JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-06-14
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling og med det deri benævnte Varsel, indkaldes herved, sub pæna praclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte afdøde Barthelem Germans Boe, med deres Fordringer, hvorfra de end maatte derivere, at fremkomme og for os beviisliggiøre i de i Boet holdende Sessioner hver første Tirsdag i de paafølgende Maaneder i min, Schifter, Boepæl her i St. Thomas, fra 10 til 12 slet indtil den i Bevillingen berørte Tid er udløbet. St. Thomas den 28de Januar 1805. Paa Medexecutores og egne Vegne L. F. Schifter. Læst i den gl. Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret, Mandagen den 29de Borch. April 1805. i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dan B mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg. Giøre vitterligt: At Vi, efter herom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at Enken Maria Petersen, som Executoix, Toldforvalter Graver horst Opolskelige Capitain Melstedt og Prokurator Schifter, som Executor refter afgange ne Louis Suriam Pieterson paa St. Thomas, maa ved Preki ma, sub poena præclui & perpetursile tu, indkalde alle bemeldte L. S. Pietersens Stervboes Creditorer, saavel de i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, sta den Tid at regne, at saadant Proklama er læst ved Kiøbenhavns Hof og Stadsret, samt 3de Gange efter binanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adres s=Contoirs Efterretninger, og den Altona sk. Merkur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Prokia ma er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa Vore Vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle besagde Boes paa foranførte Eillande boende og sig opholdende Creditorer med deres Fordringer at fremkomme. og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Executrix og Executorer at anmelde og beviisliggiøre. Dog skal fornævnte Executoris Testamenti være pligtig til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise, i Vore Bogholder Contoirer paa bemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proklama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den Under Vort Kongelige Segl. (L. S. V. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Monrad. Bülow. Hansen. Bevilling for Executrix Madame Pieterson, og Execarorerne Toldforvalter Gradenhorst, Capitain Melsted og Prokurator Schifter til ved Proklama, som indføres i Aviserne, at indkalde Creditorerne udafgangne Louis Suriam Pictersons Stervboe paa St. Thomas, som herved i Følge Forordningen af en 23de Maji 1800 og Plakaten af 12te August f. A. meddeles.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongelige Bevilling, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid at dette Proklama er bleven læst ved alle de Vestindiske Over= og Underretter, samt 3de Gange indført i St. Croix trofte Avis, alle de paa de Danske Vestindiske Eilande boende og sig opholdende Creditorer. der paa nogen Maade formene og efter hvad Navn nævnes kan, at have noget at fordre i afgangne Kiøbmand John Vit ter og efterlevende Hustrue Eliza Vitter, deres fælds Boe til med deres Fordringer at fremkomme og samme beviisliggjøre for Executrix og Executores i ovenmeldte Boe, udi de i Boet holdende Sessioner, hver anden Løverdag i Maaneden, om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 Slet, der vil blive sadt og hold udi Stervboets tilhørende Huus No. 21 i Dronningens Qvarteer, alt inden den foreskrevne Tids Expiration. St. Thomas, den 20de Julii 1804. Paa Executrix og Executorernes i ovenmeldte Petri, Curator Bonorum. Boe, deres Vegne. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret København, og protocolleret Mandagen den 29de April Borch.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
da Undertags=Enken efter forrige Sognefoged og Gaardmand Hans Hansen i Botelte paa Hirschholms Distriet ved Døden er afgaaet hendes Undertagsboelig i bemeldte Boeelte og hendes Stervboe er taget under Behandling, saa indkaldes, i Følge Plakaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel alle og enhver, som formene at have noget tilgode i dette Stervboe, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer, ligesaa indkaldes den fraværende Søn Hans Hansen, som skal være boende paa Antworschows Gods, at møde eller møde lade ved Boets Behandling inden formeldte Tids Udløb, og endelig indkaldes de som maatte være noget skyldig til Boet, uden Henstand til mig at erlægge samme. Ved denne Leilighed bekiendtgiøres tillige, at Boets Eiendelse Fredagen den 14de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, ved offentlig Auction bliver bortsolgt. Hirschholms Amtstue den 1ste Junii 1805. Selmer.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Hieschholms - Birketing og Landsoverritten i Kiøbenhavn, indkaldes Creditorerne i Pottemager Søren Jensins Opbudsboe i Grønnegade, Husene paa Hirschholms District, med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres Ved denne Leilighed averteres tillige, at Auction over Boets Huus og Eiendeele bliver afholdt Fredagen den 14de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. Hirschholms Amtstue den, 1ste Junii 1805. Selmer. