JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Fredshaabet er her for nærværende Tid saa langt borte, saa vi snarere hvert Øieblik vente den ubehagelige Efterretning, at Fredsunderhandlingerne ere afbrudte paa nye. En af vore Ministerialtidender, siger at kunne meddele os følgende med Tilforladelig hed: De Propositioner, Letourneur som Contreprojeet fra Frankrigs Side, leverede Malmmesburv, efter hvilke Frankrig vilde giøre Fred for sig og sine Allieredes Deel, nemlig Spanien og Holland, ere følgende: 1) England skulle give alle erobrede Lande tilbage til Frankrig; 2) give alle Skibe tilbage som ere Frankrig fratagne, og betale Værdien af de ved Toulon opbrændte; 3) frasige sig Tielen af Konge til Frankrig, 4) Forandre Navegations Acten. Endvidere skulle vi give Spanien tilbage hvad dem er frataget og ligesaa Hollænderne. - Dersom nu intet skulle møde der kunne give England Haab om en ærefuld Fred, saa kalder Kongen Parlamentet sammen og 14 Dage, da saa Pirt forelægger Parlamentet Frankrigs Paastand, for at erfare Nationens Stemning, om bemelte Paastand skulle antages eller forkastes. Fra vor Gesandt i Wien have Ministerne faaet Depecher, som heller ikke give noget got Haab om Fred mellem Keiseren og Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
En fra Brest deserteret Krigsfange, Capitain Brown, fortæller at der ligge 20 Linieskibe og nogle Fregatter seilfærdige, men fattes det fornødne Mandskab, og at der bygges flere Krigskibe. En Reisende fra Havre de Grace siger, at 40 Kanonbaade og 2 Corvetter vare udløbne derfra som skulle fordrive Englænderne fra den Ste Marcou; men Modvinde havde nødt dem til at vende om igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
I Jreland er opdaget en nye Sammensværgelse, som den 27de August havde bestemt at myrde mange af Regieringens Venner. - J Skotland ved bliver Aprøret imod Militairet; og i Tranent har Militairet naat tet skyde paa den rasende Pøbel, hvorved 12 bleve dræbte og 16 saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Paris, den 3 Septbr. Man taler nu almindelig om, at General Mereausnart skulle nedlegge Rhinarmeens Commando og komme hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Clichypartiet synes nu at tabe Moder, formedelst Directoriets raske Beslutninger. J Versailles ere alle Departementsforvaltere afsadte; og i mange andre Departementer, faae alle, som ikke ere Directoriets Venner, samme Skiebne, og man hører intet andet tale om, end afsadte og igien indsadte Personer, som om Tingene skulle have en ny Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
For desmere at opvække Republikanismen skal den 21de d. M. holdes en Fest, kaldet Republikens Grund fest; Ved denne Fest skal især de i Paris sig opholdende saarede Militairpersoner, æres, til hvilken Ende Directoriets Lemmer vil i høitidelig Procession, begive sig til Invalidhuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Blandede Efterretninger Buonaparte har nu ladet Mantua Statsforvaltning formelig organisere, saa det ikke lader til, at denne Fæstning mere tilbagegives Keiseren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Oeconomie Collegiet i England har af en Jordegodseier for 150 Pd. Sterl. kjøbt den Hemmelighed al giøre gamle udtørrede Træer, unge og frugtbærende igien. Hvo som nu ogsaa kunne finde paa at giøre gamle Menneskeer unge igien, og især gamle Piger, vilde endnu bedre blive belønnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Langs hele Rhinen maae nu ikke meer nogen Fransk Emigrant eller Præst smutte igiennem fra Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
