Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-10-17
Den 15de Januar Høiden af Madagascar. Den 25de Jan. vare vi halvveis mellem Capog Tranqvebar i 60 Miles Afstand fra St. Paul og Amsterdam. Den 27de Jan. vare vi 2den Gang paa Bredden af Cap. Den 4de Febr. passerede vi Solen 2den Gang paa 16 S. B. Den 16de Febr. Linien 2den Gang. Den 3die Marts naaede vi den Jndiske Kyst og vare lige ved Negapatnam. Allerede i Nordsøen bemærker man de mange smaae lysende Partikler i Havet, som i den hede Zone og længere nede paa sydlig Bredde ere store sammenhængende Masser, som give et klart Skin i Vandskorpen og ligne et Fodblad i Figur. Jeg fiskede forgiæves efter dem i Skorpen af Vandet med min Vaskekande, men de vege alle; det Vand, jeg beholdt, var saa lysende at det ved den mindste Bevægelse i Mørket gjorde de nærmeste Gienstande fuldkommen synlige. Flere Aftener, naar det var dygtigt mørkt og blæste havde vi et meget smukt Syn af det, Skibsfolkene kalde Moorild i Havet, som efter en stor Maalestok ligner et eensformigt Fyrværkerie paa Vandet, og gnister stærkest i Bølgegang en og ved Skibet, fremfor alt ved Kiølen, hvor Jldskiæret er fuldest, smukkest og meest sprud lende. Efter Luften skifter Vandet gierne Farve, og man har Afverlinger af det klareste og reeneste Lyseblaae, det skiønneste Grønne, det Mørkeblaae og Sortladne og i tykt Veir seer det trist og graaeagtigt ud. I Klarhed og Giennemsigtighed overgaaer det falte Vand alt hvad derkan fyldes i et Glas, men det er meget ubehageligt at drikke, hvilket jeg dog efter de Andres Exempel tvang mig til for Sundheds Skyld. Man kan tydelig see fiskene 6 Favne nede i Vandet, og de skinne som Sølv naar de dreie sig det allermindste paa Siden. Naar det kuler noget i klart Veir kan man see en lille Regnbue i hver af de nærmeste Bølgetoppe, der i selve Brydningen have forskiellige Farver mellem Skummet, ved den forandrede Stilling mod Lyset. Havets Bevægelse er undertiden, uden at det kan kal des Storm, saa voldsom, at det er meget ubehageligt at være ombord. Jsær er det i Stille efter Blæst allerværst, da man slet ikke kan beregne hvor man bliver kastet hen, men vakler mellem to og flere Retninger. Ellers lærer man saa godt at ballancere, at man i al Magelighed kan gaae sin Spadseretøur paa Dækket i uroligt Veir. Det var flere Dage Blikstille, end vi ønskede det, men vi havde aldrig Havblik. Naar Baaden i Stille gik fraborde for Afvexling og paa Fuglejagt, behøvede den kun at være et lidet Stykke borte, for snart ganske at skiules snart at sees i Veiret fra Skibet. Kun en Dagstid i den Biscaiske Bugt havde vi en liden Storm, der mere morede os end giorde os han ge; rigtignok kom der engang en stor Søe og overskyllede os Agterdelen af Skibet ned i Kahytten med en skrækkelig Susen, hvilket for en Øieblik giorde mig lidt heed om Ørene, da jeg just var i Kahytten samme Tid. Paa Varmegraden er der saa liden Forskiel i Vandet, at der blev loddet med Thermometer flere Hundrede Favne uden at opdage 1/2 Afvigning mellem Dybde og Overflade. Det er ret moersomt at see de mange forskiellige Strømme i Havet og den contraire Bølge gang ved Vindskifte. Varmen er sielden meget trykkende ombord før i Mørkningen og i Kahytten om Aftenen, da den kommer fra Lasten Med Soelhede er det hele Dagen allerkiøligst nede, og jeg læste i megen Rolighed det meste af Tiden. Himlen har et mildere og finere Udseende allerede henimod Middelhavet; den kan forekomme klar om endog Solen ikke skinner. Man kan undertiden tydelig skielne 3 Lag Skyer. Solens Op- og Nedgang er overmaade pragtfuld og man har den saaledes over Hovedet at man maae see ligge ned paa sine Fødder efter Skyggen. Varmen var sielden over 25 R. og sielden under 21 i det hede Zone, Første Gang vi passerede Linien frøs vi snarere end trykkedes af Hede, og paa 40 S. B. toge vi igien vore Kavaler og Underklæder paa. Maanen skinner unægtelig klarere end hjemme og Siricus er en meget smuk Stierne, men overgaaes af Benus. Sydkorset er en meget smuk Constellation; paa Mars og Saturn blev der taget flere Observationer, og jeg beklagede min Uvidenhed i Astronomien, som ombord vilde have skaffet mig moersomme Timer. J det hele taget er der stor Forskiel paa Dagen ombord; thi at det ofte bliver eensformigt og kjedsommeligt i slet Veir med daarlig Seillads er ikke til at forekomme, da man just saa slet Jntet seer paa Havet. Til andre Tider vrimler det af Fugle og Fiske: Delphi nerne springe i hele Flokke tæt ved Skibet, og en Dag vare der saamange af dem, at man absolut maatte forbauses. Flyvesisken sees snart enkelt snart i hele Stimer, og af og til faldt negle paa Dækket, som gave os et godt Maaltid. Med Harpuner eller Kroge fangedes der flere Gange adskillige temmelig store Fiske, som Skibsfolkene kaldte Delphiner og Bonitter. Een Formiddag blev der fanget 23 af det første Slags hver paa 13 a 14 Pund. Endnu et større Staaes kaldte de Halvakarer, som undertiden kunne veie 50 Pd. Vi fangede uheldigviis ingen af de faa Haier vi faae underveis. Hvalerne gik ofte tæt ved Skibet og langt ude saae man dem sprude Vand, en Aften hørte jeg en stønne lige ind ved Roret. Fugle fangedes et Par Gange i Takkelagen og nogle bleve skudte fra Baaden. Den 15de Febr. var den muntreste Dag formedelst et sieldent Liv paa Havet; hele Flokke af forskiellige Fugle jagede efter de armeFlyvesisk og snappede mange af dem. Og saasnart de dumpede i Vandet var en af de store Fisk tilrede til at sluge dem. Dagen før vi faae Land (fra den 13de Novbr. indtil 3die Marts havde vi ikke seet Land) flød en stor Søeskildpadde forbi Skibet og om Eftermiddagen en temmelig stor Søeslange; om Natten maatte vi bakke at drive imod Vinden, da vi vidste os i Nærheden af Land, og om Morgenen saae vi til megen Glæde den smukke Jndiske Kyst, fra Negapatnam til Tranqvebar. En heel Mængde Fisker vare rundt omkring os, og det hele giorde et meget besynderligt Jndtryk. Vi fulgte Kysten. lele Dagen i Modvind med Kikkerter, og glædede os over at Tranquebar saae smukkere ud end alle de andre Steder. Ovenfor Negapatnam ligger Nagor med 6 meget høie ganske hvidkalkede Moskeetaarne og der vaier det Engelske Flag. Atter strax ovenfor ligger Carital, hvor det Franske Flag sees og 1 Miil ovenfor Carical (Fortsættes.) ligger Tranqvebar.