JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Her er udkommet et meget heftigt Skrift imod Pitts Ministerium, hvilket, som man troer, er forfattet efter de nærværende Ministres Foranstaltning. J dette Skrift paastaaes, at Landets slette Tilstand paa den Tid, da Pitt og hans Colleger gik af, for det meste kan tilskrives deres urigtige Forholdsregler. Man bedreider dem, at have strax fra Begyndelsen af forrige Krig miskiendt sammes sande Natur, Characteer og Hovedøimed, med hvilken Bebreidelse man synes at sigte til Expeditionen mod Dunkirchen. De beskyldes for Vildfarelser, som have foraarsaget, at Expeditionerne mod St. Domingo, Corfica, Quiberon og Nordholland, have havt et saa uhældigt Udfald. Expeditionen mod Ferrol skildres som en Begivenhed, der har svækket den engelske Nations Mod, og Overtrædelsen af Tractaten i El=Arisch, Egypten betragtes som en Hovedfeil. Desuden paastaaes i dette Skrift, at Hr. Pitt og de øvrige Ministre, som i Aaret 1801 nedlagde deres Embeder, havde givet deres Eftermænd, det høitideligste Løfte at ville stedse understøtte deres Forholdsregler; men istedet for at opfylde dette Løfte havde de nu endog bortkastet Venskabsmasken og viist sig som erklærede forbittrede Fiender. Hvad Hr. For angaaer, da paastaaes der, at han ikke kan komme i Spidsen af Regieringen, førend den største Ulykke er hændet. 3000 Mand regulaire Tropper skulle endnu afgaae til Jrland. General Floyd, som skal commandere sammesteds under Lord Catheart, er allerede afreist dertil. Anmiral Gardners Flaade ved de erlandske Kyster er bleven forstærket med 3 Linieskibe. J Dublin har Forhøret over de arresterede Rebeller for det første ophørt; derimod har en ny Speciel Commission over de Rebeller, der ere i Fængsterne paa Landet, begyndt sine Functioner i Dowupatrick. Arresteringerne overalt i Jrland vedvare endnu.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
En Officier paa Lord Nelsons Flagskib melder følgende: J 5 Uger have vi nu krydset med 6 Linieskibe for Toulon, hvor 4 franske Linieskibe og 6 Fregatter ligge seilfærdig Imedens en heftig Storm nødte os at søge Søen, løb en fransk Fregat og en Brig fra Marseille ind til Toulon. Under den Storm, der nødte Lord Nelsons Flaade at forlade Toulon, seilede 4 franske Fregatter derfra.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Man melder fra Maitha, at endeel Malthesere have taget Tieneste paa den engelske Flaade, og at den engelske Gouverneur har hvervet en Bataillon Maltheser, bestaaende af 1000 Mand, hvorved Overofficiererne ere Engellændere, men Capitainerne og Subalternofficiererne Malthesere. En anden lignende Bataillon var nesten complet.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
De engelske Syge, som vare blevne tilbage i Egypten, ere i Julii ankomne til Maltha paa et Transportskib og have bragt den allerede bekiendte Efterretning, at Beierne i Egypten, atter have faaet Overhaand ved Arnauternes Opstand. Bey erne have viist den engelske Major Misset, der opholder sig Catro som militair Gesandt, største Agtelse og paa hans Forbøn skienket 2de af Portens fornemste Embedsmænd Livet. Beboerne af den venstre Nilbred skulle især lide meget ved disse nye Uroligheder, da de blive plyndrede af Bedouin-Araberne.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Skrivelse fra Paris den 11te October. Man forsikkrer, det er afgjort, at den første Consul selv vil stille sig i Spidsen for Expeditionen mod Engelland og gaae ombord paa et af Landgangsskibene. Man har nylig i Statsraadet overvelet Projectet om en Flaade, der skal bestaae af et stort Antal fladbundede Fartøier, som skulle lænkes sammen. Uagtet de uhyre store Tilberedelser til Expeditionen mod Engelland, hersker den største Taushed om Tiden, paa hvilken den egentlig skal iværksættes. Man troer, at den første Consul ikke vil begive sig til Kysterne i denne Maaned og at November maaskee ogsaa kan forløbe inden der giøres noget Landgangsforsøg. Den største Deel af vor Landmagt er ellers i fuld Bevægelse. Generalerne og Stabsofficiererne ved Armeerne ved Bayonne, St. Omer