I de Preussiske Stater organiseres nu en Tobaksbrigade, for at bevogte Grændserne mod contrabande Tobak.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Engelænderne have paa nogen Tid om Aftenen fra deres Flaade for Cadix ladet en stor Jldkugle stige optil en overordentlig Høide. Man frygter i Cadix at denne indeholder tændelige Materier og er bestemt tilat sætte Jld paa den Spanske Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
En stor Biergskov i Tyrkiet, en Miil fra Brod, har af den stærke Heede fanget Jld, og brænder allerede i 12 Dage, uden at man har kundet slukke Jlden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
J Wien er opfunden en Væverstoel, paa hvilken Krøblinge kunne væve, skiønt de fattedes en Arm eller Been.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
J Oberlausit gik der af Vanvare Jld i en Dames store Kastetørklæde, og hun sadte Livet til i Flammerne, da strax hendes hele Antog stod i lys Lue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Jndenlandske Efterretninger. Natten mellem den 9de og 10de strandede imellem Helsingborg og Graverne med S. V. Storm Skibet. besy, ført af Kapit. Aler. Hurchinson, kommen fra London og bestemt til St. Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Fra Kapitain Nørager, som fører det asiatiske Kompagnies Skib, Prindsesse Lovisa Augusta, er indløben den behagelige Efterretnig, at han den 21de Jan. d. A. er afseilet fra Batavia med complet Retour=Ladning, samt at han efter Skibs=Relation til Directionen lykkelig var ankret paa Cap den 12te Maji, for det at tage den fornødne Forfriskning til videre at fortsætte Hiemreisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Forleden Dag sagde Rygtet paa Børsen i Kiøbenhavn, at en Engelsk Kaper havde angreben et Fransk Skib i Gothenborgs Havn, og bemægtiget sig Ladningen. Den Svenske Regiering som derved fandt sig fornærmet, negtede derpaa den Engelske Kaper at faae nogen Svensk Loots, og gav Ordre at arrettere den Engelske Kapercapitain; men denne undvigte og har siden ikke været at finde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
J Torsdags Eftermiddags Kl. mellem 2 og 3 ankom Hendes Kongelige Høihed Hertuginden af Augustenborg med Datter og Durchl. Gemahl til Odense, og efter at have holdt Middagstaffel der paa Postgaarden, fortsadte det Reisen til Nyborg, hvor man formoder at de have tilbragt Natten i nogen af de faa beboelige Gaarde, som bleve frelste fra Jldebranden, da Raschenbergs Eiere ikke var hiemme i denne Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Vacance. Det residerende Capellanie til Rudkiøbing, og Skrøbeløf paa Langeland, 177 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Nyborg, den 13 Septbr. Man kan med Sandhed sige, at det meste Nyborg er afbrændt, thi det er den beste og største Deel der har havt denne Skiebne. Jlden opkom i Giestgiver Hr. Ole Ryes Baghuse og bredte sig ved den heftige Storm fra Østen i en utroelig Hast langs ned af Sønder Vold Strædet og tog sit Løb igiennem hele Kongegaden paa begge Sider lige til Apoteket (hvis Baghuse brændte) og Postgaarden paa den Østen Ende og Hr. Kommandantens samt Hr. Oxenbølles Gaarde paa den nestre Ende, antændte saa Mellemgaden paa begge Sider, der reent blev lagt i Aske, derefter Nørregaden tillige med Raadstuen som alt ligeledes afbrændte lige indtil Hospitalet og Arbeidsanstalten; foruden dette afbrændte og Kiøbmand Jørgen Nielsens Side= og Baghuse lige indtil