JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Sidstafvigte Tirsdag den 29de Mart, behagede det Hs. Kongel. Høyhed Arveprints Frederich i det høye Conseils Nærværelse at vise igien sin Fremgang i Religionens Sandheder, i Naturens Ret, og Historien, da denne Herre ved sin Grundighed og Færdighed bestyrkede det Haab, som Fædrenelandet har om sin dyrebare Konges Broder. Høystsalige Konge Christiani V. Begravelses Monument, som af Hr. Prof. Wiedewelt er angiven og forfærdiget, har i disse Dage fuldstændig været at see; det hele Monument er af hvid Jtaliensk Marmor; den Høystsal. Konges mærkværdigste Begivenheder og Stiftelser ere derpaa udi Basreliet paa begge Siderne forestillede, og ved Hovede og Fødderne sees tvende siddende Figurer udi naturlig Størrelse, det ene forestiller Landets Bedrøvelse ved den Høyst sal. Konges Død, det andet forestiller Renomen, som fremviser hans Portrait; Sarcostagen hviler paa 4re Spfinrer som Symbole paa det menneskelige Livs-Forandring: i øvrigt er Couten udi det hele Monument udi en Stiil af de ældre Tider. Jnscriptionerne derpaa, som ere anbragte paa 4re Tavler, ere følgende: Christian l. Pietate II Constantia in Semper Rer 11 in Deum, foederibus, fe. Dan Norv. benefactis iverfitate in for ubique&c. &c. lin populum i lumse ipsum Seculi Decus. Bogstaverne, saa og Regalig som ligge oven paa ere af Metal støbte og i Jlden forgyldede. Paa bemeldte Monumenblev begyndt at arbeyde udi Aaret 1760.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Ved det Kongel. Hof blev den 25de Martii sidstl. kundgjort Forlovelse imellem Hofmarechallen hos Hs. K. Majestæt, Hr. Kammerherre Frederich Wilhelm Conrad, Græv af Holck, og Frøken Christiana de Stockfleth, en Dotter af forrige Stiftamtmand de Stocksleth.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Her i Staden ere døde: Den 23de Martii Spækhøker Mads Pedersen Rudkiær, 58 Aar gl. Den 26de, Studios. Mr. Niels Rørdam, Jnformator paa Opfostringshuset paa Christianshavn, 36 Aar gl. Den 27de, Mad. Anna Maria Volmeister, fød Junger, 39 Aar gl. Den 28de, Kræmmer=Svend Mr. Claus Reiner, 39 Aar gl. Den 31te, Andreas Larsen, som boede paa Ulfelds Plads, gl. 101 Aar 4 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
J Onsdags den 30te Passato blev General=Forsamling holden, angaaende Kattinge og Kornerop Valke= og flere Molle=Værker, da en Deel af de høye og gode Herrer Jnteressentere vare forsamlede, som sluttede Jnteressentskabet, udvalgte Directeurer, og resolverede det Nødvendige til Værkernes Modtagelse og Bedrift.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 26de til 29de Mar til følgende Skippere indkomne, fra Aalborg: L. Bornholm; Afpenrade: J. Wiencke; Sønderborg: A. Thorsen, C. Johansen, Cappel. J. Hammelew, H. Bruun, L. Schlosser, Fehmern: H. Wilder, J. Lassen; Rudkiøbing: P. Jacobsen; Svendborg: A. Hansen; Faaborg, J. Lefoli, P. Gierup; Apenrade: M. Clausen, N. Bendixen, A. Hansen, T. Schmidt; Naschou. P. Ridersberg, N. Just, Assens: C. Hansen, Colding: L. Hermelin, R. Jepsen; Bandholm, J. Jørgensen, J. Jensen; Bordeaux; J. Rasmussen; Helgenhavn: J. Masmann, Haderslev : P. Povelsen; Lübeck: A. Møller, M. Harder; Flensborg: H. Mørch, Eckernførde: C. Stephensen, C. Petersen, M. Gude, A. Greve, J. Jacobsen, H. Møller, D. Maatz, J. Møller, M. Petersen, C. Møller, H. Robschiold; Kierchaldt: G. Rutterford; Newcastle : W. Major, Alva: J. Brown - Ligeledes udgangne, til Callundborg: P. Palmsen; Danzig: H. Wass, H. Molch, A. Hansen, Nykiøbing : P. Løye, J. Løye; Nyborg: E. Jørgensen; Hadsund: P. Haslund; Corsøer: J. Hansen, P. Wolle; Helsingborg: H. Jngerslew; Grenaae: W. Diderichsen; Kønigsberg : G. Beldring, A. Berg; Horsens: J. Tones; Helsingøer, P. Ohnsen, S. Terkelsen; Faaborg: H. Winding, L. Hansen, Grønland: N. Falch; Sønderborg: A. Ditlewsen; Liban: L. Asmussen; Aalborg: P. Guldagger; Flensborg: A. Uldrichsen, M. Buch; Bandholm: H. Nielsen; Lubeck. L. Justesen.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som i Nr. 24.)