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dyrmarsken og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at Os elskelige St. Thom Raads Medlem, Capitain Melstedt, Prokurator Erasmus Friderich Schifter og Medskifteforvalter Søren Hansen Bech, som Skiftecommissarier i afg. Stadshauptmand Jacob Hendrich Schmaltzes Stervboe paa Vor Øe St. Thomas udi Amerika, maa ved Proklama, sub poena præclusi et perperui silentii, indkalde alle besagte Schmaltes Stervboes Creditorer, saavel de i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Sange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Over- og Underretter paa Vort vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle benævnte Boes paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordinger at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidsForløb for bemeldte Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggjøre ; dog skal fornævnte Skifte=Commissarier være pligtig til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Ver Bogholder=Contoirer paa bemeldte Eilande og derom erhverve Attet, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Forordninger og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Kaas. Feddersen. Reiersen. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Hansen. Bevilling for Capitain Melstedt, Procurator Schifter og Medskifteforvalter Bech, som Skiftekommissarier til ved Proklama, som indføres i Aviserne, at indfalde Creditorerne udi afg. Stadshauptmand Jacob Hendrich, Schmaltzes Stervboe paa St. Thomas, som herved i Følge Forordningen af 23de Mai 1800 og Plakaten af 12te August f. A., meddeles. Den Kongelige danske vestindiske Regiering St. Croix den 24de October 1804. Lillienschiold. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling og med det der nævnte Varsel indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetusilentii, alle de som formene sig at have noget at fordre i Stadshauptmand Jacob Hendrich Schmaltzes Stervboe, med deres Fordringer at fremkomme og samme for os at anmelde og beviisliggjøre i de i Boet holdende Sessioner, der vil blive holdte min, Capitain Melsteds, Boepæl her i Byen, hver første Løverdag i de paafølgende Maaneder, om Formiddagen Kl. 9 Slet, indtil det i ovenstaaende allernaadigste Bevilling nævnte Varsel, er udløbet. St. Thomas den 2den November 1804.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Som Skifte=Commissarier i bemeldte Stadshauptmand Schmaltzes Stervboe. C. F. Schifter. S. H. Beck. Paa Hr. Capitain Melstedts og egne Vegne. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 29de April Borch. Forrige Færge=Entrepreneur Peder Thorsen her i Byen, er d) paa en Søereise ved sidste Paasketider paa Søen omkommet. Hans Boe er taget under Behandling og befunden at være af maadelige Omstændigheder. Den eller de der i dette Boe haver enten at fordre eller skylde, vilde med lovbefalet Legitimation melde sig, i den ved Lovene bestemte Tid for Stedets Skifteforvalter Byefoged, Gierlev. (1805) De, som maatte have noget at fordre udafgangne Bryggersvend Jens Poulsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel af møde udi den Kongelige Lands Overret og Hof= og Stadsret Skifte=Commission i Kiøbenhavn, for at anmelde og beviis deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Toskaanske Møllestene af 10 og 11 Qvarteers Størrelse, an& vises tilkiøbs hos Grosserer A. Nielsen i Nyhavn No. Valede moderne Rullegardiner, glat og stribet engelsk HaarØt dug, alle Couleurer engelsk Safran, samt Betrækparirer og Borter, sælges i Raadhuusstrædet No. 127 første Sal.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Slutningen af F. egne. paa tismate. rier og Danske. Land for Hs. Kong ude udi Aaret. (See. Nr. 44) 42. Tærskemaskiner begynde nu at blive indførte og med Nytte at bruges paa forskiellige Steder i Dannemark. Dette foranlediger Selskabet til at udsætte følgende Premie: For den Bonde, som fra denne Listes Datum har været den første, der har anskaffet sig en Lærskemaskine, og beviser, at han har brugt den i et Aar, 50 Rdlr. eller anden Guldmedaille. Premien udsættes for hvert Stift i Dannemark og Norge, og æskes ved Udgangen af Aaret 1806. 43. At Dannemark ikke skulde kunne naae Fremmede den Kunst at giøre Most, det kan saa meget mindre lomtvivles, som man haver allerede gode Prøver, som forud love det, og flere vil upaatvivlelig findes, især om Mostens Brug blev ikke agtet for ringe for vore Borde. For derfor at see denne Hjemviin bragt i Erindring, og Vedkommende, som tillægge sig den, belønnede, udsætter Selskabet følgende Premier: For den bedste Most af Æbler eller Pærer, frembragt i Dannemark af dette Aars Frugter, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst bedste derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Selskabet vil ei allene tage Hensyn til Godheden, men og til Mængden, og i det mindste maae deraf være til beredt et Anker. Fire Flasker, vel forkede, og forsynede med Harpix, maae indsendes til Selskabet til fornøden Prøve, og troeværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Dannemark gjort af indenlandske Frugter allene.