JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne MatroChristian Olsens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 2den Juni 1836. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Ane Frederiksdatter, Enke efter Gaardmand Niels Christensen i Münkely, under Rudbjerggaard Godses Skiftejurisdiction, indkaldes herved, i Følge Fogn. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rudbjerggaard pr. Nakskov, den 1ste Juni 1836. C. Boeck
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Selveiergaardmand Lars Christensen og Hustrue Else Marie Kieldsdatter af Linderup i Tolstrup Sogn indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglund Herredscontoir i Hjørring, den 28de Mai 1836. Sparck. 1836 & 27. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Maren Sandbye, fød Olsen, og forhen afdøde Mand Høker Niels Pedersen Sandbye, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte=Commission i Kjøbenhavn, den 2den Juni 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Creditorerne i Stervboerne efter 1) Fæstegaardmand Ole Hansen af Lidstrup, 2) Aftægtsmand Peder Hansen af Sorøe og 3) Ungkarl Anders Jensen af Eskildstrup indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa forbemeldte Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 4de Juni 1836. Krüger.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i følgende Stervboer, 1) efter Pensionist Niels Petersen af Borup, forhenværrende Kornmaaler i Kjøbenhavn: 2) efter Aftægtsmand Rasmus Pedersen af Langskov, og 3) efter Huusmand Niels Jensen af Borup indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel Arvingerne efter for annævnte Pensionist Niels Petersen, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling Skiftesamlinger i samtlige Boer afholdes her paa Contoiret. den 15de Juli, Kl. 10 Formiddag, og den 2den Septbr. Kl. 3. Eftermiddag Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers Wesenberg. den 30te Mai 1836.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Enken Maren Mortensdatter af Helsted og forhen afdøde Mand, Jens Nielsen Møller, Boelsmand i Meilby, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Skiftesamlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 15de Juli, Kl. 11 Formiddag, og den 2den Septbr., Kl. 3. Eftermiddag. Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 30te Mai 1836. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne GeneralMajor Christian Peter Christensen, Ridder af Dannebrogen, her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 31te Mai 1836. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Niels Rasmussen paa Fregerslev Mark, Hørning Sogn, Hjelmslev Herred, Skanderborg Amt, hans Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Skanderborg, den 31te Maj. 1836. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Creditorerne i Dødsboet efter Selveiergaardmand Christen Madsen i Rind indkaldes til, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Synderlyng Herredsfogderi, Viborg, den 31te Mai 1836. Rod.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Creditorerne i Dødsboerne efter 1) Søren Jensen Lyngbye, Skrædermester i Skander, borg. og 2) Maren Sørensdatter, Enke efter afgangne Huusmand Knud Nielsen i Lauen, Linaae Sogn, GjernHered. indkaldes herved overeensstemmende med Placaten 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 31te Mai 1836. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Jfølge Kongelig Allernaadigst Bevilling af 3die dennes, som vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn og inden Fuglse Herredsting paa Lolland, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, der formene at have Noget at fordre i Boet efter afgangne Silke Ulden- og Lærredskræmmer samt Eier af Søeholt Gaard og Gods paa Lolland, Lauritz Kierkegaard eller Laurit, Christensen Kierkegaard her af Staden og hans efterlevende Enke, Elisabeth Caroline Kierkegaard, fød Bøgild, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, der som Executores testamenti og Skifte-Commissarier behandle fornævnte Boe. Kjøbenhavn, den 7de Juni 1836. F. W. Treschow. W. B. Dahl.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Etatsraad, Generalsiskal og Høie. Lands Overrets samt Hof- og sterets Advocat. Stadsrets Procurator, Nye Kongensgade Nr. 236. Vestergade Nr. 43.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Aftægtskone Karen Christensdatter i Binnerup By, Dalbyneder Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 31te Mai 1836. Claudi.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Enken Maren Nielsdatter af Gimming og forhen afdøde Mand Kjeld Pedersen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere Mandens Arvinger indkaldte med lovlig Varsel. for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Dette bliver herved endvidere bekjendtgjort, med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 8de Juli og den 26de August d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Ran Wesenberg. ders, den 30te Mai 1836.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Ved Proclama, som er læst ved Callundborg Byetingsreden 29de f. M. og ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret Dags Dato, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afg. Stadshauptmand, Forligelsescommissair og Kjøbmand Christian Henrik Fin stad her i Byen, hans Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Callundborg, den 6te Juni 1836. Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Jen Peter Jensen af Thorkildstrup, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede beskikkede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Saa indkaldes og bemeldte Afdødes Arvinger med Aars og Dags Varsel at møde med Legitimation for deres Arveret og for at paasee deres Tarv under Skiftet. Ledreborg ved Roeskilde, den 2den Juni 1836. Borgen.