og Brügge have begivet sig til deres Bestemmelse, og Tropperne, hvoraf de skulle bestaae, ere enten ankomne eller paa Marschen dertil Reserve=Armeen ved Comptegne formeres ogsaa nu. General Ney, som skal commandere den, ventes daglig fra Schweiz. Man siger at Krigsministeren Berthier vil relse herfra i Morgen, for at tage Leirene ved St. Omer og Brug ge samt Militairpositionerne ved Kysterne i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Den første Consul lader daglig sin Livgarde maneuvrere paa de Kanoneerchallupper, der ligge ved St. Coud. Der skal formeres en ny Leir paa 12000 Mand ved Cherbourg. Paa Øen Dieu bygges Caserner.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Man fornyer det Rygte, at en spansk Coureer har bragt Kongen af Spaniens Samtykke til vor Regierings Ultimatum, at Fredsfyrsten følgelig har taget Afsked og at Hr. d'Hervas, General Duroes Spigerfader, er kommet i hans Sted. Bekræftes dette Rygte, saa kan Spaniens Neutralitet ikke vedvare.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Journalen Cabinetsnøglen siger følgende: "Man har raisonneret meget om nærværende Krigs Aarsager, men in ling belaver sig paa en frygtelig Expedition mod Engelland. Strax bringer man de Landgange i Erindring, som ere lykkedes fra Vilhelm Erobrer til Vilhelm af Oranien, ligesom nærværende Expedition havde samme Aarsager og skulde frembringe samme Virkninger som de forrige Land gange. Men dette synes Frankerig nu slet ikke at tænke paa. J den lettroende Mængdes Øine frembyder en Landgang blot Ulykke, Ødelæggelse og Tiældem.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
De engelske Ministerialtidender synes at ansee en fransk Armee for mere borbarisk, end Hunnernes Horder i det fierde Aarhundrede. Men slig Snak kan kuns skræmme Børn. Det var den franske Regierings Øiemed at giøre en væsentlig myndig Aand og vedvarende Usurpationer Med stand. Skulde man virkelig troe i Engelland, at den først Consul har Undertvingelse og Ødelæggelse til Hensigt? Engellands Erobring passer ikke til Frankerigs Jnteresse og unyttig Ødelæggelse ligger ikke den franske Characteer. Frankerig har høit fordret Havenes Frihed. Jfald den Jnvasion, Frankerig belaver sig paa, lykkes, vil det være ærefuldt for samme, at indskrænke sig til at fordre en Sikkerhed, som stedse kan forvisse os om denne saa ofte krævede Frihed.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Skrivelse fra Haag den 15de October. Fordelingen af de franske Tropper i vor Republik skal med det første gaae for sig. Vor General Dumonceau er allerede ankommen hertil for at gaae til Utrecht med den franske Overgeneral Victor, hvor Troppernes endelige Bestemmelse til Expeditionen mod Engelland skal reguleres. 12000 Mand franske Tropper samles der til Leir Fra Grændsefæstningerne ere alle Garnisonerne paa Marschen til Kysterne. Belglen, Holland, det nordlige og vestlige Frankrig frembyde for nærværende Tid et Skuespil af de meest krigerske Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
En af vore Tidender melder: at den russiske Gesandt Grev Markof har overgivet den franske Regiering en Note, hvori skal være erklæret, at hans Hof ugierne saae de franske Troppers Marsch igiennem Spanien saavelsom Besiddelsestagelsen af Portugal.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
En stor Deel Koffardiskibe skal nu bruges til LandgangsExpeditionen. De amsterdamske Skibsmæglere have desangaaende havt en Conference med Præsidenten i Marine raadet.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Blandede Efterretninger. Frankerig. Søeofficeren, Borgeren Moras, har især udmærket sig i Trefningen for Boulogne. Da han havde Ordre at overbringe til Skibene fra Admiral Bruix, løb hantil Rheden, og da han der ikke fandt nogen Baad sprang han med Klæder og Vaaben i Søen, svømmede igiennem den fiendtlige og vor egen Kartetsch-Jld, og naaede saaledes Skibet, hvorhen Ordrene skulde bringes. General Soult, Vidne til hans Heltemod, bevidnede ham sin Holagtelse og særdeles Tilfredshed med hans kiekke Forhold. Statuen, som skulde opreises for den første Consul paa Broen i Dion, har han frabedet sig, da han i levende Live ikke ønsker sig slige Mindemærker opreiste. Hertugerne af Looz, af Croy, af Salm=Salm og Kyrburgere atter blevne erindrede om deres Erklæring, enten de ville være tydske Fyrster eller franske Borgere. Prindsen af Ligne og Hertugen af Aremberg have allerede indsendt deres Declaration til Præfecten i Bryssel.