JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
25de d. afgik Dampskibet "Dania" fra Kbhvn, til Aarhuus, og begynder d. 1ste Mai sin Fart imellem Kallundborg og Aarhuus. Hver Søndag og Onsdag Morgen Kl. 8 afgaaer det fra Kallundborg, og hver Mandag og Torsdag Morgen ved samme Tid fra Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Ved Tallotteriets 1252 Trækning i Wandsbek udkom: No. 37. 6. 7. 43.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Ribe. Fjerde Søndag efter Paaske prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Avis SSEMEN.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Theatret i Ribe. Søndagen d. 1ste Mai opføres: "En Hytte og hans Hjerte, nyt Lystspil i 3 Acter ved Borgaard. Der efter: "Den unge Oberst", Vaudeville i 1 Act ved Borgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Mandagen d. 2den Mai. De to Ægtemænd, nyt Lystspil i 1 Act ved J L. Heiberg. Derefter: Kjærligheds Drømme, eller Søvngjængersken", Vande ville i 2 Acter ved J. L Heibera, En skikkelig Pige, som ønsker en Barnepige Tjeneste og som kan fremvise godt Skudsmaal, kan blive antagen strax, naar hun herom henvender sig til Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Onsdagen d. 18de Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 afholdes paa Varde Raadstue Skiftesamling i det her under Jurisdictionen under Behandling, værende Hirsch Dessauerske Opbudsboe, hvortil Boets Creditorer herved indkaldes til at give Møde, forat afgive deres Bestemmelse, om der enten skal acqvieseres ved en, ifølge en Viborg Lands Overrets Dom, under et andet Boe, der er Debitor til det Dessauerske, fremlagt Repartition, hvorom vedkommende Skifteforvalter senere har decideret, at det skal have sit Forblivende, eller om den nævnte Repartition og afgivne Decision skal indankes til høiere Rets Prøvelse. Hvad de Mødende vedtage ville de Jkkemødende antages at være enigei. Skads Herredscontoir paa Gjellerupholm d. 25de Apr. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Torsdagen d. 5te Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa denne Byes Raadstue, offentlig Auction over circa 5000 Tdr. Rug og 200 Tdr. Byg. Kornet kan efter Omstændighederne strax udleveres efter Auctionen. Vederhættige Kiøbere tilstaaes Credit til førstkommende Mikkelsdag. Lysthavende indbydes. Kolding Byefogedcontoir d. 27de April 1836. Johnsen, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Placat. Jfølge Bestemmelse ved Skiftet efter afgangne Skomagermester Jens Nielsen, bliver det Stervboet tilhørende Sted, beliggende under No. 155 i Bierge Gaden, bestaaende af 9 Fag Ege Bindingsværk med Grund, Gaards og Haugeplads samt Jordlod i Marken, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: 1ste Auction Løverdagen d. 21de Mai førstkommende 2den - Løverdagen d. 4de Juni og 3die - Løverdagen d. 18de Juni, de 2de første Auctioner paa Stadens Raadhuus, men 3die Auction i selve Stedet hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Fredericia Byfogedcontoir, d. 27de April 1836. Radbel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Ved Proclama af Dags Dato, som er læst ved Underretten, og snarest mueligt vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, er Alle og Enhver, som maatte have noget Krav i Boet efter den i Breininge Bye Gaurslund Sogn, afdøde Enke Kirsten Pedersdatter, og forhen afdøde Mand Peder Thomsen, Rann, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Eldboe Brust og Holmanns Herreders Comptoir i Fredericia d. 20de April 1836. Boeck. (Med dette No. følger Tillæg.)er 1836. Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 35
