JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
4de Auction over Constantinsborg. Efter Begjæring af Executores testamenti i Boet efter afgangne Greve H. F. Fædder-Charisius og ligeledes afgangne Hustrue Grevinde E. M. H.S. Fædder Charistius af Constantinsborg, grundet paa vedtagen Bestemmelse i dette Boe, og i Henholttil de ved de afholdte 3de Auctioner over fornævnte kiendom fremlagte Conditioners 17de Post, foretages. en 4de Auction over bemeldte Eiendom med Tilliggende og Tilhørende, saaledes som samme i Aarhuus Stiftstidende No. 131, 136 og 138, samt flere Tidender forhen er beskreven: Onsdagen den 31te October førstk. Formidd. Kl. 10. Auctionen afholdes paa Hads Ring Herreders Ting sted paa Aarhuus Raadstue. For at favorisere Kiøberen, er nu truffet det Arrangement: at der af Kjøbesummen kan erholdes indestaaende i Eiendommen omtrent 16 a 17000 Rbd. og mueligt mere, samt at hvad Kjøbesummen imaatte overstige det der saaledes kan blive staaende, deraf udredes 1/2 Deel den 11te December 1833, 1/2 Deel til Snapsting 1834, og Resten til 11te December f. A., Alt med lovlige Renter, som hvad det første Afdrag angaaer, beregnes fra 11te December d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Det bemærkes endvidere, at der kan forventes Aprobation samme Dag meddeelt paa det Bud som maatte skee, saafremt dette findes antageligt. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hads & Ring Herreders Contoir, den 12te October 1832. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Torsdagen den 18de October næstkommende Kl. 10 Formiddag bliver efter Begjæring af Provst Basse, i Anledning af hans Bortreise fra Hammel Præstegaard, foretaget offentlig Auction sammesteds, over endeel Heste, Køer, Vogne, Avlsredskaber m. m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 6te October 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Efter Begjæring af Landvæsens-Commissair, Hespitalsforstander Andersen, grundet paa passeret Udlæg og i Continuation af den, den 22de Juli f. A., afholdte 4de Auction over Hovedgaarden Ryomgaard, bliver denne Eiendom, saaledes som samme er beskreven i den danske Statstidende No. 153, 154, 155, i Aarhuus Stiftstidende No. 152, 156, 158, og i Randers. Amtstidende Nr. 148, 150, 152 for 1830, stillet til en 5te Auction, som afholdes paa Gaarden, Onsdagen den 31te n. M., om Formiddagen Kl. 11 slet; ved hvilken Eiendommen agtes absolut bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud bliver gjort. – Conditionerne kunne forinden erfares hos Landvæsens-Commissair Andersen heri Byen. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 28de September 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Landeiendom. Formedelst anden Bestemmelse er min paaboende Gaard, af Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. med dens Jndavling og og udvendige Besætning underhaanden at faae tilkjøbs. Denne udmærkede Eiendom ligger i en særdeles smuk Egn, kun 1 1/4 Miil fra Aarhuus. Jorderne, som støde tæt til Gaarden, hvis solide og velindrettede Bygninger afgiver Boepæl for enhver Familie, ere kraftfulde og i fortrinlig Drift. Gaarden har betydelig Engbjerring, overflødig Tørveskiær, og en ypperlig end ikke ubetydelig Bøgeskov. Yderligere Oplysning om denne indbringende Eiendoms Beskaffenhed, kan behagelig erhverves af Liebhavere ved at tage samme i Øiesyn. Der contraheres om Kjøbet med Eieren. Ormslev, den 27de August 1832. Rasmus Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Min Eiendom i Brabrand, bestaaende af 7 Fag Stuehuus hvori 4 Værelser foruden Kjøkken og Spisekammer, og 7 Fag Udhuus indrettet til Koestald, Brændekammer, Loe og Lade, samt indhegnet have og Gaardsplads, kan underhaanden faaes tilkjøbs; hvorom accorderes med Undertegnede. Niels Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
