JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-11-22
J Kiel har "Supscriptionen for Befeler god Fremgang. Henved 5,000 Mk. Cour. ere sammenbragte, og Jnteressen for Manden sees at være langt større, end Mange ville troe. Kun nogle, og det netop af de rigeste, om just ei af de meest anseete Mænd have nægtet at tegne sig for noget Bidrag. Ved den Jnteresse, som Sagen ogsaa har vakt i selve Tydskland, troer man at kunne ansee det for afgjort, at den fornødne Sum nok vil blive tilveiebragt, og at Folk saaledes engang ville faae at see, at Tydskerne ikke lade det blive ved Snalalene. "Børsenhalle meddeler Følgende fra Hannover af 12te De. J dette Øieblik bliver "Morgenzeitung paa Kongens Befaling confiskeret af Politiet og hentet fra Abonnenterne, fordi der deri findes et anstødeligt Opraab tilat tegne Bidrag til Beseler.
Viborger Samler, 1847-11-22
Fra det Holsteenske skrives i "Børsenh.", at det slesvig-holsteen launborgske Cancelli har udstædt et Forbud mod "Honecks Folkskalender for 1848, der ogsaa fører den Titel: "Bog for Vinteraftener". Den indeholder en Afhandling af Dr. Lorenzen i Kiel: "Hertugdømmerne og Danmark.
Viborger Samler, 1847-11-22
Hamb. Corresp." beretter, at Oversagfører Raben i Altona har faaet Afslag af Cancelliet paa sin Ansøgning om Afsked, dog saaledes, at det stod ham frit for at tage den uden Pension, hvorfor Hr. Raben nu seer sig nødsaget til at føre de forestaaende politiske Processer.
Viborger Samler, 1847-11-22
Om den flensborgske Tværbane hedder det i "Dannevirke:" "Bliver denne Aare først tilveiebragt, begynder Handelslivet gjennem denne først at bevæge sig, da er ogsaa Morgenen for vor Handelsfrihed omsider oprunden. Den længe fængslede, gode Kæmpe, vil de nok føle, at hans Lænker ere brustne, og finde ud af sit Fængsel gjennem den aabne Dør. – Hamborg vil fra samme Stund, af føle sin Uformuenhed til, længer at regjere vore materielle Jnteresser, den vil føle sin Ulykke over at have tabt den Fordeel, at nyde Frugterne af et heelt Lands Handel, Frugter langt anseeligere end Kongen af Danmarks Statsindtægter.
Viborger Samler, 1847-11-22
Handels= og Skibs-Efterretninger. Condoner-Kornmarkedet, den 15de Novbr. J de sidste Dage var Tilførslen ubetydelig dog tilstrækkelig til Forbrug, og endog til at nedtrykke Priserne, da alle Kornsorter noteres lavere ved Ugens Ende. Hvede er idag 2 a 3 sk. lavere end i Mandags, og dog blev en Deel deraf usolgt; Byg 1 a 2 sk. billigere; Havre holder sig i Prisen.
Viborger Samler, 1847-11-22
Hamborg, den 19de Novbr. De flave Beretninger fra England skade Lysten til at kjøbe Korn. Rug billigere; Byg, endskjøndt 2 a 3 Rthlr. billigere, fandt kun enkelte Kjøbere.
Viborger Samler, 1847-11-22
J de gode Sorter Havre ere Priserne uforandrede, slettere Sorter billigere. J Rapshandelen er intet Liv.
Viborger Samler, 1847-11-22
Hamborger Børscours, den 16de Novbr.: Bordeaux 3 Md. 100 3/5 Lond. 3 Mk. 13 Mk. 6 1/2 s.; Amsterdam 2 M. 36. 10. slesv.-holst. Species 1/2 Agio; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 24 2/5, Skillings=Stkr. 26 1/4 a 27 1/4, nye 2/3 Stkr. f. f. 31 1/2 pCt. slettere end Banco. Aggershvile Hovedgaard ved Dyrehaven med Under- og Tilliggende er i disse Dage solgt af Grosserer og Proprietair Gerner til Kammerjunker v. Halling for en Kjøbesum af 50,000 Rbd. Sælgeren, der for 2 Aar tilbage kjøbte Eiendommen for 44,000 Rbd. har avanceret c. 20,000 Rbd., fordet Meste ved at frasælge Gaarden dens Strandmarker. Selv til nærværende Priis skal Eiendommen være kjøbt billig og kan forrente sig brillant ved sine betydelige Arvefæsteindtægter.
