JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Allerede i September Maaned er her udkommen en i det franske Sprog den 28 Juli d. A. holdt Sørgetale ved en fortjent Medborgers Grav, af Prof. Mourier. Man seer af denne Tale, at den Hedengangne var, saaledes som alle de, der kjendte ham, ogsaa kunne bevidne, en Mand af den ædleste Caracteer og den sjeldneste Beskedenhed. Det paa Skriftet anbragte Motto: Misere nostri Domine, synes at være meget passende ved denne Leilighed. J en Anmærkning siges, at den Afdøde aldrig har været Medlem af nogen Klub og lige saa lidet Frimurer. De ældste Folk mindes ikke en saadan November, som den, vi nu ere traadte ind i Græsset begynder ordentligen at spire paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Mariboe, d. 30 October. Løverdagen den 17de dennes, Formiddag Kl. 9, blev Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Greve af Knuhts Liig bisat i Hunsebye Kirke. Det blev fra Liigstuen baaren af Grevskabets første Betjentere, og derefter af Godsets Bønder modtaget og baaren til Kirkegaarden, hvorfra Betjenterne atter har Liget ind i Kirken. Under Ledsagelse af et talrigt uindbudet Følge, hvoriblandt Stiftets verdslige og geistlige Overøvrigheder, begyndtes Høitideligheden med Sørgemusik, hvorefter Hs. V. Hr. Postor Bierre parenterede. - Samme Dags Eftermiddag blev Liget kjørt til Bandholm og der indskibet, for at føres til Gjentofte i Sjælland. Under Jndskibningen blev uophørlig saaluteret med Kanoner, og man saae Flagene at vaje fra samtlige der væ tende Skibe. - Som en Følge af Regnens Udeblivelse hersker der næsten overalt her i Lolland, en stor Vandmagel. Kilden her ved Mariboe, der ellers er saa riig paa det ypperligste Vand, er næsten udtømt, ja selv nogle Brændeviinsbrændere maa hente deres Vand fra den ene Jndsøe her ved Mariboe. - J denne Tid kan et Pund Oxekjød fra Landet kjøbes for 4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
J Dag er paa Torvet solgt en Tde. Kartofler for 2 Rbd. 3 Mk. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Aalborg. Paa Hobroe Marked den 20de October, skal Priserne have været følgende: Rugen 8 Rbdlr. Td., Bygen 7 Rbd. Td. Paa Hestene var god Afsætning til forskjellige Priser. Slagthøvederne solgtes for 16 a 20 Rbd. Stykket; Smørret solgtes for 24 a 28 s. Pundet; Æg kostede 24 tz. Snesen. - Paa dette Marked, var foranstaltet en udmærket skjøn Orden ved Vagt og Patroller, baade Nat og Dag, til Sikkerhed for den Handlende, hvorfor Stedets Politiemester S. T. Hr. Byefoged Jansens Paapassenhed, fortjener megen Tak og Berømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Aarhuus. Den 28 October, Danmarks elskede Dronnings og Kronprindsesses fælleds Fødselsdag, festligholdtes som sædvanligt her med ægte danske Hjerter. Allerede i den tidlige Morgendæmring gjenlød i Hovedgaderne Borgervæbningens vakre Janitscharmusik, fulgt af lygtebarende Mænd. Hele Dagen var ofvet Glæden, som forøgedes, da Aftenstunden nærmede sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Paa Theatret opførtes for en talrig Forsamling: Selim, Prinds af Algier, men før Dækket rullede og gjentonede fra alle Læber følgende af Hr. Adjunct Blache forfattede Sang, der ligesaa sand som hjertelig tolker hver ægte Danneborgers Følelser: Hvor er det Land blandt Verdens Riger, Hvor med en meer ublandet Lyst For Kongehuset Jublen stiger Op fra hver trofast Borgers Bryst? Hvad Folk i Held sig nærme kan Vort lykkelige Fædreland, Høit glade