JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Fra dette Stykke Cirkelbue af indtil Høien var en ordentligen lagt Steenbro, hvorpaa nu var henved et Qvarteer Jord bevoxet med Lyng. Jøvrigt laa Høien ved nogle Agerender paa Kanten af en Bakke, og nedenfor Bakken er et stort Kiær, hvor der efter et gammelt Sagn forhen skal have været en seilbar Flod, som dog synes at modsiges noget ved den Omstændighed, at der i bemeldte Kjær for nogle og tyve Aar siden blev opgravet en Steenbro under en 1 1/2 Alen høi Tørvemasse. Det vil blive en stor Lettelse i daglig Handel og Vandel for Beboerne i Coldingegnen og for Reisende, som komme fra Hertugdommene, naar Pengeberegningen bliver eens baade i Jydland og Slesvig. At der endnu saa almindeligen regnes i Courant. sønden for Colding, hidrører formodentligen fra den fremmede og gammeldanske Skillemønt, som endnu circulerer i Holsteen og Slesvig. Naar der først kommer en tilstrækkelig Mængde nye Skillemøntstykker i Omløb, vil den ældre Beregningsmaade snart falde bort af sig selv, da de større Speciesstykker meget let lade sig tælle efter den nye Møntfod. Endnu i denne Sommer forlangtes Betalingen i Viuskro, som ligger et godt Stykke norden for Coldingaaen, tildeels i Courant eller Lybskskilling, f. Ex. 5 Ska. i Sølv (Styver nemlig), eller 2 Mk. i Rigsbanktegn, for en Flaske Øl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Mariboe, d. 8 Septbr. J forrige Uge indtraf i Revhale den ulykkelige Hændelse, at Jørgen Rams Pleiesøn, som var Peder Sørensen, Ram i Revshalle behielpelig med at udkjøre Gjødske, blev om Aftenen saaledes slaget af en Hest paa et meget empfindtligt Sted, at han døde deraf om Natten, da han, som saa mange andre Drenge, havde den slemme Vane, at liste sig bag paa Hesten i Enghaugen, da de skulde kjøre hjem om Aftenen, for at gribe den i Halen. Den Ulykkelige blev et Offer for sin Uforsigtighed uden nogen Læges Hjelp. - En forhenværende Slaverie Candidat, der som frie Mand atter skulde gavne og nytte Borgersamfundet med sin Flid og Virksomhed, offrede i forrige Uge sit kjødelige Corpus til Havgaden Neptun i Stranden ved Møllen i Nykjøbing paa Falster. - J en eneste Sag er under Grevskabet Knuhtenborg ikke mindre end 7 Personager tiltalte for Tyverie og Hælerie. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Odense, d. 8 Septbr. J Fredags den 4de Septbr. bleve her i St. Knuds Kirke af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop. Plum, Ridder af Dannebrog, til Præsteembedet indviede: Hr. Otto Engelsted Friis, som Sognepræst for Kjølstrup og Agedrup Menigheder; Hr. Claus Schønning Tryde, som Sognepræst for Vesterhæsinge og Sandholts Lyndelse Menigheder; og Hr. Niels Oschatz Rützau, som Sognepræst for Viby Menighed. Efter en kort Jntimationstale, hvori Hr. Pastor Wiberg over 1 Timoth. 1, 5. fremstillede: "Formaalet for den christelige holdt Religionslærers Bestræbelser;"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Hs. Høiærværdighed Biskoppen Ordinationstalen. over 1 Thes. 5, 21. og udviklede Apostelens: Prøver Alleting, beholder det Gode, anvendt især paa Religionen. Hr. Pastor Friis prædikede over 1 Joh. 4, 21 og afhandlede det Emne: Naar kunne Religionslærere trøste sig ved Guds Aands Velsignelse i - J forrige Uge kom et Men deres Kald. neske af maadelig Vext og af ilde Udseende med store Øine, iklædt en graalig Kjole der var revnet op af Ryggen med 2 Slags Hofte knapper, mørkegrønne