JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
For at tilveiebringe i de forenede americanske Stater den Sum af 6,600,000 Dollars, for Krigsudgivterne gjøre nødvendige, har man foreslaaet der Biller til adskillige Skatters Udskrivning saasom af Salt, der indføres, af Tilladelsen at handle i det Smaae med Viin, Liquerer og fremmede Varer, af Luxusvogne, af Tilladelsen til at destillere Liquerer, af det høieste Bud paa fremmede Varer, Skibe og Fartøier; af raffineret Sukker, af fremmede Barneter og Vexler af en vis Classe, af fremmede Skibsbefragtninger. (Ogsaa i andre Stater fortjente adskillige af de her nævnte Skatter at indføres. Saaledes kunde det end- og være høist gavnligt om der maatte svares en Skat af brillante Equspager, af Baller, Concerter, Gjestebude 26.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Man er nu i Paris sysselsat med at sløife det lille antike Fort Chatelet. Det bestaaer af en meget svær Bygning, der er aaben, i Midten, og hvilken Aabning baade var Stadens og Chatelets Port i de Tider, da Paris ikke strakte sig ud over Cite. Pariserne antage, at det er bygt i Julius Cæsars Tid. Det har en snegledannet Muur, paa hvilken der fordum opførtes Taarne, med en Terasse, hvorpaa Fangerne pleiede at spadsere. Høi Alder. Frans Henrik Robersoy, født den 2 Junii 1708, er død i Haillot i Kanton Et Ardennes, i Sambre og Meuse Departementet, den 1ste Martii 1813, i en 105 Aars Alder, af en Anspændelse, hvormed han vilde paalæsse sig en alt for tung Byrde, og af følgen af et forsømt Brok, som han havde havt over i 83 Aar. Denne Mand har altid havt den fulde Brug af alle sine Kræfter, endnu sidste Sommer oprykkede han, i Fælledskovene, Rødderne af de fældede Bøgetræer, til at varme sig ved. Hans sædvanlige og kjæreste Føde bestod i Kartofler, Mælk og Meel; han har indtil sidste Øieblik beholdt sin Hukommelse, sit Syn og alle sine Evner. Det var en elskværdig Gubbe, som forenede en stor Taalmodighed med Gudsfrygt, og lod sig aldrig henrive af Vreden; en sjelden Ædruelighed førte ham til en saa bedaget Alder, Omegnen yndede ham, og følte Savn ved hans Død. dels
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
(Af Hamb. Corresp.) Hamborg d. 31te Aug. En d. 28de dennes om Morgenen fra Dresden afgaaet Coureer melder, at Fienden, der var trængt frem fra Bøhmen, har angrebet nogle Corps af den franske Armee ikke langt fra Dresden. Fienden blev paa alle Punkter med stort Tab slaaet tilbage, og kastet ind i Bøhmen igjen. De nærmere Efterretninger skulle med første blive meddeelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Dresden d. 20de Aug. Man siger i Dag, Fyrst Poniatowski er med 22,000 Mand ved Gabel, og Grev Duvernoys med 16,000 Mand ved Rumburg brudt ind i Bøhmen. Her er Alt roligt. De Fæstningsværker, som indslutte Stadens tvende Dele, ere næsten overalt fuldendte. De ere samtlig udkastede af franske og saxiske Jngenieurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Den 18de indtraf Hertugen af Vicenza her fra Prag, og reiste strax videre til H. M. Keiseren. Den 17de forlod Kongen af Neapel Staden, forat begive sig til Armeen. Den 16de reiste Fru Generalinde Grevinde Bubna herfra tilbage til Prag, ligeledes den østerrigske Legationsraad Neumann. Høsten er riig hos os og begunstiges af det bedste Veirligt. Ved et kongelig Patent er aabnet et Laan af 2 Millioner i Cassebillets, hvoraf skal svares 5 Procent i rede Penge, og der efter kort Tid igjen skal betales i