Berlingske Tidende, 1831-01-31
London, den 13de Januar. Tallet paa Regjeringens Embedsmænd er i Storbritannien ved ringere end i de fleste andre europæiske Stater, fordi en selvstændig Localbestyrelse i Ordets videste Omfang erkjendes. Jmidlertid er dog deres Mængde, og, som en Følge heraf, Lønningernes Totalsum i den nyeste Tid betydeligen stegen. Samtlige Dommere og det til Domstolene henhørende Personal undtagne, regner man 114,500 Embedmænd, med en Totalsum af Jndtægter, der beløber sig til 6 Millioner 830,000 Pd. Sterl., altsaa med en aarlig Gjennemsnitssum af 60 Pd. St., for hvert Jndivid, hvilken i Forhold til den arbeidende Klasses Jndtægt allerede i og for sig selv er høist betydelig, og bliver endnu mere paafaldende, naar man bemærker, at ogsaa under hiint Tal alt Militair er indbefattet. Civil=Statstjenernes Antal bestod i Aaret 1797, efter officielle Opgivelser, af 16,267 Personer, med en Tolallønning af en Million 374,000 Pd. Sterl., altsaa efter en Gjennemsnitssum af 84 Pd. Sterl. for hver Enkelt i Aaret 1827 bestod dette Antal derimod af 22,912 Jndividuen med en Totallønning af to Mill. 788,000 og en Gjennemsnitssum af 121 Pd. Sterl. for hver Enkelt, og dette paa en Tid, da Kornpriserne vare Halvdelen ringere end i den franske Revor lutionokrigs dyre Aaringer. Særdeles vel aflagt er GeheimeRaadet, der tæller ikke mindre end 169 ordentlige og titulaire Medlemmer, af hvilke enhver i Gjennemsnit har den uhyre Sum af 5,783 Pd. aarlig. (Paa hiin Liste er Geistlighedens Lønninger, som man regner til henimod tolv Mill. Pd. St. aarlig, ikke medregnet.) Ogsaa Omkostningerne for det britiske Militair ere i den nyeste Tid meget forøgede, og saa ringe dets Antal forholdsmæssigen endnu er, saa ere disse dog høist betydelige. Til at underholde ikke fuldt 90,000 Mand Landtropper (Bekostningerne for Fæstningerne, Munition o. s. v. ikke medregnede, fordres en aarlig Udgift af 3,015,000 Pd. St., en Sum, den udgjør omtrent den preussiske Stats hele Militairbudget, hvorfor denne kan disponere over en Troppemasse af fom hundrede Tusinde Mand. Hine store Udgifter kan man forklare, naar man betænker, at ikke færre end sex Hundrede og fem og tyve Feldt marskalker og Generaler ere ansatte ved den engelske Armee; at Officerernes Antal næsten er 15,000, og at en eeneste Linieinfanterist koster 31 Pd. St. om Aaret. Armeebudgetet var fra Aaret 1792 indtil 1826 steget fra een Mill., 314,820 indtil otte Mill., 297,300 Pd. St., og Marinebudgetet, samme Tids ny, fra een Mill., 943, 806 indtil sex Mill., 540,600 Pd. Sterl. Nøgle af vore Blade undre sig over, at Hertugen af Welling, ton og begge hans Brødre have ladet deres Moder ansøge om Pension, og sige: man skulde dog troe, at en Hertug, der har oppebaaret een Million Pd. St. af Staten og beklædt dens højeste Værdigheder; en Marquis, der har været Generalgouverneur i Jndien, Statholder i Jrland a. &c.; en Geistlig, der er een af den anglicanske Kirkes Dignitarier og har over 10,000 Pd. St. om Aaret; - og, foruden disse tre Brødre, rige Lorder, hendes Svigersønner og Nærbeslægtede, der have havt indbringende Embeder hjemme og udenlands, - man skulde dog troe, at disse Herrer havde Raad til at ernære deres gamle Moder, uden at hun behøvede at falde det Offentlige til Byrde som Statsfattig? Sinecuristen Hr. Dundas har offentligen erklæret hans Sinecure istædet for 7000 Pd. Sterl., hvortil Nogle af Oppositionen i Parlamentet havde anslaaet den, til ikkun Fire Tusinde, Fem Hundrede Pund Sterling, for at bestille - Ingenting. "Jntet Under, siger The Advertiser, at han ikke under Reform, "Men kan denne ørkesløse Leviathan, der aldrig har gjort det Allermindste til sit Fædernelands Gavn, da ikke begribe, at denne Staten tilhørende Sum, som han aarlig opsluger, vilde være en klækkelig Underflyttelse for 150 Fattige men vindskibelige Arbeidere og deres Familier, naar hver deraf fik 20 Pd. Sterl. Og mener han virkelig, at saadanne Sinecurer længe kunne vedvare? Den af Braithweith opfundne Dampsprøite til Slukning har, ved Strukturens Simpelhed, ved Retningens Sikkerhed og Lethed, ved Straalens overordentlige Kraft og Mængden af det Vand, som den udsender, store Fortrin fremfor alle hidtil bekjendte Slukningsmaskiner. Jgjennem en Aabning, 1/2 Tomme i Gjennemsnit, slynger den i een Time omtrent 8,000 Galloner Vand og i en Høide af 90 Fod. Jo videre Røret er, desto større er Ladningen. Dog betinges Høiden, som den naaer, meget af Vinden; i roeligt Veir har man gjennem et Rør af den nys anførte Dimension naaet en Frastand af 140 Fod. Der behøves ikke meer end 18 Minuter til at fremvirke den Damp, hvorved Maskinen sættes i Bevægelse, og to Mennesker ere tilstrækkelige til at styre den. Brændselet koster nogle faa Pence for hver Time, Maskinen 800 Pd. St. Man kunde fristes til at troe, at det hemmelighedsfulde i Skotland, paa de hebridiske Øer o. s. v. noksom tilkjendte Sagn om den prophetiske Vision, som der kaldes second sight, ogsaa bekræftes under Jndiens Himmelegn. I den Jndia Gazette, som udkommer i Calcutta, læstes nemlig den 3die Mars f. A. Følgende: "Meget vigtige Rygter ere her i Omløb, dog uden at vi have været i Stand til at opdage nogen paalidelig Kilde dertil. Der siges nemlig for vist, at Kongen af England er død, at en Revolution er udbrudt i Frankrige og Kongen dethroniseret. Med Uroelighed see vi nøiere Efterretninger herom imøde." Georg IVdes Jldebefindende blev først den 15de April f. A. offentligen bekjendt i London, og paa den Tid, da Paketbaaden, som netop ankom til Indien den 3die Marts, forlod England, kunde der end ikke være mindste Formodning eller Rygte om at Monarchen var upasselig. - Efterretningen om Julii-Revolutionen i Paris, er vel neppe før i Slutningen af Aaret 1830 kommen til Calcutta. Hvor maa Bekræftelsen af hine Sagn have overrasket denne Stads Jndvaanere!