JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Da nu Svend vilde sætte efter Waldemar, und Luppen til Jylland, og derfor lod tilruste siu Flaade, spillede Jnge og hendes Datter ham det Puds, at de hemmeligen ved Nattetider lode hans Skibe forhugge og fordærve, hvorved Svend sinke des saa meget, at Waldemar fik Tid til at samle en betydelig Maal. plade, følgende Jndskrift med meget store og veldannede Bogstaver: Pic Jacet Schelmo Avns Domni Absalonis Archlepiscopi; og bleve da begges Been, gjemte i et Blyskriin i Stedet for de opraadnede Trækister, paa ny indmurede i Pillen, hvorpaa sattes en Jndskrift for at bevare Mindet om dette Skialm Hvides Gravsted. *) Om den Skik i Middelalderen at indgrave Afde des Gravskrifter i Blyplader og lægge disse med Liget i Kisten, samt Exempler derpaa fra 988, 1137 og 1161. See Archæologia Brit. Vol. XV. Lond. 1826. p. 294299. At baade Skialm og Toke have været høie, anseelige Mænd, vidner Længden af deres Been. Tokes vare de største. Hans Laarbeen vare 19 1/2 Skinnebenet 16, Skulderbladet 14 1/2 og Armbenet 12 1/2 Tomme langt. - At det i Middelalderen ved adskillige Leiligheder brugtes, saaledes at indmure Afdødes Levninger i Piller, kan ogsaa erfares i Roeskilde Domkirke, hvor Harald Blaatand og Svend Estrithsen hver have deres Grav i en Pille, og af Erik Plougpennings Grav i Ringsted Kirke. J Pillen, hvor han var indmuret, fandtes tilforn et stirkantet Hul, hvorigiennem man saae det Egeskriin, som Kongens Levninger vare gjemte i. De Engelske Soldater, som i Fior begyndte at giøre Kirken til et Foder magasin, fandt paa med en Jernstang at bryde dette Hul større, paa denne Maade kom Skrinet for Dagens Lys, og fandtes at være af samme Længde, som den gamle Munkeindskrift paa Pillen. Man fandt deri Laarbeen og Armbeen, samt et Kiævebeen; men ingen Hovedskal. Dette var indsvøbt i rødt Silketøi. Sognepræsten i Ringsted, Hr. Provst Schrøder, lod derpaa disse Reliquier lægge ned i deres Giemsel, dette lod han indsætte i Pillen og denne tilmure, for at ikke en forargelig Nysgierrighed anden Gang skulde finde paa 6. Skialm efterlod Fienneslev til sin Søn Asser. Om ham fortælles det Sagn, at da han drog i Leding mod Sverrige, bød han sin frugtsommelige Hustru at fuldende den af ham begyndte Kirkebygning; og at, om hun fødte en Søn skulde hun reise et Taarn paa Kirken; men blev det en Datter, da ikkun et Spiir. Da Tiden kom, fødte Jnge Tvillinger, den snilde, modige Esbern, og Danmarks udødelige Axel. der brugte sit gode danske Sværd, som Paven sin Stav i Rom. Inge prydede nu Kirken med to Taarne, og begge stode de, som talende Minder om hiin for Danmark saa lykkelige Fødsel, indtil de i Aaret 1561, af Abbeden i Sorøe Oluf Karsemose for Brøstfældigheds Skyld bleve nedtagne og ombygte til ret. Thi synger Digteren. Falden er nu det ene Taarn. og Krattet vorer af Gruus Axel og Eddern Snare de kaarne det danske Huus. Mosset dækker den gamle Steen alt over den sorte Jord Axel og Esbern Snare. de hæve sig høit i Nord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Om bemærkelsen af det gamle Axel, som Sperling holder for er sammendraget af Alsæl, see hans Anm. til Absalons Testam, i Script. V. p. Givet optage for at komme til den. Abilligemed fandt og aftegnede den endnu 1756, men nu jeg spurgte om den, vidste ingen at sige af denne Steen. Formodentlig er den overkalket; men efter Worms Beskrivelse over Stedet, maa den være let at sinde. Jndskriften kan læses i Worms Monumenter, S. 18, og lyder efter hans Forklaring i det nyere Sprog saaledes: Eskil satte denne Steen efter Ystin- og flere sine Brødre, Ystins Søn den meget ædle. