Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Raadet i Brabant har under 27de Martii bekiendtgjort en kort historisk Efterretning og Hr. de Bethunes Foretagender i en Proclamation, som er bleven opslaget i Bryssel, Løwen og Antwerpen, og da den indeholder mange Oplysninger om nærværende Tids Historie, fortiener den at meddeles Læserne. Den er af følgende Jndhold: Frantz af Guds Naade Konge til Ungarn og Bøhmen o. s. v. Vor elskelige Raad og General=Procurator har for Os andraget, at neppe var dette Land befriet fra de Ulykker, hvor det under Revolutionen trykkedes, førende allerede et nyt Uveir truede at bryde løs over det; ret ligesom Lykke og Rolighed aldrig meere skulde indfinde sig i dette ulykkelige Land. Det var nu ikke længer en van der Noot og van Eupen, som smeddede Lænker til Belgien, det var en Udlænding, som af Begierlighed til en sørgelig og ulyksalig Berømmelse, vilde undertvinge og undertrykke samme, og denne dristige Forbryder er den, til hvis Paagribelse Hoffet har udgivet befaling, nemlig Greven, fordum franske Hertug, af Bethune=Charost. Hvo skulde vel, naar ikke Breve og Beviiser, som ligge for Rettens Øine, bevidnede hans Forvavenhed, kunde troe, at han havde til Hensigt at bemægtige sig et Land, som blev forsvaret af en talrig Krigshær, Men Retten for hvilken hans Anslag ligge opdagede, veed, om det var Tid at sætte sig imod hans Fremgang, og hvormeget Fædrenelandet har Aarsag til at glæde sig over at have opdaget denne Sammenrottelse, hvis Hoved han var; Retten veed, om det var muligt at sammenknytte fleere Forbrydelser, end han har sammenkiedet, og udkaste et Forsøg med større Grusomhed, uden andre Bevæggrunde til Forhaabning, end dem, som en taabelig og ubesindig Ærgierrighed kunde frembringe. Greven af Bethune syntes allerede tidlig at være bestemt til at øve sig i Oprør og borgerlige Krige, han havde allerede i Aaret 1789, da han brændte af Begierlighed efter at spille en Rolle i de Uroligheder, som da ødelagde disse Lande, tilbudt og forbunden sig til at hverve Hielpetropper for at understytte den Belgiske Congresses usurpeerte Herredom. Men nu er han meere ærgierrig, foragter en subalterne Rolle og Forhaabninger, vil sætte sig selv paa en Throne, som han fordum ikkun vilde befæste, og vil give Belgien i sin Person en Regent. Disse nye Forbrydelser toge sin Begyndelse i Maimaaned af det sidstafvigte Aar; da var det, at han fik dette ubesindige Jndfald i Hovedet, og, forblindet af sin foregivne Herkomst fra de gamle Grever af Flandern, foret og sig at spille en Prætendents Rolle. Uden at følge hans første Skridt, ville vi vende os til den Reise, som han nogle Maaneder derefter gjorde i Hennegan. Man seer ham der at begive sig incognito hen til Personer, som vare ham anviiste af een af hans Tilhængere, ved Navn Dujardin; at søge der at anskaffe sig Medhielpere, og opspore Folk, som kunde underholde den Brevvexling, som han vilde føre med de indre Landskaber. Allerede da udspredte han: "at der i dette Land snart vilde opkomme en Revolution; at han haabede ved Penge at vinde alle de Tropper, hvormed det var besat, og at i det Lüttichske stode allerede et temmelig anseeligt Antal Folk til hans Tieneste, som var færdig til at gribe til Vaaben imod Regenten i Nederlandene." Efterat Greven af Bethune havde forsikkret sig hemmelige og forborgne Midler til at underholde Brevvexling med de indre Landskaber, saa gav han sine Rænker frit Løb. Sammenrottelsen blev nu stiftet og udbredt; dens Virksomhed viiste sig; en Mængde strafskyldige Drive fiedre fattes paa eengang i Bevægelse, og foranstaltede det Udbrud, som skulde paa følge. De Sammensvorne, med Greven af Bethune i Spidsen, faldt strax i Begyndelsen paa at oprette hemmelige Deputationer i adskillige Provindser. Disse Deputationer skulde være Middelpunktet for alle Operationer i de indre Landskaber. De vare at ansee som ligesaa mange Planteskoler, hvorfra Uenigheds og Oprørs Aand skulde fremspire og udbredes; eller som ligesaa mange Struber, der paa eengang og fra alle Sider skulde udsprede Oprørs Luer. De skulde og uddeele de trykte Skrifter, hvormed man vilde søge at forføre Folket og Krigstropper, ne; herfra skulde Udvandringen befordres, og Contributioner af Abbedier og Patrioter til Fordeel for de Sammenrottede negotieres; herfra skulde man bestræbe sig for at erholde Stændernes Understyttelse og Medvirkning; her skulde man aftale Forholdsregler og at afslaae Subsidler og Paalæg; med eet Ord, alle nødvendige Forbrydelser til de Confoedereertes Sags Fremgang skulde forberedes under disse Deputationers Opsyn, og iværksættes under deres Bestyrelse.