JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Det gamle, formeentligen danske Skib, som nylig er funden i Rother-Floden er nu gandske udgravet og skal sendes til London. Det skal være forliist i den store Storm, 1286, der drev hiin Flod ud af sit gamle Leie og hen i sit nærværende. De Sager, man fandt i det, og dets Bygningsmaade angive ikke nogen høiere Alder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
J Rusland er det en Overtroe, at der maa en Løgn i Omløb, naar Kanonstøbning skal lykkes. - For nylig var saaledes hele Petersborg i Bevægelse for at see en Landsbypræst med Kone og Døttre, hvilke havde gjort sig skyldig i flere Mord, blive førte omkring fra Kirke til Kirke, med en Tavle paa Brystet, hvorpaa deres Forbrydelse skulde staae skreven. Paa alle Pladser og ved alle Kirker var den største Stimmel af Mennesker, for at see dem, men, Jngen kunde faae Øine paa Noget, og Folk trængte sig imellem hinanden for Ingenting. Endelig opklaredes Sagen: der blev støbt Kanoner paa det keiserlige Kanonværk og at hele Rygtet var udspredt, forat Støbningen skulde gaae vel fra Haanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
En Strømpebaandsvæver i Manchester endte sin Bekiendtgiørelse med at anbefale fine Vare saaledes : NB. Disse Strømpebaand ere især gode for melankolske Personer, eller for ulykkelige Forelskede, fordi de ere meget elastiske, saa at baade Ladies og Gentlemen (Herrer og Damer) ville finde det umuligt at hænge sig i dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
J en Tidende i den skotlandske Stad Aberdeen læste man forleden følgende Bekiendtgiørelse: "Min Kon Mary Mac Donald, er gaaet fra mig uden mindste Aarsag. Hun er omtrent 50 Aar gammel, er lam paa den høire Fod, blind paa det ene Øie og har røde Haar. Man kan formode at hun er løbet bort med en Snedker ved Navn Robert. Vil hun komme til bage i sin utrøstelige Mands Armee, saa skal hun blive imodtaget med Godhed og ingen videre Spørgsmaal Qve Mac Donald. skal giøres hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Fra Rhinlandene meldes, at den i Aar udpressede, Druesaft er af en saa fortrinlig Godhed, som man i en Tid af halvandethundrede Aar ikke har smagt Mage til. Fra Berlin anføres som en Sieldenhed, at en Viinranke, som i en Have danner et heelt Lysthuus, har i Aar baaret det uhyre Antal af 2,710 Oruer. Norcia, en lille Bye i Kirkestaten, udmærker sig gandske besynderligen ved sin Regieringsforfatning. Efter Byens Love skal dens Regiering bestaae af fire Mænd, som kunne aldeles hverken læse eller skrive. Man kalder dem derfor de fire Ustudette (ouattro Iliterati, alle deres Forhandlinger skee mundtligen, uden juridiske Formaliteter, og deres Processer ere forbundne med yderst faa Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
J Modena har Standretten nylig dømt 9 Personer til Døden og 36 til Galleistraf, som havde deeltaget i hemmelige Selskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Man fandt i London nylig et Græskar som holdt 7 Fod 10 Tommer i Omkreds og vog 137 Pund, men i Luscombe fandtes et endnu større, som holdt 9 Fod 3 1/2 T. og og 245 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
