JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Storbrittanien og Jrland. MarningChronicle ineholder en Artikel, som synes at stadfæste tidligere i Allg. Zeit. meddeelte Efterretninger om en Forhandling mellem Regjeringen i Modena og den engelske Gesandt, Lord Seymour. Denne havde paa sit Hofs Vegne besværet sig over, at det modenesiske Blad, Voce della Verita, havde i flere Artikler med Bestemthed paastaaet, at den engelske Regjering hemmelig havde deeltaget i flere Revolutioner og Oprør i Europa, og at Hensigten med at sende Lord Dutham til Petersborg var ingen anden, end at fremkalde en Jnsurrection i Rusland. Dersom - siger MorningChronice - Modena havde Pressefrihed, saa vilde den brittiske Regjering aldrig have bekymret sig om saadan Snak; men nu skylder den sin Ære at kræve Regnskab af Hertugen for de Bagvaskelser, som udkomme under hans Embedsmænds Auspicier. Den har derfor givet Hr. Seymour Ordre til at affordre Hertugen tilfredsstillende Erklæringer eller at indlevere sin Afskedsskrivelse, hvilket Sidste da ogsaa er skeet. De sidste Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg, give kun lidet Haab om, at det vilde lykkes at bringe Cafferne til Rolighed, idet disse benyttede sig af enhver Leilighed til at overfalde Colonisterne, uden Hensyn til forhen sluttede Overeenskomster. - Beretninger fra Bombay omtale en blodig Opstand mod alle Europæere, hvilken skulde være udbrudt i DelhiRusland. Hvorledes hans keiserlige Majestæt modtog Municipalitetet i Warschau, er noksom bekjendt. Høistsamme skal senere have yttret til en anden Deputation, at det gjorde ham ondt at see, hvorledes Polakkerne endnu bestandig hang ved deres Nationalitet, ikke vidste at skatte den Lykke, at tilhøre Rusland, men smigrede sig med falske Forhaabninger om Uafhængighed og toge i dette forfængelige Haab deres Tilflugt til allehaande ulovlige Midler, blandt hvilke han nævnede Udbredelse af Smædeskrifter mod Keiserens Person og det russiske Folk. Han føiede til, at han vidste Alt, hvad der foregik i Polen, og da han ikke ønskede at nødes til at anvende strenge Forholdsregler, saa talede han med Aabenhed advarende Alvorsord til dem. At Keiseren har gjort Arvefølgen paa de polske Godser, hvormed han, som bekjendt, har forlehnet flere Generaler og Statsembedsmænd, afhængig af den græske Troesbekiendelse, der seer man ogsaa et Beviis paa hans Hensigt, at sammensmælte den polske Nation med den russiske, nemlig ved at oprette et den græske Kirke tilhørende Aristokrati.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
D. 20de f. M. havde Lord Ourham Audients og overleverede sit Creditio.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Grækenland J en Skrivelse fra Athenen af 26de Octbr., meddeelt i Morning=Herald, paastaaes, at Londonner-Conferentsen, angaaende de græske Anliggender, vil, paa Kongen af Baierns Forlangende, snart igjen blive aabnet. Kong Otto vægter sig nemlig ved at opfylde den betingelse, at give Slip paa Arveretten i Baiern, saameget meere som hans Broders, Kronprindsens svagelige Helbred giver ham Udsigt til Successionen i dette Rige, maaskee ogsaa fordi den græske Trone endnu stedse staaer paa usikkre Fødder. Landet vedblev nemlig at være en Tumleplads for indre Uroligheder, som fornemmelig bleve fremkaldte af de talrige Røverbander, der endog skulle have tilføjet General Gordon, som siden, formodentlig i samme Anledning, har faaet sin Afsked, et betydeligt Nederlag. Om Kongen af Baierns Reise til Grækenland staaer i Forbindelse med ovennævnte Anliggende, vides ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Amerika. En Skrivelse fra Philladelphia yttrer i Anledning af Nordamerikas Tvistigheder med Frankerig, at Præsidenten og Statssecretærerne gik meget hemmelighedsfuldt tilværk, og at Publicum sandsynligviis ingen Kundskab vilde faae om Sagernes Stilling for Kongressens Aabning d. 6te December. Man ventede, at Præsidenten da vilde gaae skarpt løs paa Frankerig