JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1754-02-08
Amsterdam, vom 22 Jan. Der bekannte Raap, vornehmster Chef der Dolisten, der zur Zeit der lettern Revolution so viel Redens von sich gemacht hat, ist vor einigen Tagen alhier gestorhen. Das Volk dieser Stadt, von dem er vor dem Tode des Prinzen Statthalters stark unterstutet worden, har te seit dem seine Meynning gewaltig geandert, und ihn dergestalt zu hassen angefangen, das er sich fast nicht mehr getraucte, sich auf den Gassen offentlich blicken zu lassen. Numehr, da er gestorhen, har sig bestandig eine unzablige Menge Leute vor seiner Thure versammlet gehabt, welche gedroet, das Haus niederzurcissen, um dessen Corper herausuholen, und durch die Strassen zu schleppen Unterdessen har der Magistrat aus Besorgnitz, das bey solcher Gelegenheit ein Tumult entstehen mochte, eine Wache vor das Haus des Verstorbenen, stellen lassen, um den Pøbel absuhalten, melcher durch die Statt lauft und schreyet, das dieser Raap, da er die Ursache von allem dem Vaterlande lettens begegneten Unglück ware, kein Begrabnis verdiente. Am 16ten dieses, als andem Tage seiner Beerdigung, war man grose Weitlauftigkeiten vermuthen, allein die vorgekehrten Anstalten hintertrithen vieles. Jn dessen ist doch følgendes Epitaphium an der Haus Thure angeschlagen gewesen: Cy git Pauteur de bien de maux Raap, ce monstre detestable, Son Corps reste dans ce tomben, Son ame est a tous les D. . . .
Berlingske Tidende, 1754-02-08
Amsterdam, vom 26 Januar. Obgleich der Pobel an dem Tage der Beerdigung des bekannten Raapigebendiget wurde, som komnte man es doch nicht hintertreiben, dasses alles in gehøriger Ordnung zugehen mochte. Denn der muthwillige Haufen mishandelte verschiedene Personen von denen, die sich zum Ge følge nach des Raabs Hause begeben wollten, dergestalt, das sie ihnen die Mantel zerrissen, die Hüte in die Luft warsen, und mit den Pariken um die Ohren schlugen. Es war daher nicht möglich, die Beerdigung mit dem gewohnlichen Geprange vorzunehmen, indem niemand folgen wollte, und in dem Sterbhause selbst die grøste Unordnung vorgieng. Des Nachts zwischen 2 und 3 Uhr, als sich der Pøbel theils wegbegeben, theils aber mit Gewalt vertrieben war, liess man also eine Schleife kommen, wor auf der Sarg geseset wurde, und wovor man einen alten Gaul gespannet hatte. Die søgenannten Klappermanns und Stadtdiener waren die Leichenbegleiter, so das dieser Mann, der in seinem Leben den Magistrat zu trozen, und sich unter dem Pobel zum Gotzen auzumersen gewust, von demselden nach seinem Tode auf das ausserste verabschenet und beschimpfet worden ist.
Berlingske Tidende, 1754-02-08
Worms, den 13 Januar. Der Geist der Unenigket ist in die NiederElsassischen Bauern gefahren. Einige Dorfschaften, die unter dem Bisthume Speyer stehen, haben sich bey Gelegenheit einer Taxe, die ihnen nicht angestanden har, wider den Bischofaugelehnt. Dieser Prinz wandte sich um Hülfe an das Nieder-Elsassische Gouvernement, welches ihm anfanglich eine Compagnie Soldaten zu Hilse schikte. Die Bauern waren som verwegen, das sie diese Compagnie angriffen, und in die Flucht schlugen. Hierauf wurde ein Detachement von der Besattung von Weissenburg wider sie ausgeschickt, mit denen sie sich gleichfalls herumschlugen, so, das an beyden Seiten einige geblichen, und vervundet sind. Nach diesem Scharmuzel haben 3 Dorfschaften angefangen, sich einzuschanzen, mit dem verwegenen Entschlusse, sich hier aufs auserste zu wehren. Man har 16 folcher Bauern nach Weissenburg gebracht, und man ist damit beschaftigt, diesen Bauernkrig zu endigen, und die Aufruhrer zum Gehorsam zu bringen.