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Skipper Zacharias Nielsen indkom i Dag til Knippels=Broe med Jnteressenternes Fiske=Qvase fra Østersøen, med en Ladning levendes Torsk, som sælges for 10 s. Pundet, og den grønsaltede Torsk for 2 s. Pundet, og Fierdingen for 6 Mk.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
NB. Samme Skipper forliiste den 6te Mart. paa Kiøge Bugt i Jisen sit Skibs=Anker med Anker=Toug og Boye, og om nogen har fundet det, de da vil behage at mælde det her paa det Berlingske Comtoir i Pilestræde, da Biergelønnen skal erstattes. De til Forsendelse med Posten alene privUdveie vidste til at betale de dem paalagte anseelige Summer, hvilke ville langt overgaae alles deres Formue. 4) Atda den Store Deputation, i Anledning af den imellem afg. Directeur Herman Petersen og de Associerede den 20 Juni 1758 indgangne privat forening, angaaende hans Tiltrædelse for 1/2 Part til samme Aars Vexel=Contract, har æske Underretning, om hvad Adgang de Associerede kunne have til at afdrage deres Gield, i Grund af samme Forening, har Lefebure paa egne og de andres Vegne meldet, at det var umueligt at vide saadant, saa længe det endnu beroede paa en mere eller mindre tilstrækkelig Formue hos dem selv. Men angaaende en anden Sum paa 3924135 D. 19 Øre Kbmt. eller mere end 13 Tdr. Guld, som de Associerede i en Memorial til Rigets Stænder have opgivet som Gevinst siden 1755 Aars Udgang, da skal endeel deraf, eller 2345680 D. 8 Ør indestaae i Vexel Comtoiret og bestaae udi udestaaende Fordringer; en anden Deel være lignet paa de Associerede, henved 246000 Daler paa hver fierde Part, og Resten, eller i Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. henved 2 Tdr. Guld, være anvendet for Vexel=Comtoiret, til visse fælleds Fornødenheder, i Følge derover given Fortegnelse. Hvorforuden 5) paa gjorte Efterspørgelse om den sande Beskaffenhed med de 428322 1 D. 18 Øre Kobbermt, eller mere end 14 Tdr. Guld, som, ved Revisionen af 176. og 1764 Aars Bøger hos Borgemester Kierman, ere befundne at være i Reverser og Fordringer udleverede, og som Underpant for erholdte Laan afskrevne, men hvilken Sun ikke forhen iblant Jndtægterne er vorden opgiven, har bemelte Borgmester berettet, at hvad han, som skildt fra sine Bøger, da strax kunne fremføre, var dette, at de anmerkede Afskrivninger skulle allene reyse sig af saadant, som han, førend de ham tilstødte Ulykker, havde bortgivet til sin Hustru, og Børn, foruden det at han, imod at udvexle andres Reverser, skal efter Haanden en og anden Gang have indfriet sine egne, m.m. (Fortsættelsen følger.) Korn. Rug Holstensk Td. 2 Rd. 5 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Dansk Td. 2 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Holstensk Hvede Td. 5 Rd. 2 Mk. Laalandsk Td. . 4 Rdlr. 2 Mk. Byg Tønden = 2 Rdlr. 2 Mk. Gryn Tønd. Malt Tønden 6 Rdlr. M. 2 Rdlr. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Havre Td. 1 Rd. 3 Mk. Gryn Tønd. 5 Rd. 2 Mk. a 6 Rd. 4 Mk. Boghvede=Gryn Tønd. 6 Rdlr. Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 5 Mk. Fæde Vahre. Islands salted Lammekjød Tønden Fleskrøget Lispd. 5 M. 8 saa R. Mk. 9 Rdlr. Oste Fynske Skpd. Holsteenske Skpd. . 14 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Smør Fynsk Td. . 32 Rdlr. Sællandsk Td. . Tælle Lisp. 2 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 3 M. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 3 a 10 Rdlr. Graasey salted Td. 2 Rdlr. tør Skippd. 6 a 7 Rdlr. 12 Rdlr. Klipfisk Skippd. . Norsk Torsk salted Td. 5 Rd. Mk. Jslandsk Td. 6 Rd. 4 Mk. Islandsk tør Fisk Skpd. 10 a 12 Rdlr. M. Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Holstensk 4 Rdlr. 2 Mk. Høste Sild Td. 6 Rd. 4 Mk. Jydskenkelt Norsk Sild Td. 6 Rd. a 6 Rd. 4 Mk. Fyensk 4 Rd. 3 Mk. Tran Tønden = 17 a 18 Rdlr. Elle Salt. til Provinz. Birke. - 3 Rdlr. 3 Mk. 4 Rd. 3 Mk. Norsk Tønd. 3 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. i Spansk Tønd. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. Kiøbenhavns Torve=Kiøb, for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Fransk Td. Viin. Brænde. 1 Rd. 1 Mk. En Ahme Rhinsk Viin 68 a 83 Rdlr. Et Bonde Læs uden Rigs 43 a 63 Rdlr. Et Læs Torv. 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. Et Oxsehv. rød Viin 72 a 82 Rdlr. Kul Tønden 2 Mk. 8 s. uden Rigs 54 a 64 Rdlr. 4 Et Oxsehv. Fransk Viin 46 a 64 Rdlr. Forring. uden Rigs 28 a 46 Rdlr. Høe et stort Læs i Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin Dito mindre 84 a 90 Rdlr. Halm et Læs 1 Rd. 4 Mk. 1 Rd. 1 Mk. . uden Rigs 44 a 500 Rdlr. Høns og Fiederværk. Huule. 20 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. 1 Mk. s. Brunswiger) Skpd. 2 Rdlr. - unge Parret 1 Rdlr. 3 M. Garleb Norsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner fæde et Par 1 Rd. 2 Mk. r. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 5 Mk. mavre et Par fr. Hør Skipd. 2430 a 400 Rb. efter dens Høns gamle Parret. 2 Mk. 12.1 Mk. 14. fr. Reen Hamp Skpd. 26 a 27 Rdlr.) Bonite. unge Parret, Kyllinger et Par 1 Mk. 8. co. Brænde. Favnen. Ænder et Par at Pommersk Fyr 3 Rd. 5 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 R. Pommersk Bøg 3 Rdlr. 4 Mk. Æg en Snees T T T
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Neapolis, den 12te Februarii. Den til Forvaltningen over Jesuiternes forhen tilhørende Godser udnævnte Commission har befalet at sælge alle Huusgeraad, Meubler, Værktøy, Provision og indsamlet Forraad, som man har forefunden i deres Huse saavel i Byen, som paa Landet, hvoraf vil indløses en anseelig Summa.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Den 25de Febr. Kongen har erklæret, at det ikke er Hs. Msts. Agt, at de uddrevne Jesuiters Godser ansees at være det K. Fiscum hiemfaldne, eller vorde Hs. Majests. Skatkammer tilegnede, men at de under K. Beskyttelse og Jndseende anvendes til gudeligt Brug, til Sine Undersaatteres Gavn: Til den Ende har Hs. Majest. udnævnet en Forvalter over samme Godser, som bekommer 100 Ducater Løn maanedlig, hvoraf han tillige skal holde hvad Skrivere og andre Underhavende han behøver. - Cardinalens vores Erkebispes General=Vicarius havde fra Paven erholdet et Breve, hvorved Hs. Hellighed anbefaler ham at afholde sig fra de Conferencer, som i Kongens Nærværelse holdes angaaende de geistlige Sager. J Anledning deraf foresatte Prælaten, som er Biskop af Piedimonte, sig at træde af fra Vicariatet; men Kongen udnævnede ham derimod til Sin Confessionarius, saa at han alligevel bliver ved Hoffet. Og er derefter Bispen af Venafro udvalgt Rom, den 13de Februarii.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Det Pavelige Breve af 30te Jan, imod de i det Par til Erkebispens General=Vicarius. masanske Tid efter anden udkomne Forordninger, som ansees fornærmelige imod den hell. Stoels og Geistlighedens Jurisdictioner og Herligheder, dets første Virkning har været Jesuiternes Forviisning af de Parmasanske Lande. Ellers betage de Tvistigheder, som for nærværende Tid ere imellem den hell. Stoel og de fleste af de Catholske Magter i Europa, al Opmærksomheden her, og maaskee skal man ikke i denne Verdens Deels Krøniker finde nogen Tidspunct, da saa mange Hoffer have forenet sig imod det Pavelige Hoffes Paastand. Misforstaaelsen med det Parmasanske Hof bliver jo længere jo hæftigere, og langt fra at den efter den første Heede skulde