JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Denne ulykkelige Øe lider frygteligt under sin umenneskelige Gouverneurs blodige Svøbe. Han har en nøiagtig Fortegnelse over alle Christne og lader hver Dag 10, 15, ja 20 Personer slagte, saavel Præster som Lægfolk. Gaaer der en Dag hen, uden at der falder noget Offer, da ladet han Dagen efter et dobbelt Antal henrette, for ei at komme ud af Touren. De europæiske Consuler have skiult et stort Antal kristne Børn i deres Huse, men Gouverneuren anvender Alt, for at faae dem i sin Vold, og har svoret, at rive dem ud af deres Tilflugtsteder, som dog Folkeretten hidtil har erklæret for uforkrænkelige. Alt have den franske, den russiske og den neapolitanske Consuls Familie indskibet sig. Proklamation, udstædt til Grækerne, før Tripoliza's Erobring, af deres Erkebisp Germanos. "Op, J drabelige Helte, J Grækenlands modige Sønner, Griber til Værge og fægter som Mænd mod Jsmaels vilde Æt. Hævner, hævner alle Christne! Alt vajer Korsets Banner mod Sky, Himlens Torden ruller, Herrens Stemme siger: Kæmper med Løvemod! Eders Børn græde, Eders Quinder sukke, Eders Gubber klage og vente Hielp af Eders Haand. See, Englene staae beredte, at krone Seiervinderens Jsse med den uforvisnelige Palme! Alt synes jeg at høre deres melodiske Sange. Kæmper - tilraabe de Eder: kæmper for Guds Ære mod de ryggesløse Muselmænd, mod Himlens barbariske Fiender. - Venner, strengt vil Herren straffe Enhver, som viger feigt i Striden og vender Fædrelandets Fiender Ryggen; men høit og herligt skal han lønne Den, der strider kjækt og falder freidig som et Offer for Grækenlands Frihed. Ja, forbandet skal Den være i al Evighed, som ikke strax griber Vaaben mod vore Tyranner. Saa iler da, mine kiære Børn, Græker, Christne, Styrter Eder mod Barbarernes Horder med det Udraab: Leve Friheden, Høilovet være Jesus, Døe vore Tyranner!"
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Russiske Armeebevægelser. De keiserlige Garderegimenter have forladt deres Kantonneringer hiinside Dung og ere marscherede af Litthauen; Gardernes Hovedquarter er forlagt fra Witepsk til Minsk. Vestarmeen under Grev von Sacken har gjort en Bevægelse nedad Dnieper sydpaa og Hovedquarteret mennes at ville blive i Kiew. Armeen under General Yermolow, der har lagt ni Maaneder i Ukraine, er paa Marschen mod de tilBessarabien grændsende Provindser Sydarmeen under Grev v. Wittgenstein er concentreret i Bessarabien. Alle Hærene ere paa Krigsfod og kamplystne over al Maade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Spanien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Madrid. Staden vedbliver at være en Skueplads for den tøilelsseste Uorden. Revolutionaire Bevægelser høre til Dagens Orden og Giæringen er frygtelig. Fontana-Clubbisterne synge Frihedshymner til Riego's Ære. "Leve Riego! - lyder det igiennem alle Gader: Ned med de uværdige Ministre! Leve Keiser Riego!" - Alle fredelige Jndvaanere have lukket deres Huse og belave sig paa det Græsseligste, Tropperne skyde og hugge til, men det hielper ikke. Staden kan lignes ved en Krigsskueplads, alle PoTernisonen og Militsen ere stedse un ster ere fordobblede; Gal. der Gevær og alle Autoritæter forsamlede. Uroligheden, stegen til en frygtelig Høide ved det Rygte, at ikke blot Andalusien og Cadix, men ogsaa Valencia, Arragonien, Catalonien og flere andre Provindser ville løsrive sig fra Hovedstaden og danne Foederativrepubliker. - Oprørerne have skrevet et Brev til Kongen, hvori de forlange, at R. ego skal erklæres uskyldig. Men det som mere er, Riego der reiser omkring fra Stad til Stad og overalt vorder modtagen med saadan Jubel og Ærefrygt, som om han var Nationens erklærede Overhoved, har selv skrevet et særdele heftigt Brev til Hs. Majestæt, hvori han blandt andet lignende siger: "Nationen, som friede Kongen af hans Fa genskab, havde, hvis den havde villet, kunnet give de Krone, han eengang havde tabt, til enhver Anden."