Viborger Samler, 1846-01-31
Frankerig. Paris, den 2den Jan. Discussionen, over Adressen har i de Deputeredes Kammer vundet i Livlighed. Ledru-Rollin, Duvergier Hauranne, Thiers og Guizot have været Hovedtalerne, og i disse Navne ligger saameget af det store Talertalent, af Aand og Kraft, af Jndsigt og Mod, at Debatten maa vække Jnteresse. Ledru-Rollin angreb fornemmelig den venstre Side, der havde sluttet sig til det af Thiers ledede venstre Centrum og saaledes af Eftergivenhed og Føielighed imod Thiers opoffret Frankerigs dyrebareste Jnteresse - Valgreformen. Ledru søgte derefter at godtgjøre at Thiers havde spillet Reactionens Spil; han søgte at bevise hvorledes denne Statsmand havde billiget Septemberlovene, Paris's Befæstning og Armering, hvorledes han havde stemt for Regentskabet, og to Gange reddet det nuværende Ministerium. Denne Mand havde stor Deel i Opgivelsen af Polens Jtaliens og Belgiens Sag, i Udbetalingen af de 25 Mill. Fres, til Nordamerica; han havde som Minister i Aaret 1840 udjævnet Differentsen imellem Storbritannien og America, for at den engelske Flaade ikke skulde holdes tilbage paa Neapels Red, men faae tilbørlig Tid til at bombardere de syriske Søstæder. Denne Mand havde som Minister tilbagekaldt til Toulon den tappre Laalandes Flaade og udstedt Noten af 8de Octbr., som Guizot senere havde bragt i Udførelse. - Den kundskabsrige og aandrige Duvergier de Hauranne angreb det Guizotske Ministeriums Politik. Denne Taler har været altfor længe doctrinair til ikke til Punct og Prik at kjende det herskende Princip; hans Taler efterlade stedse det piinligste Jndtryk paa hans tidligere Venner. Duvergier sammenlignede de første fem Aar efter Julirevolutionen med det nuværende Ministerium 5 Aar; Antwerpen og Ancona charactiserede hiint Tahiti og Marocco dette Quinquennium; Guizots Administration var den mindst liberale, den meest reactionaire, som Frankerig har havt. – Thiers begyndte sin Tale med en stolt Afviisning af Ledru-Rollins Angreb; han (Thiers) var ganske constitutionel-monarkisk sindet; han ønskede ikke Radicalernes Tillid og bifald. Han underkastede Guizots Politik med Hensyn til Nordamerica en skarp Critik. Uden fyldestgiørende Grunde havde G. opgivet Frankerigs naturlige Politik med Hensyn til Fristaterne; i Englands Jnteresse havde G. erklæret sig imod Teias's Jndlemmelse i Unionen og udtalt sig imod Nordamerica. Ligevægt i det americanske Statssystem var et af England fremavlet Hjernespind. Om ogsaa Frankerig ved den naturlige Forbindelse imellem Europas absolut Stater søger og maa søge Englands Venskab, saa tør det dog desaarsag ikke opoffre alle sine Jnteresser, og man burde vel lægge Mærke tilat de constitutionnelle Jdeers Fremskriden i Europa, i Forening med Nordamericas tiltagende Magt, absolut maatte bidrage til at befrie Frankerig fra den Forpligtelse a tot prix at bevare Englands Velvillie. Thiers søgte at vise hvor let Guizot med Hensyn til Teias, Marocco og Syrien havde kunnet handle uafhængigen og meere overeensstemmende med Frankerigs Jnteresse. Men den hemmelige Nøgle til disse Concessioner laae i den af Guizot afsluttede Gjennemsøgningstractat og de i Occanien begaaede Feil. England har her kunne lade som om det gjorde store Concessioner, som om det udviste stor Eftergivenhed; det har kunnet sige: "J ville ikke opfylde en indgaaet Contract, og J have mishandlet min Consul. Og saaledes har da Guizot maattet opoffre Alt: Syrien, Tanger og Nordamerica ere opoffrede for Gjennemsøgningstractatens Ophævelse. Han (Thiers beklagede af Hjertet, at Frankerig havde opgivet sin mæglende frie Stilling i de engelske americanske Differentser. Guizot besteg nu Tribunen for at forsvare sin Politik imod Thiers's Angreb. Ministeren erklærede at han havde tilraadet Teias at soutenere sin Uafhængighed og Mexico at anerkjende Teias, men efterat Teias havde udtalt sin Villie, havde Frankerig agtet den, og det havde ingenlunde søgt at lægge hindringer i Veien for Realiseringen, af den unge Stats Villie. Han var enig med Polk, naar denne proclamerede de americanske Staters Uafhængighed, af den europæiske Jndflydelse. Hvad nu det store politiske Spørgsmaal angik, som Thiers havde berørt, da formeente Ministeren ikke at Nordamericas tiltagende, om sig gribende Magt stedse vilde være uden Fare for Frankerig. Tre store Nationer vare stedse sysselsatte med at udvide deres Gebeters Grændser, nemlig: Rusland, England og Nordamerica; Frankerig maatte i denne Henseende staae tilbage, og maatte altsaa allerede af denne Grund søge at opretholde Ligevægten imellem disse Stater. Det var saaledes overeensstemmende med Frankerigs Jnteresse at