sætte sig noget, saa synes Gemytterne endog Dag for Dag at tage til i Forbittrelse, og man meener, at, i Fald Hertugen af Parma ikke saarligen viser sig ydmyget ved den første Paamindelse, er det afgjort, at man vil gaae til Værks med den yderste Strænghed, og bringe for en Dag de aandelige Vaaben (Bandsættelse) som fordum for Christenheden vare saa forskrækkelige, men som synes nu, efter saa mange Aarhundredes Forløb, at være bleven sløve. - Med Hertugen af Moden havde Paven ogsaa paa det nærmeste skaffet sig en udødelig Misforstaaelse: Sagen var denne: Hertugen havde for nogle Maaneder siden ladet Paven tilstille en Ansøgning, om at erholde et Paalæg paa Geistligheden, og at faae nogle smaae Klostere forandrede; Hoffet til Rom ansaae denne Ansøg, ning ikke at være forfattet i anstændige Udtryk, og svar de intet paa den. Sagen kom saa vidt, at Hertugens Minister til Rom fik Ordre at reyse derfra; men Cardinal Albani lagde sig der imellem, og formaaede Paven til at tilstaae Hertugen det han forlangte, samt denne til at omskrive Ansøgningen i antageligere Stiil.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
London, den 26de Februar. Paa det Skotlandske Told Amts Vegne er i Underhuset, fremlagt en Beregning over alle Kiøbmands= og Manufactur=Vahre og Effecter, som ere ind- og udførte der i Riget fra 1748 til 1765. Af denne Beregning seer man, at den Skotlandske Handel forholder sig til den Engelske som 1 til 8. Den Jrlandske derimod forholder sig til den Engelske, som 1 til 3. De saltede og andre Fødevahre, samt Linned Fabrikerne, gjøre den Jrlandske Handel langt vigtigere end den Skotlandske, hvis naturlige Producter ere langt fra ikke saa betydelige. - J denne Uge fremkomme Hr. Bennet, Stads=Major i Aldborugh, og nogle andre Herrer derfra, for Parlementet, for at fralegge sig den beskyldning man havde gjort dem, at have salbudet deres Valg til Parlements=Lem. (Vide 16de Febr.) De havde meget klogelig forsynet sig med et par Advocater, som talte for dem : Og det befindes at Hr. Bennet og hans Colleger ved et Glas Viin have ladet sig forlyde med, at de ønskede at deres Stad maatte af nogen vorde buden til fals, hvilket de, efter deres Tilstaaelse, havde sagt af Skiærts og Satoriskviis, hvorpaa en, de veed ikke hvem, har opsat et Aververtissement, og ladet det indrykke i den Londoner Tidende. Parlementet vorerede om man skulde lade dem arrestere, men fleste Stemmer vare ney. Og saa gav man dem en Erindring, og lod dem reyse hiem igien. - Da den Engelske Nation har altid vaaget Øye med den Franske og Spanske Søemagt, saa har man bemærket, at siden den sidste Freds Slutning ere i de Franske Havne bygte 46 nye Krigskibe af Linien, foruden mange Fregatter: Spanien har i samme Tid forøget sin Søemagt ligesaa meget i Forhold. Engelland sørger altsaa ogsaa for i fornøden Tilfælde at være ved Haanden, og skal alle de Skibe, som i dette Foraar gaae ud paa de sædvanlige Stationer, være bemandede med sit fulde Antal Søefolk og Soldater, og behøver man dertil nu 6000 Matroser. J Følge det Project, som er i Giæring til Troppernes Forstærkning paa det Jrlandske Establissement, skal der i Riget i Fredstider holdes paa Beenene 4 Regim. Rytterie, 6 Regim. Dragoner, 2 Regim. let Rytterie, og 21 Battaill. Jnfanterie bestaaende af 10164 Mand. Og kommer da den hele Storbrittanniske Armee i Fredstider til at bestaae af 63 Escadroner og 78 Battailloner, i alt 46047 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Den 1ste Martii. Her i Staden vanker en Mængde falske Guineer, som have Præg efter dem, som under nu værende Konges Regiering ere slagne. De ere blegere end de ægte, Prægen paa dem er ikke saa skarp som paa de ægte, de have en stum Klang; ere ellers fuldvægtige. -
