JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-25
Da det er bragt i Erfaring, at flere Landboere staae i den Formening, at der ikke skulde være authoriserede Torvedage for Skanderborg Kjøbstad andre Tider af Aaret, end imellem October Markedet og Juul samt imellem Fastelavn og Paaske, og flere af de næringsdrivende Borgere have anmodet mig om at modvirke hiin Formening, bekjendtgjøres herved, at Tirsdagen i hver Uge af Aaret, forsaavidt den ikke indfalder paa en Helligdag, er ved Lov authoriseret Torvedag for denne Kjøbstad, hvorfor den ogsaa som saadan er anført i Almanakken blandt Markederne. Skanderborg, den 17de Decbr. 1834. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-25
Jfølge Dom og Udlæg, og efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver Mandagen den 12te Januar 1835) hver Dags 19de) Formiddag 26de –) Kl. 10, afholdt offentlig Auction over det af Dreier Christopher Riis eiende og iboende Sted paa denne Byes Skibsgade, Matrikkuls No. 71, bestaaende af 5. Fag Huus med Udskuur, Fyrrebindingsværk med murede Vægge og Tegltag, med den til Stedet hørende Grund og Haugeplads. Stedet er næsten nye, og kan tiltrædes saa hurtig Approbation paa Buddet skeer. De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den 3die i det sælgende Sted. De eventuelle Liebhavere tilsiges den ved Forordningen 11te Septbr. 1833 tilstaaende Frist med Betalingen. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 18de Decbr. 1834. Jansen. Lindberggaard, i Gjellerup Sogn, Hammerum. Herred, af contribuabelt Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb., agter Eierinden Chr. J. Feldborgs Enke formedelst indtrufne Omstadigheder, at bortsælge ved en eneste Auction, der afholdes i Gaarden, Tirsdagen den 13de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11. Til Efterretning bemærkes: at Jorderne ere meget gode, men at disse dog ved et udvidet Brug af Mergel, som paa en let Maade kan faaes tæt ved Gaarden, endmere kunne forbedres. Af Engene avles aarlig 50 til 60 Læs godt Høe, og der haves tilstrækkelig Tørveskjær. Bygningerne ere udmærket gode, for 2 a 3 Aar siden med megen Bekostning, tildeels af nye opførte, og have en i denne Egn smuk Beliggenhed ved Landeveien og midt i Marken. Konge- og Kirketienden hører til Gaarden. Der kan Sommer= og Vinter holdes 300 Fæhøveder, 4 a 6 Heste og 50 Faar. Eiendommen kan tiltrædes næstkommende 1ste April. Hammerum Herreds-Contoir paa Laulund, den 19de December 1834. Landt. Viinhandler P. F. Bölck i Aarhuus. anbefaler sine for Tiden paa Lager havende Vine, Brændevine, Cognac. Rom, Edike, Liqueur, til de billigste og gangbare Priser i Forhold til Varenes Godhed. For at rømme og sælges: Bedste Champagner Mousleur. af 1ste Qualitet, til den særdeles billige Priis elleve Rbmk. Flasken, og sex Mk. for 1/2 Flaske, hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-25
Paa Petersholm ved Veile behøves til Foraaret en Gartner; men uden troeværdige Attester om Duelighed og Troeskab, nytter det er at melde sig. REPETITORIUM.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-25
Efterat jeg har gjennemseet mine Optegnelser ved Hr. Bechs Forelæsninger over Chemien, og oversat Videnskabens Historie af Schubarth, samt gjennemgaaet alle 3 Oplage af Ørsteds Erindringsord, saavidt de hidtil ere forklarte og oplyste med Experimenter, – tilbyder jeg i Juleferierne at gjentage disse Forelæsninger: 1) i Familiekredse, hvor jeg forestiller mig: at eet Medlem har hørt Hr. Bech, og fortalt derom hjemme, hvorved flere, Ældre og Yngre, ønske at see og høre det samme. Ængstelige Forældre have maaskee forbudt deres livlige Børn at eftergjøre hvad de have seet; men nu kunne de trøste sig ved, at en Ældres Erfaring og Forsigtighed kan forebygge Faren. 