JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-08
J Forgaars fandt den aarlige Forsamling Sted af Actionairerne i Londons Universitet, ved hvilken Lejlighed Directeurerne aflagde deres Beretning og erklærede, at Jnstitutet var i en vedvarende heldig Forfatning, hvilket især kunde sees deraf, at siden Universitetets Oprettelse vare Jndtægterne for det forløbne Aar første Gang meer end tilstrækkelige til dermed at dække, saavel de sædvanlige som overordentlige Udgivter. For det løbende Aar kunde man gjøre Regning paa et endnu heldigere Resultat, da de Studerendes Antal bestandig tiltog og Summen af de hævede Honorarer var meget betydelig; forrige Aar havde denne Sum været 9,913 Pund Sterling, og i Aar kunde man regne den til 10,630.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
D. 1ste Marts. Af Forhandlingerne i Parlamentet maa bemærkes, at i Mødet den 26de f. M. reiste sig en lang Debatte over Spaniens Forhold, som Hr. Maclean gav Anledning til, ved at foreslaae den ufortøvede Fremlæggelse af flere, denne Sag vedkommende Documenter, hvilken Fremlæggelse Lord Palmerston havde lovet. J Mødet den 29de hørte den anden Læsning af den irske Municipalitets-Reform Bill til Dagens Orden, hvilken Bill ogsaa blev antaget, uagtet Sir Robert Peel meente, at de irske Municipaliteter ikke skulde reformeres, men ganske ophæves.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Paris, den 24de Febr. – J Deputerede-Kamrets Tirsdags-Møde blev Hr. Teste valgt til tredie Vice-Præsident. Han havde 165 Stemmer for sig; hans Med-Candidat, Hr. Gannron, havde kun 155. Hr. Teste er en meere afgjort Liberal end Hr. Gannron, og man kan derfor slutte til den liberalere Form, Sagerne i Frankerig nu ville antage.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Journal des Debats" søger at maskere det Rederlag. Er Ministrene lede i Gaar, derved, at de Herrer Persil og Jacqueminot ikke bleve valgte til Vice-Præsidenter i Deputerede-Kamret, idet den fremstiller Sagen, som om der ved hine Valg havde været meer Tale om Candidaternes Personligheder end om Principer. Det falder imidlertid Journalen vanskeligt at udføre denne Paastand, da den selv maa indrømme, at Hr. Calmon hører til tiers parti, og Hr. Teste til den liberale Opposition. Det doctrinaire Organ holder sig derpaa skadesløst ved en detailleret Fremhæven af de Herrer Guizots, Duchatels og Persils Fortjenester, i Modsætning til deres Eftermænds. Under alle Omstændigheder kan man rigtignok ikke nægte, at Hr. Guizot har gjort sig meget fortjent ved den offentlige Underviisnings Forbedring, og at Hr. Pelet, den nuværende Cultus=Minister, neppe vil kunne erstatte ham i saa Henseende. Journalen spørger endvidere ganske spodsk, om de Herrer Passy og Sanzet da ganske ere komne dem for hiin deres tidlige Manie for Rente-Reductionen, da der nemlig slet ikke meer engang tales derom. Man siger, at Hr. Berryer i det næste Møde agter at forespørge sig hos den nye Minister angaaende Rente-Reductionen og den almindelige Amnesti. Af de Debatter, der herved maa opstaae, vil man allerbedst kunne slutte sig til det nye Cabinets egentlige Characteer.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Moniteuren" indeholder endelig en telegraphisk Depesche fra Toulon, angaaende Marschal Clauzels Expedition; den lyder saaledes: "MarschalClauzel er den 10de Januar vendt tilbage til Algier, efterat have slaaet Abdel Kader. Abdel Kader havde havt 3000 Mand marokkanske Hjelpetropper hos sig, der kæmpede med temmelig Orden. Abdel Kader havde beseiret og udplyndret AngaardØrknens Stammer. Da han, belæsset med Bytte var vendt tilbage derfra, havde Jbrahim Bey, som holdt Leyren ved Tremecen besat, overfaldet og slaaet ham, og i lang Tid forfulgt ham, men uden at kunne indhente ham. Tvende af Abdel Kaders Underbefalingsmænd vare blevne dræbte i denne Kamp. "Moniteuren" af samme Dato indeholder ligeledes den over England indløbne Efterretning om Antagelsen af Englands Mægling fra den americanske Regjerings Side, og bemærker derhos, at alle Handelsbreve ansee Uenigheden mellem begge Staterne som snart tilendebragt.