JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-06-03
Skipper Peder Jørgensen, agter om 5 a 6 Dage at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. 2de sorte Mæhr=Plage nu 3 Aar gammel, er for noget over 3 Uger siden sin Eier frakommen, uden hidtil at kunne faae nogen Oplysning om dem; hvo som om samme kan give Efterretning, loves en god Doceur naar de melder det enten hos Christen Gild sig i Nørre Sundbye, eller hos undertegnede Eiermand. Lars Jensen Vesterholm. i Kiær Herred Wadum Sogn. Den 29de Mai 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-06-03
Skiøndt det ikke formodes det skulle være flere uanmeldte Creditorer i Kiøbmand Andreas Griishauges, Opbudsboe, saa bekiendtgiøres det dog herved, at Skiftet bliver foretaget den 10de Junii førstkommende paa Thisted Tingstue og om muelig sluttet, til hvil ten Tiid alle Vedkommende behageligst ville tage Møde. Thisted den 18 Mai 1803. Brøndlund. Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-06-03
Den 6te Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 40 Slet, bortsælges ved offentlig Auction i afgangne Madame Knudsens Huus i Nibe, endeel hendes Boe tilhørende Løsøre, nemlig: forarbeidet Sølv over 100 Lod, lidet Guld, gode Sængeklæder, Dækketøi, Lagner og andet Linnet, Borde, Stole, Kister og andet Boehave, Kaaber, Messing, m. v. Samme Dag, enten førend Meubeln Auctionen begynder eller efter at den er endt, opbydes ligeledes for tilden eller de Høistbydende at bortsælges, ifald antagelig Bud skeer, 46 heele og 6 halve matriculerede Sildebundgarns Stader paa forskiellige Fiskelænker paa Nørlage i Liimfjorden, bemeldte Boe tilhørende. Fortegnelse over disse Stader efter den approberede Stadebog, er strax at faae til Eftersyn hos undertegnede Auctionsforvalter. Nibe den 16 Mai 1823. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
London, 20 Mai. Den fra vort Hofs Side Udkomne Krigserklæring indeholder blant andet som Aarsager til den nye Krig: at Englænderne Engen Ret havde kunne faae i Frankrig; at den britkiske Handel var der bleven belagt med Forbude: Frankrig havde sendt Handelsagenter over til de engelske og irlandske Havne, for at undersøge hvor dybe de vare, og at optage Karter over Kysterne, det havde vedvarende holdt en fransk Armee i Holland; var faldet ind i Schweitz og krænket dets Uafhængighed havde lagt Parma, Placenza, Piemont og Øen Elba under sig; Maltas Independance var ik ske, efter Løste, bleven garanteret fuldkomment; den Franske Regiering havde Spekulation paa det tyrkiske Rige og de joniske Øer, den havde tilladt sig allehaande Beskyldninger og Forhaanelser mod England, f. Ex. Oberst Sebastiani Udtryk: at Storbritstianen ikke alene kunne kampe imod den stanske Magt; Jndrykkelsen af en vis Artikel i de hamborger Aviser, efter den franske Ministers Forlangende, eller rettere: Trudsler, Førstekonsulens Opførsel mod Lord Whitworth ved hans Andients, medens de andre fremmede Ministre saae derpaa; hans maatelige Fordring, at stoppe Munden paa de engelske A. viisskrivere a. - Jøvrigt forsikrer Kongen, at han slet ingen Tilbøielighed har til, enten at erobre, eller forstørre sit Rige, men drives alene at Agtelse for sin Krones Ære og sit Folks Bedste, og ønsker blot at standse et Systems videre Fremskridt, som, sig selv overladt, kunne forstyrre den hele sædelige Verden.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
