JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Paris, den 10de September. Efter den nye Militaire Ordonantz ere de Kongelige HuusTropper ansatte til 12000 Mand. Gens d'Armes og Musqvetairerne ere forenede til et Corps, som skal føre det Navn, Kron=Dragoner. Sex nye Jæger=Regimenter blive oprettede. Det heder og, at der af 12000 Adelsmænd skal oprettes et Corps, som skal faae det Navn, den Franske Phalanz. Disse 12000 Mand skulle giøre den samme Tieneste, som Regimenterne. De skulle inddeles i 24 Batallioner, og blive lagte i vore Fæstninger. Af dette Corps vil man tage Under=Lieutenanterne ved Jnfanteriet og Cavalleriet; men formodentlig finder Udførselen af denne Sag, som endnu kun er et Project, Vanskeligheder. - Man forsikrer, at Skibet Temeraire paa 74 Kanoner og 2 Fregatter skulle med det første seile fra Brest til de Afrikanske Kyster, for at giøre Portugiserne sammesteds den nødvendige Modstand; dog siges der, at Hoffet endnu ikke har faaet nogen egentlig officiel Efterretning om det Angreb, som sammesteds skal være giort paa Hr. Marignys Fregatte.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
London, den 10de September. Efter de nyeste Breve fra Jrland bliver i Særdeleshed Biskoppen af Derry, Grev Bristol, ved at tale offentlig om Jrlands Uafhængighed, som om en for ham ønskværdig og meget let Sag at bringe i Stand. Endog for nyelig skal han offentlig have erklæret i en Kongelig Oberstes og adskillige Kongelige Officierers Nærværelse: "At han haabede at see, førend han døde, Jrland lige saa uafhængig af Engelland, som af ethvert andet Land; hvorved han drak alle Voluntair-Corpsers Skaal. - Denne overordentlige Opførsel af en anseelig Prælat og en Mand af høi Fødsel, er for det meste Skyld i at Bevæbnelses Sygen saa stærk har grebet om sig i Jrland, og hvorfra alle endnu forventende Optrin sammestæds torde tage deres Udspring.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Paa Børsen har man i Gaar og i Forgaars talet stærk om, at en blodig Krig turde bryde ud paa det faste Land. Kiøbmændene troe, at i Fald dette virkelig skulde skee, vilde det blive en Velgierning for Engeland. Vore Statskyndige tale og igien meget om en Krig, i hvilken vi ved de i udenlandske Stater sig yttrende Uroeligheder kunne blive indviklede. Dog vide vi nu vist, at i Fald det endog skulde tildrage sig, at der, Europa og imellem vore Naboer udbrød en Krig, skulde vort Ministerium saavel formedelst vor nærværende Nød, som og for Landets Bestes Skyld, paa ingen Maade uden den yderste Nødvendighed blande sig i de Uroeligheder, som kunne bryde ud paa det faste Land. Vore Finansers Tilstand forbyder nu al Krigen. Vi have og haft saa meget deraf, at man synes, at være hiertelig kied af den Ting, og gierne saa meget, som muelig vilde udbrede Fredens Lyksaligheder. De uden falde vore Fonds næsten daglig, og hvad vilde deres Skiøbne blive, i Fald en nye Krig igien skulde forøge Natinens Gield og svære Byrder.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Til det Kongelige Ministerium ere indløbne Depecher fra vor Ambassadeur i Paris, Hertugen af Dorset, i hvilke meddeles de helligste Forsikringer fra den Franske Regierings Side, at samme aldeles ikke havde i Sinde paa nogen Maade af handle imod den sidste sluttede Fredstractat. Bemeldte Regiering har og i Henseende til de fra vor Side førte Besværinger over, at der blev anlagt Fæstningsværker paa Newfrundland, ved St. Pierre og Miguelon, givet et Svar, som vort Hof fuldkommen er tilfreds med.