Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-08
En Skipper fra Helliggenhafen er med tydske Flag og tydske Papirer ankommen til Bergen, hvor intet af dette respekteredes. (Hpel. Av.)De fra Schleswigholstein udgaaende Skibe faae overleveret af Toldvæsenet et Flag med det schleswig holsteinske Vaaben i rødt Felt. (H. Av.)(Af et Brev af 26. Novbr.) J Aabenraa raser Borgermester Schou mod Alt hvad der er dansk. Han præsiderer i "Burgerverein", der skildres som en sand Jakobinerklub i Fanatisme, om end ikke i Grundsætninger. Dens Medlemmer tage ikke i Betænkning at underskrive de frækkeste Bagvastelser mod unsere Erbeinde" (saaledes benævner han stadigt den danske Nation, naar blot Hr. Schou giver et Vink, for at disse siden kunde afsendes til Frankfurt, forat tjene til Beviis paa de Danskes Slethed. Bager Asmus Lorenzen skal være en af Borgermesterens ivrigste Haandlangere. Alle Danske, som have havt nogen af Byens Bestillinger, ere blevne fjernede derfra, dansksindede Haandværkere faae intet Arbeide, og kan man ikke erstatte dem paa anden Maade, saa indskriver man Folk fra Tydskland. Saaledes har man for nylig forskrevet en Bogbinder fra Berlin, fordi Bogbinder S., der hidtil havde havt Magistratens Arbeide, blev mistænkt for Danskhed. Alligevel have de Danske ikke aldeles opgivet Modet: en Petition (rimeligviis en af de fra Als omsendte Protester) om at man under ingen Betingelse vild skilles fra Danmark, har cirkuleret og imod Forventning erholdt henved 400 Underskrifter. Den 27, agtede man over Als at sende den til Kbhvn. Sagen er naturligviis dreven med den største Hemmelighed, og Brevskriveren synes allerede forud ret at gotte sig over det Skrig, der Entrustung, der vil opløftes over det ganske Schleswig=Holstein, naar man erfarer, at noget saa Skrækeligt har kunne tildrage sig i den gode tydske Stad Apenrade. (F. Av.)J Augsburger Allg. Zeitung læses en ret mærkelig Artikel fra Slesvig=Holsten, hvori, blandt andet, forekommer følgende: "Jøvrigt maa jeg tilstaae, at her ingen mere alvorligt bekymrer sig om offentlige Anliggender. Man har den Følelse, at vor Skjæbne, efter de stedfundne Begivenheder og efter Rigsdiplomatiets Opførsel i vore Stænderforsamlinger, nu ikke meere skal afgjøres af os. Vore Tropper ere imidlertid godt rustede, og man arbeider ivrigt i Krigsdepartementet. Efterat Rigsministeriet ikke har gjort det mindste, og endnu i dette Øieblik slet intet gjør, har man naturligviis maattet overlade alt til Preussen General Bonin er høistkommanderende, og alle Batailloner ere fulde af preussiske Landeværnsofficerer, mod hvilke vore Troppers Stemning ingenlunde en meget venlig. Der er offentligt gjort opmærksom paa, at General Bonin kun bærer den preussiske Kokarde. Hvilken riig Mark havde det ikke været for et tydsk Krigsministerium, som havde været sin Opgave voxen. - - - Mange ere af den Mening, at de danske Finanser ere altfor udtømte, til at der kan begyndes paa en ny Krig. Jeg maa her berig lige en farlig Fordom. Kaster man et eneste Bli paa Koursen, saa viser sig strax, at de danske 5 pCt. holde sig høit i de 80, de 3 pCts i de 60, altsaa næsten ligesaa godt som Prioritets-Aktierne i de nordtydske Jernbaner, der hører til de sikkreste Papirer i Verden. Naar det er saa, da kan Danmark ikke være uden Hjælpekilder, da kan det ikke være uden Kredit J Sandhed, Beregningen er simpel. Den fælleds danske og slesvigske Statsgjæld beløber sig efter Afdrag af Aktiverne til omtrent 110 Mill. Rbd. Dette er tilsyneladende enormt for 2 1/2 Mill. Jndvaanere. Men Sundtolden hefter for 50 Mill Rbd., og disse paa den anviste Millioner holde den langt mere opreist end Alverdens folkeretlige Grunde. Der bliver nu 60 Mill. tilbage, hvoraf Danmark beregner for sig 2/3 og Hertugdømmerne 3. Derved er en Kredit nu meget vel tænkelig, saa meget mere som man kun behøver at pantsætte de vestindiske Øer, for at kon solidere et nyt Laan, og saaledes forklares da ogsaa bine danske Statspapirers Kours. Man skuffe sig derfor ikke. Midler har Danmark nok, det kommer kun an paa, om det vil anvende dem. Og saa kommer det attet an paa, hvad Centralmagten vil gjøre. Gud hjælpe os videre. – Dette er den øieblikkelige Stilling af vore Forhold.