Viborger Samler, 1847-11-22
Ringkjøbing. Natten imellem den 16de og 17de De er paa Søegaard Forstrand udfor Aargab indstrandet Tialkskibet Concordia" fra Pappenborg, Capitain H. A. Klein, kommende fra Brevig med Trælast, bestemt til Hjemstedet. Mandskabet er reddet og Ladningen ventes bjerget. – Ligeledes er den 17de om Morgenen ved Harboer, efter Forlydende, strandet et Kufskib fra Fanøe med Trælast. - Ved Sønder-Lynqvig skal være ilanddrevet en meget svær Stud, Sandsynligviis udkastet fra det engelske Dampskib, der for kort siden afgik fra Tønningen til London med Kreature. (Ringk. Av.)
Viborger Samler, 1847-11-22
Reisende. Med Færgefartøiet fra Kallundborg til Aarhuus, den 17de November: Proprietair Christensen, Forvalter Neergaard, Kjøbmand Raun med Kone, Slagter Rønner, Landvæsenselev Friis. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 18de De: Overlæge Dahl med Kone og 3 Børn, Dr. Selmer, Cancelliraad Simoni, Student Erichsen, Lieutenant Schmidt, Dhrr. v. Essen, Vimen og Petersen.
Viborger Samler, 1847-11-22
Døde. Kjøbenhavn: Anna Christiane Wassard, f. Lohmann, Ane Cathrine Møller, f. Terkelsen, 80 Aar; Jfr. Frederikke Beate Jensen (efter et ulykkeligt Fald, under et Besøg i Kjøbenhavn); Enkemad. Ane Marie Granberg, f. Frost, 66 Aar; Birthe Christophersen, f. Nielsen, 68 Aar; Bolette Puggaard, f. Hage, 49 Aar; Gjæstgiver Hans Madsen, 64 Aar. - Frederiksberg: Slagter Niels Hansen Flindt, 29 Aar. - Fredensborg: Landinspecteur, Capt. Ernst Melchior Leschlp. - Helsingøer; Organist Johan Ditlev Amadens Lund, 57 Aar. Løvegaard. Maria Magdalene Hasle, f. Schnell, 32 Aar. Jdestrup Skolelærer og Kirkesanger Johan Muhl, 40 Aar. Odense. Enke efter afg. Vognmand Appelbye, Ellen Jensen, 78 Aar; Rendemester Hans Petersens Enke, Marie, f. Petersen, 72 Aar. - Aaby Kro. Rasmus Rasmussen, 47 Aar.
Viborger Samler, 1847-11-22
Copulerede i Viborg, den 18de November: Maskinbygger Rasmus Schnevoigth og Pigen Jensine Kirstine Nielsen.
Viborger Samler, 1847-11-22
AVERTISSEMENTS. Overbeviist om oprigtig Deeltagelse, bekjendtgjøres herved vor kjære ældste Datters, Niel sine Christiane Maries, Ded den 18de November af Brystsvaghed, i hendes 20de Aar.
Viborger Samler, 1847-11-22
Endskjøndt vi med inderlig Veemod bekinge hendes tidlige Bortgang, maae vi dog takke det alvise Forsyn, der endte hendes langvarige og i de 3 sidste Uger haarde Lidelser. Gud kaldte hende i sin Viisdom til en bedre Verden, vi trøste os ved Haabet, der engang med Glæde at skulle gjensee hende. Viborg, den 20de November 1817. W. A. Werring. H. Werring.
Viborger Samler, 1847-11-22
At Redacteuren af Bladet Fædrelandet, F. W. C. Petersen, under Dags Dato er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af tvende i bemeldte Blads Nr. 260 for Tirsdagen den 2den Dennes indførte Artikler, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frdn. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie, den 3die Novbr. 1847. Lodsedler til det 101ste Classelotteriets 1ste Classe ere, indtil den 27de Januar 1848, at erholde hos P. Gjølbye.