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Jndenlandske Efterretninger. Odense d. 16 August. J Søndags Aftes ved Solens Nedgang forkyndte Canonernes Torden os i Odense den kommende Høitidsdags Begyndelse: Napoleons Festen den 15de – den Dag, paa hvilken for 32 Aar siden frembragtes Europas største Helt. – Ved Solens Opgang hørtes igjenCanonaden, ligesaa om Middagen og atter om Aftenen ved Solens Nedgang. Om Morgenen var stor Parade paa vort store Torv baade af Jnfanterie og Cavallerie, og da Cavalleriet var afmarcheret, formerede Jnfanteriet et Qvaree, i hvis Midte den skjønneste Musiqve var placeret, hvorfra det med dets Ørne marcherede udenfor Byen, hvor der mandeureredes for Hs. Durchl. Førsten af Pontecorvo, der var ledsaget af sin Generalstab og de tilstædeværende Danske Officierer. Om Middagen gav Hans Durchlauchtighed et stort Diner paa Slottet, og om Aftenen havde Jndvaanerne frivillig illumineret hele Byen paa det skjønneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
J Bladet Bellona, dat. Christiansand den 11 Julii, læses følgende: "Private nylig indløbne Breve indberette, at sidstleden 4 Julii ankom til Sæløer Havn i Nærheden af Næsset, Skipper Poul P. Nolsøe, med Skonerten Røindin Fruja efter 4 Dages Reise fra Færøerne, som udsiger: at den 15 Maji bleve Batterierne i Thorshavn besatte af den Engelske Cutterbrig Clio, Capit. Bougt, alt hvad der hørte til samme demoleret, og Axlerne paa Canonerne afslagne, hvorefter han seilede uden at gjøre Jndbyggerne mindste Fortræd. – Den 4 Julii kom en Engelsk Caper, tilhørende GeneralLieutenant Baron Hompesch, Salamine kaldet; Eieren var selv ombord, og ved Ankomsten borttog han alt hvad der hørte Handelen til i rede Penge og Vare, som skulle beløbe sig til 80,000 Rdlr., hvormed han reiste uden videre at foruleilige Beboere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
J den Bergenske Avis er opstaaet en Strid mellem Stadshauptmand Wiese og Hr. Hilbr. Harmens. Anledningen dertil er, at Hr. Harmens havde tegnet sine egne og sine Børns Bidrag til patriotiske Offere under sit eget Navn, hvilket Stadshauptmanden fandt upassende, i den Formening, at hans Børn ere formuende nok til at tegne sig paa egen Haand. Harmens forsikkrer nu, at hans Paategning først lød saaledes, for at kunne fremme forestaaende saa vigtige Øiemed, giver jeg hertil for mig selv 1500 Rdlr., samt desuden for mine Børn 600 Rdlr., siger tilsammen to Tusinde Rigsdaler, men at Stadshauptmanden vilde heller at han skulde tegne det Hele under sit eget Navn, og at han, for at føie Manden, gjorde det. J Christiania Aviser har Regjeringscommissionen atter anmeldt en Mængde indkomne betydelige patriotiske Bidrag, saavel i Penge som Klædesorter, til Armeen og Forsvarsvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