Forhuset (denne sidste er en af de, hvis Gaarde af brændte ved Jldebranden f. A. ). Man frygtede meget for Kirken, og brod den Gaard med imellem samme og Postgaarden. Rygtet siger, at en vis Mand, for hvem det selv brændte, var saa ædelmodig at give 50 Rdlr. til Kirkens Rædning. Jldens Rasenhed foraarsagede, at næsten intet blev reddet; imellem de afbrændte Stæder ere 8 store Kiøbmandsgaarde, saavelsom de 2de Giestgivergaarde deels ere afbrandte deelseruinerede, især er Ryes ganske lagt i Aske, og ved Jldens Rasenhed mange Kreature indebrændt, baade af Heste, Køer, Sviin med mange andre smaae Kreature, saa er og iblandt de afbrændte Stæder Magister og Rector Tornøes 3de store Gaarde. J øvrigt ere de fra sidste Jldebrand opbygte Stæder ræddede, undtagen (som foran er meldt) Kiøbmand Nielsens Baghuse, samt et opbygt Huus paa en Plads, Bager Lund haver kiøbt, hvor Mad. Aagersen forhen boede. Ved denne Jldebrand, som først blev standset Tirsdagen den 12 Septb. om Aftenen mellem Kl. 6 og 7, er ialt afbrændt 141 eller 143 Stæder, hvis Assurance i Landets Brandkasse beløber sig allene til mellem 70,000 og 80,000 Rdlr. Kirken, Hospitalet og Arbeidshuset ere fulde af Mennesker, og endda ligge mange paa Voldene. Herer ordentlig Hungersnød, og de faa Velhavende, som ere skaanede, kunne umuelig, med al den roesværdige Velvillighed som de vise, hielpe alle de andre. I denne haarde Nød ere en Deel Vogne indkomne fra Landet her omkring med Brød og Fødevare for de Ulykkelige som intet have, og det Haab lindrer os, at vore Landsmænd kappes om at ile os imøde med Hielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Belt=Passage fra Snoghøi til Middelfart.Den 10de September, Justitzraad og Doctor Frisches Kart fra Ribe til Fuglevig Præstegaard. Kiøbmand Blume fra Horsens med Heste og Vogn til Middelfart. Kiøbmand Ertner fra Fridericia til dito. 3 jydske Hesteprangere til dito. Kiøbmand Frantz Richter med Heste og Vogn til dito. Heste Leverendeur Wedeler med Heste og Vogn til Fyen Hestehandlere Jochnin og Rasmus Møller fra og til Gastrup med Heste. 11te, 5 fynske Hestehandlere med Heste, Kiøbmand Christian Richters Fuldmægtig Joseph Dünbier med Heste og Vogn til Middelfart. Hr. Landmaaler Helberg, til Kiøbenhavn. Hr. Provst Kasbergs Kiøreheste fra Leer schou til Herrested Præstegaard. 12te, Bager Jens Hassing, 2 Gjortlere, 2 Hattemagere, 1 Rebslager, Hr. Kalager, Hr. Uhrmager Schiørt, Josoph Bog og andre Jøder, samt en Deel andre Haandværksfolk fra Fridericia til Middelfart Marked. Capitain Fabricius og Lieutenant Lützov fra Glyckstat til Kbhvn. Student Salling med Disciplen Hempel fra Colding til Faaborg. Muurmester Salling fra dito til dito Hr. Procurator Faber fra Hønneberggaard med Heste og Vogn til Odense. Studenterne Kragh og Han Forre. sen samt H. Bruun fra Fridericia til Middelfart. Studen Saabye fra Østbirk til Kbhvn, Hr. Diderich fra Christiansseldtil dito. 13de Geheimeraadinde Juel i Kareth fra og til Raunholte, kommen fra Jylland. Hr. Kammerherre, Juel med Børn og Følge i Kareth og Chalse fra og til Thaafinge, kommen fra Holsteen. Hr. Provst Kasberg med Kone og Jfr. Krarup fra Leyerschou i Postvogn til Kbhvn. 