JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Jfølge Kgl. allern. Resolution, skal Frederiks=Hospitalet i Kiel omdannes til et chirurgisk Hospital, Ved den nye Landeveis Anlæggelse imellem Hamborg og Lübeck, vil (saaledes befrygte Spediteurerne i Rendsborg) den holsteenske Canalfart faae sit Naadestod, hvis der ikke paalægge ges en Afgift for Gods, der føres paa nævnte Landevei, svarende til Canaltolden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
J Altona ønsker man nu at bortleie de to tomme Cholera-Hospitaler, der, uden Meublement, have kostet Byen 90000 Mk. Cour.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
I Itzehoe, beretter Kieler Correspondensblatt, existerer nu i 4 Aar Julianestiftelsen, en Forening af Damer, efter Adbedissens, Prindsesse Juliane af Hessens Opfordring, til Jndlevering af qvindelige Arbeider, der sælges, for i sin Tid af Beløbet at opbygge et Sygehuus for Jtzehoe. For de 3 første Aar var Indtægten 6896 Mk.; hvor stor den i 1832. har været, vides endnu ikke. Man antager, at Foreningen, nu eier omtrent 10000 Mk., og at Stiftelsen om 10 Aar vil kunne etableres.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
J Nærheden af Ringsted skal en Karl være i den Gradse, bleven mishandlet af en Vanvittig (Nogle sig en Jurist, Andre en afsk. Sølieutenant) med Slag i Hovedet og paa Kroppen, at hans Liv svæver i Fare. Gierningsmanden, skal alt være fængslet. Nyeste Morgenpost.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Paa Hestemarket i Veile var Handelen, i det Hele taget ubetydelig. Middelprisen 30 a 40 Daler Courant. En saarig, 10 Qvarteer høi, Hoppe solgtes for 110 Rbd. Fra Fredericia Raadstue bekjendtgjøres, at Hestemarkedet afholdes den 8de Marts, 21de Juni, 13de Aug. og 1ste Nybr. d. A. paa Pladsen indenfor Prindsens Port.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
J Aaret 1832 ere 12202 Skibe seilede gjennem Øre, sund, 1372 gjennem det store og 775 gjennem det lille Belt; gjennem den slesv. holst. Canal 2654.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Copulerede i Kbhvn. Pastor Rützau fra Veile-Egnen og Jfr. M. Jpsen. Fastelavnsvise af H. C. Andersen, afsjungen i Studenter=Foreningen: Mel. Mozarts: Kom lieber Mair. Her flammer Glædens Kjerte, Viin er paa Bordet fat, Thi rask slaae af Dit Hjerte Hver Sorgens Marekat! Ved hvert et Glas vi drikke, Faaer den et dygtigt Slag; Ja, følg de gamle Skikke, Slaae Katten af i Dag : Vi Glæden vil omfatte. Med Tanke, Siel og Ord, Trods Alle slemme Katte Paa denne smukke Jord! 1. I Dag 10 Blomster smykke Selv Kjældermandens Riis; Send Sorg og hver Ulykke Til Maribo=Avis : Til Hest, til Hest, i Aften; Flyv bort fra Sorg og Savn, Vi vil paa Druesaften Stolt ride Fastelavn! : Ei spørge saa om Resten, Det er jo Carneval! Fald bare ei af Hesten, Gjør den sig lidt for gal. 11. Fra Vesten eller Sønden. Cometen kommer snart, Maaske den slaaer af Tønden, Os alle, med en Fart! Kan der lægges Skat paa Kongelige Obligationer, (Af Politievennen.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Med Hensyn til denne Gjenstand yttrer en Meddeler i Politivennen, at Ønsket om en Obligationsskat ikke vil kundet realiseres paa denne Maade (som forhen beskreven) idet mindste ikke hvad Kongl. Obligationer angaaer, thi disses Besiddere, (eller deres Formænd i hvis Rettigheder de indtraadte ved at afkjøbe dem Obligationerne) have laant Staten Penge paa bestemte Vilkaar, f. Ex. at nyde 4 pCt. Renter deraf. Vilde nu Staten fradrage sine Creditorer noget af de Renter, den har forpligtet sig til at betale, for, som hiin Indsender foreslaaer, dermed at indløse eller opkjøbe hine Obligationer, da var det en Fremgangsmaade, der vilde være ligesaa umulig at iværksætte, som den vilde være skadelig for Staten og for Obligationseierne. Umuligheden vil blive indlysende for Enhver, der har en Creditor, og vil forlange af ham, at han skal afskrive en Deel af de ham tilkommende Renter paa Capitalen. Denne, eller i alt Fald Domstolene, ville da snart bevise ham at et saadant Forlangende ikke findes hjemlet ved Landets Love. Herimod vil ikke kunde