JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Ved Forhandlingen af den forhen omtalte, af Stænderforsamlingen i Roeskilde discuterede Neergaardske Proposition om en Forandring i Fourage Leveringen til Landmilitair-Etaten, blev vedtaget at indgaae derom med en Petition til Kongen. Denne Petition, der er affattet af Committeens Medlem, Kammerherre Wegener, indeholder følgende Jndstillingspunkter: 1) At der maatte vaages over, at Forordn. af 28de Juli 1784, især dens 2den 6, nøie efterleves; 2) at den i Frdn. ommeldte Licitation maatte skee ved alternativt Opraab, nemlig, deels over den hele samlede Masse til det paa Stedet værende Militaire, saaledes at enhver Lysthavende efter Behag kunde paatage sig større eller mindre Deele af Leverancen, deels sogneviis, saaledes at den Fourage, der ved Repartitionen tilfalder ethvert enkelt Sogn, opraabes for sig; 3) at Fouragen til de enkelte Personer udenfor det active Militaire, der ere benaadede med samme, enten maatte anskaffes ved Licitation at leveres dem in natura, eller, hvis dette ikke kunde skee, da maatte godtgjøres dem med Penge og med den Priis, der i Betalingsreglementet for Landmilitairetaten er fastsat for en Cavallerihests Fourage; 4) at forsaavidt der ikke med Oplags- og Forraadsfouragen kan forholdes ligesom med den ordinaire Fourage, hiin Fourage da bør forblive i Ydernes Værge, indtil den sættes i Reqvisition, og at da Oplagsfouragen ikkun i overordentlige Nødstilfælde maatte bruges i stort Qvantum udenfor Amterne, i hvilke den opbevares, men at i de Tilfælde, hvor Oplagsfouragen nu bruges saaledes, den Fourage, der behøves, maatte blive anskaffet ved Licitation; 5) at saavel Bekostningen ved den ordinaire Fou rages Anskaffelse som ved Anskaffelsen af den Oplagsfourage, der nu forbruges udenfor Amterne, i hvilke den opbevares, maatte blive reparteret paa det contribuable Hartkorn. 6) Sluttelig tillader Stænderforsamlingen sig allerunderdanigst at henstille til Deres Majestæts allerhøieste Overveielse, hvorvidt det maatte blive nødvendigt at sikkre Fæstebønderne Tilladelse til imod Betaling at levere det Parti af Foder, som de ellers in natura maatte yde, naar nemlig flere af dem forenede sig om at lade sig tilslaae et vist Parti af den liciterede Fourage. Tilsidesættelsen af Grev Reventlows Forslag, om Bondekarlens Raadighed over sin Person, er i Khonsp. blevet udførligen drøftet, og har fremledt adskillige Resultater, hvoraf det Vigtigste er det, hvormed Opsatsen slutter under Forudsætning af den dybere Grund: " Forsamlingen, der i alt hvad der angaaer de reent materielle Jnteresser, har udviist en kraftig, fremadstræbende Aand, maaskee ikke har en ligesaa levende og energisk Sands for Samfundets høiere, aandige Jnteresser. Om denne vor Forudsætning er rigtig eller ikke, det ville vi faae at see, naar det store Spørgsmaal om Offentlighed kommer til Forhandling; det ville vi fremfor alt faae at see, hvis man skulde fordre Stændernes Medvirkning til at paalægge vor, ved saa mange indskrænkende Bestemmelser svært betyngede Presse nye, dens Virksomhed lammende Baand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Over en Menneskealder har et velgjørende Selskab existeret i Kjøbenhavn under Navn af: Præmie selskab for den mosaiske Ungdoms Anbringelse til Kunster og Haandværker. Penge bidragene samles blot hos Mosaiter. Directionen bestaaer af 2 Mosaiter og 2 Christne: en Magistrats person og en christelig Præst. Underskrivterne ere forTiden: Visbye, Riis=Lowson, J. Unna, M. Henriques Naar en mosaisk Dreng er confirmeret og melder sig til dette Selskab med Lyst til at lære en vis Kunst eller Profession, opsøger Selskabet en reel Mester, slutter Accord og færre Læreaar end sædvanligt, da Mesteren hverken skal koste eller klæde Lærlingen. Forældrene faae Kostpenge og der haves Tilsyn med at Drengen ikke misbruges til Byærinder, Professionen uvedkommende, eller at bære altfor svære Sager. Undertiden faaer Mesteren Underviisningspenge, og stedse, naar Lærlingen bliver Svend med Ære, faaer