JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-02-28
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 19de Februar 1844. Nr. 10 – Ldsoprykt. Juul som Actor, ctr. Skrædder svend Christen Madsen og Maren Andersdatter, Huusmand Jens Pedersens Hustrue (Ldsoprykt. Nyboe), tiltalte for at have overtraadt Thisted Amts Decret af 23de Decbr. 1842. hvorved det i Henhold til Lovens 613–3 og Pl. 12te Juni 1827 blev dem paalagt at entholde sig fra hinanden og Christen Madsen at forlade Hvidberg Sogn inden 14 Dage efter Decretets Forkyndelse, og ved Hassing og Refs Herreders Extraret dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød Chr. Madsen i 3 Ga. 5 Dage og Maren Andersdatter i 5 Dage – Dom: "Herredsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden for hver afde Tiltalte bestemmes til 4 Dage.
Viborger Samler, 1844-02-28
Nr. 18. – Ldsoprykt. Jespersen som Actor, ctr. Arrestanten, Gromd. Anders Nielsen, (Ldsoprykt, Cancellir. Møller), tiltalt for Jndbrudstyverie, og ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret dømt til at hensættes til Fæstningsarbeide i 7 Aar. - Dom : "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1844-02-28
Nr. 30. - Ldsoprykt. Bastrup som Actor, ctr. Arrestanten Jørgen Christian Nielsen og Arrestantinden Frederikke Hansdatter, (Ldsoprykt. Juul) tiltalte Førstnævnte for Tyverie, eller i alt Fald for Overtrædelse af de Betingelser, under hvilke Friheden fra Straffeanstalten er ham skienket, og Sidstnævnte for Hælerie. Ved Hjerm og Ginding Herreders Extraret ere Arrestanten og Arrestantinden - der begge ved kgl. Resolution ere benaadede, Førstnævnte for det ham idømte Fæstningsarbeide paa Kongens Naade, og Sidstnævnte for Tugthuusarbeide paa Livstid, under Betingelse af, at de igjen skulde indsættes i de respective Straffeanstalter paa Livstid, naar de begik nogen Forbrydelse der ikke medførte større Straf - dømte til at behandles, Arrestanten overeensstemmende med den allerhøieste Resolution af 18de Juni 1842 og Arrestantinden overeensstemmende med den allerhøieste Resolution af 18de Juni 1841. – Dom: "Arrestantinden Frederikke Hansdatter, bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør Underretsdommen tøvrigt, forsaavidt den er paaanket, ved Magt at stande."
Viborger Samler, 1844-02-28
Nr. 40. - Ldsoprykt. Juul som Actor, ctr. Arrestantinden Sidsel Marie Jensdatter Vittrup, (Ldsoprykt. Nyboe), tiltalt for Tyverie, og ved Hassing og Refs Herreders Extraret dømt til at hensættes til Straffearbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 4 Aar. - Dom: "Arrestantinden, Sidsel Marie Jensdatter Vittrup, bør for Actors videre Tiltale, i denne Sag fri at være.
Viborger Samler, 1844-02-28
- Kammerjunker C. J. Arenstorff til Dron Nr. 7335. ninggaard i Ldsovrpkt. Jespersen), ctr. Kammeradvocaten paa den kgl. Statsgjeldsdirections Vegne (Ldsoprykt. Nyboe).¬
Viborger Samler, 1844-02-28
(Hoved-Citanten, Kmjunker C. J. Arenstorf, paaanker under denne Sag en inden Dronninglund Herreds Ret den 1ste Juni f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Contracitanten, Kammeradvocaten paa den kalStatsgieldsdirections Vegne, til Betaling af 1800 Rbd. 1 S. med Renter, hvilke udgjøre Restbeløbet af den Deel af Kjøbesummen for Hovedgaarden Dronninggaard med Tilhørende, der contant skulde tilsvares; men i hvilken Summa Hovedcitanten ved et for Underretten anlagt Contrasøgsmaal har fordret at der skulde liqvideres 1650 Rbd. med Renter, som Erstatning for 60 Meierikøer, der manglede i den Besætning, der skulde have fulgt med den nævnte Gaard.) Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Hovedcitanten bør for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være, derimod bør Sidstnævnte, Kmiunker C. J. Arenstorff til den kgl. Direction for Statsgielden og den synkende Fond betale 1800 Rbd. S. med Renter fra 24de Marts 1840 indtil Betaling skeer, saa bør han og betale denne Sags Procesomkostninger skadesløst, hvorunder Salair til Kammeradvocatens Fuldmægtig 30 Rbd. S. Det Jdømte at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger ophæves. Ligeledes ophæves Processens Omkostninger for Overretten. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Nr. 311. - Mægler A. Thomsen i Aarhuus (Ldsoprykt, Cancellieraad Møller, ctr. Kjøbmand Jens Stilling og Exam. jur. Alstrup (Ldsovrpkt. Jespersen).