Berlingske Tidende, 1754-02-08
Notification. Von der Ersten Knig allein priviligitteen Copenhagener Lotterer zum algemeinen Nutzen Jhro Majest. Reichen und Landen, infonderheit zur Erziehung armer und bediestiger National-Kinder zu der hre Gottes und dem Dienske des Landes, wird die Ziehung der 1sten Classe versorchenermassen Montages den 25sten hujus Vormittags um 8 Uhr auf den Kongl. Schlosse Charlottenburg, unter Zuschauung eineseden, der belieben tragt dabey gegenwartig zu seyn, ganz zuverlasig borgenommen werden. Die wenige Losse, welche bey enigen der bekalintgemachten Collecteurs noch im Vorrath befindlich, sind so weit selbige zureichen, denen Liebhabern zu Diensten. Copenhagen d. 8 Febr. 1753. Jonas Collin, Lotteren Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1754-02-08
AVERTISSEMENS. Prases und Directeurs der Kongl. Octroirten Dännich, Westindisch und Gueneischen Compagnie lassen hiemit kund thun, das Freytags den 8 Martii Vormittags um 10 Uhr im dem Hause der Compagnie auf Christianshasen, auf denen bey der Compagnie gendhulich gebrauchlichen Conditionen durch offentliche Auction an die Meistbietenden verkault werden die mit denen Schiffen König Friederich der Fünste und die kleine Lucie Sophie von St. Thomas und St. Croix ans Westindien in Novbr. 1754, heimgekommene Waaren, nemlich eine Parthei brannen rohen Zucker zirca 500000 Pd. netto, mit Condition ausser Reichs versuhret zu werden, nedste einer Parthei Baummolle, Caffe=Bohnen, rein und in Schaalen, Amomum Toback, trockene Ochsen=Haute, Eepfanten Zahne und Pocken=Holtz, wovon die Qvalitat inden Contoir der Compagnie her zuerfahren und die Waaren in den Pack-Hausern der Compagie vor der Auction in Augenschein genommen werden kommen. Prases und Directeurs der Königl. Octroyirten DänischAsiatischen Compagnie lassen kunthun, das Mittwoche den 13den Martii Vormittags um 9 Uhr, in dem Hause der Compageie auf Christiansharen durch offentlich Auction an die Meistbietenden werde verkaust werden eias Rückstandiger Thee und Porcelain mit mehreren, welches in dem Packhaueder Compagnie 8 Tage vor der Auction delibig kan in Augenschein gen ommen werden, zu welcher Zeit anch die Notice uder die Waaren in dem Buchhalt=Contoir der Compagnie zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1754-02-08
Dem nach ein Hoch und Wohledler Magistrat zum Soulagement des Publici und Jnfondorheit der Armen, beschlossen, den Preis des in dem Hols=Magazin hiesiger Stadt besindlichen Brenn Holzes følgendergestalt zu moderiren, Büchen=Holz 22 Mk., Erlen=Holz 16 Mk. 8 s., eine sorte dito gros gehaven 19 Mk., und Tannen=Holz 15 Mk. 8 s. den Faden; als wird solches hiemit einen jeden der BreunHolzes benettiget isk zur Nachricht bekanntigemacht, da man sich bey dem Jnspecteur des Magazins, Matthias Pløen, wohnhaft an der Norderstrasse bey dem Zingieser Sr. JörWissing, beliedig melden kan. Dienstags den 12 Febr. Vormittags um 8 Uhr wird ein Theil Kramvahren, nach specialer Vermaldung des darubergedrukten Catalogi in des Weinhandlers Sr. Jacob Lorenzens Hause auf der Osterstrasse durch offentlich Auction an die Meistoletenden verkauft werden gegen baare Bezahlung bey emplang der Waaren an Jens Hold, wohnhaft am Kohlen Markt bey welchem die Catalogi so woll als auf der Anctionsstelle zu bekommen sind. Der Kbnigl. Leib=Schneider Sr. Johan Adam Strøver, mohnhaft am alten Strande im blauen Hechte, last hiemit kundthuen, fintemalen Jhro Königl. Majestat ihn allergnadigst dahin priviligeret, das die af seiner Fabrique preparirten und