indvendes at Obligationerne, Staten har udstædt for Rigsdalere Courant, nu ikkun gielde for ligesaamange Rigsbank dalere rede Sølv, thi denne Nedsættelse var ingen vilkaarlig Handling, men en Følge af Nødvendigheden, nemlig Statens Jnsolvence paa den Tid Forordningen skeete, og Nøden bryder jo alle Love. Da nu endvidere disse Obligationer lyde paa Ihændehaveren eller ere transportable, saa indsees ikke let hvorfor disse meer skulde beskattes, end rørlig Formue, saasom Penge, Vexler, Varer a. Og nu det fremmede Staters Medlemmer, som ere i Besiddelse af danske Obligationer, kan dem paalægges nogen Skat til Jndfrielse af den danske Statsgield, Kunne Obligationerne ikke ogsaa transpotteres pro forma baade til virkelige og fingerte Fremmede, Og vilde en saadan Skat ikke friste Moraliteten ligesaameget og være ligesaa upopulair, som forhen Formueskatten 2. Det Skadelige for Staten selv behøves neppe at anføres, afviger den vilkaarligen fra sine indgaaede Forpligtelser, da skader den sin Credit, som ikkun hæves igjen ved Opoffrelser; og det er netop Mistillid til Staten der bringer Obligationerne til at falde, og følgelig skaber deres Eiere. Man indvende ikke at Gienstanden, 2 pCt. af Renterne, er kun ubetydelig, thi hvor der først gjøres Begyndelse med at bryde en Deel af de givne Løfter, har man ikke længere nogen Tillid til Opfyldelsen af den øvrige Deel. Forøvrigt anseer jeg mig for ligesaa rettænkende og velmenende, som Hr. Indsenderen skjøndt jeg ikke kan istemme hans Bøn; men beder derimod. Gud styrke Kongen til stedse at skjenne Sandhed fra Vildfarelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Den i Herren hensovede, Stiftsprovel, Ridder Stochholms Minde helliget. Nylig sank vor Genneberg i Graven Og saa mangen Veemods-Taare randt, Skjöndt han træt nedlagde Hyrdestaven, Skjöndt vi Sined, hvad den Fromme vandt. Atter dybe Klagetoner lyde, I det samme Tempels höie Chor Mange, mange bittre Taarer flyde, Börn og Mage hylle sig i Sörgestor. Brustet er det ømme Faderhjerte, Som slog höit for hver en ædel Daad, Fölte dybt ved arme Brödres Smerte, Stod dem bi i Gjerning, som i Raad Lukket er det fromme, klare Öie, Som, ved Ordets Lys, kun stirred paa, hvad der styrke kan i Livets Möie, Give Trøst, naar Alting vil forgaae. Ak! saa ofte her i Verdens FrimmelStod Du Ene med Din rene Tro; Men med Öiet vendt mod Herrens Himmel Fast Du blev og nöd en salig No. Sor nu södt Du redelige Hyrde! Vaaget har Du i saa mange Aar. Hvilen qvæger efter Dagens Byrde; Jordens Kummer ei Dit Fristed naaer. Den 26de Februar 1833. Vi kunne ikke troe andet, end at enhver Sagkyndig maa forundre sig over, at en topografisk Beskrivelse, som er udgivet paa Kongelig befaling, skal lide Brøst paa Folkemængdens nøiagtige Angivelse, der unægtelig hører til de vigtige Data. Men at den ærede Forfatter af Aalborg Amts Beskrivelse ikke skulde have benyttet de tilbørlige Kilder, i saa Henseende, har ikke været ymtet eller yttret; hvorimod man nok kan finde det paafaldende, at selve Kilderne ere upaalidelige, da det er Præsterne befalet at holde Af= og Tilgangs=Lister.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Bekjendtgjørelser. Torsdagen den 2de Dennes, Formiddag Klokken 10, endte Joachim Otte Kaalund, Sognepræst i Sæby sit jordiske Liv. Besjelet af redelig Villie og udrustet med herlige Evner var hans Tanke og hans Gierning udeluk kende helliget det Sande og det Gode; derfor var han elsket af hver der kjendte ham, derfor vil han savnes af Mange derfor fole hans nærmeste Omgivelser dybt og smertelig den Elskeliges tidlige Bortgang.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
For en skikkelig Karl som forstaaer sig paa Markarbeide og er vandt til at kjøre, anvises Condition til førstkommende Mai fra Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Søndagen den 3die Marts opføres: (første Gang) De snorrige Fættere, eller: Testamentet, Lystspil i 2 Acter. Derefter: Kunstnerlivet, eller: Den ene Arbeidet, Den anden Lønnen, Vaudeville af Overskou. P. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Søndagen den 3die Marts bliver Assemble og Bal i Klubben Enigheden, som begynder Kl. 6 Aften; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 28de Februar 1833. Directionen. Tjenestekarlen, som han bør være, af Dalgas, faaes nu igjen for 12 s. hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Paa Søndag Eftermiddag Kl. 3 bortspilles Rangskibet hos Værtshuusmand Foulum paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