rede Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Brunsvig d. 12te Aug. Kongeriget Vestphalen nyder nu en fuldkommen Rolighed. Den Røre i Gemytterne, der i nogle Egne viste sig ved Fiendens Nærmelse, og var foranlediget ved engelsk Guld, har ganske lagt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Augsborg d. 17 Aug. Foruden Armeecoryset ved Jndfloden, som Gener. Grev Wrede commanderer, have vi endnu Garnisoner i de bayerske Fæstninger, 6000 Mand i Sachsen, og et Regiment i Danzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Verona d. 14de Aug. Man venter her i Byen et nyt Cors Jnfanterie, og adskillige Regimenter let Cavallerie. De til dette Corps bestemte Artilleriebatterier ere alt underveis. Adskillige Reservebatterier af Tolvpundingere ere afgaaet til Armeen ved Udine. General Royer, der skal commandere Reservedivisionen, indtræffer her med første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Paris d. 25de Aug. J Forgaars fik vi Efterretninger fra Keiseren af 18de Aug. H. M. havde da sit Hovedqvarteer i Gørlig, og befandt sig i allerhøieste Velgaaende. J Forgaars samledes Senatet overordentlig under Prinds Erkecanzlerens Forsæde. To Regjeringstalere, Statsraaderne Sr. Regnauld de St. Jean d'Angely og Boulay begav sig til dette Møde. Fra Rouen meldes, at Keiserinden paa sin Hjemkomst fra Cherbourg vil beære denne Stad med sin Nærværelse. Der gjøres alt Anstalter til at modtage hende. Efter Marineministerens Befaling er Scheldeflaadens Keiserslag, der kun heises i Monarkens Nærværelse, naar han besøger sine Flaader, sendt til Cherbourg. Hr. Degen gik for at bidrage til Høitiden d. 15de ved en Luftseillads af fra en Stillads, der var anbragt mellem Concordebroen og Pontroyal midt i Floden. Ved Hjelp af sine Vinger svævede han horizontal fra Affartspuncten til Pontroyal. Her hævede han sig næsten perpendiculair til en Høide af henved 900 Toiser, og fulgte Seinens Løb, saa lang Paris er. Hr. Degen viste ved dette Experiment meget koldt Blod og Mod. Kl. 5 3/4 kom Luftseileren paa St. Mendonsletten ned til Jorden igjen, og Kl. 8 til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Hamborg, d. 2den Septbr. Da Depescherne, der mælde de vigtige Krigstildragelser, der d. 26de, 27de o. s. v. ere forefaldne ved Dresden, sandsynligviis ere gangne feil, saa ile vi at meddeele følgende Artikler fra Leipzig og Hannover, der ingen Tvivl lader tilbage om Udfaldet af disse glimrende Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Leipzig, d. 25 August. Vor Tidende indeholder i Dag en af 24de dennes dateret Krigsparol fra Generalcommandanten, hvori det hedder i Begyndelsen: Generalkommandanten iler at gjøre bekiendt, at han har faaet den Efterretning, at Hs. Majestæt Keiseren af Frankrig har slaget Russerne og Preusserne hinsides Laubau. - Copie af Beretningen fra Hs. Durchl. Fyrsten Major General. Keiseren er kommen til Løwenberg, har angrebet Fienden, der var paa den høire Bred af Bober og har forjaget ham af alle sine Stillinger. Fyrsten af Moskwa, Hertugen af Ragusa og Hertugen af Tarent have gjort samme Bevægelser og kastet Fienden hinsides Bober. Man vil studse over, at Keiseren den 19de har jaget Fienden fra Gabel og slaget ham d. 21 ved Bober. Hs. Majestæt befinder sig vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Leipzig, d. 28de August. Jfølge indløbne officielle Efterretninger har Hs. Majestæt Keiseren, af Frankrig, Jtaliens Konge, Napoleon den Store ved Dresden d. 27de August tilfægtet