J vore Skuespilhuse giøres daglig Hentydninger paa vor nuværende politiske Stilling. Saaledes Vandall. har man forkyndet Shakespeares Stykke, Kong Johan, eller det overfaldne England, hvori Hosporten nu har gjort en høitravende Prolog J aftes blev et Udraab i Koventgarden. Gud velsigne Kong John Bulii optaget af Publikum med stor Enthusinsme. anden, 24 og 27 Mai. Kanalflaaden under Admiral Cornmallis krydser nu for Brest med 14 Linieskibe og 3 Fregatter. Sir Saumarez og Smith, skulle krydse langs de franske Kyster med deres Flotiller. Lord Keith seer sig snart i Stand til at kunne løbe ud med sin til Nordsøen bestemte Flaade. Lord Nelson er den 20de afseilet til Middelhavet med Victory paa 110 Kanoner. Der er nu ogsaa den udtrykkelige Ordre, at opbringe alle hollandske Skibe. I Havnene giøres alt Fængslerne tilrette for de ventende Krigsfanger.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Admiral Duckworth er sendt Ordre, ufortøvet at angribe Martinique fra Jamaika af. Over Land er skikket Ordre til Ostindien, at tage Pondichery borts gien. sen Fregatte er beordret til Elven, for at hiemhente Prindsen af Gloucester og Hertugen af Cambringe.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
J adskillige af Englands Egne oprettes saakaldte flyvende Leiere. Alle Batterier langs Kysterne af Esser besættes med Kanoner, og hele Reservemilien skal indkaldes. Den holl. Ambassadeur Schimmelpenning belaver sig nu ligeledes paa Aftelsen. Daglig opbringes stanske og hollandske Skibe, til vore Havne. Fregatten Minerve har borttaget 6 Brigger med Skibsmunition fra Havre til Brest, Ogsaa ere der tagne nogle franske Vestindiestere. kommende fra Guadeloupe. Man tegger at deraf ere endnu 72 underveis fra Vestudien til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Den vigtige Debatte i Underhuset, d. 23de, er dog nu bekiendt, uagtet Gesvindtskriverne bleve samt me Dag udelukte fra Galleriet sammesteds, en Omstændighed, der har gjort stor Opsigt, og foranlediget en og anden sattrisk Hentydning. Hr. Pitt talede stærk for Hr. For mod Krigen. Den sidste, som i sin lange pathetiske Tale kaldte sig en Ven af England, og det engelske Folk sine Clienter blev af den kgl. Generaladvokat beskyldt for at han forebragte farlige Yttringer, og stod op som Bon partes Defensor, og derved kunne svække et brav og troe Folks Jver. Jøvrigt stemmede der 391 for og 67 mod Addressen til Kongen.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Idag er atter en vigtig Debatte i Underhuset angaaende den russiske Megling.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Paris, 20 og 23 Maj. Dagsmoniteuren leverer nu den Note, som Minister Talleyrand d. 13de, som Dagen efter Lord Wyitworts Afreise, skikkede ham efter. Deri oplyses den hele Underhandling sig den d. 8 Marts, og ved L. Whilworts Ultimat af 25 April, som fordred Øen Lampedusa, Malia paa 10 Aar og Hollands Rømning, under Trudsel, at afreise inden 7 Dage, bemærkes: at et saa bydende Ultimat er uden Exempel; om de engelske Ministre da holdt den franske Nation for saa svag, at de ei engang vilde iagttage civiliserede Regieringers brugelige Sæder mod den: eller de maaskee haabede, at forbittre Førstekonsulen ved sammendangede Fordringer, og komme ham til at forløbe sig? – Lord Whitworths sidste Ultimat gav kun 36 Timers Frist. Til Slutning siger Minister Talleyrand; a Dersom den engelske Regiering giver Signalet til Krig, har den franske Regiering intet andet tilovers, end at forlade sig paa sin Sags Retfærdighed og paa Herskarernes Gud.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Efterat General Andreossy var d. 20de ankommen her tilbage, skikkede Regieringen et vidtløftigt Budskab til Senatet, Lovkorpset og Tribunatet, hvorved samme tilkiendegaves, at England havde forkastet alle fra fransk Side gjorte Forslage, at Underhandlingerne altsaa vare afbrudte, og at der nu var intet andet tilovers, end at stride en Kamp, hvis Resultat vilde blive saaledes som Regieringen var berettiget til at vente det af en god Sag og af modige Krigere.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Hannover, 27 Maj. Vor udmarschette Arme af 24 Batailloner, foruden Rytteriet, tager en fordeelagtig Stilling ved de westphalske Grændser, for der, om mueligt, at standse de franske Troppers Fremtrængen.