Mesteren en Præmie. Efter nogle Svendeaar hielpes ha atter til at blive Mester. J Adresseavisen No. 288 f. A. bekjendtgjorte dette Selskab, at til Nytaar kunde 2 Maler= eller Dreiersvende af den christelige Religion modtage hver et rentefrit Laan af 160 Rbd. til Mesterstykke mod antagelig Sikkerhed og successive Afbetaling. Christelige Brødre, Gaaer hen og gjører ligesaa Efterretningen om at Stænderne i Roeskilde have værdiget Skolelærerstanden den Opmærksomhed, at udnævne en Committee til, som vi haabe, ei blot at undersøge, men virkelig at udfinde Midler til at mildne dens trange Kaar, maa ei allene glæde ethvert Medlem af denne for Staten vigtige og i mange Henseender fortrykte Stand, men det vil ogsaa være behageligt for hver den, der indseer og føler, hvad Betydning og Jndflydelse Ungdommens Dannelse har paa hele Statens Velvære. Hvor trøstefuldt for den stalkels Skolelærer, hvis Tilstand af mange Sagkyndige skildres saa lidende og trykkende, at Kongens Raad og Folkets Venner tænke paa at forbedre hans Kaar. Længe har han tænkt og sagt: "Hvad kan det hjelp jeg klager min Nød, min svage Røst bliver ikke hørt."Men med Trøst og Haab kommer Mod og Lyst; nu er det Tid, den høie Tid for Skolelærerstanden overalt i Riget, til ufortøvet at indsende grundige Or lysninger om dens sande Tilstand, og hensigtsmæssige Forslag til at forbedre den, til ovennævnte Committee, der bestaaer af Mænd, hvis Navne have en god Klang for hver Skolelæreren. Ogsaa maa man haabe, at Geistligheden vil benytte denne Leilighed til at være Skolelærernes Talsmand. Nu vil det vise sig, hvad Geistligheden i denne Henseende bærer i sit Skjold, om den er Skolelærerne med eller imod, og om de Klager, man hyppigen hører, ere grundede eller ikke. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Ved Høiesteret er Mosaiten Jsaac Heimann af Slagelse, tiltalt for bedrageligt Forhold, bleven dømt til 3 G. 5 D. Fængsel paa Vand og Brød. (Efter Hjemtingsdommen skulde han have mistet sin Haand.) Gaardeier Hunæus af Nylykkegaard er ved samme Ret bleven dømt til 50 Rbd. Mulct for en afgiven urigtig beediget Forklaring. (Ved Herredstinget var han dømt til 3 G. 5 D. Fængsel paa Vand og Brød, og ved Hof= og Stadsretten til at miste sine to Fingre.) - Arrestforvareren ved det civile Arresthuus i Kjøbenhavn, J. Schmidt, er dømt i en Mulct af 100 Rbd. for at have brugt Arrestanterne til Arbeide. (Efter Hof= og Stadsrettens Dom skulde han havt sin Bestilling forbrudt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Den i Holland nu antagne Kornlov er ikke af ringe Jnteresse for Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne. J Aaret 1833 vare af Kornvare udførte herfra 2, 171, 173 Tønder, og i 18342,5523, 361 T. Og Norge, Holland og Belgien ere de vigtigste Lande for vor Kornudførsel. De nærmere Undersøgelser og Jldebranden hos den ved sin Strid med Veivæsenet bekjendte Proprietair Hansen i Hunderup ved Odense have udbragt den Formodning: "at samme er anstiftet ved Niddings haand!" Jlden var udbrudt igjennem Taget mod Haven, og havde afbrændt 60 Fag Huus samt alt Korn, Fourage &c. "Det er en mærkelig Ting - skrives der fra Thisted: at i disse Dage opdrive i Tusindeviis døde og halv levende Aal af Fjorden; man skulde næsten troe, at en Sygdom maa have foranlediget samme."(Da mange af disse Aal skal være solgt, muligt til Ned saltning, saa er det et Spørgsmaal: hvorvidt sligt er tilladeligt, og om de ikke kunne være skadelige for Sundheden)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Det Werlighske Skuespillerselskab begyndte i Fredags sine Abonnements=Forestillinger i Fredericia.Det har faaet en betydelig Tilvært af nye Medlem(Veile Av.) mer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Dødsfald. Cand. juris Wadskiær, forhen kgl. Fuldm. i Vestindien, Jsidore Cortnum f. van Dockum, J. Barnekow(Søn af Kammerj. Barnekow), Bundtmager S. Beck, Micke Triest født Røe, Enkemadame Fabricius f Kappel, Brændeviinsbrænder P. Rindom, H. Byrsting f. Juel, D. Poppe, f. Pinne, Hans Wilster, Alle i Khvn. Enkefrue Kramer f. Heqvet i Mehrn. Forstandidat og Skovfoged Møller i Kagerup. Jfr. Johanna Erreboe i Marslev Priiged. Nicolai Wibroe (af Mæslinger) i Nibe. Amtsprovst Becker i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Bekjendtgjørelser. J Aften opføres, til Benefice for Hr. Ring: Matrosen. Skuespil i 1 Akt. Derefter: Den falske Tand. Originalt Lystspil i 1 Akt af Fr. Sneedorff Birch. Til Slutning Recruten. Vaudeville i 1 Act ved Overskou. