JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Det niende Rør bringer Aftrykkeren til at bevæge sig paa en Pistol, der giver to Skud. Denne Pistol er ladet med Krudt, der er fugtet med stinkende Vand, for at udsprede rundt om en sal Lugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Tolv andre Rør bruges som Blæsebælger til Orgelpiber, hvis grove og dissonerende Toner lige forskjellige Dyrs Skrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
En Orgelpibe, der giver Lyd som Menneskestemme, udtrykker snaar den er indelukket i en aflang Kasse, som af og til aabner og lukker sig, ligesom Piben taler) nøiagtigen Kattemaven tuet Stemmetrilligen af et diende Barn. Andre Orgelpider frembringe, ved Hielp af en bevægelig Pompestang, Lyden af en Stemme, der gaaer i ubemærkede Grader fra de fine til de grove Toner, og fra de grove til de fine Toner. Naar disse bruges med en vis Maneer, saa forestille de temmeligen nær den Lyd, som man hører af en Person, der, betaget af Smerter, gier og vaander sig. Det er aldeles forgiæves her at forklare, paa c) Dette Tapesserie ligner Rullegardinerne, som man seer paa Karethøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
hvad Maade Orgelpiberne kunne udtrykke Ulvehylen, Krageskrig, Bjørnebrummen, Tyrebrolen, Bølgernes Brusen, o. s. v. Disse Virkninger beroe paa en særegen Construction, som man kunde meget godt betegne med Ord, men som sikkerligen ikke kunde forstaaes uden af Orgelbyggere. Forresten er der ikke nogen Orgelpibe, der er Noget dissonerende, som jo kan udtrykke Dyreskrig og Hvislen, naar den er paa den vedbørlige Tone, og Organisten, eller den stiftede Cylinder, der betræder hans Sted, lader den tale paa rette Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
J Forbigaaende giver jeg denne Advarsel: at for at frembringe de skrækkeligste Lyd, maae man forene disse Orgelpiber med Leerpotter, overtrukne med stramt Pergament, som det, der er paa en Tromme. Dersom man i Middelpunkten, af dette Pergament hæfter nogle værede Hestehaar, saa vil det være tilstrækkeligt at man trækker i et Haar, ved at gnide det paa en vis Maade, for at høre en gyselig Lyd, der er i Stand til at faae Haarene til at reise sig paa Hovedet. Det er næsten ikke muligt, at lade høre denne Allarm om Natten i en Landsbye, uden at dens Jndbyggere skulle Dagen efter sige, at de have hørt Varulven. Et Dusin Potter, tilberedte paa denne Maade, kunne, naar man finder det for godt, gjøre en gyselig Allarm, ved Hjelp af en Mekanik, der gaaer af sig selv, som en almindelig Uhrvækker, eller som man lader gaae, naar man vil, ved at puste i et Rør. Tordenskrald frembringes ved store Paukere, og ved stærke Slag paa en Hob halv udhullede Planker der ere ophængte i Touge, eller saavel Tordenskrald som Lyn, paa de Maader som brunes paa Theatrene &c. &c. "). Vinduernes Rysten skeer ved Vindpust, der sætte Vinduesrammerne, som ikke passe tæt i Karmene og i Rammerne i Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Naar Pavillonens indre Gulv hviler paa en tyk Planke, der næsten er i Ligevægt paa en Tver bjelke, saa kan hiin blive sat i Bevægelse ved ude tydelige Kræfter, ved Hielp af en Svingel, som Man kan spare flere Rør, ved at sætte istædet forden Pedaler, der ved at bevæge sig uformærkt i Pavillonen under den afsendte Persons Fødder, bringer flere Bevægelser af et Uhrværk til at gaae &c. &c. man bringer i Gang ved at blæse i et andet Rør. Naar saadan Bevægelse mærkes under Fødderne af et Menneske, der er meget forskrækket, saa forestiller den i hans Tanker et Jordskjælvs Rysten og Stød. Ved stærk Vindpust i et huult Rør frembringes Vindens Susen, paa samme Maade, som Tuden i en Skorsteen frembringes ved stærk Blæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