Viborger Samler, 1844-02-28
Under nærværende Sag paaanker Citanten Mægler A. Thomsen, en den 6te Juli f. A. afsagt Kiendelse under en efter hans Reqvisition paabegyndt Fogedforretning, hvorved Citanten, som Transporthaver af en Høiesteretsdom af 2den Febr. d. A., har fordret Udlæg for 345 Rbd. S., hvilken Summa de Jndstævnte ved bemeldte Høiesteretsdom vare tilfundne at betale Komd. D. D. Steenfeldt i Randers.) Ved den nævnte Kiendelse er saaledes eragtet: "Den af Mægler Thomsen, i Følge Transport af 10de Februar d. A.
Viborger Samler, 1844-02-28
fra Kjøbmand D. D. Steenfeldt paa dennes, efter Høiesteretsdom af 2den Februar d. A. hos Kjøbmand J. Stilling og Exam. juris Alstrup tilkiendte 345 Rbd., reqvirerede Udlægsforretning kan ikke nyde Fremme; men Kjøbmand J. Stilling bør være fortrinlig berettiget til at kunne compensere fornævnte Sum i hans Tilgodehavende hos D. D. Steenfeldt, naar dette ved Høiesteretsdom bliver bestemt." Dom: "Den omhandlede Udlægsforretning bør nyde Fremme. Proressens Omkostninger for Overretten ophæves. Nr. 320. – Arenstorff m. fl. (Ldsorpkt. Quistgaard) contra Madame Alberti paa Rotterdam m. fl. (Ldsorpt. Jespersen. (Under denne Sag paaanke Arenstorff med flere Brugere. af ufrit Hartkorn i Leyring Sogn en ved Lysgaard og Hids Herreders Ret af Procurator Hammershøi som Sættedommer den 18de August f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod dem og Flere af de Jndstævnte, Bru gerne af Levring Sogns frie Hartkorn, betræffende Liigningen af Sognets Skolebidrag.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "De indstævnte Eiere eller Besiddere af det ufrie Hartkorn i Levring Sogn, nemlig v. Arenstorff, Laurs Jensen, Pape, Jens Jørgensen, Niels Hvam, Strømpehandler Petersen, Niels Jacobsen, Søren Hartvigsen, Jens Andersen, Christen Andersen eller nu hans Svigersøn Christen Christensen Trædholt, Jens Sørensen, Daniel Pedersen, Jens Dideriksen, Rasmus Østergaard, Christen Søndergaard, Laurs Voier, Jacob Kjær eller den nuværende Eier Peder Jensen Eriksen, Anders Kjellerup, Niels Jversens Enke, Jens Nielsen, Jacob Moustsen, Andreas Fieltad, Anders Nielsen, Jens Pedersen, Niels Vandets Enke, Jesper Dyhr, Niels Dyhr, Hans Christensen, Peder Kragsgaard, Søren Olesen, Jens Larsen, Mogens Ophr, Niels Mikkelsen og Niels Dyhrberg af Levring, Niels Broberg af Trædholt, Kirke fanger Petersen, Peter Møller, Frants Skovborg, Peder Christian Pedersen, Søren Madsen, Jens Pedersen, Jens Rasmussen, Anders Christensen eller Pedersen eller Mikkel Keller, Jacob Nielsen, Mathias Otto, Christen Jensen Smed, Peder Jensen, Anders Poulsen og Thor Gregersen af Midstrup, Erik Jensen, Niels Nielsen Astrup, Jens Overgaard, Laurs Andersen, Thomas Andersen og Niels Just af Hindberg, Kield Mogensen eller nu Frants Skovborg, Thomas Sørensen, Anders