og opfordre Kongressen til at tage krigerske Forholdsregler. Brevskriveren charakteriserer i denne Anledning Jacksons Cabinet og kommet det ved til det Resultat, at dettes Sammensætning just ikke er Freden gunstig, da det bestaaer deels af saadanne Mænd, som ere beredte til at trække Sværdet for Ærens Skyld, deels af Saadanne, som Jackson har i sin Lomme. - Den mexicanske Provinds Texas var i fuld Opstand og begjerede at indlemmes i Fristaternes Tal; man paastod, at den første Jmpuls dertil var udgaaet fra enkelte af Fristaterne selv. Nogle engelske Blade lægge Vægt paa en Efterretning om en Fægtning mellem et mexicansk og et af de forenede Staters Krigskibe, og mene, at denne Begivenhed i Forening med Opstanden i Texas mulig kunde føre til Krig mellem begge Fristater; men man veed endnu intet Paalideligt om disse Tings Sammenhæng.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Indenlandske Efterretninger. Proceduren for Høiesteret i den af Generalfiskalen paa Embedsvegne mod Prof. Dr. philos. David indankede Sag begyndte d. 30te Novbr. Generalfiskalen deducerede mundtligen Sagen. Efter al Sandsynlighed faldt Dommen d. 2den Decbr. (Af Khp)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Den roeskildske Stændertidende No. 13 og 14 indeholder den udførlige Beretning om Sagen angaaende Udkastet til en Placat om, nærmere Bestemmelser af Grosserernes Handelsret m. M." Resultatet af Afstemningen i denne Sag var som følger: Et af Committeen foreslaaet Tillæg, at Grossererne skulle være berettigede til, til udenbyes Kjøbmænd at sælge flere til et enkelt Handelslang henlagte Varesorter, hvis samlede Værdi udgjør 20 Rbd., blev bifaldet med 61 Stemmer imod 4. Committeens andet Forslag, at en Grosserere efter 5 Aars Forløb kan indtræde i hvilketsomhelst Handelslang, blev bifaldet med 36 Stemmer imod 29, dog med den Tilføielse, at dette ikke skulde medføre noget Ophold i Udfærdigelsen af det forelagte Lovudkast, hvis det skulde ansees fornødent, forinden om dette Punkt at indhente Vedkommendes Betænkning. Det af Procurator Haagen, gjorte Forslag, at af den Committeen ytrede Grundsætning om Ønskeligheden af en almindelig Handelstrihed bør udtales i Forsamlingens Betænkning, biialdtes med 60 Stemmer imod 4. En Motion af Statsraad Steenfeldt, at det ikkun i visse Qvantiteter burde tillades Grossererne at sælge visse Varesorter, blev forkastet med 64 St. imod 1, og ligeledes forkastedes, med 51 Stemmer imod 14, et Forslag af Samme om Ophævelsen af de Grossererne paaliggende Forpligtelser til at giøre Jndskud i Statskassen og til at bevise, at de eie en Formue eller visse Skibsparter. Forsamlingens, i Overeensstemmelse dermed afgiven, Betænkning er udarbeidet af Committeens Referent, Statsr. Hvidt. Ønsket om en almindelig Handelsfrihed udtales i de Udtryk, at det maatte behage Hs. M. at tage under allerhøieste Overveielse, om ikke en almindelig Handelsfrihed maatte, efter en vis Tids Forløb, kunne, ved Ophævelsen af de nuværende Handelslangsindretninger, tilstaaes, og derved aabnes Talentet Leilighed til, paa en mere passende Maade at udvikle sig, uden at opoffre 8 eller 10 af de bedste Leveaar paa et som oftest anden nedtrykkende Arbeide." - J Modet d. 23de Novbr. foredrog Proc. Rye et Andragende, som alk ud paa 1) at ingen Bevillinger til Brændeviinsbrænderiers Anlæg paa Landet i Sjællands, Fyens og Lollands Falsters Stifter for Fremtiden maatte tilstaaes; 2) at, dersom dette ikke maatte finde Hs. Mes bifald, Brændeviinsbrænderierne i Kjøbstæderne da maatte blive satte paa lige Fod med Landbrænderierne efter Resol. af 19de Aug. 1835, eller i Overeensstemmelse med de Forandringer, denne i dens Jndhold maatte undergaae, saavel i Henseende til Brænderi Afgiftens Beregning efter en aldeles lige og eensartet Maalestok, som i Henseende til dens Størrelse, indbegreben Formalings=Afgiften, som Brændeviinsbrænderne i Kjøbstæderne nu erlægge; a. Det blev vedtaget at en Committee skulde nedsættes til denne Sags Overveielse, ligesom det eenstemmigen blev besluttet, at een samlet Committee skulde nedsættes i Anledning af dette Andragende og de af Capt. Bierre, og Statsr. Steenfeldt tidligere indgivne Forslag Brændeviinsbrænderierne angaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