En Forpagtning af en Gaard der kunne holde 80 a 120 Meieri-Köer og anden Besætning i Forhold dertil, helst i en god Egn og i Nærheden, af en Kjöbstad, attraaes af en solid Mand til næste 1st Mai 1833, nærmere Oplysning giver Procurator N. E. Schmidt i Aarhuus Kjøb eller Forpagtning af en Landeiendom, hvorpaa kan holdes circa 100 Fæehoveder, attraaes til Foraaret, 1833. Den Attraaende opgiver Landvæsenskommissair Birkedommer Rasmussen i Aarhuus, naar man enten mundtlig eller i portofrie Breve derom henvender sig til ham. Øverste Etage i Gaarden Nr. 61 paa Middelgade. heri Byen, der sidst har været beboet af afg. Oberst von Scholten, er til anstundende Michaeli Flytetid at faae til Leie. Den fornødne Acordt derom træffes med Eieren, Politieassistent Procurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Cataloget over Bogauctionen paa Mandag kan faaes hos Hertz. God sund Brødrug faaes til 3 Mk. 4 s. pr. Skpr. P. Agerup. ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Gode Boghvedegryn faaes billig hos P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J min iboende Gaard har jeg ladet bygge en nye Boutique, som fra idag af er aabnet og altid forsynet med alle mulige Manufactur-Varer til de billigste Priser. Ligesaa har jeg erholdt en heel Deel extrafiin Klæde i Sort, Blaat, Grønt og Drap. Bestillinger paa alle muelige Slags Possementmager-Arbeide af Silke Ulden og Bomuld antages tillige. Carl J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Endeel saagodt som nye Reoler med Disk, indrettet til Manufacturhandel, kan faaes tilkjøbs hos mig. C. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Endeel udmærket smukke Crev Tørklæder og langt Flors=Shawler i allernyeste Smag, moderne Halsbind og Uhrbaand for Herrer, faaes til billige Priser hos Vitus Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Priserne paa Seildug, som vi have i Oplag for Hr. Grosserer Ridder Jacob Holm, ere nedsatte 2 1/2 a 3 Rbd. rede Sølv pr. Rulle efter Qvalitet, H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Da saavel fra Byen som fra Landet har været efterspurgt om mig i den Tid jeg har været borte, saa bekjendtgjøres for dem der ønske deres Jnstrumenter slebne at jeg nu er til Herrers Tjeneste. J. Møller. Sammesteds modtages Talg til Støbning for billig Priis. Gode Gravenstener og Borstorffer Æbler faaes billig hos Gartner Andresen paa Studsgade. Skipper J. F. Hansen agter at seile herfra til Kjøbenhavn snarest muligt, medtagende Fragtgods og Passagerer. Skipper W. Thomsen agter at afseile saa hastig mueligt til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Paa Fleres Efterførgsel tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre, at jeg bestandig er forsynet med færdigt Skoemagerarbeide, bestaaende af Mands-Støvler og Dandseskoe, Brünnels og Fedtlæders rand og omvendte Dame-Skoe, Børne=Arbeide saavel Skoe som Støvler, og couleurte Børne-Støvler, som sælges til mueligst billige Priser. Alt er af mit eget Arbeide og for Godheden indestaaes. P. N. Müller. Et Saltkar af circa 6 Tønders Rum med Laag, og et Stakit til en Begravelse er tilkjøbs hos N. Schierup. Christelig Kirketidende, som udgives af Pastor Jbsen i Svendborg, Pastor We steengaard i Odense, og Adjunkt Kalkar ibid., har