Sang i Dag gjenlyder Fra gamle Cimbrers Fødestavn, Og gjennem Sangens Jubel bryder Marias, Carolinas Navn, Og overalt fra Strand til Strand. Der holdes Fest i Fredriks Land. Ja, fromme Dronning, Du hvert Hjerte, Er som Din Fredrik dyrebar; Hans Held og Danmarks Du begjærte, Durlettede Hans Byrde svar, Og derfor fryder Danmark sig, Og hilser froe som Moder Dig. Deel længe Fredriks Kongesæde, O, elskte Dronning, deel Hans Fryd! Lev Carolina, Begges Glæde. Som Du har arvet Begges Dyd! Saa lyder over By og Vang Trofaste Danskes Høitidssang. Hvorpaa hele Huset trende Gange gjenlød af vort nordiske Hurraraab. Efter Forestillingen paa Theatret var Aftengilde i Klublokalet, hvor der udbragtes jublende Skaaler for Hs. Majestæt vor allernaadigste Dronning, Hs. Maj. Kongen, Hs. Kgl. Høihed Kronprindsesse Caroline og det hele Kgl. Huus; dernæst for Hs. Excell. Stiftsbefalingsmand, Baron de Guldencrone, for Land og Søe-Etaten, samt for Byens nye Borgemester Hr. Overauditeur Fleischer. Derpaa var Bal i Theatersalen indtil den lyse Morgenstund. Og saaledes endtes atter denne, vor giæve Dannemoders og hendes elskede Datters høie Fødselsdag, med de inderligste Ønsker, at den ofte maa vende tilbage. Og stedse skal dens glade Jubel sige, Gjenlydende paa vore Sletter hen, At Kongestammen elskte Danmarks Rigs Og Danmark trofast elskte den igjen. Aarhuus Av.) Ribe, d. 30 Octbr. Paa Eilandet Fanøe er udbrudt en ondartet Skarlagensfeber, hvor nogle og 20 Personer ere døde, meest i en Alder fra 4 til 14 Aar. Hs. H. Hr. Stiftamtmand Koefod, Ridder af D., og Hr. Cancellieraad Stiftsphysicus Hansen, have imidlertid taget saadanne Forholdsregler, at man trygt kan stole paa, at Sygdommen ei vil tage saadan Overhaand, eller udbrede sig saa vidt, som den, under mindre Opmærksomhed af Øvrighed og Læge, vilde have gjort. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Viborg. Det saare sjeldne Efteraarsveir, uden synderlig Nattefrost, Storm og Slud, vedvarer. - Rugmarkerne have derfor et Udseende, som der vel i mange Aar ikke have havt. Græsset er endnu tilstrækkeligt for Kreaturene, hvorved Foderet mærkelig spares. Ved de sidste i Jylland holdte Markeder, have Fæekreaturerne, været mere søgte og dobbelt saa godt betalte, som i de første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Ved det i Gaar her holdte Mortensdagsmarked vare mange Kjøbere; Prisen var for Køer fra 10 til 25 Rbd. N. V., Stude, 20 a 30 Rbdlr. Stkt., Heste vare som overalt i Aar Skamkjøb. De øvrige Priser vare: Rug Tdn. 8 a 9 Rbd. Byg 6 a 6 1/2 Rbd. Havre 4 Rbd. Smør Pdt. 26 a 28 s. Tælle 24 a 28 s. Et Par Ænder, 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. Høns Parret 2 a 3 Mk. En Snees Æg 24 a 28 s. 1 Alen Vadmel 1 Rbd. Blaarlærred 40 a 48 s. Alen. Hørlærred, 3 a 4 Mk. Alen. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
En Allusion, som godt lader sig anvende paa mange moderne Oversættelser i de gamle Sprog. "Det har allerede, vedbliver Rec. i J. P. Friedrich Richters Vorschule der Aesthetik, været beviist med Sternes, Arburutnoth's, Kloze's og Andres Exempel, hvilken brugbar Hævert for det Comiske det latinske Sprog med sine forfængelig beskedne Concessions-, Occupations-, Dubitations- og Transitions=Former kan blive, efterat det i hele Aarhundreder har maattet tjene til Vehikel for lærde og andre Formeligheder."Hr. Pastor C. Andresen i Coldenbüttel, har nu udgivet den i dette Blad bebudede Bog: "Jst für das Herzogthum Schleswig ein