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Da der ved 3die Auction, den 9de Novbr. f. A., over den afdøde Sukkerraffinadeur Beyers Bo tilhørende Gaard No. 143 paa Østergade her i Byen, ei blev gjort noget Bud, saa bliver fornævnte Eiendom med Tilliggende, stillet til en 4de Auction, som afholdes i selve Gaarden, Mandagen den 8de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 13de Januar 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Fjerde Klasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
til Documenter efter Stemplet papirs=Forordningens § 5. litt. b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1836. Falkenskjold. Hans Astrup Fleischer, Justitsraad, samt Borgemester og Byefoged i Aarhuus gjør vitterligt: at efter Begjæring af Kjøbmand Rasmus Mallings Enke i Aarhuus, og grundet paa dertil under 7de August forrige Aar erhvervet allernaadigst Bevilling, indstævnes herved, ifølge Forordningen af 3die Juni 1796, uden Laugdag eller Forelæggelse at kunne vente, Den eller De, der maatte være i Besiddelse af en bortkommen, under 28de Juni 1819 fra Bager Peter Sperling i Aarhuus, til bemeldte Kjøbmand Malling ibidem, for To Tusinde Rigsbankdaler Sølv udstædte Obligation, hvorved til Sikkerhed er givet Pant i Gaarden, beliggende under gammel No. 75, nyt No. 95 paa Aarhuus Kjøbstads Middelgade; hvilken Gaard nu eies af berørte Mad. Malling 4 til at give Møde for Aarhuus Byetingsret, paa Raadhuset ibd., den anden Torsdag i Mai Maaned 1837, for der og da med foranberørte Obligation at fremkomme, og deres lovlige Adkomst til samme at godtgjøre da den i Mangel heraf, efter nærmere i Retten derom fremsættende Demonstration og Jrettesættelse, ved Dom vil vorde mortificeret til Udslettelse af Panteprotocollen. Dets til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Aarhuus, den 7de Januar 1836. Fleischer. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Gaard-Salg. Undertegnede agter at sælge sin i Wrønding Bye, 1 Miil Vesten for Horsens, beliggende Gaard af Hartkorn 4 Tdr, hvortil hører et Areal af omtrent 50 Tdr. Land god Jord. Af Engbøe kan aarlig avles 20 Læs, og paa Gaardens Mark haves Tørveskiær til Fornødenhed. Eiendommen kan tiltrædes strax og erholdes med eller uden Besætning. Af Kjøbesummen kan 1000 Rbd. Sølv blive staaende paa første Prioritet, og afsluttes Handel med undertegnede Eier. Wrønding, den 13de Januar 1836. Peder Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
J Forpagtning kan af en reel og solid Mand erholdes en af Sjællands store og gode, saavel Hollænderie, som Sædegaarde, med complet Besætning og Jnventarium. Nærmere Underretning erholdes paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Paa Jyllands Østkyst ønskes en Landeiendom tilkjøbs, hvorpaa kan holdes fra 80 til 120 Køer, og som ei allene har gode Jorder og Skove, men tillige en smuk Boepæl. Paa Kjøbesummen kan strax gjøres et betydeligt Afdrag, De mulige Sælgere bedes, i portofrie Breve, melde dem hos Procurator Jngerslew i Aarhuus, hvor det Nærmere erfares.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Den Enkemadame Herskind tilhørende udmærket smukke og velvedligeholdte Gaard paa Store-Torv i Aarhuus, med tilhørende 17 Kakkelovne og Grubekjeddeel, er under Haanden at erholde til Kjøbs, naar man derom melder sig hos Procurator Jngerslew. Min inderligste Tak aflægger jeg herved til Dem, høistærede Herrer og Medborgere i det borgerlige Jægerkorps, som paa mit Smertesleie har tilsendt mig Understøttelse i min for Øieblikket trængende Tilstand. Aarhuus, den 20de Januar 1836. Jusjong, Reebslager-Mester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