14de, 3 Hestehandlere fra og til Taasinge med Heste Heste=Leverendeur Wulf fra og til Kbhvn, med Garderbeste. Hestebaandler Conrad Smith fra og til Fyen med Heste. Peder Nielsen fra Thaasinge med Heste. Wanseel Kroemand og en Holsteener med dito. Valentin Frederichsen med dito. Hans Jørgensen fra Fyen med dito. Hans Hansen fra dito med dito. Niels Hansen fra dito med dito. Friderich Pedersen fra dito med dito. Jens Rasmussen fra dito med dito og flere fra Fyen og Thaasinge med dito. Oberstinde v. Østen, i Thalse fra Colding til Kbhvn. Jacob Egeriis fra Jylland, med Kiør, 18de Rasmus Frederichsen fra og til Fyen med Heste. Peder Smed fra og til dito med dito Landindspecteur Bie fra Fridericia til Fyen. Hr. Provst Engelstøit med Henne og Vogn fra Randers Kanten til Middelfart. 16de Hr. Føns fra Petersholm til Fyen, Peder Hansen ved Ribe med Holsteenske Kiør til Kbhvn. Christen Hansen fra Ock holm ved Ribe med dito til dito. Christian Speitzer fra Sinninggaard med Stude til dito. Søren Jensen fra og til Fyen med Heste. Jens Sørensen til dito med dito. Den Hamborg agende Post til Kbhvn, med 8 Læs, 11 Penge tønder og Passagererne: Apotekersvend Svanettier til Odense. Lieutenant v. Benningsen til Ringsted. Lieutenant v. Lüttichau til Kiøbenhavn. Mad. Lange og Søn til dito. Frue Caspers til dito. fra Middelfart til Snoghøi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Den 10de September, En Kongelig Estaffette til Sleswig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Obristlieutenant Schøller med Frue i Chalse til Jylland. Forvalter Fusting med Familie og Birkedommer Dahl til dito. Hestehandler Conradt Schmidt til dito. Hr. Doctor og Justitzraad Frisch fra Fuglevig til Ribe i Chalse. 11te Pastor Thyggesen fra Kbhvn, til Schjærn Præstegaard. Den Kongel. Kbhvn agende Post med, 5 Læs, 9 Pengetønder og Passagererne: Kommissionair Linnemann til Hadersleb Skibs Capt. Pedersen til dito. Mad. Martens og Søn til Flensborg, Domel Gorlen til Rendsborg. 1 Fransk Ostcier Lion til Hamborg; i dito Andibers til dito. 12te, Handelsmændene Hamarberg, Sornerstierna, Høimann, Salomonson v. Hagen og v. Eissen med Kone, alle fra Kbhn til Hamburg. 13de, Kiøbmand Christian Richters Fuldmægtig Dunbier fra Horsens tilbage. Handelsløden Raphael til Fridericia. Handelsjøden Joseph v. Essen til dito. 14de Procurator Faber tilbage. Kiøbmand Franz Richter tilbage til Horsens. 13de Franskmændene Perrot og Finell fra Kbhvn, til Hamborg. Kiøbmændene Thomsen og Feiser, med Følge i 2 Chalser fra dito til dito. Kiøbmand Petersen, fra Husum til Randers. 16de, Hr. Byefoged Nellemann med Følge fra Assens til Leerbeck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Jndsendt. Svar paa det i No. 74 i Ribe Stifts AdresseAvis fremsatte Spørgsmaal. Det er en unegtelig Sandhed at Kornstakke og Halmhesser satte nær ved Husene i Kiøbstæderne ere meget. farlige, ei allene fordi de tiene til ved en paakommende Jldebrand, som lige saa let kan indtreffe i Fridericia som andenstæds, at vedligeholde og paa en skreksom Maade at udbrede Jlden, men en dog fordi Erfarenheden har lært, at Foder, naar det først er blevet vaadt, og staaer tæt pakket paa hinanden, læt kan antænde sig selv, om endog aldrig nogen udvortes Aarsag enten Tobaks Piber eller andet kom dertil, og saaledes foraarsage betydelig Skade. Det kan altsaa ikke paatvivles, at jo saadanne Hesser burde afskaffes og Vedkommende burde have et vaaget Øie med, at det jo før jo heller blev bragt til Virkelighed, thi naar Skaden er skeet, er det for sildig, og hvo erstatter Tabet, naar det engang er anrettet, Men hvo ere de rette Vedkommende, og hvem paaligger denne Pligt? Af Øvrigheden kan det just ikke fordres, at den i dette Tilfælde skal gaae omkring for at eftersee, hvad Feiler der maatte indsnige sig, og forgiæves skulle derfor imod den giøres Beskyldninger. Nei, Brand=Jnspecteuren og Assistenten ere