geichittenen Fischbeine an alle und jøde in grossen und kleine partheien verkaust werden megen als findet sich bereits ei Theil davon, von hinlanglicher Bonitat bey ihm in Vo rath, for for billige und ei ilen Preissu bekommen. Dienstags den den 12 Februar. Nachmittags zwischen 1 und 3 Uhr, soll durch offentliche Auction zum 4ten und leven Mahl augeboten werden veyland Lars Madsen Brandtweinsbrenners und seiner verstorbenen Frauen hinterlassenes Hans in der Kockstrasse gelegen, von dessen Beschaffenheit das gedrukte und augeschlagene Placat weitere Nachricht An tilvochs den 13 Februar, erstkommende, Nachmittage zwischen 2 und 4 Uhr, som durch offentl. Auction zum 4 undleten Mahlaugeboten und nach Conditionen so auf der Auctionsstelle kundethan worden abgangne Etatz=Rathin Helts Sterdbude zugehørender und gegen dem Canal auf des Königs Neu=Markt beliggender Hof, dessen Beschaffenheit ist aus denen gedrukten und augeschlaanen Placaten zu ersehen. Da Jhro Königlich Majestat Allergnadigst geruhet, nach des falls gethanem Allerunterthanigsten Ansuchen, durch alleranadigsten Befehl vom lestverwichenen 25 Januar zu bewilligen, das hinkünstig Jührlich jede Mittwoche in der Fasten in der Stadt Hillerød bey Frederichsburg moge PerdeMarkt gehalten werden, imgleichen auch ein allgemeiner Pferde-und Vie-Markt den nechsten Donnerstags nach Ostern alles zu desto mehrerer Commoditat für die Bauern und Einwohner in den nechstliegenden Amtern: Solast der Stadt Vagt und Birch Richter Lottrop bey Frederichsburg folches nun hiemit allen undjedden, den der angelegen, Nahmens gedachter Stadt Hillerød, fernerweit zu bey zeitiger Nachricht in den Danischen und Deutschen Post-Zeitungen kun thun.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Madsen. J No. 12. Danske Kiøbenhavnske Hivinder. st.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Mandagen, den 11 Februarii.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Fierde Fortsættelse paa det af den unge Klinglin udgivne Forsvar=Skrift for sin afdøde Fader, sig selv og sin Familie. Da nu denne Sag var bleven vigtig nok til, at min Fader skulde derfor giøre reede for Hoffet, saa skrev han den 16 Mart. 1741. til Hr. Marqvis de Brettevil, og Magistraten lagde dertil sine Klagemaal imod Slagterne, tilligemed Copien af Slagternes Placat og Procureur=Fista lens Adfærd. Men Cabalen og Slagterne forsømte ikke heler at indsende til Haffet ved en Diputation en Memorial, fuld af Logn og nærgaaende Talemaader understøttet ved Breve og Certificater, hvilket vel min Fader keerde sig kuns lidet efter, men samme blev alligevel den 27 Mart. af Magistraten geleydet med en videre Beretning for Høybemeldte Minister. Paa alle disse Breve og Memorialer, gav endelig Hr. Marqvis de Brettevil Magistraten i Strasborg under 4 Mai 1741. det Svar, at Hans Majestæt var meget misfornøyet over den Uenighed, der var i Magistraten, og at alle de skulle afsættes fra deres Bestillinger, der vilde formere en Caballe udi Magistraten, og ikke nøyes med det, som ved de fleeste Stemmer blev besluttet. Derforuden skulde Talg-Magazinet fremdeeles staae ved Magt, og Slagterne skulde være fornøyet dermed.