J den holsteenske Stænderforsamlings 13de Møde motiverede Kammerjunker v. Neergaard sin Proposition om udnævnelsen af en Commission til at udarbeide Forslaa til at ordne Holsteens Commune=Anliggender, hvilket henviste til en Committee. Derefter gik man overtil den endelige Forhandling om Spørgsmaalet om et Lovndkast angaaende Skibsbyggerarbeide ved Haandværkere udenfor Laugene. Committeens Betænkning, at der ikke er Anledning til en Bestemmelse som den foreslaaede, bifaldtes med 25 Stemmer imod 21, hvorpaa det overdroges til Committeen at udarbeide Forsamlingens Betænkning desangaaende. - Den Deputerede v. Halem motiverede nu sit Forslag om en Petition til Hs. Majestæt om at der til alle Kiendelser af dømmende Autoriteter maatte hosføies de motiverede Grunde, for Dommen, hvilket Forslag, efter nogle bemærkninger for og imod, afvistes. - Herpaa fulgte et andet Forslag af den samme Deputerede om, at de Erklæringer af Embedsmænd, som have Jndflydelse paa Autoriteternes Kiendelser, maatte vorde meddeelte til vedkommende Parter paa disses Begjæring. Klagerne over slige Erklæringers hemmelige Jndflydelse ere. - meente Proponenten - lydelige og hyppige. En anden Deputeret meente, at der Jntet kunde være til Hinder for disse Meddelelser, da Erklæringerne jo maatte være overeensstemmende med Sandheden og altsaa kunde taale Dagens Lys. En Tredie understøttede ligeledes Andragendet, men beklagede dog den Mistillid, som derved vttres imod Embedsmændene, hvorimod der blev erindret, at der ikke er noget bedre Hjælpemiddel derimod end Offentlighed. Flere Medlemmer talede imidlertid imod Meddelelsen, fordi "Erklæringerne ere vedkommende Collegiers Eiendom." fordi "Embedsmanden let bliver Partie, istedetfor Statens Tienere, fordi han i Sager, hvor det kommer an paa Vedkommendes Personlighed, ikke vilde kunne tale frit," "den høiere, Antoritet vilde derfor ikke erfare Sandheden;" men - svarede Provonenten - heller ikke Usandheden." Endnu bemærkedes, at Meddelelsen i Privatsager har størstedeels tabt sin Vigtighed, nu da Overdicasterierne føie Grundene til deres Kiendelser. For Alstemningen havde flere Medlemmer begivet sig bort; af de Øvrige stemmede 21 imod og 20 for Andragendet, som altsaa afvistes med en Majoritet af een Stemme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
J en Skrivelse fra Kiel af 30te October klaaes over at Universitetet der er saa lidet frekventeret; i det nu begyndende Vinter-Semester er dette især paafaldende, at særdeles mange Studerende, navnligen juridiske, deels have begivet sig til andre tydske Universiteter deels ere rieste hiem, for at læse paa egen Haand. Hovedgrunden, antages at være, at den tielske Høiskoles nærværende Lærer=Besætning er af den Natur, at enhver Student, som blot nogenlunde kan, søger saa længe som muligt et andet tydsk Universitet, og kun høist ugjerne underkaster sig den befalede Tvang, at absolvere et Tidsrum af 2 Aar i Kiel. Det theologiske Facultet har i det høieste kun 2 Professorer, som kunne holde Forelæsninger, thi den ene af de tvende andre er en Mand paa 90 Aar og følgelig aflægs og den anden skranter uophørligt; ved det juridiske Fakultet læses i dette Semester hverten over Proces eller Kriminalret, og ved det medicinske foredrages ingen Chirurgi. Fra det juridiske Facuttet er des uden i dette Semester Etatsr. Falck fraværende, som Universitets Deputerede ved den holstenske Landdag, ligesom han og senere i samme Egenskab vil bivaane den slesvigske. Jmidlertid har man det Haab, at det netor at denne Fraværelse vil fremgaae et varigt Gavn for Universitetet, idet denne udmarkede Mand, der ogsaa hos Regjeringen stedse har fundet den største