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Af Fieder=Staal, liigt det solinske, ønsker Selskabet ligeledes at kunne modtage Prøver. Æskningen indsendes inden December Maaneds Udgang 1805, 50. Da man hidtil fra Tydskland og andre Steder har maattet forskrive de saa kaldte Blyantsdigler, saa udsættes den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. for den, som her i Landet forfærdiger slige Digler af samme Godhed som de indførte, og tillige beviser, at deraf er afsat nogen betydelig Mængde. Prøver af Diglerne maatte tillige indsendes. Omkostningerne ved Forsøgene ville blive godtgjorte indtil 20 Rdlr. Premien æskes i October 1806. 51. Til at giøre de almindelige Kiøkkenkar varigere og mindre farlige for Sundheder, har man betient sig af adskillige Glassurer eller Overtræk, iblant hvilke ingen synes at svare saa fuldkommen til Hensigten, som der Emaille, hvormed man i Engelland og Tydskland over trækker Jernkar. Da Fremgangsmaaden hermed tildeele er bekiendt saa udsættes den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. for den, som forfærdiger slige emaillerede Jernkar af lige Godhed og Varighed som de enge ske, og deraf afsætter et nogenledes betydeligt Antal til en Priis, som ikke maatte overstige hines. Af Karrene maatte følge Prøve. Æskningen indsendes i November 1806. 52. Huusblas Langes udi Rigerne i temmelig Mængde, og som bekiendt især af Viinhandlere til at klare deres Vine med. Ligesom man bliver mere og meere Liebhavere, af de bedste Øljorter, vil den og til deres hastigere Klaring med Tiden endnu mere blive nødvendig. Selskabet udsætter derfor fremdeles for dens Forfærdigelse hos os følgende Premier: For den fineste, hvideste og bedste Prøve af Huus blas, forfærdiget af Torske eller andre beqvemme Fiskeblærer men Fiskeblærer allene) ved noget Fiskerie enten i Norge eller paa Jsland. For den største Mængde, ikke mindre end 4 Pund, 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 2 Pund, 10 Rdlr. Premierne udsættes særskilt for Norge for sig, ligesom desuden for Jsland. Der udsættes saa høi en Premie for saa liden en Mængde, fordi Selskabet ved Begyndelsen af denne Flid seer mere paa Varenes Egenskab end paa deres Mængde. Beredningen af Huusblas kan ikke have store Vanskeligheder, naar man først veed, at Luftblærerne i Fiskene ere de Materialier, hvoraf den forfærdiges. J Rusland tilberedes den af Luftblæren i Fisken Hausen, (Arcipenser Huse) og i flere Fiske, som henhøre til Størens Slægt. Denne Luftblære ligger paa langs op til Fiskens Ryg, den er forbunden og fæstet til Rygsenen, og har Figur af en afrundet Kegle, hvis brede Ende ligger imod Fiskens Hoved, og den smale imod dens Hale. Efterat Fiskens Bug er aabnet, og de øvrige Jndvolde ere udtagne, maa man med Magt rive Blæren løs fra Rygsenen. Blodet og anden Ureenlighed afvaskes. Man skiær den op efter Længden, og af tager den yderste Hud eller Hinde, som er fortagtig paa den Side, der har lagt imod Jndvoldene, og gaaer let af. Den Deel af Hinden, som vender imod Ryggen, er hvidere, men er tillige vanskeligere at aftage, og gaaer settere i Stykker.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Af den saaledes behandlede Luftblære beredes Huusblasunder tvende Former. Blæren lægges, imellem rene vaade Klæder, saalænge i Solen, indtil den bliver saa blød, at den ganske let lader sig sammenrulle til en rund Stang, hvilken enten sammenbindes ved begge Ender, eller undertiden formes med en Bugt i Midten, saa at den erholder Dannelse af et Hierte. Derefter giennem stikkes begge Enderne med en Snor, paa hvilken flere saadanne Huusblas=Stænger ophænges for at seitørres, hvilken Tørring paa ingen Maade maae skee i Solen, da Huusblasen ellers springer.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Den paa forbeskrevne Maade behandlede Blære kan man og lægge i et reent vaadt Klæde, og ælte den tilsammen med Hænderne, indtil den bliver blødagtig som en Dei, da den foldes over hinanden og lægges sammen som Papiir, og kaldes Bog=Huusblas. Disse Kager giennemstikkes ved en Snør, og ophænges til Tørring i Skygge. Premien æskes til Udgangen af Aaret 1806. 53. Selskabet har i nogle Aar udsat Premier for Sælhundefangst i Dannemark. Det vedbliver og udsætter endnu : For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab, beviisliggiøre for Selskabet, paa een eller anden Maade ved Garn, Harpuner eller andre Jnstrumen, ter, at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde, enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jsen om Vinteren, at regne fra denne Premie=Listes Bekiendtgiørelse til midt i December 1805 følgende.