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Jmedens Brevets væsentlige Jndhold her anføres, bør en Artikel ikke forglemmes, som lyder saaledes: "Da det despotiske Væsen ved forekommende Vall til vacante Stæder udi Magistraten, som nogle af eders Medlemmer beskylde den Kongelige Prætor for, er et af de fornemmeste Klagemaal, der forvolder eders Uenighed, saa ynsker Kongen, at i maae foreslaae ham de beste Midler, til jo meere og meere at stadfæste Stemmernes Friehed og de beste Subjecters Udvælgelse. Heraf sees atter noget nyt, som er min Fadet bleven paabyrdet. Men hvorledes skulde min Fader herudi kunde øve noget Despotisk, da alting kommer an paa de fleeste Stemmer, og enhver af de Velgende, som ere 53 i Tallet, er Mester saavel over sin Stemme, som over sine Tanker, Og hvilken Tour skulde min Fader kunde taget til at giøre Jndpas i denne Friehed, da enhver vildet sat sig imod saadant Tyrannie, der er og i Processen imod ham og mig, aldrig bleven meldet om saadant despotisk Væsen, tvert imod har Magistraten i en Skrivelse af 15 Mai 174. declareret for Hr. de Bretevil: At det despotiske Væsen, som af nogle dens Medlemmer, blev den Kongelige Prætor paabyrdet, var en Ting som Magistraten vidste slet intet af, saasom han harde kun en eneste Stemme, som galdt intet meere end den sidste Raads-Herres." Jkke at tale om, at en Pakke Breve af Cardinal Fleury, den afdøde Cantzler de Aguis sau, de Herrer de Angerpillers, Brettevil og Argenson kand bære Vidne, at alle Udvælgelser ere af Hoffet blevne samtykkede og stadfæstede. Men for at komme igien til den Sag angaaende Talg-Magazinet: Hvorledes har det kundet været mueligt og billigt, at Magistraten i Strasborg, har kundet fremstille fornævnte eed forne Fiender af min Fader, de bemeldte Slagtere, hvilke endogsaa havde truet ham paa Livet til at vidne imod ham for de Kongel. Commissarier, Hr. Desnan og Hr. Clerivaux, da Magistraten selv har hiulpet at forfatte deres Dom, Jmidlertiid maae det endnu tages med, at Cabalen, i Forhaabning, at giøre Talg Magazinets Jndretning til intet, har foranstaltet en hemmelig Forsamling af de 15 Herrer, for udi Prætorens Fraværelse des lettere at erholde de fleeste Stemmer for deres Sag. Men foruden det, at de derudi ikke naaede deres Øyemeed, fik min Fader strax nys omdenne forbudne Forsamling, og besværede sig derover for Cantzleren, hvorudover Magistraten fik en lang Næse, og og blev forbudet i Fremtiden at holde slige ulovlige Forsamlinger. Magistraten blev samlet, og forlangede at see de 15 Herrers Protscoll, tilligemed Copien af en Memorial, og Skrivelse, som de havde indsendt til Hoffet, og hvor udi indeholdtes usømmelige Expressioner og forskrækkelige Løgn.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Venedig, den 19 Januar. Man vil forsikre, at det Keyserl. Hof, for paa eengang at giøre Ende paa alle de ugrundede Rygter i Henseende til Tractaten med Hertugen af Moden, har besluttet, at lade udskrive tilforladelige Copier deraf, og meddeele samme til alle de Hoffer, som have fattet Ombrage derover, paa det de kunde indsee Grunden af den heele Convention, der har forvoldet saa megen Snak, og at der i Almindelighed maatte blive Ende paa alle de Discourser, der ere førte af Folk, der ikke have havt den ringeste Kundskab om Conventionen.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Genua, den 12 Januar. En Curier som er passeret her igiennem, kommende fra Versailles og agtende sig til Rom, har medbragt den Tidende, at udi Lanquedoe, Provence og Dauphine maatte 24000 Mand Franske Tropper saaledes Cantonnere, at de paa første Ordre kunde marchere til Jtalien. Da man nu ogsaa veed, at et andet Corps af det Hennegauiske er beordret udi tilstundende Foraar at forstærke de forbemeldte 24000 Mand, saa kand man ikke begribe, hvad disse Tropper skal forrette, da der overalt tales og Fred. Men hvorom alting er, saa er det vist, at Republiqven agter ingenlunde at blande sig udi fiendtlige Hensigter. Thi omendskiøndt Store-Cantzleren, Græv Christiani, ved sin seeneste Nærværelse i Varese har gjort nogle Propositioner, saa har dog Republiqven ikke befattet sig dermed, men ikkun saa meget forsikret bemeldte Herre, at den aldrig skulde gribe til noget Partie, der var stridigt med det Keyserl. Hoffes Hensigter.