Andersen, Laurs Pedersen og Christen Jensen af Døssing, Søren Andersen Skinderholm af Pinneverg, Niels Kragsgaard af Bukkrog, Justitsraad Holm og Strømpehandler M. Dalsgaard af Dalsgaard, Knud Hansens Enke eller nuværende Eier Thomas Hans Knudsen og Jacob Sørensen af Elsborg, samt Proprietair van Deurs til Palstrup bør være pligtige til Enhver i sit Forhold til sit ufrie Hartkorn af Leyring Sogn fremdeles som hidtil, forlod til Skolevæsenet i Levring aarligen at udrede 3 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg og 12 Rbd. Sølv. Saa bør de og enhver for sig til Citanterne Madame Alberti, Kotzebue, M. Bech, Thomas Riis, Jacob Nielsen, Laust Johnsen, A. Jensen Bech, Mads Poulsen, Søren Jensen, Christian Nielsen, Nees og Niels Vestergaard at udrede dette Søgs maals Omkostninger i det Hele med 20 Rbd. Sølv; disse at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1844-02-28
Dom: "Herredstingsdommen bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betale Citanterne til de Jndstævnte med 30 Rbd. S. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."(Forlangt indrykket.)
Viborger Samler, 1844-02-28
En Hr. N. har paataget sig det Hverv at tage til Gjenmæle mod mine Bemærkninger i Anledning af Communalbestyrelsens Beslutning betræffendes Jagten paa Byens Jorder. Jeg har været forhindret i for nu at lade høre fra mig, og derfor er ogsaa en Hr. – kommen mig i Forkjøbet. Bemeldte Hr. N. troer i mig at finde en Jagtelsker; han formener derhos at jeg havde handlet baade rigtigst og meest passende, om jeg directe havde henvendt mig til Communalbestyrelsen med mine Bemærkninger; han fortæller at Man ei bør fortrædige Andre uden særdeles Nødvendighed osv. osv. Men ligesom Hr. N feiler svarligen naar han yttrer den Tro, at jeg skulde være en Jagtelsker – det være ham forsikkret, at jeg, for at bruge Hr. - Ord, aldrig har ladet en Bøsse eller skudt en Hare – saaledes kunde hans Raad, Veiledning eller Belæring om, hvorledes jeg burde have gaaet frem og hvorledes jeg ikke burde have gaaet frem imod Communalbestyrelsen, gjerne været sparet; Hr. - har meget rigtig bemærket, at Jagtvæsnet er en offentlig Sag, saa at Communalbestyrelsen maa finde sig i den offentlige Critik. Dernæst til selve Sagen.
Viborger Samler, 1844-02-28
Med mit første Jnserat havde jeg i Særdeleshed til Hensigt at gjøre opmærksom paa, at Communalbestyrelsen formeentligt ikke var berettiget til at disponere over Jagten paa Byens ikke udskiftede Heder, eller kunde tage Beslutning om dennes Bortforpagtning; det var dette jeg især udhævede, medens jeg dog ogsaa med Hensyn til Bestemmelsen betræffende Jagten paa Byens udskiftede Jorder i Korthed udtalte mig, fordi jeg virkelig antager at denne er mindre hensigtsmæssig, ikke fordi det personligt interesserede mig at Jagten blev bortforpagtet.