Holze undTorfmangel zu befürchten, und wie ist in diesem Fall, demselden durch Holzanbau entgegen zu arbeiten", &c. Friedrichsstadt 1818, 8vo, 500 S. Bogen er skrevet i et almeenfatteligt Foredrag og indeholder mange vigtige Raad og Vink, denne Gjenstand angaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Af Shakespears Skuespil leveres nu en ny Oversættelse ved Joh. Hein. Vos og hans Sønner, Hein. og Abrah. Voss. Den første Deel indeholder Stormen, Midsommernats Drømmen, Romeo og Julie, Megen Støi om ingen Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
J Bonn oprettes et Universitet, hvis Jndkomster ere bestemte til 86,000 Rdlr. og til dets første Jndretning 60,000 Rdlr. De dertil fornødne Bygninger har Kongen foræret det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Hazardspillene i Paris ere blevne bortforpagtede til en Hr. Borsault Malherbe mod en aarlig Afgivt af 5,600,000 Fr. (Da Haardspil i de fleste Lande ikke lade sig hemme, og man sædvanligst gjør lønligen, hvad der ikke er tilladt at gjøre offentligen, saa synes det ikke at være saa uhensigtsmæssigt, at lade i det mindste Staten, drage nogen Fordeel deraf.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Bondepropheten Adam Müller er reist til Aachen, hvor han agter at træffe sammen med Pariser Prophetinden Lenormand. Mueligen kan der blive et Partie af dem, og da vil det vel ikke være vanskeligt for dem at forsyne Verden med unge Propheter og Prophetinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Man regner, at de Banquierer, der udbetale de Allierede de Summer, de have at fordre hos Frankrig, vinde derved 30 Mill. Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Fra Stockholm meldes under 9de October, Uagtet den betydelige Kornforskrivelse til vort Land har dog Coursen paa Hamburg fremskridende forbedret sig indtil 108 s. for en Hamburger Bankdaler. Aarsagen hertil maa deels ligge deri, at Udførselen af Jern ikke i noget Aar siden Freden har været saa stor som i Aar, omtrent 20,000 Skpd. mere end i forrige Aar; deels har ogsaa Jndførselen saavel af flere tilJndbringelse forbudne Luxusvarer, f. Ex. Viin, som af den til Privatbrug med Skat belagte og til offentlig Udskienkelse aldeles forbudne Kaffe meget aftaget. Enhver Kop Kaffe vil, foruden den aarlige Afgift, ved Tolden blive 1/5 og ethvert Glas Viin 3/3 Skil, dyrere. Toldindtraderne af Kaffe for det hele Rige beløbe sig nu til omtrent 25,000 Rd. B. aarlig. At drikke Kaffe var forhen ringere, end at drikke den blotte Mælk, og tog derfor saa særdeles meget til. - Kongen reiste igaar paa en 8 Dages Tid til Slottet Rosersberg. - Den 7de Octbr. døde forhenværende Statsraad, Friherre Gudmund Gøran Adlerbeth, Seraphimer-Ridder m.m., 67 Aar gl., paa Sædegaarden Ramsjøholm i Jønkøpings Lehn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Fra Carlscrona skrives den 1ste October Den 18de f. M. løb fra det herværende Kjøbmandsverft, under klingende Spil, vaiende Flag og Fryderaabet. Kongen leve, det skjønne kobberbeslaaede Skib paa 230 Læster af Stabelen, som General=Agent og Ridder Jsmael Gibeltar, har tilhandlet sig. Skibet blev kaldt det skjønne Sverrige," og skal nu indtage en fuld Ladning af Svenske Producter, bestaaende af Kanoner, Kugler og Jern, som Hr. Gibeltar har indkjøbt for Hans Høihed, Vicekongen af Ægyptens Regning. Man dvæler her med Fornøielse ved Tanken om en varig Handelsforbindelse med et langtfraliggende Folk, hvilken nu er forberedet og i det Tilkommende vist vil blive udvidet og befæstet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Kjøbenhavns Børs d. 3 November. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 268. Amsterdam 2 M. 244 1/2, a vista - . London 2 M. Paris - . Spec. 277. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 9 s. a 16 Rbmk. 10 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 100 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 22 1/2. Svenske Sedler 74 a 76 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-03
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. ads ForhosoFemtende Aargang. No. 89. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 November 1818. Jmoden Censur over Kong Christian den Fjerde. (Fortsættelse; see forr. No.) Det Skrift, hvor man paa faa Sider træffer mangfoldige klare Blik over Fædrelandets nærværende Stilling og Forfatning, og mange træffende og frit yttrede Sandheder - et Skrift, der nødvendigen ved Jndholdets almene Jnteresse og dertil svarende Behandling vil vinde de fleste Læsere findes den Dom over Fjerde Christian, jeg her vil tage til Gjenmæle imod, fordi den synes mig at være ligesaa lidt en Forfatter værdig, der viser sig saa fortrolig med den sande Statskonsts Grundsætninger og den politiske Verdens nærværende Skikkelse, som den kan kaldes sømmelig og retfærdig mod den store Konges Minde. Mueligen kunde forud den Jndvending gjøres mig, at en Statsocconom i vore Dage kan have en anden Maalestok for en Konges politiske Storhed, der levede og herskede for et Par Aarhundreder siden end den, som allene fra et historisk Standpunkt, betragter hans Regjering. Men dersom Statspeconomen ikke først har taget dette Stade, og derfra gjennemskuet den hele Følge af politiske Phænomener, som dannede denne Regjering, dersom han ikke har lagt en rigtig historisk Grundvold for sine politiske Kiendelser, hvorledes vil det lykkes ham at udkaste en sand og retfærdig Charakteristik af en Regent, hvis politiske Virksomhed gik ud fra Betingelser og Forhold, der vare saa afvigende fra dem, som efter hans Tid opstod og dannede sig, – Jkke efter det nittende, men efter det sextende og syttende Aarhundredes Politik, maa vi dømme Christian den Fierdes Fortjenester, som Regent; thi der hører liden Sagacitet til at indsee, at han med vore Erfaringer vilde have udrettet endnu langt mere, end han gjorde. Jkke efter forudfattede Meninger og efter politiske Regler uden almeen Gyldighed, men efter klare historiske Kiendsgierninger og en derpaa grundet Jndsigt i Tidens Væsen og Begivenhedernes Sammenkjædning, maa vi udkaste Trækkene af saa stor en Fyrstes politiske Charakteer. Denne har derimod Forfatteren af de nylig udkomne "Bidrag til en statsoeconomisk Oversigt af Danmark, Hr. Professor Olufsen, i dette Skrifts 1ste Hefte S. 28 udkastet paa en Maade, der ligesaalidt finder Hjemmel i Historien, som den lader sig forene med den store Navnkundighed og høie Berømmelse, denne Konge hos Samtid. og Eftertid, i Fædrelandet og uden for samme, har opnaaet, eller med den Agtelse, han i hele Europa under sin lange Regjering besad, og som endog hans Fiender aldrig negtede ham, eller med den Kjærlighed og Taknemmelighed, hvormed de Nationer, han i et halvt Aarhundrede regierede, have bevaret hans Erindring - en Kjærlighed, der i Danmark kan siges at være en sand, beggeistrende National-Jdee, ja hvis Virkning endnu ikke er uddød i Provindser, som i halvandet Aarhundrede have været frarevne det danske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