Mændene, og af dem kan det fordres, ikke allene at have nøie Jndseende med alt det, som til Jldsvaade kan give Anledning, og tillige stræbe, at saadant, saa vidt skee kan, ryddes af Veien. Disse burde derfor i Høstens Tid gaae og til enhver, som drev Avling for at eftersee om nogen opsatte Stakke, og derfor burde de i den Tid have frie Adgang i hver Mands Huse og Gaarde. Skulle det befindes at en eller anden satte Stak enten af gammelt Foder eller nyt Korn, burde de alvorligen advares ufortøvet at føre det heen til en fra Huse og Bygninger saa langtfraliggende Plads, at ingen Skade deraf kunde befrygtes, og en saadan Plads skulle Øvrigheden neppe være uvillig til at anviise. Dersom Advarsler intet skulle udrette, da foranstaltede Brandindspekteuren eller Assistenten at en Brand Ret blev sat, og naar da ikke allene de Skyldige bleve mulkterede, men endog Stakkene paa deres egen Regning uopholdeligen udførte, saa kan man haabe, at det ville giøre god Nytte. I det Tilfælde at Brandinspecteuren og Assistenten ikke efterkomme deres Pligter, kan man ganske vist haabe, at Øvrigheden, naar den kom i Erfaring derom, paa tilbørlig Maade skulle sørge for den almindelige Sikkerhed, enten ved at sætte de forsømmelige til Rette, eller og ved at afskeedige dem, og i deres Sted antage meere duelige, og aldrig skulle det behøves at andrage saadant enten for Stiftamtmanden eller det danske Cancellie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Avertissements. Efter Udlægshaverens Sr. Hans Severin Kleiste Colding hans Begiering, bliver den 21de d. M. foretaget første, den 25de f. M. anden, og den 30te næstefter beliggende her i Staden, 1 paa Hiørnet af Danne tredie Auction over Sr. Peter Basses iboende Gaard Markes og Kiøbmager Gade under No. 329, bestaaende af 5 Faa Huus og 2 Fag Halvtag Eege og Fyr Bindingsværk med dertil hørende Plads, Gaardsrum og Brynd. Ved tredie Auction bliver Gaarden til den høistbydende bortsolgt efter de Conditioner som paa Auctions Stedet bekiendtgiøres. Lysthavende ville altsaa behage at møde i Gaarden selv bemeldte Dage, hvor Auctionerne holdes om Eftermiddagen Kl. 3. Fridericia den 16de Septbr. 1797. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Nybierg Moste, beliggende i Weile Amt, 3 Miile fra Colding og 3 Miile fra Weile, en god og behagelig Egn. er formedelst Eierens tiltagende Alder og Skrøbeligheder, at faae til Kiøbs under Haanden, saaledes at Kiøberen kan tiltræde den efter Behag, enten til forestaaende Mikkelsdag, Nyt=Aar, eller 1ste Maji. Møllen er Matriculeret for 6 Tdr. Mølleskylds Hartkorn samt for 1 Tdr. 2 Skp. Ager og Engs Hartkorn. Bygningen, som er forsikkret i den almindelige Brand=Casse for 2000 Rdlr. er saaledes indrettet, at en honet Familie vil finde anstændig og beqvem Bepæl i samme. Mølleværket drives af underfalds Vand med 2de Hiul. Der ere 4 Qverne anlagde foruden et fordeelagtigt Stampeværk. Møllen savner aldrig Vand, og formedelst det idelig tilløbende Qvældevand, fryser det ikke i de haardeste Vintere. Den indbringer i Toldkorn aarlig 200 Tønder Rug, foruden Boghvede, Malt, Pille=Korn og Stampeværket som udgjør fuldkommen ligesaameget. det 8 Tønder Rug, 4 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre, 6 Tdr. I Jord Eiendommene kan faaes det ene Aar mod det an Boghvede, avles 40 Læs Enghøe, græsses og foeres 10 Køer Ager Jorden er udskiftet af Fælledskab, samt for sig selv ind- og 30 Faar med Yngel, foruden de fornødne Arbeids=Hester. hegnet. Til Møllen er Overflødighed af den beste Sort Tørbeskiør og