Viborger Samler, 1844-02-28
Hvad nu det Første angaaer, d. c. Beslutningen om Bortforpagtning af Jagten paa Byens ikke udskiftede Heder, da indrømmer Hr. N, at de af mig paaberaabte Bestemmelser i Fr. 20de Mai 1840 § 3 og 11 existere, hvilket ei heller vel kan modsiges, men han mener dog, at Jagtret ten tilhører Communen, da ingen Uvedkommende har Deel i Byens Heder og da Communen saaledes er Eneeier. Denne Argumentation er mindre heldig, men det er dog rimeligviis den samme som Communalbestyrelsen har brugt, hvis denne vel at Mærke har araumenteret enten i den ene eller den anden Retning, noget Man dog maa antage, eftersom det maa have Præsumtioner imod sig, at Communalbestyrelsens juridiske Medlemmer ikke skulde have kjendt vor Jagtlovgivnings Bestemmelser. Jeg maa bede Hr. N. gjennemlæse Fr. 20de Mai 1840 lidt nøiere; han vil da finde at Lovgiveren taler om ikke udskiftede Jorder paa Landet og om ikke udskiftede Kjøbstadjorder; han vil see, at der skjelnes imellem disse, og han vil bemærke, at Lovgiveren er ved ikkeudskiftede Kjøbstadjorder forstaaer Jorder, som deels tilhøre en Commune og deels tilhøre Landboere, hvilket selve Udtrykket Kjøbstadjorder, ogsaa noksom viser. – Jorder, som ikke ere en Communes udelukkende Eiendom, ere ikke Kjøbstadjorder, men det er dog dette Hr. N. vil, hvor indlysende det Modsatte end er. – Undskiftede Kjøbstadjorder ere kort sagt, saadanne, som ligge i Fællig, som tilhøre hele Communen og ikke enkelte Jndvaanere. – Saameget om Hr. Nis maadelige Argument for Communens Ret til Jagten paa Byens ikke udskiftede Heder. Dersom Communalbestyrelsen ikke har noget bedre Argument og dersom den ikke har nogen anden Hjemmel til Jagten, kan og vil den vist neppe bortforpagte samme.
Viborger Samler, 1844-02-28
Om Jagten paa de udskiftede Jorder har Hr. – udtalt sig temmelig udførligt, og jeg skal derfor ikke sige Mere om dette Punkt, kun skal jeg bemærke, at jeg vel i det Væsentlige, men dog ikke i det Hele, kan tiltræde de af Hr. udtalte Anskuelser. Dette være nok for Dennesinde.
Viborger Samler, 1844-02-28
AVERTISSEMENTS. Vanille-Chocolade a 2 Mk. 12 s. Pd., Kryder dito a 2 Mk. 6 s. Pd., sælges hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1844-02-28
En Beboelsesleilighed kan til 1ste Mai erholdes hos Procurator Juul, bestaaende af Stue, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer m.v. Auction.
Viborger Samler, 1844-02-28
Efter Begjæring af vedkommende Forligs- og Udlægshaver bliver Tirsdagen den 26de Marts, 9de og 23de April d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction over Eskjær hollandske Veirmølle, beliggende i Grinderslev Sogn, Salling Herred, Viborg Amt, der staaer for Mølleskylds Hartkorn 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., med sammes iværende og tilhørende Jnventarium, samt det ved Møllen beliggende Vaaningshuus af 15 Fag. Møllen med Bygninger er brandforsikkret for 6800 Rbd. Eiendommen ligger i den smukkeste og meest befolkede Deel af Sallingland. De to første Auctioner afholdes paa Skive Raadstue og den sidste i det sælgende Sted. Conditionerne saavelsom Adkomstdocumenterne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Øllgaard i Skive. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Lysthavende som for Panthaverne efter Placat 22de April 1817. Horn. Skive, den 24de Februar 1811.