(Af en Skrivelse fra Wærdalen den 8 Julii 1808. Støtten til Minde af Kong Olufs Fald ved Stikkelstad i Wærdalen, der (som bekjendt) er bekostet af Trondhjems forrige Stiftamtmand, Ridder Baron Adeler, og huggen af Dajon i Kjøbenhavn, efter Capitain Ole v. Lyngs Tegning, blev paa Baronens Bekostning bragt ligge til Wærdalen f. A. i September Maaned, hvor den ved Major v. Lyngs Omsorg strax blev opsat. - SkjønJerngitteret, der skulde hegne om samme, allerede var færdigt, blev det dog ikke sat derom, saasom Fundamentet tillige krævede nogen Udslagning, hvilket den raae indtrædende Høst og Kulde lagde Hindringer for. - Nu er derimod alt i fuldkommen Stand, og den staaer der som et kjert Minde for en norsk Mand, saavel af den store Konge, der fortjente det, som af den ædle Herre, der satte ham samme. Jngensinde vil den Kyndige lede efter Giverens Navn, men Vandreren og den Fremmede maatte vel ønske at finde samme Værdalens Beboere ville derfor, ved en Jndskrivt, og paa lignende Maade vedhæftet Støttens Fodstykke, som den, der forhen pryder dens Søile, vide taknemmelig at nævne den sande Større, der i saa mange Henseender fortjener det nordenfieldske Norges Erindring og Høiagtelse. - Og snart vil man af Smagens Genius haabe, at den bortrydder den rue Steenmasse, der nu staaer og fordunkler Monumentet, og som for et Par Aar tilbage blev opsat ved den Bonde, der havde et Engeslette for den forrige Muurstøttes Vedligeholdelse,) og af dennes, da faldefærdige og nedbrudtes, Brokker, der intet har tilfælles med den forrige uden dens Jernkors. Gjerne hvert Aar ere Almanakkerne til næste Aar ankomne ved St. Hansdags Tid, i Aar ingen, og tør vel neppe ventes at bekommes den sædvanlige Vei, og maaskee slet ikke, naar ei i Norge bekommes Tilladelse at trykke disse, maa Enhver undvære denne Nødvendighed. – Man har i Følge deraf Føie til at haabe, at det tillades, under visse Vilkaar, flere af Norges Bogtrykkere at trykke disse saa godt de kunne. (Af Trondhjemsavisen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Helsingøer, d. 21 Augusti. Engellænderne søgte i Nat at overrumple Caperfregatten Cort Adeler. Tre eller fire stærk bemandede Fartøier, efterlignende de Danske Patrouille Baades Gang og Bevægelser, stræbte uformærkt at nærme sig den. Vel bleve de opdagede i Tide, men Fregattens Skud kunde dog ei hindre dem fra at nærme sig til Entring. De bleve imidlertid saa kjækt afviiste, at de maatte vende tilbage med uforrettet Sag. En Mand paa Kaperen fik en Kugle i Brystet, dog troer man ei Saaret er dødeligt. Skjøndt vort aarvaagne Militaire ilede Fregatten til Hielp paa første Vink, og skjøndt der fra Batteriet blev skudt paa de fiendtlige Fartøier, saa vilde denne Bistand, dog ikke have hjulpen den, da Fienden viseligen holdt sig i Læ af Fregatten. - J Dag Formiddag er en Coffardieslaade af nogle og firesindstyve Seylere, convoyeret af en Fregat og to Kuttere, passeret Sundet. Vinden var N. N. V. stiv Kuling. De Engelske Canonbaade og den Svenske Galley lagde strax ud imod dem. Vore Canonbaade gik ud og der blev skudt fra Fæstningen; men da Skibene holdt saa tæt over ved den Svenske Kyst og Vinden var dem saa gunstig, udrettedes der neppe En noget. Paa en af Canonbaadene har en Mand mistet den ene Arm tilligemed Skulderen, saa at der vel neppe er noget Haab om hans Liv. Flaaden var snart ude af Sigte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