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Regieringen har under 24 d. opfordret alle Landets Øvrigheder til, at betage Undersaatterne de prange Mening, som om man vilde gaae det forstaaende Jndfald imøde med en Landstorm, de Hensigten med Opskrivningen blot er at faae de skyl Tropper kompletteret med tienestongligt Mandskab.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Franskmændene have ved Helvotsluis anholden engelske Paketbaad med de engelske Breve af: d., borttaget Brevsækken og skikket den til Paris aabnet.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Haag, 23 Maj. Det hedder, at GenerMortiers høire Fløi skulle trænge som igienne Westphalen til Kalenberg, Grubenhagen og Staden Hannover selv, Centrummet besætte det Onabrückske, og den venstre Fløi gaae over Emtenfor at rykke ind i Hertugdommene Bremen, Verde og Lyneborg og besætte Mundingerne af Weseren og Elben. Armeen forstærkes dagligt.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Altona, 31 Maj. J Eftermiddag er den Efterretning indløben, at man i Paris har gjort alle derværende Englænder til Krigsfangne.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Holland er d. 24 lagt Embargo paa alle der i Havnene værende engelske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Mortiers Armee trækker i en Leir paa Harden, berg Heede.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Algier, 24 April. Deyen har ladet den en gelske Konsul her bringe med Magt ombord paa et Skib, for at bringes bort fra Staden, fordi man havde funden 2 smukke tyrkiske Glædespiger i et Lønkammer hos ham, uagtet han paastod, at de ikke vare for ham, men formodentlig kun for hans Betiente. Begge stakkels Piger bleve, efter at hver havde faaet 500 Stokkeslag, kastede i Vandet.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Indenlandske Efterretninger. Den 28 Maj antom i Sundet fra England de 2de til Opdagelsesreisen fra Rusland af bestemte Skibe Newa og Nodyda, hvis Kapitainer udsagde, at Krigen var detigieret, at en Konvoi var bestemt til Sundet, og at en fransk Kutter og en svær Hollænder var taget ved Lizard o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
2de fra Petersborg i Sundet ankomne Skippere, have forsikret, at Flanden der udrustes med JilOfentlige Blade melde, at et Forslag af den franske Regiering til Kronprindsen, at sperre Elven og Belterne for alle engelske Skibe, er bleven ganske afslaaet. Antallet af Huusmænd og Jnderster med Hustruer, (hvorom det tal Rentekammer har forlangt Efterretning) beløber sig, paa Landet 1 Aarhuus Stift, til over 19000 Personer, og de hos disse sig opholdende skatterligtige Børn 950
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Politicamtet i Altona har udsat en Belønning af 500 Rdr. Kour, for Opdagelsen af en Skurt, der i en Eng ved Ottensen har stukken en Kugle af Jord i Svælget paa en ganske frisk og sund Koe, hvorved den havde maattet trevere inden en halv Time, om der itte itide var kommen Hielp til.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Suppe og Glee af Been anbefales nu offentlig, som en af de villigste Opdagelser, der i de fo flere Tider ere gjorte.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Politievennen haaber, at en Urigtighed i Alme haren, nemlig at den under Martederne anfører Gaderslev at ligge i Holsten, vil blive rettet i næde Aars Almanak, eftersom Slesvigerne eller Sønderlyderne itte gierne ville ansees for Jyder, men regne sig for Holstnere, og undertiden endog tor hans de paa : a Æ er Gues Død et Holstener, Æ en fra Haersløv, Factil, og hente just Beviser derfor fra Almanaken.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Koursen af danske Banksedler imod Species er tigien falden noget; d. 30 Maj stod den paa 40 3/4 p. Cent
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
(Fortsættelsen følger.)