2) i et sluttet Selskab, deels af Saadanne, der ikke hidtil have bivaanet de offentlige Forelæsninger, men ønske herefter at profitere deraf, og derfor ønske at faae Traaden sat; deels af Saadanne, der have ved enkelte Forsømmelser faaet Huller i Foredraget, eller have visse Tvivl og Spørgsmaale, hvilke kunne maaskee hæves og besvares af mig. De fleste Naturlove kunne bevises uden stort Apparat ved saadanne Redskaber som findes i hvert Huus. Man aftaler Tiden med mig nogle Timer iforveien, op opgiver: om man ønsker at høre Jndledningen, eller hvilkensomhelst speciel Gjenstand man ønsker omhandlet, og betaler 3 Mk. forden Time, hvorved ikke medgaae til Expeximenter Ting af Værdi. Disse Omkostninger godtgjøres efter billighed og forelagt Overslag og Regning. Uden Betaling kan læres: at læse Decimalbrøker, kan faaes til Afskrivning: adskillige berigtigede Tabeller, en Liste paa de 53 Elementer, en sammenlignende Scala for de 3 bekjendteste Thermometre, 2den Udgaves Tillæg til 1ste Udgave af Ørsteds Erindringsord, 3ie Udgaves Tillæg til 2den, Tegninger af Jnstrumenter, m. m. eller mod en billig Godtgjørelse faaes det tilleie. J. V. Bruun. ATROGNOSI
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-25
For Dem, der ønskede at kjende de vigtigste Stjernebilleder i disse stierneklare Aftener, for derved siden at mærke Maanens og Planeternes Gang mellem dem, og for bedre at iagttage den adaare forventede Komet, tilbyder jeg min Veiledning. Efter 5 til 6 Aftentimer vil man kunne veilede sig selv efter et Stjernekort, Et Saadant kan faaes for 2 Mk. Min Veiledning betales med 3 Mk. Timen. 3 Personer kunne deele Bekostningen, og 3 lære bedre end een Enkelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-25
For mine ærede Tilhørere ved de astronomiske Forelæsninger 1832 og 33 er jeg een Aften gratis til Tjeneste, naar man vil kalde, mig, og kan da vise Dem: at Jupiter og Mars have gaaet kjendeligen baglænds, og De ville siden mærke, hvor hurtigen disse Planeter ville indhente det tilsyneladende Forsømte. Dette Øiensbedrag for Dem, der segle paa Jordskibet, kjender man intet til paa Solen; Der gaaer Alt fremad. J. V. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-25
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
No. 207. Fredagen. den 26de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Nyheder fra Udlandet. Persien. Dette Land er for Øieblikket Politikens ømmeste Sted; det er Mellemlandet mellem Ruslands og Engellands modstræbende Magt i Asien. Kongen har efterladt sig 60 Sønner, der ere fordeelte som Gouverneurer i Rigets Provindser, og enhver af dem besidder en Krigsmagt. Thronfølgen er ubestemt. Men Abbas Mirza, Kongens afdøde ældste Søn, efterlod sig en Prinds, som ved Ruslands Jndflydelse allerede i Bedstefaderens Levetid var bleven erkjendt som Thronfølger, men som hans Onkler og Brødre neppe ville godvilligen finde sig i. (J denne Anledning hedder det i V. S. Avis: "Dette menneskelige Liv er fuldt af Uro, dets Gang er parallet med Naturens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Under det behageligste Veirligt trækker pludselig en Sky op paa Himlen, og en Storm er i Vente. Saaledes gaaer det ogsaa til i Menneskelivet, naar det tegner sig til den dybeste Fred, saa møder pludselig en eller anden Begivenhed, som sætter det i den heftigste Bevægelse. Vi ville trøste os ved, at uafbrudt Havblier hverken velgjørende for Menneskelivet eller Naturen." – "Det gaaer med Politikken som med Vinteren i Aar, vi skulle være meest opmærksomme paa den Vind som kommer fra Østen. J Europas vestlige Egne have vi Kastevinde nok, men de store politiske Storme true fra Orienten. J Aaret 1835 ville vi sandsynligen faae meget at høre fra den Kant.")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Barbareskerne. J Tripolis er Oprør mod Beyen, Jnsurgenterne havde tæt indsluttet Staden, og bombarderede den. Stadens Pøbel havde plyndret og nedrevet den engelske Consuls Huus, og med stor Møie frelste han sit Liv ved at flygte ud til Oprørerne. Alle derværende Europæeres Liv svæve i den største Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Engelland. Sir Robert Peel har uventet taget den dristige Beslutning at stille sig i Spidsen for et Ministerium af lutter Torys, og det endog af dette Parties Jkke=Maadeholdne. Foruden Peel som Kantsler og første Skatkammer=Lord, og Wellington som Udenrigsminister, er det nye Kabinet bleven sammensat af