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Spanien. Som bekjendt, havde Hr. Mendizaval lovet, i Løbet af Februar Maaned at treffe Forholdsregler til bedre Udsigter for Stats-Creditorerne, som Forløber for disse Forholdsregler tjener et, den 16de f. M. bekjendtgjort Decret, der paabyder en Liqvidation af alle endnu ikke anerkjendte Gjeldsfordringer. J en Beretning til Dronningen, der gaaer foran Decretet, opregnes de forskjellige Fordringer, til hvilke det til Cortes under 30te December 1834 stilede Andragende ikke tog Hensyn; dette anslog den hele Nationalgjeld til 6,584,896,200 Realer de V. Hr. Mendizaval erklærer derpaa i sin Beretning at Retfærdigheden trængende kræver en Liquidation af alle Fordringer, men at en saadan hverken turde eller burde være for minuticus eller forbundet med for mange Vanskeligheder, hvis den ikke netop skulde tjene til at svække Stats-Creditorernes Forhaabninger, da disse kun vilde være alt for tilbøielige til at sætte den i Classe med alle de forgaaende, frugtesløse Liqvidationer. Derfor maatte man gaae aabent, loyalt og hurtigt til Værk, saaledes som Regjeringens Ønsker med Hensyn til Gjenfødslen af den spanske Nations samtlige Forhold og Jnteresser fordrede. Jo længer man nolede desto meere vilde Regjeringens velvillige Hensigter og de Fordele, som Staten kunde vente sig af Liqvidationen, blive frugtesløse; thi i Spaniens nærværende Forfatning maatte man ikke frygte for Gieldens Ziffrer, saalænge kun de til Regjeringens Raadighed værende Kilder bragde de Fordele, som den agtede at drage af dem, og som deels bestaae i Renternes nøjagtige Betaling, deels i Nationalrigdommens Udvikling ved en Formerelse af Circulationsmidlerne. – Ved et andet Decret skal der i hver Provindsial=Hovedstad nedsættes en Commission, bestaaende af Jntendanterne, et Medlem af Provindsial=Deputationen og af Jndtægts- og Amortisations=Cassens Administrator, til hvilken Registre ringen og Opsigten over alle Godser og alle Arteeraf Rettigheder, der maatte hjemfalde til Nationen, skulle overdrages. Commissionen har hver Maaned at gjøre Jndberetning til Regjeringen angaaende Udovelsen af dens Functioner; men den tør ikke blande sig i Godsernes Administration.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Holland.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
AmsterdamerAmsterdam, den 25de Februar. Handelsblad taler om den forestaaende Udrustning af en Øvelses=Escadre, der i April Maaned skal sendes til Østersøen under Contre-Admiral Ziervogels Commando. Man fortæller, at denne Escadre skal bestaae af Fregatterne de Moas" og "Bellona, Corvetterne Castor og "Hippomenes", Briggerne de Valk, de Windhond, de Snelheid og de Pelikaan", og Dampbaaden "de Cerberus". Jfølge de omløbende Rygter er der ikke bestemt noget Tidspunkt for Øvelses-Escadrens Tilbagekomst; dog troer man, at der i Julii skal afseile en Fregat og en Corvet til Ostindien, hvilke skulle erstattes Escadren med andre Skibe. Prinds Henrik af Nederlandene, som allerede har gjort flere Søtoure med og paa en af disse ogsaa besøgt St. Petersborg, skal indskibe sig til Østersøen paa en Fregat, der følger med Øvelses-Escadren.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Jtalien. Dronningen af Neapels Liigbegjængelse har fundet Sted med overordentlig Pragt; tillige erfarer man, at Dronningen i sine sidste Øjeblikke har overgivet Kongen en Bog, hvori Navnene paa mangfoldige nødlidende Familier ere optegnede, som hun understøttede. Hun bad ham, til en Erindring om hende, at fortsætte disse Velgierninger, og han lovede det. J hendes levende Live beskyldte man Dronningen ofte for overdreven Sparsomhed, og nu finder man, at hun har været Moder for mange Fattige, der aldrig erfarede, hvo deres Velgjørerinde var.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