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Avertissements. Min bortrømte Tienestekarl Christen Jensen Grøn, som nu stal opholde sig i Hiøring, advares herved sidste Gang snarest at indfinde sig hos mig, saafremt han ikke vil paa det strængeste behandles efter den Kongel. Anordning og Politieforordningen Plow, Oberstlieutenant. Juridisk Maanedstidende for Aaret 1802, udgivet af de Hr. Morgenstierne, Lassen, J. Kragh Høst og Ørsted, heftet 3 Rd. Om den flydende og den blinde. Gyldenaare af Tøde, heftet 2 Mk. Eropolis, et lyrisk Stuespil i 4 Atter af Prof. Sander, 2 Mk. Nemess, eller Doctor Clausens Svar paa Dagens Præditeretensents Pastor Hjorths inhumane Recension i No. 46 af de lærde Efterretninger, heftet 8 s.; faaes hos Boghandler og Bogbinde. Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Hvor 2de Værelser med Sæng og Møbler, i forestaaende Termins Tid her i Aalborg, er at faae til Leie; derom gives Anviisning fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Skipper Jens Lund, med sin Jagt beliggende ved lille Brygge, agter og 4 a 5 Dage at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Pasagerer. Aalborg den 6 Junii 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Natten imellem den 3 og 4de Junii, er ved Jndbrud i mit paaboende Sted, bortstiaalen: 1 Sølv Hovedvandtag, med Bogstaver L. R. D., tilligemed et Par Sølv Spænder ligeledes med Navn J. N. P. og Guldsmed Pedstrups Stampel; endnu 1 Stykke nye nødtavlet Silketøiklade, og 1 gammel Dito, 2 Stykker nye Retteldugs Halsklæder, hvoraf det ene med brede Kniplinger, og det andet uden Kniplinger med paasyet sort Silke P. N. S., et Stykke brede Kniplinger paa 4 Alens Længde, og nogle smalere Dito paa 3 Alen. Min ærbødige Begiæring er derforre: at hvem som disse Vahre maatte falbydes, da ville være af den Godhed, at anholdt og tilkiendegive samme for Politiemæsteren i Aalborg, da jeg om forlanges, betaler en passende Douceur. Aalborg den 4 Junii 1803. Peder Kneverheede, boendes paa Lykken,
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
En vel indrettet Kiøbmandsgaard beliggende i Marenturisgade i Aalborg, er underhaanden at faae tilKiøbs paa de fordeelagtigste Vilkaar af C. E. Brinch.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Den 2 Junii er funden paa Kongeveien fra Dronninglunds Marked en Mærskums Pibe med Sølv Beslag; Eieren af samme kan derom henvende sig til Eier ren af Woerberregaard Niels Andersen. Paa Veien tilbage fra Dronninglunds Marted og tilLangbroetroe er tabt en med Sølv beslagen MærskumsPide med Sølv Lænte og Rør, paa hvilken og paa Laaget en Laurbærkrands med et Le udi; hvem samme haver fundet ville behagentlig anmelde der i Aalborg, Bogtrykkerie, imod en billig Findeløn. Arvinger, samt Credi og Debitorer efter Skoleholder Lauriz Brask, som døde i Nykiøbing paa Mors den 16 i denne Maaned, indkaldes herved i Følge Placaten af 26 Octobr. 192 trende Gange med 12 Ugers Varsel. Liørslev den 25 Mai 1803. M. Lindhar, Provst i Sønderherred.