En Hr. Warwazzi har ved Archangel paa egen Bekostning ladet grave en Kanal, der fører hans Navn. Den er ledet giennem Moser og har koster flere hundredetusinde Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Gods-Jnspector Kirstein, Komd. Nathansen, Baron Juul Wind, Urtekræmmer Selmer, Pensionist Kuur, Cand.phil. Fischer, Vagtmester Brachenhoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Oberst v. Bierring, Pastor Smith med Familie, Student Schæffer, Jfr. Ache. Waldemar von Qvalen. Ved Aand og Mod erhverves Krigerhæder - Dens Lyd paa Kloden gaaer fra Old til Old: J fremmed Ledingsfærd en Yngling træde For Undertryktes Sag, mod Mord og Vold. Og denne ædle Daad ei mindre lyder, Den hæver sig i vakkre Krigers Bryst, Jsær hvor Ynglingen med Kjækhed byder: =Staae græske Brødre Frihed, Mod og Lyst, De seire - Waldemar von Qvalen falder I daadrig Kamp - beundret Tapperhed, Og hver en Græker vil til sildigst Alder, Ved Cimbrisk-Heltens Grav nedbede Fred. Her i hans Fædreland skal Harpen stemmes Til Roes for Danens fjerne Heltefærd, Mens Navnet: "Qvalen" ligesildig glemmes J hver en Barm, som luer Aand og Værd. (J. Deigaard.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Bekiendtgiørelser. At Krigsassessor Schæfter, efter allerhøieste Befaling, er sat under Generalfiscalens Tiltale for Misbrug af Trykkefriheden, dette bekiendtgiøres herved, i Overtene stemmelse med Forordningen 27de September, 1799 dens 18de §., fra det Kone danske Cancellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Natten mellem 4de og 5te November hensov min inderlig elskede Kone, Henriette Cordelia Maria Kiersgaard, fød Rothe, i hendes 48de Aar. Mo gang og Kummer svækkede hendes Sundhed og foraar saaede at hendes Livslampe saa tidlig udbrændte. Sen efterladte Børn, blandt hvilke de 2, vort Ægteskab skiænkede os, ere umyndige, begræde med mig Tabet i af den kiærlige Ægtefælle, og ømme Moder. Vor Trøst er: engang Hisset at samles igien. Kongsgaard, den 8de November 1822. Paa Børns og Egne Vegne. N. Kjersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Jfølge mig meddeelt høiere Ordre bringes herved til offentlig Kundskab, at Hans Majestæt Kongen af Frankrig ved Forordning af 7de Aug. d. A. i Forbindelse med foregaaende Sannitetslov af 3die Marts, har befalet: at ethvert Skib under hvilket somhelst Flag bestemt til negen fransk Havn, bør, for at finde ubehindret Adgang, være forsynet med Sundhedspas, udstædt eller paategnet af vedkommende franske Consul eller Agent fra hvilken Plads Skibet udklareres eller senere anløber, ligesaa bør og enhver Passageer være forsynet med et Certificat eller lade sit Pas paatagne, og maae saadanne Sundhedspasser, Certificater eller Paategninger fornyes naar de ere mere end 5 Deggamle inden Skidet fortsætter Reisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Til den Ende anmodes alle Vedkommende her i Jylland at henvende dem til mig for at erholde bemeldte Sundhedspasser, Certificater eller Paategninger, da de i Tilfælde saadant forsømmes, foruden andre Ubehageligheder, udsættes for ved deres Ankomstil Frankrig at vorde lagt under Qvarantaine. Aalborg, den 7de Novbr. 1822. H. Henningsen, Kal fransk Vice, Consul og Agent i Jylland, Udi Kiøbmændene Musmann & Schwedlers Boe, afholdes et extraordinairt Møde, næstkommende Torsdag den 21de d. M., Formiddag Kl. 10 i Raadmand Olsens Bopæl paa Middelgade, da en Sag af Vigtighed, Boet vedkommende, vil vorde forelagt Credito rerne, hvis Nærværelse derfor og ønskes, til Betænknings Afgivelse. De Areblivende ansees at samtykke. i det de Mødende beslutte. Skiftekommissionen i ovenmeldte Boe, den 14de November 1822. Ree. Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Torsdagen den 28de Novbr. førstk., Eftermiddag Kl. 3, foretages efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, offentlig Auction hos Giestgiver Wahl ved Aaen her i Byen, over: en indmuret Kobbelgrubekiedel med tilhørende Hat og Dæk, udlagt Overformynderiet heri Byen for resterende Renter, og over :et Egeskatol med Skab, 6 Bøgetræs Stole, et Steenbord, og et Stueuhr i Foutteral, hvilket alt er udlagt for resterende Skatter. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Hvilket herved til Vedkommendes Underretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 15de Novbr. 1822. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Fredagen den 29de d. M. om Formiddagen Kl. 10, lader Enken og Arvingerne efter afdøde Justitsraad, Stiftsphysikus, Dr. med. Hahn, dennes Stervboegaard, beliggende ved det store Torv her i Byen, ved en eneste offentlig Auction som holdes i Gaarden, bortsælge. Samme Dags Eftermiddag Kl. 2, foretages samme. steds offentlig Auction over nogle Mahognie- og andre Meubler, en Deel Kar og andre Trævare, 3 Electri. ceermaskiner med Tilbehør, et nyt Galvanisk Apparat, en Luftpompe, en Deel Bøger og nogle Reoler m. m. Hvilket efter Vedkommendes Begjæring herved be Aarhuus, den 16de Nov. 1822. kiendtgiøres. Som Frue Justitsraadinde Havns Laugværge, Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Den afg. Frue Consistorialraadinde Traps Stervboe tilhørende, paa Slotsgaden i Randers beliggende, sidst af Kiøbmand Christen Hald og forhen af Kiøbmændene Lauriz Bigom og Rasmus Hansen beboede og til Kiøbmandsbrug vel indrettede og beliggende Gaard, bliver, Mandagen den 2den December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet ved een eneste offentlig Auction, som holdes paa Byens Raadstue, til den Høistbydende bortsolgt med sin Grund, Gaards- og Haugeplads paa de ved Auctionen bekiendtgiørende og for Kiøberen fordeelagtige Conditioner. Gaarden kan strax tages i Besiddelse af Kiøberen, Randers, den 30te October 1822. Reckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Auction i Hammelew. Fredagen den 22de Novbr. næstk. og følgende Dag, om Formiddagen Kl. 10, lader undertegnede i min iboende Gaard her i Hammelev Auction foretage, over endeel særdeles godt Ind og Udboe, bestaaende af: Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder og Linned, samt nogle Kakkelovne, ligesom og Heste, hvoriblandt en skiøn Ridehoppe, Køer, Faar og endeel Huustømmer m.v. foruden en Samling af juridiske og andre velconditionerede Bøger. De Lysthavende og enhver af mine Bekiendtere og Velyndere, anmodes om at give Møde. foranmeldte Tid og Sted, for saameget som mulige at bidrage til Auctionens gode Udfald, der efter Omstændighederne er mig saare vigtig. Hammelev, den 11te Novbr. 1823. N. L. Wadum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Det Stervboet efter afg. Lars Kielsen i Haarup, Linaae Sogn, Giern Herred tilhørende Sted, med tilliggende Eiendomme, af Hartkern Jordskyld 2 Skp. 2 Fdk. 1 Alb., tilligemed den indavlede Afgrøde. bliver opraabt til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction, som holdes paa selve Stedet i bemeldte Haar, Mandagen den 25de November næstkommende Kl. 10 Formiddag. Samme Dag naar Stedet er solgt forauctioneres endvidere den ved samme værende Besærning og Inventarium. Lysthavende indbydes. Skanderborg den 4de November 1822. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Efter Vedkommendes Reqvisition bliver Onsdagen den 4de Decbr. næst om Formiddagen Kl. 10, foretaget 5te Auction over den Gaard i Ørschen Bye, Ørrislev Sogn som Søren Sørensen eier, staaende, for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Til Gaarden, der er beliggende 1 1/4 Miil fra Horsens er et betydeligt Areal særdeles gode Jorder og fornøden Tørveskiær. Qvægholdet kan være 4 Heste, 20 Fæhøveder og nogle Faar. Auctionen afholdes: paa Gaarden og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Det bemærkes, at Kiøbeten om han ønsker det, kan beholde Laanefondens Capital 2500 Rbd. Sølv, fremdeles indestaaende i Eiendommen mod samme Sikkerhed og paa lige Vilkaar, som hidtil imod at han contant betaler de resterende Renter. Horsens, den 2den Novbr. 1822. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