Viborger Samler, 1847-11-22
Bekjendtgjørelse. Jfølge det af Viborg Amtsraad i Overeensstemmelse med Frdn. 9de Juni d. A. affattede Regulativ for Thingvidnerne ved Salling Herreders Thing, er der om disse Vidner taget følgende Bestemmelser som de væsentligste: 1. Der udnævnes 4 Mænd, 2 til ordinaire Retsvidner og 2 til Suppleanter. 2. De ordinaire Thingvidner have at fungere ved den ordinaire Ret paa Jurisdictionens Thingsted og ved alle Extra og Politi=Retter, der afholdes enten i Skive eller i ligenær Afstand fra deres Bopæle, og Suppleanterne træde i hines Sted, naar de formedelst Forfald ei selv kunne fungere. 3. Tiden, hvorpaa saavel de ordinaire Vidner som Suppleanterne skulle vælges, fastsættes til et Aar fra 1ste Januar 1848. 4. De ordinaire Vidner tillægges i aarlig Løn hver 80 Rbd. og Suppleanternes Betaling bestemmes til 1 Rbd. for hver Dag de fungere og hvilken Betaling udredes af det ordinaire Vidne, for hvilket Suppleanten møder; dog med den nærmere Bestemmelse, at Betalingen beregnes forholdsmæssig efter det ordinaire Retsvidnes aarlig Løn, naar det ordinaire Vidne ved lovligt Forfald forhindres fra at give Møde i en uafbrudt fortløbende Tid af en Uge eller derover. Hvilket saaledes bekjendtgjøres med Tilføiende, at Regulativet, selv ligger til Eftersyn her paa Contoiret og at de, som ønske sig ansatte i fornævnte Bestillinger, have inden 14 Dage fra Dato at indgive Begjæringer til Undertegnede, Salling Herreders Contoir, den 12te November 1847. Willemoes. N. S. Hørning, Skrædder, er flyttet fra St. Mathiasgade til St. Hansgade i Hr. Maler Skovs (forhen Jfr. Stantenmachers) Sted.
Viborger Samler, 1847-11-22
En smuk og solid Kurvevogn med trende lakerede Agestole, samt en god tosædig Kalesche, ere at erholde tilkjøbs hos Carl Ring i Skive.
Viborger Samler, 1847-11-22
Bekjendtgjørelse. Løverdagen den 27de d. M., Formiddag Kl. 11, bliver i Schaltz Skole afholdt offentlig Licitation over det fornødne Leer og Gruus til Vedligeholdelses-Arbeidet paa den grund forbedrede Strækning af Viborg-Løgstøer Veien fra Storeveilebro til Lilleveilebro. Overslag og Conditioner ligge til Eftersyn her paa Contoiret og blive desuden bekjendtgjorte paa Licitationsstedet, hvorhos bemærkes: at Overslagssummen er 468 Rbd. 58 s. Rinds-Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 16de November 1847. Høyer.
Viborger Samler, 1847-11-22
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de Septbr. 1847, der er læst inden vedkommende Retter og som lyder saaledes: "Di Christian den Ottende, af Guds Raade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At Vi, efter Os Elstelige Vor Cancelliraad Carl Gotfred Lynge, Byfoged og Bystriver i Nibe, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Hornum Herred og endeel af Fleskum Herred, Aalborg, Amt udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter i Kjøbmand af Nibe, Hans Christian Kraghs afdøde fraseparerede Hustrue, Karen Marie Hansdatters Boe af Nibe ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, den Altonaiske Mercur samt Viborg Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre saavel efter bemeldte Karen Marie Hansdatter og hendes fraseparerede Mand Kjøbmand Hans Christian Kragh, som efter hendes Mand af første Ægteskab, Kjøbmand af Nibe, Søren Nielsen med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ovennævnte Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 10de September 1817. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Viborger Samler, 1847-11-22
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Ørsted. Bentzen. Holm. Algreen-Ussing. Simon. Bevilling for Cancelliraad, Byefoged og Byeskriver samt Herredsfoged og Herredsskriver Carl Gotfred Lynge, som Skifteforvalter i Kjøbmand af Nibe Hans Christian Kraghs afdøde fraseparerede Hustru, Karen Marie Hansdatter til, ved Proclama i Aviserne at indkalde saavel bemeldte Karen Marie Hansdatters og fraseparerede Mands, Hans Christian Kraghs, som hendes Mand af første Ægteskab Kjøbmand af Nibe, Søren Nielsens Creditorer. Betales med 13 Rbd. 3 Mk. og Forhøielse til SeT. Hjorth. minariefondet 3 Rbd. 2 Mk. indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Ale og Enhver, som maatte have Nøget at fordre saavel efter Kjøbmand i Nibe Hans Christian Kraghs afdøde fraseparerede Hustrue Karen Marie Hansdatter og bemeldte hendes fraseparerede Mand, som efter hendes Mand af første Ægteskab, afdøde Kjøbmand i Nibe, Søren Nielsen, til, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i fornævnte afdøde Karen Marie Hansdatters Boe af Nibe, Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lynge. Nibe, den 15de November 1847.