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Paris, den 25 Januar. Det heder endnu stændig, at Kongen vil med det første udi det store Kammers=Sahl under en prægtig Baldakin, holde en Lit de Justice. Derved maae alle Prinzer af Blodet, Pairs af Frankerige og Parlementets Lemmer være tilstæde, og hvad som Hans Majestet da befaler, derimod finder ingen Forestilling Sted. J disse Dage skeede det, at en Procurator, som var meget liden af Person, da han havde tabt sin Proces for Civil-Lieutenanten, giorde megen Stoy udi Salen, hvor Retten holdes, at Civil-Lieutenanten ikke havde givet ham Ret. Da denne hørde saadant, sagde han: See der, en liden Procurator, som dog giør en stor Allarm. Procuratoven svarede derpaa: Det er sandt, min Herre, at jeg er liden paa det Sted, hvor jeg nu er, men dersom jeg var i eders Sted, skulde jeg være langt større, end J er. Deslige nærgaaende Talemaader maa Civil-Lieutenanten hver Dag høre.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
London, den 20 Januar. Da Hr. Joseph Appleby, Chymist i Durham, har opfundet et let og beqvemt Middel til at giøre Søe=Vandet færskt og godt til at drikke, saa har Admiralitetet ladet dette Middel ved Medici og Commissarier undersøge, hvilke have fundet det saa nyttigt og godt, at Admiralitetet har til Nytte for alle Nationer der drive Handel og Seylads, ladet det offentlig bekiendtgiøre. Middelet er følgende: Man kommer 20 Galoner eller omtrent 40 Kander Søe=Vand i en Disteler=Kiedel med 6 Unzer Lapis infernalis, og 6 Unzer calcineret og pulvericeret Been Aske. Disse Jngredientier give i en Tiid af 2 og en halv Time 15 Galoner eller 30 Kander færskt og sødt Vand, videre Omkostninger udfordres ikke dertil, undtagen en halv Skieppe Kull. Denne Dosis af Jngredientier er i de Nordiske Søer tilstrækkelig; men i visse Egne af det Middellandske Hav og de Jndianske Have, hvor Vandet er meere saldt og har meere Harpix i sig, maae begge Jngredientiernes Dosis forøges indtil 9 Unzer. Man maae ikke heller bruge Skibs=Kiedlerne til Operationer, fordi der sætter sig altid noget paa Bunden, som er skadeligt for Sundheden. Regieringen har givet Hr. Appleby en anseelig Belønning for denne nyttige og fordeelagtige Opdagelse.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Dresden, den 27 Januar. J gaar Aftes ved 6 Slet, erholdt den unge Prinz, med hvilken Hendes Kongel-Høyhed Chur-Princessen den samme Dag om Morgenen tillig Kl. ved 1 Slet lykkelig var bleven forløst, den hellige Daab, og fik med det samme de Navne Josephus, Maria, Louis, Johannes Nepomucenus, Aloysius Gonzaga, Franciscus Xaverius, Januarius, Antonius de Padua, Polycarpus. De høye Faddere vare Deres Kongel. Høyheder Dauphin og Dauphine af Frankrige, i hvis Sted stode Deres Kongl. Høyheder Prinz Xaverius og Princesse Christine. Dag blev der holdt Taksigelse til Gud for denne lykkelige Fødsel, og Te Deum blev under Trompeters og Paukkers Lyd samt Canonernes Løsning siungen.