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Endskiønt Anliggendernes nærværende betænkelige Forfatning i Europa let torde foranledige saadanne Tildragelser, ved hvilke begge Hofferne kunne have en ganske imodsat Jnteresse, saa kan man dog for nærværende Tild sige, at der hersker imellem samme en fuldkommen Overeensstemmelse. Som et Beviis herpaa kan man ansee Hr. Craufords Afreise til Paris, for sammesteds som Hs. Storbrittanniske Majestæts Commissair at arbeide paa en Handelstractat, som skal sluttes med Kronen Frankrige, og derpaa bekræftes ved en Parlements=Act. Ministeriumer fik i Gaar igien Depecher, som maae have været meget vigtige, eftersom Ministrene strax begave sig til Windfor for at meddele Hs. Majestæt Kongen Jndholden af samme. Man troer, at de maae have angaaet Stridighederne imellem Hs. Romerskkeiserlige Majestæt og Generalstaterne af de forenede Nederlande. – Den Russiske Agent lader i Portsmouth opkiøbe mange Fornødenheder for endeel af hans Nations Skibe, som man der venter fra Norden.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Da den Efterretning er hertil indløbet, at der i alle Havne af den middellandske Søe var føiet Anstalter imod Pesten, saa blev i Onsdags et Geheime-Conseil sammenkaldet, som ikke brød og førend om Aftenen Klokken 10. Der er udkommer en Kongelig Proclamation, at alle Skibe, som komme fra den middellandske Søe og fra de Spanske Havne ved samme, skulle holde den nøieste og meest udstrakte Qvarantaine. Der ere og føiede alle andre nødvendige Foranstaltninger, paa det at saadan en Ulykke, som Pestilense ikke skulde blive indført i Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Over Lissabon ere indløbne Efterretninger, at Bergværkerne i Potost i Peru ere saa dybt undergravede, at det et høist farligt, at fort ned i samme. Mere end 100 Jndianere, som arbeidede i samme ere paa engang blevne dræbte af giftige Dunster. Disse Bergværker skulle og være saa udtømmede, at det hele Bierg, der er skabt som en Kegle, er indvendig saa udhullet, at der næsten ikke er bleven noget tilbage af samme uden den udvendige Skall.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Admiralitetet har under 31te i forrige Maaned bekiendtgjort Listen, hvorledes de Kongelige Skibe, som blive beholdte i Commission, skulle være fordeelte. To Linieskibe skulle blive i Kongerigets Havne til vore Kysters Beskyttelse. To Linieskibe og 1 paa 50 Kanoner tilligemed 4 Fregatter og Skalupper skulle holdes i Ostindien. Et 50 Kanonskib tille gemed 9 Fregattet og 10 Skalupper i Vestindien. To Skib paa 50 Kanoner tilligemed 16 Fregatter og 18 Skaluprifor den Amerikanske Station. Et 50 Kanonskib, 5 Fregatte og 2 Skalupper i den middellandske Søe. En Skaluppe paa 16 Kanoner for den Afrikanske Station. Syv Fregatter og 37 Skalupper ere bestemte til at løbe ud paa Krodstog.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Ved de Ostindiske Skibe, Francis og Castelle Ankomst har Compagniet nu i en Tild af 3 Maaneder seet 25 af deres Skibe ankomme paa Themsen, og dersom man kun regne hvert af samme for 150000 Pd. Sterl., saa udgiør allerede dette en Summa af næsten 3 Millioner Pd. Sterl. En 4 det Ostindiske Compagnies største Sieldenheder er en Kasse Thee, som det har ladet gjemme siden Aaret 1728. - Fra Vestindien er ankommet en saadan Mængde Skielpader, at Pundet af de ganske muntre bliver solgt for 6 Pence, og af de matte, som af Nødvendighed maae slagtes, men dog smaae ligesaa godt, Pundet til 2, 3 og 4 Pence.