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Tirsdagen den 24 Mai sidst, holdte det forenede Aalborgste Enkepension=Selskab, en Etra Generalforsamling efter Tilsigelse ved Budet, hvor da blev af de mødende Jnteressentere besluttet, at de Jnteressentere som staae til Restance for deres Qvartal Bidrag og Brudegave, uopholdelig og i det seneste inden den 24 Junii næstkommende betaler samme, eller bliver de af Selskabet udslættet, dette bekiendtgiøres herved til deres Efterretning, ligesom og at der for Eftertiden ei gives nogen længere Credit en 8te Dage efter at de ere krævede; men de som da staaer til Rest bliver uden videre Advarsel udslættet. Videre blev nedtaget at hver Jnteressent betaler hver Qvarkal foruden de sædvanlige 4 s. til hver Ente, til Cassens Fond 8 s., og naar en Enke Liver gift, nyder hun i Brudegave af hver Jnteressent 24 s.; dette bekiendtgiøres herved til behagelig Efterretning for de respective Jnteressentere. Aalborg den 26 Mai S. Emmichsen. J. G. Mesdom J. Gleerup. J. Boss, Nogschou.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
En Jomfrue her i Byen, tilbyder sin Tieneste i at informere unge Pigebørn i alle Slags Fruentimmer Syening, Brodering og Tegning samt Stritning; tillige at lære dem at læse og de første Grunde, Christendommen. De som ville betroe hende der Børn, bedes jo før jo hellere at melde dem paa Vog trykkeriet, hvor de tan erholde nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
J Nærheden af Stranden, er til førstkommende Michelsdags Flyttetid at faae til Leie: En Sine u Gaden og 2 Dito til Gaarden, med Kiøtten, Spisekammer og Leilighed til Jldebrands Bevaring; saa 2de Kornlofter. Nærmere Anviisning gives af Bo, trykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Politiebetient Jens Christensen Lund, som boede og døve her i Byen, indkaldes hermed at anmelde og beviisliggiørderes Fordringer hos underskrevne Stifteforvalter inden 12 Uger fra Dato. Hans fraværende Arvinger af vares tillige at iagttage det Fornødne under Stuttet, som foretages paa Raadstuen her i Byen den 5 Juni næstkommende Kl. 10 Formiddag. Hiøring ved 16 Mai 1803. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Skiøndt det ikke formodes der skulle være flere nan meldte Creditorer i Kiøbmand Andreas Griishauge, Opbudsboe, saa bekiendtgiøres det dog herved, at Stiftet bliver foretaget den 10de Junii førstkommende paa Thisted Tingstue og om muelig sluttet, til hvi ten. Tid alle Vedkommende behageligst ville ta Møde. Thisted den 18 Mai 1803. Brøndlund, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
Credie og Debitorer i Stervboen efter afgangne Jens Jensen med Tilnavn Carelsen, der borde og døde paa Hvidstedgaards Gods som Gaardmand Serritslev Bye og Sogn, under Hiøring Amt, indkaldes herved i Følge Placaten af 26 October 1792. med 12 Ugers Varsel fra Dato at anmelde og legitimere dem som befalet er, for undertegnede Stifteforvalter inden bemelte Tilds Forløb. Hvidstedgaard den 21 Mai 1803. Trap.