De 3 Beenrader ere simple Dukker, der ere skjulte i et Skab i Pillen af Muren. Ved at puste i et Rør, aabner man Dørene af Skabet, som skjuler dem. Pusten af et andet Rør, bringer et Fyhrtøi, som en Pistol, til at gaae af, og at antænde Faklerne. Andre Rør bruges til bag ved Dukkerne at dreie smaae Møllevinger, hvorved er hæftet et saadant Tandhjul, som det der lader sig høre, naar man trækker et stort Uhrværk opKlapperten man betjener sig af er en Vippe, der ved at springe fra en Tand til en anden, bevæger stærkt alle Beenraddenes Dele, og efterligner ved sin Støi, Benenes Knækken. Ved Beenraddenes Armers Bevægelse, op og ned af, afslaaes Fal lerne. Et andet Rør bruges som Raaber, og lader høre meget stærkt i Pavillonen Ord, som man har udtalt sagte paa Slottet *). Ordene, som man udtaler, kunne i samme Øieblik lade sig tilsyne i Jldbogstaver, ved Hielp af en Transparent, man i Forveien har tilberedet, bag hvilken man antænder Voxlys, ved det Middel, som man bruger for at antænde Faklerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Nu ville vi forklare: hvorledes Vinduesskudderne oplukkes. J den øverste Deel af nogle hule Cylindrer, der ere skjulte i Muren og anbragte lødrette tæt ved Pillerne, ere Blyekugler, der bæres af Konsoler. Disse Kugler, drevne ved Vindpusten af andre Rør, løbe paa Konsolerne som bære dem, og falde ned i Cylindrene, samt trække med sig i Faldet en Snor hvorved de ere hæftede, og ved Hjelp af Tridser aabne de Skodderne og trække den stærk til sig op til Muren *) Det samme *) Paa Rosenborg Slot er et Rør, der gaaer ned under Slottet, fra den ene Fløi til den anden, hvorved man fra begge Fløiene kan tale med hinanden, uden at Nogen i de mellemværende Gemakker kan høre det Mindste af Samtalen. Forfatteren har her givet en Tegning over dette Middel bruges for at lukke Skabet, hvori Beenraddenne staae. Ved dette Skabs Tillukning, blive Beenraddene og Faklerne ikke mere tilsyne. Endeligen har man anbragt i Aabningen af Pavillonens Kuppel et Skraaspeil, der viser udenfor billedet af de flere Gienstande, Pavillonen indeholder. Det er i dette Speil man kan see Alt hvad der foregaaer i Pavillonen, uden at gaae ud af Slottet, ved bestandigen at bruge en god Kikkert, der trækker i lang Afstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Jndenlandske Efterretninger. Et af de skjønneste Mindemærker for den humane Aand, der besieler den danske Lovgiøning, er Anordningen af 12te denne Maaned som udførligen læses i Collegialtidenden, og hvis Formaal er, deels at bestemme Maaden, paa hvilken Straffen af Fængsel paa Vand og Brød skal fuldbyrdes, deels "at skaane de Forbrydere, som efter de hidtil gieldende Love skulle ansees med en kort Tids Hensættelse til Arbeide i Fæstningerne, Raspehuset, Tugt- og Forbedringshusene, for den af saadan Straf flydende Ulempe." Hvor Nogen, efter de hidtil gieldende Love, skulde ansees med 6 Maaneders Arbeide i Forbedringshuset, eller andet saadant Straffested, bliver Straffen nu at formilde til 6 Gang 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, ligesom og denne sidste Straf, efter selv samme Forhold, bliver at sætte i Stedet for hensættelse til Straffearbeide, hvor denne skulde være fastsat til en kortere Tid end 6 Maaneder, saaledes nemlig, at hver Maaneds Straffearbeide forandres til 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. For at gjøre Straffen at sidde paa Vand og Brød saa lidet som muligt skadelig for Sundheden, er tillige fastsat, at naar Straffetiden er længer end 5 Dage, bør der gives Mellemfrist, og den Skyldige sættes paa fri Fod, med mindre, at der skulde mangle fornøden Sikkerhed for hans Tilstedeværelse, i hvilket Tilfælde han holdes i Fang slet, hvor der gives ham almindelig Fangekost, Forordn. af 6 Dec. 1743 §. 