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Udenlandske Efterretninger. Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet d. 15de forelagde den kongl. Commissarius Forsamlingen en endvidere et Udkast indeholdende nærmere Bestemmelser 4 med Hensyn til Anordningerne om den Jslandske Hanen del og Skibsfart (Committer: Agent Nielsen, Komd. Ludvigsen og Agent Monberg). Dernæst underrettede Commissarius Forsamlingen om, at Hs. Majest. havde te overladt til denne selv at udarbeide et Forslag til Ligninne gen af de Udgifter, som Stænderforsamlingen allerede al havde medført og fremtidigen vilde medføre (Committee: til Procurator Otterstrom, Kammerraad Aagaard, Møller br. Wulsk, Justitsraad Estrup, Proprietair Spliid, Grev Frys, og Stiftamtmd. Grev Sponneck). J Mødet d. 16de overleverede Gaardd. Ole Kirk Præsidenten et Andragende om, at Flaltring Sogns Beboere maatte blive overdraget den Hs. Majest, tilhørende Forbiergningsret paa Forstranden for Fialtring Sogn, hvilket Andragende blev tilstillet Committeen i Anledning af Udkastet, om hvad der i Strandingstilfælde skal iagttages. Dernæst forelagde Commissarius et Udkast angaaende Told- og Skibsafgifterne i Danmark (Committee: Toldkasserer Thorbrøgger, Oberst Brock, ugent Nielsen, Stiftamtmand Grev Sponneck, Tobaksfabriqueur Funder Agent Monberg og Komd. Ludvigsen). Fremdeles forelagdes et Udkast til nye Consumtionstariffer og de dermed forbundne Lovbestemmelser (Committe: Møller Wulff, Oberst Brock. Toldkasserer Thorbrøgger, Justitsraad Fielstrup, Assessor With og Kammerr. Christensen).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Mødet d. 19de forelagde Commissarius et Udkast angaaende Udsættelsen indtil videre i det for Slutsedler paa Kjøbmandsgods og Varer paabudne stemplede Papir med Hensyn til de af disse Documenter, der kun skulle gjælde en vis kort Tid (Committee Komd. Ludvigsen, Tobaks fabr. Funder og Agent Nielsen). Dernæst forelagdes Udkast til nærmere Bestemmelser angaaende Trykkefrihedens Grændser (Committee: Proc. Otterstrøm, Assessor With, Provst Schmidt, Justitsr. Fleischer og Justitsr. Nyegaard). Endvidere fremlagde Commissarius et Udkast, indeholdende nærmere Bestemmelse af Straf for dem, hos hvem ustemplede Spilletort forefindes, uden at der med disse er svillet eller handlet (Committee. Justitsr. Estrup, Proc. Jngerslev og Stiftamtmd. Grev Sponneck). Dette Lovudkast har ikke været forelagt de roeskildske Stænder, da samme først paa en Tid, da disse maatte ventes snart at være tilendebragte, blev Hs. Majest. foredraget. Da der fortiden ikke var flere Kongelige Propositioner af forelægge Forsamlingen forelæste Justitsraad Nyegaard et forslag om, at alle Statens geistlige og verdslige Embedsmænd, forsaavidt deres Embeds Jndtægter ere udestemte eller bestaae i Sportler, maatte sættes paa faste Goner, hvori Proponenten andrager paa, at forsamlingen Vilde indgive en allerunderdanigst Petition om: at alle Embeder i Staten herefter allernaadigst maatte kansættes til faste Gager i Forhold til deres indbyrdes tidenhed. 2) at saadan allerhøieste Bestemmelse træder i Kraft, eftersom de med Sportler forbundne Embeder blive ledige, eller de nuværende Embedsmænd antage de derom giørende Forslag. 3) at alle Sportier derefter indflyde i Statscassen 4) at Offringer til geistlige Embedsmænd ved Embedsvacanter, eller efter Overeens komstrønhøre, imod at dem gives passende Erstatning derfor ved Pengesummer, der aarligen repatteres paa Menighederne og optræves af en civil Anthoritet. 5) at Geistlighedens Tiender og Accidentier forvandles til en bestemt aarlig Præstation i Korn eller Penge, samt at den ved Forordn. af 8de Januar 1810 for Tiendens tilkommende Forbedring bestemte entiendedeel af dens Værd tillægges Beneficiarierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Stænderforsamlingen i Slesvig. Efter Bevidnelsen af den ærefrygtsfuldeste Tak for Loven om raadgivende Stænders Jndførelse af 28 Mai 1834 hedder det i Forsamlingens Takaddresse til Hs. Majest. Kongen: "i det i 1 af denne Lov udtalte Løfte, at ved den afsondrede Stænderforsamling Jntet skal blive forandret i de Forhold, som forbinde Hertugdømmerne Slesvig og Holsten, seer den slesvigske Stænderforsamling en dyre, bar Borgen for alle de Baands Vedblivelse, som i Aarbundreder have omslynget Slesvig og Holsten, og føler sig derved dobbelt forpligtet til at udtale sin allerunderdanigste Tak for Deres Majestæt." J Mødet den 19de oplæstes det Kongelige Reskript af 10de til den Kongelige Kommissarius, hvori