Gierdselhugst Til end mere Beviis paa Møllens gode Næring, anmerkes, af i en Omkreds af 2 Miille findes ingen anden Mølle, samt og det kaldes. Møllens Konge= og Kirketiende, er deels indkiøbt at Mølleværket er nyt og got, og gaaer for dobbelt Tøisom og deels fæstet, saa at ingen Tiende svares in Natura uden til Præsten, Fridericia som haver Commission fra Eieren til derom at om henvende sig til Raadmand og Herredsfoged Buhl, Lysthavende, som ville handle om bemeldte Mølle, kan der slutte Accord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Efter Begjæring af Fabrikant Hr. Sebwart; heri Sta Gade Nr. 231 øverst ved Volden, stillet til offentlig Auction, den, bliver den ham tilhørende Gaard i Princesinde første Gang den 13de, anden Gang den 16de og tredie Gang absolut bortsolgt om antagelig Bud skeer. den 20de d. M. alt om Formiddagen Kl. 10, og tredie Gang gode reele samt malede Værelser, foruden Kiøkken, Spise Gaarden bestaae af 13 Fag Ege Bindinger med 6 med gode Frugttræer, saa er der og i Gaarden et Brændekammer og Pigekammer. Ved Gaarden er en smuk Hauge ovne som saar i Værelserne. Lysthavende ville behage at huus og et Locum. J Kiøbet kan og følge 2de Jern Kakkel den holdes, og Conditionerne bekiendtgjøres. møde i Gaarden selv bemeldte Dage og Tider hvor AuctioFridericia den 9de September 1797. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Tra Undertegnede er bortkommet ved Jldebranden Sønderdyne, et Par sine Hørgarns Lagn, 2de sølv Spiseskeer, J dagen den 3die September, efterfølgende, en nye Un 4 Theeskeer, 6 fiine Servietter, 1 Brysstrimmel med fine Kniplinger, og nogle Tintallerkener, svi Maren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-22
Privat Efterretning fra en Reisende, dat. Paris. den 2 Septbr. 1797.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-22
Alt er her i en skrækkelig Giæring hvis Udbrud vilde være gyselig om det kom dertil, man haaber og frygter. De veed at Regieringen er deelt i 2de Deele: det Lovgivende Corps (de 500 Raad og de 150 gamles Raad, og i dets udøvende Magt eller Directoriummet; disse have hver sit Tilhæng og ligge i evig Strid med hverandre, til de første slaaer Publikum, der bestaaer af Patrioter og skrækkelig mange Rojalister, sig - til de sidste hele Armeen og alt der kaldes Militair og Jacobiner, omendskiøndt Jacobinerne egentlig ei kan slaae sig til nogen af Delene. Directoriummet er vist ikke jacobinsk men elske Fred og ingen borgerlig Krig den udvortes Krig staaer ganske under Directoriumer, de vil giøre en ærefuld Fred og uden dette - Krig, de vil have Penge og Financerne ordentlig bestyrede. Det lovgivende Corps skriger paa Fred, de har alle Casser under Hænder - og tiener saa godt at de for det meste ere Capitalister naar deres Tid er Ude og de maae ud af Raadet. - Hver 3die Aar ere alle 500 nye og hver 5te Aar har Directoriumet nye Medlemmer - det er imod Constitutionen at Directoriummet tør lade Tropperne komme 11 Mile nær Paris, og da de sidste frygtede lod de Morean marne privilegerte. Co ses 22de September 1797. Rdlr. aarlig, hos El men hos i Fridersel. schere paa nogle Miles Distance fra Paris under andet Foregivende - de 500des Raad og Folket stod op derimod og anklagede dem skammelig, saa det nær var kommet til Udbrud ; i dette Øieblik er man vel rolig men Giæringen er dog alle Tider stor, - Alle Raadssamlingerne ere offentlige, alt skeer for aabne Dørre, efter Constitutionen - jeg har nylig været og hørt paa de 500des Raad - der foretages just denne Dag, Besørgelsen af Penge til