15 formildes saaledes, at de der bestemte Straffetider stedse nedsættes til det Halve, dog bliver Tiden, hvor den, i Overeenstemmelse hermed, eller i følge nogen anden Lovbestemmelse, vilde vare 14 Dage, nu at fastsætte til 3 Gange 5 Dage. Unge Mennesker under 18 Aar, og Folk, som have opnaaet 60 Aars Alder, fritages for Fængsel paa Vand og Brød, og bør istedet herfor, lide simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i fire dobbelt saa lang Tid, som den, hvori de skulde have udstaaet hiin Straf. - Efter samme Forhold bliver og Vand og Brøds Straffen at forvandle til simpelt Fængsel, i alle de Tilfælde, hvor det paa Grund af den Paagieldendes særegne physiske Tilstand, findes, at han aldeles ei kan udholde samme, eller dog ikke i den hele Tid, som han havde forskyldt. J Henseende til Vand og Brøds Straffens Bestemmelse og Fuldbyrdelse ved Landmilitair-Etaten skal fremdeles forholdes efter de for samme hidtil gieldende Regler. - Saaledes staaer nu f. Ex. den, der dømmes for første Gang begaaet Tyverie, hvis Straf forhen qvalificerede sig til 6 Maaneders Arbeide i Forbedringshuset &c., Veien til Forbedring langt mere aaben; thi deels bliver hans muelige endnu ufordærvede Æresfølelse ikke saaret ved Arbeide i nogen Straffeanstalt; deels befries han fra at komme i Selskab med Personer, hvis Omgang kunde virke ufordeelagtigen paa hans Moralitet. Ogsaa vil den naturlige Følge af Formildelsen være den: at Tallet af Straffeanstalternes Lemmer efterhaanden vil aftage; at hensættelse til Arbeide paa disse Steder vil virke saa meget kraftigen paa Forbryderen og afskrække fra Forbrydelser; at den Skyldige, nu da Straffen kan afsones i kortere Tid, sættes istand til, hurtigere at vende tilbage til sine vante Sysler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Jfølge Breve fra St. Croix af 6 April var Cutterbriggen Bornholm, Capit. Schønheider, allerede ankommen der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
J Mandsminde har man ikke oplevet, hvad der er Tilfældet i Sommer, at endnu ikke St. Hansdag, et eneste Jordbær var modent i vore Hauger, et Beviis paa, hvormeget vi have manglet Varme i Sommer. Ogsaa have Bierne kun paa faa Steder begyndt at sværme, skjøndt man, efter Landmandens Mening, aldrig lovede sig noget af de Bier, som ikke sværmede for St. Hansdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Adskillige norske Skippere ere i denne Tid seilet med norske Sild &c., lige til Stettin, hvor de solgte deres Varer for rede Sølv, og derfra gik til Kjøbenhavn og indkjøbt Kornvarer, som kunne haves her til langt lettere Priser end i østersøiske Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
J disse Dage er der atter begaaet adskillige Selvmord i Kjøbenhavn. En har styrtet sig ned fra Rundetaarn, en Anden har druknet sig i Canalen i Frederiksberg Hauge o. s. v. - Det er en sørgelig Erfaring, at Selvmordernes Tal med hvert Aar voxer, og at dette nu har været Tilfældet i en Række Aar. Efter authentiske Lister vare de bekiendte Selvmorderes Tal her i Hovedstaden, fra 1785 til 1790. 181, fra 1790 til 1796, 209, fra 1795 til 1800: 261, fra 1800 til 1805, 319.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Fra Aaret 1805 til 1816 mangler Anmelderen, authentiske Optegnelser. Endskjøndt de fleste Selv morderes Middel til at skille sig ved Livet her i Kjøbenhavn, sædvanlig er at drukne sig, hvortil det Vand, vi overalt omgives af, tilbyder saa megen Leilighed, saa er dette dog nu i en Tid af en Snes Aar, saavidt mindes, det syvende Tilfælde, at tungsindige Mennesker have styrtet sig ned fra Rundetaarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Hvad det af Kong Frederik den Femte stiftede Konstacademie paa Charlottenborg, fra sin Begyndelse af har havt til Formaal: "Udbredelsen af den gode Smag og de rigtige Grundsætninger i Tegning, ikke allene iblandt Konstnere, men ogsaa iblandt Haandværkere" (see Konstacademiets Reglem. af 21 Juli 1771), spores nu næsten i de fleste Haandværker, og især blandt Guldsmedder, Snedker-, Kobbersmedde, og flere Arbeider. Alting vidner om en mere renset Smag og rigtigere Tegnegrundsætninger. Vore Amtsmalere stræbe saa meget som muligt, at lade endog de ubetydeligste Malerier paa Skildter, Vinduesskudder &c., hos Handlende, bære de tydeligste Spor af denne forbedrede Smag. Hvo, som vil overbevises herom, tage f. Ex. de to malede Skildter, der forestille to Landskaber, uden for Kielderen paa Hjørnet af Gothersgaden og Kongens Nytorv, i Øiesyn. Ved mangen en Urtebod, Viinkielder &c., finder man Malerier, der, om