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Paris, den 13de September. Hs. Kongl. Høihed Prinds Henrich af Preussen giør Tiid til anden smaa Reiser til Versailles, hvor man en meget hemmelighedsfuld over Hans der havende Forretninger. – Det nye Edict angaaende en Amortissements=Casses Oprettelse til Statsgieldens Afbetaling, er nu virkelig bleven trykt, og efter samme skulle Renternes Afbetalinger snarere og ordentligere blive foranstaltet. Denne nye Casses Fonds bliver aarlig kun 4 Millioner 200000 Livres, hvilken maadelige Summa dog bliver anseelig ved dens Vedvarenhed, og bestandig skal forstærke sig ved Jnterressernes voxende og hastige Progression. Efter det Kongl. Edicts egen Bere ning, som udgjør 2 Ark og bestaaer af 13 Artikler, blive ved de Operationer, som derved foreskrives, mere en 126. Millioner Livres afbetalte paa den offentlige Gield i en Tiid af 25 Aar; nemlig: 783 Millioner ved den fortskridende Fond, som er bestemt til Contracternes Udslættelse og 481 1/2 Million ved Betaling af Effecter, som til visse Tider ere assignerte, hvilket aarlig vil udgiøre en Formindskelse af 39 Millioner paa bestandige Renter, og af 22 Millioner paade afbetalte Effecters Jnterresse. J selvsamme Tidsrum skulle og 30 Millioner Livrenter udløbe, saa at følgelig de Kongel. Skatkammer ved Enden af Aaret 1809 skal finde sig befriet for en Summa af 91 Millioner aarlige Udgivter.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Frankfurt, den 13de September. Den livløse Kempelske Skakspiller er ankommen her til Messen over Paris, London og Nederlandene og skal herpaa besøge Leipziger Messen, Berlin, Brunsvig, Hamborg og andre Steder, for at seire over alle, som vove at fægte med den.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Prag, den 13de September. Keiseren, som daglig har været beskjæftiget med Revnerne i Leiren, har i Gaar holdt den anden Hovedmaneuvre, og Dag begynder Leiren at brække op. – J den lille Bøhmiske Stad Veissmedel ere om Natten imellem den 8de og 9de hu 25de og 27de kom Capit. Peter Sørensen Buch og Peter Han jus 77 Huse blevne lagte i Aske ved en Jldebrand. Fire Keiserlige Proviantvogne, som vare belæssede med Meel, ere sen Riis fra St. Croix i Vestindien med Sukker og Rom.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Fortsættelse af de Prismaterier og Premier, som tilligemed flere Keiserlige Magaziner opbrændte.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Copulerede. Kiøbenhavn den 8de hujus Sr. Christopher Hamme Knapmagermester, og Jfr. Maria Hedevig Kemp; den 15 hujus Sr. Nicolai Gloose, Borger og Vertshuusholder og Jfr. Sidsel Catharina Mørk, den 22de huj. Sr. Joha Kaas, Brændeviinsbrænder, og Mad. Troschel; Sr. Jochim Christopher Schleyer, Møller, og Jfr. Anna Kirsti Lund; Sr. Hans Olsen, Theehandler, og Jfr. Hvornden 23de hujus Hr. Lars Jacobsen Wagle, Skibscapitain og Jfr. Charlotte Lorenzdatter Frøndt; den 24de hujus Si Rasmus Schubach og Mad. Anne Regina Mevis.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Døde. Kiøbenhavn den 4de hujus Jfr. Birgithe Charlott, Wenchel, 31 Aar; den 15de huj. Mad. Anna Catharin Meier, 83 Aar; den 18de huj. Sr. Niels Jensen Bierre Spekhøker, 48 Aar; den 20de huj. Mad. Mette Mari Glud, Farver Ellers Hustrue, 40 Aar; Vertshuusholde Sr. Hæberlin, 48 Aar; Sr. Valentin Bing, Postføre, ved den Hamborgske agende Post 58 Aar; den 23de hujuHr. Cancellieraad og Postmester Høghs Frue, 60 1/2 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Posten fra Hamborg for i Dag var ikke ankommen Klokket 10 i Aften.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
AVERTISSEMENTS. Chemisk Haandbog af Nicolai Tychsen, 80 Ark uden Tabel stor Octav i tre maadelige Bind, selges hos Forfatteren paa Østergade No. 47 for 15 Mk.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til en Opdagelse af nærværende Træ- og Brændemangels Aarsager, samt nogle Midle imod de onde Følger af disse Artiklers Mangel og overmaade høi Priser i Danmark, og besynderlig i Kiøbenhavn; af C. F. Schmidt. Trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden, No. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Pelt paa Børsen, paa fiint Papiir for 16 s. og Trykpapiir 12 s. Penoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Mi søgte Christne, særdeles i Jndien, Spanien, Jtalien Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, med fandt lidet af det han søgte. 3 Tommer, faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