lange Vadmels Slottebuxer, der vare lappede, hvide Uldstrømper og Skoe der vare udtakkede paa Vristen, og rund Hat paa Hovedet, ind i et Huus udenfor Nørreport omtrent 4 Vei fra Odense, forlangte noget at drikke, og da Konen som var allene hjemme, negtede ham det, gik han ud i Haugen, og da hun gik bag efter og sagde ham, at Husets Eier ikke tillod nogen Gang i Haugen, gav han hende med knyttet Næve et Slag i Ansigtet. Da hendes Næse derved kom til at bløde, skyndte han sig imidlertid ud af Haugen, og da hun vilde gaae ind i Huset kom han frem bag samme, skar hende med en Kniv over Armen og løb sin Vei. Man formoder at han ikke har været ved fuld Forstand, og haaber at han af foranførte Beskrivelse kunde vorde kjendt og anholdt, for den offentlige Sikkerheds Skyld, til nærmere Undersøgelse. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Nyborg, den 6 Septbr. Afvigte Torsdag indbjergedes en Fiskerjolle til Korsøer ved Færge skipper Jørgen Larsen, som fandt den kantret drivende med Strømmen Sønden for Sprogøe. Alle Særkjender af deri værende Fiskergarn m.v. lader formode, at Havet atter har berøvet et Par Men nesker Livet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Kjøbenhavns Børs d. 11 September. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 258. Amsterdam 2 M. 238, a vista - . London 2 M. 10 Rbdlr. 66 s. Paris - . Spec. 260. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/4 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbks. 21 a 22. Svenske Sedler 70 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Haas hvorhoseFemtende Aargang. No. 74. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 September 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Skildring af den danske Handels Skjebne fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsat, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Jndenlandske Efterretninger. Efter Jndberetning om en ædel Daad af nogle Søemænd paa Bornholm, der under en den 17de Jan. d. A. der paa Landet rasende Orkan, med Livsfare have reddet en Fiskerqvase, der laae noget udenfor Nexøe Havn, paa hvilken 15 Mennesker befandt sig, har det behaget Hs. Majestæt ved Reskript af 22de f. M. til Amtmanden over Bornholm at tilkjendegive Allerhøistsammes allernaadigste Velbehag med denne brave Daad, samt derhos at benaade Mons Christian Bager, Lars Michelsen, Hans Poulsen Birk, Skibsfører Asmus Asmussen Kruse, og Søemand Mads Jespersen, der i Særdeleshed have bidraget til bemeldte Fiskerqvases med de sig derpaa befindende 15 Menneskers Redning, med Medaillen forædel Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Ligeledes er indberettet adskillige kjække og rosværdige Handlinger af Færgemand Poul Pedersen, Gurre i Helsingøer. J Aaret 1808 frelsteenhan, i Forening med Færgefolkene Jens Krabe og Svend, Stadig, først Mandskabet og nogle Fruentimmer, fra en strandet Jagt, og siden, i Selskab med Færgemand Jørgen Larsen og Lodserne Lars Nielsen og Christian Hansen, Mandskabet og et Fruentimmer fra en anden forliist Jagt. Dagen derefter reddede han med egen Fare Mandskabet paa en dansk Brig. Da en Galease strandede i Aaret 1816, var P. P. Gurre, med Færgekarlene Lars Hansen og Johannes Gotliebsen, den første, der ydede Hjelp. Paa Helsingøers Rehd sank i haardt Veir, den 7de Mai 1817 en hollandsk Kufsaaledes, at den ene Mast ragede frem over Vandet, i hvis Top Skipperen havde reddet sig; han