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Sevilla. J Procession har Man her baaret Riegels Portrafgiennem Gaderne og derhos raabt med rasende Enthusiasme: Leve Riego, den spanske Republiks Keiser. Saragssa og Bilbao. Ogsaa disse Stæder sønderrives af Partiesyge og Oprørslyst. Leve Riego, er ogsaa Løsenet her. Monarchie vil ikke kunne holde sig i dette tøileløse Anarchie. Jamme- og Elendighed sees imøde. Mallaga.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Guulfeberen begynder her at rase med fornyet Heftighe- og alt Haab om dens snare Standsning er forsvundet. Barcellona. Luften er tyk, Veiret mildt, Vinden vestlig. Syge vedvarer, men overfalder nu især Quinder, Børn paa til femten Aar, og affældige Oldinger. Regieringen har fra Madrid hidsendt 6 Læger. Det var paa Tiden. De Dødes Tal er aftaget 50 daglig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Jrland. Aanden her er ikke stort bedre, end i Spanien. Landet er i fuldt Oprør. General Rock, Rebellernes Anfører, har udstædt en Proklamation, hvori han bekiendtgiør, at han nu har 20000 Mand paa Benene, og at alle Skatte kasserere og Politiebetiente have at vogte sig for ham. Landet vrimler af Marodeurer, der skiænde og brænde Dag og Nat. Uvæsenet strækker sig til faa Miil fra Dublin Følgende Tildragelse som Prøve.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
En anseet Forpagter, ved Navn Shea, i Grevskabet Tipperary, saae sig nødt til, at opsige sine Underforpagtere, da de hverken kunde betale eller vilde arbeide. De maatte forlade Godset, men sendte Shea anonyme Breve, hvori de truede, at han skulde komme til at fortryde det, hvis han ikke tog imod dem igien. Deron, brød han sig Jntet, men belavede sig paa Alt. Pludseligt omringer en Mængde Banditer en Nat hans Huus og stikker det i Brand Han, hans Kone, der just laae i Barselseng, 7 Børn, 2 Tienestepiger og 5 Karle bleve indebrændte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Kiøbenhavn. Den 27de November disputerede Herr Dr. Philosophiæ 3 Professor J. H. Larsen, Sognepræst i Holbek, for den theologiske Doctorgrad. Hans Jnauguraldissertason var : Tentamen eregetico-criticum in iter Fauli-Apostoli maritimum Cæsarea Puteolos. Ar siæ Cimbrorum typis Elmqvistii 113 S. i 8. (en egetisk kritisk Undersøgelse om Apostelen Pauli Søereise, saa Cæsarea til Puteoli ). Respondenten var Candidatus heologi A. G. Rudelbach. Akten, der holdtes i Regentskirken, varede fra Kl. 10 til 2 Formiddag og 4 i 7 1/2 Eftermiddag. De ordentlige Opponenter vare de rende theologiske Professorer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Ex anditorio opponerede Hs. Høiærværdighed Biskop Münter, Dr. Ursin, Lector Clausen, Pastor P. Møller, Student Magnussen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Det medicinske og naturforskende Selskab i Dresden har optaget Dhrr. Etatsraad og Professor Wiborg, A. af D., og Professor Dr. Ludvig Jacobsen til sammes Æresmedlemmer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
J Statsvennen læses en uforskammet Dom over Læge, videnskabens Studium i Danmark, fældet af en reisende Tydsker og Jøde ved Navn Cohn, efter den Smule Kundskab, han dertil kunde erholde ved sit korte Ophold sammesteds i afvigte Sommer. Vi ere ikke berettigede at antage os Græ ternes Sag, saalunde paastaaer Dr. Gustav Ludvig Baden, og det paa følgende Grunde: "Porten er af vor Konge saa erkiendt Regiering og Stat, som nogen anden Europas christelig det er, at yttre vor Partiske hed offentlig for de mod deres Regiering revolterende Grækere, er et aabenbart Phantasterie, og stridende mod den Ærbødighed vi skylde vor Regiering. Vi kunde i vore private Selskaber beklage Grækerne, vi kunne have Lov til i vore Aviser at læse om hvordan det gaaer dem, men vi maae ikke offentlig og i Gierning tage et Partie, vor Regjering ikke har hyldet. Hvad om Skaaningerne giorde Opstand mod Sverrig, og alle Regentsianerne vilde lade sig sætte til Landskrone for at hielpe dem, monne da vel vor Konge burde og