Viborger Samler, 1847-11-23
No 187.
Viborger Samler, 1847-11-23
Kongelig allernaadigst privilegeret, 75 Aarg. Stift Tidende. et Vibe. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 23de November 1817. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reis, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1847-11-23
Neste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 16de Novbr. J Overmorgen samles Parlementet. Da flere Dage ville hengaae med at tage Medlemmerne i Ed, vælge Taleren m.m., saa aabnes de egentlige Forhandlinger først den 23de, og man hører allerede, at det nye Parlement vil have en lang Session at gjennemgaae. Hovedgjenstandene for Discussionen skulle angaae: 1) Forslag til en Tvangsbill (Coercien Bill, imod Jrlauc. Man vil erindre sig, at Sir Rob. Peel maatte udtræde i Aaret 1846, fordi han blev i Minoriteten i Anledning af den af ham foreslaaede Tvangsbill. Whigs, der dengang stemte imod ham, optage nu hans Plan. 2) En Forandring i de Love, som regulere Tilførslen af Negerarbeidere til Vestindien. J de 40 Aar, som gik foran Aaret 1834, har man her begaaet den Feil, at man vel afskaffede Slavehandelen, men ikke Slaveriet. Følgen deraf har været, at Arbeidslønnen i de engelsk vestindiske Productionslande var langt dyrere end i Brasilien, paa Cuba o. a. St., hvor man - til Trods for de bestaaede Tractater - vidste at sætte sig i Besiddelse af et stort Antal Slaver, hvorved man sattes istand til at levere Producterne billigere end paa Jamaica, Mauritius og andre britiske Besiddelser. – Man formoder, at Bank=Currenco= og Penge anliggenderne først i Febr. Maaned ville blive Gjenstand, for alvorlig og grundig Drøftelse. – Penge circulere nu rigeligere paa vore Markeder, men ikke under 7 pCt. p. a. for de første Securiteter.
Viborger Samler, 1847-11-23
Jtalien. Can. fra Florents af 9de Novbr. indeholder en officiel Artikel om Besættelsen af Fivizzano ved Tropper fra Moden. Journalen meddeler de med Moden knyttede Underhandlinger, ligesom ogsaa de af Moden givne Erklæringer, af hvilke man uddrog den Slutning, at man vilde suspendere Besættelsen, der imidlertid er paafulgt uventet og til Trods for de toscanske Auctoriteter. Artiklen slutter med de Ord: "Saaledes skeete, hvad Regjeringen (i Toscana) hverken kunde forudsee eller forhindre. J Betragtning af Fyrstens og Statens Rettigheder og Værdighed maa denne Act blive en Gjenstand for alvorlig Overveielse."
Viborger Samler, 1847-11-23
Om denne Occupation hedder det i en Correspondent artikel fra Florents (den 9de Novbr.); "Allerede igaar Aftes circulerede i Kaffehusene et i Livorno affattet Opraab til Livorneserne, og i dette Øieblik fordeles her en trykt Opfordring, betitlet: "Ai Toscani,", og opslaaet paa Gadehjørnerne. Denne Proclamation opfordrer Alle og Enhver til at ile Brødrene i Fivizzano til Hjælp, Samlingspladsen er Pisa. J denne Opfordring hedder det: "Aldrig ville vi taale de Fornærmelser, som Pralhanse fra Modena have tilføiet vor Fyrste, og vore Brødre!
