Dombasle uddrager deraf følgende Slutninger, der ere anvendelige i Paris : 1) Svovlsure Dampe fortjene ej at anvendes, da de, naar de skulle være virksomme, maa have saadan Kraft, at Spireevnen derved tilintetgjøres. 2) Derimod er Kobbervitriol et efter alle Erfaringer særdeles virksomt Middel mod Brand; men det er mindre passende at anvende i det Store, da dertil, ligesom til enhver anden Blodning, der skal vedvare i 24 Timer, udfordres ikke alene megen Plads, men ogsaa store Kar, desuden vil Tørringen og den derved strænge Adskillelse fra anden Sæd foraarsage saa mange Omstændigheder, at den større Landmand hellere prøver at saae uden denne Til beredning. 3) Anvendelsen af Kalk er i Form af et Bad virksommere end i tør Tilstand. 4) En Tilsætning af Salt forøger meget Virkningen af Kalken til at hindre Brandens Fremkomst, hvilket Forsøget Nr. 17 udviser. Derfor tilraader M. de Dombasle at bruge dette Middel, og selv de, som pleie at bruge Kalken i tør Tilstand, nemlig at overstrøe Hveden med Meelkalk, tilraader han at blande Salt derimellem, saa at Hveden ikke alene kalkes, men ogsaa saltes forinden den saaes. Saa interessante M. de Dombasles Forsøg end ere, saa har man dog fra England andre Erfaringer angaaende Brandens Natur, og Midlerne derimod, som ligeledes ville blive meddeelte i denne Tidende, naar de dertil hørende Træsnit ere færdige. Om Jordloppernes Fremkomst og Tilintetgjørelse.