sig en afgiørende Seir over den østerrigske og russiske Armee, hvorved 15000 Mand ere gjorte til Fanger, ogsaa 14 Faner og mange Canoner ere gjorte til Bytte. - Undertegnet Brigadegeneral, Commandant i Staden Leipzig Baron Bertrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Leipzig, d. 29de August. Efter andre Stæder fra i denne Morgenstund indløbne officielle Efterretninger beløber Antallet af de Krigsfangne d. 28 August, om Formiddagen Kl. 10, sig allerede til 30000 Mand, hvoriblandt ogsaa tre østerrigske Generaler befinde sig; ogsaa vare 20 Canoner og mange Faner tagne til Bytte. Hs. Majestæt Keiseren forfølger Fienden uafladelig og man forventer endnu nærmere Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Hannover d. 31te August, Kl. 9 Aften. En fra Cassel kommende Coureer overbringe os den officielle Efterretning, at den 26de er forefaldet en blodig Træfning ved Dresden, hvori Fienden er bleven kastet og levende drevet tilbage. Den 27de angreb Hs. Maj. de Franskes Keiser den fiendtlige Armee ved Dresden og tilfægtede sig en glimrende og afgjørende Seir over de allierede Armeer. Udfaldet af disse to Slag bestaaer af 40000 Fanger, 30 til 40000 Døde eller Saarede, af 5 fiendtlige Generaler og 600 Officerer, der ere tagne til Fanger og af 60 erobrede Canoner og 6 Faner, Fienden, der forfølges levende, trækker sig paa alle Puncter tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
J Kongeriget Würtemberg oprettes, 6 Landværnsbatailloner af ugifte Mandfolk paa 23 til 28 Aar. (A. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Den Vestphalske Moniteur vedbliver at levere Retskjendelser over Personer, der ere gaaede over til Fienden. (S. Bl.)J Staden Mecheln findes et Underværk gjørende Mariebillede, bekjendt under Navn af Hanswiker Mariebillede, som skal være 826 Aar gammel. Pave Pius VII havde for nogle Aar siden bevilget et Jubilæum med fuldkomment Aflad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Denne Fest skal høitideligholdes i Mecheln med al muelig Pomp. Høitidelighederne begynde Søndagen d. 16de og vedvare d. 16de, 23de, 28de. Processioner, prægtige Cavalcader, Triumphbuer, rig decoreret Triumphvogne, endelig Forlystelser af hvert Slags ville finde Sted i Mecheln samme Dage. J Brüssel, Lowen og andre Nabostæder ere hverken Vogne eller Heste mere at faae. J Gjestgivergaarden i Mecheln ere ingen Værelser, at faae. Vinduer i de Gader, gjennem hvilke Processionen og Cavalcaderne komme, ere allerede forud bortleiede til uhyre Priser. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Fra Wien skrives, at det almindelige Opbud til Landstormen ikke skal finde Sted der, men at den skal organiseres i alle andre Dele af Monarkiet. Ungarerne berige Armeen med let Jnfanterie, og forsyner den med Heste. J Prag ankomme dagligen nye Tropper, og arbeides med Jver paa Forskandsningerne. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Wiener Avisen af 19de Aug. indeholder Øster riges med en Krigserklæring forbundne Manifest mod Frankrige. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Fæstningen Kønigstrin er bestandig besat af Sachsiske Tropper. Leiren ved Foden af Fæstningen befæstes, og endnu flere Tropper ventes der. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ogsokasse- Tiende Aargang. No. 73. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 11 September 1813. Om Aarsagen til høie Kjødpriser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