En særdeles god Leilighed for en Familie, i Stue=Etagen i Gaarden Nr. 597 paa Nørregade, er at erholde til Leie til næstkommende Paaske=Flyttetid, naar man desangaaende melder sig paa Cancellieraad Raadmand Wølfferdts Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Hos Gartner A. Poulsen udenfor Østerport kan, som sædvanligt, bekommes alle Sorter Haugefrø, halv= og lavstammede Frugttræer m. m. En duelig Møllersvend, med gode Anbefalinger, anvises Condition til første Mai fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
En Kudsk, som kan paatage sig at være Avlskarl tillige, samt en Rygter, der forstaaer hvad han bør, anvises Condition til første Mai fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Chocolade. Fineste Vanilie 1. 72 Sk. Dito 64 Sk. Dito 48 Sk. Dito med islandsk Mos og Candis 72 Sk. Fiin Kryder, 36 Sk. Tages 100 Pund gives 8 pCent Rabat hos Vorm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
En Dreng af honet Familie kan strax blive antaget i Malerlære hos Maler Poul Poulsen i Urbansgade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-28
Auctioner. Efter Begjering af Cancellieraad, Procurator Jensen, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver, hos Skipper N. Steffensen i Stedet Nr. 671 i Slotsgaden heri Byen, afholdt offentlig Auction Tirsdagen den 12te Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, til Salg af en Deel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Sængesteder, Sængeklæder, Linned, Sølv- og Kjøkkentøi m. m. m.; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 27de Februar 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Holland. Den Note, som Dhrr. Talleyrand og Palmersion unders14de Februar have tilstillet den hollandske Gesandt, er af følgende Jndhold: Undertegnede have den Ære at bevidne Modtagelsen af den Note, dat. 3die Februar, som Hr. Baron van Zuylen, har tilstillet dem, men tillige maae de beklage, at de saavel af denne Note, som af de personlige Samtaler, hvilke de nylig have havt med Hr. Baronen, have erfaret, hvorlunde hans Jnstructioners Beskaffenhed og indskrænkede Omfang berøver dem næsten ethvert Haab til at afslutte nogensomhelst - det være foreløbig eller afgjørende - Overeenskomsmed den nederlandske Regjering, ved hvilken de mellem Holland og Belgien stedfindende Tvistigheder kunde endes. Da Rømningen af Citadellet ved Antverpen gjorde en Fornyelse af Underhandlingerne mulig, tøvede Regjeringerne i Frankrig, og England intet Øieblik med at foreslaae den nederlandske Regjering et Forlig, ved hvilket et saadant Forhold mellem Holland og Belgien provisorisk vilde indtræde, at begge Stater kunde blive istand til at formindske deres Hære og derved betydelig lette deres svære Byrder. Afgjørelsen af nogle endnu stridige Spørgsmaal overlades i hiint Forlig til den endelige Tractat, men selve Afgjørelsen lettedes derved, at Muligheden af en Collision mellem begge Lande formindskedes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Undertegnede have nu udtømt alle Midler til at bevægZuplen til en Tractat, samme være foreløbig eller definitiv, og idet de opfordre ham til at bringe denne Not med de samme ledsagende Actstykker til hans Regjeringe Kundskab, føle de, at de skylde baade dem selv og de Regjeringer, som de repræsentere, den Erklæring, at de maa overlade den hollandske Gesandt og den Regjering, efter hvis Jnstructioner han handler, Ansvaret for alle de Følger, som kunde flyde af Tilintetgjørelsen af deres oprigtige og vedvarende Bestræbelser for at tilveiebringe et endeligt For Af denne Talleyrand=Palmerstonske Note sees vel ikke, hvad England og Frankrig egentlig have i Sinde at gjøre, men den er dog ikke uden Jnteresse til at bedømme Unhiderhandlingernes nærværende Standpunkt. Man seer deraf nemlig: deels, at en i Belgien nylig offentlig yttret Paastand om en anordnet Told og Visitation fra hollandsk Side virkelig er grundet paa et Forslag fra denne Magt, deels, at Holland endnu har en afgjort Ulyst til at afslutte en definitiv Tractat angaaende Scheldefarten, endelig, at de allierede Magter have en ikke mindre Ulyst til at indrømme Holland Ret til at vanskeliggjøre eller bebyrde denne Fart, uden som en Følge af og i Overeensstemmelse med en Tractat, der kunde gjøre Ende paa den hele Strid. F. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Christiania. Den 13de Februar blev Kongeriget Norges 7de ordentlige Storthing paa Hans Kongelige Majestæts Vegne aabnet af den Norske Regjerings første Medlem, Statsraad Collett, med følgende Kongelige Talle Gode Herrer og Norske Mænd De siden sidstafholdte Storthing i Europa indtrufne Begivenheder have uundgaaeligen i større eller mindre Grad indvirket paa alle Staters Handelsforholde og Næringsveie. Vi bør imidlertid prise Forsynet for de Goder, der ere blevne os til Deel og med dyb Taknemmelighed paaskjønne, at den Almægtige forenede os Kraft til med christelig Hengivenhed at see den under Navn af Cholera morbus saa frygtede Landeplage nærme sig vore Grændser, og at Norge, uagtet Sygdommens Udbrud, er blevet forskaanet for de voldsomme Hærgninger, som i andre Lande fulgte denne Sygdoms Jnd strængen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Norges Handel har, ligesom det øvrige Europas, føl Virkningerne af de almindelige Conjuncturer og til en vis Grad af de Foranstaltninger mod Smittens Jndførelse, som Forsigtighed paabod. Desuagtet har vort Pengevæsen, hvorpaa Nationens ligesom den enkelte Statsborgers Velstand, beroer, opretholdt sin Credit, og vor Seddelcours har, siden National=Repræsentationens sidste Sammenkomst, kun været ubetydelige Fluctuationer underkastet; - Told-Jndtraderne afgive et Overskud over hvad i Budgettet er paaregnet og stige til et høiere Beløb, end man, under saa heldige Omstændigheder, havde Grund til at vente. Den aarlige Afbetaling paa Statsgjælden og sammes Forrentning er fremmet med sædvanlig Regelmæssighed og Nøiagtighed. Med ethvert tilbagelagt Aar forøges vore Forhaabninger om en lykkelig Fremtid, og forsaavidt ikke Krig eller andre uforudseede Uheld ramme os, gaae vi med sikkre Skridt imod en ikke langt fjernet Afgjørelse af vor Nationalgjæld.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Kongsberg Sølvværks i de senere Aar uventede rige Udbytte er et fornyet Beviis paa Forsynets umiskjendelige Beskyttelse. Constitutionens Bud ere blevne overholdte: J Norge, ligesom i Sverrig, er Grundloven Samfundsordenens og hver enkelt Families Palladium. Regjeringen har, J ville erkjende det, mine Herrer, aldrig, hverken middelbart eller umiddelbart søgt at indvirke paa Nationens Repræsentantvalg, 2 thi jeg antager, at Folkets Kjærlighed for Frihed og for den Tingenes Orden, der udgjør dennes Borgen, bedst fremmes og trives, naar Nationen i denne Henseende overlades til egen Ledning. Det menneskelige Liv er begrændset, men ikke Staternes. Disses Uafhængigheds og Selvstændigheds Periode beroer, i Særdeleshed paa den positive Lovgivning, denne Rettesnoer, for Alles Pligter, - paa det Borgersind, der besjæler Nationalforsamlingerne, og paa Styrelsens Klogskab. Et Lovforslag, sigtende til Forbedringer i Organisationen, af Byernes og Landdistricternes Commune=Anliggender, vil blive Storthinget forelagt. Jeg venter af Eder, mine Herrer, at J fremdeles ville understøtte Regjeringens Bestræbelser, paa det at Norge, bestandigt fremskridende, maae naae det skjønne Formaal, jeg stedse har for Øie, - det, at befæste sin Selvstændighed og at vise, hvad Foreningen imellem tvende Folk formaaer hvis vedvarende Held er bygget paa gjensidig Agtelse og Tillid. - Med forenet Kraft og Villie skulle vi virke til dette Maal. Grundlovmæssigen berettigede til, under Jagttagelse af foreskrevne Former, at give Constitutionen de Forbedringer, den maatte tiltrænge, - lader