J Følge Forliig og Udlæg, bliver ved 3de Auctioner som afholdes: Torsdagen, den 21de Novbr., den 5te Decbr., og dito Løverdagen den 21de dito, næstk., hver Dags Formiddag Kl. 2 slet, bortsolgt, den Gaardmand Peder Hansen Snedker i Gram tilhørende Gaard, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. De tvende første Auctioner, afholdes paa Herredscontoiret i Hornsyld, og sidste i Gaarden selv. Jorderne ere særdeles gode, og beliggende ved Gaarden, ligesom fornøden Tørvejord og et Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. ElmouiseSkovskifte hører til samme. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Prokurator Borch paa Elisedahl. Liebhaverne indbydes. Hornsyld den 11te Novbr. 1822. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Enhver som maatte have nogen Fordring, den være sta af hvilkensomhelst Slags i Stervboet efter afdøde Kammerraad C. M. C. G Holst i sin Tid Herredsfoged og Skriver i Tørsting Vrads Herreder og boende i Brædstrup ved Horsens, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel regnet fra den Tid at dette Proclama lovlig er publiceret, til at melde sig, med sin Fordring, for Undertegnede, under det Tab som er bestemt ved Placaten af 26de August 1785 og 2den Juli 1819. Horsens, den 28de Octbr. 1822. N. C. Schmidt. Procurator og constitueret Skifteforvalter, i ovennævnte Boe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Undertegnede modtager endnu Talg til Støbning, klarskinnende Forme- og Spedelys til Udsalg, samt daglig Øll i Potte- og Ankerviis, extra godt Øll paa Flasker til 6 a 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
J. Kirkerup, i forrige Marzettas Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Hos undertegnede kan faaes til de meest billigste Priser: store friske Citroner, Caroline-Riis, Riismeel, Sagogryn, nye Resiner, føde og bitte Mandler Figner, Svedsker, tørte Kirsebær, Surat, St. Croix Rom, gl. Cognak, Kirsebær=Aqvavit, samt alle andre Urtekramvare, hvilket alt er nylig arriveret. I. Kirkerup, i forrige Marzettas Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
Undertegnede er flyttet fra Stedet No. 49 paa Middelgade, til No. 37 paa Skolegade, og der for den billigste Betaling skriver Skiøber, Obligationer, Contratter og andre Documenter. Ligesaa paatager jeg mig Møder i Forligelsescommissionerne naar Vedkommende, har gyldig Grund til Udeblivelse personlig. Arkeskrift skrives af mig for 8 Sk. Tegn pr. Ark. Gregersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
At jeg underskrevne har anskaffet mig en Kareth, har jeg den Ære at tilkjendegive i i ærede Publikum, som maae behøve samme tilleie ved Brylluper Barnedaab Baller, eller til Landtoure. Prisen er: til Bryllup og Barnedaab a 4 Mk., og til Bal 3 Mk. P. Jørgensen, for Tour og Retour. Vognmand, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-16