Anerkjendelse, skal have ifinde at andrage: at Kiels Universitet enten maa hæves paa et saadant Trin, at det ikke staaer tilbage for andre tydske Universitetet af anden Rang, eller ogsaa hellere reent gaae ind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Tønningen. En frygtelig orkanagtig Storm og deraf følgende Stormflod rasede her Natten imellem d. 18de og 19de f. M. Vandet stea i de to sidste Timer udsædvanligt burtigt og slap ind i Gader og Huse. Digerne leed betydeligt. Ni Mennesker omkom: 5 af disse Ulykkelige skulle være Familiefædre. Paa Blauortii er der strandet en stor Engelskmand. Paa Eideren driver der en Mængde Strandingsgods, formodentlig af dette Skib. Suderstapel. Ogsaa herfra lyder samme Klage. Paa den øverste Deel af Delverdiget kom der adskillige Gjennembrud, og Kongen blev som sædvanlig sat under Vand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Ved Landsoverretten i Viborg er Skrædermester, Hammer, for en overdreven Reyselse mod sin Lærredreng Jens R. Hadsteen, dømt at bøde 5 Rbd. Sølv til Byens Fattigkasse og at erstatte Lægens og Apothekets Regning i Anledning af de Drengen tilføiede Beskadigelser. Processeas Omkostninger er Hammer derhos tilpligtet at udrede med 20 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Ved en ulykkelig Jldebrand, som uden nogen vitterlig Aarsag den 19de og 20de de, hver Dags Aften mellem Kl. 6 a 7 opkom i Galthen By, bleve 3 Gaarde og et Huus med al den i Husene indavlede Sæd lagt i Aske. Det meste Jndbo blev reddet og til Bygningernes Opisrelse haves vel for det meste Sikkerhed i Brandkassen, men mere end 30 Mennesker, blottede for Huusly, Føde og Sædekorn, see en kummerlig Vinter imode, saa meget mere som især de trende brandlidte Gaardmænd saavelsom Huusmanden ere fattige og have en stor Børneslok, den ene endog 11 Børn hjemme. (Rand. A.) Godset Marselisborg, tæt udenfor Aarhuus, er af Hr. Oberst og Overadjutant v. Rothe solgt til Hr. Procurator Jngerslev i Aarhuus (der var Oberstens Medinteressent) for 53000 Rbd. Sølv og 65000 Rbd. r. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Capt. Wippel, førende Briggen Charlotte fra Aarhuus, ankommen paa Weseren den 21de Novbr. fra Bahia, har tilmeldt sit Rhederie, at han den 13de Octbr. paa 37 a 33 Gr. N. Br. og 32 a 30 Gr. Længde var bleven i 4 Timer forfulgt af en forvægtig Brig med Polaere=Takkelage. Vi holdt - skriver Capt. - Charlotte denauplg paa Vindsiden og foreerede stærkt med Seilene; derved og at vi ved det indfaldne Mørke med Rean sto rede en anden Cours, undkom vi lykkelig. Bemeldte Brig viste intet Flag." (Aarb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Ved Tallotteriets 1245 Trækning i Wandsbek udkom: No. 43. 25. 1. 86. 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Ride. 2den Søndag i Advent prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiitsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannedroge; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
AVERIISSEMENS. Fiskerbaaden Matie kaldet, drægtig 2 1/2 CommerceLæster, for 2 Aar siden af ny bygget, er tilkjøbs underhaanden hos Niels Gregersen paa Mandøe. Hvedemeel faaes hos Hvedemeel faaes hos Nicolai Hansen. 469 Rbd. 83 enh. s. rede Sølv umondiges Midler kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans hos Undertegnede. Løve Herreds Contoir i Harris den 30te Novbr. 1833. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Creditorerne i Boet efter afdøde Qvæghandler Søren Jensen Stokvad af Tviis Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, i Boet inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre Deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel at legitimere og paasee Deres Arveret. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 28 November 1832. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
