Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-08-15
agen den 15 Augus. J. J. C. C. D. C. Forts. sen af den nye forbedrede Fundation for de 2de ved Kiøbenhavns Universitet værende Kongelige. Stiftelser, Communitetet og Regentzen. (See Nr. 30, 31, 32. 48. Skulde det hende sig, at der iblandt de Alumossom kun have 2 Aar tilbage, fleere erklære sig til en Videnskab, end der efter det fastsatte Antal er Plads til ved Bordene, saa overlades det til det Theologiske Facultet at fordeele disse overskydende, hvor best skee kan, indtil der ved det rette Bord kan blive Plads for dem. 49. J øvrigt ville Vi, at ligesom Antallet og Ordenen ved Bordene paa Communitetet bliver herefter som hidindtil, nemlig de Nye ankomne sættes strax ved de Borde, hvor Pladser ere ledige, og Rangen af Bordene rettes efter Videnskabernes Rang i Spho 9, saa skal Alumnorum Anciennite saavel ved de Borde, hvor de førstkomme, som ved de Borde, hvorhen de siden forflyttes, rettes efter deres Antrædelses Tid paa Klosteret. 50. I det sidste halve Aar af de 5, som Alumni ere paa Communitetet, skulle de disputere, som de, der da vide, hvorom de grundigen og værdigen kan tvivle; og naar de ere komne saavidt, at de paa denne Slags Øvelse kan begynde, foreslaae Decani maanedlig Materierne for Provsten, som da dømmer derom og biefalder dem, da siden To skifteviis hver Løverdag under Decano imodsige og forsvare. 51. Foruden de her ovenmeldte ugentlige Disputere=Øvelser, skal enhver Alumnus i den sidste Maaned, han er paa Klosteret, og førend han gaaer ud derfra, forfatte en Dissertation og forsvare den publice paa Regentzen, af hvilke Dissertationer de beste siden efter besørges trykkede. Hvormed al videre Disputats paa Klosteret skal være afskaffet. 52. End ville Vi, at, i al den Tid Alumni have disse Stipendig, skal de fortfare at dyrke Philosophien, og hveranden Maaned enhver ved sit Bord paa en af Theologis Inspectoribus bestemt Dag, da ingen anden Øvelse skal være, give Prøve paa, at de opfylde denne Vores Hensigt. De skulle derfore læse i den foreskrevne Orden følgende Bøger. A) I Henseende til Logiken og alle Methaphysikens Deele. Just. Christ. Hennings kritisch historisches Lehr=Buch dertheoretischen Philosophie. Eller Joh. Georg. Henr. Feders Logik und MethaphysikEller Ernst Platners philosophische Aphorismen nedst einige Anleitungen zur philosophischen Geschichte, Eller Joh. Aug. Ernesti initia doctrinæ solidioris. Eller B. Riisbrighs Prænotiones philosophicæ. B) I Henseende til de vigtigste enkelte Deele af Methaphysiken. a) J Pychologien. Just. Christ. Hennings Geschichte von den Seelen der Menschen und Thiere pragmatisch entworfen. b) I Theologia naturali: Herm. Sam. Reimari vornemste Wahrheiten der naturlichen Religion. Eller Ove Guldbergs naturlige Theologie. Eller Jansons Theologianaturalis, hvoraf en Deel allerede er udgiven. c) J Historia philosor hica : Jacob Bruckeri Institutiones historie philos usui acad juventutis afornatæ. Ant. Frid. Bülchings Grundriz einer Geschichte der Philosophie und einiger michtigen Lehrsatze der selven. 53. Og da Vanu saaledes vente Os den Græde af denne Indretnings gode Jværksættelse, at ser her unge Mennesker, opvoxe, som kunde tiene i Staten, Kirken. Skolerne; Saa have og beskopperne, naar de have Mangel paa Hørere, at forespørge sig ved Faculteter. Ligesom og Vor andre Undersaattere, som behøve Lærere til deres Børn, her kunde søge dem, naar de derom enten til Præpositum eller Decanoshenvende sig. 54. For end videre at gjøre efter Voxes Allernaadigste Hensigt denne Stiftelses Nytte saa almindelig, som mueligt, ved at give endog saadanne unge Mennesker, som ere formuende nok til uden Hielp her ved Universitetet at fortsætte deres Studeringer, Leilighed til at tale og øve sig offentlig med en anstændig Friehed, og at skaffe disses Forældre Sikkerhed for deres Opførsel; Saa ville Vi Allernaadigst, at