bjergedes ved Gurres Mod og Duelighed. Med Gurre vare dengang Færgekarlene Johannes Gotliebsen, Svend Vibo, Peder Nicolaisen og Magnus Stadig. J indeværende Aar har han to Gange reddet Menneskers Liv, nemlig den 5te Maj. tilligemed Færgekarlene Lars Hansen, Niels Hansen, Frederik Madsen og Espen Haagensen ved at bjerge Mandskabet paa en strandet svensk Nord baad, og den 16de Maj ved at redde to Mænd, der vare kantrede med en Baad paa Helsingøers Rehd, hvorved Færgekarlene Lars Sørensen og Anders Bentsen vare ham behielpelige. Ligesom Helsingøers Færgefolk i Almindelighed ere bekiendte for Diærvhed og Uforsagthed, saaledes blive disse Egenskaber hos Færgemand Gurre endnu agtværdigere derved, at han med Mod og Raskhed forener Beskedenhed, Uegennyttighed og Godmodighed. – Efterat ovennævnte Omstændigheder ere blevne Hs. Majestæt Kongen allerunderdanigst foredragne af de Deputerede for Finantserne, har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at til Færgemand Poul Pedersen Gurre skal overleveres Hædersmedaillen for Druknedes Redning i Sølv, og at den af ham skal bæres paa Brystet i et Baand liigt det, som bruges til BelønningsMedaillen i Anledning af Slaget den 2den April 1801. - Den nævnte Medaille for Druknedes Redning, hvilken er approberet ved allernaadigst Resolution af 19de August 1812, har, ligesom Medaillen med Jndskrift: "For ædel Daad, paa Adversen Hs. Majestæts Brystbillede og Omskriften, Frederik den Sjette, Danmarks Konge; paa Reversen derimod har den en Krands af Søeplanter, hvilken omgiver Jnscriptionen: af Farens Svælg fremblomstrer Priis og Løn. Denne Medailles Størrelse og Værdie er i øvrigt aldeles den samme, som den andens med Jndskrift "For ædel Daad. (Efter Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Kjøbenhavn, den 12 Septbr. Ved Licitationen, som blev afholdt den 9 d. M. i det Kongelige Rentekammer, over følgende Kornvarer til Brug for Søe- og Land-Etaten, ere følgende Priser indstillede til nærmere Approbation, 6000 Tdr. Rug til Søe-Etaten, liciteredes saaledes: 1000 Tønder til 7 Rbdl. 3 Mk. 1000 dito til 7 Rbdl. 1 Mk., 3000 dito til 7 Rbdl., 1000 dito til 6 Rbdl. 5 Mk. 8 Skl.; 13400 Tønder Rug til Land-Etaten saaledes: 7000 Tønder til 7 Rbdl. 5 Mk., 3000 Tønder til 7 Rbdl. 4 Mk. 8 Sk., 1000 Tønder til 7 Rbdl. 4 Mk. 14 Sk., 1000 Tønder til 7 Rbdl. 4 Mk. 12 Sk., 1400 Tønder til 7 Rbdl. 4 Mk. 10 Sk.; 1600 Tønder toradet Byg, til Søe-Etaten, til 7 Rbdl.; 400 Tønder Ærter, til 6 Rbdl. 2 Mk. 8 Sk. : 600 Tønder Havre til Land-Etaten a 4 Rbdl. 3 Mk., alt i rede Sølv. Rugen skal veie 12 Lpd. og Ærterne 14 Lpd. 4 Pd. - Siden vore forrige Efterretninger er ingen synderlig Forandring foregaaet i Handelen. Havre, Byg og Ærter søges bestandig til Udførsel til Engelland, og holdes stivt i de sidst noterede Priser. Med Rug er det blevet noget behageligere, og sammes Priser høiere, nemlig Østersøisk 10 1/2 a 11 1/2 Rbdl. N. V. Sjællandsk og Jydsk 9 a 9 1/2 Rbd. N. V. - En Ladning nye islandsk Fisk solgtes igaar ved Auction, nemlig Platsisk til 28 a 29 Rbdl., og Klipfisk til 35 a 36 Rbdl. N. V. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Mariboe, den 11te Sept. Et Pd. Oxekjød, kan nu kjøbes her fra Landet for 8 s. N. V. Caffeen er stegen her i Prisen 1 Mk. pr. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
