Københavns Adresseavis, 1779-09-01
Et af de forunderligste og mindstbegribelige Luftsyn er den med en stor Brusen og Hylen, som en Top sig omdreiende og fremløbende Skyepille eller Skyerør, som i Dannelsen af en omvendt Sukkertop nedlader sig fra Skyerne til Jorden eller Havet, og med sin underste Aabning virker som en Luftpumpe paa de underves forekommende Ting. Gaaer saadant et Skyerør, til hvis Dannelse og Størrelse alle Omstændigheder have været fuldkommen gunstige, nær over Landjorden, saa blive de største Ege= og Bøge Træer af 3 til 4 Foed i Diameter, og selv Stumper deraf, med Rødderne udrevne af Jorden, andre Træer afbrækket og bortført, Bindingsværks Huse blive opløftet og nogle Skridt, derfra igien nedstyrtet, Mennesker og Creature bortført igiennem Luften, og langt derfra, undertiden ubeskadiget, nedsat. Gaaer den over en sandig Egn, saa opsluger den Sandet og udhuler Veyen under sig. J Skovene giør den sig en breed Vey, ved at udrive og nedbrække alle forekommende Træer. Nærmer den sig Vandets Overflad, saa bliver Vandet under Aabningen ophøyet som en Støtte, det bruuser og bevæger sig derunder ligesom det kogte, de større deraf adspredte Deele blive opdreven i Røret, dog i en Høyde af 30 til 50 Foed igien udslenget, men de mindre Draaber, blive optrukken indtil Skyerne; Himlen overtrækker sig da inden føye Tiid med sorte Skyer, og derefter regner det i overmaade store Draaber, saa at nogle have kaldet en saadan Regn, et Skyebrud. Nogle Mølle bække ere deraf paa en kort Tiid gandske bleven udpumper, saa at Møllen har staaet stille, og Floden syntes at være forsvunden. De i Vandet værende Fiske, Frøer og Skruptuser blive tilligemed opdreven, og undertiden paa langt fraliggende Steder igien nedstyrtet. Kommer dette Skyerør Jorden ey saa nær, saa er og Virkningen mindre. Den aftækker ikkun nogle Tag, om river nogle Plankeværker, og afbryder nogle Grene af Træerne. Denne Omstændighed har man uden Tvivl at takke for, at det Skyerør, som den 18de d. M. gik over nogle Huse paa Frederichsborg, ey haver gjort større Stade. Den artigste Virkning, som jeg har seet deraf, var, at den haver opløftet en Baad udaf Graven omkring Tømmerpladsene, og nedsat samme paa Landet. Jeg beklager meget, at ingen af dem jeg haver talt med, have været saa behiertede, nøyagtig at betragte sammes Dannelse, men de have alle skiult sig derfor, hvortil den stærke Regn, hvis Draaber har været saa store som Hasselnøder, og den Meening, at det var en sædvanlig Hvirvelvind, meget har biedraget. Eftet dens Fodspor maae man slutte, at den har taget sin lige Vey imellem Falkondergaarden og Friderichsberg Slot, hen til den yderste Tømmerplads, og saa videre over Søen til Amager. Det vilde være behagelig for Publicum, om de, som have havt Moed og Leylighed, at see dette Skyerørs første Oprindelse, Fremgang og Ende, vilde meddeele en Beretning derom, og angive hvor stor dens underste Ende efter Anseelse haver været, og hvor høyt den gik over Jorden. Dette Luftsyn er (til vores Lykke) saa rart, og dog saa forunderlig i sine Virkninger, at det fortiener al Opmærksomhed af Naturkyndige, naar samme eengang lader sig ske, for at udgrandske Aarsagerne til dets Dannelse og Virkning. Udi physikalske Bøger vilde man forgiæves opsøge samme. Selv Muschenbroek, som dog haver seet en saadan Skyepumpe meget nær, giver ingen Forklaring derom. Jeg haaber altsaa ey at foretage et nangenemt Arbeyde, naar jeg forsøger at anføre af de hidindtil bekiendte Naturens