Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-08-29
J Aaret 1810 blev han Admiral, krydsede med tre Fregatter udenfor Lissabon og tilbød en portugisisk Eskadre, paa et Orlogskib og tre Fregatter, en Fægtning, som denne ikke turde modtage. J Krigen mellem Algier og Tunis i 1811 tilføiede han Tuneserne stor Skade, og erobrede Admiralskibet, efter en skarp Fægtning; uagtet alle sine Fortienester var han dog udsat for mange Forhaanelser, af det tyrkiske Soldatercorps, som regierer i Algier, blot forvi han ikke var af deres Nation. J Slaget mod Amerikanerne fægtede han med stor Tapperhed, en Kanonkugle deelte hans Legeme i to Parter, og hans Skib blev erobret, uden at han havde overgivet det. Hammida havde et fordeelagtigt Udvortes, og var dertil en ædel høittænkende Mand, mild mod sine Fanger, ikke begiærlig efter Rigdom, længe vil hans Minde leve paa Nordafricas krigerske Kyster. En engelsk Avis declamerer mod Sir Sidney Smiths Plan, at erobre de barbariske Stater, de ere, sige de, høist vigtige for Malthas og Gibraltars Proviantering, de maae tugtes fordi de har insulteret de brittiske Skibe: paa Grund af at England har vildet afskaffe de christne Slaverier, men naar dette er skeet, saa vil England vende tilbage til sine gamle politiske Forhold mod disse Stater, med hvilke det har afsluttet Tractater, som ere ældre end de, som det har sluttet med nogen anden Stat i Europa. Tappre Britter, Havets stolte Beherskere, fortsætter rask Eders stormende Fart over Havet, lade ingen egennyttige Betragtninger holde Eders hævnende Arm tilbage, bruger Eders Magt over Havet til at sikkre dets Roe, og Nationernes Friehed, til at beseile det. – J Ostindien har Englænderne seiret og bragt Freden tilveie; men man paastaaer, at det var netop. Formaalet opnaaedes blot ved Ochterloups Hurtighed. Sygdomme brød ud imellem Armeen; og det var saa nødvendigt, i en Hast at bringe Armeen bort fra disse Egne, saa at Tilbagemarschen var lig en Flugt; Napouleserne ere desuden gode Soldater og godt klædte, og deres Artillerie var i en beundringsværdig Tilstand. – Saa glimrende er Englands udvortes Held, i dets indvortes Forfatning synes derimod mangehaande Sygdoms Tegn at finde Sted; Bladet the Courier udtrykker sig saaledes derom: Endskiøndt England er det rigeste og mægtigste Kongerige, som er til, saa giver sig dog for nærværende Tid en pludselig Standsning (Stagnation) tilkiende, som synes at have sin Grund i en vis Standsning i den tilstrømmende Flod af Handelsvare, som foraarsages ved Overgangen fra Krigs- til Fredspriserne; da Kiøbmændene ikke ville kiøbe Varer uden for Øieblikket, eftersom det er rimeligt, at Priserne ville stedse falde mere; de udsælge derfore hellere først deres Vare Oplag til lavere Priser, førend de giøre nye Bestillinger hos Fabrikantere; disse nødes derfore til at indskrænke deres Fabrikdrift og afskedige deres Arbeidere, indtil Omstændighederne forandre sig; i næværende Øieblik falder den største Deel af Speculationer i Vare-Jndkiøb reent bort og store Pengesummer komme ud af Omløb. – Dette kan nu være een Aarsag til dette Særsyn, men der kan tænkes flere, f. Ex. alle Nationers Deeltagelse i Handelen og Skibsfarten; Forbuddet mod Jndførselen af udenlandske Fabrikvarer, f. Ex. i Rusland og i flere Lande, og endelig Fabrikkernes Til vært i andre Lande, som true at concurrere med de engelske, og som bedst sees af de kongelige Personers Opmuntring i dette