En Pige i Hobye, ved Nakskov, var forrige Uge saa ulykkelig selv at overskjære Livets Traad. Hun var forlovet, og tillige frugtsommelig. J sin Kjærestes Kammer, hvor hun sad og syede, seer hun dennes Gevæhr. Kiæresten havde kort forud været hos hende. Ved hans Bortgang lukkede hun Døren til Kammeret. Nu da hun var overladt til sig selv, havde ingen Trøst, og mueligt ved den formeentlige Kjærestes Bortgang heller ikke blev trøstet, griber hun hans i Værelset værende Gevæhr, som just var ladt, sætter sig paa Trinet optil Døren, som var lukket, holder det i Haanden, havende dræbende Jnstrument for sit Hjerte, efter hvad som kan skjønnes, trykkede hun Gevæhrets Hane af med sin Fod, og Ulykken var skeet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Odense. Det udgivne Jndbydelsesskrivt til dette Aars offentlige Examen i Odense Kathedralskole, er: "Prøve paa en Oversættelse af QvidsJbis", af Overlærer P. Bergenhammer. Den Styrke, Lethed og Ynde, hvormed dette Digt her er overført i flydende danske Vers, vækker Længselen efter at see flere lignende af Latiens Kunstskatte omplantede i vor Jordbund af samme kyndige Pen. - Fra Faaborg meldes under 8 Septbr. følgende: "J Søndags Formiddags, Kl. omtrent 11, indtraf det høist sørgelige Tilfælde, at en Baad kantrede med 4 Mænd og en Dreng imellem Bjørnøe og Dyrborg ud for Faaborg, hvorved 3 Skomagermestere her fra Byen, nemlig: Jørgen Thygesen, Hans Bruun, og Jacob Meyer, fandt deres Død i Bølgerne. Snedkermester Niels Hansen og Jacob Meyers Søn bleve reddede. Uagtet al Anstrængelse har det hidtil mislykkedes. at finde dem, skulde de i sin Tid findes her i Omegnen, bedes det tilkiendegivet de Druknedes Familier, at de kunde besørge dem en passende Begravelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
- De druknede Borgere skulle, efter Sigende, efterlade sig, foruden Enker, ialt 11 Børn. - Foruden denne sørgelige Tildragelse erfarer man, at den 15de August er indtruffen en lignende Ulykke paa samme Egn, da 5 Mænd fra Landsbyen Horne i en Baad vare seilede oder til en af de udfor liggende Smaaøer, og Baaden paa Tilbagereisen, kantrede; den ene af dem reddede sig ved at svømme, og fik ligeledes to af de Andre, som imidlertid holdt sig fast ved Baaden, reddede, men de to af dem omkom. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Aalborg. Hvad der læses i den Vest-Sjællandske Avis om Folkelønninger, fortjene vist al muelig Opmærksomhed. Paa visse Steder i Jylland har Skik og Brug indført, at fæste eller accordere med de Tjenestefolk, man vil have til den paafølgende November, allerede ved Juler eller Nytaarstider iforveien. Hvoraf følger, at Tiden naar Lønnen er forfalden, kan være meget forskjellig fra den Tid, da Accordten gjordes. Thi naar man nu en første Karl eller Avlskarl, ifølge Accordt i Sidstningen af 1816 eller Begyndelsen, af 1817, erholde for 1 Aar til førstkommende November (0 til 80 Rbd. - en anden Karl 40 Rbd. - en Pige 30 a 36 Rbd. - og en stor Dreng 20 a 24 Rbd. - alt i N. V; da er dette, beregnet til Korn, f. Ex. Rug, for den første circa 8 a 10 Td. – for den anden circa 5 Td. for Pigen circa 3 3/4 a 4 1/2 Td. - og for Drengen circa 2 a 3 Td. - Hvorimod man forhen havde en første Karl for Værdien af 8, høist 4 Td. Rug - den anden for 1 1/2 til 2 Td. - Pigen for 1 1/2 Td. - og Drengen for 1 Td. – Den nuværende Folkelønning bliver altsaa 2 til 3 Gange høiere, end den forhen brugelige, som var anseet for tilstrækkelig og passende. - Hvor meget var det da ikke for Landmandens og tillige andre Huusbonders Tarv at