os aldrig fjerne os fra dens Grundsætninger. Beretningen og Rigets Tilstand og Bestyrelse siden Nationens Repræsentanter sidst vare forsamlede vil gjøre Eder bekjendte med Administrationens Gang og Fremskridt under Løbet af de 3de forløbne Aar. Den vi vise Edder, at uagtet indtrufne Misværtaar og Uheldige Conjuncturer har jeg ikke behøvet at benytte mig af det af sidste Storthing paa Banken aabnede Creditiv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Vore Forhold til alle fremmede Magter bære Præg af størst mulig gjensidig Oprigtighed. Min Omsorg skal være at vedligeholde denne gode Forstaaelse. Uagtet Nødvendigheden byder at forhøie Anslagene for en kelte Administrationsgrene, føler jeg mig dog lykkelig ved, at Overskuddet af Stats=Indtægterne og Landets fredelige Tilstand, gjør mig det muligt at foreslaae disse, uden at foranledige nye Paalæg. Jeg stoler fremdeles, mine Herrer, paa Eders Bistanfor at befæste den Enighed og Samdrægtighed mellem alt Statsborgere, der ene kan bevare vore Rettigheder. Disse Rettigheder ere uforkrænkelige, og det trofaste norske Folk vi aldrig mistyde dem. Jeg har en sikker Borgen herfor i den hjertelige Hengivenhed, som jeg stedse fandt hos Eder og hvis senest fornyede Udtryk forskjønner mine Alderdomsdage. Jeg forbliver Norges Riges Storthing med al Kongelig Naade og Yndest velbevaagen. Givet paa Stockholms Slot den 28de Januar 1833. Carl Johann. Løvenskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Blandede Efterretninger. J St. Petersborg er udkommet et nyt Børsreglement, hvorefter Enhver der udbreder falske Efterretninger første Gang maa betale 500, anden Gang 1000 Rubler og tredie Gang Jahave Børsbesøget for et Aar forbrudt. Han kan desuden søges til at erstatte Tabet som er afstedkommet ved hine Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Til Waterfords Havn i Jrland er fra en af de storiske Øer ankommet et portugisisk Skib med Oranger, hvis hele Mandskab, med Undtagelse af Captainen, bestod af Sorte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Dette sjeldne Syn opvakte den høieste Grad af NrøgierFrighed hos alle Stadens Jndbyggere saa de skareviis droge ombord paa Skibet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Kjøbenhavn. Den fjerde Forestilling af Ochlenschlagers, Tordenskjold, i Torsdags, hædredes ved Deres Majestæters og Kongehusets høie Nærværelse. Trængselen om at faae billetter til denne Forestilling var saa stor, at der ved deeres Uddeeling om Formiddagen saaes en ligesaa stor Menneskemængde udenfor Skuespilhuset, som ellers kun sædvanlig ved Festforestilingerne i Anledning af Deres Majestæters høie Fødselsdage. Hr. Dr. Ryge udførte denne Aften første Gang Kolds Rolle, der, som bekjendt, under hans Sygdom overtages af Hr. Winsløw jun. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Fra Hamborg erfares, at Hs. M. Keiseren af Rusland, har ved sin derværende Minister ladet overrække den ved Stadens Garnison ansatte Lieutnant Hyllested en Brillantring, som Anerkjendelse for hans til Hs. Keiserl. Maj. indsendte litographerede Værk, forestillende den Kongl. danske Armees Uniformer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Den 2de D. solgtes ved 4de Auction for 30000 Rbd. Sølv Gaarden Nr. 69 paa Østergade. Eiendommen er assureret for 45300 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 26de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211 1. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 a 432 Rbs. Tegn. 1 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 85 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Dito 108 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambr. & Søn 103 a 104 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 999 1/2 i Banco 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto Magaz i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 69 1/4 70 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Hamborg, den 26de Februar. Bourdeaux 1881. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 103/4 s., k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 46. Cadix 46. Lissabon 433. Amsterdam 2 M. 35, 10, k. S. 34, 95. Kjøbenhavn 217. Species 1 danno. Disconto ikke noteret. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Under 20de f. M. har det behaget Hs. Maj. Kongen, allernaadigst at udnævne den residerende Capellan ved den herværende Domkirke, Hr. Pastor M. R. Ursin, til Sognepræst for Søndresogns Kirke her i Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