De italienske Historieskrivere melde, at der i halvfjerde hundrede Aar ei er død nogen regjerende Dronning i Neapel. Den sidste var Jsabella Chiaramonte, Ferdinand 1stes Gemalinde, af Huset Aragonien, som døde i Aaret 1473.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Norge. Sogndals Præstegaard i Bergens Stift, den 13de Februar. – Efter længere Tids ustadigt Vintervejr, der paa disse Grændser er det sædvanlige, fik vi i Begyndelsen af indeværende Uge et Sneefald, saa stort, at lignende ej af de ældste Folk i Præstegieldet kan erindres. Vel er der under saadanne Omstændigheder Sandsynlighed for, at Skade hist og heri vore Bygder vil afstedkommes ved hastigt indtrædende Tøvejr, der ikke sjeldent pleier at bevirke farlige Sneskred, men dog kunde Jngen abne en Ulykke som den, man herved lader komme til offentlig Kundskab. Onsdagen den 10de d. M. omtrent Kl. 5 1/2 Eftermiddag udgik et Sneskred i Anersognet Olmeni Sogndals Præstegield, hvorved tvende Gaarde, Batte stad, bleve ødelagte. Gaardenes Huse, omtrent 20 i Tallet, samtlige Beboere, hvis Antal var 16, Besætningen, henimod 80 Kreaturer, Alt var i et Øjeblik begravet. Samtlige Huse vare beliggende paa en Bakke, der hæver sig omtrent 2–300 Alen over en Elv, der skiller Gaarden fra den modsatte, temmelig steile Fjeldside; fra denne gik Sneskredet ud, og dets Fart, eller Lufttrykket, har været saa stærkt, at kun lidet Snee findes i Daiens Bund, hvorimod Massen trængte sig opad Bakken paa den modsatte Side, hvor Gaardene laae, og i faa Øjeblikke bevirkede en total Ødelæggelse. Saasnart denne sørgelige Begivenhed rygtedes, indfandt de nærmeste Naboer sig, og snart efter flere og flere af Sognets Jndvaanere, for at forsøge, om nogen Hjelp skulde være mulig; men forgjeves. J flere Dage er der arbeidet, men uden at noget Menneske har været at gjensinde, saavidt man kan skjønne, er ikke et eneste Huus blevet paa sin Tomt, neppe Stok tilbage paa Stok. Levningerne af et Tag ere fundne øverst i Sneen; en omtrent otte Dage gammel Kalv opdagedes strax ovenpaa samme, aldeles uskadt; en Hund, ligeledes levende, i betydelig Afstand fra Gaardens Tomt; Alt Beviser for Lufttrykkets Styrke. Et Par Heste fandtes strax, efter at man havde begyndt at grave, men den ene døde strax efter at den var trukket frem. En Kjelder under et af Vaanings husene, af hvis Mure man opdagede det ene Hjørne, blev med yderste Anstrengelse udgravet, i det Haab, at muligen Beboerne der kunde have søgt Tilflugt, men intet Menneske fandtes. Den over de ødelagte Gaarde nu hvilende uhyre Sneemasse, der er saa stor, at ingen menneskelig Magt formaaer at opbringe en eneste Skuffe, om der skulde kastes fra Tomtens Grund, og Massens Fasthed, der giør, at enkelte Stykker, Bohave, som hist og her ere opdagede, næsten maa hugges istykker, inden de ganske kunne bringes frem, forbyder alt videre Arbeide for nærværende Tid. Foranstaltninger ere imidlertid trufne, saa at behørigt Tilsyn haves ved Tomten ved et muligen snart indtrædende Tøvejr, Liigkister forarbeides, for strax at haves i Beredskab for de hensovede Brødre og Søstre, dem vi ønske at stede til sidste Hvile med levende og frugtbar Erindring om Herrens Dag og den natlige Tyv.