kunne finde sig deri, Og hvad vi skylde en Nabostat, skyldes enhver anden af vor Enevoldsmonark erkiendt Stat, den være muhamedansk eller hedensk, ja om den saa havde slet ingen Religion. Men hvad er det da, som har voldet denne Grækomanie hos os, der gaaer saa vidt, at vore Præster præker for de mod deres Regiering oprørske Grækere, som vore Forfattere tale for, og vore Digtere og Digterinder baade paa dansk og tydsk raabe om Hielp for endog i Udlandet? Jntet andet end, at Oprørerne ere Grækere, og fordi Ord i vore mystiske Tider begynde at faae en Kraftsom i hine Tider, da de Prædikanter yndedes meest, som i deres Prædikener fældede de fleste Taarer ved de intetsigende Ord: Lammet, og Blodet, Kors og Forsonning, &c. Vistnok skylde vil Grækerne meget, men det er Oldtidens ikke Nutidens Græker vi ere i Gield til. De nærværende Græker ere saa forskiellige fra Oldtidens, som vore Nutids Bønder, fra de Saxer, Angler, Jyder og Normanner, der bekrigede Frankrig og Brittanien. Man overbevises herom ved at læse de Reisebeskrivelser, vi i de senere Aar have faaet af alle de Videnskabsmænd, der have bereist Grækenland, uden af vor egen Landsmand Professor Brøndsted, som, skiøndt udmærket af Mæcenater for denne Reise, dog endnu ikke har aflagt noget Beviis for Nytten, hvormed han reiste. Kan gierne være, at Grækerne mishandles, dog skulle de, som selv fra vore Prækestole skraale, som var Tiden nær, at Tyrken skal vande sine Hæste i Asmild Søe, erindre sig, at Grækernes Lidelser, af Tyrkerne endnu ikke taale at lignes ved, hvad under Korstogene Christne lede af Christne. Vi lee nu af denne vore Forfædres Galskab men lægge vi Mærke til vore Dages Mysticisme, saa skulde Europas Regieringer blot være saa svage som de vare det under Korstogene, for igjen at faae dette Raserie fornyet, thi hellige Bernharder, mangle vi ikke baade i korte og i lange Klæder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Bekiendtgiørelser. I Dag er det 3 Aar siden da jeg saae mig stædt i den høist ubehagelige Stilling, at maatte opgive mit Boe. Dette Skridt, var overordentligt tungt og følende for mit Hierte. Hvorledes min Stilling og Forfatning kan have været i denne saare lange og kummerfulde Tid, det indseer mine skiønsomme Venner og Medborgere. Takket være det høie Forsyn, som gav mig Kraft og Taalmodighed til at giennemgaae denne min bittre Skiæbne, og ligesaa hiertelig takket være enhver min Ven, som har søgt at opreise mit siunkne Mod, at trøste mig og med Velvillighed og Redebonhed bidraget til saaledes at jeg i Dag aabner en Boutique i min Boepæl paa Hiørnet af Algaden og Hielmerstald, hvor jeg begynder og næst Gud agter at fortsætte en lille Handel af forskiellige Kiøbmandsvare. Mine Venner, saavel i Byen som uden for denne, skiænk mig Eders Venskab, Eders Tillid og Fortrolighed, den jeg med mueligste Flid vil stræbe at fortiene. Aalborg den 10de December 1821. Niels Borup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
De Værelser i Gaarden No. 232 ved Østeraae, som hidtil har været beboet af Hr. P. N. Schytte, er underhaanden at faae til Leie og kan tiltrædes enten strax eller til førstkommende Paaske Fløttetid, hvorom accorderes med Eieren. Aalborg den 10de December 1821. Christian Thygesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Godt Herregaards Smør i Fierdinger, er at faae tilkjøbs hos Undertegnede; det er indsat paa Svane=Apotheket. Aalborg den 10de December 1821. P. Schytte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Et saa godt som nyt Skatkammer, brugelig til Styrmands videnskaben, er for billig Priis at faae tilkjøbs hos Mouritzen paa Nørregade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
J Østeraae er, at bekomme fine og simple holsteenske Frugter og Valnødder til billig Priis, hos C. Smørholm fra Nyborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
En skikkelig og ædruelig, helst midaldrende, Karl, kan strax eller til Nyeaar faae en Tieneste hos F. Sauer. boende uden Vesterport.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