nu erholdt Kongelig allernaadigst Tilladelse til at forsendes med Posterne overalt i Fædrelandet, og kan derfor bestilles paa samtlige Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne. Gjenstanden for dette Blad er Meddelelsen af kirkelige Efterretninger fra alle christelige Lande; Betragtninger over det religiøse Liv, offentlige Forhandlinger og Bestemmelser over kirkelige Forhold, fortjente Kirkelæreres Levnet og Virksomhed; korte Afhandlinger og Anmeldelser af religesse Skrifter m.v. Udgiverne indbyde herved deres Landsmænd, til at understøtte dette Foretagende saavel ved Subskription, som ved at meddele passende Bidrag. Betalingen for hvert Exemplar er bestemt af den Kongl. Generalpostdirection til 3 Rbd. 26 s. Sølv aarlig for Danmark og 3 Rbd. 6 s. rede Sølv for Hertugdømmene. De allerede udkomne Nummere ere at erholde for fire Mark. Kirketidenden udgives her herefter i et halvt Ark ugentlig, eller et heelt Ark hver fjortende Dag. Underretning om Abonnement ønskes snarest muligt, for at Oplagets Størrelse kan bestemmes. De tre kielske Theologers: Ectermann, Franckes og Køsters Responsum i den Visbyske Sag, af Mag. Lindberg, 246, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i Juli Qvartal 1832. No. Hvorfra til hvem Porto 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Apenrade, Nis Matzen Høier i Aarhuus. . . 17 Ebeltoft, Launy hos Kjøbmand Halling. - Morten Nielsen Kielsen i Lorsbye. 8 Fredericia, Grenaae, Huusmand Peder Madsen i Stjær. fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Helsingøer, Skibscapitain M. Carlstrøm i Aarh. 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Hamborg, S. A. Jacobsen i Aarhuus. Horsens, Jomfrue A. C. Engerslew i Heurup fr. Hattemagermester Nielsen. . . . Jens Horup i Aarhuus. . . . . . 10. Kjøbenhavn, Mette Hansdatter i Torsager. . 19 Skipper Fr. Jøransen førende Skonnerten Washington. Agent L. Møller, i Aarhuus. . 13 Snedker Andersen i Røgen. . 49 Randers, Kirkesanger Frederichsen i Hørning . 3 15. Roeskilde, Ladefoged Anders Jensen paa Mølgaard. 16. Svendborg, O. M. Hammer i Aarhuus . . . 13 17. Tøndern, Andreas Henningsen, Dragon i Aarhuus. . . . . . fr. 18. Randers, Niels Jensen i Fulden. . . . 3 Pakkepostsager. Niels Jensen i Ondrup et Brev indeholdende 5 Rbd. Sedl. Aarhuus Postcontoir, den 10de October 1832. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
No. den 16de October. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts - Tidende. attraaler
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Den 29de Septbr. har der staaet en meget blodig Træfning udenfor Oporto. En 10,000 Md. stærk Afdeling af den miguellistiske Armee havde angrebet de af de engelske og franske Hjelpebrigader besatte Positioner, og vare, trods den stærkeste Modstand, trængte frem indtil tæt foran de engelske Barakker. Her viste Engellænderne og Franskmændene endnu engang forenet Modstand, og efter at de imidlertid havde faaet Understøttelse fra den konstitutionelle Hær, lykkedes det dem at slaae Miguellisterne tilbage med et betydeligt Tab. Medens dette gik for sig havde Miguellisterne tillige gjort Angreb paa flere andre Steder, men overalt med samme Udfald. Deres Tab angives for 2000 Døde og Saarede, Patrioternes kun for 3 a 400, men blandt disse har D. Pedro mistet næsten alle sine engelske og franske Officerer, der havde kæmpet i Spidsen for deres Regimenter, hvorover han og skal være meget bedrøvet. Ogsaa Miguellisterne skulle have kæmpet med stor Koldblodighed og Kjækhed, og hvis de skulde vove endnu et