Nordamerica ikke skulde erholde en udelukkende Overvægt i den nye Verden. Hvad det vigtige Oregonspørgsmaal angik, saa maatte han her forklare Frankerigs Forhold til England. Efter hans faste Overbeviisning kunde en sikker Fred imellem to store Nationer kun opretholdes ved en virkelig fast Tillid, og en saadan herskede imellem Frankerigs og Englands Regjeringer. Man vilde høiligen bedrage sig, naar man med Thiers vilde antage, at de to store Nationer havde følt sig ydmygede; de kildne Differentser om Marocco, Otahaiti og Gjennemsøgningsretten vare lykkeligen løste paa en saadan Maade, der langt overgik Oppositionens Forventning. Paris, den 22de Jan. Efterat Guizot havde forsvaret Ministeriets Politik, angrebes denne af Billault, der formeente, at det var overeensstemmende med Frankerigs Jnteresse at opretholde Ligevægten ved den mexicanske Havbugt, og at ingenlunde Nordamerica, men netop England truede der Frankerigs Jnteresse ved de af denne Stat oprettede Establissementer ved Mosquitolysten, ikke langt fra den vigtige Landtunge, af hvis Gjennemgravning franske Statsmænd lovede sig saa Meget. Hvad Ligevægten paa Havet angik, saa var sikkert England allerfarligst paa Grund af dets Flaade, der bedækkede alle Have, og paa Grund af dets uindtagelige faste Puncter. Hvad Forbundet med England angik, saa erindrede Billault at Guizot selv engang havde erklæret, at England og Frankerig dog ingensinde kunde vorde inderlig forbundne. Hvad de af Guizot udhævede Concessioner, fra Englands Side angik, da formeente Billault, at disse ikke kunde opveie Opoffrelsen af det gamle Forbund med Nordamerica. – Efter en Yttring af Berryer vil det tejianske Spørgsmaal endnu engang vorde behandlet i Debatten over de enkelte Paragrapher i Adressen og blive Gjenstand for et Amendement; thi Taleren meente at det umulig kunde tillades at dette vigtige Spørgsmaal blev forbigaaet med Taushed i Throntalen og Adressen. Dermed sluttedes den almindelige Discussion over Adressen, og Debatten over de enkelte Paragrapher begyndte. Fra Algier er ankommen en ny Hiobspost: General Levasseur havde med betydelige, fra hele Provindsen Constantine samlede Stridskræfter foretaget sig et ganske overflødigt Razziatog imod en lille oprørsk Stamme, endskjøndt den i Egnen commanderende Underbefalingsmand, havde erklæret at Opstanden allerede tildeels var undertrykt og ganske kunde holdes i Skak af ham. Med Grusomhed, der var aldeles unyttig, havde Levasseur ladet afbrænde denne Stammes store Landsby, endskjøndt Stammen allerede havde underkastet, og erlagt den samme paalagte Bøde og atter anraabt om Naade; Levasseur havde berøvet Stammen dens Kornforraad, dræbt henved 30 Mennesker, og derefter med Jld og Sværd tilintetgjort en anden endnu oprørsk Stamme og endog ladet Frugttræerne omhugge. J det skjønneste Veirlig begyndtes den 2den Jan. Tilbagemarschen; men den 3die faldt der megen Snee; Colonnen, der maatte vade igjennem den 1 1/2 Fod dybe Snee, forseilede den rigtige Vei, maatte lade Bagagen og Lastdyrene blive tilbage, og uden Næringsmidler tilbringe Natten paa en Slette, hvor - Angivelserne variere imellem 100 a 800 Jhielfrosne – en stor Deel af Tropperne omkom paa en høist sørgelig Maade; Alt søgte at bane sig Vei ind i de faa Telte, hvor de tildeels af Mangel paa frisk Luft bleve Offre for Døden. Dagen efter naaede Cavalleriet Setif, hvorfra den nødvendige Hielp hurtig ydedes. Vogne og Last dyst ankomme endnu dagligen til Staden, belæssede med Halvfrosne; Hospitalet er fuldt af Officerer og Soldater, hvis Yderdeele ere frosne; Bagagen og alle Lastdyrene ere tabte. - Næste Post vil rimeligviis berigtige og modificere betydeligt denne af en algiersk Journal tagne Beretning. Cancasien. Det Tab, Bjergboerne have lidt ved Angrebet paa den russiske Linie, skal ikke være ubetydeligt. Som sædvanligt havde de ved gjentagne Angreb paa andre Puncter af Linien vidst at sysselsætte Russerne, og saaledes aflede deres Opmærksomhed fra de Puncter, der vare det egentlige Formaal for deres Angreb. I de erobrede Fæstninger bemægtigede Bjergboerne sig et betydeligt Forraad af Vaaben og Munition. Scham er i stor Virksomhed; han synes at pønse paa et større og mere omfattende Angreb paa den russiske Linie; Russerne synes at kjende hans Hensigt; thi Overgeneralen, Fyrst Woronzow, har uventet givet befaling til krigerske Forholdsregler. Disse til den polske Grændse komne Meddelelser skyldes en Reisende, der den 20de Decbr. forlod Tiflis; men de ere ogsaa bekiendte i St. Petersborg. Et Brev fra denne Stad af 8de Jan. antyder nemlig, at de nyeste Efterretninger fra Caucasus havde i de derværende Kredse vakt stor Sensation.