ønske: at Folkelønnen maatte betales efter Pengenes Værdie paa den Tid da Accordten sluttedes - hvorved Tyendet paa ingen Maade fornærmedes, og Huusbondens Bekymringer lettedes. Derved vilde altsaa f. Ex. 60 Rbd., lovet ved Nytaarstid 1817 – da 1 Td. gialt 20 a 24 Rbd. - nu blive at betale med 24 a 30 Rbd., og 40 Rbd. med 16 a 20 Rbd. N. V. o. s. v. kort med det Halve, som paa denne Tid fuldelig svarer til Værdien af det Belovede. (Wandalls Av.) Viborg. Hr. Kammermusikus Lemming, gav, under sit Ophold her, 2 Concerter. Ogsaa her henrykde hans fortrinlige Spil Enhver, som havde noget Sands for Musik. Kiendere kunne vist nok bedre føle det Udmærkede i hans Konstfærdighed; men endog de Undviede i Musiken fandt sig saa henrevne af hans Tonekonst, at de ydede ham rundelig det fortiente bifald. - Regnen og varm Tordenluft med Lynglimt om Natten, have vi i de sidste Nætter jevnlig havt. Den fortørrede Jord opblødes nu igjen og Græsset begynder at grønnes, saa at mueligt Efteraaret giver Kreaturene en Eftersommer. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Kjøbenhavns Børs d. 15 September. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 258. Amsterdam 2 M. 240, a vista - . London 2 M. 10 Rbdlr. 64 s. Paris - . Spec. 260. Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 a 99 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbanksedler 21 a 21 1/2. Svenske Sedler 70 a 72 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Om Kongens faderlige Hjerte er blevet bedrøvet over den Skade, som de sidste Frostnætter havde foraarsaget paa nogle Steder imellem Tønset og Røraas, saa har H. M. derimod havt den Glæde at see, at Høsten i Almindelighed har været bedre, end man turde haabe, især paa Hedemarken og i Østerdalen. Paa de fleste Tracter ansee Bønderne dette Aars Grøde for at kunne regnes blandt den bedste, som de have havt i lang Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
J de Sogne, hvor Almuen har lidt, har H. M. erstattet deres Tab ved at uddeele meer end 500 Tønder Korn. Disse nye Velgierninger, tilligemed dem, som forhen ere uddeelte, befæste meer og meer de Baand, som forene et taknemmeligt Folk med en velgjørende Konge. - H. M. og H. K. H. Kronprindsen opholde sig her idag, og fortsætte i Morgen Reisen til Trondhjem, hvor de agte at indtræffe den 1ste Septbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Ved Kundgjørelse af 24de August har Hs. Kongel. Majestæt naadigst bestemt, at Høisammes Kroning og Salving som Norges Konge skal foregaae i Trondhjems Domkirke Mandagen den 7de Septbr. 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Det dramatiske Selskab, i Christiania opførte Mandagen den 7 Septbr., til Bedste for Trængende, Comoedien: "De pudseerlige Arvinger og en Epilog i Anledning af Hs. Maj. Kongens Kroning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Dr. Chrestien i Montpellier paastaaer, at Guldet ganske bestemt besidder en Lægekraft, ikke blot billedligen, men ogsaa bogstaveligen. Saaledes har han f. Ex. helbredet et yderst haardnakket venerisk Tilfælde med reent, ganske fiin filet Guld, der i Dosis af 1 og gradeviis indtil 2 1/2 Gran blev revet ind paa Tungen. Efter de af Videnskaberacademiet i Paris anstillede Forsøg frembragte man, ved virkeligen at indgnide Guld paa Tungen, snart heftig Spytten, snart stærk Diarrød, snart hyppig Sveed. (Vore Forfædres Guldtincturer og Guldpulvere kunne altsaa komme i Brug igjen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Doctor Desugulier har ved at beregne den forholdsmæssige Vægt af Hvideroen (turnips) og dens Frø fundet, at Roden er 438,000 Gange saa tung som dens Fro eller at den, saa længe den voxer, i hvert Minut forstørrer sig syv Gange saa meget, som Vægten af dens Frø, hos Løg fandt det kun Sted i trefold Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