2 til 3 unge Contoirister kunne nu modtage Underviisning hos mig om Aftningen fra 6 – 7 og fra 9 – 10 i Handels=Correspondence, Bogholderie, Skibs Regnskaber, Cours=Beregninger, Havarie=Regninger &c., til Handelen henhørende Gjenstande. Starcke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
En Avlskarl, en Smed, samt en a to Meieriepiger, kunne faae Tjeneste her til næstk. 1ste Mai. Marselisborg, den 6te Jan. 1836. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Den Huusleilighed som beboes af Blikkenslager, Dændler, kan til Paaskeflyttetid faaes tilleie. En Skippunds=Bismer ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
No 13. den 22 Januar. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Cidende. Aarhuus Stifts
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Nyheder fra Udlandet. Spanien. J Barcellona er Natten imellem 4de og 5te Januar bleven begaaet gyselige Excesser. Alt i nogle Dage havde der hersket en dump Gjæring i Staden, og den tog til da man erfoer, at Carlisterne havde fusilleret endeel Fanger i San Lorenzo. Bevæbnede Folkehobe stormede gjennem Gaderne under Raabet: "Døe Carlisterne Generalmarschen blev slaaet, og Tropperne kommanderet ud mod Rolighedsforstyrrerne. Men Folket havde allerede omringet Generalkapitainens Huus og forlangte under vilde Skrig, at alle de karlistiske Fanger skulde fusilleres. For at berolige Pøbelen havde General Alvarez lovet at Executionen skulde skee den næste Dag, men man fordre de det skulde skee strax, og da Generalen vægrede sig for at opfylde denne Begjæring, raabtes der: "Lados storme Citadellet!" Dette skeete, Posterne bleve overrumplede, og Folket var Citadellets Herrer. Seiervinderne stormede derpaa ind i Gouverneurens Vaaning og bemægtigede sig Fængselsnøglerne. Den første Fange som faldt i de Rasendes Hænder, var den i Fægtningen ved Alos fangne Oberst Odonnell. Hanblev fra Murene styrtet ned blandt Folkemængden, som under rasende Glædeshyl kastede et Reeb om det blodige Bytte, og efter at Kannibalerne havde slæbt Liget gjennem Gaderne og mættet deres Hævntørst ved Faklernes Skin, opbrændte de Levningerne paa et at Stadens Torve. Men imedens denne afskyelige Or gie foregik der endnu grueligere Mordscener inde i Fængslerne. Fangerne bleve Alle skudte, og med Offrenes Jammerskrig og Mordernes Jubel blandede sig høit brølende Fryderaab fra Pøbelen udenfor, der besvarede hvert Skud i Citadellet med et Hurra. Vindebroen blev nedladt, og Folket, uindskrænkede Herrer af Citadellet, vedblev ivrigen at fortsætte dets blodige Hævnbedrift, og efter at man havde ombragt alle Fangerne, tilte man ind i Hospitalet, hvor ogsaa de Syge paa deres Smertesleie gaves Døden. Offrenes Antal kunde endnu ikke angives. Masakeen var begyndt om Aftenen Kl. 7, og havde endnu varet ved om Midnat. Nationalgarderne havde forholdt sig gandske rolige paa deres Allarmpladser, med Geværet i Armen, uden at have foretaget mindste Demonstration mod Folket. Staden havde været illumineret hele Natten. (Jfølge Privatbreve havde Folket næste Morgen, reist en Konstitutionssteen udenfor Generalkapitainens Huus; Tropperne vare beordrede hen at tage den bort ved Postens Afgang sloges man i flere Gader.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Det Vigtigste fra Spanien er forøvrigt, at Regjeringen har forlangt at Folkets Repræsentanter skulle give den sit uindskrænkede Tillidsvotum. "Jeg forlanger - havde Mendizabal sagt i sit Andragende: Sanction af et System, der har til Formaal at sikkre Thronen og Friheden, mod den høitidelige Forsikkring, at der hverken skal gjøres nye Laan, paalægges nye Skatter eller Nationalgodserne sælges. Hvad jeg allerede har præsteret, maa være Borgen for, at jeg formaaer at udrette mere." (Han har f. Ex. allerede udført to Planer som man havde holdt for umulige: Juntaernes Underkastelse og 100,000 Mands Bevæbning.) Troe mig, havde han sagt i Procuradoreskamret: Man erholder Alt af Folket, naar