Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Saaledes hedder det i Kong Christopher af Bayerns Kjøbenhavnske Birkeret af 1443: "Hvo, som i Staden bliver syg af Spedalskhed, han skal nødes til at begive sig ind i St. Jørgens Hospital, inden den Tid, som hannem af Fogden, Borgermester og Raad bliver forelagt; gjør han det ikke, da maa de føre hannem og hans Gods did paa egen Kost og Tæring. Jmidlertid synes man her i nyere Tider ikke at have været synderlig hjemsøgt af egentlig pestartede Sygdomme, og siden Pesten rasede 1711 i Kjøbenhavn og Helsingøer, har man intet sporet dertil. Dette kan saa meget mindre ansees som en Virkning af egentlige Qvarantaineanstalter, som disse først bleve indrettede 1805. Man synes snarere deraf at kunne slutte, at der hører en egen Disposition i Luften til saadanne Smitters Udbredelse, og at udvidede Gader, rummeligere Huse, større Reenlighed blandt og mere omhyggelighed for de fattige Menneskeclasser, have bidraget meget til Landfarsots Afværgelse; thi skulde der i et heelt Aarhundrede ikke have truffet Leiligheder, især under en livfuld Handel, hvor smittede og befængte Gjenstande kunde have listet sig herind fra Søsiden, Hvor ypperlig og prisværdig en Jndretning Qvarantainen derfor er, bør den dog neppe betragtes som et uoverstigeligt Bolværk mod al Smitte. Ethvert Land har upaatvivleligen Anlæg til visse Smitter, der, under visse Omstændigheder og sammenstødende Aarsager, kunne blive pestattede, uden at indføres fra andre Lande, ligesom de igjen kunne blive indførte, uden just, naar hiin Disposition ikke findes, at blive saa ødelæggende. J Aarene 178889 herskede, som Conferentsraad Callisen beretter, i Kjøbenhavn en heftig smitteende Galdefeber, der kunde sættes ved Siden af den gule Feber, uden at denne berømte Læge har fundet Grund til at antage, at den var kommet fra vore daværende Allieredes Skibe. Var den indtruffen hundrede Aar tidligere, da Lægekonsten endnu stod paa en meget lavere Fod, saa er der ingen Tvivl om, at den vilde udartet til en Pest, der kunde blevet Mage til den 1711, thi den var i saa høi Grad anstikkende, at i de første tre Dage efter dens Udbrud paa Qvæsthuset 6 Chirurger og 16 Opvartningskoner bleve angrebne deraf, og nogle endog dens Offere. At Pesten 1711 tog saa meget Overhaand i Kjøbenhavn, var sikkert en Følge af Medicinalvæsenets slette Forfatning, og overhoved af den ringe Omsorg for den offentlige Sundhedspleie. Et Øjevidne beretter, at de 22,000 Mennesker, Pesten bortrykkede, vare lutter simple Folk, da de Fornemme og Formuende toge ud paa Landet; Flaaden gik i Søen, de hvervede Regimenter gik til Holsteen, og de to sjællandske, leirende sig paa Nørrefælled, holdt Kjøbenhavn indspærret. Lægger man nu hertil, at Collegiiherrerne, der ved kraftige, ikke tilsyneladende, Love, og vise Foranstaltninger skulde sørget for Smitteens Standsning, toge til Jægersborg, og at Facultetet reiste ud paa Landet, overladende de stakkels Syge i ukyndige Lægers Hænder, saa kan man ikke undres over, at Smitten blev saa ødelæggende for Hovedstaden. Pontoppidan antager, at Pestens nærmeste Aarsag, der saa ofte kom igjen, var, foruden den voxende Folkemængde i Kjøbenhavn, en større Mangel paa Middel og Anstalt til Gadernes Reenligholdelse, mod hvilken de anvendte Midler vare utilstrækkelige. "Overalt, siger han, behøver Kjøbenhavn vel saa meget som nogen anden Stad, at føje alle muelige Anstalter til Sundheds Befordring ved Reenlighed, thi dens nedrige Situation gjør Luften i og for sig selv ikke ret sund (see C. Bartholins Dissert, de Are Hafniensi, 1679), særdeles, naar Sommerens Varme af Canaler, Rendestene og Clonker opdrager den Damp, der kan være kjendelig endogsaa for Øjet, langt mere for Næsen." Vist nok ere siden den Tid, Pontoppidan skrev dette, mange Forandringer foregaaede her i Hovedstaden. Ved den store Jldebrand 1795 ere Gaderne blevne meget udvidede, og adskillige offentlige Pladse, som Amagertorv, Gammeltorv blevne større, ogsaa er Reenligheden bleven meget befordret ved gavnlige Politieanordninger, men Hovedaarsagen til Luftens Usundhed, Beliggenheden, er og bliver dog den samme. Er Staden bleven mere udvidet, saa er ogsaa Folkemængden bleven meget større. Slagterier, Garverier, Lysestøberier og saa mange andre luftfordærvende Indretninger, lige indtil Trankogerier, findes endnu i Kjøbenhavn og paa Christianshavn. Om den Kjøbenhavnske Atmosphæres Usundhed overtydes man snart, naar man fra Landet af, hvor man en Tidlang har nydt den frie Luft, træder ind af een af Portene. Det er derfor ene Lægekonstens store Fuldkommenhed i vore Dage, og en større Omsorg for den offentlige Sundhedspleie, der nogenlunde betrygger os mod pestattede Smitters Jndsnigelse fra andre Lande.