der, foruden de Alumni, som nyde Stipendig, maa ved hvert Bord, endnu 4 andre Studentere antages til samme Øvelser, under samme Opsyn og samme Ansvar for Decano, imod at derfore til denne betales aarlig ikke under 10 Rdlr. og ikke over 20 Rdlr., et hvert halv Aar forud, og til Provsten ved Jndtrædelsen en Kiendelse efter Sædvane og Vedkommendes Leilighed; hvorover der ogsaa de offentlige Tidender, paa det at Forældre kan vide, hvem de i saa Fald kan vende sig til, skal, saasnart saadanne Vacancer forefalde, under Provstens Haand navngives de Decani, som have Pladser ved deres Borde for slige unge Mennesker, hvilken Publication Tidendernes Udgivere have, saasnart Provsten det forlanger, strax paa et beqvemt Sted, dog ikke iblandt Avertissements, 3de Post=Dage efter hinanden i Aviserne at indføre og det gratis. 55. Naar een eller fleere saadanne Alumni extraordinarii. begynde Øvelserne paa Communitetet, antegnes deres Antrædelse paa lige Maade og under de samme Omstændigheder, som ordinariorum, da de samme Pligter, som paaligge disse, ogsaa ere de Førstes, hvorfore der og over dem i Protocollen antegnes Censur ligesom over Ordinarios. 56. Da Vi baade Selv ville, at de her befalede Øvelser, uafbrudte og med første Fliid bestandig skal fortsættes: Vi og formode, at den studerende Ungdom ved disse Kongelige Stiftelser ere i Opdragelse og Tænkemaade komme saa vidt, at de selv ikke ønske sig andre end de tienlige Ferier: Saa bliver herved de hidindtil værende saa kaldede Michaels, Dionysin, Mortens Dags og Fastelavns Ferier aldeles afskaffede, i hvis Sted der, foruden den forhen sædvanlige Augusti Maaned, ferieres tillige heele September Maaned, saa at Øvelserne begynde den 1ste October og vedblive til den sidste Julii. Juule og Paaske Ferierne vare hver i 14 Dage og Pintse=Ferierne i 8. Men foruden disse tillades ingen Ferier, uden paa de Dage, naar Exammen Theologicum holdes, eller en stor Solennitet paa Universitetet indfalder, da Øvelserne ligeledes ophøre. 57. Af foranførste Grunde maa det heller ikke være Alumnis tilladt, uden gyldige Aarsager og deres Foresattes Samtykke, at reise bort; indfalde Omstændigheder, som udfordre, at en Alumus paa en 4 Dages Tiid maa være fraværende, bør han dertil have Inspectoris Theologi Tilladelse, men til en Reise eller Fraværelse paa kortere Tid kan Provstens Jndvilgning være nyk. Skulle ellers nogen Alumus af vigtige Aarsager nødsages til en længere Reise, da bør han søge Tilladelse hos det heele Facultet, som kan tillade ham at udeblive i Danmark i det høieste i 6 Uger og i Norge i 12 Uger. 58. Ligesom det allerede er fastsat, at ikke en eneste Dags Forsømmelse af disse Øvelser maa taales, saa befale Vi herved og alvorligen paalægge alle Vedkommende paa det nøieste at paasee, at alle Alumt, saavel Ordinarii, som Extraordinarii (de i C. 21 under Lit. b, de, f ommeldte Privilegerede allene undtagne) hver Dag møde til rette Tid paa Klosteret. Første Gang de uden gyldig Aarsag forsømme, bøde de 2 Mk.; anden Gang 1 Rdlr. Tredie Gang 2 Rdlr., og Fierde Gang udelukkes de uden mindste Jndvending. Skeer det og, at nogen ved eller under Øvelserne viser en uanstændig Opførsel, det være sig, enten ved at yttre Ubeskedenhed imod Decanum i at fremsætte sine Tvivl, eller paa anden Maade, straffes og al Forseelse herimod, som for Forsømmelse, De i begge Tilfælde faldende Mulcter skal, for saa vidt deralikke efter Sædvane til andet Brug er bestemt, anvendes til den i Sphis 44 og 45 omtalte Bogsamling paa Regentzen. 