Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 51. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 Juni 1817. Om Straffeanstalten paa Christianshavn. Den første Grund til Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset blev lagt af Frederik den 2den, der skienkede 10,000 Rd. til et Opfostringshuus, hvis Forvaltning blev overdraget til Kjøbenhavns Magistrat paa det Vilkaar, at den skulde være ansvarlig for Hovedstolen og af egne Midler betale, hvad der af samme formindskedes. Christian den 4de forærede Fattigvæsenet 11,900 Rdlr., og Riegels finder det rimeligt, at i det mindste Noget af denne Capital, blev skjænket Børnehuset. Børnehuset og Tugthuset vare, skjøndt hvert af dem havde sin særskilte Indretning, paa den Tid samlede i eet Huus i Klosterstrædet, og fik af Christian d. 4de en Jnstrux.*) Han lod det derpaa forflytte Pontoppidan siger 4 Origines Hafnienses, Side 333 og 34: "Til Trusel for ulydige Børn, modtvillige Betlere og deres lige lod Kong Christian IV. Aar 1639, indrette et Tugt og Manufactur-Huus ved den norder Side af Hellig Geistes Kirke, indtil Lov-Stræde, hvoraf det lidet Stræde, som indtil sidste Jldebrand kaldtes Tugt-Huus. Porten, havde sit Navn. Men den gode Anstalt varede ikkuns 6 Aar, da Kongen blev keed deraf, i det han saae sine Penge spildte, og de anlagte Manufacturer ilde til Christianshavn, i den Gaard, som han i dette Øjemed kjøbte og lod indrette. Den havde tilhørt Lykkerne. Fra den Tid af dømtes ryggesløse Mennesker og liderlige Qvindfolk til Arbeide i dette Børnehuus. Deres Tal, som da var 200, voxte til 600, for størstedelen Fruentimmer, efter som hiin store Konge havde befalet, at endog Tiggere skulde holdes til Arbeide. Førend 1658 eiede Børnehuset over en Tønde Guld i Capital, men Krigen, formindskede denne, og 1612 overdrog Kongen Gaarden til de Fattiges Directeurer. Siden efter indsamledes ved Collect 14,000 Rd.; ogsaa anvendtes dertil de for Præstegaarde betalte indkomne 42,500 Rdl., de for 6te og 10de Penge indsamlede 20,000 Rd., og Peder Oxes Legatum, som beløb sig til 1000. J Aaret 1726 d. 2 Jan. var Børnehusets Capital i Specier 17,926 Rd. 64 s., i Kroner 3210 Rd., i Courant 7,770 Rd. 80 sk., tilsammen 67,707 Rd. 48 s. J Aaret 1781 var den 48,20 Rd.; 1787 var den der drevne. Siden antog sig Stadens Magistrat noget deslige, men det ville ikke heller slaae an til nogen bestandig Fordeel, førend BørneHuus Anstalterne i Frideric III. og end meere i Christian V. Tiid bleve giorde paa Christianshafn, i den Gaard, som fordum havde tilhørt hiin ulykkelige Herremand Kay Lycke. (Dennes Vaaben saaes endnu indtil sidste Brand paa Bygningen.) imod, efter Riegels's Paastand, sjunken til 24,493 Rd. - Raspehuset blev indrettet i Børnehuset, 1734 og under 2 April samme Aar meddeelt Privilegium paa at raspe Farvetræer, hvorved det tillige blev forbudet, at indføre i Danmark og Hertugdommene malet eller raspet Farvetræ. Børnehusets Hovedbygning blev opført i Aaret 1739. og kostede 16,400 Rd.; den til samme svarende Fløi blev bygt 17753, og kostede 24,870 Rd. Den i Dyrehaugen beliggende Valkemølle blev overladt til H. M. Kongens Kammertjener Jessen, som anlagde der en Fabrik. - Det til Straffeanstalten hørende Sygehuus blev fra ny opført i Aaret 1804 i den bagerste Deel af Hovedbygningen paa et meget frit og luftigt Sted, med en aaben Plads, hvor de sig kommende Syge kunne nyde frisk Luft. De Syges sædvanlige Tal pleier at være 60. Paa den anden Side af Sygehuset er Vaskerhuset med tilhørende Tørreplads. Samtlige Bygninger ere assurerede for 80,000 Rbd. S. V.