Land til at klæde sig i indenlandske Fabrikvarer. Hvor man ikke har sperret Jndgangen for engelske Manufacturvarer, der belaver man sig derpaa; i Tydskland reiser der sig en almindelig Stemning derfor, i Nederlandenne, hvor Fabrikerne har blomstret førend i England, har Fabrikanterne indgivet en Forestilling til Regieringen om at udstæde et Forbud mod Jndførselen af udenlandske Varer; en Hr. v. Heyden fra Antwerpen har nyelig udgivet et udførligt Skrift, i den Anledning. Han skildrer, hvor fortreffelige de nederlandske Fabriker hidindtil har været, og og hvor nær de nu ere ved deres Undergang, især de Frankerig har, ved at trække en Toldlinie, strængt forhindret Jndførselen af deres Forarbeidelser. England, siger han videre, tillader ikke engang at ostindiske Varer føres ind i Landet uden imod en Told, som er det samme som et Forbud; det modsætter sig Compagniets Fordeele, for at ophielpe de indenlandske Fabriker, og Compagniet maae sælge sine Varer i Udlandet. Det betiener sig af sin politiske Jndflydelse, for overalt at skaffe sine Fabrikater Afsætning. Følgen har været deraf at Hollands bedste Fabriker ere gaaede til Grunde, skal nu ogsaa Nederlandene have samme Skjebne? hvor Fabrikerne holde Skridt med Jordbruget, og Jorden kan ernære saamange Mennesker, om baade beloves til at dyrke den og til at forarbeide, hvad de samtlige Jndvaaneres Fornødenheder udkræve. – Tegner det derfore til at de engelske Agentere i Udlandet vil herefter faae noget at bestille, saa seer det ud til at deres Fabrikantere ville faae saameget mindre at giøre. Sammenskuddet til de brødløse Fan ikantere udgjør allerede 30000 Pund Sterling, hvortil det ostindiske Compagnie har bidraget 1000 Pund, og dog har Almuen i Liverpool nyelig gjort Spectakler, angrebet en Hr. Horrocks Manufaktur Bygninger og slaget Vinduerne ind, saa at Militairen maatte bringe Rolighed tilveie. Dyr heden er saa stor i England og Skatterne saa tunge, at overordentlige mange Familier, som har Penge at fortære, vedblive at reise til Frankerige; den 10 Mai bleve allene 200 Familier indskibede i Dover; de bringe Penge og Friheds Jdeer til dette Land. De engelske Stocks, eller Statspapirer, falde betydeligt; man tvistes om Aarsagen dertil; Ministerial=Tidenden erklærer, at det er ikke Aarsagen, at Frankerig ikke har afbetalt sine Contributioner, og at en Krig derfor kunde være at befrygte: thi disse ere regelmæssigt betalte, og den militaire Kasse i Frankerige er tilstrækkeligt forsynet for at kunde sørge for alle de fremmede Troppers Fornødenheder. Maaskee denne Falden reiser sig enten af Agittage, eller af et vist Blik paa Englands nærværende Standpunct. De Rygter, som har været i Omløb, om Udbruddt af en Krig imellem England og America, tabe sig igien; det synes, at den americanske Regiering giør sig Umage for, at faae Sagen inddysset om den engelske Officeers Voldsomheder, som tillod sig paa Erie Søe at visitere americanske Koffardieskibe. Der fortælles endog, at et philantropisk Selskab har forenet sig i America for at arbeide til den evige Freds Vedligeholdelse; og at have indbudt de berømte Americanere Jefferson og Adams dertil, men at disse har frabedet sig denne Ære, den første, fordi han indsaae, at det var nødvendigt, at der snart maae udbryde en Krig med England; og den anden, fordi Krig var ligesaa nødvendig paa Jorden, som Jordskielv, Uveir og Vulcaner, for at rense Luften. (Fortsættelsen følger.)