En gammel rødblisset Hest er for nogen Tid siden bortgaaet af Byens Mark. Undertegnede Eier lover Tilveiebringeren af samme en passende Douceur. Ribe d. 1ste Decbr. 1835. H. J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Særdeles gode gule Ærter faaes hos Bentzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Placat. Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver det af Skipper Hans Hansen Gregersen hidtil eiede Huus paa Manøe, bestaaende af 12 Fag, deels Grundmuur og deels Bindingsværk med tilliggende Jordeiendomme, ansatte til 6 Fierdingkar i enh. Faaer, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner. Mandagen den 4de og 18de Januar samt 1ste Februar 1836 hver Dags Formiddag Kl. 10. -De 2de første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir heri Byen, hvorimod den tredie Auction afholdes i selve Huset paa Manøe. Hvilket herved bekiendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. af 22 April Ribe den 19 Novbr. 1833. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
For nogle Dage siden er et sølvforgyldt Spænde tabt i store Gade. Finderen bedes at aflevere samme paa Addressecontoiret, mod en god Douceur. Ribe den 1ste Decbr. 1833. Dhrr. Geistlige eller Kirkeeiere, som til Nyeaar maatte ønske nye Ministerialbøger fra Bogtrykkeriet i Ribe, bedes snarest mueligt at tilstille Trykkeriet deres Fortegnelser, for at Oplagets Størrelse derefter kunde bestemmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
allernaadigst Kongelig. privilegeret. Stiis. ei be AdresseAvis, overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 98. 8de December. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Jfølge Breve fra Madrid af 21de Novbr. havde Dronning-Regentinden udnævnt Hr. Jsturiz til Præsident i Procutadores=Kammeret og Antonio Gonzales til Vicepræsident. J den Commission, som var udvalgt til at udarbeide Addressen, var Arguelles Præsident; Galliano, Cahallero og flette frisindede Mænd vare Medlemmer af Commissionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Frankerig. Efterat Pairsretten i Forveien havde besluttet at inddele de tilbageværende Aprilfanger i tre Afdelinger, saa begyndte d. 28de f. M. Processen mod den første Afdeling. De Anklagede vare 8 Underofficerer af Garnisonen i Lüneville, en Læge fra Nan ey og en Advocat fra Epinal. Efterat Anklageacten var læst, tog Fangen Thomas Ordet, men betjente sig af saa fornærmende Udtryk mod Regjeringen og Retten, at Hr. Pasquier bød ham at tie og betjene sig til sit Forsvar af den ham beskikkede Advocat. Den Anklagede vægrede sig og erklærede paa sine Medanklagedes og egne Vegne, at de vilde afholde sig fra al Deeltagelse i Debatterne. Retten maatte behandle dem som Fraværende; thi de vilde ikke svare paa eet eneste Spørgsmaal. Alle de Anklagede, med Undtagelse af Lægen Bechet, erklærede sig enige deri og besvarede alle Spørgsmaal med en fuldkommen Taushed. Ret. ten lod sig imidlertid ikke forstyrre, men skred strax til Vidneforhøre. - Fieschi har efter sit eget Ønske faaet Advocaterne Parquin og Chais deest Auge til Forsvarere. - Der foretages overordentlige Sørustninger, hvilke nogle sætte i Forbindelse med ovenanførte Efterretninger om en italiensk Expedition til Spanien; Andre mene, at det er det spændte Forhold til Nordamerika, forenet med Rygtet om en Alliance mellem Fristaterne og Rusland, der fremkalder disse Rustninger, og Journal des Debats, skjønt den tiltroer Nordamerikanerne alt formegen Klogskab, til at ville føre Krig med Frankerig, mener dog, at Regjeringen gjør vel i at holde sig beredt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Blandinger. Don Sebastian er kommen til Spanien omtrent paa den samme Maade, som D. Carlos i sin Tid anvendte. J Laibach, hvor han besøgte sin Moder, anstillede han sig syg og forlod derpaa hemmelig og forklædt Staden. Veien derfra til Spanien tilbagelagde han i 14 Dage. - Forholdet til den katholske Geistlighed truer med at fremkalde Uroligheder i Schweitz. - befalingsmændene paa de i de græske Farvande stationerede engelske og franske Flotiller skulle