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Kjøbenhavn, den 4de Marts. Af de med Posten i Morges Kl. 8 1/4 ankomne Tidender meddele vi det lidet Nye, de indeholde: Frankerig. – "Courier francais, fatter stedse meer og meer Tiltro til de Herrer Passy, Sauzet og Pelet, saaledes ogsaa middelbart til Hr. Thiers. Derimod optræde de forrige Regjeringsblade, "Journal des Debats, og "Moniteur du Commerce, daglig fjendtligere mod Ministeriet. Disse Tidender forlangte den 28de f. M. at Kamrene skulde opløses. National" taler ligeledes om Kamrenes Opløsning, og "Quotidienne" formaner Legitimisterne til at holde sig beredte til et dobbelt Kammervalg, den ene Gang nemlig til de partielle Valg ved tre af Kammerets Medlemmers Jndtædelse i Ministeriet, og da til de almindelige Valg ved Kamrenes Opløsning.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Efter Beretninger fra Toulon af 23de Februar skulde en lille Escadre paa fem Fartøier begynde en Øvelses-Expedition til de hieriske Øer, og skulde blive liggende der indtil videre Ordre.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Spanien. – De Breve, man i London har faaet fra flere Officerer af den brittiske Hjelpe-Legion i Spanien, stemme med de fra Madrid indløbne Efterretninger, angaaende Legionens jammerlige Forfatningen give de som Grund til dette Onde, den slette Forpasning, de engelske Soldater faae afde spande driteter, medens Madrider-Beretningerne vide Grunden i Englændernes almindelige Denaation, Truktenskab og slette Disciplin, og især derat udlede den Omstændighed, at Antallet paa det kampdygtige Mandskab saa meget forringes.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Det er iøvrigt sandt, at Typhuus har indfundet sig, og at især de i Vittoria liggende Regimenter have lidt meget deraf. En Correspondent fra Hovedqvarteret i Vittoria, erklærer ligefrem, at hvis man ikke ogsaa maatte tage Hensyn til den moralske Virkning, der var frembragt ved et brittisk Troppe-Corpses Forening med Dronningens Hær, vilde de engelske Hielpetropper ikke være de Penge værd, de have kostet. Men han tilføjer, at hans Anskuelse ogsaa er den, at Legionen vel allerede nu vilde have bevirket de forventede Resultater, hvis den behørige Omsorg var blevet anvendt paa deres Qvarterer og Forpleining, hvis man havde tilstedet General Evans, enten at holde dem i Vinterqvarteer i Bilbao, hvor de da vare blevne uddannede i Disciplin og Krigskunst, eller hvis man strax havde ført dem i Jlden, hvor de brittiske Soldater nok vilde have forstaaet at gjøre deres Pligt. Men nu var Legionens Kraft bortødslet med Marscher og Contra-Marscher, Klæder og Skoe vare opslidte, og Disciplinen havde just ikke vundet, saa at de senere indtraadte Sygdomme nødvendigviis maatte have de slemmeste Følger, hvorimod dog bemærkes, at Legionens irske Regimenter, skjøndt ligesaa slet klædte og forplejede, dog i Forhold til de skotske og engelske Regimenter have lidt ubetydeligt eller intet.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Uagtet alle hine sørgelige Udsigter, der ved Balmacedas og Castro Mercadillos Jndtagelse ere blevne endnu sørgeligere, forsikkrer dog Correspondenten, at man ikke maa tabe Tiltroen til Christinernes Sag. At Don Carlos skulde seire, er umuligt, og var han klog, vilde han være betænkt paa et ærefuldt Tilbagetog, medens han endnu synes frygtelig. Naar det først kommer til alvorlig Kamp mellem begge Hærene, da vil Don Carlos's Ødelæggelse være uundgaaelig. - Med Hensyn til den brittiske Legions sidste Bevægelser og til de, efter Cordovas Afmarsch til Pamplona og den franske Grændse, i Vittoria og Omegn tilbageblevne spanske Tropper, da have hine, som bekjendt, i Begyndelsen af forrige Maaned for største Deelen begivet sig til Trevino, og disse under Esparteros Befaling til Penna-Cerrada. Begge Pladse er stærkt befæstede og forsynede med