59. Til ydermere Forviisning om, at Øvelserne paa den af Os her foreskrevne Maade nøie holdes og fortsættes, ville Vi, at der skal være en bestandig Commission, som altid skal bestaae af biskoppen over Siellands Stift, af Vores Stats= og Geheime=Cabinets=Secretair, af en af de Tilforordnede Lemmer i Vores Danske Cancellie=Collegio, af een af Professores Consistoriales, uden for det Theologiske Facultet, at tvende Professores i det Theologiske Facultet og endelig af Oeconomo Communitatis & Collegii Regii, følgelig for nærværende Tiid af Os Elskelige, biskop Hr. Lonve Hansor, Vores Stats= og Geheime CabinetsSecretair Ovr curper, Conferentzraad og Professor Persk Koron Aucter, Etats=Raad Hans Boxen, Doctor, og Professor Theologi Hr. Nicolar Eomor Balsk, Doctor og Professor Theologi Hr. Hrcrog Fridict, Jansov og Justitz=Raad Kavn Horgraatag, som alle paa det nøieste skal have Jndseende med, at foranførte Vores Villie om Øvelserne i et og alt opfyldes; Til hvilken Ende Tre af ommeldte Commissarier, som ere uden for det Theologiske Facultet, tillige med de tvende Professores Theologiæ, som nu ere, eller herefter beskikkes til Commissionens Medlemmer, skulle en Gang hver Maaned paa en Dag, hvorom de blive cenige, komme i Øvelsens Tid paa Klosteret, anhøre et lidet Øvelserne, eftersee Protocollerne og deri tegne deres Vidimus. Og, naar, formedelst nogen af denne Commissions Lemmers Afgang, en anden behøves udnævnt, haver Commissionen, strax at giøre Os Forestilling om den ledige Pladses Besættelse. 60, Skulle noget saa betydeligt i Henseende til Øvelserne forefalde, hvorom Vores Allernaadigste Resolution endnu behøvedes, har bemeldte Commission derom til Os med sin allerunderdanigste Forestilling at indkomme. Saa skal og denne Commission under deres Hænder udgive allene til dem, som med Berømmelse have fuldført deres Tid paa Klosteret, (det være sig enten Cadinarii eller Extraordinarii) et Vidnesbyrd, hvilket Vi Allernaadigst ville til Vedkommendes Befordring lade gielde som en kraftig Bevæg=Grund for Os. 61. Da det forhen er fastsat, at saavel Decani, som alle de, der ere Klum paa Communitetet, tillige skulle, saavidt skee kan og Leiligheden det tillader, have Plads eller frie Værelser paa Regentzen; saa ville Vi Allernaadigst, at der Tiid efter anden, og saasnart Communitetets Omstændigheder, det taale, ved eller paa Regentzen bygges saa mange Værelser, som til denne Vores Villies Opfyldelse behøves. 62. Ligesom det er det Theologiske Facultet og Provsten, som antage Alumni til Communttetet, saa er det ogsaa disse, der efter de samme Regler indlegge Alumni paa Regentzen, allene, at herved iagttages, at Alumni saaledes placeres, at de, som paa Communitetet sidde ved et Bord og under en og samme Decano, komme til at logere tet ved eller omkring denne deres Tilsynsmand, paa det at han, som her skal have den nøieste Opsigt baade med deres Studeringer og Forhold i Sæder, kan være dem desto nærmere og baade med mindre Møie og større Vished lagttage denne vigtige Post af sit Embede. 63. Da saavel alle Communitetets Bygninger i Almindelighed, som Regenzen i Særdeleshed, tillige med alle de Personer, som sammesteds ere eller boe, skal beholde alle de dem for Indgvarteering, Skatter eller andet forundte Friheder, være sig personelle eller reelle, som baade den første Stifter i sin Fundats, saa og de efterfølgende Konger, dem have benaadet med, og de paa nærværende Tiid nyde; Saa ville Vi ogsaa have Allumi paa Regenzen handthævede i den Rettighed at bære Liig, og derfore herved derom saadan Anordning giøre, som følger: 64. Studenterne i Collegio Regio eller den saa kaldede Regentz, skal ene og allene paa samme Maade herefter, som hidindtil, være berettigede til at bortbære de Liig, som falde iblandt Geistlige og Verdslige samt Borgerskabet her i Vores Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn; dog dersom nogen kan formaae saa mange af deres Naboer eller Venner, som behøves til det at giøre, foruden nogen Slags Betaling eller Tractemment, skal det ikke være dennem formeent; men hvad Laugene eller Societeterne angaaer, da, i Fald nogle af disse skulle selv ville bortbære deres afdøde Laugs=Brødre, eller Hustruer, Børn, Svenne eller Drenge, skal saadanne Lau eller Societeter være pligtige til derfor aarlig at