En dansk Historiker begyndte for et Par Aar siden sine Bidrag til Kong Christian den Fjerdes Charakteristik med disse Ord: "Af alle fremfarne Konger i Danmark har Jngen større Navnkundighed, end Christian IV. Ved en mere end halvhundredeaarig Regjering, ved en lang Række af lysende Bedrifter i Krig og Fred, og ved personlige glimrende Egenskaber udmærkede denne Konge sig i den Grad fremfor alle dem, som nogensinde have siddet paa den danske Throne, at han fuldelig fortjener Tilnavn af Christian uden Lige. Sindighed og Klogskab udmærkede al hans Færd; Omhu for Rigernes Vel var hans herskende Lidenskab; paa Heltemod og Tapperhed aflagde han ved hver forekommende Leilighed de meest i Øine faldende Prøver; hans Arbeidsomhed og Driftighed kjendte ingen Grændser, *). Disse Udtryk ere i Korthed en Gjentagelse af det, som i mere end halvandet Aarhundrede har været den offentlige Stemme om Kong Christian den Fjerde. J det ovenfor anførte Skrift charakteriseres han derimod som en for sine private Dyder agtværdig Mand, der fattedes to for en Konge nødvendige Qvalificationer (Egenskaber). Der tillægges ham som Regent følgende væsentlige og betydelige Mangler og Feil: 1) At han ikke var en opmærksom Politiker." 2) At han ikke var nogen duelig General (de tvende savnede, for en Konge nødvendige Qvalificationer). 3) At det danske Monarkies Udstykning under ham gik videre (da Jemteland, Heriedalen, Gulland og Øsel tabtes). 4) At hans Krige vare upolitiske, og paa den første nær uheldige." 5) han spildte sin Kraft paa Enkeltheder." 6) " han i sine Riger ikke efterlod noget Minde om en stor Konge; med Undtagelser af nogle Local-Anlæg, nogle Fabrik=Anlæg og - Christian uden Lige!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
I Kjøbenhavn troer man, at Prangerie med Comoediebilletter og Tjenestepigers Snyderier er noget, som man ikke kjender i andre Lande. Men at begge Dele i ligesaa høi Grad finder Sted i Paris, det seer man af Ansichten der Hauptstadt des franzzischen Reichs Jngen større Misbrug gives der, siger C. F. Cramer, intet, som gjør Folk mere kjede af at gaae i de meest besøgte Pariser Skuespilhuse end de kjedsommelige Quener ved samme, hvor man i hele Timer maa staae, endog førend Billetlogernes Døre aabnes, inden man kan faae en Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
J Almindelighed besættes disse Quener af Portierer a., som tre, fire Timer i Forveien sendes did, eller af Ørkesløse blandt forsultne gemeene Karle, som aagre og prange med disse Billetter. Den, der altsaa ikke selv er Dagtyv, eller vil betale en Dagtyv, faaer ved stærkt besøgte Stykker almindeligviis ingen andre Pladse end de usleste bagerste i Parterret. Prangeriet med Billetter taaler vel ikke altid de ved Quenerne vagthavende Politiebetjenter; de rive endog de altfor stærkt Trængende ud, og vise dem tilbage, men ogsaa dette har igjen den skadelige Virkning, at skikkelige Folk ofte udsættes for saadanne Betjenters Grovhed. Blandt Tyendet gives faa Redelighedsphønixer. Tienestepigernes Moralitetsprincip er nu eengang at tage usyndige Procenter af det, de indkjøbe paa Torvet. De staae i den Henseende i Forbund med Dames de la Halle (omtrent vore Fiskerkoner), Slagterne, Bagerne, Urtekræmmerne, cest ici tout comme her nous, kort – et Kors, som man i Staden ved Seine lige saa lidet undgaaer som i Staden ved Elben, hvor en Kone af mit Bekjendtskab, da hun vilde fæste en Kokkepige, og ønskede at afskaffe denne Rettighed, gjorde hende det Forslag: "Naar hun ikke vil snyde mig ved Jndkjøbet, saa giver jeg hende 60 Mark mere i Løn om Aaret," fik til Giensvar; Madam, ik willmik bedenken darup."