(Jndsendt.) Den ulykkelige Omstændighed, at enhver vil være Handlende og Pranger, og paa denne Maade hellere henslove Tiden end arbeide, er een af de vigtigste Aarsager til mange Fornødenheders uhyre Stigen, i Prisen. Naar Lammet er kjøbt forinden det er født, Smørret inden det er kjærnet, og Kornet inden det er høstet, kan der ikke tænkes paa billige Priser, hvis de først bestemmes efter Jndkjøbet. Skal derfor Taxten verke, maa den fastsættes inden Jndkjøbet af de berettigede Kjøbere og Næringsbrugere skeer og strængt vaages over, at alt Opkjøb og al Forprang hæmmes. Thi efter den Regel, hvorpaa hidtil Taxterne bestemmes, vover hverken Pranger eller Slagter noget ved at overbyde hinanden, naar de i Forveien opkjøbe Landmandens Tillæg, thi Taxterne bestemmes ligesom de kunne beviisliggjøre at Jndkjøbet er skeet tilTil Styrke for denne Formening vil man blot anføre den uforholdsmæssige Forskiel paa Prisen af Lammekjødet i Aaret 1811 og 1812. Neppe var nogen Mangel Aarsag hertil, da Tillægget neppe var mindre og Græsningen større. Grunden dertil maa en og allene søges saavel i Opkjøbernes som Prangernes Opdriverie, Misundelse og Nærings nid. Havde derimod Taxten i Januarii været fastsat paa Lammekjødet for hele Aaret, vilde vist ingen have fundet sin Regning ved at gaae hinanden i Forkjøb eller slutte Handel med ublue Landmænd. Dette Argument er næsten anvendelige alle deslige Tilfælde. Mueligen at Prangerne, som i Jylland, Fyen og Holsteen opkjøbe og hidføre Stude og Køer, kunne være nødvendige; men aldrig kan det blive Tilfældet med dem, der ene opkjøbe Qvæg i Sjælland, disse ere aldeles overflødige, unyttige og skadelige Væsener i Samfundet. De flestes hele Jdræter at være bestandig i Kroerne, for at opkjøbe det, Bonden ellers selv vilde have ført til Axeltorvet, eller at ligge i adskillige Uger i Forstaden, for ogsaa der at opkjøbe hvad Landmanden indbringer af Kreaturer, og selv indbyrdes at drive denne skadelige Pranger=Handel, ja det er ikke sjeldent Tilfældet, at Kreaturer først komme i Slagte rens eller Kroholderens Hænder efter at have været i flere Prangeres Hænder. Og dette Uvæsen, tillade stundom ogsaa de saakaldte Jydeprangere sig. Man paastaaer, at der gives dem, der næsten hele Aaret igjennem ere i Forstaden, for der at prange og tumle sig. De hjemsøge alle Sjællands Markeder, uden endog at bære personlige eller reelle Tyngder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Jndenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelse. J Følge allerhøieste befaling kundgjøres herved følgende til Commandeurcapitain Baron Holsten fra Søe=Premierlieutenant, Ridder Klaumann indkomne Rapport angaaende en Fægtning, han den 3die i d. M. har havt med Fienden, som, uagtet Lieutenanten meget overlegen i Styrke, dog har maattet trække sig til J Gaar Formiddag Kl. 11 blev jeg an bage: grebet af 10 engelske Canonbaade og 4 Barkasser, uden for Büsum, hvor jeg laae til Ankers i Front linie med 7 Canonchalupper. Da det snævre Farvand ikke tillod nogen Coolution, blev jeg i denne Stilling liggende. En levende Jld vedligeholdtes, paa 1/2 Canonskuds Distance fra Kl. 11 til 3 1/2 Eftermiddag, da de fiendtlige Canonbaade, sikkert med et meget betydeligt Tab af Mandskab, trak sig tilbage. To vare synkefærdige og maatte buxe res bort af de andre. Tre fiendtlige Canonbaade kom endnu til, foruden de 10 allerede nævnte: men uagtet denne overlegne Magt, vovede de dog ikke noget gjentaget Angreb, men trak sig alle tilbage. Da næsten alle de danske Canonbaade vare temmelig stærkt beskadigede, kunde jeg ikke forfølge dem. Jeg maa beklage Tabet af 7 brave Sø krigeres Fald og 16 Saarede, blandt hvilke 10 haardt qvæstede. 