J den blodige Fægtning ved Cabrara, hvori Bolivar og Morillo bleve saarede, bleve ogsaa 14 Amajoner fangne, der fægtede med i Linierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
J Storbrittanien tage Udvandringerne, til Nordamerica saa meget til, at i Sommer 1200 Personer ere dragne did fra Øen Guernsen, hvis hele Befolkning kun udgjør 19,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Med det første skal der forelægges den americanske Kongres en Bill til de talrige europæiske Udvandrendes Beskyttelse og Underholdning. De franske Udvandrede have nu begivet sig til Galvestown i Florida, hvor Gener. Lallemand har samlet anseelige Forraad af Krigsfornødenheder og sat 3000 Negere paa Krigsfod, for at understøtte de mexicanske Jndepedents. End ikke i Engelland har man bragt det saavidt i Anvendelsen af alle Slags Maskiner og mekaniske Forretninger til Menneskehænders Besparelse, som i de forenede americanske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Blandt andre ere Møllernes Mekanik bragt til en stor Fuldkommenhed. Den første Mølle af dette Slags saae en Reisende i Pensylvanien. Han beundrede især Reenligheden i den indre Jndretning, som har sin Grund deri, at hele Processen, foregaaer, uden at man seer den, ikke som i andre Møller i Tydskland og Frankrig hvor en stor Deel af Meelstøvet enten bliver liggende paa Gulvet eller sætter sig i de Arbeidendes Klæder og paa deres Legeme, saa de see ud som puddrede. Ved dette Maskinerie gjøres Menneskehænder saa overflødige, at der til 12 Gange kun udfordres 2 Mennesker, hvoraf det ene kun har at paasee Maskineriet og den anden at opsamle Melet og skaffe det bort. Kornet drives fra Vognen eller Fartøiet ved en mekanisk Jndretning til Gavlen af Huset; herfra løber det, uden menneskelig Hielp, paa Stenen, derfra i en Pung, der er af Silke, paa det Melet ikke, som hos de europæiske Sække, skal trænge igjennem. Herpaa bliver Melet i fiirkantede Træcanaler, gjennem hvilke der gaaer en Rem, ved hvilken de mange Tvertræer i en vis Afstand fra hverandre ere befæstede, skaffet, ligesom ved en Archimedesskrue, op paa Kjøl=Loftet, og derfra falder det, naar det er tilstrækkeligen afkjølet, i de i samme anbragte Canaler, igjen ned i understaaende Tønder, hvor det igjen ved Hielp af en Maskine indstampes, og hvorved Møllersvenden har intet andet at bestille, end f. Ex at tage en Tønde bort, slaae Laaget paa, og mærke det med et Brændejern. Det vundne Meel forsendes i saadanne Tønder til alle Verdensdele. Det agtes især meget i Engelland, saavel for fir Finhed, som for sin Hvidhed, hvilket sidste har sin Grund i Hvedens Ypperlighed. Saadanne konstige Vandmøller finder man paa særdeles mange Steder i de forenede Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Overapotheker Baron har i Onatanagan-Flodens Leie ved Øvresøen (Lac superior) i Nordamerica, fundet en Blok gediegent Kobber (cuivre natif) der i den ene Ende var 14 og den anden 12 Fod i Omfang, men kun synligt ved lavt Vand. Det deraf slagne Metal seer