En skikkelig Dreng, som er confirmeret, kan strax P. Holm, antages i Lære hos Dreiermester, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Aar 1822. No. 179. Tirsdagen. den 19de November. Den til Forsendelse: med Brevposterne. Kongelig allernaadigst s. privilegerede Aldhuus. Hedende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Nyheder fra Udlandet. Det ildsprudende Vesuv er nu saa uroligt, at Omegnens Indbyggere flygte bort derfra med Angst og Gru. Lavastrømmen nærmede sig Resina, og Askeregnen strakte sig ende til Hovedstaden Neapel, som vrimlede af Flygtninger. Ved Boscotrecasse var der nedfaldet et Lavastykke, som laae fem Palmer over Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Kongressen i Verona er i fuld Activitet. Angaaende dens Forhandlinger haves endnu kun Rygter, hvoraf her nogle af de mærkeligste: Der tvivles om, at de tyrkiske Anliggender ville blive bilagte i det Gode. Keiser Alexander lader nøie konferere de Dekumenter som Lord Strangford har medbragt fra Constantinopel. - De store Magters Ministre, (Engel lands undtagen) have undertegnet en Deklaration til Spanien, hvori de Cortes opfordres til at forandre Konstitutionen, da man i modsat Fald nødsages til at hæve alle diplomatiske og Handelsforbindelser med Spanien. - Østerrig, Rusland og Preussen ere enige om at erklære Spanien Krig; Frankrig, der endnu ikke har bestemt sig, vil man tilbyde Subsidier. Den engelske Regiering er aldeles imod denne Krig, - Wellington skal have erklæret, at han neppe kommer til at bivaane Kongressens Slutning, men reiser saasnart han kort og godt har afgivet de Beslutninger, hans Regiering har ufravigelig antaget. I een Nat blev der afsendt 7 Kourerer fra Verona. Kongerne af Neapel og Sardinien vare indtrufdertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Holland. Under 8de Novbr. skrives der fra Amsterdam. "Paa vort Pengetorv hersker stor Bevægelse. En Stafette fra Paris følger paa den anden, og med hver indtræffer nye Rygter. taler om truende Farer, hvori Hs. Spanske Majestæt har været stædt, om Kongressens pludselige Opst løsning, om Misforstaaelser blandt Monarkerne, om 3 Ruslands Krigsomkostningsfordringer, om den franske Observationsarmees Krigstilling, o. s. v. Følgerne vise sig paa det politiske Barometer: Børsen. a De spanske, neapolitanske og østerrigske Statspapirer dale, især de første overmaade meget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Frankrig. Skrivelse fra Paris, den 8de November: "De Rygter som ved den sidste Koureers Ankomst fra Verona kom i Omløb, have øieblikkelig virket stærkt paa Statspapirerne. Ved Børsens Aabning stode de i Gaar paa 92 Fr. 10 C. men sank ned til 89 Fr. 75 C. Denne Forandring blev foranlediget ved den almindelige og som man paastod sikkre Efterretning, at Krigen med Spanien var afgjort. Hvo som tvivlede, fik Troe derpaa ved den paa samme Tid cirkulerende Efterretning, at Huset Ouprard havde afsluttet et Laan paa 20 Millioner Fr. til Regentskabet i Urgel, eller det spanske Regentskab, som nu vore offentlige Blade kalde det Ogsaa vil man vide her, at Rusland har aldeles forandret sit System angaaende Tyrken, og at Keiser Alexander har ved Kongressens andet Mode sagt, at Krig, er uundgaaelig. Ligeledes, at Hs. Hellighed Paven, har anerkiendt Regentskabet i Urgel og lovet at tal dets Sag hos de forsamlede Monarker." (En af dette Regentskabs Ministre er en forhenværende fransk Oberst ved Navn Gispert.) En fransk Adjutant (man siger afsednt fra Krigsministeren, har paa den franske Grændse havt en Sammenkomst med nogle Royalist høvdinger samt med Kommandanten i Pucerda. De spanske Emigranter i Bayonne have faaet Ordre til at indstille sig for Stadsraadet, da man vil have dem dybere ind i Landet. Endeel Officerer vare i de sidste Dage afteiste fra Paris til Pyrenæerhæren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Engelland. Datteret 