erlegge en efter deres Størrelse og Tilstand af Magistraten lignet og fastsat Kiendelse til Regentzens Studentere, hvilken Kiendelse Magistraten af ethvert Lang eller Societet, ligesom hidindtil et skeet, har at besørge indsamlet, og til Provsten ved Commonitetet leveret, for videre at uddeles. Med de Liig, som begraves paa Assistents Kirke Gaardene, forholdes ogsaa herre, ter, som hidindtil, nemlig Studenterne skulle allene udbære Liiget af Huset, hvor det staaer, og sætte det paa Vognen uden at de skal være pligtige til at følge ud med samme uden Porten, siden andre Personer ere anordnede til at tage Liigene af Vognene og nedsætte dem i Graven. 65. I Henseende til Liigbæren skal dette Collegium have en Formand, som af Rector og Professores ved Universitetet, dertil beskikkes, og skal være en findig, aldrende og paalidelig Student uden for Regentzen. Denne skal bestille og tilsige de andre, naar noget Liig forefalder at henbære, samt underrette Bedemændene om hans Logis eller Boepæl, at de kan vide at finde ham, naar Liigbæren hos hannem skal bestilles. 66. Men paa det at Øvelserne paa Klosteret ikke ved Liige nes Bortførsel skal hindres, saa, naar nogen til denne Forretning skulde bruges paa den Dag han har Partes paa Klosteret, skal en anden næst efter ham for Touren staaende i hans Sted den Dag bære Liig; hvorimod den første ved forefaldende Leilighed igien skal forrette saadant for denne, alt efter Decanorum treffende Anordning og Overlæg med Studenternes Formand, saaledes at ingen Uorden derved indløber. 67. Hvad Studenterne for denne deres Umage gives, skal være dem uformeent at tage, men fattige Folkes Leilighed skal de herudi ansee, og ei fleere trænge sig til at bære, end Liigets Sværhed og Gangens Længde udfordrer. Hvor saadan Fattigdom findes efter den Afdøde, at der ikke kan betales Jord, skal de giøre det for intet og af Christen=Kierlighed, og hvor Liigene til Kirkenages, holde de sig Forordningen af 7 Nov. 1682 i dette Stykke efterrettelig. 68. Ligesom Studenterne skal skiftes til, eftersom de i Kammerne ere indlagde, at bære Liig, saaledes, at de som have baaret en Gang, ei maa bære anden Gang, førend det er gaaet om, og det igien dennem tilkommer, og de paa den Maade alle være lige deelagtige i den dermed havende Umage; saa skal og alt, hvad der af Liigbæren og Aaret indkommer, deeles lige imellem dem alle, og enhvers Fordeel ikke herefter, som hidindtil, beroe paa en Slumpelykke, eller i hvis Lod et eller andet Liig kan falde, men paa hvad der for dem alle indkommer; til hvilken Ende Formanden af Vedkommende ved ethvert Liid imodtager hvad der gives, og samme i en dertil holdende Bog annoterer, som derefter dette til Provsten strax leverer, som derfor i Bogen qviterer, og siden deeler det indkomne maanedlig lige imellem alle Collegii Alumnes. 69. Ved denne Forretning bør Studenterne altid bruge, sorte Klæder og lange Kapper, og i øvrigt stedse være reenlige og anstændig klædte, ligesom og deres Opførsel være sædelig og skikkelig. Al Uorden og Forseelse, som herimod begaaes, melder Formanden for Provsten, som derefter for første Gang mulcterer den eller de Skyldige paa 3 Mk., anden Gang paa 1 Rdlr., tredie Gang paa 2 Rdlr., og fierde Gang udelukkes han aldele og for bestandig fra Regentzen, og disse Mulcter skal være aldeles henfaldne til det i C. 44 og 45 ommeldte Bibliothek. For Resten skal den yngste Professor Juris Consistorialis være den, som tillige med Politie Mesteren har at afgiøre andre ved Liigbæren faldende Olsputer. 70. Alumni bør flittigen saavel Søndage, som andre Hellige og Bede=Dage, søge Kirken, og der med Andagt høre Guds Ord; ligesom ikke heller Lovsangen paa Regenzen Morgen og Aften maa forsømmes, men enhver Decanus med sine Alumnis der altid være tilstede, hvormed Provsten skal have den nøieste Opsigt, og de Forsømmelige derfor ansees efter hvad hidindtil brugeligt har været.