Viborger Samler, 1844-12-16
Det 43de Møde i den roeskildske Stænderforsamling optoge ved den foreløbige Behandling af Sagen betræffende Udkast til en Anordning angaaende Jndførelsen af almindelig Værnepligt Comiteen (Ahlefeldt, Knuth, Etatsraad Bang, Raadmand Hansen, Kirk, Knudsen, Lehmann) stemmer i væsentlige Hovedpuncter overeens med den jydske Forsamlings Comiteebetænkning samme Sag betræffende, idet den i endeel mindre væsentlige Puncter afviger derfra. Nærværende Betænkning do lerer ligesom den jydske over de i Udkastet foreslaaede mange Undtagelser og Fritagelser, og vil kun have personlig Udygtighed eller Embedstilling antaget som gyldig FritagelsesgrundFremdeles anseer den ligeledes den i Udkastet foreslaaede Organisation for altfor bekostelig. Efter at have nævnt som ønskelige Forarbeider og Oplysninger, inden et forandret Lovudkast forelægges Stænderne: "En ny Straffe= og DisciplinairLovgivning for Militairetaten, – Oplysning om den efter Planen af 1842 paatænkte Organisation af endeel af Forstærkningen og Bekostningen ved samme, – en ny Lovgivning om Sessionsvæsenet, - og Oplysning om den paatænkte militaire Organisation af Borgercorpser i Kjøbstæderne og Kongens Livcorps", – foreslaaer Comiteen Forsamlingen: 1) At det principaliter indstilles, at det forelagte Udkast ikke udkommer som Lov, men at Hans Majestæt Kongen vil lade udarbeide et nyt Lovudkast og Jndførelse af almindelig Værnepligt Forbindelse med og i Henhold til en saadan Modification af den militaire Tjeneste, at der ei paatvinges nogen Enkelt en større Byrde til hans fornødne Øvelse i Vaaben, end der er taalelig for alle Samfundets Classer, og at der derhos i intet Fald anvendes end større Deel af Statens Jndtægter til Militairetaterne, end de betydelige Summer, som nu ere anviste til samme. (Bang, Hansen, Kirk, Knudsen, Knuth, Lehmann). Ahlefeldt foreslaaer, at denne første Jndstilling forandres saaledes: "at de til Landets Forsvarsvæsen nødvendige Penge maae anvendes dertil, om denne Udgift end overstiger den Sum, som nu er anviist til Militairetaten, og at den fornødne Underviisning i Vaaben og i alle en Soldat paa hvilende Pligter, gjøres ham saa lidet byrdefuld som muligt, men at han dog maa tjene saalænge indtil han er dannet til en dygtig Kriger." 2) At Forsamlingen vil med sin Betænkning indsende det medfølgende af Grev Knuth indgivne Forslag til en til nysmeldte Øiemed sigtende Organisation af den militaire Tjeneste, men derhos indskrænke sig til i Præmisserne til dens Betænkning, at yttre, at samme, uden at binde sig til nogetsomhelst Punct, i Forslaget, kun anbefaler det til at komme under allerhøieste Overveielse ved Udarbeidelsen af et nyt Lovudkast og Jndførelsen af almindelig Værnepligt. 3) At Forsamlingen allerunderdanigst andrager paa, at Hans Majestæt, for det Tilfælde, at den under Nr. 1 anførte Jndstilling ei kan blive taget til Følge, dog ei for Tiden vil lade det forelagte Udkast udkomme som Lov, men derimod paany lade det forelægge for Stænderforsamlingen til Betænkning, efterat følgende Forarbeider og Oplysninger ere tilveiebragte: a) en ny Straffe= og Disciplinairlovgivning for Militairetaterne; b) Oplysning omden i Armeeplanen af 1842 foreskrevne Organisation og Vaabenøvelse for en Deel af den nærværende Forstærkning, og sammes Bekostning; c) den paatænkte nye militaire Organisation af Kongens Livcorps, Livjægercorpset, samt Borgervæbningen i de større Byer; d) en ny Anordning om Sessionsvæsenet.