Berlingske Tidende, 1805-06-14
Selskabets Sekretain. Kiøbenhavn den 1ste Marts 1805.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Skrivelse fra Constantinopel, den 10de Maji. Portens Ministre have holdt to store Forsamlinger i Anledning af et Forslag om en Triple Alliance imellem Porten, Engelland og en anden stor Magt, uden at have taget nogen formelig Beslutning. Man har imidlertid udbredt det falske Rygte, at Alliancen allerede var undertegnee.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Keiser Napoleons forrige Tolk i Egypten, Hr. Joubert, har i en Audience tilkiendegivet Storviziren, at han havde en Skrivelse fra den franske Keiser til Storherren, men tillige Ordre, at overrække Storherren samme egenhændig, hvorhos han erklærede, at dersom dette Beviis paa Føielighed mod hans Herre blev afslaaet, kunde det have ubehagelige Følger og bevæge den franske Charge d'Affaires, Hr. Parandier, til at forlange sine Passer. Han har derpaa faaet den forlangte Tilladelse, og overrakte Storherren den franske Keisers Skrivelse paa en Spadseretour. Storherren har ikke yttret sig med nogen om Jndholdet af denne Skrivelse.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
J Storherrens Befaling angaaende den forrige Storvizirs Afskedigelse bebreides ham, at han under sin Embedsførelse aldeles har tilsidesat den berømmelige Energie og Virksomhed, han viste i de egyptiske Feldttøge, og derved foranlediget mange Uordener. Den nye Storvizir, for hvem dette tillige er et Vink til Virksomhed, har begyndt sin Løbebane med den her sædvanlige Strenghed i Politifaget, og ladet nogle Bagere og Victualiehandlere, som blev overbeviiste om falsk Vægt og Varernes Forfalskning, paa Stedet henrette. Jsmaael Pacha, der flygtede fra St. Jean d'Aere og blev indhentet, blev bragt hertil den 26de April og halshugget, efterat han i Anledning af Ghezzar Pachas Skatte, som han havde bemægtiget sig, havde udstaaet et Forhør, der varede i 24 Timer, hvorved hans Tilstaaelse blev ham af tvunget ved Pinebænken. Den 28de April blev hans Hoved udstillet til Skue paa et Sølvfad paa Serallets Mure. Nogle af Shezar Pachas Skatte ere nu virkelige ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
En Deel af den tyrkiske Eskadre er gaaet under Seil den 30te April under Viceadmiralens Commando, for at krydse ved Morea.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Man har nu sikker Efterretning om, at den Sygdem, der er udbrudt i Korinth og Patratz, hverken er Pesten eller den gule Feber, men en ondartet Forraadnelsesfeber, som allerede har begyndt at aftage.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Skrivelse fra Madrid, den 20de Maji. Den lykkelige Expedition, som Escadren i Rochefort har gjort, og de gunstige Udsigter for den forenede franske spanske Flaade, som hidtil uforstyrret har fortsat sin Reise til sin Bestemmelse, have havt den fordeelagtigste Jndflydelse paa vor Nations patriotiske Stemning og Creditten. Stats obligationerne, som for 3 Dage siden tabte 44 1/2 Procent, tabe nu ikkun 40.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
J forrige Uge ankom adskillige Courerer hertil fra Lissabon i Anledning af den engelske Expeditions Ankomst dertil.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
De offentlige Efterretninger melde, at denne Expedition er bestemt til Gibraltar og Maltha, men man paastaaer her, at den er bestemt mod Teneriffa og andre canariske Øer. Disse ere imidlertid i god Forsvarsstand og skulle desuden have faaet Succurs af den forenede fransk spanske Flaade.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Et Skib fra Vera Crux er ankommet til Cadix den 14de d. M. Ved Efterretningen om den engelske Krigserklæring, var Prisen paa alle Vare i Vera Crux betydelig steget.