Hs. Majestæt tilkjendegiver sin allerhøieste Tilfredshed saavel med Maaden, hvorpaa Jnstitutionen er optaget af hans kjære og troe Undersaatter i Hertugdommet Slesvig, som og i de af Forsamlingen udtalte gode og velmeente Ønsker at modtage et nyt Beviis paa deres uforanderlige Sindelag og troe Hengivenhed. - Paa Oplæsningen heraf fulgte det eenstemmige Udraab: "Længe leve Kongen! J Forsamlingens 4de 5te og 6te Møde foredroges af Commissarius flere Lovndkast og indkom nogle Propositioner, som bleve henlagte til nærmere Eftersyn. Blandt disse var een fra Linnedvæverlauget i Slesvig om, at det maatte forbydes Væverne paa Landet at arbeide for Jndvaanerne i Kjøbstæderne, og at der maatte tilkiendes Mesterne i deres Lang Ret til at lade det paa Landet forfærdigede og til Byen Slesvig indbragte Væverarbeide confiskere og sælge til Bedste for de Fattige. Den Deputerede Lorentzen fra Haderslev androg paa Jndgivelsen, af en Petition som gik ud paa, at der maatte forelægges den næste Forsamling et Lovudkast, i hvilket tilstaaes, enhver Grundbesidder i Slesvig og Holsteen Jagtret paa hans egen Grund, og alt Jagthoverie ophæves, saavidt ikke Contractsforhold mellem Private kom i Strid med disse Bestemmelser. Samme Deputerede androg endvidere paa en Petitions Jndgivelse, om Forhandlingernes Offentlighed endnu i denne Forsamling, dog saaledes at det offentlige Møde maatte forvandles til et hemmeligt, naar i det mindste en tredie Deel af de Tilstedeværende maatte forlange det. Hofraad og Justitiarius Thomsen, paa Gravensteen havde med en Skrivelse indsendt følgende fire Petitioner: 1) at en almindelige Lovbog maatte udstædes, enten for begge Hertugdommer tillige, eller forHertugdommet Slesvig allene. 2) at Justitsen maatte skilles fra Administrationen ogsaa i Amterne, Landskaberne og Stæderne af Hertugdømmet Slesvig, og at Jurisdictionsforskjelligheden maatte ophæves 3) om Uldstædelsen af en almindelig Sporteltaxt saavel for dengeistlige som verdslige Autoriteter i Hertugdommens a) somt Afskaffelsen af Kjøbstædernes Bannrettighed i Henseende til Landhaandværkere. Fremdeles havde den Denuttrede Hamkens indgivet en Proposition, saa lydende: andet maatte behage Hs. Kongl. Majestæt, under Ophævelse at de i Henseende til Næringsbruget gieldende Lovbud allernaadigst at anordne en almindelig Næringsfrihed, mod at visse Modificationer stulle iagttages, der vare at træffe angaaende Dannelsen for Næringsdrist. glatins S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
J Anledning af Sagen angaaende de indgivne Andragender betræffende Brændeviinsbrænderierne har den roeskildske Stænderforsamling ansøgt Hs. Maist. om 1) At der for Tiden ei maa meddeles Bevillinger til flere Landbrænderier paa Sjælland og de øvrige af denne Forsamling repræsenterede Øer end dem, der allerede nu existere. 2) At den i allerhøieste Resolution af 19de August 1835 paabudne Afgift af Landbrænderierne maa erholde en passende Forhøielse. 3) At den paabudne Beskatning af Landbrænderierne med den i Udkastet til en ny Consumtionstarif indeholdte Modification og den af Forsamlingen allerunderdanigst foreslaaede Forhøielse maatte allernaadigst befales iværksat saasnart muligt for de existerende Landbrænderiers Vedkommende, forsaavidt de til samme meddeelte Bevillinger ei deri maatte være til Hinder. 4) At Afgiften af Landbrænderierne ei erlægges for en kortere Tid end i det mindste for 12 Dage J Anledning af de af Skolelærer Schrydstrup i Kbh. meddeelte Oplysninger om den Maade, hvorpaa han fik Skolelærer-Embedet i Ørsløv underskov (see d. Av. No. 31,) giver Hr. Provst Benzon i Ringsted den Erklærirg i Kbhp. at saavel Skoledirectionens, som vedkommende Kaldsberettigedes Erklæringer denne Sag angaaende under 7de Marts d. A. ere indsendte til det kongl. danske Kancelli, saa at Sagen altsaa er for sit rette Forum; samt at den brugte Fremgangsmaade, hvorover der ankes, formeentlig ligesaalidet i juridisk, som i moralsk Henseende, har været utilbørlig. - Paa at berigtige den Fremstilling af Fakta, og omtale de Brudstykker af sine Visitatsbemærk ninger m. m., som findes i det med Navnet Schrydstrup undertegnede Jnserat, anseer Hr. Provsten den ufornødent at indlade sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Paa det adelige Gods Gyldenstein er nu anlagt en Mølle, der knuser Been til Gjødnings-Material. 