Berlingske Tidende, 1836-06-09
Ved Proclama, som vil blive læst inden den Kongelige LandsOver- samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Arbeidskarl Willads Jensen Grams Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til med deres Fordringer at fremkomme og samme for os at anmelde og beviisliggjøre. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldte for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Lands-Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 3die Juni 1836. Buchwald. Mollerup. (Hermed følger 3die Art af Højesteretspaadømte Sager.) Kjøbenhavn. Prykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Forsendelse. med de reppe. ster
Berlingske Tidende, 1836-06-10
rivilegere. Berlingske itiske vertissements. lende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. No 136.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Fredagen den 10 Junii.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Udenlandske Efterretninger England.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Den Bevægelse, den irske Municipal-Reform-BillsForkastelse af Overhuset frembragde, har fra Jrland allerede forplantet sig til Skotland og England. Overalt holdes Forsamlingen, fattes Beslutninger, udstedes Petitioner til Underhuset. Foruden den omtalte Diner i Jpswich, er der ogsaa i Bungay blevet tilberedt en Fest for O'Connell, hvilken han naturligviis har benyttet paa det bedste til Udbredelsen, af sin nye Lære og Overhusets Reform. Saavel Storarmouths som Norwichs Jndvaanere have ladet ham indbydes at komme til dem. "Courier udbryder i denne Anledning: "Der gives neppe en Stad i Norfolk og Suffolk, der ikke er beredt til at aflægge offentligt Vidnesbyrd om deres Afsky for den mod dem rettede Forfølgelse, og at erklære deres Uvillie over det grusomme og fornærmelige Tyranni, som Peererne have over mod deres Fædreland. J den Hyldest, der bringes ham, Catholikken, den af Tory-Pressen for en Agitator og Rebel Udskregne, kunne Toryrene læse den offentlige Fordømmelse, der fældes over det Misbrug, de gjøre af deres hellige Embeder som Nationens Lovgivere, for at tilfredsstille deres personlige Spleen og deres Parti Vrede.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
J Edinborg har der den 27de Mai fundet en meget talrigt besøgt Forsamling af de betydeligste Jndvaanere Sted, i hvilken en heftig Uvillie udtaltes mod Peerernes Adfærd. Ogsaa i Glasgow har en Forsamling været udskrevet, og paa begge Steder skal man have aabnet Subscriptioner, for dermed at dække, O'Connells Tab ved hans Valgkampe for Dubliner-Valg Committeen, Londoner-Raadet har i Morges fattet Beslutninger mod Peerernes Forholdsregler. Men i Jrland holdes naturligviis de talrigste Forsamlinger, og der gives næsten ingen, selv nok saaliden By i hiint Land, der ikke har ilet med at bidrage sin Deel til Systemet af en fredelig Agitation. Hvis man tør troe de liberale Blades Yttringer, kunde det blive vanskeligt nok at bestemme, om det vil lykkes Folke Partiets Hovedmænd, overalt at holde Agitationen saaledes i Tømme, at den med Ret kan fortjene Navnet af fredelig.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Den 3die Junii. J Underhusets Møde d. 31te f. M., gjorde Hr. Bannerman Huset opmærksom paa en Mængde gamle, udtjente Stabsofficerer, der paa Grund af det langsomme Avancement, ei have en til deres Fortjeneste svarende Rang, og udtalte det Ønske, at man snart vilde foretage et almindeligt Avancement i Armeen. Ministrene meente, at de for Øjeblikket ikke turde bringe dette i Forslag, men lovede i Almindelighed at tage Militairets Tilstand under Overveielse, og saameget som muligt at afhielpe Besværingerne. - Det omtalte Forslag af Skatkammerets Cantsler, Hr. Spring-Rice, om at en Committee burde nedsættes, for at overveje de paa Jsraliterne endnu hvilende borgerlige Tyng der, blev antaget med 70 Stemmer mod 19. Endelig blev Committee-Beretningen over Jernbanen, fra London til Dover antaget med 175 Stemmer, mod 34, og paa Lord John Russells Forslag blev Beraadslaaningen over Overhusets Amendementer til den irske Municipal-Reform Bill udsat til den 7de Junii.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