En Samling i afdøde Provst W. A. Meyers Dødsboe er berammet at afholdes Fredagen den 21de December d. A. næstkommende paa Koldbyegaard i Hassing Herred ved Thisted. Da Ting af Vigtighed vil blive afhandlede, og Boet om mueligt optaget til endelig Slutning, saa anmodes Enken med Laugværge og de respective Arvinger enten Personligen eller ved Fuldmagt til bemeldte Tid og Sted at give Møde. Westervigkloster den 24de November 1821. Fischer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Proclama. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: "Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Sesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. - Giøre vitterligt: at Vi efter Os elskelige Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter Hans Svanholm, af Vor Kiøbstæd Aalborg, udi Bort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae i den danske Statstidende, Aalborg, Stifts Avis og den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget Krav paa ham, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for ham at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen 20de Februari 1717 forbeholden, og Vor Kasses, samt Nationalbankens Ret med Hensyn til de Oppebørseler, der haver været ham anbetroede, uforkrænket, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting og den Overret, hvorunder samme henhører." Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn den 12te October 1821. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Aagesen. Hansen. Fischer. Wilse. "Bevilling for Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter. Hans Svanholm af Aalborg, til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, som formene sig at have noget Krav paa ham. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have noget Krav paa mig, af hvilkensomhelst Natur samme maatte være, dermed inden saadan Tids Forløb at fremkomme, og for mig at bevise, da ethvert retmæssigt Krav strax skal blive betalt. Aalborg den 24de Novbr. 1821. H. Svanholm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Ved Proclama, som er læst ved Hannherredernes Ret den 17de Dennes og uden Henstand vil vorde læst ved den Kongel. Landsoverret i Viborg, indkaldes med 12 Ugers Varsel Credi og Debitorerne i Anders Christensen Taars, forhen paa Kiergaarden i Broust Sogn, under Hiørring Amt, hans Opbudsboe; de Første til for undertegnede Skifteforvalter at beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste for at betale deres Skyld.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
At en Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir L. verdagen den 15de December førstkommende om Formiddag Kl. 10, tilkiendegives Vedkommende til behagelig EfterretninHann-Herredernes Contoir i Klim den 18de Novbr. 1821. Kjer, const. Herredsfoged og Skifteforval¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Ved Proclama, som er læst ved Hannherredernes Ret 17de Dennes og uden Henstand vil vorde læst ved den Kongel Landsoverret i Viborg, indkaldes med 12 Ugers Varsel Cred- og Debitorerne i Søren Ovesen, forhen paa Sønderskou gaard, i Svenstrup Sogn, under Hiøring Amt, hams Opbud boe; de Første til for undertegnede Skifteforvalter at beviisligiøre deres Fordringer og de Sidste for at betale deres Skyl At en Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir Ma dagen den 17de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 3. tilkiendegives Vedkommende til behagelig Efterretning. Hann-Herredernes Contoir i Kliim den 18de Novbr. 182. Kjer, const. Herredsfoged og Skifteforvalte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Auctioner. J Følge indgangen Forliig og derpaa grundet Udlæg, vorde den af Skipper Jens Møller iboende Gaard, beliggende paa denne Byes Adelgade under Brandnummer 35, med tilhørende og tilliggende Hauge, Grundsted og Andeel i Byens fælled, Jorder, ved offentlig Auction, som afholdes i den sælgenGaard, Onsdagen den 19de December førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, opraabt til absolut Bortsælgelse, efter i Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte i forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Det bemærkes, at totrediedele af Kiøbesummen kan imod Prioritet, Gaarden blive indestaaende for det første i 2 Aar. Nyekiøbing paa Morsøe den 27de Novbr. 1821. Rummelhoff. Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