1000 Pd. af dette Beenstøv betales med 9 Rdlr. 12 s., 100 Pd. med 1 Rdlr. 2 s. Cour. (Kiel. Cort., Avlsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Placat. Da det ved 3die Auction, den 24 Febr. d. A. over afd Frue Kammerraadinde Toftes Stervboested, gjorte høieste Bud, ei blev approberet, saa vil bemeldte i denne Byes Korsbrødregade beliggende Huus No. 250, bestaaende, af 6 Fag 1 Etage Bindingsværk med Qvist, Gaardsrum og Have samt tilliggende Jordlod paa Sønderportsmærsk efter een Koes Græsningsret, blive stillet til Bortsalg ved en nye Auction, der afholdes i Stervboestedet Tirs dagen den 17de Mai næstkommende, Formiddag Kl. 11. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning saavel for Liebhabere som efter Placaten af 22 April 1817. tillige for vedkommende Panthavere. Trønberg. Ribe, den 26de April 183. sin Hovedgaard=Salg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Efter Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond bliver Fredagen der 27de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Willestrup med Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Aalborg Amt og bestaae af: 1) Willestrup Hovedgaard, med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 14 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 2) Godset med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager, og Eng 7 Tdr. 4 Skpr., Skovskyld 36 Tdr. 1 Skp. Fkr. og Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr., samt Contribuabelt Ager og Eng 281 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Td. 7 Skp. 3 Fkr. 3/4 2/5 Alb. 3) De Eiendommen tilliggende Skove ansatte for privilgeret Skovskyldshartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. 4) Astrup Sogns Kirke=Korn og Qvægtiende og samme Sogns Konge Korn og Qvægtiende af 173 Tdr. Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. 5) Rostrup Sogns Kirke Korn og Qvægtiende og samme Sogns Konge-Korntiende af 137 Tdr. 4 Skpr. 2 s. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. 6) Walsgaard Sogns Konge-Korntiende af tiendeydende Hartkorn 128 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 1 Alb. J Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning og Jnventarium og anføres tillige om denne, at i dens Jorder kan aarligen nedlægges 30 a 40 Tdr. Rug 2 Tdr. Byg og 30 a 40 Tdr. Havre, foruden nogle Katofler og noget Bælgsæd, ligesom og, at Besætninger der kan holdes er 60 a 80 Fæehøveder og henved 10 Faar. - Gaardens egentlige Marker drives ved complet Hoverie og haves desforuden 720 Arbeidsdage af Husmænd under Godset. Tienderne, der paa omtrent 150 Tdr. enkelt tiende ydende Hartkorn nær, ere bortaccorderede for bestandigen kan antages aarligen at afgive circa 200 Tdr. Rug 20 Tdr. Byg og 350 Tdr. Havre. Auctionen afholdes paa selve Hovedgaarden, og ved samme forbeholdes Ret for Statsgjeldsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde efterat Underretning om Auctionens Udfald er Directionen, meddeelt. Conditionerne ligge fra den 12te Maj til Eftersyn, i det jydske lollandske Landvæsenscontoir, under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindes bøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Pedersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona og hos Godsforvalter Wegener paa Willestrup, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
At jeg undertegnede Guldsmedmester fra Kjøbenhavn har etableret mig i Ribe, og at min Boutik er forsynet hver, som vil beære mig med sin Tillid, i det jeg tilføjer, at bestilt nyt Arbeide saavelsom Reparationer, henhørende, til Guldsmedfaget, expederes paa det Hurtigste og billigt C. C. Bruun, i Nørreportsgade i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-30