J Overhusets Møde den 2den d. M. indgav Marquien af Londonderry Petitioner mod det ministerielle Project, angaaende de foreslaaede Forandringer med Bispedømmet Durham, og udtalte sig mod Formindskelsen af Biskoppens Jndtægter, medens Hertugen af Wellington bifaldt Ministrenes Bill, der blev læst anden Gang.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
J Forgaars fandt en Forsamling Sted af flere Parlaments=Medlemmer og en Mængde andre Personer, for at aabne den Subscription, ved hvilken man agter at holde O'Connell skadesløs for hans Udgivter i Anledning af Dubliner-Valg-Committeen, Hr. Hume førte Forsædet og anmeldte mod Slutningen, at de første Underskrivter allerede beløb sig til næsten 3000 Pund Sterling. En bestandig Committee er udnævnt, der skal fuldbyrde Forsamlingens Beslutninger. O'Connell er vendt tilbage fra sin Vandring giennem en Deel af England, overalt har han anstrengt sine Lunger, navnlig i Bungay, hvor han søgte at bevise - ikke Folket, der ei havde indfundet sig paa Gaden – men sine Medspisende ved Bordet, at hans Forslag til Overhusets Reform egentlig gik ud paa Englands eget Bedste, da Jrlands Løsrivelse kun saaledes kunde været forebygget. Overalt i Jrland, England og Skotland have Forsamlinger fundet Sted eller skulle endnu finde Sted, for at beslutte Petitioner mod Overhuuset. Saavel den ministerielle som den liberale Presse bidrage deres til at oppuste Jlden; imdlertid synes hine Forsamlinger dog ikke at være synderligt besøgte, og Torv Pressen spotter over dem. Efter Morning HeraldsRaisonnement at slutte, kunde Collisionen mellem begge Husene maaskee dog tilsidst blive jevnet ved en Conferents, og Hertugen af Richmands Forslag, ifølge hvilket de syv første Steder i Jrland skulle have Corporationer, endnu gaae igjennem.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Morning-Herald, forsikkrer, at Orangelogerne i det nordlige Jrland have besluttet, ikke at ville opløse sig uden ifølge en formelig Parlaments-Art. Linieskibene "Minden", "Cornvallis" og "Talavera ligge selfærdige i Plymouth og skulle afgaae til Spithead, der er bestemt til Samlingsplads for Flaaden. Vangaard og Bellerophon, ere allerede indtrufne der. Man ventede at Kongen selv vilde besøge Escadren.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Spanien. Med Hensyn til Fægtningerne ved Vittoria meddeles endnu Følgende: Den 23de forrige Maaned fortsatte Cordova sit Angreb paa Carlisternes Forskandsninger, omgik Arlabans Høider, fordrev Fjenden fra sin Stilling der og bivouakerede paa Høiderne om Natten fra den 23de til den 24de, paa hvilken sidste Dag Cordova marscherede til Sali nas. Den 23de havde Christinerne kun tabt fire Mand. Den 24de blev Cordova angrebet i sin Stilling paa Arlabans Høider af Carlisterne, og først Kl. 10 om Aftenen lykkedes det ham at slaae dem tilbage. Den 25de forstyrrede Christinerne aldeles Carlisternes befæstede Værker paa Arlahan og i Villareal de Alava. Den 27de var Cordovas Hovedqvarteer i Ulibarri de Gambog, og Carlisternes i Escoriaza Christinernes Tab indtil den 25de angives i de telegraphiske Depescher til 250 Mand Døde og Saarede. De carlistiske Beretninger bestaae i tvende Bulletiner, daterede fra Hovedqvarteret Villafranca den 24de og 26de f. M. Den første melder, at Cordova havde den 22de sat sig i Bevægelse, for paa Veien fra Aranzuzu til Onnate og over St. Andrian at trænge frem til Segura. Paa det sidste Punkt skal nu hans 16,000 Mand stærke Hær være blevet slaaet jammerligt tilbage. Den 23de fornyede han Forsøget, men blev atter drevet tilbage og tog Veien til