Garnisoner, i den Hensigt at tilvejebringe en Militairvej til Logronno paa Sbros høire Bred, for saaledes fra Rioja af at lette Levnetsmidlernes Transport til ethvert Punkt af Operationslinien, at rense et betydeligt District, som Jnsurgenterne hidindtil holdt besat, for dem, at sikkre Skatte-Opkrævningen i Hoved-Toldamtet Las Conchas, og paa denne Maade betydeligt at forværre Fjendens Tilstand, idet Operations-Linien sammendrages og en Deel af Tilførslerne afskiæres for ham. Medens begge Armee-Afdelinger, ved det bestandige Sneefog og det derpaa følgende Tøvejr hindrede i Fortifications-Arbeiderne, stode i Omegnen af de tvende nævnte Stæder, indløb den 10de f. M. den Efterretning, at Fjenden havde vendt sig mod Balmaceda med atten Batailloner og sexten Stykker Skyts. Ved denne Efterretning brød Espartero strax op fra sine Cantoneringer og General Evans fulgte ham med den største Deel af sin Division og GeneralJaurequis Tropper. Men førend disse Generaler kunde naae Fjenden, havde han allerede indtaget Balmaceda og gjort Garnisonen, 600 Mand efter Andre kun 400 – af hvilke de 300 traadte over i Don Carlos's Tjeneste, til Fanger. Tydskland. – Nr. 64 af den preussiske StatsTidende indeholder under Prag, den 27de Februar Følgende: "Adskillige tydske Tidender have for nylig berettet, at Fyrst Adolf v. Schwarzenbergs Gemalinde, født Prindsesse Lichtenstein, skulde paa en ulykkelig Maade være kommet af Dage i Theatret i Neapel. Herpaa kan man med Vished svare, at Fyrstinde v. Schwarzenberg, som for sin svækkede Helbreds Skyld tilbringer denne Vinter i Jtalien, for Øjeblikket – efter i Gaar ankomne, Breve fra Neapel – nyder en bedre Helbred end i lang Tid var Tilfældet.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Formynder og Myndling, Lystspil; og Guldkorset, Lystspil.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Reisende. Til Kjøbenhavn, Hidkomne d. 5te og 6te Marts 1836: Exam. juris Jansen, Contoirist Adolph og Capitain Gradmann fra Helsingøer; Forpagter Fibiger fra Guldborgland; Capitain og Postmester Dahl fra Stege; Conditor og Kobberstikhandler St. Pietro fra Aarhuus; Eddikebrygger Evers fra Haderslev; Dr. og Physikus Neuber fra Apenrade; Toldbetjent Møballe fra Faaborg; Forvalter Hagen fra Frederikslund, Kjøbmand Petersen fra Hamborg.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Afreiste den 4de og 5te Marts 1836. Proprietair Larsen til Aalborg; Major Plum, Lieutenant Rasch og Procurator Marchman til Bornholm; Kammerherre Lerche til Frederiksborg; Proprietair Resch til Kongsdahl; Consul Flyberg til Helsingøer; Handlende Møller til Sverrig; Kjøbmand Clausen til Helsingøer; Secretair Lund til Nestved. Bagtallene i det 89de Lotteries 1ste Classe: 3000 Rbd. paa Lotteriets Lodder. 1000 - Coll. Hansen i Odense. 1000 - Coll. Knudsen i Kjøbenhavn. 1000 Coll. Gether i Kjøbenhavn. 1000 - Jfr. B. & C. Bie i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Literaire Anmeldelser. Nylig er udkommen: Min Levnetshistorie." udgiven af Christiane Rosen, Hvilken jeg troer vil blive nyttig og kiær for Ungdommen, naar den efterfølger mit Exempel. Prisen er 5 Mk. og faaes i Borgergade Nr. 89, i Boutikken, og hos Forfatterinden i samme Gade Nr. 111. – Den bekonomiske Huusholdningsbog, 4 Bind, a 2 Rbd. Stkr.; den tænkende Huusholder 1 Rbd. 8 s., den duelige Huusmoder 24 s., og Syltebøger a 24 s. Stkt. faaes ligeledes paa ovennævnte Steder.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Danmarks politisk militaire Historie fra Dronning Margretha til Kong Hans's Død ved Jahn, erholdes hos Dhrr. Boghandler Gyldendahl, Reizel og Brummer samt i Badstuestræde Nr. 121, i Stuen, for 6 Rbd. Expl.