de end ikke ere Mesterstykker, dog vidne om den heldige Jndflydelse, Konstacademiet har havt paa de bildende Konster i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Fra Wibens Huus ligge til Bernstorffs Støtte er der nu plantet unge Træer paa begge Sider af Valen, og, som det lader, vil der saaledes blive plantet Træer lige til Helsingøer. Om en Snees Aar vil man da lige fra Kjøbenhavn til Helsingøer kunne kjøre 6 Mile i en ligesaa skyggefuld Aller, som nu til Wibens Huus. Naar der ligeledes kunde plantes Træer herfra lige til Corsøer, vilde Fremmede ikke kunde bebreide os mere, at denne Vei er saa de og kjedsommelig, og Sjælland vilde da ogsaa i den Henseende kunne regnes blandt de yndigste Øer i Europa. Bernstorffs Støtte forfalder ganske. Man bør haabe, at Gjentoftes Bønder, vil søge at vedligeholde den Hæderstøtte, deres taknemmelige Fædre have oprettet for Bondefrihedens første Skaber i Danmark, og at de ikke ville lade et Minde forfalde, der hædrer ligesaa meget den danske Bondes Taknemmelighed, som hans første Befriers Ædelmodighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Mariboe, den 24de Junii. Den 3die Juli førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, holdes det aarlige Landemode i Mariboe Domkirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Den sædvanlige Oplæsning af de videnskabelige Forhandlinger begynder samme Dags Eftermiddag Klokken 2. - Jdag regnede det her ved og i Mariboe saa stærkt, at det skyllede henad Jorden og som varede næsten fra om Morgenen til om Aftenen, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Nakskov, den 21 Junii. Løverdagen den 15 d. M., om Formiddagen, blev den lærde Skole i Nakskov, efter igjen at have hævet sig til sin forrige Rang blandt Fædrenelandets videnskabelige Læreanstalter, festligen indviet, og dens nye Retor, Joh. Jac. Stephansen, indsat i sit Embede af Stiftets Biskop, Ridder Boisen. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Natten imellem den 18 og 19 blev hos Spekhøker J. Hansen her i Byen bortstiaalen 300 Rbd. N. V. - Fra den 11 til den 21 er ved Byens Toldsted ind- og udclareret: Berg fra Kjøbenhavn med Stykgods, C. Andreassen fra Kjøbenhavn med Stykgods, C. Thomsen fra Kjøbenhavn med Styrgods, L. Smidt fra Kjøbenhavn med Stykgods, Erich Brandt fra Norge med Tømmerlast, Berg fra Fyen med Brænde, R. Jensen til Kjøbenhavn med Hvede, L. Andresen til Lübeck med Havre, J. Friis til Lübeck med Havre, Plockrose til Fyen, baglastet, C. Langemark til Liebau, baglastet; – Alle hjemmehørende i Nakskov. To Nordbaade fra Norge med Trælast. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Aalborg, den 23 Junii. Dette Aars Pinse marked, har været det største, man i mange Aar kan mindes, da der var 150 Bøder, hvoraf de fleste vare Haandværkere; men dog klagede de fleste over Afsætning af deres Varer. - Modehandlerne, samt Guld-og Sølv=Arbeiderne, have ventelig gjort det bedste Marked. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Aarhuus, d. 25 Junii. Orgelconcerten i Aftes i Domkirken af Hr. Paulsen fra Flensborg, var udmærket skjøn, men kun saare Faa vare Tilhørerne, der vistnok ikke havde været Tilfældet, hvis det havde været en omflakkende Tydskers Bajasstreger, Harlekinader eller Taskenspillerier som havde været at see, thi da pleier der sjeldent at være tomt Huus. - J Skareviis droge Aarhusianerne St. Hansaften ud til den hellige Kilde. En Valfart, som har været Skik fra Arilds Tid. Nogle Syge havde og dertil indfundne sig, for at søge Hjelp ved Kildens underfulde Vand. - Jmorgen ordineres i Domkirken Hr. J. C. Skovgaard, som allernaadigst beskikket Sognepræst til Hundslund, Menighed. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Kjøbenhavns Børs den 28 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 662, 3 vitto 670. Amsterdam 2 M. 616, a vista - . London 2 M. 29 1/2 Rbdlr. Spec. 670. - Specier solgtes til 40 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 90 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler 40. Svenske Sedler 10 Mk. 9 s. - Disconto 8 PC. (Med dette Numer sluttes 13de Aarg. 2det Qvart.