Viborger Samler, 1844-02-28
Beneficeretsaa. Carl Tobias Horn, Hans Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad, Byefoged i Skive, og Herredsfoged i Samling Herred, gjør vitterligt: At for mig andrager Procurator Dil gaard af Skive, hvorledes han af Stiftamtet i Viborg er beskikket til for Fattigcommissionen i Skive Kjøbstad, ifølge Denne forundt allernaadigst Bevilling af 12te December f.A., og Beneficium processus gratuiti, at indkalde den eller dem som maatte have i Hænde en af Kjøbmand Carl Wilhelm Ring af bemeldte Kjøbstad til sammes Fattigkasse under 17de November 1874 udstædt og de næste Dage inden Skive Byetingsret læst Obligation oprindelig lydende paa 30 Rbd. S. V., men ifølge en samme i Medfør af Cancelliets Resolution givet Paategning af 20de October 1815, der er tinglæst den 1ste December f. A. gjort gjeldende for 200 Rbd. S. V. hvorfor er givet første Prioritet i den Debitor da tilhørende Gaard paa vestre Side af oftnævnte Kjøbstads Adelgade til inden Aar og Dag med denne indfriede og bortkomne Obligation at fremkomme, deres lovlig Adkomst at beviisliggjøre, og i Mangel deraf, vil den ved Dom vorde mortificeret. Thi bliver forberørte Obligations Jhændehaver, herved med Aar og Dags Varsel indstævnt til at møde inden Skive Kjøbstads ordinaire Ret, som holdes paa Raadhuset i Skive den første Fredag i Juni Maaned 1845, om Formiddagen Kl. 10, for der og da at fremkomme med indbemeldte Obligation, samt deres Ret til samme at anmelde og beviisliggjøre, da den i Mangel deraf, vil blive paastaaet ved Dom mortificeret, og i Pantebogen udslettet. Paa Grund af Bevillingen og allernaadigst Forordning af 3die Juni 1796, vil Lavdag og Forelæggelse ansees hævet. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Skive Byefoged-Contoir, den 24de Februar 1844. Gratis. C. T. Horn, C. S.)
Viborger Samler, 1844-02-28
Kl. 4 Eftermiddag indtraf de formedelst det urolige Veirligt udeblevne saavel Mandags, som Tirsdags-Poster. Fra Randers var Posten afgaaet i Formiddags Kl. 8. - Hamborger=Posten af 24de Februar mangler endnu ved Avisens Slutning Kl. 8 Aften.
Viborger Samler, 1844-02-29
No. 34. 72 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret. a Stifts-Tidende. ViborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Danmarangaarsnartaganemannammen. Februar 1844. Danmarangaarsnartaganemannammen. Torsdagen den 29de Februar 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-02-29
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 18de Febr. Hovedgienstanden for Dagens Samtale danner Occupationen ikke alene af Otaheiti, men af Selskabsverne overhovedet.
Viborger Samler, 1844-02-29
Regjeringen har endnu ikke meddeelt noget Officielt om denne Occupation; maaskee kunde ingen Efterretning komme den mere ubeleiligt. Billiger Regjeringen Adm. DupetitThouars's modige Beslutning, da turde en saadan Billigelse let give den hjertelige Forstaaelse" (entente cordiale) Dødsstødet; misbilliger Regjeringen det gjorte Skridt, saa erholder Oppositionen atter en gunstig Leilighed til at klage over Kryderi for England, og over Regjeringens antinationale Characteer.