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Ved et Bal, som nylig blev givet i St. Cloud forhøiede denførste Consul Selskabets Fornøielse ved at tage Deel i Dandsen en heel Tim Jen varisisk Almanak staaer følgende Anecdot om den før 1ste Consul. Ved Feldttoget i Jtalien traadte en utilfreds Soldat free, viiste ham sin gamle lasede Mondur og fordrede en nye. En nye, svarede Bonaparte, du veed ikke selv hvad du forlanger; da kunde man jo ikke see dine hæderlige Saar. Engellænderne have taget 4 Fiskerbaade ved Dieppe og ikkun løsladt de gamle Mænd og Drengene, som vare i samme.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Pensionen for Senatorernes Enker er nu bleven bestemt til 6000 Franker.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Frue von Stael, Neckers Datter, som paa en kort Tid har opholdt sig syv Mile fra Paris, reiser nu i største Jil bort fra Frankerig.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
De parisiske Lækkermunde klage især over Krigen, fordi den giør Østersfangsten vanskelig og Østers meget dyre.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
De parisiske Damer begynde nu formedelst det koldere Vel at henlægge deres Kniplings= og Linons=Kioler, for at klæde, sig i varmt Tøi. Lommetørklæder og Ridicules seer man nu ikke mere i deres Hænder; men derimod har de altid en Bog i Haanden, naar de gaae ud.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Madame Bachiochi, Søster til den første Consul, er no lig nedkommen med en Søn.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Engelland. Den sidste Redel, som blev henrettet i Dublin, Redmond, var en ung velskabt Mand paa 25 Aar. Han var meget ele gant klædt ved sin Henrettelse. Paa Velen til Galgen sad han baglænds paa Karren og hilsede sine Bekiendte med stor Rolighed. Alle, især det smukke Kiøn, vil ste stor Medlidenhed med ham. Han gik modig, men dog med en Slags Misfornøielse, til Døden. Da den Geistlige spurgte ham: "Døer de i Fred med alle Mennesker svarede han fortrædelig: Det er ligegyldigt, døe maae jeg dog Han havde aarlig 300 Pd. Sterl. Jndkomster.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Prindsen af Wallis's Volontaircors har gjort sig det til en Lov, at dets Medlemmer ikke maa bære Uniform i Verts husene og Skuespilhusene. Man har, for at forebygge det store Sammenløb ved Søndags=Exerceringer, foreslaaet, at Volontaire roserne paa denne Dag skulde forsamles uden Musik, samt at Feldtprædikenen, som nogle Corps lade holde, skulde afskaffes, fordi ikkun for Personer kunne høre den.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Den 30 aarige Doctor Griffiths, som nylig blev begravet, har egentlig været Boghandler, men opaa Boghandelen, da det kritiske Maanedsskrift Monthly Review, som han begyndte for 50 Aar siden, fik saa stor Afsætning, at det medtog hans hele Tid. Man har ham at takke for, at den berømte Doctor Goldsmith forvum blev udrevet af den største Armod.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Fra vor Reserve Armee ere en stor Deel Folk deserterte.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
J Leiren ved Chalam holder man daglig Krigsret over dem.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Den egyptiske Mammelukchef Etsy Bey har leiet et Huus i London. Han er 44 Aar gammel, meget høi, velvoxen bærer et langt Sklæg og en kostbar orientalsk Klædning Hans Serail bestaaer af 3 Slavinder. Han holder længe Taffel og pleier at drikke 2 Flasker Champagner eller Burgunder til hvert Maaltid. J et Slag med de Franske fil han et Skud i Siden, men skiulede Saaret i 2de Dage, paa det at Efterretningen derom ikke skulde foranledige Cabaler imellem de øvrige Mammelukcheser og Uorden imellem Tropperne.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Vor Handel fra Ostindien til Canton lider stor Standsning formedelst Urelighederne i China. 30000 Baller Vare ligge sammesteds usolgte. Den afsatte Rajah i Tanjore i Jndien er død; ved hvilken Leilighed vor Resident sammesteds hindrede hans Hustruer, fra at brænde sig efter Landets Skik paa den Afdødes Baal.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