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Skilderie af Kjøbenhavn. Trettede Aargang. No. 53. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 Juli 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Om Tjenestetyende. Jngen Klage er i vore Dage mere almindelig, og maaskee tillige meere grundet, end den over Tjenestetyende. Jkke blot i Hovedstaden, men ogsaa paa Landet og i de mindre Kjøbstæder, istemmer man denne Klage. Selv Skribenter have fundet Gienstanden af den Vigtighed, at de helligede den egne Undersøgelser. Man søger Aarsagen dertil i aftagende Sædelighed blandt de lavere Classer, i Mangel paa tilbørlige Dannelsesanstalter, i stigende Luxus og Yppighed. At man tildeels kan have føje til at søge hiin Aarsag i disse Omstændigheder, synes afgjort, men paa den anden Side maae det dog forekomme os høist besynderligt, at i en Tidsalder, da vor Litteraturs store Kundskabstræ er færdigt at bugne af lutter moralske Lære, og Læsebøger for menig Mand, den moralske Sæd kan falde i en saa ufrugtbar Bund, og at Klagerne over Tjenestetyendet vare langt færre i fordums Dage, da man kun kjendte saare lidet til saadanne moralske Dannelsesmidler. Det hører ikke til nærværende Undersøgelses Øiemed, at drøfte Aarsagerne til Tjenestetiendets Udartelse, eller foreslaae moralske Midler til dets bedre Dannelse; vi ville her kun ene søge at vise, at der gjøres alt for lidet til Opmuntring for de Tjenestefolk, der have opført sig tro og skikkeligen i deres Tjeneste, til at man kan vente, at Exempler her, som i andre Tilfælde, skulde kunne virke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Det hænder ikke sjeldent, at Holmens Bro under Børstiden optrækkes, og at den, der i saa Tilfælde, skal paa Børsen, intet andet Valg bliver tilovers, end at ble til at Broen er nedladt igjen eller og at gaae den lange Omvei over Høibro. For den, som har vigtige og intet Øieblik opsættelige Forretninger paa Børsen, kan en saadan Forsinkelse være af ubehagelige Følger. Det vilde *) Man har beregnet, at Hegnes Vedligeholdelse i det egentlige Danmark, koster aarlige 5,700,000 Rbdlr.; lægges hertil hvad der ved Hegnet spildes i Agerjord, saa bliver Summen uhyre. derfor være høiligen at ønske, at under Børstiden, eller fra 12 til 2, ingen af de to Broer, der føre til Slotspladsen, maatte optrækkes, da et enkelt lidet Skibs Ophold i to Timer neppe kan komme i Sammenligning med saa mangfoldige Børsbesøgendes Forfinkelse, var det end kun i 66 Minutter. Anmælderen veed, at engang Knippelsbroes=Optrækning paa en Tid, da der var Auction paa det asiatiske Compagnie, havde den Følge, at en Kjøbmand, der havde store Commissioner fra Udlandet, blev ved denne forsinkende Brooptrækning hindret fra at komme i rette Tid til Auctionen, hvilket ikke var til ringe Tab for Compagniet. Et Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Det nye Raad- og Domhuus er en saa vidtløftig Bygning og Localerne der saa mange, at den, som ikke er bedre bekjendt med Stedet, maa ofte spilde mere Tid end han har at raade over, forat finde det Contoir a., han skal til. Det vilde derfor være saare ønskeligt, om der, i hver Gang, blev enten paa Væggen eller paa en sort Tavle optegnet alle de Contoirer og Localer, der findes i samme, og at der ved Hovedindgangen blev anbragt en Fortegnelse saavel over Gangene, efter Numer, som over alle de Localer, de indbefatte. Derved vilde mangen en tidspildende Søgen, der i vigtige Tilfælde kan have ubehagelige Følger, ganske undgaaes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Om Kjøbenhavns Brand=Casses Midlers Udsættelse paa Prioritet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Indenlandske Efterretninger. J det skjønne Veirlig i Søndags tog Mennesker i Tusindtal ud til Dyrehaugen, og denne synes aldrig at have været saa opfyldt med Folk, som denne Gang; men desuagtet syntes det ikke, at Teltene havde nogen betydelig Søgning, ligesom disses Antal ikke heller er