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie i Kjøbenhavn, er, under 20 October d. A., udfærdiget et Patent for Hertugdommene Slesvig og Holsten, af følgende Jndhold: Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere, at naar det danske Armee Contingent kommer tilbage fra Frankerige, hvilket sandsynligviis vil skee i dette Aar, da skal, fra den Dag de til Contingentet hørende Regimenter og Corpser, efterat være gaaet over Elben, ere komne paa Grændsen, og indtil de ere indrykkede i deres respective Standqvarterer, Forordningen af 9de Mai 1806, angaaende hvorledes der skal forholdes i Henseende til Qvarterer og andre Præstationer ved overordentlige Troppeforsamlinger, træde i Kraft og efterleves i Henseende til bemeldte Regimenter og Corpser."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Hr. Prof. Mourier er nu i Begreb med at udarbeide historiske Efterretninger om Charlotte Amalia, Kong Christian den Femtes Dronning, der, som bekiendt, var en Beskytterinde og Velgjørerinde af de franske Flygtninger, som nedsatte sig her i Riget. Den hæderlig bekjendt Forfatter synes saa meget bedre at være istand til at levere en ret interessant Skildring af denne, alle Danske saa dyrebare Dronning, som han har søgt at gjøre sig fortrolig med Kilderne til hendes Historie i den lange Række af 32 Aar, han nu har levet her i Danmark, thi det er netop i Dag (d., Nov.) 32 Aar siden at han kom hertil, for at tiltræde sit Embede som Præst ved den franske Menighed i Kjøbenhavn, i hans afdøde Frændes Sted. Allerede sex Aar tilforn (d. 20. April 1780) var han ordineret i Zürich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
J disse Dage er begyndt et nyt dramaturgisk Tidsskrift, under Titel Theatret, en Oversigt over Alt Theatervæsenet vedkommende i Almindelighed, med Hensyn paa det Kongelige danske Theater, af L. Kruse, Professor. Det første hefte indeholder, foruden Jndledningen: om Theatets Værdighed; det Kongel. danske Theater, første Forestilling af Spilleren; Rosamunda. Hver Maaned skal udkomme et Hefte paa 4 Ark, trykt paa Postpapiir. Prisen er 6 Mk. og Subskription modtages i Bogladen No. 334. i Gothersgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
J disse Dage har Sagen angaaende Arrestanten Vertshuusholder Nagel været for ved Høiesteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
J Christiania skal fra 1 Jan. 1819 af udkomme et nyt Tidsskrift under Titel af Morgenbladet. J Følge det 16 Sider store Prospectus derover, skal udgaae hver Dags Morgen, et halvt Ark i Qvartformat. Udgiveren deraf vil ikke nævne sit Navn, men han forsikkrer, allerede længe at have været den norske læsende Verden bekjendt som Forfatter af endeel Smaating og som Udgiver af endnu flere. Hans Prospectus begynder med de Ord: "Noget over fire Aar ere henrundne, siden den offentlige Tales Baand løsnedes i Norge &c. Saavidt, nærværende Anmelder veed, er Forordningen af 27 Sept. 1799 endnu gieldende for Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Odense, d. 3 Novbr. Jgaar, Mandagen den 2den November, fra Kl. 10 til 12 1/2, holdtes den allernaadigst befalede Confirmation for Ungdommen af den mosaiske Troe her i Stiftet, paa Gymnasiets Høresal, der til denne Ende var forsynet