9de Novbr. læses følgende fra London: "Der maa være megen Ute paatærde, thi aldrig, ikke engang i Krigens Tid, har det været større Bevægelse paa Børsen, end i cisse Dage. Den paniske Skræk som hersker blandt Jbændehaverne, af spanske Papirer, overstiget al Forestilling. I Gaar stode de ny spanske Sedler 67 og Kl. 12 i Middags kun paa 58. Mangfoldige Rygter ere i Omløb, og disse foraarsage den nærværende Spænding. At det franske Renter ere komne lavere, deraf slutter man sig til en vigtig politisk Begivenhed." - Oprørerne i Jrland drive deres Ondskab nu saa vidt, at de have giennemstukket Kanaldæmningen ved Waterford, og derved sat en heel Landstrækning under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Spanien. Efterretningerne fra Madrid lade befrygte, at Jntet mere er sikkert for Excesser. Kommissionen, der har med Oprørssagen af 7de Juli at bestille, har forlangt af Ministeriet, at begge Prindserne, eller idet mindste Jnfanten D. Carles skal drages for Retten. - Præsten Merino skal være bleven slaget i Nærheden af Lerma saalunde, at han selv med nogle Ryttere flygtede af Raa til. General Espinosa har den 25de og 26de Octbr. havt en ordentlig Bataille med Qvesado ved St. Cruz de Campezu. Af 5000 Mand, som denne kommande, rede, bleve 700 paa Valpladsen, de øvrige joges bort til alle Kanter i største Uorden, saa at neppe hundrede bleve tilbage hos Qvesada. Mina har indtaget Castelfolit ved Storm og Bombardement. J 7 Timer sloges man i Staden før Royalisterne forløde den. 2,000 Fanger vare alt i Minas Hovedqvarteer. Da alle disse Beretninger kundgjortes i Madrid, blev der frivillig illumineret. - Fra Pucerda melder, at Mina mistede ved Castelfolit 900 Rd., og Milans 300. Breve fra Urgel af 8de Octbr. sige, at Mina ved en Mine den sprang, mistede 3400 Mand, og at Bataillen endnu langtfra ikke var tilende; at Eroles havde faaet Misas Division til Hjelp, og var nu 14000 Mand stærk at Milans, der fra Barcellona var kommen Mina til Hielp, var aldeles slaaet; at Royalisterne vare rykkede ind i Vich, og at Qvesada var paa Marschen til Vittoria. (Sandheden er vel den, at der vanker Prygpaa begge Sider). En Kanonikus Eroles, Generalens Brøder, har med 3000 Royalister indtaget Staden, Barbastro. Trappisten drager fra et Korps til et andet og prædiker eller slaaes, altsom Omstændigriderne kræve det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Portugal og Brasilien. Kronprindsen vedbliver sin Plan, at gjøre Brasilien uafhængig ; i sine Proklamationer skildrer han sin Fader som fangen i toungen af de Cortes, med hvem han giør store Beskyldninger. Kronprindsen har Provindserne KiøJancito, Pernambucco og en Deel af de indre Provindser paa sin Side, men Provindsen Para og nogle andre Egne have erklæret sig for Portugal, og Portugiserne have især den store Stad Bahia i deres Magt, hvilken Stad er vanskelig at erobre, da den ligger paa en Odde og er stærk befæstet. Denne Stad betragtes nu af Portugiserne som et andet Gibraltar, hvortil de sender den ene Expedition efter den anden. Ogsaa Jndvaanerne i den sydlige Provinds St. Paallo har gjort Opstand og drevet Kronprindsens Marskal Casado tilbage. Ligeledes har Garnisonen i Monteviden erklæret sig for Portugal. (Høist mærkværdig er denne Kamp mellem Faderen og Sønnen, Moderlandet og dets Datter. Portugal har 3 Millioner Jndvaanere og Brasilien 4, men hvoraf kun 1 Million ere Hvide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Tyrkiet. For Tyrkestaaden joges hiemad havde den gjort Landgang paa Spezzia, men kun