Berlingske Tidende, 1786-08-01
Omendskiønt Hs. Majestæt vil, at saavel Allerhøistsammes Grever og Friherrer, som andre Proprietairer og Selveiere, hver for sit Gods, skulle fremdeles, som hidtil, alvorligen holde over Efterlevelsen af hvad mod utilladeligt Brændeviinsbrænden og Kroehold er anordnet; saa vil Hs. Majestæt derimod aldeles fritage Jordegodseierne i Almindelighed for at udrede Bøder og Omkostninger for deres uformuende Bønder med mindre de godvilligen selv ville, i hvilket Fald de for Bødernes Beløb beholde Regres til den eller de Skyldige, som, i Mangel af Betalingen, aftiene Forbrydelsen med Arbeide for Huusbonden efter dennes Anviisning saaledes at for hver Dags Arbeide afskrives paa den for ham betalte Mulct 16 Skilling, og at den Skyldige imidlertid underholder sig selv. De Bøder, som Bønderne ikke formaae at betale, og for hvilke Huusbonden ikke vil betale dem imod Regres i Penge eller Arbeide, skulle af den Skyldige aftienes med FæstningsArbeide, første Gang i en Maaned, og for igientagne Forbrydelser, naar de for foregaaende Forbrydelse eengang tilforn ere blevne lovligen overbeviiste, dømte eller straffede, i 2 til 6 Maaneder, efter Omstændighederne og Dommerens Skiønnende. Og skulle Jordegodseierne, saasnart de derom blive vidende, være pligtige, for slige oftere befundne For Forbrydelser hver Gang at tiltale deres Bønder til at lide Dom til Undgieldelse paa Kroppen med saadant FæstningsArbeide, da Bødernes Betaling med Penge for Forseelser, som begaaes af Folk i Bondestanden, ikke maae finde Sted, uden for første Gang, som foran meldt, befundne Forbrydelse, men enhver igientagen belægges med Fæstnings Straf. Paa det at intet Ophold skal skee med Betalingen af de Bøder, som af Bønder forbrydes, haver Angiveren at melde sig med den, udi foregaaende 11te Artikel ommeldte, af Stift amt eller Amtmanden paategnede Dom udi den nærmest Amtstue, hvorunder den Skyldiges Boepæl henhører, om de derefter forbrudte Bøder, samt Omkostninger, hvilke Amtsforvalteren da til ham uden videre Ordre, imod at overleveres Dommen med der paategnet Qvittering, uopholdelig betaler; hvorefter det, ifald det er for første Gang befundne Forbrydelse, overlades til vedkommende Jordegodseier, om han, paa den i næstforegaaende 13de Artikel fastsatte Maade, vil for den Skyldige udrede de idømte Bøder og Omkostninger, eller ikke. J sidste Fald maae disse Bøder og Omkostninger, der altsaa af den Skyldige med FæstningsArbeide blive at afsone, af Hs. Majestæts Kasse til Angiveren udredes; hvilket ogsaa skal finde Sted i Henseende til de Bøder, som af Bønder for anden eller flere paafølgende lige Forseelser forbrydes, og som, efter næstforegaaende Artikel altid med Fæstnings=Arbeide skulle afsones. Dog forstaaer det sig selv, at, naar Jordegodseierne selv tiltale deres Bønder for Forseelser med utilladeligt Brændeviinsbrænden, og Kroehold, og altsaa ingen Angiver er, da skulle i intet blant foranførte Tilfælde Bøder og Omkostninger af Hs. Majestæts Kasse udredes. Paa det at ingen Jordegodscier eller Foged, naar han underhaanden maatte blive underrettet om, at nogen vilde anlægge Sag for opdaget utilladeligt Brændeviinsbrænder, eller Kroehold af hans Bønder, skal, blot for at forekomme hiin, søge først at udtage Stevning til Doms Erhvervelse over saadanne Forbrydere, vil Hs. Majestæt, at, naar det herefter maatte møde nogen Angiver, at Godsets Huusbonde eller Foged paa lige Tiid, eller kort forud, havde anlagt Sag imod Forbryderne, da skal Huusbonden eller hans Foged være pligtig, paa Angiverens Forlangende, og efter 3 Dages Varsel, personligen at møde for Retten, hvor Sagen mod de sigtede Bønder er anlagt, samt der aflægge sin Eed efter Loven, at han i ingen Maade var vidende om, at de sigtede Bønder forud vare angivne for Kroehold eller Brændeviinsbrænden, da Sag derfor af ham, være sig en ten Huusbonde eller Foged, mod dem blev anlagt; men drister han sig ikke til denne Eed at giøre, afvises Sagen paa Huusbondens eller Fogdens Side, og den haver derimod for Angiveren sin uforhindrede Fremgang paa forordnet Maade.