Jyske Efterretninger, 1803-06-06
At Skiftet efter afgangne Gaardsæstere Anders Christensen af Østeraaegaards Gods i Gaaser Bye, vorder foretaget og om mueligt sluttet i Stervboestæder førstkommende 17 Junii Kl. 10 Formiddag, det betiendtgiøres herved efter Vedtægt under sidste Skiftesamling, til Efterretning for benævnte Afdødes Arvinger, som telle tage Møde benævnte Tild om de anseer det fornøden. Østeraaegaard den 20 Mai J. Christensen. N. B. Skiftet efter afgangne Branddirecteur Peter Lybeger, har hidtil ikke kundet bleven bragt til Endelighed, formedelst en Omstændighed som mødte i Anledning en Jndtægt for Stervboet, hvorom har været gjort Forestilling til det Høikongel. Rente Kammer, der nu har henviist Sagen til Afgiørelse med Vedkommende; hvilket jeg finder fornødent at bekiendtgiøre Dyrer, Creditorer og i den Henseende indhæntderes Erklæring ved en Skiftesamling, som til den Ende holdes her i Klitgaard Torsdagen den 16 Junii førstkommende, hvor alle Vedkommende behagenelig ville møde. Klitgaard paa Læsøe den 14 Mai Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
udgive Hanover, 1 Junii. Hofdommer von Bremen, Kommerceraad Brandes og Oberstlieut. von Bock ere igaar afreiste herfra til det franske Hovedqvarteer, for, som man troer, ved Forestillinger at afværge det franske Jndfald. J Aaret 178 da Mareschal d'Etrees, efter Slaget ved Hastenbeck, trængede ind i det Hanoverske med den franske Armee, blev ham ligeledes stikket en Deputation imøde. Ved en nyere kgl. Forordning, ere alle Landets Øvrigheder foreskrevne: 1) at iagttage, naar den franske Armee nærmer sig, den strængeste Neutralitet, ikkaft af den tyske Rigsforfatnings Egenskab, som er ganske separeret fra den storbrittaniske Kions- og desuden tilstaaet ved Lünevillerfreden: 2) at efterkomme alt hvad der, inden for denne Skranke, forlanges af den; og 3) at enhver Embedsmand forbliver paa sin Post og iagttager sine Embedspligter.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Nederelben, 3 Junii. De Franske rykke stem i Jilmavscher. De ere deelte i 2 Kolonner. Den ene paa 16000 Mand, trækker igiennem det Oldenborgske over Bremen af Kurhaven til. Den 31 Maj vare 6000 rykte ind i Wildeshausen og man ventede dem i Bremen som iforgaaes. Hvor de komme, opføre de Franske sig meget attige og galante, holde en god Mandstugt og betale alting med Bons eller Anviisninger. De føre kun liden Bagage med sig, og - Officererne bære selv deres Havresække.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Samtlige engelske Skibe paa Elven afgaae til England under Konvoi af en Fregat. Et Rydte siger, at de hanoverske Tropper ville trække sig tilbage ind i det Lauenburgske, og forsøge paa, at komme til Rostok, for der at undflye til Skibs! andal.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
London, 27 Maj. Følgende ere nogle at Førstekonsulens Udladelser til Lord Whinvorth under en Samtale i Tuillerierne, hvorhen denne var indbuden: "e Jntet i Verden, sagde Bonaparn, kunne bevæge ham til, at samtykke i at Malta ei blev rømt hellere ville han see Englænderne besidde St. Antons Forstad ved Paris - - Han maatte bekiende, at hans Harme mod England tog daglig til, fordi hver Vind, der Næste fra England, bragte ham intet andet end Had og Fiendskab. Egypten kunne han let have erobret tilbage for 4 Uger siden, ved at sende 25000 Mand til Abistir. Men det ville han ikke giøre, saa meget han end ønskede at have Egypten som en Kolonie. Kun holdt han det ikke værdt, at vove en Krig derfor, eftersom Egypten dog tilig eller seen ville falde til Frankrig, enten ved det tyrkiske Riges Adsplittelse, eller ved en Overernekomst med Porten. . - J en aftvungen Krig med England var hans eeneste Angrebsmiddel en Landgang, og den vilde han ogsaa vove, uagtet det var sandsynligt, at han og den største Deel af Expeditionen maatte gaae til Grunde i Havet; Alligevel