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Til nedsat Priis faaes: Historia ecclesiastiea medii ævi, synoptrice enarrata, aut. P. T. Hald. Jndh. 2 Rbd.,J. H. Schubothes Boghandling.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Blandede Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Kamensverzeichnis. dersenigen Personen des Wilner Couvernements, deren gesammes Vermogen dennitiv confiscirt worden ist. Antoniewitz Joseph. Civildeam Kaminske, Kajetan, ans der Stadt ter ans Royow. Wilkomir. Baranirisk, Nicolaus, Argt, in Karcrewski Vinzens, undekannGefangenschaft gerathen. ter Herkunst. Barowski Fran, von der revolu-Karpowict, Jgnatz, und. Herk. tionairen Regierung mit dem Leseynski, Georg, UniversitatsTode bestraft. leyrer. Balski (oder Bielski), Johann, Lesniewski Joseph, GrenzaufGrenzaufseher. scher. Bukont, Georg Civilbeamter aus Lipocki. Jacob, Civilbeamter. der Stadt Schawel. Landsberg, Casimir, Civilbeamt. Bakiewitz. Jgnatz, Civilbeamter Ludwig, Ferdinand, Stud, der aus Rosstenie. Wilner Univ. Borowsti, Constantin, Student Mourzecki, Edvard, Gutsbeder Wilner Universitat. sitzerssohn aus dem OsmianBeresniewicz, Florian, Zollsker Kreise. beamter. Bendzins Hieronimus, over ved Underens, kanteliskin dem Upitschen Landgegekannter Adkunst. richt, Briezinsk, Stantslaus, unde Mozeko, Justin, Klostergeistlikannter Adkunst. cher in Wilna. Bojard, Stanislaus, und. Abr. Magnusewski Matheus, aus dem Bartogewitz. Anton, in FrankWilkomirer Kreise. reich gestorven. Morganski, Joseph. Wopciechowsti, Onufrius, Grenz-Moskulewitz, Andreas, Civilaufseier. Milewski Johann, beamt. Woronowitz, Onufrius, Grenz Miskowski Simon, auffeler. Makiewitz, Edvard. Wortel, Stanislaus, Civilbeam Markiewict, Stanislaus, Forst ter ans der Stadt Telt. beamter. Wortzewitz, Joseph, unbekanne Mikalie, (oder Mikakicz). Adam, ter Adkunst.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Civilbeamter. Waskowski Joseph. und. Abk. Mackiewitz, Stanislaus, Wastlewsti. Casimir, und. Adk. Milanowski Joseph. Stud. Woynickt, Wladislaus, Student, Mikpojad, Casimir, der der Wilnaer Universitat. Mikalie, Casimir, Willn. Wierzikt, Albert, Student der Mikandwitz, Joseph.
Berlingske Tidende, 1836-03-08
Univ. Wilnaer Univ. Mortiinkiewte; Thadeus, Witkowsti, Joseph, unbekannter Marienkiswict, Greger, GemeinDerkunst. deaufseher. Woronowitz, Onufrius, a. Ucian Maniewsk, Walerian, italied, om Wilkomirschen Kreise. der Qvartier-Commission. Gostowt, Waclam, Kanzellist im Maniewitz, Augustin, Student. Schawdschen Landgericht, Markiewitz Martin, undekanne Giedwillo, Matheus, Edelmann. ter Herkunst. aus dem Telschen Kreise. Nicolo. Benedictus, GrenzdeamGenial, Johann, Edelmann aus ter. dem Teischen Kreise. Riewiardowski Matheus, EdelGiedwillo, Johann, unter der re mann, Aufseber. volutionairen Regiering hin-Niestlowske, Franz, Civilbeamter. gerichtet. Narkiewitz. Jgnatz, Student der Glinste, Jakob. Doctor der MeWilnaer Universitat. dicin. Omecki, Theodor, Stud. d. WilHajemst, Anton, Gemeindeaufnaar Univ. gener. Gravowski, Michael, Auffeyer, 23 Aar. tair, aus Rosten. von Kameralgutern. Opolski Mitkape, aus dem WilGaweiansk, Casmir, aus Mickinaer Gouvernement. seak, im Schawellschen Kreise, Ostrowsk, Jgnatz, Zollbeamter. Gietwillo, Joseph. Civilbeamter. Osinsk, Stanislaus, Doltusta, Eteonora, ans Micha-Orzowski Stephan, lowsta, blieb im Gefecht, Pickaskiewitz, Casimir. Drobrowolsti, Constantin, Ad-Propitulsk, Constantin, vocat aus dem Upitsker Kreise, Paskiewitz, Stephan, Darptewie; Ambrosius, in Ge-Pollak, Ambrosus, fangenscategerathen. Paskowski Nicolaus, Dandalet, Cyprian, in Gefan- Pamlowske, Ludwig, Bedienter. genschaft gerathen. Pielkiewitz, Matheus, AccisDolosowsti, Constantin, Advobeamter. cat aus dem Upitsker Kreise, Piotrowict, Vincens, GrenzDantkowski Joseph, Student der beamter.