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Kiøbenhavn, den 11 Februar. Hr. Græve Christian af Holstein til Ledreborg, hvis store Fremgang i Studeringer vi allerede tilforn i disse Blade have havt Anledning at tale om, har nu igien aflagt en nye Prøve derpaa, i det han Torsdagen den 31 Januar. lod sig examinere in Juridicis; ved denne Examen vare Geheime Raaderne i det Kongelige Geheime-Conseil, (undtagen Hr. Geheime Raad Berkentin, som ved Sygdom blev forhindret) og Hans Høy-Grævelige Excellence, Hr. Geheime Raad og Ober-Hof-Marechall Græve af Moltke nærværende, i hvilken Høye Forsamling Høybemeldte Græve til enhvers største Fornøyelse, hurtig og fyndig besvarede de fremsatte Qvæstioner i Naturens Lov, Folke=Rætten, Jure=Publico, den Danske og Norske saavel som Romerske Ræt.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
J Løverdags er Hr. Etats=Raad Friises Frøken Datter, til sin Hr. Faders største Hierte=Sorg, efterfulge sin Sallige Frue=Moder udi Evigheden. Da Poeterne have ligesom ligget i Dale i Henseende til vores store Hr. Baron Holberg, ventelig fordi saastor en Mands Aske burde ikke vanæres ved noget almindeligt Skrift, saa meene vi at det ikke skal mishage vore Læsere at vi her meddeele følgende Linier, som en ellers heldig Pen har forfattet: Den store Holberg døer, Men ey hans store Navn, Thi i den lange Nat og Gravens mørke Taage, Skal Ære=Fakler staae ved Mandens Kiste=Laage, Som ingen Tiid og Grav skal faae i graadig Favn. Hans efterladte Børn; den Hierne fødte Flok, Som her paa Jorden om i mange Klæder vandre, Og fra sin Fødestavn er reyst omkring til andre, Hans Monumenter er, trods Marmor=Steen og Stok Er nogen iblandt dem ey som de andre fød, Er disse Sødskende af Ansigter uliige, Da tænk, Naturen selv er uliig i sit Riige, Et Menneske er bleeg, et sort, et andet rød. Fra Danske Kongers Grav, hvor Ære-Skove staaer, Fra Nordens Helte=Flok, hvis Aske Blomster giver, Dit Navn, o Holberg, J dit Støv beæret bliver, En Ære=Qvist fra dem du til din Urne faaer. See Sorøe Muser svoer, og svær, dit æde Navn, Medevig Kiendetegn i deres Egn skal tegnes, Saa mange Foster=Børn, saa mange Støtter regnes, Der prise skal din Dyd til Danner Landets Gavn. En Krands fra Nympherne man Hymen bringe seer, Som blandt Cypresserne ved denne Grav skal lægges, Og mangen Ludvig vil med Tiiden kiæle=degges, Naar de ved dette Navn i rulle Vuggen leer. Kom frem du Klippe=Søn, Kom bryst dig af din Mand! Klip Neglene af dem, som paa Hans Kiste kratte, De Nordens Buurmænd, som saa slet og ringe skatte Den Dyd, der findes kand i deres Fødeland. Flyd Helicon i Graad, Hold Muser Sørge=Aar! Skriv Danske Moders Maal din Mand til ævig Ære. Dom heele Verden hvad vor Norden kand frembære Et herligt Træe gik ud, hvor andre fleere staaer. Andreas Benjamin Poulsen.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
J den forrige Ugge, fra den 2 Februar, til den 9 dito, ere her i Staden copulerede 16 Par, fødde 23 Drenge= og 25 Pige=Børn, tilsammen 48; døde 11 Mænd, 8 Qvinder, 11 Drenge, 16 Piger, tilsammen 46; Ere saa 2 fleere føde end døde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 4, Bryst=Syge 8, Colica 1, Dødfød 1, Feber 1, Hoeste 1, Moder=Syge 1, Modsoet 1, Mæslinger 1, Pleuris 1, Slag 21, Tandværk 2, Tærende=Syge 1, ulykkelig Hændelse 1, Vattersoet 1.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Liebhaberne af berømmelige Danske Mænds Portraiter stukne udi Kaaber, kand faae samme at kjøbe hos Peter Bagger boendes paa hiørnet af Frederichsberggaden og Bakken hos Brændeviinsbrænderen Lars Nielsen Schuberg, lige over for Grovsmeden.