saadant Angreb vil Tabet af saamange Officerer have meget slemme Følger for D. Pedro. Jmidlertid have de Konstitutionelle faaet store Tilførsler af Munition fra Engelland, og kunne daglig imødesee nye Forstærkninger af Vaaben og Mandskab, som uopholdeligen afgaae fra de brittiske Havne, til Oporto. Jfølge det franske Blad Messager var der den 4de Octbr. kommet en Telegrafdepesche til Marineministeren i Paris med den vigtige Efterretning: at Admiral Sartorius havde gandske og aldeles ødelagt Dou Miguels Flaade. Slaget skal have staaet i Nærheden, af Cadix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Frankrige. Med det nye Ministerium er det nu lige nær, endogsaa førend det kom istand, er det gaaet overstyr igien. Hertugen af Broglio, der var beTiltalteres stemt til Udenrigsminister, gjorde saamange Jndvendinger, at Kongen vidste hverken ud eller ind. Han vilde ikke have, at Soult skulde være Præsident, han paastod Hr. Remusat ansat istedetfor Hr. Thiers, han vilde ikke staae til Ansvar for hvad der var skeet siden Kamrenes Lukning, o. s. v. Marskal Soult, der skal være Kongen meget uundværlig, vil enten tage sin Afsked eller være Præsident; ligeledes havde Admiral Rigne og Hr. Barth erklæret: at de ikke vilde være Colleger med Hertugen af Broglio. Nu blev Haabet atter oplivet for Hertugen af Decazes. Dupin havde gandske frabedt sig Æren. Jmidlertid styrede Kongen selv Udenrigsdepartementet, og Dronningen siges at have megen Jndflydelse paa Tingenes forvirrede Gang, da Hs. M. i sin Raadvildhed meddeler hende Alt, og raadfører sig med hende om hvad Beslutning der skal tages. Pludselig erfores, at Rigny havde om Aftenen den 4de Octbr. forlangt sin Afsked, og at Kongen havde strax ladet Hertugen af Broglio kalde til sig, og overdraget ham at bringe Ministeriet istand paa bedste Maade. Alt næste Morgen flyttede han ind i Udenrigsdepartements=Hotellet, men i samme Øieblik kom der en ny Kurre paa Traaden: Hr. Humann, der er bleven kaldet til Paris for at modtage Finantsporteseuillen, indtraf just, og lod sig melde strax hos Kongen, hvem han erklæret: han vilde ikke træde ind i Ministeriet med Hertugen af B. og ikke uden Hr. Dupin. Nu var man lige nær. Hertugen lavede sig til at flytte ud igjen. Man havde nu raadt Kongen til at beholde det gamle Ministerium indtil Kamrenes Aabning (15de Novbr.),men det lader sig heller ikke gjøre, da Sebastiani vil paa ingen Maade træde ind igjen. Nu taltes om, at Kongen vilde kalde nogle Deputerede til at træde ind i Ministeriet saalænge. Under al denne Virvar synes det som den gamle fifsige Talleyrand holder sig gandske passiv, men vil dog ikke begive sig paa Reisen til London, førend han veed i hvis Hænder Regjeringstøilen kommer. General Harispe havde faaet Ordre til, i største Hast at reise til Bayonne, for at paatage sig Overkom manden af den franske Armee (30000 Md.) der samler sig ved Pyrenæerne. Til Nordgrændsen marscherer det ene Regiment afsted efter det andet. Armeen staaer parat til paa første Vink at rykke over Grændsen. Hovedqvarteret er i Valenciennes. Den ene lette Cavalleriebrigade staaer langs med Ryssel, den anden ved Mau bruge Det øvrige Cavallerie, en heel Division, ligger ved Arras og Cambray. J Lille, Douay, som paa den hele Linie fra Dynkirken indtil Strasborg, arbeides der paa Forsvarsanstalterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Nederlandene. Endelig er det afgjørende Øieblik kommet, meldes fra Amsterdam Vi troe her med Sikkerhed at vide, at der i Conseilet i Paris er fattet en definitiv Beslutning; at