Viborger Samler, 1844-08-31
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Den tredie af de af tre Times anførte Beretninger og Staden Tangers Bombardement er dateret den 7de Aug., altsaa Dagen efter Bombardementet. Forfatteren er en engl. Officier ombord paa Fregatten Warspite", hvis Officierer og øvrige Mandskab vare Øienvidner til Kampen. Det hedder i denne Skrivelse: "Jngen ventede, at Fiendtlig hederne skulde begynde; man var tvertimod overbeviist om at Alt vilde vorde mindelig udjævnet, thi tidlig om Morgenen den 5te viste sig det britiske Linieskib "Albion", og signaliserede: "Gode Efterretninger, Freden vil ikke vorde afbrudt!" - Skibets Chef medbragte den officielle Efterretning, at den britiske Consul Hay havde endt sin Mission med Held, og at man hver Time kunde vente hans Ankomst. "Albions" Chef, Commodore Lockyer, meddeelte i egen Person Prindsen denne Efterretning. Man overraskedes derfor overordentligen, da man den næste Dag Morgen (den 6te) iagttog en fiendtlig Bevægelse ombord paa de franske Skibe. . Om Slaget hedder det: Havde Maroccauerne villet hindre de Franske i at ordne deres Slaglinie, vilde de Franske have lidt et stort Tab, da de uforsigtigen udsatte sig for deres Modstanderes glatte Laag...De Franskes Jld var meget uregelmæssig, og manglede Præcision. Hverken Citadellet eller Batterierne have saavidt man kunde see fra det Fjerne, lidt væsentligen: kun faa Kanoner ere demonterede. Vel have Murene, der vare svage og forvittrede, lidt meget; men i Almindelighed blev Jlden fra de franske Skibe rettet saa slet, at forholdsviis kun faa Kugler gjorde den tilsigtede Virkning; ja Fregatten "Belle-Poule", der angreb et med meget svært Skyts befat Fort, bestod dette i to samfulde Timer fra en saa stor Afstand, at Fregattens Kugler ikke engang naaede Strandbredden. Dampskibene forbleve uvirksomme; de bugserede Seilskibene og indtoge deres Linie iblandt de neutrale Skibe. Henimod Slutningen af Kampen indtraf Consul Hay. Hvad endog de Franske indbilde sig angaaende Angrebet paa Tangers gamle og sletforsvarede Fæstningsværker, saa er det vist, at de ikke have erhvervet sig Øienvidnernes Agtelse. Det trefarvede Flag har ikke vundet stor Ære ved dette Angreb, i hvilket de Franske have viist saavel Mangel paa Mod som paa Duelighed. Prindsen har gjort en sørgelig Debut som Søkriger, og skal denne Optræden characterisere den franske Marines tilkommende Nelson, saa maae Frankerig ønske, at han hensættes i Rolighedstilstand, thi Prindsen har ikke opretholdt det franske Flags Ære." – At de Franske ikke ere landede efter at have beskudt Staden, fordrister Brevskriveren sig til at forklare deraf, at Prindsen selv har været overbeviist om Bombardementets Ufuldstændighed, og at han skulde have frygtet Maroccanerne bag deres slet beskyttede Fæstningsværker, da det dog ikke kunde være den engelske Officier ubekjendt, at Hensyn til de britiske Jnteresser vilde under alle Omstændigheder have afholdt Prindsen fra at besætte et saa vigtigt Punct som Tanger. To andre Beretninger fra engelske Officierer paa Fregatten Warspite" stemme i det Væsentlige overeens med hiin Brevskrivers Anskuelser; i disse Correspondentefterretninger erklæres ligefrem, at Bombardementet har svækket de engelske Officerers gode Mening om den franske Sømagts Betydenhed, og at de Franske kun havde Maurernes slette Jndsigter i Artillerividenskaben at takke for at de slap derfra for saa godt Kjøb. - J den 4de Anmeldelse om dette Bombardement – et Brev fra Gibraltar af 11te Aug. - hedder det, at Fæstningsværkernes Brystværn kun har lidt ubetydeligt, og at Maurernes Tab af Mennesker indskrænker sig til 7 a 8, hvoriblandt nogle Jøder.