J Følge Forliig og derpaa grundet Udlæg, vorder det Ski per Jens Møller hidtil tilhørende fladbundede Jagtskib Die gute Erwartung kaldet, beliggende i denne Bye, Havn, drægtig 15 Commercelæster, med sammes staaende og løbende Redskab, ved offentlig Auction opraabt til absoluBortsælgelse Onsdagen den 19de December førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet i Gaarden No. 35 paa Adelgaden her i Byen, vorde bekiendtgjorte, og forinden paa Undertegnedes Contoir ere til Eftersyn. Nyekiøbing paa Morsøe den 27de Novbr. 1821. Rummelhoff. Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-10
Jfølge Begiering, grundet paa foregaaende Dom og passe, ret Udlæg, bliver det Skibstømmermand Lars Christen, sen Møller tilhørende, i denne Byes Kattesundsgade under No. 168 beliggende Sted, med Gaardsplads og Hauge, Halvtag i Gaarden samt 4 i Huset værende Kakkelovne, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Gang Fredagen den 16de November; 2den Gang Fredagen den 30te Nov mer; og 3die Gang Fredagen den 14de December næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og fremmes de tvende første Auctioner paa Stadens Byetingsstue, men den sidste, hvorved Bortsalg skeer, i Stedet selv. Jøvrigt bemærkes: at Stedet bestaaer af 5 Fag Huus til Gaden, Grundmuur, og 9 Fag til Gaarden, Muur- og Bindingsværk, alt et Loft høi og indrettet til Beboelse for 3de Smaasamilier. Conditionerne for Salget erfares paa Auctionsstederne og forinden hos Prokurator Sparre. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhaveres og andre Vedkommendes Efterretning. Aalborg den 12te October 1821. Wølfferdt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Græker og Tyrker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Constantinopel. Regieringens Stilling er yderst mislig og betænkelig Vel er Storherren fast, rask og streng nok til, at vove det Yderste, men han er hadet af Janitscharerne, der Jntet ville vide af den europæiske Krigstugt. Sikkert vilde han ogsaa forlængst have havt sine Forgængeres (Mustaphals og Selims) Skjebne, hvis han ikke var den Sidste af sin Stamme. Han har kun een eneste retmæssig Søn, som han stedse har hos sig til et Værn mod Janitskarernes Angreb. (Han hedder Abdul Hamid, født den 6te Marts Den græske Patriark er kun Divanets blinde Værktøi, Han har maattet levere det en fuldstændig Liste over de i Hovedstaden endnu levende Græker, saa det er underrettet som alle Christnes Familieforhold. Daglig vorde de saaledes betegnede Offre grebne og henrettede. J Hovedstadens Gader ere Unge og Gamle, endog alle Præster, bevæbnede og alle optænkelige Ugierninger vorde udøvede uden Straf. Giæringen er frygtelig. Der danne sig stedse flere Partier og det lader, som det enfoldigste, men hæftigste af disse vil seire.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Servierne skulle have gjort formelig Opstand, efter længe at have spillet under Dække med Grækerne. Paschaen havde ladet nogle Landshøvdinger henrette, men det bekom ham ilde. Han og alle de, der omgave ham, bleve levende parterede. En fra Donauarmeen afsøndret Hær paa 60000 Mand, der skulde marschere til Livadien, vorder opholdt ved denne Opstand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Zante Seir, er nu Grækernes Frydeskrig. Seir eller Døder deres Løsen. Mellem Zante og Cerigo have de vundet en Søseir, der sikkrer dem en afgiørende Overvægt over Tyrkerne tilsøes. Blod har Seiren kostet, meget Blod paa begge Sider. Men med hvilken Begeistring