man ikke bedrager det!" Og disse Ministerens Ord vare blevne overdøvede af Bifaldsraab fra alle Tribunerne. Det viser hvilken Tillid man har til denne Mand, at det saakaldte Tillidsvotum var bleven antaget med 135 mod 3 St. Nu er man naturligviis meget spændt paa at erfare, hvad Hr. Mendizabal har i Sinde. Man mener, at de 3 første Problemer han har foresat sig at løse, skulle være 1) Alle spanske Liberales Forsyning, ligemeget af hvilken Farve, naar kun Patriotisme er Grundvolden for deres politiske Mening; 2) den lovlige Ordens Gjenoprettelse, og alle Landets Provindser forenede om den konstitutionelle Throne; 3) den karlistiske Factions Tilintetgjørelse, og dermed Borgerkrigens Ophør. Naar disse 3 Opgaver ere løste, saa maa den naturlige Følge deraf være Tilbagevendelsen af den almindelige Tillid og dermed Nationalkrediten. Sidstnævnte Punkt, udgjør især Hr. Mendizabals Hemmelighed, og forat opnaae den, maa først hine tre Opgaver løses. Nogle mene, at han vil bemægtige sig alle Tiender, og anvende dem til Statens Bedste; Regjeringen skulde istedet derfor lønne Geistligheden, og om muligt indskrænke denne; Adelens Tiender skulle afkjøbes og betales med Statspapirer. Dernæst mener man, han vil pantsætte alle offentlige Eiendomme paa 12 Aar til Engelland mod et Laan af 500 Millioner Fr. Mange holde ham for en Usurpator, som tragter efter Dictaturen, Andre for en Prophet, og atter Andre for en Alchymist og Guldmager. Men hvad han end er, Folkets Tillid har han. Om han nu kan vedligeholde den, vil vise sig i næste Maaned, da Regjeringen saa skal udbetale 65 Millioner N. til Armeens General-Jntendant, 20 Mill. resterende Lønning til Marinen, og alle Embedsmændenes Lønninger for det sidstafvigte Qvartal. Da vil det vise sig, om hans Gierninger kunne svare til hans Ord. - Om Krigen høres intet af Betydenhed: Aarstiden forhindrer alle Operationer. Til Barcellona var kommet et engelsk Linieskib med 15000 Geværer a. til de spanske Patrioters Bevæbning, og de i Middelhavet stationerede engelske Krigskibe havde faaet Ordre til at holde sig tæt ved de spanske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Polen. Saavel den franske Messager som den engelske Morning-Herald berette overeensstemmende fra Krakau om der forefaldne Uroligheder. En vis Hr. Sinousky, der carakteriseres som en Mand med meget excentriske Jdeer, vilde forherlige Keiser Nicolaus Navnedag den 18de Decbr. ved at illuminere sit Huus. En sammenstimlet Folkehob slog hans Vinduer ind, og skjød efter hans Tienere, da disse omsider viste sig for at slukke Lysene. Den væbnede Magt maatte skaffe Roligheden tilveie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Frankrig. Deputeretkamret har den 12te Januar antaget Hr. Mornays Amendement og Nødvendigheden af at sætte en Skranke for Ruslands anmassende og omsiggribende Vælde, og det uagtet alden Modstand Ministeriet, og navnligen Hertugen, af Broglie, havde gjort derimod. Ruslands, Østerrigs og Preussens Gesandter havde umiddelbart derpaa afsendt Kourerer med Efterretningen derom til deres Hoffer. Som Beviis paa den herskende Spænding mellem Frankrig og Rusland fortæller Journal du Commerce, at den russiske Gesandt og hans Legationssecretair vare udeblevne fra det sidste Hofbal, men havde dog samme Aften været i et andet Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
(J Bordeaux har været en Jldebrand, hvorved 3000 Stykfade Viin, tilh. Sprenger & Motz, bleve brændte og ødelagte. Værdien anslaaes til 700,000 Fr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Engelland. Tiden nærmer sig, da Parlamenter ne atter skulle træde sammen. Stemningen imellem Toryerne og Whiggerne synes at være bittrere end nogensinde, og det Sprog, som "O'Connell, paa den ene Side og "Times, som Torvernes Organ, paa den anden Side, føre imod hinanden, nærmer sig det Sømmeliges alleryderste Grændse. Bladet Standard mener, med Vished at torde forudsige, at der i Kongens Throntale vil forekomme et Sted, af hvilket man vil kunne slutte, at, om Hs. M. endog