2 Joller ere mig skudte i Sænk, men Canonbaade kunne inden faa Dage istandsættes. En behagelig Pligt opfylder jeg ved at anbefale Secondlieutenant Rohde, Maanedslieutenanterne Fugl, Quistgaard, Sørensen og Jacobsen, saavelsom det hele Mandskab, for at have udviist den Jver og Standhaftighed, som egner enhver brav dansk Kriger. Fienden ligger til Ankers 1 1/2 Miil fra mig i Flakstrømmen, kun med 11 Baade. De 2 ere intetsteds at opdage, og har jeg megen Grund til at formode, at disse ere sjunkne. Büsum, d. 4de Sept. 1813. Klaumann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Det har behaget Hans Majestæt at lade Premierlieutenant og Ridder Klaumann i Særdeleshed, samt de øvrige Officerer og det samtlige Mandskab, som ved denne Affaire hæderligen have udmærket sig, i Almindelighed, tilkjendegive Sin særdeles og allernaadigste Tilfredshed med deres tappre og roesværdige Forhold. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 9de September 1813. Bülow, Generalmajor, Hs. Majestæts tjenstgjørende Generaladjutant og Chef for Generaladjutantskaben, Kannnerherre, Commandeur, af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Fra en Mand, som har opholdt sig i Gother borg i dette Aars Julii og Augusti Maaneder, har man faaet følgende paalidelige Efterretninger, som vise hvor mange Hindringer de Svenske førend Krigens Udbrud have lagt i Veien for Norges Proviantering, for derved, saavidt det stod til dem, at bidrage til Nationens Udsultning. – Alle de i Foraaret af de engelske Krydsere indbragte og i Gothenborg Havn oplagte danske og norske Skibe, som vare forsynede med Licencer, ere af Admiralitetsretten i London frigivne, imod at de, hvis Licencer ved Opbringelsen vare udløbne, betalte Capteur=Omkostningerne; men da denne Frigivelse ankom, nægtede den constituerede Landshøvding diss Skibe ikke allene at afgaae med deres Ladninger, men, endogsaa ballastede. – Skipperne henvendte sig forgjeves til den ved Wingøe stationerede engelske Admiral, som svarede, at han vilde beskytte dem, naar de kom til Wingøe, men at han intet kunde udrette i Gothenborg. Jmidlertid anledigede dette nogle alvorlige Besværinger fra de Engelske, saa at den virkelige Landslovding, efterat være hjemkommen fra en Sundhedsreise, ved sin Forestilling til Regjeringen i Stockholm udvirkede en Ordre, at alle af Admiralitetsretten frigivne, ved Licencer beskyttede Skibe torde afgaae ballastede, endog om Krigen udbrød. Denne Ordre ankom d. 22 Aug., men Cabaler hindrede i nogle Dage dens Bekjendtgjørelse. - De seilfærdige Skibe, 7 i Tallet, gjorde strax Anstalter til Afreise, og et af disse, hjemmehørende i Aalborg, er dertil ankommet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Da Admiralitetsretten i London ikke samles førend November Maaned, saa kan Reclamationen af de senere opbragte Skibe først til den Tid ventes decideret. Med de svenske Foranstaltninger yttrede de Engelske megen Misnøie, men endnu mere de Svenske mod de Engelske over at Tilførselen til Norge har ladet deres Ønsker strande og over den ommeldte Admiralitets=Dom, der frigav de opbragte Skibe, endeligen ogsaa over den der Bistand, de udsendte svenske Opbringere nyde af de Engelske, da der er Exempel paa, at de Engelske med væbnet Haand have forjaget de Svenske i Skjærene. Et Skib med