de franske Skibe i hollandske Havne have faaet Ordre til at holde sig seilfærdige, at den franske Gesandt i Haag har forladt denne Stad uden Afskedsaudients; o. s. v. Vor Statstidende, forbereder Nationen paa Fjendtlighedernes nære Udbrud. Det hedder, at Kongen vil forsamle Generalstaterne, for at vise Europa, hvilken Støtte han har i Nationen; for sin egen Person behøver han ikke dette Beviis: Holland er rede til Kamp og fattet paa Alt. Al Følelse for Ret og Ære maatte være forsvunden fra Jorden, dersom ikke vor retfærdige Sag skulde vække almindelig Deeltagelse og opfordre de Magter, hvis Garantie vi fik i Wien, til kraftig Bistand. Saameget tør vi idet mindste love: ingen Skam skal ramme vor Konge og vor Nation." - Grændseboerne i Zeelandsk-Flandern vare fra hollandsk Side blevne underrettede om, at hvis de vilde redde deres Kreature og hvad de ellers kunne føre med sig, maatte det skee snart, da hele Landstrækningen med det først vilde blive sat under Vand. - Lord Durham var den 6te Oct. indtruffen til Brüssel, havde strax begivet sig hen til Kongens Slot og forlangt en Audients, der havde varet i 2 Timer, hvorpaa han Dagen efter vilde reise bort igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Sverrig. J et overordentligt Tillæg til Stock holms Post- og Jurikes=Tidningerne af 4de Octbr. er udstædt følgende Kundgjørelse, under Overskrift: "Officiel Artikel": "F. d. Major Friherre Ernst v. Vegesack og f. d. Major Gustaf v. Düber ere blevne fængslede og satte under Tiltale for Hs. K. Majestæts og Rigets Swea Hofret, for Statsforbrydelse (Hog malsbrott." Og i Hamburger Neue Zeitung meldes, at bemeldte Arresteringer vare skeete paa Grund af en Sammensværgelse for at sætte den forhenv. Kronprinds af Sverrig, Gustav Vasa, igjen paa Thronen. Den var bleven opdaget ved et Brev, som var faldet i Hænderne paa den svenske Minister i Wien, der strax havde ladet en Koureer bringe Efterretningen derom til Stockholm. Hiint Brev, underskrevet Ernst v. Vegesack, tilden sig da i Wien opholdende Major v. Düben, indeholder en Opfordring til Denne om at underrette Prinds Gustav om, at en stor Deel af den svenske Adel, som og Folket i det Hele, kun i Prindsens Tilbagekomst, for at bestige sine Forfædres Throne, see Sverrigs Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Major Vegesack har dog endnu ikke vedkjendt sig Haandskriften i hiint Brev som sin egen, men Undersøgelserne fortsættes mod ham og Hr. von Düben. - Nya Argus af 3die de indeholder en Beretning om Hs. M. Kongens Modtagelse ved sin Tilbagekomst til Stockholm, Mandagsaften den 1ste Oct. "Jlluminationen - hedder det her, skulde, som iforveien var bekjendt, ei strække sig længere end til Skibsbroen, Gustav Adolphs Torv og Districtet omkring Slottet, samt Kirketaarnene; Transparenter vare sjeldne; paa intet Huus faaes noget, og blandt de publikke fandtes kun et Par Fattighuse dekorerede, hvert med sit, i nogle af de oplyste Kirketaarne, gaves Musik og blev Folkesangen afsjungen; men da dette skete under Kanonsalten, overdøvedes det aldeles af dette Accompagnement." &c. "Ogsaa igaar - tilføier Argus - vedvarede Jlluminationen, nemlig i Bladene. "Fadernelandet illuminerede alt om Morgenen, omendskjøndt temmelig sparsomt, med sine russiske Tællelys; "Aftenbladet havde derimod i Aftes hverken sparet paa Lys eller bengalske Luer." (HN. & Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Fædrelandet. Rhvn. den 13de Octbr. J Løverdags døde Frøken Juliane Marie Jessen, 72 3/4 Aar gammel. Som Digterinde var hun bekjendt af en stor Mængde, Smaadigte og Leilighedsvers, blandt hvilke ogsaa hører den kronede danske Nationalsang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