forefundet 400 Mand, der efter Udvandringen vare Øens hele Befolkning. Disse 400 bleve samtligen dræbte, kun paa forskellige Maader. - Antallet af de forleden i den græske Forstad ved Constantinopel afbrændte Huse, angives nu for 45000. - Halvdelen af den til Mekka dragende 7000 Hoveder stærke Karavane, som angredes af Wechabiterne, blev nedhugget, og alle dens Effecter gjort til Bytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Ostindien. Revolutionsaanden, som nu er saa almindelig paa Jorden, begynder ogsaa at udbrede sig til de øvrige Verdensdeele. J Staden Madras har man opdaget en Sammenrottelse, hvis Formaal var, at myrde alle Europærrne. (Lykkes det engang, da vil Engellands Velfærd faae et Hjertestod.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Blandinger. Den formeentlige Guulfeber i Giesens Omegn er, efter Lægernes Udsagn, ikke andet end en smitsom Nervefeber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Ved Würtsburg har en fornem Dame taget Livet af sig selv, fordi hun ikke kunde holde en paatrængende Elsker fra sig. (Altsaa en moderne Lucretia,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
En Skomagersvend i Schlesien vilde den 15de Sept. vise i Neise den Konst, uden Skade at nedsluge Glasstumper. Han ne slugte dem ogsaa virkeligen, men nogle Timer derefter var han død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
En Tienestepigt i Linsen ved Felletberg i Schiesien har en svær Dragt Kartofler i et under Haantilbundet Tørklæde For at hvile sig lidt størt de hun Dragten baglænds paa et Giærde; men Tørklædet gled pludseligen tilbage og qvalte hende. Paa et Privattheater i Noustagi ihielstak en Student, af Baade, den medspillende Beskrive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Fædrelandet. Paa Hs. M. Dronningens Fødselsdag uddette Præmier fra 12 til 30 Rbd. til 21 Tienestepiger, der havde tient i een Familie fra 16 til 49 Aar. 297. Ansøgninger vare indkomne, hvoraf sees, at Bisse, læderet er dog ikke saa almindeligt, som man troer Høiesteret har dømt Høsekræmmer Ph. Cohns, Hustrue, Caroline Wulff, til firegange fem Dages Vand og Brød for tyrannisk Forhold mod hendes Sted. datter Trine Cohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Til den theologiske Embedsexamen i October Qvartil d. Aar meldte sig 10 Studios, af hvilke 6 erholdt Characteeren: Laudabilem og 4 Haudillandabilem. Til den latinske juridiske Examen indstillede sig 5 Examinander, af hvilke 3 tilkiendtes Characteren, Laudabilis og 3 Handillaudabilis. Til samme Prøve for Ustuderede bleve 14 tilkiendte Characteren. Beqvem, og 14 Ei Ubeqvem. Til den philosophiske Examen fremstillede sig 117 Candidater, af hvilke 70 fik Characteren Laudabilis, 43 Haudillaudabilis og 4 Noncontemmendus. Blandt Laudabilisterne fandtes 14 værdige til Enconium publicum, nemlig: 1) J. Jensen, 2) C. Tang, 3) Lieutnant A. v., Scheel, 4) A. Andresen, 5) Janus Palludan, 6) C.F. Wegener, 7) J. Fenger, 8) J. Koch, 9) P. Hald, 10) J. Smith, 11) H. Jngerslev Storm, 12) P. Jørgensen, 13) P. Marinus Sinding, og 14) A. Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Som første Tendrist ved det kgl. Theater siges Lieutenant von Kirchheimer at være engageret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Vor berømte Guitarspiller Lemming, der i 3 Maaneder har opholdt sig i London, er nu igien i Norge. Næste Sommer kan man vente ham til Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-19
Mortens Aften gaves i Helliggeistes Kirke i Kiøbenhavn, med det kongelige danske Cancellies Tilladelse, den yderste Dag.