Viborger Samler, 1844-02-29
Den af Journ. d. Deb. meddeelte Privatskrivelse, dat. den 9de Novbr., ombord paa Urania", paa Reden ved Papeiti, er fra Eugene Gosse, der nu bereiser Øerne i Sydhavet. Allerede under sit Ophold i London, havde den engelske Consul Pritchard, – der af lang Erfaring kjender de Franskes Jntriguer i Sydhavet, siger et engelsk Blad, som udkommer paa Nyseeland, – anet, at de Franske vilde være virksomme i hans Fraværelse fra Øen. Han meddeelte det engelske Cabinet sin Frygt, hvilket imidlertid ikke ændsede synderligt de Franskes Machinationer, og kun medgav ham som et Tegn paa den britiske Dronnings Velvillie en Vogn, der var bestemt til Foræring for Dronning Pomare, og en rod Klædeskjole til hendes Gemal. J Sidney erholdt Prischard Underretning om det Forefaldne paa Øen Otaheiti; af Gouverneuren sammesteds forsynes han med en Pengesum forat indkjøbe nye Foræringer; desuden lover Chefen paa den engelske Fregat Vindictive – Niclas – ham, ved ugjendrivelige Grunde at bringe de Franske til Raison. Det blev ham kun altfor let at lede Dronning Pomare, efter sin Villie, deels ved Gaver, deels ved at henvise paa den engelske Fregats Kanoner. Det franske Flag forsvandt fra Paladset; Kanoner udskibedes, for dermed at besætte de nye Batterier. En fransk Corvette paa 24 Kanoner var dengang det eneste franske Krigskib paa Reden; men den franske Capitains energiske Forestillinger, vare dog tilstrækkelige til at formaae Commandeuren til at borttage de udskibede Kanoner. Den engelske Fregat forblev imidlertid liggende i to Maaneder paa Reden, og dens Chef greb enhver Leilighed for at gjøre det franske Protectorat latterligt og tirre den af den franske Admiral indsatte provisoriske Regjering. Endelig erholdt den engelske Capitain af Admiralen Anmodning eller Befaling om at forlade Reden, istedet for Vindictive ankom en anden eng. Fregat "Dublin, der hidtil har forholdt sig som rolig Tilskuer. - Efter Journ, du Havre skal den franske Admiral have svaret den engelske Fregat chef: "Vogt Dem vel for at heise det otaheitiske Flag, og salutere det, naar De ikke vil paatage Dem Ansvaret for alle de Følger, der deraf kunne flyde. Nu veed De Bested; De kan nu gjøre hvad Den lyster!" Den 19de Februar. De officielle Journaler iagttage endnu Taushed med Hensyn til Efterretningerne fra Occanien. Man vil vide, at Guizot ikke deler Parisernes Jubel over Occupationen af Otaheiti og Dronning Pomares Fordrivelse; han anseer denne Occupation som en Spire til diplomatisk Uenighed. Der skal endog i Conseilet have været Tale om at indsætte Dronningen paa ny, og desavouere den franske Contre admirals Handlemaade; men Marineministeren skal have erklæret, at han i saa Tilfælde vilde indrække sin Demission. De øvrige Ministre skulle vakle imellem en vis Følelse af Undseelse og Frygten for at mishage Cabinettet i London.
Viborger Samler, 1844-02-29
Spanien. Paris, den 19de Febr. (Telegraphisk Depesche.) "Bayonne, den 15de Febr. Fyrretyve i Madrid tilstedeværende Senatorer have voteret en Adresse til Dronningen for at forsikkre hende om, at hendes Regjering kan gjøre Regning paa deres Bistand. De have ogsaa voteret en anden Adresse til Dronningens Moder, i hvilken Adresse de udtale Ønsket snart at see hende vende tilbage. De Deputerede af Majoriteten have udstedet en lignende Erklæring. – Afvæbningen af Nationalmilitsen i Lugo, Cadiz, Sevilla, Ceuta og St. Roque er gaaet for sig uden Afbrydelse af den offentlige Rolighed. J Mallaga og Almeria er det roligt. Fra Madrid (den 12te Februar), Carthagena og Alicante intet Nyt.
Viborger Samler, 1844-02-29
Madrid, den 13de Febr. General Roncali har opstillet sine Tropper for Alicante. J Staden selv skal der herske den største Bestyrtelse, deels paa Grund af Udsigten til et blodigt Haandgemæng, deels og fornemmelig paa Grund af en Staden beherskende Klippemasse, der er saa undermineret og udhullet, og sin Jndstyrtning saa nær, at der i Alicante existerer et særegent Forbud imod Kanonskud. – Efter et andet Rygte skulde Staden allerede have capituleret.
Viborger Samler, 1844-02-29
Hamborg, den 24de Febr. Ved de i Nat faldne store Sneemasser er de fleste Posters Ankomst forsinket i høi Grad. Londonerposten af 20de Febr., der tillands befordres hertil, er vistnok udebleven af denne Aarsag. Lignende Beretninger haves fra Altona.