særdeles reent ud, er smidigt, og antager en skjøn Politur. Det største hidtil bekiendte nedlegent, Kobber, som Liuck omtaler i sin Reise i Portugal, blev fundet i Brasilen, og veiede 2615 Pund. Paa Høiden af Salona i Dalmatien, hvor Diokletian, efter at have nedlagt Regjeringen, valgte sit Sæde, fandt man nyligen et herligt Marmor med Jndskrift: "For dette Steds Nympher, og noget dybere en Kilde, som Jndskriften var helliget. En Grav, hvor Hulen og Sarcophagen ere begge hugne i een Klippe, fremstiller i skjønt Arbeide adskillige af Herkules's Bedrifter, Ogsaa ved Bjergfæstningen Clissa har man fundet Spor af en romersk Leir. Man haaber, at under den østerrigske Regjering Eftergravninger ville blive anstillede der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Efter Fæstningen Hattras Overgivelse brød den engelske Armee op, og vendte tilbage til sine Cantonnements. En engelsk Officier fik Tilladelse til at marschere igjennem Agra, og langs med Bredden af Jmenfloden til Cawnpore, da Regimentet drog langs med Ganges, som han allerede eengang tilforn havde besøgt. Efter hans Beretning er Staden Delhi vel af høiere Rang end Agra, men den sidste dog et glimrende Mindemærke om den mongoliske Storhed. Paa en Strækning af hele Mile er Landet omkring Agra bedækket med Ruiner af de pragtfuldeste Palladser og Mo scheer; den vidtløftige Slætte rundt om viser en uafbrudt Kjæde af Ødelæggelse. Overalt øiner man talløse Domer, Buer og høie Minarets, fordet meste af hvidt Marmor eller rød Granit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
For henved et Aarhundrede siden var denne sørgelige Tomte det rigeste Keiserdømmes meest blomstrende og prægtigste Stad. Her holdt de hindostanske Fyrster deres Hof, her havde Lærdommen og Luxus sit Sæde. Nu er Staden ødelagt og den Keiserlige Familie lever af engelske Kjøbmænds Gavmildhed. Taje Mahe er en Bygning, mod hvilken Ægyptens Pyramider og den rohdiske Colos kun ere Papirlanterner. For at gjøre sig et Begreb derom, tænke man sig den romerske Peterskirkes Dom, men efter en langt større Maalestok, af blændende hvidt Marmor, og paa hvert Hjørne af den uhyre Bygning fire stolte Minarets. Den indvortes Pragt overgaaer endnu det Udvortes. Keiser Schak Jehams og Noor Jehan ligge i Middelpunkten under Domen, og bestaae af store hvide Marmorblokke, med de prægtigste af Jaspis formede arabiske Jndskrifter. Det Jndre er smykket med ligesaa pragtfulde og paa det fineste skatterede Blomster i Mosaik af de kostbareste Stene, hvis Skjønhed intet Malerie formaaer at opnaae, og alle øvrige indvortes Prydelser svare til Bygningens Pragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Keiseren af Marocco har tilladt alle Europæere at nedsætte sig i hans Stater, og befalet Gouverneuren, at tage dem i alle Handelsforhold med de Jndfødte paa det kraftigste i Beskyttelse mod disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-15
Den russiske Skibscapitain Golowinn, som har været i japansk Fangenskab fra 1811-13 og hvis Hændelser nyligen ere udkomne, beretter, at der, efter Japanesernes Forsikkring, i en vis japansk Flod gives Amphibier, der have et fiskeagtigt, med Skiæl bedækket Legeme af to Aschiners Længde, hvis Hoved har Haar og ligner et Menneskes. De komme ofte paa Strandbredden, og slaaes eller lege der sammen med stort Skrig. See de paa Strandbredden eller Vandet Folk, saa anfalde de dem, og dræbe dem, dog uden at fortære dem.