saa stort, som tilforn. Gyngerne havde meest Tilløb, og en Mængde Mennesker af de lavere Classer stredes, fra om Morgenen til om Aftenen tildig, om at blive snurret omkring. Kirsten Piils Kilde, hvis Løb i et Par Aar var blevet svagere, og som ogsaa havde banet sig Udløb i et Par andre Steder i Bakken, flyder i Aar med sin forrige Raskhed, og de nyndbrudte Steder ere standsede. - Fodvandrer nes Tal til Dyrehaugen, som tiltager med hvert Aar, var overordentligt. Skade, at den stærke Varme, og Udeblivelse af Regn, har gjort Veien saa støvet, at Alting var hyllet i Støvskyer. De Fleste vælge nu Strandveien, som fordum, da den blev mindre besøgt, havde to Tracteursteder - Tuborg og Constantia - men, som nu ikke har et eneste, førend man kommer til Bellevue. Der er ingen Tvivl om, at et Tracteursted, især i Nærheden af Charlottenlunds Skov, som nu besøges saameget, godt vil kunde lønne sig, saafremt Beværtningen var anstændig og billig. Landmanden længes inderligen efter Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Sæden staaer her i Sjælland i Aar bedst paa de lette Jorder, der endnu have godt af den for nogen Tid siden faldne Regn, men, naar man undtager Rugen, saa staae de øvrige Sædeorter og Bælgfrugter langt fra ikke saa godt, som i vigte Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Mariboe, den 27 Junii. Den 27 Juni opførtes i Nyekjøbing paa Falster, ved det Kongelige Skuespillerselskab: Barberen i Sevilla, eller den unyttige Forsigtighed, Comedie i 4 Acter, oversat efter Monsieur de Baumarchals franske Original af F. Schwartz. - Den 28 Juni opføres: Skuespillerinden paa Prøve, eller den Sidstkomne, Commedie i 1 Act af Radet, oversat ved N. T. Bruun, og Maskeraden, Comedie i 3 Acter af Holberg, (hvori et Jntermedium imellem 1ste og 2den Act, forestillinde en Maskerade, fremstilles).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Til Slutning en Epilog, forfattet af Hr. Professor og Theaterdirecteur K. L. Rahbek, Ridder, af Dannebrog. Ligeledes opføres den 30te Juni, den Stundesløse, Driginal-Commedie i 3 Acter af Holberg; og de Sandsesløse, et Lystspil i 1 Act, af Kotzebue, oversat af N. T. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Selv Udgiveren har havt den Fornøielse i Nyekjøbing paa Falster at see Barberen af Sevilla, eller den unyttige Forsigtighed opført ved dette ærede Selskab, udi hvilket Stykke enhver af de Spillende, efter Udgiverens Skjønnende, kappedes med hinanden om at udføre deres Roller paa det Ypperligste. Decorationerne, Dragterne, Localet kort Alt svarede til Hensigten, Tilskuernes Fornøielse og Biefald. - J denne Tid er en Deel Havre opkjøbt her i Mariboe, pr. Commission fra Femern, og en Tønde betalt med 6 Rbd. 3 Mk. Regnen, der skyllede hen ad Jorden i Mandags, vedvarede i de 2de paafølgende Dage. Endnu hænger Luften fuld af tykke og regnsvangre Skyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Den i disse Aviser til Bortsalg averterede Errindlef Mølle, ved Rødbye, er nu i denne Tid bleven bortsolgt til Hr. Kammerherre v. Bertouch paa Søholt for omtrent 7300 Rbdlr., med paagaaende Omkostninger. - Omtrent for et Aar siden kostede den 16,000 Rbd., og hvorpaa strax blev betalt 5000 Rbd.; men da det ikke var mueligt, for Sælgeren i denne pengeløse 11te Juni Termin, at erholde Valuta til Laans, blev han nødt til at sælge den, med omtrent 4000 Rbd. Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Tugt- og Forbedringsinstitutet i Stege paa Møen, er for nærværende Tid 48 Fanger og 8 i Daarekisten. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Aalborg, den 27de Junii. Den her garnisenerende 2den Bataillon af det 2det Jydske Jnfanterie-Regiment, passerede i Søndags Morges, Revne for den commanderende General i NørreJylland, Hr. Generalmajor v. Wegener, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Bataillonen udførte i alle Dele sine Manøvrer til Hr. Generalens fuldkomne Tilfredshed. - Paa det i Tirsdags holdte Dronninglunds Marked, blev Smørret solgt fra 2 til 3 Rbmk. Pundet. Aalborg Av.)