Jndvaliderne og det aftakkede Militair - de afhandlede disses Mangel med megen Bitterhed mod Directoriummet, en stod op paa Tribunerne efter den anden og holdte hidsige Declamationer, bet endtes efter lang Strid med at de sendte Brev til Directorium for at forlange Angivelse hvor mange der var og hvor stor Sum der skulde bruges - de tilføiede at Directorium bedes at have den Godhed at giøre denne Liste. - hver Dag samles det Lovgivende Corps og en Time efter det er endt, læser man alt hvad der er afhandlet i Aviserne - af hvilke her er over 50.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-22
Paa Gadehiørnerne ere saa mange Skandskrivter, opslaaede; men det er kuns til at ophidse Pøblen - Garden er Directoriummet meget hengiven og ingen Soldat i hele Armeen hæver sin Flinte mod Constirutionen. Hvert Øiebik er Opløb - i disse Dage er endeel ar sorte, og dette skal tilforn have været et rojalistisk ange Menneskeer Kraverne afrevet af Kiolen fordi de Kiendetegn - een er bleven saaret derved og en det sig Kraven afrive og i samme Øieblik skiød han Jn havde sort Krave havde en ladt Pistol hos sig, han lod cobineren for Panden saa han faldt død ned - man gaaer her med ladte Pistoler i Lommen. neppe mere og - Religionen - herved studser de og Jacobinerne forfølges skrækkelig, og de kommer spørger har de Franske Religion - har en Nation Religion der nedrev Kirker og plyndrede Altere, der og sine Præster af Landet - jeg svarer, jo, de har deres bliver den sandeste og meest Lyksaliggiørende - den gamle Religion og de har en nye som ved at cultioneres nen Robespierres Tid at alle Kirker bleve lukkede og al sidste kaldes den moralske Religion - det var i Tyra Gudstieneste blev forbudt, han vilde indføre naturlig Religion og indførte ingen, mod den Tid han blev styrtet lod han igien Kirkerne aabne og lod skrive over enighed; jeg maatte lee da jeg her læste dette Decret Dørrene: det franske Folk erkiender den hellige Tre første Gang da jeg derved erindrede mig Gleims Viise han har gjort i den Anledning i Tydskland - hvori Robespierre, omtrent saa - han raader Treenigheden at sende en Ambassade til Dartst lieber Gott nun wieder seyn, So wille der Schach (in Behersken) der Franken, Las doch durch ein Paar Engelein Dich fluchs bey ihm bedanken. Øvelser som før, undtagen at Nationen ei holder Præ I Kirkerne holdes hver Søn og Festdag Religions sterne; men Sognerne selv lønner dem - da alle Kirker i Tyranens Tid bleve plyndrede, saa er der intet eller Sæderne maae enhver betale - nogle Stæder, uden de bare Vægge, Alterne ere nye, og for Stolene ere Præsterne godt aflagte, men de fleste slet - Daaber ei tilladt, ikke heller Religiøse Brylluper - begge Deele skeer paa Raadstuen uden Religiøshandling. Børnens Religiøs Opdagragelse betaler Forældrene den moralske Nationen - i de andre Religisse Selskaher der kaldes Theophilantroper (Guds og Menneske Venner, holdes hver Festdag fortræffelige Taller over Moralen, der trænge til Siælen og af Blinde synges Hammer, der ledsages af Jnstrumenter, og som opløfte Siælen til Alfader og gyder de reneste saligste Følelse i Hiertet. - jeg forsømmer dem aldrig - Her holdes et Slags Daab - Faderen holder sit Barn op til Himmelen i det man synger en Hymne til Skaberens Priis, og Taler holdes over Menneskets Pligter imod Gud sig Selv og sin Næste - derpaa lover Faderen sine Medborgere at opdrage dette Barn til en nyttig Borger paa Jorden og til at nyde en evig Sallighed - disse Selskaber komme megen Optagelse - en af Directoriummet er Stifter deraf.