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 44 a 43 Ls. et Pd. Sterl. Amsterdam, 13 a 12 3/4 pro Cento. Hamborger Banco, 20 a 19 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 9 Februar. er Priisen paa følgende Vahre. Korn. Dansk Rug Td. 1 Rdlr. 1 mk. 8 a 12 s. Byg Td. 1 Rdlr. 8 a 12 s. dito Gryn Td. 3 Rdlr. Malt Td. 1 Rdlr. 3 mk. Havre Td. 4 mk. 2 a 4 sk. dito Gryn Td. 4 Rd. Erter Td. 1 Rdr. 4 a 5 mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Feede Vahre. Jslandsk salted Lammekiød Td. 8 Rdr. a 8 Rdlr. 4 mk. til 9 Rdlr. Flesk røget Skipd. 10 Rdlr. a 11 Rdlr. 4 mk. Holsteensk Oste Skippd. 11 Rdlr. Smør Td. 18, 20, 21 Rdlr. Tælle Aspd. 1 Rdlr. 5 mk. a 1 Rdlr. 5 mk. 4 sl. Grøn Sæbe Otting, 2 Rd., 4 sl. Fisk. Bergens Fisk Skippd. 7 Rdlr. Graasen saltet Td. 2 Rdlr. 2 mk. dito tør Skippd. 6 Rdlr. Klipsisk Skippd. 20 Rdr. Norsk Torsk saltet Td. 3 Rdlr. 3 mk. Islandsk Td. 6 Rdr. a 6 Rdr. 3 mk. dito tør Fisk Skippd. 12 Rdlr. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rdr. 2 mk. dito Høste-Sild Td. 4 Rdlr. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. 2 mk. a 5 Rd. Tran Tønd. 13 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 5 mk. Spansk Td. 3 Rd. Fransk Td. 2 Rd. 3 mk. Viin.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
En Ahme Rhinsk Viin 55 a 50 Rdlr. 40 a 45 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Viin 28 a 36 Rdlr. 20 a 28 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brændeviin a 68 Rdlr. 7 248 Rdlr. Humble. Brunsviger Skippd. 70 a 100 Rdlr. Garled Skipd. 70 a 85 Rdlr. Norsk Jern Skippd. 11 Rdl. 2 mk. a 12 Rdlr. Tiære Td. 3 Rdr. 3 mk. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 17 a 18 Rdlr. Hør Skpd. 23,27, 30 a 36 Rd. efter dens bonite. Brænde. Pommersk Fyrr 2 Rdlr. 3 mk. 8 s. a 3 Rdlr. 1 mk. dito Bøg 3 Rdlr. 4 mk. a 4 Rdlr. 1 a 2 mk. Elle 2 Rdlr. 3 mk. 8 s. a 2 Rd., 4 mk. 8 s. til 3 Rdlr. 2 mk.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Notification. Af det Første Kongel. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotterie, til almindelig Nette for Hans Majests. Riger og Lande, i sær til fattige og nødlidende National=Børns Opdragelse til Guds Ære og Fædernelandets Tieneste, bliver den 1ste Classes Trækning gandske vist, efter Løfte, offentligen foretagen Mandagen den 25 hujus om Formiddagen Kl. 8, paa det Kongel. Slot Charlottenborg, udi enhver tilsyn som da behager at være derved overværende. Den liden forraad af Lodder, som endnu hos nogle af de bekiendtgjorte Collecteurer findes, er, saalænge den varer, til Liebhabernes tieneste.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Kiøbenhavn, den 8 Febr. 1754. Jonas Collin, Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Da tiden til det 1ste Kongelige allene privilegerede Kiøben, havnske Lotteries 1ste Classes trækning den forestaaende 25 Febr. nærmer sig, saa tiener det publicum til behagelig efterretning, at listerne af samme Lotterie, bliver trykte og kand faaes tilkjøbs pro arket 4 skilling, hos C. G. Glasings efterleverske, boende i Friderichsberggaden, første døren paa høyre haand naar man kommer fra gammel Torv, de, som behage at prænumerere paa alle 5 Classer, bekomme listerne imod 4 Marks erlæggelse, uden videre efterskud.
Berlingske Tidende, 1754-02-11
Det høy respective Publicum averteres herved, at da det første Aar med Mercure Candis er forløden ved indeværende maaneds ød gang, saa vilde de, der have lyst at subscribere for dette aar, behage at adressere sig til Sr. Chevalier i Skidenstrædet, hvor den forgyldte Nøgle henger ud. Prisen for heele aaret bliver 4 Rdlr. dancourant, Skriftet kand ogsaa haves hos Sr. Ackerman, Boghandler boende paa Amager Torv. A VERTISSEMENS.