have faaet befaling til at holde sig færdige til at komme den græske Regjering til Hjælp, saasnart Saadant maatte forlanges. - At Keiseren af Østerrig har tilladt den berømte billedhugger Marchest i Malland at modtage og bære en ham af den portugisiske Dronning forundt Orden, bliver, endog af Diplomatet, anseet som det første Skridt til en formelig Anerkjendelse af hendes Regjering; ligesom og Mange mene, at Hertugen af Sachsen Coburg ikke vilde have samtykket i sin Søns Forbindelse med Dronningen, dersom han ikke havde grundet Haab om, at den venskabelige Forbindelse mellem Portugal og Østerrig snart vilde vorde gjenoprettet. - En tyrkisk Escadre, bestaaende af 6 Krigskibe, afseilede i Begyndelsen af November fra Constantinopel under Storadmiralen Tahir Paschals Commando, uden at noget Officielt var blevet bekjendt om dens Bestemmelse. - Et Genferblad bebuder, at Stridighederne mellem Frankerig og Basel=Landskabet nu ville vorde fredelig bilagte, idet Jsraliten Wahls Godskjøb, hvorover den hele Strid var opkommen, nu ved en mindelig Overeenskomst mellem ham og Sælgeren er gaaet tilbage. - J Moskov indfandt Vinteren, sig allerede d. 18de October med Snee, Hagel og voldsom Storm, hvorpaa fulgte en streng Frost. Siden den Dag varierede Thermometret mellem 10 og 18 Graders Kulde, og Natten til den 14de November steg Kulden endog til 24 Grader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Udenlandske Efterretninger. Den 2den Decbr. faldt Høiesterets Dom i Sagen: Generalfiskalen, paa Embeds Vegne, contra Prof. Dr. philos. C. S. N. David. Den lyder som følger: Lands=Over, samt Hof= og StadsRettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Generalfiskalen for Høiesteret; betaler Tiltalte 100 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Proceduren for Høiesteret af den Davidske Sag bivaanedes af en saa talrig Mængde Tilhørere, at Retssalen langtfra ikke kunde rumme Alle, af hvilken Grund ogsaa Dørene til Forsalen vare aabnede. Om Aftenen begarsig en talrig Mængde, der for en stor Deel bestod af atademiske Borgere, til den Anklagedes høirbegavede Defensorer, Dhrr. Sporons og Høegh Guldbergs Bopæle og udbragte et flere Gange gientaget Vivat for Fædrelandets" Forsvarere. Justitsraad Sporontakkede Forsamlingen for den hædrende Opmærksomhed, man havde viist ham, og bemærkede blandt andet, at ligesom man paa den ene Side bo. erkjende, at der har været tilstrækkelig Anledning for Regjeringen til at lade Sag anlægge og underkaste samme Domstolenes Prøvelse, saaledes kan man paa den anden Side ikke andet end glæde sig over, at Domstolene have givet et nyt Beviis, paa, at de aldrig fælde Nogen som strafskyldig uden fuldkommen Overbeviisning om hans Brøde. Han udbragte derpaa et "Leve" for "Kongen" og for "Danmarks Høiesteret, der med Enthusiasme blev gientaget af den forsamlede Mængde. - Justitsraad Høegh Guldberg bevidnede sin Taksigelse for det overraskende og smigrende Beviis, Forsamlingen havde givet ham paa sin Agtelse og Velvillie, og tilføiede, at det hverken var hans Collega eller ham, der kunde siges, at være Aarsag til Sagens heldige Udfald, men at det var den retfærdige Saa selv, der havde seiret, og, ligesom man heri maa see et uomstødeligt Beviis paa den Sandhed, at Danmark besidder en Trykkefrihed, vi alle bør paaskiønne, saaledes kan man ikke andet end glæde sig over den Tryghed, med hvilken vi kunne stole paa vore Domstoles Uafhængighed og Selvstændighed i Lovenes Anvendelse. Han udbragte derpaa et Hurra for "Trykkefriheden og Danmarks Domstole", der flere Gange blev gjentaget af den forsamlede Mængde, hvornæst han, efter endnu engang at have takket for den ham viste hædrende Opmærksomhed, opfordrede Forsamlingen til at ende saaledes som alle Danske bør ende, med et "Leve for "Kongen, og Fædrelandet", hvilket Forsamlingen besvarede med et mange Gange gientaget Jubelraab, hvorpaa den skiltes ad med samme Rolighed, der uafbrudt havde hersket hele Tiden. (Kbhp)