Salings. Den anden Bulletin melder, at Christinerne, der ved ankomne Forstærkninger havde faaet 58 Batailloner og 14 Escadroner sammen, vare den 24de rykkede indi Salias, men snart blevne drevne ud igjen og nødte til Tilbagetog, og at de i Løbet af denne Dag havde gjort flere forskjellige Forsøg paa at bemægtige sig denne Plads. Den 25de indtoge dog Christinerne en Stilling ved Villareal de Alava, fra hvilken Carlisterne, ifølge deres egen Tilstaaelse, ikke mægtede at fordrive dem. Den carlistiske Bulletin angiver Christinernes Tab den 22de, 23de og 24de til 3000 Mand Døde og Saarede, medens Carlisterne kun ville have tabt 500 Mand. Om de carlistiske Brigade-Generalers, Simon de la Torres og Gonis Død, hvorom General Zarco del Valles Depesche taler, melder den carlistiske Bulletin ikke et Ord. Naar man sammenstiller begge disse Beretninger, kan man see, at Carlisternes Modstand ingenlunde har været ubetydelig og at det først efter betydelige Anstrengelser er lykkedes Cordova at iværksætte sin Fremrykken.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
udenlandske Efterretninger. Nr. 46 af den vestsiellandske Avis indeholder følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for Maj Maaned. Vejrligets Beskaffenhed kan aldrig være simplere og eensformigere end det var i denne Maaned. Det stod i den fuldkomneste Contrast imod dets Tilstand i de sidste fem Maaneder; thi ligesom sydlige Vinde, mild Luft og vaadt Veir havde i dem Overhaand, saaledes herskede næsten uafbrudt nordlige Vinde, Kulde og Tørke i denne Maaned. Nordenvinden blæste i 27 Dage; Vinden kastede sig sytteen Gange til Østen og atten til Vesten; derimod blæste Søndenvinden kun sex Gange. Disse Nordenvinde vare for det meste stærke, undertiden gik de over til en Storm og medbragte en klar og tør Luft. Solen skinnede hver Dag; Luften var kun af og til, og svagt, bedækket. - Tørken var saa stor, at man kun i fire Dage havde lidt Væde, som ikke bestod i andet end i en Jling Hagel, eller nogle Vindtaarer. Luften var dertil saa kold, at man i den største Deel af Maaneden trængte til Kakkelovnen og til varme Klæder; Solen var varm nok, men Vinden, som sædvanlig reiste sig stærk om Middagen, var meget kold, og først i de to sidste af Maanedens Dage begyndte Varmen at indfinde sig. Disse stærke Vinde bevirkede at Barometret, uagtet det sjeldent stod under Ustadigt, dog aldrig kom til at staae meget højt, J Begyndelsen var dette Vejrlig meget velgjørende thi Jorden var fra de forrige Maaneder gjennem trukken af Vand og var næsten ikke til at pløje men efterhaanden virkede det skadeligt paa Vegetationen; Græsset kom kun svagt op eller fortørredes paa de høje Steder, og det er sandsynligt, at det bliver et knapt Foderaar. Rugen staaer vel godt, men ikke fyldig, og Bygget formaaer netop at komme op af Jorden; men Veiret var godt mod Oldenborrer og Jordlopper, og Ærterne, som ikke have lidt af dem, tegne godt, bliver ikke Juni Maaned meere vandrig saa bliver det et maadeligt Aar; dog har Jorden megen Væde i sig fra Vinteren, og besidder en stor Kraft til at modstaae Tørken. Frugttræerne prange med en Overflødighed af Blomster; men den vedholdende Tørke bebuder dog neppe noget godt Frugt aar, da Blomsterne kunne let hentørres. Gamle Landmænd spaae et meget tørt Aar og ikke nogen anden Regn end Tordenregn. Vejrliget i Maj Maaned i Fjor var af en ganske anden Beskaffenhed, det var vaadt, koldt og mørkt, det var i denne Maaned at der faldt en Regn, som varede uafbrudt i fem Dage.