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Den 26de passato passerede Overhuset en Bill til at stadfæste Anordningerne til Opmuntring for Hval-Fangsten blant Kongens Undersaatter, hvorved udsættes den forrige Præmie 40 Skill. pr. Tønde af de Skibes Drægtighed, som bruges dertil. Den 29de blev Underhuset tilstillet en Forestilling fra det Levantiske Compagnie, at formedelst dets Handels Forfald, er det ikke længere i Stand til, uden Parlementets Hielp, at bestride de Omkostninger som medgaae ved at holde en Ambassadeur i Constantinopel, og Consuls og Vice-Consuls i de andre Ottomanniske Havne, da samme beløbe 10000 Pd. Sterl. aarlig. - Græven af Charam har paa nogen Tid nedlagt sit Embede som geheime Segl=Bevarer, hvilket nu bliver forvaltet ved 3 dertil udnævnede Commissarier; om 6 Uger meenes han igien at paatage sig Embedet. - Fra Glasgow i Skotland meldes af Toldbøgerne i Anledning af Silde-Fiskeriets hidtil værende Tilstand, at i Aaret 1766 i Septembr. gik 122 Buyser, tilsammen drægtige 4610 Tønder, og bemandede med 1839 Mand, ud paa Silde Fiskerie. Men man føyer til, at samme vil komme i Forfald, siden Parlementet ikke betalte den derpaa udsatte Præmie ordentlig. Accisen i Skotland har i forrige Aar beløbet 98000 Pd. St. Man har anmærket, at der forbruges i et Aar mere udenlandsk Brændeviin, end Rum fra Westindien i 7 Aar.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Amsterdam, den 26de Martii. Af Texelen udgik den 22de, R. Michelsen ad Norge. -De sidste Breve fra Barcellona under 7de, saavelsom fra Cette, Marseille og Toulon under 11te hujus, melde ikke det ringeste om at Algierne skulle have brudt Fred med Hollænderne. Den Holl. Escadre paa 5 Skibe, havde vel, efterat have opholdet sig ganske kort, seylet fra Algier igien, dog ikke for Ufreds Skyld, men for at tilkiendegive sin Regiering Portens Fordringer i Henseende til Foræringer. Bemeldte Escadre, anført af Hr. Binkes, ligger nu i Toulon, hvor den venter General=Staternes Ordre at gaae til Algier igien.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Haag, den 28de Martii. Den 17de sidstl. har Fyrsten Arve=Stadtholderen, ved et for Magistraten i denne Stad anrettet Giæstebud, ladet til dem uddeele en Medaille i Guld, slagen paa Hs. Durchlauchts Formæhling med Princessen af Preussen. Stadens Kæmmere, Secretairer og Skatmestere have ogsaa bekommet hver et Exemplar deraf i Guld; og Hs. Durchl. har den 19de ladet den i Sølv uddeele til Borger-Officiers og Bosseskytterne. Medaillen forestiller paa Aversen Hs. Durchls. og Hs. K. Høyheds Brystbilleder, med Deres Navne i Omskrift. Paa Reversen, et Landskab fuldt med Blomster og Frugter, og derudi et brændende Altar, hvorved Stats Roderet, Commando=Staven og Minerve Skildt, ere hensatte. Ved Altarets Fod en frisk Viinstok, som med sine Ranker flynger sig om Roderet, Staven og Skildtet. Over Altaret 2 Genii, som række hinanden brændende Hierter, og holde, den ene en Lauer=Krands, den anden en K. Krone, med Omskrift: Spes Patrik, Populi Delicia. J Ererguen staaer: Nuptia celebrat BeroliniIV October UDL. XVII - De Jndvaanere i Pet tum, som for nogen Tid siden have med Røverie forgrebet sig paa det i deres Egn strandede Ostindiske Compagnieskib, have den 25de bekommet deres Dom, da 8 af de arretterede ere frikiendte, 19 dømte til Kagen, 2 at brændemærkes, og nogle andre til Landsforviisning. - J Leuwarden er død General=Lieutenant af Jnfanteriet Hr. E. van Glinstra, 84 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Warschau, den 27de Februarii. J Gaar blev Rigsdagen igien aabnet. Paa Fyrsten Primas Forestilling blev den forlænget til den 5te Martii, til