følgende Personer: Grev Roslyn, som Konseilets Præsident; Lord Wharncliffe, Geheime-Seglbevarer; Hr. Goulburn, Jndenlandsminister; Lyndhurst, Lordkantsler; Baring, Minister for Handelsvæsenet; Grev Aberdeen for Kolonierne; Grev die Grey (forhenv. Lord Greentham) for Admiralitetet; Lord Ellenborough for det ostindiske Departement; Sir G. Murray, General=Felttøimester; Edv. Sug den, Lordkantsler for Jrland; Sir J. Scalett, Overdommer i Skatkammerretten; Grev Jersen til Overkammerherre hos Kongen, og Grev Howe til Dito hos Dronningen; Sir John Beckett til Generaladvocat; a. &c. "Sir Robert Peel har hedder det i the Courier, ved sine Udnævnelser forudbetegnet det nye Regjeringsystem. Han har valgt Mænd som have offentlig modsat sig al Reform, og derved udfordret Nationen til Kamp paa Liv og Død." Parlamentet meentes at vilde blive opløst strax efter Juul. De fremmede Gesandter faaes hver Dag at begive sig til Udenrigsministerens Hotel. Lord Brougham var indtruffen igjen til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Frankrig. Udfaldet af den store parlamentariske Kamp er af megen Vigtighed, ikke saameget fordi Kammeret har approberet Ministrenes Forhold, eller afslaaet en Amnestie mod de republikanske Oprørere, eller fordi det har sanctioneret den alvorligste Modstand imod ethvert karlistisk eller republikansk Angreb paa Chartet, thi alt dette er forbigaaende; men at en dybere publicistisk Grund, nemlig fordi Principet om Ministrenes Ansvarlighed er derved svækket. Denne beroer paa, at Kongen vel udvælger dem, overlægger Sagerne med dem, men overlader dog dem at handle, saa at de udgjøre den egentlige Regjering: saaledes i Engelland, og deraf følger at Ministeriet bliver ansvarligt, og Kongen er inviolabel. Men de Franskes Konge præsiderer selv i Konseilet (hvilket Modpartiet betragter som ukonstitutionelt) og resolverer selv. (Derfor ivrede Passy om Mangel paa Frihed i Konseilet.) Men deraf følger ogsaa, at naar Ministrene gjøre Fordring paa Majoriteten i Kammeret, saa hæve de det monarkiske Princip over det konstitutionelle. Jmidlertid er nu Grundvolden lagt til en alvorlig Kamp mellem Kongen og Folkemagten; der er for Øieblikket kastet et Slør over den, men man kan være vis paa, at den vil blive langvarig og haardnakken, og at det nye Statsforfatnings=System paa Europas Fastland har en langvarig Skole at gjennemgaae. – For Øieblikket er Parisernes Opmærksomhed især henvendt paa Retssagerne mod nogle af Hovedstadens offentlige Blade. Redacteuren af National er bleven dømt til 2 Aars Fængsel og 10,000 Fr. Mulct for en Artikel som har indeholdt Fornærmelser mod Pairskammeret, og hvortil han, da han ikke har villet opgive Forfatteren, selv maa staae til Ansvar. At Regjeringskammeret har indstævnet ham for sin egen Ret og dømt i sin egen Sag, har gjort en ubehagelig Opsigt. Men rigtignok havde Fornærmelserne været meget grove, thi Pairerne vare kaldte: Revolutionens Renegater, Lykkeriddere, der have udøvet de meest oprørende Justits mord, buonapartiske forslidte Senatorer og Marskaller, Restaurationens Adlede, tre- fire Ministerslægter, som alle ere styrtede ved almeen Foragt og bestænkede med Folkets Blod, o. s. v. Grev Segurder var Anklageren, havde Bladet kaldet en Utro og Utaknemmelig mod Napoleon. Blandt mange interessante Ting som forekom i denne Process, gaves ogsaa et Beviis paa hvorledes betimeligt Vendekaaberie kan bringe Folk iveiret, idet Hr. Rouen oplyst at Hr. Barthe, som nu var En af hans Dommere, var engang af ham selv bleven optagen til Carbonari, og havde i hans Hænder aflagt sin Eed paa evigt Had mod Kongedømmet. - Ogsaa Udgiveren af Tribunen, Hr. Bichat, har i denne Tid tabt sin 102den Proces, og er bleven dømt til 1 Aars Fængsel og 6000 Fr. Mulct, for en Artikel, hvori han havde beskyldt Kongen for Utaknemmelighed mod Lafayette og Lafitte. Hans Forlangende: at maatte bevise Sandheden, afsloges paa Grund af Kongens Uansvarlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Spanien. Jnsurgenthøvdingen Zumala-Carrequy har i Villafranca paa det grusomste ladet ombringe nogle hundrede Borgergardister