Korn fra Kjøbenhavn til Norge blev nyeligen indbragt af en Svensk Officier til Gothenborg, efter at de Engelske havde ladet samme passere, da det havde en god Licence. Den Svenske Officier klagede offentligen over, at den Engelske Licence vilde rive dem dette Bytte af Hænderne. - Jmidlertid vare nogle af de af Svenske opbragte Skibe løsladte, men man drog Omsorg for, at disse ved Afseilingen kunde falde i de Engelskes Hænder. Saaledes blev nyeligen et lidet Norsk Fartøi paa sin Tour til Norge antruffen i Skjærene af en Svensk Barkasse, hvis Officier vel løsgav det, men med befaling, at gaae gjennem et bestemt Sund. Ved en Svensk Soldats Ærlighed blev Skipperen advaret om, at sammesteds laae en Engelsk Krydser, hvorpaa Skipperen søgte et andet Sund og kom lykkelig lover. (Stats-Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
J Budstikken læses en Skrivelse af 4de Juni d. A. fra Hans Høihed, Norges Statholder, til Directionen af det Kgl. Selskab for Norges Vel, af følgende Jndhold: "Det tjener til behagelig Efterretning, at det Kongelige Danske Cancellie, under 25de f. M., har tilskrevet Vice-Statholderen. saaledes: "Med Deres Durchlauchtigheds gunstige Skrivelse af 20 Martii sidstleden, har Cancelliet modtaget et Andragende fra Directionen for det Kongelige Selskab for Norges Vel, om, at der maatte udvirkes allernaadigst Sanction paa den 128. af Planen til et ved bemeldte Direction oprettet Tegne Jnstitut, ifølge hvilken ingen Svend, maa antages til Mester og ingen Dreng til Svend, i visse navngivne Professioner, uden at have erhvervet Attest fra Tegne-Jnstitutets Bestyrere om, at de i en bestemt Tid have besøgt Læretimerne med Flid og Opmærksomhed m.v. Efterat man herom havde brevvexlet med det Kongelige Maler-, Billedhugger= og Bygnings=Akademie, indgik Cancelliet med allerunderdanigst Forestilling til Hans Majestæt Kongen, og det har derpaa under 11te d. M. behaget Allerhøistsamme allernaadigst at resolvere: at Jngen i Christiania for Fremtiden maa antages som Mester eller Svend i efterfølgende Lauge, saasom Bogbinder, Bøssemager-, Dreier-, Gjorter, Glarmester, Gipser, Guldsmed, Hjulmand, Kandestøber-, Kleinsmed, Kobbersmed, Lygtemager=, Maler=, Muurmester=, Posementmager=, Snedker=, Stolemager=, Sværdfeier=, Steenhugger= og Tømmerlaugene, med mindre han forelægger Tegning til Mester= eller Svende Stykker, der skulle bedømmes af Øvrigheden og saakyndige Mænd, hvorved dog maa drages Omsorg for, at Omkostningerne ved Mester= eller Svende=Stykkers Forfærdigelse ikke derved forøges; og at endvidere samme Bestemmelse maa gjøres gjældende i de øvrige Norske Kjøbstæder, efterhaanden som Tegne skoler der kunde blive indrettede." - Denne Hs. Maj. allerhøieste Resolution blev af Directionen communiceret Bestyrerne for den i Christiania oprettede Tegneskole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Paa omtrent 3 Tønder Landnindtholder den herværende botaniske Have, flere phanerogamePlanter end der findes vildvoxende i hele Europa. Hvad Haven især har at takke for sin Rigdom, er Tilbytningen mod Frøsorter og levende Planter, fra de fortrinligste Haver i Europa. Man har ogsaa søgt at forskaffe sig Correspondentere i Tanger, Calcutta og Nordamerica. Fra Consul Schousboe har Haven, førend Krigen i Spanien lagde Hindringer i Veien, faaet meget sjeldne og ikke saa nye Planter. Fra Doctor Norburg fortreffelige Frøsemlinger og en betydelig Samling levende Planter. Apotheker Pohl, en Dansk Mandpaa Cap, har