Auction. J Følge Begiering af Procurator de Schesteds paa Estvadgaards Stiftelses Vegne, som Pant og Udlægshaver bliver den Niels Mortensen tilhørende Gaard i Kisum Bye, Estvad Sogn. Ginding Herred, Ringkiøbing Amt, med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner af hvilke de tvende første afholdes paa Hierm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe og den tredie i Gaarden selv saaledes: 1ste Auction Fredagen den 3die Junii ) hver Dags For 17de f. M.) middag Kl. 11 2den og 3die Mandagen d. 4de Julii formiddag Kl. 9. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette betiendtgiøres herved overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 15 April 1836. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Kongelig. allernaadigst privilegeret. Ride. Viis. AdresseAvis, mit som forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. No. 36. Tirsdagen den 3die Mai. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Moniteuren glæder sig ved at kunne meddele Nyheder som ville være velkomne for alle Fredens Venner. National derimod mener, at Moniteuren sætter mere Priis paa sine Nyheder, end de ere værd, og Journal du Commerce anseet Efterretningen om de østerrigske Reductioner for at være aldeles upaalidelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Portugal. De portugisiske Cortes antoge netop i det Øieblik, da Dronningens Gemal ankom, det Forslag, at Høisamme ikke maatte udnævnes til Hærens Overbefalingsmand. Kort efter sluttede Dronningen de ordentlige Cortesmøder, men erklærede, tillige, at Mængden af de endnu ufuldendte Arbeider vilde gjøre det nødvendigt, ufortøvet at sammenkalde de overordentlige Cortes. Alle Ministrene havde forlangt deres Afsked, og Marquien af Valencia, hvem Dronningen havde overdraget at sammensætte et nyt Ministerium, havde henvendt sig til Hertugen af Palmella. Det Vanskeligste var at faae en Finantsminister, da det lod til, at Jngen havde Mod til at befatte sig med det aldeles forstyrrede Pengevæsen. Den 9de April blev Dronningens Formæling, feiret med megen Pragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Frankerig. Journal de Paris trættes med de uafhængige Blade om Sandheden af disses Paastand, at det er Ruslands Jndflydelse paa Regjeringen, der har udvirket Forviisnings Decretet mod de 30 fornemme Polakker, der, som bekjendt, havde dannet en Forening i Paris. En af disse udnævnt Deputation, med General Dwernicki i Spidsen, havde i denne Anledning tilstillet de Deputeredes Kammer en Petition; men, som følge af den korte Frist, der var dem tilstaaet, vilde de blive nødte til at forlade Paris, inden Sagen kunde komme paa Bane i Kammeret. - Moniteuren beretter, at Hertugerne af Orleans og Nemours ville allerede i Begyndelsen af denne Maaned reise til Tydskland. Først ville de gaae til Berlin, forat bivaane Foraars=Mynstringen; derefter ville de begive sig til Wien og derfra i Juli vende tilbage til Frankerig. J Berlin, hvor der gjøres Anstalter til at modtage disse høie Gjæster, glæder man sig over dette Beviis paa Tilnærmelse og Fortrolighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Krakau. Efterat den østerrigske Keisers Fødselsdag. d. 19de Aptil var med meget Glands bleven fastligholdt, rykkede de russiske Tropper Dagen efter ud af Staden, for at vende tilbage til Polen. Ogsaa Preusserne have forladt Krakau, og Østerrigerne ere marschetede til Podorze. - D. 15de afgik en Afdeling af de forviste polske Flygtninger fra Triest til Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Tyrkiet. Skjont man endnu ikke havde nogen Vished om, hvorvidt Mehemmed Ali vilde holde sig Sultanens Firman, angaaende Monopolsystemet i i Sprien, efterrettelig: saa syntes det dog at vidne om hans fredelige Sindelag, at han i Marts havde sendt 6 Mill. tyrkiske Piastre, som Tribut, til Constantinopel. Jøvrigt var den tyrkiske Flaade tiltaklet, og en Afdeling var allerede afseilet til Dardanellerne. Det brittiske Gesandtskab stod endnu stedse i levende Underhandling med Portens Ministre. Der var Talle om at oprette en Børs i Constantinopel. Pesten havde igjen begyndt at