Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-12
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 12te Marts. No 51. Hvad er Bondestanden gavnligst for Tiden, enten en folkelig Høiskole i Sorøe, eller Agerdyrkningsskoler, som den heri Stiftet paatænkte, Jeg kan ingenlunde være enig med Sogneforstanderne paa Kjøbenhavns Amt, naar de petitionere om en Høiskole. Der er alt for stor en Afstand imellem en Almueskole og en Høiskole. Det er alt for vældigt et Spring at gjøre; det er som en Forfatter nylig har sagt, at bygge fra oven nedad, istedetfor fra neden opad, thi hvad kan egentlig en ferm Dreng den Stund, han 14 Aar gl. forlader Skolen, Han læser uden Anstød i Bog, regner Reguladetri, skriver nogenlunde correet, dog uden synderlig Øvelse i at ordne sine Tanker paa Papiret, læser temmelig godt Skrift, naar der forelægges ham en meget tydelig Haand, kjender Danmarks Geographi og er ikke ganske uden Bekjendtskab til andre Lande, men fremmed, idetmindste i Regelen fremmed, for de Begivenheder, der have givet Verden, dens Skikkelse. Dette være ikke paa nogensomhelst Maade, sagt til Skolelærernes Forkleinelse; thi hvorledes skal en Skolelærer med al sin Flid og Stræben kunne bringe det videre, Han tør jo dog ikke lægge sin hele Omsorg paa de gode, fremragende Hoveder; de svagere skulle ogsaa med, og disse optage ham Tiden. Og hvor lang er vel Tiden, 7 Aar, ja saaledes synes det, men lad os, erindre, at Barnet gaaer i Skole kun hver anden Dag. Derved nedsættes strax 7 Aar til det Halve o: til 3 1/2 Aar. Sammenlægge vi dernæst alle Ferierne i de 7 Aar, Ferierne i Sæd og Høst og Juul og Fastelavn, da faae vi en Skoletid, der vist neppe naaer høiere end til 2 1/2 Aar. Men naar nu saadan en Dreng med disse tarvelige Kundskaber, hvoraf en Deel endog vil være udsvedet inden hans 18de Aar, træder ind paa Høiskolen, hvad Nytte vil han saa der kunne drage af en Underviisning, hvorfor han ikke at nogen Modtagelighed, eller kan det ventes, kan det rimeligen formodes, at man paa en Høiskole vil nedstemme sig til En, der er saa maadelig udstyret, Ei at tale om andre Jnconvenientser, som et Liv i en saadan Skole vil føre med sig. Det unge Menneske vil der faae Fornødenheder, hvilke han ei siden seer sig istand til at tilfredsstille, naar han nemlig er vendt tilbage ikke til en Herregaard, men til en Gaard paa 6 a 8 Tdr. Hartkorn. Jstedetfor paa denne sin Gaard at finde sig lykkelig, fornemmer han Savn, som ville forstyrre hans Fred. Derimod stemmer jeg af mit hele Hjerte for den her i Stiftet paatænkte Agerdyrknings-Skole, hvortil vi upaatvivleligen trænge saare meget. J denne Skole bliver Alt indrettet paa det ganske Simple og Jevne. Der skeer ingen alt for pludselig Overgang; der begynder man hvor Almueskolen ender. Er man kun heldig nok i Valget af Lærere, da vil herfra udgaae Mennesker med Tænksomhed. Og er et Menneske først ret tænksomt, da vil han efterhaanden selv kunne arbeide sig videre frem, tilegne sig hvad godt han læser og erfarer, og saaledes holde Skridt med Tiden. Han vil ei alene med Skjønsomhed kunne røgte sin egentlige Kalds-Gierning, men ogsaa, som veløvet i skriftligt og mundtligt Foredrag, roesværdig varetage en Forstanders Pligter i Communen og den Deputeredes i Stændersalen, og behover saaledes ikke, for at naae dette Maal, at lægge Veien om af Sorøe. Er man kun, det være sagt endnu engang, heldig nok i Valget af Lærere, Lærere hos hvem der findes Liv og Lyst og Kundskab og behørig Underviisningsgave samt derhos et ægte christeligt Sind, der under Kundskabernes Meddelelse aldrig taber Elevernes sædelige Opførsel af Sigte, da vil dette Jnstitut i flere Retninger virke til Velsignelse. Skal det imidlertid lykkes at faae en saadan Skole istand, Skolen koster nemlig Penge, da maa Enhver, som kan, række en hjælpsom Haand. Jngen holde sig tilbage, selv en enkelt Rbd. af den Ubemidlede vil ikke være at forsmaae; det er kun af Den, hvem Mere blev givet, at Mere kan kræves. Der er foregaaet et Opsving i Bondestanden i den sildigere Tid, saaledes siger man Lad det nu vise sig, om Jndholdet af disse Ord er Smiger eller Sandhed.