Blandede Efterretninger. Brændeviin tilvirkes ogsaa heri Amtet (siger Herr Overkrigscomm. Christensen, temmelig almindelig paa Landet, og yder Landmanden, især naar Kornpriserne staae lavt, og i Egne, der, fjernede fra Stæderne, have Besværlighed med at transportere Sæden, - ikke saa ubetydelige Fordeele, fornemmelig ved Brugen af Affaldet til Kreaturerne. Hvad iøvrigt Følgerne heraf angaaer, da er man, underrettet at Erfaringen fra de Steder, hvor denne Tilladelse er fri, i Almindelighed overbeviist om, at den større Leilighed til Nydelsen af Brændeviin, som derved staaer aaben, ikke virket til større Misbrug deraf, og at det uden Tvivl vilde være betænkeligere at afskjære Landboerne en Fordeel, der synes saa naturlig at flyde af, at dem ikke bør nægtes paa den meest lucrative Maade at benytte sig af deres Frembringelser især paa en Tid, da det holder haardt for de fleste at tilveiebringe hvad der fra saamange Sider fordres, - end at det taales, at de vove sig lidt at forbudne Veie, skjøndt det upaatvivlelig var bedre, naar Midler kunne udfindes til at frigjøre denne Næringsvei uden Afgang i de Jndtægter, Samme for Tiden yder Statskassen, og Lovens Bestemmelser saaledes respecteres ved Siden af en Frihed, hvis Udøvelse endog synes naturlig, og, i saa Fald, fordeelagtigst at høre hjemme paa Landet, fordi det raae Materiale der produceres, til hvis fuldstændigere Benyttelse Brænderiernes Frigivelse ligeften vilde lede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-03-02
J samme Beskrivelse over Aalborg Amt siger Forfatteren (Hr. Overkrigscomm. Christensen, med Hensyn til Ploven, atdette Redskab modtager efterhaanden jevnligen Forbedringer, og at det nu intet Særsyn er, at see Bønderne bruge 2. Heste der hvor de for ikke mange Aarti tilbage troede at si 6 til 8 nødvendigen hørte til et Plovspand. Naar man endnu som oftest seer Bondens Plov - siger Forfatteren - trukken af 4 Heste, har saadant tiere sin Grund i vidtdreven Skaansel imod Trækdyrene, end i Nødvendighed. Hjul plove ere endnu saa at sige udelukkende i Brug hos Bønderne." Forfatteren beskriver nu udførligen alle de forskjelligelse Plove, som findes i Amtets forskjellige Egne og siger blandt andet, at paa Kiø og Vaar er anskaffet eftergjorte holstenske Hjulplove, der roses for deres Brugbarhed, hvilket Constructionen ogsaa antyder. At Landinspecteur Birck har ladet forfærdige en Hjulplov, der foran er indrettet med Stilleskrue som den Vinstrupske, men Bagploven construeret efter den Bayleyske uden Hjul. Den er en meget heldig Copie af hvad vi hidtil kjende som det bedste af sit Slags, - siger Forf. - fyldestgiør aldeles sin Hensigt, og bor uden Tvivl betragtes som den fuldkomneste blandt Hjulplovene i dette Amt. Forf. gaaer nu over til Beskrivelsen af Svingploven (Ploven uden Hjul) og opregner alle de Gaarde o. s. v. (hvoriblandt Clarupgaard, hvor man benytter sig af denne, og siger, at om denne Plovs Fortrinlighed for en let construeret Hjulplov ere Meningerne deelte, og at man dog temmelig almindeligt antager, at en god Hjulplov paa en jevnlig Flade arbeider ligesaa godt og gaaer ikke tungere end Ploven uden Hjul, og at man i et Avlsbrug, hvor flere Plove skulle sættes i Gang, sikkrere kan forlade sig paa at Arbeidet forrettes eens med Hjul, end med Svingploven, fordi denne sidste kræver en Opmærksomhed fra PlovstyrerensSide, der er vanskelig at overholde, hvorhos Tjenestefolkene krympe sig ved at gaae bag i Furen, hvor Jordsmonnet er noget fugtigt og leeret, hvilket er en Besværlighed meere ved Svingploven, hvis hele Indretning og Brugsmaade neppe tillader at Samme dannes til at styres fra Siden af, da Herredømmet over Ploven derved taber sig.