Politivennen, 1809-01-01
Et Par ønsker og Forslag, Strandvejen angaaende. Denne saa overmaade naturskjønne Vej, der saa gjerne berejses af enhver, der har Sands for det Yndige, og af alle dem, der have Sjæl til at glæde sig ved at see den golde skarpe Sandstrimmel, hist og her selve Sandbrinkerne, hver Dag mere og mere at dyrkes, besaaes, beplantes og bebygges, og saaledes lidt efter lidt opnaae en Frugtbarhed og en Folkerighed, der overgaaer hvad man ellers forefinder i Sjælland. Kongen selv har viist, at han ynder denne Vej ved oftere ad den at begive sig til Helsingør, og hans Opmærksomhed paa dens Mangler har den allerede nogle meget gode Forbedringer at takke. Denne Vej er den eneste af vore Landeveje, som for en Del har faaet hvad alle Landeveje burde have, trygge og tørre Det var Hr. Fodstier for Fodfæselen. - Kammerraad Bjergs Fortjeneste at begynde herpaa, samt paa at omdanne den dybe døde Sand til Kørevej ved at paaføre Sand. Han fik ogsaa sløjfet Bakken ved Emilies Kilde, og sammesteds ved et Stenbolverk gjort Vejen bredere. Midt under disse Bestræbelser fik denne virksomme Mand et andet Kald. Stendæmningen ved Emilies Kilde blev af Stormen i 1806 nedrevet. Den er i Efteraaret 1808 opsat igjen og meget stærkere, men nu allerede igjen i beskadiget Tilstand. Sikkert vil dette blive oftere Tilfældet, med mindre man fører en betydelig Mængde Sand udenfor samme, der kan ligge som en Skraaningsfod og kvæle Brændingerne. Som Egen ofte kastes af den Storm, der blot bøjer det eftergivende Sivsaaledes maa Sten og Tømmer og Mur give efter for den Søbrænding, der forgæves øver sig paa Sandet, fordi dette lader sig rulle frem og tilbage med dens brydende Bølger. En af de betydeligste Bakker, den ved Strandmøllen, hvor Vejen er dybt nedhulet, og afgiver i vaadt Vejr en skrækkelig Ælte, er ifjor gjort ikke lidet bredere. Endskjøndt dette nødvendigen maae forbedre, ved at aabne større Adgang for Vinden, og endskjøndt ogsaa noget Grus er paaført vil dette dog her paa ingen Maade forslaae. Det samme er i visse Maader Tilfældet med Bakkerne ved Aggershvile, Skotsborg o. fl. Fortræffeligt vilde det være om alle disse Opog Nedløb af Vejen brolagdes, en Ting, som aldeles ikke blev nogen betydelig Bekostning, men som ved at give fast Bund vilde hielpe usigelig paa Føret, og til alle Tider gjøre Vejen fremkommelig med Læs. Adskillige Broer over smaae Bække burde forsynes med Rekværk, hvorved Trygheden for Agende i mørke Nætter blev overmaade større. Ved at følge Hr. Amtsforvalter Bjergs Maade, at forbedre Sand ved paaført Ler (en Maade, hvis Rigtighed er ofte betvivlet, skjøndt Beviset for samme ligger aabenlyst i den almindelige Regel, at man forbedrer Lerveje veed at paaføre Sand) vilde denne Vej opnaae en betydelig Forbedring, og saadanne Sandstykker, som de ved Skovshoved, Torbek, Enrum o. fl. fl., der nu tage stærkt paa Hestene, blive ligesaa lette, som de andre Vejens Stykker. Ved denne, som ved enhver anden Vej af Betydenhed, vilde det være en saare behagelig Forskjønnelse, om der paa et eller andet af de til samme stødende Huse var Uhrskiver, i Afstand fra hinanden af eller en hel Mil. Jkke altid har den Forbikommende Uhr hos sig, ofte gaaer det ikke, eller gaaer galt, undertiden, helst om Vinteren eller i Uvejr, er han indpakket og vil ikke gjerne tage sit Uhr af Lommen. J alle saadanne Tilfælde er en saadan Uhrskive et behageligt Møde. Ved en med Milepæle forsynet Vej burde Milebomhuset have en saadan Uhrskive, og, vel at mærke, Uhret gaae rigtigt. Strand vejen har Milepæle med Kristian d. 5tes Navnetræk, vel ikke saa smukke som yngre Vejes Marmorpæle, men varigere, da de ere af Kamp. Kun Skade, at de synes at savne Omsorg nok. De fleste staae skæve, som Milepælen ved Skovshoved og især to Miles Pælen ved Retratte. Halvmils- og Fjerdingmils Pælene ere ikke alle at finde, eller ogsaa skjulte, hvilket ikke burde være. 2 1/2 Milepælen er saaledes paa et Lyststeds Grund nær Vebek aldeles indhyllet i en tæt Buskads af Lærketræer og om Sommeren slet ikke at see. Man tør haabe at Amtmændene, her gjorte opmærksomme paa denne Sag, tage sig af disse den gamle (tee standhaftige Milestene, der ved meget liden Umag af Vedkommende kunne trodse Ævigheden.