hvilken Tid man meener at være færdig med alle Ting. Ellers er alt hvad som har været under Arbeyde mellem Republik=Commissarierne ogsaa færdigt til at forelegges Republiken, men som nogle Landbudde begyndte at tage til Orde, lod Kongen Sessionen indstille til i Dag, da man har begyndt at forelæse hvad som Tractat-Commissionen har vedtaget. Den hele Tractat bestaaer af 9 Artikler, som beraabe sig paa de i denne Tractat selv indrykkede og for sig underskrevne 3de Actus. Disse Actus udgjøre ligesaa mange Tractater. Først bleve de 9 Artikler forelæste; dernest den 1ste Actus, Grækerne og Disidenterne angaaende; den anden indeholder Grund Forfatningerne, og har 24 Afdeelinger; den 3die Stats Materierne, som alle Tider eensstemmigen skal vedtages, og har 14 Afdeelinger; derpaa følger Ratifications=Acten, hvorpaa Natificationen skal følge om 2 Maaneder. Efterat man havde tilbragt 2 Timer med at oplæse, blev Sessionen indstillet til den 29de. -Man taler om, at der om kort Tid skal legges Sag an mod Hr. Chreptowitz, som har begivet sig til Rom, og der protesteret imod nærværende Rigsdag. - Man har gjort Beregning, at ved Republik Commissariernes Sessioner er i alt bevilget henved 23 Millioner. Det er ogsaa ved dem afgjort, at der skal slaaes 100 Millioner Sølv= og 12 Mill. lioner Kobber=Penge. - Græve Oginski lader i Egnen ved Pinsk skiære en Canal paa 10 Mille, ved hvilken Floderne Sczara og Pripecz foreenes. Herved kan ikke allene en stor Deel af Litthauen indrettes til frugtbar Land, men mange Woywodskaber kunne igiennem denne Canal gaae til Skibs til Kønigsberg og Memel, som hidtil slet ingen Skibsfart have haft. Da og Pripecz Floden falder i Nieperne, ligesom Sezara falder i Niemen Floden, og det er bekiendt at Niepern eller Borysthenes gaaer i det sorte Hav eller Nigeren, saa kunne man ved denne Canals Hielp aabne. Communication imellem bemeldte og det Baltiske Hav hvilket skulde være en fordeelagtig Omstændighed for Pohlen og Litthauen. En saadan Canal allene ville dog ikke forslaae til ved den at vente nogen vigtig Omskiftelse i den ganske Europæiske Søefart, som ellers af ovenanførte Sammenhæng, og deraf, at Nigeren har Communication med Archipelagus, denne med den Middellandske Søe, og atter denne med Oceanen a. kunne udtænkes. Jmidlertid hedder det at Græve Oginski, for dette sit store Foretagen de, og for den Tieneste han dermed giør Fædernelandet, skal vorde af Republiken ihukommet; blant andet at han skal vorde tilladt at hæve Told af alle de Vahre, som gaae paa denne Canal, og Adelen forbeholder sig at oprette ham en Ære Stytte.
Berlingske Tidende, 1768-04-04
Stockholm, den 24de Martii. Af en her under 31te Decbr. 1767 udkommen Forklaring angaaende militair Etatens Enke- og Myndlings Cassa erfares, at i Cassen vare 1766 den 31te Decbr. 592 Jnteressentere hvoraf 12 ere i Aaret 1767 afdøde, derimod udi samme Aar 31 nye Jnteressentere indtraadde, saa at deres Antal er ved 1767 Aarets Udgang 611 Jnteressente, re. Cassens Pensionister bestod samme Tid, 1767 Udgang, af 92 Stervboder, hvis Pensioner sammenlagte beløbe sig til 115330 Daler Kobbermt. - Den 21de sidstl. begav sig Kongen og Dronningen, med Printserne Carl og Friderich Adolph, samt Princesse Sophia Albertina til Lystslyttet Ulrichsdahl, der at forblive indtil efter Paaske Fæsten. Og hedder det, at Kronprintsen og Kronprincessen agte sig Overmorgen til Ekholmsund. - Med den afdøde Amiral- og Ridder Hans Ankartranz er samme adelige Æt, paa Ridderhuset indskreven under No. 1144, paa Sverd Siden uddød. - Den 20de hujus døde her i Staden Gros handler Carl Gustaf Rothstein fra Lissabon, som i 10 Aar har opholdt sig udenlands, og nylig var hiemkommen, 28 Aar gl.