J Langelandsbelter er i disse Dage bleven hørt en stærk Canonade, og man formoder derfor, at vore Canonbaade have indladt sig i Fægtning: med de der liggende Engelske Krigskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Postefterretninger. (Fra 10de til 19 Aug.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Endelig begynde Europas store politiske Anliggender at blive noget klarere for Grandskerens Øie. Den Genuesiske Tidende forsikkrer, at Keiser Napoleon udtrykkelig har forlangt af Hoffet i Wien, at de Østerrigske Havne skulle lukkes for Americanerne. De Engelske Skibe har dette Hof forbudet at indløbe i Triest Havn, men for Americanerne synes Østerriges Havne endnu at staae aabne. Men det Rygte, at de Østerrigske Tropper skulle rømme Triest og Fiume og at begge Pladse skulle besættes af en stor Magts Tropper, erklærer nu Moniteuren for falsk, tilføiende, at denne Efterretning maa være opdigtet af troløse Mennesker, "for at opirre en stor Magt, og derved at forlede den til Handlinger, der vilde berede Dette Blad vil ligesaalidet dens Undergang. vide noget af det Rygte, at Ærkekantsleren gaaer til Tydskland, for at organisere Rhinforbundet, som at der imellem Hofferne i Paris og Wien underhandles om Ting af Vigtighed. "Dette Hof siger Moniteuren endvidere – vilde gjøre vel i at lægge sine Saar, forbedre ved vise Foranstaltninger sine Finantzer, og tillige indsee, at enhver Bevæbning i det Store er fordærvelig for en Regjering, især for en Regjering, som har Papirpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
At Americanske Skibe med Colonialvarer, under Engelske Skibes Leide, vel ere indløbne i Østerrigske Havne, er en Sandhed, men det er skeet mod det Wienske Hofs Vidende, og det har, for at standse dette Bedragerie, føiet Foranstaltninger, der sigte til at afbryde Handelen med Engelland."J Østerrige vedbliver man at sætte Alting paa en temmelig krigersk Fod, den militaire Aand synes at blive saa herskende, at selv Smaadrengens i Forstæderne lege Krig om Søn, og Helligdage, og Erkehertug Carl endog har nyligen overværet er og beundrer en saadan Krigsleg. Par næste Mugersk Landdag skal der, som det hedder, forelægges en Plan til en almindelig Bevæbning og en Nationalgarde i Ungern. – Alle Tyrker i Semlin have faaet Befaling ufortøvet at forlade Staden, uden at Aarsagen dertil er bekiendt. - Den Russiske Escadre paa 6 Linieskibe og Fregatter og 9 mindre Skibe, som allerede i syv Maaneder har ligger i Triest, indtager, Proviant for adskillige Maaneder, og heraf slutter man, at den med det første vil gaae under Seil. – For Bayern er gjort et Laan af 4 Mill. Fl. til sex PC. Rente. J Mun chen er d. 3 Aug. ankommen en Coureer, der skal have bragt vigtige Efterretninger, og den derværende Tøihuus=Direction har sluttet Accord om et vist Antal Rustvogne Ved Wasserburg (i Øvre Bayern) skal der opstilles en Bayersk Würtembergsk Observationsarmee. Den Franske General Eble, General-Jnspecteur over Artilleriet, er ankommen til Rhindredden, og skal undersøge Artillerievæsenet i de vestlige Franske Departementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
En stærk Afdeling Franske Commisbagere er afgaaet fra Maynz til Berlin, og i Darmstadt samles et Corps Hessiske Tropper. 