En for et Herskab eller en Kiøbmand vel beliggende Gaard her Staden, i Nærværelsen af Christiansborg Slot, er at faae til Kiøbs. - Nogle Tusinde Rigsdaler i een eller flere Summer, nu eller i førstkommende 11te December Termin at imodtages mod Pant af Kongelige Obligationer, søges til Laans. - En Capital paa 30000, en paa 20000 og en paa 16000 i dette Aars 11te December eller tilkommende 11te Junii Termin er at faae tilLaans imod første Pante=Prioritets=Ret i Jordegodser, helst i Sielland beliggende, er at faae til Laaus. Nærmere Efterretninger herom faaes i Pilestrædet i No. 71, hos Mauriz Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Torsdagen den 21de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi Stadens Raadstue foretaget Licitation over Leverancen af 10000 Tønder indenlandsk Rug, som efter Kongelig befaling for Stadens Regning skal anskaffes, og blive Conditionerne forinden paa Raadstue-Skriverstuen at erfare. J allerunderdanigst Følge Bevilling: ne allernaadigste Wi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelige Friderich Buchwald, Vores Kammer=Herre og Amtmand over Dronningborg, Silcheborg og Mariagers Amter, for Os allerunderdanigst haver andraget, at ved Skifte Forretningen efter afg. Selv=Eyer Jens Rasmussen i Linne Kroe, under Silcheborg Amt, er det for ham, som Skifte=Forvalter, bleven anmeldet, at fornævnte afg. Jens Rasmussens Datter=Søn, navnlig Ole Woctman, for nogle Aar siden skal være gaaet til Søes, og at man ikke siden skal have haft nogen Efterretning om ham med videre, saa ville Vi, efter bemelte Kammer-Herre Buchwalds derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt den Altonaiske Mer"curio, 3de gange efter hinanden maae indkalde fornævnte Ole Wotmann, at møde hos sig, for at modtage den Arv ham kan tilfalde efter bemelte afg. Jens Rasmussen, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme for terer; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 2den Julii 1784. Under Vort Signet. (L. S. CR.,
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Kammer=Herre og Amtmand Frederich Buchwald, Bevilling udi Aviserne at indkalde Ole Woetman, som Arving efter afg. Jens Rasmussen i Linne Kroe under Silcheborg Amt. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa Nørre-Jyllands Lands=Ting Onsdagen den 11te Augusti 1784. under No. 8. F. Schinkel. Protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst læst for Retten paa det Schanderborgske Districts Birketing den 2den Septbr. 1784. F. C. Muncheberg. U. Tolstrup. Bliver Ole Woetmann herved 3de gange efter hinanden indkaldet, at møde inden den i Loven befalede Tid udi Skiftet efter af Jens Rasmussen, som holdes i Linaae Bye, Giern Herred, Silcheborg Amt, for at lagttage hans Ret og modtage hans Arv. Randers, den 10de Septbr. 1784. Buchwald,
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Udi allerunderdanigst Medhold Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Andreas Roesteen Lindved, af Vor Kiøbstæd Weyle i Vort Land Nørre=Jylland, hans som constitueret Byefoged og Skifte Forvalter sammesteds, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Cancellie-Raad og Byefoged Fleischer i bemelte Weyle, hvad enten samme maatte angaae Embeds= og Regnskabs=Sagerne, OberFormynderiet og Arve=Parter, eller anden enten publiqve eller privat Gield, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid paa Skiftet, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og skal saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 9de Julii 1784. Under Vort Signet. (LS.) C. R., Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Procurator Andreas Roesteen Lindved, som constitueret Byefoged og Skifte=Forvalter i Weyle, Bevilling, i Aviserne at indkalde dem som maatte have noget at fordre efter afg. Cancellie Raad og Byefoged Fleischer sammesteds. Allerunderdanigst læst for Weyle Byetings=Ret Torsdagen den 29de Julii 1784. Tester. A. R. Lindved, Og protocolleret 4 og 5, tester. const. Byefoged. A. Riegelsen. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa Nørre=Jyllands Lands=Ting Onsdagen den 11te Augusti 1784 under No. 6. F. Schickel. Protocolleret af Hauch.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Paa Ryssensteens Forstrand fra Torskminde og sønder paa til Holmsland, er i denne Sommer af og til af Havet inddrevet nogle Oxhoveder med rød og et med hvid Viin, for det meeste enten surt eller beblandet med Hav=Vand, ingemaade er inddredet en Havne=Tønde uden Kiæde, nogle faa Ege= og Fyrreplanker, og nogle Fyrrehielker, hvilket alt er oplagt til Bevaring, skulde nogen dertil kunde vise lovlige Adkomster, vil de jo før jo hellere melde dem hos Strandforpagteren paa Aaberg ved Ringkiøbing. Aaberg, den 25de August 1784. de Hoffman.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Foruden udstædte Proclama til Ober= og Under-Retter, indkalde vi underskrevne beskikkede Opbudsmænd i Sr. Fuderis Christian Møller paa Kiærsgaard i Hellevad Sogn, Jerslef Herred og Aalborg Stift, hans Opbudsboe hermed, efter nu brugelig Maade, i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og de Aalborger Jydske Efterretninger, samtlige benævnte Sr. Friderich Christian Møllers Creditorer i Almindelighed, som noget kunde have at fordre hos ham af hvad Beskaffenhed være kan, at de vilde behage dermed at melde sig til Skifte=Samlingerne, som holdes i Opbudsboet den 12te October og 23de November førstkommende, og ellers hos os paa Asdahl og Kiølschegaard inden den i Loven fastsatte Tiid, med saadanne Beviser som skee bør, til bemelte Tider indvarsles ligeledes Boets Debitorer, om nogen af det Slags maatte være, for at aflægge det de maatte være skyldig til Boen, da enhver kan vente lovmedholdig Begægnelse efter sammes Tilstand og Tingenes Natur og Beskaffenhed. Asdahl og Kiølschegaard, den 31te Augusti 1783. Christen Boerup. Peder Jensen.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Hagtstraten i Rube lader herved bekiendtgiøre, at da Hs. De Kongel. Majestæt ved ergangne allernaadigste Befaling haver bevilget: at Rube Kiøbstæd maae, foruden de 3de hidtil havte aarlige Markeder, endnu forundes det 4de Marked med Kram= og Træe=Vare 8te Dage efter Mortens Dag, som for indeværende Aar hlwer Torsdagen den 18de November førstkommende; saa bliver sligt alle Marketssøgende i og uden Provindsen herved til deres Efterretning bekiendtgjort, hvorefter enhver ville behage at indfinde sig her til Markedet den 18de Novembr. førstkommende, for at drive deres eragtende Handel. Rube, den 14de September 1784.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Mandagen den 4de Octobr. næstkommende, lader Selveyer, Christen Egeberg i Lustrup Bye, under Heufringholms Birk i Wiswild=Sogn, udi Nærheden af Sørvad, ved offentlig Auction bortsælge een stor Deel Ind= og Udboe, bestaaende af Sengesteder og Sengeklæder, Linned og andre Klæder, adskilligt Boehave, Borde, Stoele, Skabe, Kiøkken= og Brøggers=Redskaber, Bæster, Vogne, Harver og andre Gaards=Redskaber, samt en stor Deel rare udsøgte Bøger og Skrifter udi adskillige Sprog og Videnskaber, mestendelen theologiske, juridiske, historiske og occonomiske; Auctionen begynder den ernævnte 4de Octobr., om Formiddagen Kl. 9 Slet og contmuerer de følgende Dage. Lystrup, den 30te Augusti 1784. C. Egeberg.