Viborger Samler, 1844-02-29
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-02-29
Kjøbenhavn. Ved allerhøieste Resolution har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at tillade: a) At Dampskibe med Jld under Kjedlen maae gaae ind og ud af Havnen ved Helsingøer til enhver Tid, dog stedse til og fra et for Dampskibe bestemt Liggested, samt at Dampskibe med Hensyn til Jld i Kabyssen bør være samme Regler underkastede som andre Skibe. b) At alle i Havnen liggende Skibe maae have Jld i Kaminen og Lys i Kahytten og Lukafet fra Kl. 6 om Morgenen til Kl. 10 om Aftenen. c) At de Skibe, som have forsvarlige Jernkabysser med Ruf over paa Dækket, og hvis Gulv er belagt med Jern og andre Metalplader, maa have Jld i disse til Kogning. d) At alle Fartøier, som ere seilklare, og halede ud til Jndløbet af Havnen, maae have Jld ombord i Kabyssen. Hvorhos Collegiet er allernaadigst bemyndiget til, i Overeensstemmelse med Foranstaaende, at foranledige den fornødne Forandring i §. 27 i Reglementet for Helsingørs Havnevæsen af 28de Februar f. A.
Viborger Samler, 1844-02-29
Den nye Martrikul for Jordeiendommene i Kongeriget er nu fuldført og indført til Anvendelse fra 1ste Januar 1844. Dog staaer endnu tilbage de omtrent 5000 Tdr. gammelt Hartkornsjord, der er beliggende i Ribe Amts søndre Deel i det saakaldte blandede District, for hvilke Matrikulens Afslutning har været udsat, for den Mulighed, at en Adskillelse af de der blandede Hartkorns- og Plovtaxt-Jorder var imidlertid bleven iværksat. Jmidlertid er Matrikuleringsarbeidet ogsaa for dette District saaledes fuldført, at den Tid, i hvilken Begjæringer om Undersøgelse af Boniteringen kan, i Overeensstemmelse med Placaten af 24de Juni 1840, indgives, udløber den 19de Juli d. A. Ligeledes har den nye Matrikulering for Bornholm været udsat, i Forventning af Jordudskiftningens Tilendebringelse der paa Landet; og da denne nu paa det nærmeste er fuldført, saa er ogsaa Beregningen til ny Matrikulering paabegyndt. Resultatet af den nye Matriculering er dette: Tdr. St. Tdr. S.
Viborger Samler, 1844-02-29
Sjælland. og Møen) Fyen. . 713 1 48760 4 Lolland . 3087, 1 18238 1 Falster. . 921 7 7068 4 Jylland. 16426 5 143485, 2 Tilsam. 4399231500 8 2372848, 85 1/47817 3 319544 i Skovskyld, privilegeret 1,750 Tdr. og uprivilegeret 3,977 Tdr. vedbliver. (C. Td.)J Mødet, der afholdtes af det skandinaviske Selskab i Fredags Aftes, optoges 42 nye Medlemmer, saa Selskabet nu tæller omtrent 960 Medlemmer. (Big. Td.)
Viborger Samler, 1844-02-29
Høiesteretsdom. Justitsr. Liebenberg imod forhenv. Ned. af Bladet Fædrelandet, J. A. Hansen, der tiltales for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivning ved en i bemeldte Blads Nr. 1220, for 29de April 1843, indført Artikel betitlet: "Landoverretten i Viborg, Ørsted og Ussing contra Hr. Gudenrath (Defensor Blechingberg.) – Ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom af 30te December 1843 er Tiltalte dømt til at bøde 100 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være Censur undergiven i 1 Aar. Denne Dom har Høiesteret stadfæstet.
Viborger Samler, 1844-02-29
Landsover- samt Hof- og Stadsretten har afsagt Domi den Jnjuriesag, som Justitiarius i den islandske Landsoverret, Th. Sveinbjørnsen, i sin Tid anlagde imod daværende Redacteur af Kjøbenhavnsposten, F. Hansen.