En fransk Kaper har ved Strædet af Gibraltar taget 2de engelske Skibe af 100000 Pd. Sterl. Værdie og bragt dem op til Tariffa i Spanien. Eieren af et af de største Porter=Bryggerier, Hr. Whitbrend, har paa egen Bekostning oprettet et Volontairkorps paa 400 Mand.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Et Børne=Volontaircorps, bestaaende af omtrent 50 Drenge, trak nylig igiennem Londons Gader med flydende Faner og klingende Spil. Den 10 aarige Oberst for dette Børnecores ried en lille Hest og har en kostbar Uniform, Dette ny Skuespil foraarsagede et stort Sammenløb.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
En nylig fældet Dom viser, at vore Asseurandeurer ikke ere forpligtede til at betale for engelske Condemmationer. De russiske Skibe Newa og Nadesda, der skulle gjøre en Reise omkring Kloden, have forladt Falmouth, for at fortsætte deres Reise.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Det danske Skib Catharina er nylig ankommet til Plymouth fra Frankerig med 10 unge engelske Damer, som have været i et Jnstitut i Paris.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Den paniske Skræk blandt vore elegante Damer i Søebadstederne, som endnu for faa Dage siden var saa stor, at de ikke vovede sig til Strandbredden, er nu saa gandske forsvundet, at de i Lystbaade igjen vove at seile ud i aaben Søe.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Tydskland. Processen mod de franske Emigrantere i Bayreuth er nu endt. De ere gandske frikiendte for at ville have conspireret mod den franske Regiering; Procesomkostningerne ere de dømte til at betale, fordi de ved Uforsigtighed. havde paadraget sig grundet Mistanke.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Viinhøsten i Rhinegnene har i dette Aar ikke været rig; men Vinene ere derimod af en herlig Bonitet.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
J Følge Efterretninger fra Carlsruhe vil deres Sven Majestæter i næste Maaned tage Tilbageveien over Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Jtalien. Samtlige i Piemønt værende afskedigte Offficerer have tilbudt, at ville organisere sig i Volontalekorpser, og tiene som Avantgarde ved Landgangen i Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Kardinal Tommast er nu bleven kanoniseret, hvilken Ceremonie begge Kongerne af Sardinien, Erkehertuginden Mariane og andre høie Personer bivaanede. Om Aftenen vare endeel Huse illuminerte i Rom.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Batavisk Republik. J Rotterdam ere alle franske Capitainer og Skippere beordrede, under Confiskationsstrax strax at begive sig til Antverpen med deres Skibe. Blot de, som allerede ere ladte, kunne afgaae til deres Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Helvetisk Republik. Det undergiørende Mariabillede i Einsiden er nu kommet tilbage fra Tydskland. Til dets høitidelige Modtagelse havde Munkene forlangt Kanoner af den zurickske Regiering, som ogsaa er bleven bevilget dem. Val farterne allevegne fra ere overmaade talrige.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Helsingøer den 24de October. Fra den 17de til i Dag ere 254 Skibe clarerede i Sundet, Den 18de afmarscherede den her indqvarterte Batallion Marinere til Kiøbenhavn og samme Aften ankom i Garnison Hs. Majestæt Kongens Regiment. J Gaar Morges passerte den danske Fregat Jris fra Middelhavet til Kiøbenhavn. De engelsk Krigskibe ere her endnu for contrair Vind.