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Foruden udstædte Proclama, som er læst i Nørre Jyllands Landsting den 16de Junii sidst, og i Hadsnings Herreds Ting den 12te Julii derpaa, hvorved ere indkaldede Debr- og Creditorer, tilligemed Arvinger efter afg. Magister Langballe, forhen Sognepræst paa Thunøe, og hans nu afg. Hustrue Mad. Ellen Marie Langballe, der til hendes Dødsdag har hensat uskiftet. Boe efter hendes sal. Mand; saa bliver hermed 3de gange i de Berlingske Tidender indkaldet med 12 Ugers Varsel dette Stervboes Debi= og Creditorer tilligemed Arvinger, som alle ere Myndige, og ere Hr. Peder Beck, Sognepræst for Blegind og Herning Menigheder i Aarhuus Stift, saa og de Afdødes Søn Sr. Erich Langbalke, Apotekersvend, Creditorerne at anmelde dem hos mig Provst Evens i Besser paa Samsøe, som Skifteforvalter, for at legitimere deres Fordringer, Debitorerne at betale deres Gield, og Arvingerne at beopagte deres Tarv ved Skiftets Holdelse. Besser paa Samsøe, den 12te August 1784. T. M. Evens, Provst i Samsøe Herred. Strax efter Hr. Hans Jngerslevs (forhen Sogne-Præstes til Beder og Malling i Ning Herret, Aarhuus Stift dødelige Afgang er hans Boe taget under lonlig Behandling. Tho indkaldes herved trende Gange i de Berlingske Aviser og Vibotger Samler samtlige Creditorer, der alle skal boe her i Egnen, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tild fra Dato hos Undertegnede med deres Gieldsfordringers Anmeldelse, da hver skal nyde Ret efter deres Bevisers Beskaffenhed og Boens Tilstand; ligeledes indkaldes de, som skylde noget til samme Boe, for at erlægge. Aarhuus, den 7de September 1784. J. Bruun.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Fredagen den 22de October næstkommende bliver Halvparten af Gudsøe Mølle, som i alt er 17 Tønder Hartkorn, stillet til offentlig Auction, og om fornøielig Bud skeer, den Høistbydende tilslagen. Auctionen begyndes om Formiddagen Kl. 11 i bemelte Mølle, beliggende i Coldinghuus Amt, i Tavle Sogn, paa Landeveien imellem Colding og Fridericia, ongefær en Miil fra hver af disse Kiøbstæder. Skulde Eieren, S. T. Hr. Sommer i Sønder Wissing Præstegaard, i Schanderborg Amt, forinden finde Leilighed, til at sælge den under Haanden, og Auction saaledes blive ufornøden, skal derom skee betimelig Bekiendtgiørelse. Weile, den 14de Sept. 1784. Paa Velbemelte Hr. Sommers Vegne, efter Fuldmagt, Meden.
Berlingske Tidende, 1784-09-27
Løverdagen den 16de Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Winding, Bierge og Aasum Herreders Tinghuus i Røyrup Bye, tæt ved Langeschov, holdet offentlig Auction over Raunholts Hovedgaards Avling, samt Hollænderie og 3de Anparter Korn-Tiender, sammes Bortforpagtning fra 1ste Mandag 1785, i 7 Aar; Hovedgaards Lykkerne ere inddeelte i 7 Kobler eller Lykker til 3 Aars Drift og 4 Aars Hvile; Udsæden er aarlig omtrent 50 Tdr. Rug, 60 Tdr. og 20 Tdr. Havre, og der indavles aarlig omtrent 400 Læs Høe. Hollænderiet, der tilligemed 28 Stk. Sviin, og Meyerie-Redskaber, som Jnventarium overlades Forpagteren, bestaaer af 180 Stkr. Køer og 5 Stkr. Tyre, de 3de Tiender, som følger med Forpagtningen ere, Kirkens Anvart Tiende af Herrestedt Sogn, Kongens Anpart Tiende af samme Sogn, og Dito af RefsvindigeSogn. Forpagterens Værelser ere i een Bygning for sig selv uden for Gaarden og i god beboelig Stand. Om denne Forpagtning kan og forinden Auctionen handles under Haanden med Eyeren; og imidlertid er Forpagtnings=Conditionerne at faae til Eftersyn paa Raunholt, i Odense hos Birkedommer Trojel, og i Kiøbenhavn hos Hr. Cancellie Secretair Kiærulf. Skulle der under Haanden blive sluttet Contract om Forpagtningen, skal saadant strax og Betids, for den til Auctionen berammede Tid, blive bekiendtgjort.