kæmpede, Grækerne ei. Heltinden Bobeling entrede selv et algiersk Skib paa 18 Kanoner. Rasende var Kampen paa dette Skib. Muselmændene værgede sig som Fortvivlede; thi de strede for deres Liv, da der ingen Udvei gaves mere. Men Jntet formaaede at holde Stand mod Grækerindens hævnende Staal, der med sine Trofaste trængte ind paa Barbarerne og nedstødte alle dem, der ikke vilde overgive sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Epirus. Her vedbliver Grækernes Vaabenfælle, den drabelige Ali Pascha, at byde Storsultanen Trods og hans Forbittrelse har naaet en frygtelig Høide, siden Sultanen har ladet hans fire Sønner halshugge i Constantinopel. Han frasiger sig alle Livets Glæder, den undtagen, at hævne sig paa Storherren til sidste Aandedræt. Det er ham, der egentlig har stiftet Rebellionerne paa Morea, paa Øerne i Archipelagus, i Moldau og Wallachiet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Calamata (paa Morea). Lad det gaae, som det vil; lad end de store europæiske Magter ved deres Mellemkomst endnu en Stund opretholde det faldefærdige tyrkiske Rige, i ethvert Tilfælde ville dog Øerne i Archipelagus, Morea og alle Tyrkiets vestlige Provindser afkaste Portens Aag. Russer og Tyrker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Frankfurt. Det store Spørgsmaal om Krig og Fred mellem Rusland og Tyrkiet er da endelig afgjort, men Fiendtlighederne ville neppe begynde før til Foraaret. Denne Mellemtid vil vorde benyttet til, at sikkre Roligheden i det øvrige Europa. Østerrig sender ingen Troppekorps til Tyrkiet, men har forbeholdt sig Ret til, ved en tilkommende Fred at tale med, som Garant for Europas Rolighed. (Behøver Bekræftelse).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Grækerne forsikkre i deres Bulletins, fuldkommen at kunne regne paa Ruslands Bistand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Constantinopel. De uhyre Udrustninger, Porten iværksætter, de kostbare Troppebevægelser, den derved nødes til at foranstalte. ville vedvare hele Vinteren, fordi Rusland, langtfra at yttre fredelige Hensigter, stedse forstærker sin Hær. Denne Spænding svækker Portens Styrke, udtømmer Skatkammeret, kiøler Folkets Jver, trætter dets Taalmodighed og ned staaer Alles Mod, i det Man indseer, at Regieringen med alle sine Anstrengelser ei engang formaaer at ave Grækerne, endsige en Magt som Rusland. Portens Overmod er med alt dette grændseløst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Man er meget spændt paa det Svar, Storherren vil give paa Ruslands Ultimatum. Hans Forlegenhed er virkelig ubeskrivelig. Portens Ministre have ingen Myndighed; Alting afhænger af den første Favorit Haled-Effendi, der er en hovmodig, stivfindet, fanatisk, grusom og gierrig Mand. Alle europæiske Magters Gesandter uden Undtagelse have erklæret, at Porten maa ile med, at tilfredsstille Ruslands Fordringer, hvis ikke, maa den ingen Regning giøre paa deres Souverainers Bistand. - Man giør sig i Constantinopel de frygteligste Begreber og Ruslands Stridskræfter og kommer det til Krig, vil denne Mening bidrage Meget til, at svække Tyrkens Mod. Hele det osmanniske Rige vorder saa slet regieret og staaer saa ravende, at det overhovedet er tvivlsomt, hvorvidt en Krig med Rusland var nødvendig til at styrte det.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Bremen. Over Breslau til Berlin er en Courer kommen med den Efterretning, at et Slag alt har fundet Sted mellen Russen og Tyrken. (sio.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-13
Petersborg. Keiser Alexander, der nys har befalet, at et russisk Generalkonsulat skal oprettes i Persien, har betroet Grækervennen Baron von Stroganoff et Departement af det russiske Ministerium. - Forbittrelsen mod Tyrkerne er stegen høit i denne Hovedstad, især ved Rædselsbudskaber ne om Myrderierne i Constantinopel, hvor Slagtoffrenførst lemlæstes paa det Umenneskeligste og derpaa ombringes under det Tilraab: "Ghaur Moscow!" (Russiske Hund).