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Kiøbenhavn den 24de October. Under 4de d. M. har Hs. Majestæt befalet følgende, at Commissionen for Universitetet og de lærde Skoler gjorte, Forslag, i Hensyn til de forbedrede Latin=Skoler, nemlig: 1) at Overskuddet af den aarlige Stipendse=Sum, saavelsom de Stipendler, der i de foreskrevne Tilfælde skulde tilbagebetales af afgaaende Stipendlater, samt de til Skolekassen hier faldende Oplag, skulle, for Fremtiden, udgjøre en egen, fra Skolekassen afsondret, Fond, hvorover en egen Conto føres: 2) at enhver fra een af de forbedrede Skoler dimitteret Student har, i de første 2 Aar af sit Ophold her ved Academiet, Fordring paa Understøttelse af denne hans Skoles Fond, saasnart han kan godtgiøre uforskyldt Trang, og ved gyldige Vidnesbyrd bevise, at han ved Flid i sine Studeringer og sædeligt Forhold fortiener en saadan Understøttelse; 3) at Beløbet af denne Understøttelse vil, i hvert enkelt Tilfælde, blive at bestemme af Skolens Over-Direction, efterat vedkommende Skoleraads Betænkning først er indhentet.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
J Anledning af et indkommet Forslag har det danske Cancellie, efter foregaaet Brevvexling med det kongl. Admiralitets- og Commissariats=Collegium, under 15de d. M., tilskrevet Kiøbenhavns Magistrat : at enhver der vil giøre Mesterstykke som Compasmager, bør være forbunden, i Henseende til det Væsentlige, at forfærdige Compasserne efter den, i det af Professor og Navigations=Directeur Lous udgivne Skrivt, under Titel: Theorie om Styrmands Kunsten, fra Pag. 380 til Pag 405, beskrevne Maade. Fregatten Jris er under Capt. Brandts Commando kommen her paa Rheden fra Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Fra den 22de til i Dag ere indkomne: Capitainerne Marcusen og hindricks fra St. Croix og St. Thomas i Vestinden med Sukker, Rom, Caffe og Tobak; Capt. Lindberg. fra Grønland med Spæk og Barder, Capt. Jacobsen fra Jsland med Tran. Kiød, Skind og Uldgods; Capt. Bundesen fra Jsland med Ballast; Capitainerne Michelsen og Bergman fra Jsland med Kiød, Fisk, Uldgods, Tælle og Skind. - Udgaaen: Capt. Allan til Nordamerica med Jern og Hamp; Capitainerne Møller til Barcellona og Hansen til Lissabon, begge med Kornvare. Da Directionen for det danske asiatiske Compagnie med ikke liden Forundring har maatte erfare: at saavel franske Blade som den hamborgske Correspondent nyligen have udspredt, at det engelske ostindiske Compagnie formedelst Mængde af Vare skulle have solgt deraf til det danske ostindiske Compagnie for 150 Millioner, til videre Afsætning, eller som det i franske Blade skal hedde: til at indføres i Frankrig: saa finder samme sig beføiet til, formedelst den skabelige Jndflydelse saadant kunne have paa Compagniets lovlige Handel, uopholdeligen at modsige saadant som et aldeles ugrundet og falskt Rygte. Christianshavn udi Compagniets Huus den 22de October 1803. Skibsted. Vogelsang. Fr.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Befordring og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 21de October er Examinatus Juris og constitueret Procurator C. Asp, at Aalborg, meddeelt Bevilling, som Procurator for alle Over- og Underretter i Nørre Jylland.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Under Generalitetet: Den 7de October er PremierLieutenant v. Finne forsat fra de nationale til de gevorbne Compagnier; Second=Lieutenant v. Myhre beskikket til virtelig Premier=Lieutenant; national Second=Lieutenant v. Tritzner til gevorden Second=Lieutenant, og Fændrik v. Rii til Second=Lieutenant ved national Comp., samtlige i det søndenfieldske Jnfanterie-Regiment; Capitain v. Juel, at det 1ste aggershusiske Jnfanterie=Regiment, udnævnt til Major og Batallions=Commandeur i Regimentet; Capitain r. Blix, af det oplandske Jnfanterie-Regiment, forsat lige Egenskab til det 1ste aggershuusiske Regiment; SecondLieutenant v. Paulsen, af dette Regiment, beskikket til Prenier=Lieutenant, og Fændrik v. Frost til Second=Lieutenant begge ved national Comp. Ved det bergenhusiske Jnfanterie, Regiment, Capitain v. Kleve udnævnt til Major og Batallions=Commandeur; characteriseret Capitain v. Mollerup il Compagnie=Chef, Premier=Lieutenant, Capitain v. Reichbørn, forsat fra