forurolige Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Amerika. Jfølge de sidste Efterretninger fra New York imodesaae man Enden paa Kampen med Jndianerne. Disse viste Tilbølighed til at underkaste sig, og der var mellem dem og General Gaines sluttet en Overeenskomst, ifølge hvilken Jndianerne skulde trække sig tilbage over Floden Willdokuhischi og der forholde sig rolige, indtil Regjeringens Beslutninger, dem angaaende, vare indhentede. - Texas har erklæret sig for en uafhængig Stat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Indenlandske Efterretninger. Under 30te Marts er udkommet en Forordning om Pengevæsenet paa Jsland. Jfølge samme bliver Sølvmynt herefter almindeligt Betalingsmiddel og almindelig Norm for Pengeberegning paa Jsland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Videre skulle alle Handelspriser fra 1ste Jan. 1837. fastsættes i Sølvmynt, og alle Handelsbøger, Contra bøger og Handelstegninger lyde paa denne Pengesort. Den i Plakaten af 11te Mai 1819 § 4 omhandlede Skillemynt skal indtil videre gielde som Rigsbankpenge Sølvmynt, Skilling for Skilling, saaledes at 1 Rbd. Sølvmynt kan betales med 96 s. dsk. Kour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
(Da Qvartals-Koursen for Tiden er pari, maatte det være ligesaa stemmende med Hs. Majestæts allerhøieste Resolution som med den af Provindsialstænderne ytttede Mening, at ogsaa Seddelgjeld paa Jsland, ved Jndførelsen af Sølvmynt, som eneste gieldende Pengesort, maatte betales med denne Mynt. Det var efter Provindsialstændernes Forslag, som af Rentekammeret og Kancelliet fandtes aldeles hensigtsmæssigt, at der, ved Handelsprisernes Fastsættelse i Sølvmynt istedetfor det mindre bestemte Udtryk: "for Fremtiden" kom til at staae: "fra Nytaar 1837.")
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Det kgl. danske Cancellie har, paa derom indgiven Forespørgsel under 8de f. M. svaret: at de ukomplette Sædegaarde ikke kunne fritages for at præstere Fourage og Pligtarbeide til Skolerne. DD. D. Prindserne Friedrich af Hessen og Christian Friedtich af Holstein Glücksborg ere afreiste fra Kbhvn, igjen til Holsteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-03
Jfølge et til Kbhvn, indløben Privatbrev fra Jtalien anseer man i Rom Thorvaldsens Afreise derfra som nærforestaaende. Han har allerede i flere Maaneder forberet sig dertil. En af hans mest udmærkede Ele veer, Tydskeren Mathal, vil følge med ham til Danmark. (Kbh.)"Lollands Falsters Stiftstidende af 12de d. skrives Følgende fra Nykjøbing: "Det hører til de seneste Dages Couriositeter, at der hos en Restant for et Bidrag af 4 Rbd. 3 Mk. til denne Byes Kirke, blev, efter hans Paaviisning og udtrykkelige Forlangende, gjort Udpantning i Gulvfliserne i hans Kjøkken, forinden der, da disse efter Vurderingen ikke vare tilstrækkelige til Restancens Betaling, skredes til Udpantning i nogle Løsøre-Effecter. Hr. H. Agerbek, Sognepræst til Espe og Vantinge i Fyen, har i "nordisk Kirketidende" meddeelt det Par Ord om de opvakte Bønder i Fyen" hvorved han stadfæster Hr. Mag. Lindbergs livlige og fordeelagtige Skildring af disse Helliges Færd og gudelige Forsamlinger. Flere om dem udspredte Rygter, saasom at det i deres Forsamlinger skulde i Mørke bedrives Utugt, at Man ofte har seet Fanden i Skikkelse af en sort Hund løbe efter de Hellige, og at de i deres Forsamlinger skulle ter sig heel underligt og allesammen hikke, gjendriver Hr. Pastoren som ganske ugrundede. Han fortæller ogsaa en Omvendelseshistorie med en Pige, som havde indfundet sig i Forsamlingen for at more sig over disse kostelige Løier, men forlod den ganske anderledes stemt, og har nu i flere Aar været blandt de Opvakte. Anledningen til Hikke=Rygtet, forklarer han saaledes: Da Opvækkelsen begyndte i Fyen, bleve de Opvakte meget forfulgte (?), hvorover Mange gik i en bestandig Spænding, hvorved de lode sig forlede til at jage efter hæftige, krampagtige Følelser, som hos disse udannede Mennesker undertiden viste sig paa en plump Maade; men saasnart de bleve gjorte opmærksomme paa det Usømmelige deri, ophørte dermed.