som med Koner. og Børn vare flygtede ind i en Kirke, idet han lod denne omlægge med Faschiner, som blevne stukne i Brand. Det karlistiske Qvindfolk skal ved denne Leilighed have udøvet saa rædsomme Grusomheder, at Anføreren selv havde fleregange seet sig nødt til at raabe: "basta, – Breve fra Madrid af 7de ds. melde om et Nederlag som Merino skal have lidt ved Abanco, saa og at Baandehøvdingen Carnicer skal være falden. - Zumala-Carrequi skal have skrevet til Mina: at han vil slutte Fred dersom Prætendentens Søn maatte faae Dronning Jsabella tillægte, men Mina havde svaret: han underhandlede ikke med Rebeller førend de havde strakt Vaaben."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Rusland. Keiseren og hans Familie er lykkelig ankommen til St. Petersborg. Overfarten over Dunafloden til Riga havde formedelst Jisgangen været besværlig, men Keiseren satte selv Mod i Folket ved det Tilraab: "For Russer er Jngenting umuligt!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Færgemanden som havde sat Keiseren over fik en kostbar Diamantring, og Matroserne 1000 Rubler. Der tales om Forlovelser mellem Keiserens to ældste Døttre (12 og 14 Aar gl.), den yngste med Kongen af Grækenland, og den ældste med et stort vestligt Riges Kronprinds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Skibs= og Handels=Efterretninger. J den senere Tid skee mange Falitter i Hamborg, den sidste var Friedr. Chr. Donner, under Firmat: Donner & Compagnie. – Jfølge Skipperes Udsagn skal der være megen Driviis imellem Bornholm og den svenske Kyst. - Ved Ems Mundingen er opfisket en Kuffert med Dame=Klædningsstykker a. som formenes at have tilhørt det forulykkede Dampskib Superbs Ladning. – Fra Gothenborg meldes, at Havre vinder Opmærksomhed, og betales der med 4 Rd. 24 s. Ra Fædrelandet. hvn. den 22de Decbr. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst befalet, at de af Nationalbanken i Aaret 1819 udstedte Sedler, lydende paa 500 Rbdlr., ikke skulle gielde længere end til 1ste Februar 1835 som Betalingsmiddel imellem Mand og Mand, hvorimod bemeldte Sedler indtil 1ste Marts kunne modtages som Betalingsmiddel i de kongl. Kasser. (B. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Af en Annonce til Fædrelandets Læsere sees, at Hr. Prof. David endnu ikke har erholdt nogen anden eller videre Meddelelse om den ham over hængte Retssag, end den som er indført i de offentlige Tidender. "Jeg støtter mig - siger Hr. Prof. til min Overbeviisning om, kun at have villet det Sande og Gavnlige, og kun at have helliget min Pen i dette Tidsskrift som i Alt, hvad jeg under min Skribentvirksomhed har meddeelt Publikum, til nyttige Sandheders Udbredelse paa en Maade, som hverken Lovene eller Menneskene kunne fordømme. Men derfor seer jeg ogsaa denne Sags Udfald imøde med den Rolighed, som kun den kan have, der i Bevidsthed om sin Brødefrihed forener en ubrydelig Agtelse for Loven med en urokkelig Tillid til Lovens Haandhævere."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Af samme Annonce erfares, at det kongl. danske Cancellie under 9de de har afslaaet Prof. D's Ansøg, ning om den Bevilling paa Anonymitet, som Resolaf 4de Marts 1814 giver Haab om, vil vorde tilstaaet "Udgivere af periodiske Skrifter, naar de ere Mænd af erkjendt Retskaffenhed og Ærekjærhed, ved at give ham til Svar: "at det Ansøgte efter Omstændighederne ikke kan bevilges, saavelsom at den kongl. General=Postdirection har troet, ikke for Tiden at kunne forestille Hs. Maj. til Bønhørelse, en af ham indgiven Ansøgning om at Bladet med Hensyn til Postforsendelsen maatte sættes paa lige Vilkaar med den større Mængde af de her udkomne lignende Tidsskrifter, fordi det ved allerhøieste Resolution af 22de April d. A. allernaadigst er bestemt, at der ikke for modereret Porto indtil videre maa forsendes flere inden landske Blade eller Tidsskrifter med Posterne i de danske Stater, end de, til hvis Forsendelse paa dette Vilkaar, der ved foregaaende allerhøieste Resolutioner alle(Khousp.) rede er givet Tilladelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Som man erfarer, er det ikkun for Høiesteret, Justitsr. Høiesteretsadvokat Sporon har overtaget Professor Davids Forsvar i den Fiskalsag, der er anlagt imod "Fædrelandet. Den Anklagedes Defension i første Jnstants, for Hof= og Stadsretten. har Lands-Over- samt Hof= og Stadsrets=Procura(S. Bl.) tor Haagen paataget sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