og prydet med hvad den mosaiske Religions Ceremonier udfordre. Gudstjenesten begyndtes med den 33te Davids Palme, ledsaget med Orgel- og Jnstrumental=Musik. Derefter talede den mosaiske Menigheds Catechet Hr. Cohn over Davids: "Herrens Ord skal være et Lys for vor Fod, og en Lygte paa vor Stio. s. v., og efter Talen, som sluttedes med Bønner for Konge og Fædreneland, afsanges den 1ste Palme. De Unge, af hvilke 10 vare af Mandkjønnet, og 9 af Qvindekjønnet, gjorde med rosværdig Færdighed Rede for deres Religions Grundlærdomme, aflagde med hjertelig Rørelse deres Løfte i Lærerens Haand, og velsignedes af Ham. Herpaa blev den 23de Psalme afsiungen, og efter en Formaningstale af Hr. Cohn til de Unge, sluttedes Høitideligheden med den 111te Psalme, (der ligesom de foregaaende istemmedes af de fleste Tilstædeværende, saavel af den kristelige som mosaiske Religions Bekjendere) og Velsignelsen lystes. Foruden den mosaiske Menigheds Forstandere og Medlemmer her af Staden, samt de Unges Forældre fra endeel andre Byer i Stiftet, bestod Forsamlingen omtrent af 300 Jndbudne af denne Byes og Omegnens Embedsmænd og agtbare Jndvaanere, hvoriblandt ikke faa kristelige Religionslærere. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Aalborg, den 31te October. Hs. Kgl. Majestæt, vox elskede Dronning Maria Sophie Frederikes og Hds. Kgl. Høihed Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdage, bleve sidste Onsdag den 28 October, høitideligholdte i Klub den Enigheden i Aalborg, ved Assemblee forenet med Bal. Dansesalen var skjønt decoreret af vor fortjente Konstner, Hr. Blikfabrikør Meyer; i Baggrunden saaes et Alter hvorpaa læstes følgende. Maria, Dronning, Danmarks Pryd, Landsfaders, Landets, Alles Fryd, Med Caroline, Datter kjær, Vi ofte vore Hjerter her. Paa Alteret var anbragt en Tripol, hvorover man saae Hs. Majestat Dronningens Navnciffer, og hvorunder læstes følgende: Gid Himlens bedste Held ledsage, Maries, Carolines Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Under Aftensmaaltidet blev en til Dagens Høitidelighed af Hr. Pastor Henneberg forfattet skjøn Sang afsiunget; tillige bleve Hs. Majestæts, saavelsom vor elskede gode Landsfader og Konges, samt Kronprindsessens Skaaler udbragte. Ballet vedvarede til anden Dags Morgen, og Selskabet skiltes ad med de bedste Ønsker for Kongehusets bestandige Velgaaende. - Saavel om Morgenen, ved Revellien, som om Aftenen ved Tappenstrægen lod Borgermusikken sig høre, ligesom og alle herved Byen liggende Skibe flagede. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Aarhuus, d. 3 Novbr. Byens nye Kirkegaard udenfor Brobergporten blev i Gaar, da det første Liig, en Ungmøe i sin favreste Rosenalder, begravedes derpaa, høitideligen indviet af Hs. Høiærværdighed Biskoppen. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-07
Moderen til de i September Maaned fødte Fiirlinger, Anne Catharine Lütke, har ladet bekjendtgjøre, at de alle ere ved god Helbred og Velmagt. En Sang i Anledning af deres Daab, tilligemed Faddernes, Jordemoderens og de ved Fødselen tilstedeværende 3 Vidners Navne, faaes hos hende i Borgergaden Nr. 105, 3die Sahl. Efter at Skidenstrædet her i Staden, i afvigte Sommer havde faaet en ny Brolægning, have samtlige Gaard- og Huuseiere i denne Gade indgivet Ansøgning om, at fornævnte Gade maatte i Fremtiden føre Navn af Kristalgaden, hvilken Ansøgning, efter Cancelliets allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst er bevilget.