skulde der komme een Armee efter en anden, indtil Toget lykkedes. To saadanne Lande, som Frankrig og England, det første med en Armee paa 480,000 Mand, beredt til de meest forivilede Foretagender, og det sidste med en Flaade som behærster Havene, kunde, naar de blot vare enige, regiere hele Verden, men ogsaa ved deres Tvist ødelægge hinanden indbyrdes o. s. v. Parts, 24 Maj. Alle de Englænder, som findes her, ere beordrede til Generalstaben, for at optegnes og anvises et Opholdsted, som Fanger. Det hedder, samme Anstalt skal søies over hele Frankrig, Jtalien og Holland. Jgaar besluttede Regieringen følgende: 1) Alle Kommanderende paa Republikens Krigskibe medde tes Ordre, at giøre Jagt paa de Engelske Skibe og at tage dem bort; 2) Armateurerne skulle meddeles Kaperbreve; 3) Alle i Milicen indrullerede Englænder fra 18 til 60 Aar, skulle fra dette Øieblik af ansees som Krigsfænger, for at tiene til Gisler, mod de franske Borgere, som maatte være tagne til sange i England førend Krigserklæringen.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Generalkonseilet i Departementet Loiret har taget den patriotiske Beslutning, at bygge en gesvindt seilende Fregatte paa 30 Kanoner. Det opfordrer tillige de øvrige Departementer til, at følge samme Exempel. Paa denne Maade vil Regieringen snart kunne opstille en betydelig Søemagt.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
J Kanalen skal allerede krydse 50 smaa franske Kapere, bygte som engelske Fiskerbaade, og føre blot smaa Kanoner og Musketer. En af dem er bleven opbragt til Plymauth. J Brest sættes 12 Linieskibe istand med Jil.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Haag, 28 Maj. J forrige Uge ere endnu og ver 100 Skibe lykkelig ankomne i Terelen og Vien.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Berlin. Her tales bestemt om Anstalter, som Rusland og Preussen føier til Sikkerhed forRigsstaderne Hamborg, Bremen og Lybeks Neutralitet, og det hedder, at 30,000 Preussere skulle trækkes sammen, for at dekke Tydsklands nordlige Grændser, Hannovers undtagne.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Arveprindsen er tilligemed sin ældste Søn, Prinds Christian Friderich, afreist d. 1ste d. M. fra Kiøbenhavn til Tydskland.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Samtlige igl. Herskaber have gjort H. H. Prinds Christian og hans Prindsessen Søstre prægtige Juveel foræringer, i Anledning af deres Konfirmation. Den ypperligste deraf var den, Prinds Christian sik fra sin Hr. Fader, Arveprindsen, og som bestod i en Stierne, sammensat af Diamanter og ægte Perler.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Fregatten Frideriksteen, Kapit. Rothe, er nylig hiemkommen fra Vestindien. General Waltersdorf, er paa Hiemreisen sat iland i England. Fregatten har mødt en stor Deel engelske Krigskibe i Kanglen- og Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
En engelsk Fregat er passeret Sundet fra Nord til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1803-06-10
Ved kongel. Resol. af 13 Mai d. A., er den frivillige Kysmilices Foresatte i Nørrejylland tilladt, at maae til Udmærkelse bære Uniform af en mørkeblaa Kiole med blaa Rabatter og gule Knapper, hvid Krave og Opslage, samt hvid Vest og blaae Pantalons, dertil en rund Hat, forsynet for Bestyrerne med en Guldsnor, og for Anførerne med en Sølvsnor, de første bære ogsaa en hvid Officeersteder med grøn Top og lange grønne Fieder i Toppen, samt en grøn og hvid Silketokarde, med Takker omkring; og de sidste en ligedan Fieder, Top og Kotar, de, med den Forskiel, at Toppen har ingen lang Fieder og Kotarden ingen Takker. Desuden maa Bestyrerne have 2de Guld Epauletter og Anførerne een. Dersom Kystmilien selv vil anskaffe sig en slag Uniform, maae den bestaae af en mørkeblaa Trønmed hvid Krave og Opslage, samt hvide Lærreds Partalons og en rund Hat.