De kjøbenhavnske Deputerede have besluttet at afholde forberedende Forsamlinger, for at raadslaae med hverandre og de Gjenstande, der kunne antages at komme under Overveielse ved Provindsialstændernes Sammenkomst; for indbyrdes at gjøre sig bekjendt med hverandres Anskuelser og vigtige nationale Anliggender, for at enes om visse Hovedpuncter, der egne sig til Omhandling ved de virkelige Forsamlinger, og for saaledes langtfra at udvikle en Opposition, der skulde deele og lamme Forsamlingens Kræfter, at virke til at fremkalde en Enighed og et Sammemhold, der først vil give Provindsialstænderne deres fulde Kraft og Betydning. Saadanne forberedende Forsamlinger have samtlige de mødende Deputerede for Kjøbenhavn vedtaget at holde, og de ville for Fremtiden finde Sted engang ugentligen, Lignende Forsamlinger have, efter Forlydende, de sjællandske Deputerede af Sædegaardseiernes Klasse paatænkt at afholde, og det samme vil forhaabentligen ogsaa skee paa andre Steder, og naar disse Forsamlinger ledes og styres paa rette Maade, kan det ikke paatvivles, at de ville blive af stor og indgribende Jndflydelse paa de virkelige Forhandlinger. (S. Bl.) Saa vist som det er, at Noget altid udføres bedre efter modent fælleds Overlæg, end hvor dette ikke gaaer forud for Udførelsen, saa vist maa det glæde Enhver, at Samlingerne af de Deputerede for Kjøbenhavn nu efter Forlydende ere begyndte; hertil kommer, at disse Mænd ere uvante med parlamentariske Forhandlinger; kunde disse foreløbige Sammenkomster forskaffe dem nogen Øvelse i saa Henseende og formindske den os Danske medfødte Undseelse, en Dyd, der i Stænderforsamlingen vist vil foraarsage, at Mange ikke ville yttre sig angaaende Gjenstande, over hvilke de forøvrigt vare fuldkommen competente Dommere, da ville de allerede gavne ikke lidet. Hvorledes de kunne være af høieste Vigtighed med Hensyn til Benyttelse af den Stændernes Forsamling indrømmede Petitionsret, derpaa er allerede andensteds gjort opmærksom, og alene af den Grund synes man at burde ønske, at ikke blot disse Forsamlinger for Kjøbenhavn maatte vedblive, men at ogsaa andetsteds, hvor det var gjørligt, flere Deputerede vilde forene sig til fælleds Raadslagning. Stændernes Petitionsret kan som bekjendt ikke benyttes angaaende nogen Gjenstand, hvorom ikke meere end Halvdelen af de Stemmegivende har erklæret sig enig; Eenhed og Sammenhold ere altsaa her af høieste Vigtighed, at ikke Petitionsretten, der, benyttet paa den rigtige Maade, er een af Stændernes meest betydningsfulde Rettigheder, skal blive uden Virkning. Her kan naturligviis ikke være Tale om nogen Foregriben af Stændernes Virksomhed, hvorimod man behøvede at paaberaabe den § i Forordningen, der bestemmer, at ingen Stænder=Forsamling kan træde sammen uden Hs. Majestæts allerhøieste Beslutning, noget der dog er skeet, men Urigtigheden heraf er saa iøiensaldende, at det ingen Gjendrivelse behøver. (V. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Jslandsk Kjøbmand Sivertsens Boe er overgivet til Skifterettens Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Vor Landsmand, den talentfulde Billedhugger og Medailleur Christensen, er kommen hjem fra Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Den nye kgl. preussiske Gesandt ved det danske Hof, Friherre Schoultz von Ascheraden, er indtruffen hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
J forrige Uge døde heri Staden 16 af Mæslinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Qvartalskoursen er for næste Qvartal uforandret den samme som i dette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
En høitagtet Borger her i Staden, Silke= og Klædekræmmer Ponsaing, Major ved det borgerl. Jnfanterie, er død i hans 77de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