meddeelt betydelige Samlinger cap ske Løgplanter. Ved General-Consul Petersens Tienstvillighed og Rentekamrets Godhed har Haven faaet deels Frøarter, deels levende Planter afNordamericas talrige Egesorter samt af andre Træ og Buskatter. Gartnersvend Øster, som, efter at have opholdt sig nogen Tid i den botaniske Have, søgte sin Lykke i Nordamerica, har sendt Plante frø, blandt hvilket der endog fandtes nye Arter. Havens nordiske Samling er betydelig forøget veden Samling fra Norges Alper i Aaret 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Med Grønland er aabnet en meget interessant Forbindelse ved Lieutenant Wormskjold. Samlingen af Alpeplanter er saa betydelig, at meget faa, ja maaskee ingen botanisk Have i den Henseende kan maale sig med vor. Af Sydsøeplanter eier Haven en ikke ubetydelig Samling. Omtrent 3000 Planter staae i fri Luft og ere altsaa dyrkelige i vort Clima, omtrent 100 staae ude fra den Tid, Frosten ophører til den igjen indfinder sig, og om Vinteren bevares i de kolde Vexthuse, 1500, der taale fri Luft saalænge Temperaturen ikke er under 13 Grader, og som den øvrige Tid af Aaret staae i det saakaldte capske Huus; 200, der fordre samme Temperatur som Aloeslægten, og derfor have Plads i Aldehuset, hvilke ikke udføres førend Temperaturen er 6 Gr., og endelig over 1000, som høre til de saakaldte varme Huse, det vil sige, som kræve i det mindste 8 Gr. Varme. - Ved alle Vexter, i den botaniske Have, det være sig fritstaaende eller Potteplanter, er anbragt et Numer, som henviser til Plantens Navn i den Reichardske Udgave af det linneiske System. Denne Henviisning har den Ubeqvemmelighed, at de mangfoldige Planter, som siden dette Skrift udkom (1779) ere blevne bekjendte, maa tilskrives, og at denne af 4 Dele bestaaende Catalog ikke er portativ. Hr. Professor Hornemann har derfor besluttet, at udgive en ny Fortegnelse over Havens Planter. Den kommer til at bestaae af 56 Ark i 2 Dele, og skal trykkes paa offentlig Bekostning. Havens Bogsamling har, formedelst Jndtægtens Tilbagegang med den synkende Pengeværd, ikke komnet gaae frem med Litteraturen. Jmidlertid har den, i Henseende til ældre Værker, en god Grundvold, der lagdes deels ved de i Øders Tid indkjøbte Værker, deels ved den O. F. Møllerske Bogsamling, deels ved den botaniske Deel af det Vahlske Bibliothek, som Kongen skienkede den, og hvorved den forøgedes med, 800 Vol. En endnu større Kongelig Gave ere Vahls Manuskripter og Herbarium, blandt de første udgjøre allene hans Plantebeskrivelser (Manuskriptet til hans Enum plant, hvoraf 2 Dele ere udkomne) 60 Vol. Herbariet er et af de storste i Europa, og indeholder over 20,000 bestemte Specier, foruden en betydelig Mængde ubestemte. Havens Jndkomster ere ikkun 2447 Rdlr. 3 Mk. 5 s., af hvilke Gartnerens, Svendenes og det Halve af Professorens Løn maa bestrides. Den Nytte, som Haven stifter, er stor. Jkke at tale om, at den har opfyldt sin nærmeste Bestemmelse, at forskaffe de Studerende en ubekostelig Veiledning til at erhverve sig botaniske Kundskaber, og bidraget til Videnskabens Udvidelse, saa har den og ved sin Forbindelse med fremmede Steder næret istand til at uddeele nyttige Vegetabilier og udbrede en forbedret Smag i Blomsterdyrkningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Vore Blomsterhaver bramme nu med langt flere Skjønheder af Planteriget, og endog paa Amagertorv falholdes nu Pragtplanter, som Humboldt for faa Aar siden har opdaget i Sydamerica. (Uddraget af Athene.)