50 Vogne med Geværer ere ankomne til Dorsten. – Engelland har d. 30 Maji sluttet en Alliance- og Subsidie tractat med det Sicilianske Hof i Palerme, hvor fastsættes, at intet Skib, der tilhører nogen af Engellands Fiender, maa optages i Sicilianske Havne; men at disse derimod skulle staae aabne for alle Engelske Escadrer og Handelskibe, at Engelland forpligter sig til, under nærværende Krig at forsvare Fæstningerne Messina og Augusta med 10,000 Mand paa sin egen Bekostning; at forøge dette Antal i fornødent Tilfælde, og endelig at betale Kongen af Sicilien, saalænge Krigen varer, 300,000 Pd. St. aarligen, fra d. 10 Sept. 1805 eller den Dag, Engelsk Russiske Tropper landede i Neapel, at regne. - Medens disse mørke Skyer trække op fra forskjellige Kanter, jevnes de ny dannede Staters Form alt mere og mere. Den forrige Storhertug af Berg, nuværende Konge af begge Sicilierne, har udstædt et formeligt Afkald til den Franske Keiser, hvori han afstaaer til ham sin Souveraineret over Storhertugdommet Berg, og under d. 20 f. M. er en Act, som bestemmer Arvefølgen, bleven bekjendtgjort. (Jndsendt af Th. – Sluttet, see No. 89.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Vordingborg Amt – lige fra Kallehauge Færge til Harmmerstorup, og i Kryds og Qvær til Tappernøye, inclusive det delige Joenshoved &c. &c. som i sin Tid var en indhegnet og fredtaget Kal Vildbane, med mange og store ypperlige Skove er nu ogsaa i den senere Tid fra Aaret 1774, da Kongens Gods ved offentlig Auction blev solgt, meget medtagne i Skovene, af samme Aarsag som hine, dog, om jeg end nævnede alle de forskjellige Provindsers store Skove, som jeg har kjendt i deres forrige Skikkelse, saa, i hvor godt det i Afhandlingen er sagt og meent om de store Skoves Vedligeholdelse, for at afholde de stærke Vestenvinde, og tillige for at have noget at tage af til Skibbyggerie, er det dog min individnelle Mening, grundet paa locale Erfaringer, at Danmarks Jordbrug skulle ile sin Opløsning i Møde, desformedelst, ikke saa aldeles kan være at befrygte. Jeg har indrømmet Forfatteren hine benævnte tvende vigtige Gjenstande, men der gives dog Maader til at forekomme Landbruget for aldeles Ødelæggelse ved de skarpe Vesten Vinde. Sandt er det, at vi nu og da har kjendt nogle Orcanstorme, som har oprykket store Træer med Rode, og som har fældet Huse og større Bygninger til Jorden; og disse enkelte Storme ere farlige nok. Men da vi dog her til Lands ikke veed af at sige de saa kaldede Travater, der øiebliklig kommer ud som af en Sæk, og tager alt med, naar menneskelig Forsigtighed ei er desstørre, saa er dog dette en Betryggelse for vore Øers og det hele Nordens Beliggenhed. Naar Marker, som støde til Havet, især mod Vestsiden, ikke ere alt for store og langsstrækkende, da kan Vindenes Kraft for en stor Deel forekommes, ved at omplante Digerne med hastig voxende Træer, hjemmehørende i Landet, s. J. Beveresp, Ælm, flere Sorter Poppel, Ahorn som taaler de strænge Vinde, alt efter Jordbundens Beskaffenhed; ligesom og i Sidderne og Moser, Ællefrunter som voxer frodig, alt i Hensyn til Lunet saavel for Ager som Eng - og for at befordre Vegerationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-23
Paa mine flere Provindsialreiser har jeg havt Leilighed at lægge Mærke til, især i Fyen, og endda paa Stæder, hvor Naturen ikke har været alt for gunstig for Udflyttere og Gaardsæder, at Løkker, fra 8 til 20 Tønder Land har med største Nytte været saaledes indhegnede og omplantede, at det behøvede Ly derved var forskaffet. For, som meldt, de vidtløftige og store langstrækkende Marker, er det maaskee ikke at anbefale, da man efter den gamle Regel, aldrig er nærmere ved, at tage Feil af sin Plan, end naar den er gjort for stor. Herfra ikkun denne Undtagelse: at naar Tønderguldsmændene og Millionairer, som