Viborger Samler, 1834-10-12
J Hertugdømmerne finder ingen Deeling Sted i den Valgklasse, der bestaaer af adelige og andre større Godsers Besiddere, men alle af denne Klasse samle sig i hvert af Hertugdømmerne til fælles Valg. Den i foranførte Rote nævnte Bestemmelse er derfor ikke ganske af samme Jndhold, som den, der findes i Forordningerne for Danmark, skjøndt Grundsætningen aldeles er den samme. Landdistricterne og i Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn kunde have været udsatte, indtil man i ethvert af de dertil hørende Valgdistricter havde modtaget Fortegnelserne over alle Valgbare i de øvrige, og det kunde ikke billiges, om man i et enkelt Valgdistrict, hvor man i meget kort Tid efter Forordningernes Emanation saae sig i Stand til at blive færdig med Valg fortegnelserne, havde fremmet Valget saa hurtigt som mueligt, uden Hensyn til, at man ikke til den berammede Valgdag kunde vente, at have modtaget hine Fortegnelser, uden i al Fald fra meget saa af de øvrige Districter, og det saa meget mindre, som det aldeles ingen Nytte kunde medføre, at man i et enkelt District blev saa ualmindelig tidlig færdig med sit Valg. – Men, saa meget end de foranførte Grunde opfordrede Cancelliet til, ved sin ovennævnte Skrivelse, at søge en saadan alt for hurtig Fremme af Valgene i enkelt District forebygget, saa have Omstændighederne dog siden saaledes forandret sig, at der ikke blev tilstrækkelig Grund til længere at urgere paa Valgenes Udsættelse i ethvert District, indtil Fortegnelserne over de Valgbare fra alle andre til samme Valgclasse hørende Valgdistricter vare modtagne. J en Mængde Districter have Fortegnelserne allerede en Tidlang været færdige, medens særdeles Omstændigheder gjore, at det i enkelte Districter endnu staaer temmelig tilbage med dette Arbeides Tilendebringelse. Alle Valgs Udsættelse efter Fortegnelserne for disse enkelte Districter vilde have den meget skadelige Følge, at de vilde indfalde og Vintertid, hvilket lettelig kunde medføre, at mange Valgberettigede udebleve. Der vilde da endog let medgaae nogle Uge efter at samtlige hele Valgclassen vedkommende Fortegnelser vare blevne færdige; thi først naar Valg directeuren havde modtaget dem alle, kunde Beram melsen skee og kundgjøres saavel ved særlig Jndkaldelse til hver enkelt Valgberettiget, som offentlig gjennem Aviserne, til Kirkestævne o. s. v. Cancelliet har saaledes ikke troet længere at burde forhindre Valgenes Jværksættelse, hvor ellers alt dertil var forberedet; men har derimod i den senere Tid tilkjendegivet enkelte Valgdirecteurer, som derom have forespurgt, sig, at det nu er rettest at fremme Valgene; hvilket iovrigt og paa flere Steder var skeet, uden at Forespørgsel derom var indkommet. Foranførte Hensyn til hvad der efter Omstændighederne kunde ansees tjenligt, for at Valgene, i Overeensstemmelse med Lovgiverens Øiemed, kunde iværksættes med størst mulig Deeltagelse af de Valgberettigede, vilde naturligviis ikke kunne have gjort Udslag, saafremt Forordningerne havde indeholdt en befaling om intet Valg at foretage i noget Valgdistrict, førend Fortegnelserne over de Valgbare i alle andre til samme Valgelasse hørende Districter vare modtagne. Men ligesom Forordningen ingen saadan Bestemmelse udtrykkelig har givet, saaledes indeholder den som viist, heller intet, hvoraf et saadant Bud med tilstrækkelig Grund kan udledes. Det kan alene antages, at Lovgiveren ogsaa har villet have hiint Middel til at lette de Valgberettigede i Udøvelsen af et frit og vel overveiet Valg anvendt, forsaavidt det lader sig benytte uden nogen skadelig Standsning i Valgene, hvilke efter de allerhøieste Patenter af 21de Mai sidstleden skulle fremmes med muligste Hurtighed. Den Valgberettigede taber heller ingenlunde sin Adgang til at stemme paa den Mand udenfor selve Valgdistrictet, til hvem han maatte have særdeles Tillid. Kun at han paa anden Maade maa forvisse sig om dennes Valgbarhed, ligesom ogsaa Valgbestyrelsen, hvor de Fortegnelser, hvorpaa han skulde findes, mangle, og den ikke ellers har Vished om hans Valgbarhed, bor gjøre den Stemmegivende opmærksom paa, at hans Stemme vil blive uden Virkning, hvis den Nævnte, ikke virkelig er valgbar. Det kan herved mærkes, at ligesom der, selv hvis man var i Besiddelse af alle Fortegnelser, dog var den Mulighed tilbage, at en derpaa som Valgbar anført Mands Valgbarhed kunde endnu paa Valgdagen blive forkastet i det District, hvortil han hører, saaledes bliver der, uagtet der forholdes som foranført, intet andet Land, hvori der er gjort saa omfattende Foranstaltning for at udbrede Kundskab om alle de Valgbare, som der er truffen ved de for Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen udkomne Forordninger."– den 6te, Til fuldstændig Oplysning med Hensyn til den af os i sidste No. af d. B. meddeelte Cancellie-Resolution, hvori Collegiet har antaget, at Valgene retsgyldigen kunne foregaae i en Kjøbstad, eller et af de mindre Landeiendoms-Valgdistricter, skjøndt man sammesteds endnu ikke har modtaget Listerne fra de andre Kjøbstæder eller Land districter, troe vi at burde ordret anføre Jndholdet, af Cancelliets Skrivelse af 15de Juli d. A., som findes i Collegialtidenden Side 574. Collegiet har heri antaget, at "overhovedet ingen Jndkaldelse til Valg kan foregaae, førend Exemplarer af Valglisterne, i Medfør af Forordningen s. 32, ere modtagne fra de andre Districter, i hvilke indbyrdes Valg kunne finde Sted."De større Godseiere i Lolland og Falster have imod Forventning valgt Grev Hardenberg, Kammerherre, Wichfeldt og Kammerraad Wilhelm til Deputerede. Man mener imidlertid, at begge de Første ville resignere, hvorved da deres Suppleanter, den ædle og høibegavede Grev Reventlow og den energiske talentfulde Baron Rosenørn-Lehn ville vorde en Prydelse for vore Stænder. Den tredie Suppleant er Godseier Fries. (H. C.)