Love, det som nogenledes kan giøre disse sieldsomme Virkninger. begribelige. At Skyerne ey sielden ere forsynede med en elektrisk Dunstkreds, og det fornemmelig ved Tordenveyr, er i vore Tider en fuldkommen bekiendt og afgjort Sag. Denne foraarsager, at Skyerne blive tiltrækkede af Biergenes Toppe, Taarnespirer, høye Træer, og selv af den flade Jord. Ligeledes kan man og undertiden af Skyernes særskildte Gang i Luften overbevise sig om, at i den øvre Luft kan herske en anden Vind, end i den nedre Egn af Luften. Naar nu ved et Tordenveyr eller uden samme, en electrisk Skye ned trækkes til Jorden, saa bliver den af disse to forskiellige Vinde omdreven som en Top. Dens Deele erholde ved Omdreyningen en Flyekraft fra Middelpunkten, og derved bliver Skyen forvandlet til et Rør, hvis Deele i Omkredsen ved den udvortes Vind og den indvortes Flyekraft bliver meere fortykket eller fortættet, end Skyernes Dunster sædvanlig kan være. Naar vi nu tilføye, at Vinden over Skyerne er stærkere, end nær ved Jorden, og at Skyerøret er ligesom en Tragt oventil videre end nedentil, saa bliver ey allene Luften i Røret ud af den øverste Aabning med den øverste Vind bortdreven, men den bliver og med Flyekraften udslenget deraf, følgelig maae Luften i den nederste Deel af Røret følge efter, som igien maae blive erstattet af Luften under den underste Aabning, hvilken i samme Mængde bliver dreven deri, som den indvortes Luft af den øverste Aabning bliver udslenget. Paa denne Maade bliver dette Skyerør forvandlet til en Luftpumpe. Ved at maale den øverste Vinds Hastig hed, af Skyernes eller deres Skyggers Fremgang, haver man funden, at naar Vinden ved Jordens Overflade igiennemløber 24 til 30 Foed i en Sekund, saa er Skyernes Hastighed henimod 60 til 90 Foed. Lados altsaa antage, at Røret oventil er 3 til 4 gange tykkere end nedentil, saa er den øverste Aabning 10 gange større end den nederste (den kan læt være 100 gange større). Naar derfor Luften af Røret ikkun med den halve Hastighed, som den øverste Vind haver, tildeels med Vinden bliver bortdreven, tildeels udslenget, saa kan den læt erholde en Hastighed af 20 til 30 Foed i en Sekund. Naar nu samme skal erstattes igjennem den underste Aabning, saa maae Luften dermed en 10 gange større Hastighed indtrænge sig, for at vedligeholde Ligevægten. Vi have altsaa her en Luftstrøm, som med en Hastighed af 200 til 300 Foed i en Sekund under stor Brusen opsluges af Skyepum, pen. En saadan Luftstrøm virker efter mekaniske Love, med en Kraft af 60 til 130 Pund paa hver Qvadrat fod af Overfladen, som staaer samme imod. Naar man nu betænker, hvor stor en Overflade et Træe med sine Blade, et Huus, eller Taget deraf, og et Plankeværk sætter denne Strøm imod, saa lader det sig begribe, hvorledes den kan udrydde og brække Træerne, opløfte Træehuuse, Tage, Vandet o. s. v. Det ey saavel begribelige derved er, at Dunsterne, hvoraf Skyen bestaaer, formedelst Flyekraften af Middelpunkten og den udvortes dreiende Vind kan udgjøre saa fast et Rør, som til dens saa stærk pumpende Egenskab udkræves. De forskrækkelige Virkninger og Ødeleggelser, som en saadan Skyepumpe 1764 i det Meckenborgiske paa en Vey af 4 Miil inden en Times Tiid har foraarsaget, kan læses i Hr. Pastor Genzmers Beskrivelse, af samme, under Navn af Orkan. Franzoserne kalde samme Trombe i Steden for Trompe, Englænderne Vaterspout, Tydskerne Wasterhose, Hollænderne en Hoos, og Grækerne Prester, Paa Dansk vilde jeg helst kalde samme en Skyepumpe. Nyheder.