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Skrivelse fra St. Petersburg, den 29de Maji. Hoftidenden indeholder den keiserl. Confirmationsact for Universitetet i Moscau. J denne Act tilkiendegiver Keiseren denne Rigets første Høiskole til Taknemmelighed, fordi den har dannet mange duelige Personer til Statens Tieneste, og skienker den nye meere passende Rettigheder og Fortrin. Den har faaet sin egen Forvaltning, Jurisdiction og Censur, Toldfrihed for Bøgers, Jnstrumenters og Maskiners Jndførsel og Fritagelse for Jndqvartering i Professorernes Huse. De udenlandske Professorer, som ere ansatte ved Universitetet, kunne forlade Riget, uden at betale Afgivet af deres Formue; ved deres Ankomst til Rusland kunne de toldfrie indføre Eiendomme for 3000 Rubler. Universitetets aarlige Jndkomster ere 130000 Rubler. - Confirmationsacterne for Universiteterne i Kasan og Charkow ere ogsaa udkomne og ere nesten ligelydende med Confirmationsacten for Universitetet i Moscau; begge have ligeledes faaet en aarlig Jndtægt af 130000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Skrivelse fra Prag, den 3die Junii. J Forgaars blev under Kantsleren Grev Ugartes Præsidium en stor Conference holdt angaaende de tienligste Midler til at afhielpe Hungersnøden i Bøhmen. De bohmiske Landstænder ere sammenkaldte til den 17de d. M. En Forordning er udkommen af følgende Jndhold: Keiseren har med stor Mishag erfaret, at nogle Handelsmænd, der handle med de uundværligste Fornødenheder, giøre den ved ugunstige Omstændigheder paakomne Dyrtid endnu mere trykkende ved Vindesyge og ved at sælge uægte og for den menneskelige Sundhed skadelige Varer. Hs. Majestæt har derfor befalet, at enhver Handelsmand, der dølger sit Forraad eller bedrager Kiøberne med Vægt eller slette Varer o. s.v., skal underkastes haard Straf, og har tillige tilladt Stadens Øvrighed, at lade enhver Handelsmand, som er overbeviist om, at have gjort sig skyldig i ovennævnte Overtrædelser, revse med Stokkeprygl, hvis Antal dog aldrig aldrig maae overskride 25."¬
Berlingske Tidende, 1805-06-17
J nogle Egne af Bøhmen er Hungersnøden saa stor, at Markerne maae bevogtes, fordi man har revet de nedsaaede Kartofler op af Jorden, for at stille Hungeren derpaa.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Skrivelse fra London den 4de Junii. Paa vore Flaaders Forstærkning arbeides med den overordentligste Jver. I Duinerne skal den forstærkes til 14 Linieskibe, for strax at kunne sende Undsætning, saasnart Fienden giør Bevægelser i Kanalen og Nordsøen. Man holder det mueligt, at Fienden vil prøve paa at sende en Eskadre til Nordsøen, for at forene sig med den hollandske Flaade i Texelen. En betydelig Deel af Boulogner=Flottillen er lagt ud paa Rheden sammesteds. Vor Opmærksomhed er derfor spændt paa disse Punkter. Rygtet, at Texeler=Flaaden allerede skulde være udløben, er gandske ugrundet; imidlertid er den gandske seilfærdig og vil ved given Leilighed sikkert gaae i Søen.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Ministeren Pitt og den første Lord i Admiralitetet, LordBarham, holde daglige Sammenkomster, for i denne vigtige og kritiske Tidspunkt at aftale vore Flaaders Operationer. Til de ny Foranstaltninger høre ogsaa Signal taarnes Oprettelse imellem begge de vigtige Havne Portsmouth og Plymouth. Da Formodningen nu er almindelig, at den fiendtlige forenede Flaade er gaaet til Ostindien, istedet for, at man før holdt den bestemt til Vestindien og Jamaica, saa er man herved sat i største Bekymring for vor kostbare China=Retourflaade, som i Begyndelsen af Marts er gaaet under Seil fra Ceylon til Europa. Skulde denne Flaade møde den fiendtlige, vilde det ostindiske Compagnies og vor Handels Tab være uberegneligt. Efter en troværdig Angivelse have vi for nærværende Tid i Ostindien, og paa Veien derhen, i alt 9 Linieskibe, 3 Skibe paa 500 Kanoner, 11 Fregatter, 11 Corvetter, tilsammen 34. Krigskibe, men disse ere meget adspredte og kan ikke danne nogen samlet Magt, og følgelig ikke være i Stand til at giøre den fiendtlige Overmagt tilstrækkelig Modstand.
Berlingske Tidende, 1805-06-17
Fra Vestindien venter man med det første en stor Koffardiflaades Ankomst til vore Havne. Admiral Cochranes Eskadre er den 8de April bleven seet af nogle af vore Skibe i Nærheden af Øen Sada; men de undveeg samme, da de holdt den for fiendtlig.