J Odense har man paa Aarets korteste Dags Aften seet et stærkt funklende Nordlys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Til det nye Hestemarked i Apenrade, som 2den Gang blev afholdt sidstl. 16de og 17de Decbr., havde indfundet sig endeel udenlandske Kjøbere, der søgte Luxusheste. Disse betaltes fra 110 til 130 Rd. Courant, Stykket, og opkjøbtes deraf Alt hvad der var. Ogsaa Valgene i de mindre Landeiendommes 19de Valgdistrict er nu tilendebragt, og skjøndt Resultatet af samme først vil blive kundgjort den 30te dennes, vil man dog allerede vide, at Gaardmand Ole Christensen Ebbensgaard i Ulfborg er valgt til Repræsentant med 245 Stemmer, og Møller Brochdorff i Aar Mølle til Suppleant med 114 St. Den 8de Decbr. indstrandede under Hjerting søndre Tolddistrict Jagten Enigheden, Skpr. Ankersen, fra Altona med Stykgods bestemt til Hjemstedet Ring kjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Rhvns Børs-Cours den 23de Decbr. 1834. Hamb. 2 Mk. a vista 206. Species 206 1/2. 12 Mk. 6 1/2. Ved den 1409 Trækning i Khvn. udkom følgende No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Paa Søndag prædiker til Høimesse i Frue Kirke: Hr. Catechet Fønss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 4de Januar førstk. afholdes det paa Raadhuussalen bestemte Bal. Udenbyes som heri ønske at deeltage, ville behage at henvende dem til een af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 20de December 1834. A. S. Kastrup. J. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Løverdagen den 17de Jan. 1835, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Herredscontoiret i Brædstrup afholdt en Skiftesamling efter afdøde Examinatus juris Frederik Eilert Christensen, Eier af Kolpengaard; hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Thyrsting – Wrads Herredscontoir, den 20de December 1834. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Creditorerne i Boet efter den paa Hovedgaarden Lyngbyegaard afdøde Tjenestekarl Jens Pedersen Lyngbye men sædvanlig kaldet Jen Kolt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, og deriblandt in Specie en Søster Ane Marie Pedersdatter, der for en Deel Aar siden i ugift Stand skal være reist til Samsøe, uden at Familien senere har hørt fra hende. Aarhuus, den 23de December 1834. C. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
600 Rbd. Sedler ønskes strax tillaans mod betryggende Sikkerhed i en Landeiendom. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Bundtmagerarbeide i Aarhuus. Undertegnede er forsynet med smukke nu brugelige Vinter=Kaskjetter, lange og korte Bog, franske forede Handsker, samt Mands Reisehandsker, forede Dame støvler, Mands Reisestøvler, Pelleriner og Pallentiner, Muffer, Fodposer, Mandspelse, Pelskraver af forskjellige Skind til Frakker og Cheniller, Pelsfoer til Dame Kaaber, Karet Topper, samt flere Sorter Bundtmagerar. beide, som Alt sælges til den geligst billigste Priis af L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
J forrige Kjøbmand Roes Gaard paa Studsgade er nederste Etage med Boutik=Indretning og Pakhuse at erholde til Leie til April Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-26
Fra Pressen i Kbhvn, er udkommet: Den klogsLigennerpiges Spaalunst; samt et Udvalg. af smukke og muntre Kunststykker. Jndeholder, at spaae af Linier inde i Haanden (Chiromanti,) af de Figurer der fremkomme i en grumset Kaffekop; af et Glas Æggehvide; af Røveren Rinaldos Tærningspil a. Blandt Kunststykker: at forvandle et Selskab til Spøgelse; med en Pistol at udslukke 3 Lys og tænde 3 andre, at forheren Dames Natkappe, o. s. v. Faaes for 1 Mk. i Jessen. Aarhuus hos Sørge-Tale over H. H. D. Prinds Wilhelm af Hessen Philipsthal af Biskop Mynster, 12 s. Vor Herre Jesus Christi Lidelser og Død, af Schmidth 4 Mk. 8 s. Paparbeideren, eller tydelig Anviisning til at forfærdige alle Sorter Paparbeide, med fire Kobbertavler, 4 Mk. Danmark og Norges Pattedyr, 15. Mk. 8 s. indb., m. m. m. faaes hos J. Jessen. Arion, Selskabsvisebog for 1835, 9 Mk. Julegave. J. Jessen. af Lange, 1 Rbd. faaes hos