ævner at kjøbe et eller flere Jordegodser, for saa at sige, at slagte dem, og selv beholde Nyrerne og den bedste Fedme; denne er Undtagelse i de ellers for store Planer. Saat sapientil Jmidlertid som der sjelden skeer noget Ondt i Verden, det jo dog ogsaa medfører noget Godt, saaledes ogsaa her, at Hovmarkernes saavelsom enkelte Gaardes Udstykning i mindre Dele, der dyrkes frivillig uden Hoverie, til Landets Folkeformerelse, og i Tiden dets nationale Styrke! Ogsaa de Engelske Røverier – deres Blocader og Handelens almindelige Stopning, som, i hvorvel det har bedrøvet mange Tusinde Danske og bragt endeel i Armods Tilstand, har ogsaa dette medført noget Godt. Tørvemosernes inderlige Værdi, kunne ikke snarligere komme i saa fortjent Betragtning som nu, da det er en Rigdoms Kilde for vort Land, og dersom den endnu maatte veilede til Steenkuls Eftersøgning i de Danske Provindser, og saadant uafbrudt foretages som med Engelsk Kraft, ikke alene paa Bornholm og Færøerne, hvor man længe tilforn har vidst, at disse Guldminer vare til; men ogsaa fornemmelig hvad Sielland, angaaer og hvortil man i disse Dage har seet sande patriotiske Opmuntringer, da har England retfærdig straffet sig selv. Siellands Situation og Beliggenhed i Forhold til Sverrig, som yder Steenkul, lader formode, at voxe mange, hele Mile lange sig strækkende Bakker, saasom ved Helsingør, forbi Hillerød, Canonværket, Kallundborg, Nestved, Præstøe, Steensved Overdrev nær Vordingborg; muligt staaer i physisk Forbindelse med de bekjendte udenlandske, og da, hvilken Vinding, naar man kom paa Spor derefter, – O! at mine her, og flere Gange tilforn yttrede Tanker herom maatte vorde prøvede. Ved Udgangen af ethvert Jndivids Løbebane, er det glædefuldt at kunne være nyttig. Rettelse. S. 1429. L. 14. Peders læs, Paulus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. as Ros ReelsesFemte Aargang. No. 92. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 27 Augusti. 1808. Utimatum for i Aar til Hr. Justitsraad Thorkelin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. Hr. Stabschirurg Thulstrup har i Christiania Avis ladet bekjendtgiøre, at saa mange Huusmødre saavel der i Byen som i de omliggende Steder og paa Landet, have indsendt gammelt Linned og Charpie til Brug for Armeen, at det vilde være for vidtløftigt at nævne alle disse Ædles Navne; at Armeen ved disse Bidrag hidtil tilstrækkelig har været forsynet med disse Ting, men da der dagligen forbruges saa meget deraf, at man maatte befrygte snart at komme til at mangle dem, saa opfordrer han Norges ædle Huusmødre til fremdeles at vise sig beredvillige i den Henseende, som tilførn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
J Trondhjemsavisen læses følgende: "Flere Matroser her fra Stedet, som tildeels ere pressede til den Kongelige Tjeneste og tildeels opholde sig paa fremmede Steder, have her Koner og Børn tilbage, som ei have ringeste Leilighed at forsørge sig og Sine, og maa altsaa lide Savn paa Livets Nødvendigheder, medens deres Mænd værne for Konge og Fødeland; – ingen Nordmand veeg tilbage i Kampens Øieblikke, enhver af vor Krigere gjorde sin Pligt, ikke mindre, men vel mere; – skulde vi da roelig kunde see Heltenes Koner og Børn svælte, fordi deres kraftfulde Mænds Arme maatte bytte Fredens nærende Sysler med Sværdet, nei, dette kunne vi ikke. Pligt og Taknemmelighed byder os