ikke erkjender Nødvendigheden af at afskedige sit nærværende Ministerium, saa anseer han det dog for nyttigt at opfordre alle Engellænderes christelige og patriotiske Sands til at gjøre de Radicale en bestemt og kraftig Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Preussen. Prinds Carl af Preussen havde begivet sig paa en Reise til St. Petersborg, men er pludseligt kommen tilbage til Berlin. Ved Tauroggen i russisk Litthauen var i en tyk Taage den Slæde hvori hans Adjutant Grev Schlippenbach og hans Livlæge, Regimentschirurg Grimm befandt sig, styrtet ud overen Broe. Greven var slaaet ihjel paa Stedet, Lægen og Grevens Tiener haardt lemlæstede. Prindsen havde taget sig denne sørgelige Begivenhed saa nær, at han strax var vendt om igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Fædrelandet. Rhvn. den 18de Januar. Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Wilhelmine Maries Fødselsdag høitideligholdes i Aften ved et Bal hos Hs. Maj. Kongen. Det Stænderne forelagte Udkast til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser af Trykkefrihedens Grændser, har her vakt en overordentlig Sensation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Hs. Majestæt har befalet, at Cancelliet skal nogle Gange om Aaret lade sig af Khons Magistrat meddele en kort, men tydelig Oversigt af Overformynderiets Activa og Passiva. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Ved en om Aftenen den 12te de opkommen Jldsvaade paa den Grev Schack Brockenhuus tilhørende Giesegaard, en Miil fra Ringsted, afbrændte alle denne Gaards Udlængder med de fleste derværende Kreaturer. Man nævnte Antallet af det saaledes indebrændte Qvæg at have været ikke mindre end ethundrede og nogle og halvfjerdsindstyve Køer, nogle og halvtredsindstyve Heste &c. Hovedbygningen og de øvrige Vaaningshuse bleve reddede. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Jfølge en her trykt poetisk Underretning er den bekjendte Bacchus ved Døden afgaaet her i Byen i meget trængende Omstændigheder. Hans Efterladenskab, bestaaende af tre Piber, er taget under vedkommende Skifterets Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Læserne ville erindre, at der forleden i Aviserne var Tale om en paa Batavia afdød Millionair, en Dansk, ved Navn Sinding. Efter Forlydende skal en Landsbyskolelærer ved Sorøe efter ham arve en uhyre Formue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Den af Khonspostens Redacteur aabnede Collect for den gamle ulykkelige Skolelærer Brodersen har havt saadan Fremgang, at Red alt den 16de Januar har kunnet seende ham den betydelige Sum af c. 120 Rbd. Hr. Grosserer Jacob Holm har tegnet sig for et aarligt Bidrag til Brodersen saalænge Denne lever.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Ved den her foretagne Kasseundersøgelse have vedk. Eftersynsmænd bragt i Erfaring, at Bøgerne til megen Uleilighed for Controllen, og tvertimod Anordningen, blive førte paa heel forskjellige Maader, Med Hensyn hertil henvende vi Opmærksomheden paa den i disse Dage udkomne Bog af en bekjendt udmærket Kammeralist, Hr. Kammerraad, Amtsforv. Schjern: Grundtræk af det dobbelte Bogholderies Methode, samt Anviisning til dens Anvendelse ved de danske Amtstuer, der muligen kunde afgive en Norm for Bogføringen i Almindelighed og i alt Fald fortjener at kjendes af enhver Oppebørselsbetjent. "J vor Tid- hedder det i Fortalen: ere Kasseuordener et The maa, til hvis sørgelige Almindelighed faa Klasser af Kassebetjente have været frie for at bidrage. Det Phænomen har ikke været sjeldent, at Vedk. ikke en gang have kjendt eller været istand til at angive deres Deficits Størrelse. Bogføringen har altsaa sikker, været mangelfuld, muligen stundom forenet med en vel sanqvinisk Troe paa de saa mangesteds fra klingende Efterretninger og Embedernes Jndkomster, og det er neppe saa usandsynligt, at en ordentlig Bog føring, hvoraf Kassebetjenten bestandig havde sin rig tige Status for Øie, vilde have advaret ham i Tide, medens Lavinen endnu var en Sneebold." (Dagen.