J Mandags stadfæstedes i Høiesteret den over hidtilværende Sognepræst til vor Frelsers Kirke paa Christianshavn (Provst Bregendahl, fældede Commissionsdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
En Statsfange i Citadellet, den bekjendte Baron Müller v. Dorwangen, som han kaldte sig, er nylig død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Commandeuren for Hs. K. H. Prinds Christians Regiment, Obersted Origny, havde en Dag i forrige Uge det Uheld, da han reed ind fra Fælleden, at hans Hest styrtede i Esplanaden ned i en Fordybning, fremkommen ved Jordens Undergravning af Rotter, og idet Hesten arbeidede sig op, fik Obersten nogle Kontusioner i Hovedet, som siden have fængslet ham til Sngeleiet. Til Lykke er det befundet, at ingen af de ædlere Dele er beskadiget, saa at disse Kontusioner ikke lade befrygte nogen betydelig Fare. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Manuskriptet til Pastor Gads lille Skrift om "Liturgisk Frihed skal have henligget hos Censor i 6 Dage forinden Denne vilde tillade dets Trykning. (V.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Hs. svensk norske Majestæt har under 28 Sept. allernaadigst befalet, at Øen Sjælland ikke længere skal ansees for mistænkt af Cholera. (A. St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Vor Gesandt i Paris, General v. Juel, er indtruffen hertil. Ogsaa vor Gesandt i London, der har nedlagt sin Post, befinder sig her i denne Tid. (R. Av.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Blandt de til Theaterdirectionen indsendte Stykker, er ogsaa en Vaudeville, betitlet: "Hestevæddeløbet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Afreiste herfra ere i disse Dage, svensk General Bjørnstjerna til London; Legationssecretair Løvenørn til Berlin, Capt. de Coninck til Engelland. Jngenieurlieuten. v. Haffner til Frankrig; Oberst v. Spathtil Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Paa et Skib, som nylig var hjemkommet fra Brasilien, arbeidede forleden en Lærredreng hos Seil- og Kompasmager Weilbach, da pludselig et brasiliansk Jn sekt (som man siger: et Tusindbeen), foer fra Masten ne paa Drengens Hoved, og bibragte dette et saa stærkt og giftigt Saar, at det strax hovnede og blev ved at svulme i den Grad, at Drengen, som blev lagt ud paa Frederik Hospital, under Overlæggen, Professor Møllers Behandling, døde faa Dage efter. Hovedet blev senere opere ret, og Jnsektet, som den stakkels Dreng ved første øie blikkelige Bid havde slængt hen i en Krog, blev opbe(Veile Av.) varet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Under Overskriften: "En Original, læses i "Der Freischytz af 6te ds følgende indsendte Meddelelse: Oberstlieutenant Copie i Kjøbenhavn, en Original af den ædleste Art, vilde ansøge Kongen om Gage tillæg, og begav sig til Audientsen med Ansøgningen i Kjolelommen. J Forgemakket practiserede Kammerjunteren ham denne ud af Lommen, og da han kom ind til Kongen, søgte han forgiæves efter den. "Hvad hedder, De?" spurgte Kongen. - "Copie, D. M." svarte Supplikanten. Monarken klappede ham venligt paa Skulderen og sagde: "Egentlig skulde de hedde Orig i nal. Men Deres Ansøgning er Dem forud bevilget. Denne Oberstlieutn. havde den Skik, for at undgaae Taksigelser, silde om Aftenen at gjennemvandre de afliggende Gader i Staden, for i Særdeleshed at opspore Fattige Naar et Blik igjennem Vinduet havde overtydet ham om Nøden, kastede han nogle Specier, svøbte i Papiir, ind igjennem Vinduet, og løb sin Vei. Hele Kjøbenhavn talte om denne ubekiendte Særling, indtil enganVægteren attrapperede ham, og hans Ædelmodighed kom da for Dagens Lys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