de Nationale til Grenadeer=Compagniet; Second=Lieutenant v. Meidel beskikket til Premier, Lieutenant ved national Comp; Second=Lieutenant v. HeKlund forsat til Grenadeer Compagniet, og Fændrik v. Leganger udnævnt til Second=Lieutenant ved de nationale Comp.; F. C. Kønig beskikket til Batallions=Chirurg ved den søndenfieldske Skieløber=Batallion, og CommandeerSergeant Steen til Materia skriver i Bergen. Den 14de O L. M. v. Morgenstierne udnævnt til Cornet a la suite ved det holsteenske Rytter=Regiment, indtil videre, uden Anciennetet; Frikorporal J. C. Paschen og Student A. Diogenes udnævnte til Dessinateurer ved Jngenieur=Corpset. characteriseret Premier=Lieutenant v. Wadskiær, af Kongens Regiment, efter Ansøgning, i Naade alskediget, og Fændeik v. Stricker i hans Sted udnævnt til Second=Lieutenant, Godseier Thiis Voss til Second=Lieutenant i det holsteenske Landværn-Regiment.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Under Admiralitetet. Den 17de October er L.A. Krieger, H. C. Krieger og P. Røepstorff antegnede som Jndskrevne ved Søe=Cadet=Corpset. Kiøbenhavn den 24de Octobr. 1803. Cours af danske Banksedler imod Species 45 Procento, som udgiør : For 80 Rdlr Species, dansk Cour. Rdlr. - 116. og for 1 - Disconto 5 Procento.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Directionen for den danske og norske Species=Bank Mandagen den 24de October er det 50de Klasselotteriet, 5te Klasses Trækning bleven 21de Dag trukken og følgende Nummere med høie Gevinster udkommen: No. 8767. 200 Rd. hos Hr. v. Halle her i Staden; 15083, 100 Rd. hos Hr. Hvidt i Moss; 20744, 600 Rd. hos Hr. Fuldmægtig Christiani der i Staden; 6183, 300 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie ibidem; 22743, 100 Rd. hos Hr. J. Sorteerup ibidem; 9093, 1000 Rd. hos Hr. Controlleur Hansen, ibidem; 27162, 300 Rd hos Hr. Cancellieraad Hansen i Heste gøer; 9298, 300 Rd. hos Hr. Jessen her i Staden; 24734, 200 Rd. hos Brødrene Heine i Hamborg; 27459, 100 Rd. hos Jomfrue Olrick i Helsingøer; 29268, 200 Rd. hos Mad Riessing i Odense; 15227, 1000 Rd. hes Hr. Hjorth i Dreback. (Fortsætte sen følger.)
Berlingske Tidende, 1803-10-24
AVERTISSEMENT. At det har har behaget Forsynet den 9de October at bortalde, al efter 10 Dages Sygdom, min gode Mand, Jnspector Mathias Asmussen, i sin Alders 52 Aar, skulde jeg ikke undlade skyldigst at bekiendtgiøre alle vores nær, og fraværende Slægt og Venner, fradedende mig al Condolence. Møgel tøndern den 14de October 1803. C. W. Asmussen, fød Barn kow.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
At det har behaget den alvise gode Gud at bortkalde vores 1 eneste Barn, Hans Marius, Natten imellem den 23de og 24de dennes, i den spæde Alder af et halvt Aar og 6 Uger, bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner af os dybtsørgende Forældre. Kiøbenhavn den 24de October 1803. Jnger Daue, fød Munk, Peter Daue. af Gott die Ledens und 2drigen Leidenstage meinet mit unvergeslich guten Fran Kirstine, gederne Sel vel, gestern af 20sten dieses, durch einen santen Tod in ihrem 66sten Lebensjahre geendigt, zeige ich Verwandte und Freunde hiedurch wehmu hvol an. Horsens den 21sten October 1803. Marcus Henrichsen, deutscher Schullehrer.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
Natten imellem den 21de og 22de d. M. behagede det Gud1 ved Døden at bortkalde min retskafne og uforglemmelige Mand Friderich Winge, Søe=Tøihuus Jnventariiskriver og Materialforvalter, i sit 76de Aar, og i vort Ægteskabs 46 Aar: dette for mig og Søn saa smertelige Tab, skulle jeg itte undlade at bekiendtgiøre Familier og Venner frabedende os at Condolence Kiøbenhavn den 24de October 1803. Maren Winge, fød Meermann S. M. Winge.
Berlingske Tidende, 1803-10-24
At min uforglemmelige Mand, Kiøbmand Niels Friis, efter 21 Aars kierligt Ægteskab, ved Døden er afgaaet i Gaar Aftes imellem 11 og 12 Slet, efter 2 Aars udstanden Sygdom, tilsidst forbunden med store Smerter, det bekiendtgiøres herved for Slægt og Venner frabedende mig al skrivtlig Condolence. Ribe den 22de October 1803 Jngeborg Kirstine Friis.