Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Udenlandsk. Stedse mørkere bliver Spaniens Fremtid. Rygter af alle Slags ere i Omløb om dette ulykkelige Land Snart hedder det, at Dronningen er flygtet til Lissabon, snart igien, at hun har begivet sig til Burgos, Jmedens den liberale Bevægelse tager Overhaand i de østlige og sydlige Provindser, griber den carlistiske Opstand i Norden fordærvelig om sig. J Catalonien optræde Carlisterne truende, da Alle, som ved de nyeste Tildragelser fole sig saarede i deres Jnteresser, slutte sig til dem. J Galicien skal deres Antal formere sig betydeligt, og endogsaa en Deel af Borgergarden være traadt til dem. J Navarra have de aldeles Overhaand og blokere Pamplona strængere end for. Den 1ste ds. have de blokeret Puenta la Reyna med stor Hærmagt. J de baskiste Provindser gaaer det ikke bedre. Vittoria er saa snevert indesluttet, at nogle Jndvaanere, der vilde forlade denne Stad, bleve skudte ved Portene. Bilbaer ligeledes stærkt beleiret. En alvorlig Træfning skal være forefalden under dens Mure og have kostet meget Blod; begge Partier tilskrive sig Seiren. De engelske Frivilliges Ankomst synes ikke at have indjaget Carlisterne den mindste Skræk. Hvad Dronningens Regjering nu, i Midten af 2 modsatte Partier, har i Sindeat gjøre, er ikke godt at vide. Af dens nyeste Manifest maatte Man slutte, at den vilde søge Frankrigs Hjælp for enhver Priis, men det synes, at Kongen er utilbøielig dertil, og efter et fransk ministerielt Blads Sprog lader det til, at Man ingenlunde anseer Prætendentens Triumph for umulig, da Man mener, at Spanien om faa Maaneder vil kaste sig i Armene paa Don Carlos, alene for at undgaae Anarchiet. Fra Madrid meldes under 31te f. M., at et nyt Ministerium nu er bragt i Stand. Grev Toreno bliver Minister for de udenlandske Anliggender og Conseils-Præsident; Hr. Mendizabal overtager Finantserne; Hertugen af Castro Torrend er bestemt til interimistisk Tirsdagen den 22 September 1835. Krigsminister; Hr. Garcia Hereros bliver Naade og Justitsminister; Don Mannel de la Rive Hertera er udnævnt til Minister for det Jndre, og Don Jose Saxtorio til Marineminister. Det nye Ministeriums første Handling var at offentliggjøre et Manifest, hvori det af mange Grunde erklærer det for umuligt, at opfylde det i flere fra Provindserne til Regjeringen indløbne Addresser yttrede Ønske om, at sammenkalde en constituerende Congres. Til Slutning hedder det, at Regjeringen har svoret, at forsvare Dronningens Trone og det kongel. Statut for enhver Priis, og vil gjøre det; thi der gives ingen Modstand, som en retskaffen Mand ikke gaaer imøde, naar han veed, han opfylder sin Pligt og handler overeensstemmende med sin Eed. Flere Troppecorpser havde faaet befaling til at begive sig til Madrid, hvor der snart vil være sammentrukken en Besætning af 12000 Mand. Fra de sydlige Provindser indløbe bestandig høist foruroligende Efterretninger. Generalcapitainen i Granada er myrdet. J Palma (paa Øen Malorca) er en Junta bleven proclameret, og alle Munkene ere fordrevne fra Øen. Obersten for det første lette Jnfanteri-Regiment blev dræbt af sine Soldater. Der skal sendes Tropper til Malaga og Cadix, for at bringe disse to Stæder til Lydighed igien. Dronningen har erklæret Medlemmerne af samtlige Juntaer for Rebeller; men denne Forholdsreget skrækkede Jngen. Ogsaa i Allicante har Folke gjort Oprør og indsat en Provindsial-Junta. Sener Efterretninger fra Paris melde, at Ministerforandringen, Madrid har gjort et meget slemt Jndtryk i Hovedstaden, og ufeilbarlig vil optages endnu langt værre i Provindserne, hvor den radicale Bevægelse er udbrudt med saa stor Kraft. Forandringen af General Capitainer Valencia, Aragonien og Catalonien er ligeledes en meget røvet Forholdsregel. De tidligere General-Capitainer havde, omendskjøndt de satte sig Spidsen for Bevægelsen, dog vedligeholdt Madrider-Cabinettets Magt saa meget som muligt, og de vare blevne stadfæstede af de nyindsatte Juntaer. Efter Beretninger fra Grændsen, havde de engelske Tropper besat Santonna Stad, og Have. Allerede den 29 f. M. havde General Cordova givet Garnisonerne i Santander og San Sebastian befaling til at undsætte det truede Bilbao. Paa Børsen i Paris blev det, som det synes, med Grund forsikkret, at General Evans havde angrebet Carlisterne, og efter en hæftig Træfning, i hvilken de skulle have tabt 400 Mand, drevet dem paa Flugten, undsat Bilbao, og tilveiebragt Communication med Søsiden. Mindre troeligt hedder det, at 8,000 Mand Portugisere ere rykkede ind i Gallicien, for at støde til den spanske Nordarmee. Rygter og Jntervention vare atter i Omløb. Gazetten paastaaer, at flere i Paris og Omegn stationerede Regimenter ere nylig afmarscherede til den spanske Grændse.