at ile disse til Hjelp, og hvo der kjender det Trondhjemske Publicum, veed ogsaa hvor let det er at naae dette Maal, naar ikkun en Mand ville fremstaae og lægge Haanden paa Værket, for at være disse Uforsørgedes Talsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Det Trondhjemske Sukkerraffinaderie har den 18de Julii 1808 fastsat følgende Priser, hvilke langtfra ikke ere saa ublu som de Kjøbenhavnske: Sukkere, Kanariesukker 70 s. pr. Pd. Raffinade 66 s. Melis 58 s. Lumpen 54 s. Hvidt Puddersukker 68 s. Brunt dito 34 s. Ordinær hvid Kandis 66 s. Guul Kandis 58 s. Brun dito 56 s. - Sirupper, Baststrup i hele Tønder og til 25 Pd. 18 Rdlr. pr. 100 Pd. Dito i Kander eller 6 Pd. 1 Rdlr. 24 s. Lumpstrup 38 s. pr. Pd. Kandis dito 42 s. Kanarie dito 48 s. Kandis Sirup fra 26 Pd. og derover 36 Rdlr. pr. 100 Pd. Ligesom det har været en Sædvane, at det Slesvig=Holsteenske Ridderskab ved enhver Konges Tronbestigelse har afsendt en Deputation for at stykønske ham, saaledes er det ogsaa skeet i Anledning af Hans Majestæts Tiltrædelse til Regjerin, gen. De Herrer Geheimeraad og Amtmand von Ahlefeldt i Slesvig og Kammerherre Grev Ranzau til Breitenborg ere blevne udnævnte for at overbringe Hs. Maj. Ridderskabets Lykønskninger, og ere i disse Dage indtrufne i Kjøbenhavn. Maaskee har det ligelydende Navn givet Anledning til det Rygte, at Grev Ahlefeldt fra Langeland var ankommet her til Staden, hvilket dog ikke er Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
J Beltet er lige ud for Nyborg taget en Engelsk Chaluppe, ført af Master William Robertson, med I Underofficier og 9 Mands Besætning, armeret med Sabler og Geværer. Den hørte til Brigen Keith.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
2 Orlogskibe, 3 Fregatter, en Brig og en Cutter bleve Formiddagen den 22de d. M. seete fra Rødbye. De kom fra Beltet og styrede Coursen af Østersøen, blandt de første var Tredækkeren Victory under Admiral Saumarez.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Den Flaade, som var kommen Nord fra og havde lagt sig for Nyborg, lettede Morgenen til den 24de og seilede Sønder efter, undtagen 2 Brig ger og 2 Canoneerchalupper, som hele Dagen krydsede imellem Sprogøe og Fyen, indtil de i Mørk ningen gik til Ankers for Nyborg. Morgenen til den 23de lettede den for Nyborg liggende Flaade, som var kommen fra Langeland og krydsede Nord efter. Den bestod af 3 Orlogskibe, 4 Fregatter, 7 Brigger, samt de i Nyborg tagne Fartøier. Norden for Knudshoved laae paa samme Tid 1 Orlogskib og 2 Brigger og Sønden for samme 2 Fregatter og 2 Brigger med Kjøbmandsskibene imellem sig. Contreadmiral Sir Sammel Hood var imellem dem, og gik Nord efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Ved Raa ligge 2 Engelske Linieskibe, I Bombardeerfregat, 3 Canonbaade og 4 Coffardiemænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Den Svenske Gallei er til Ankers ved Helsingborg. Eftermiddagen den 23de saluterede det Engelske Admiralskib, hver Gang med 13 Skud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-27
Onsdagen d. 21de Augusti om Eftermiddagen Kl. 4 holdes Veddesvømning paa Nyholm, hvortil er udsat 18 Præmier, nemlig 1 paa 10 Rdlr., 2 paa 6 Rdlr., 6 paa 2 Rdlr. og 10 paa 1 Rdlr. De Dele af Svømningen, hvori især fordres Færdighed ere: Længdesvømning, Dykning i Dybden og Dykning i Længden, Optagning af Vandet og Flyden paa Vandet.