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Den største Mærkværdighed i Maj Maaned dette Aarvar Sølformørkelsen den 15de. Da den indtraf tidliom Eftermiddagen og paa en solrig Dag, saa frembragte den en saameget større Effect. Der udbredtes en Dunkelhed over Naturen, som lignede Aftenens med som tog sig besynderligt ud ved Solens høje Stand paa Himmelen. Det vilde Menneske troer, naar det seer Maanen saaledes gaae forbi Solens Skive og formørke den, at det er et glubende Dyr, som vil opsluge Solen, og søger ved Skrig og Tummel at forjage det, og er inderlig glad over at det kan lykkes for det; men det oplyste Menneske betragter med Beundring den Orden, som hersker i den hysiske Verden, Himmel-Uhrets bestemte Gang, og fryder sig over at det er forundet Menneskets Sjæl J sin tilbedende Følelse for at kunne beregne den. den uendelige Aand, som har dannet dette uhyre Kunstværk, erkjender det tillige deri et Pant paa at den samme Orden, den samme Viisdom maa herske i den aandelige og i den moralske Verden, hvis Dybheder Menneskets svage Aandskraft saa ofte ikke formaaer at gjennemtrænge; men et høiere Lys derom vil opgaae for Menneskets Aand paa hiin Side af Graven.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Kjøbenhavn, den 10de Junii. Den 30te Maj om Eftermiddagen afbrændte Meje riet i Osterrade, hvorved kun Lidet reddedes.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Førstkommende Løverdag, den 11te Juni, forsvarer Hr. Cand. Medic. & Chir. A. Fr. Bremer sin for Licentiatgraden i Lægevidenskaben skrevne Disputats: Dissertationis de vita et opimonibus Theophrasti Paracelsi particula prior. Respondens er Cand. Medic. & Chir. C. A. Dahlerup.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Kjøbenhavn, den 10de Junii. Posten ankom i Morges Kl. 4 1/2. Af de medbragte Tidender tillader Rummet os kun at meddele følgende Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Fædrelandet Aarhuus, den 5te Junii. Bald wird das gange Gesild von gebogenen Halmen, Rauschen, und Wonne dem Erntenden seyn. Klopstock.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Det hører til de skjønneste Træk, Historien kan opvise, at en Fyrste, der som Yngling vakte Verdens Beundring, ikke blot, gjennem et halvt Sekel, trods alle Omvæltninger og Storme, bliver sig selv og sit Folk tro, men ogsaa, som Olding, sætter en uforgængelig Krone paa sit Livs beundringsværdige Dagværk.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Jndtil over Midnat var Byen paa det festligste illumineret. Frankerig. – For at undertrykke Rygterne om Tilstanden af de franske Tropper ved Oran, indeholde de officielle Blade følgende Anmeldelse: "Man skriver fra Algier af 27de Maj, at de i Leyren ved Tafna forskandsede Tropper ere rigeligt forsynede med Levnetsmidler og Provision, at de paa ingen Maade foruroliges af Fjenden, og at de, beskyttede ved deres stærkt befæstede Forskandsninger Jntet have at frygte af hans Angreb. – Efter Beretninger fra Toulon og Marseille af 30te f. M. vare imidlertid Linieskibene "Scipion" og "Ville de Marseille, med 2186 Mand ombord fra Port-Vendre, og Skibene "St. Petri og Herminie, med General Bugeand og tvende Batailloner gaaede under Sejl. Hele Expeditionen skal være 4700 Mand stærk og Lejren ved Trafna bringes til 7000 Mand. – General Bugeand faaer kun een Brigade; General d'Arlanges skal staae i Spidsen for det Hele og understøttes af Admiral Hugons Flotille. Det skal ikke alene være beregnet paa Abdel Kader, men hvis det gjøres nødigt vil man ogsaa see til Keiseren af Marocco.
Berlingske Tidende, 1836-06-10
Spanien. – Det interessanteste blandt Nyhederne, som de officielle Blade fra Spanien meddele, er, at der nu ogsaa fra Franskmændenes Side er begyndt en Art directe Medvirkning mod Carlisterne. Moniteuren melder nemlig: "Carlisterne havde indrettet et flydende Batterie med 24 Kanoner paa Bidasson, ganske tæt ved vor Bred, for at angribe Broen og Fortet. General Harispe har i Følge de ham givne Jnstructioner, ikke at taale lignende Demonstrationer saa nær ved vor Grændse, beordret General Noges, at bemægtige sig dette Bateri- og at tilintetgjøre det. General Noges har strax fuldført denne Befaling. Endskjøndt Carlisterne vare talrige, have de dog kun gjort liden Modstand."