I Ditmarsken vedblive Tyverierne at tage Over baand. Forleden Søndag Nat skeete der i Heide ikke færre end 5 Jndbrud. (J. W.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Khvns Børs-Cours den 12te Octbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 214. Species 211. 12 Rbmk. 11 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Dødsfald. Agent Krøyer i Maribo. Oberstlieutn. v. Weitzmann i Pedersborg ved Sorøe. Mad. Onsrod født Striboldt paa Løvenborg. Anne Gram, forhen gift med Capt. Schattenborg, paa Fredensborg. Edele Flindt i Helsingøer. Komd. Kjeldsens Enke i Nysted. Enkefrue Provstinde Schreiber født Brünneche i Roeskilde. Præste Enke Madame Holm født Saabye paa Møen. FruWardenburg født Blücher i Husum. Postmester Ahlers i Uetersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Befordringer og Afgang. Cand. Theol. v. Haven beskikket til Catechet ved de danske Establissementer paa Kysten Guinea. Assessor pharmaciæ Helm, Apotheker i Warde, faaet Bevilling til at anlægge et FilialApothek paa Fanøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Ledige Embeder. Byfoged- og Politimester, Embedet i Helsingøer. - Sognekaldet ved Frelserens Kirke paa Christianshavn. - Det resid. Capellanie ved BudolphiKirke i Aalborg. – Ølands Sognekald under Aalborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Bekjendtgjørelser. Brødtaxt, for Bagerne i Aarhuus fra 20de October d. A. af og indtil videre: 1) Brød af sigtet Hvedemeel: et Franskbrød til 4 s. i Rigsbanktegn skal veie 14 Lod; dito til 2 s. dito skal veie 7 Lot. 2) Brød af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 4 s. Rigsbanktegn skal veie 21 Lod; et dito, til 2 s. dito skal veie 10 1/2 Lod. 3) Brød af grovtmalet Rugmeel: et Brød til 32 s. Rigsbanktegn skal veie 12 Pd.;et dito til 16 s. dito skal veie 6 Pd. og saa fremdeles, i samme Forhold, alt eftersom Brødet maatte veie meere eller mindre end den her bestemte Vægt. Kornet, hvoraf Forbagningen skeer, skal være sundt, godt og veltenset; og forbydes det herved Bagerne paa det alvorligste, og under vedbørlig Straf, i Overtrædelses Tilfælde, enten, at mænge flere Kornsorter sammen, eller melere Rugen med Klid eller Afsigt ning. Og paa det der kan haves fornøden Control med Taxtens nøiagtige Efterlevelse, paalægges det Bagerne, at forsyne det Brød de forbage med deres Navn eller Mærke. Forøvrigt anmærkes det: at Rugbrød, naar de ere gamle, ikke bør tabe i Vægten meere end 1/4 Lod paa hver 12 Lod. Aarhuus Raadstue, den 15de October 1832. MagistraAt Vintertouren med Brevposten tager sin Begyndelse den 18de October førstkommende, og at Jndleveringen af løse Breve skeer, nemlig: Til Posten syd efter, hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag til Kl. 6, og Til Posten nord efter, hver Mandag og Torsdag Eftermiddag til Kl. 5. bekjendtgjøres herved. Aarhuus Postcontoir, den 15de October 1832. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-16
Det som er indrykket i Aarhuus Avis No. 163, fra Hr. P. D. Faber, forhen Præst, og hans Frøken Ridehoppe, finder jeg ikke værd at besvare, som et Product fra diese noksom bekjendte Subjecter, hvorfor dette og muligt fremtidigt forbigaaes med tans Foragt Nørlund, den 14de October 1832. R. Conradsen.