Viborger Samler, 1847-11-23
Efter nyere Efterretninger fra Florents af 10de Novbr. forblev Districtet Fivizzano roligt, da Occupationen fandt Sted, ingen Fornærmelse fandt Sted imod Tropperne fra Moden. Om Aftenen, da mange af den lille Stads Jndvaanere stode paa Gaderne og oppebiede Postens Ankomst, saae Grev Guerra, Chefen for de modenesiske Tropper, Sergeanten ved de endnu i Fivizzano værende toscanske Carabiniers gaae forbi med sine Folk og befalede ham at trække sig tilbage. Da Sergeanten ikke adlød, blev han omringet af Tropperne, og skulde slæbes i Arrest. Dette var Løsenet til en blodig Tumult. Ud med vor Sergeant, gjenlød det. Greven truede med at lade Sergeanten skyde, naar han knyede et eneste Ord, Modeneserne satte sig i Bevægelse. Officiererne opfordrede Folket til at begive sig hjem; Greven lod hele sit Detaschement træde under Gevær, marschere op paa Torvet og lægge an paa Folkemassen. Soldaterne adløde ikke alenee villig, men affyrede endog 25 a 30 Skud, der deels saarede deels dræbte 5 Personer, der stode som Tilskuere; langt fra Vagthuuset. Om Natten trak talrige Patrouiller igjennem Staden. Skræk har bemægtiget sig Gemytterne; mange Jndvaanere have taget Flugten til Kongen af Sardiniens Stater, mange have søgt Tilflagt i Toscana. Demodenesiske Tropper i og omkring Fivizzano skulle udgjøre 800 Mand. Efterretningen om denne Begivenhed gjorde et dybt Jndtryk i Florents. Tusinde Frivillige yttrede, deres Beredvillighed til at stille sig til Regjeringens Disposition og bade om Vaaben. Gonsalonieren, der bragte dette Tilbud til Storhertugen, modtoges naadigen af denne. J en senere af Regjeringen udstedet Skrivelse til Gonfalonieren for Staden Florents betegnes Occopationen af Fivizzano som en ulovlig og fiendtlig Act; dog haaber: Regjeringen, der aflægger sin Tak for Florentinernes Tillid, og patriotiske Tilbud, at Protesterne og Besværingerne, ville føre til en rolig og lovlig Opløsning. Gan ender sin Artikel med disse Ord: "Storhertugen, overbeviist om at den militaire Occupation af Fivizzano begrunder en fiendtlig Act imod hans Souverainetet, og gjennemtrængt; af Uvillie over de sørgelige Begivenheder i Staden Fivizzano, har befalet, at energiske Protester ufortøvet skulle tilstilles Regjeringen i Modena.
Viborger Samler, 1847-11-23
Schweiz. Efter Efterretninger fra Canton Tessin fegtede der den 8de Novbr. paa S. Gotthard. Urnerne vilde angribe Airole, men dreves tilbage. Det saakaldte Schirmhaus", i den øvre Deel af Tremolodalen, er atter i Tessinernes Besiddelse. Den 9de concentrerede Urnerne sig i Hospiget, medens Tessinerne stormede fremad. Oberst Luvini er i Airolo. Troppernes Aand er fortræffelig. J Livinerdalen er Forbittrelsen imod Separatisterne ikke mindre end i den øvrige Deel af Cantonet. Den 1 de marscherede Tropperne fra Graubunden til Anderwatt fo derfra - som der menes - at angribe Urnerne i Ryggen. Om Sønderbundtroppernes Jndfald i Cantonerne Aar gau og Zürich, hvilket paa 3 Puncter gjentaane Anar beer kastet tilbage, meldes fra Aarau under 13de Novbr.,at Luzernerlandstormen gjorde den 12te ved Menzikon et Jndfald i Canton Aargau, kastede Jldkugler ind i Husene og anrettede Ødelæggelser paa Markerne. Denne Mordbrænderskare skal have været den hevnende Skare, der staaer under den berygtede Jnqvisitor Amman. Tre Huse, ødelagdes, i de andre brændende Vaaningshuse slukkedes Jlden af Jndvaanerne og de til Undsætning ilende Edsforbundstropper. Efter en kort Træfning kastedes Luzernerne tilbage over Grændsen. Samtidigt med dette Jndfald var Angrebet ved Sins og Landsbyen Dietwol. Da Edsforbundstropperne hurtig ilede til Angrebstedet og rykkede imod Sønderbundstropperne, begyndte en fortvivlet Kamp, der endte med Fjendens Fordrivelse fra CantonAargaus, Enemærker. Døde og Saarede, bedækkede Valpladsen. Kort efter denne Kamp hørtes en dump Kanontorden fra Østen. Sønderbundstropperne havde angrebet ved Kappel i Canton Zürichs Gebeet. Kanontordenen, der vedvarede indtil langt ud paa Natten, lod formode en heed Dyst. Om Udfaldet vides endnu i dette Øieblik intet Tilforladeligt. Hele Natten igjennem vare Indbyggerne i Staden paa Benene. Den sidste Afdeling af Landeværnet har forladt Staden. (Om det endelige Udfald af Kampen paa dette Punct er det Fornødne meddeelt i Gaarsnumeret.)
Viborger Samler, 1847-11-23
Fra Bern meldes under 13de Novbr., at samme Dag Middag ankom til denne Stad i største Skynding en Skar. af 88 Jesuitelever. De toge ind i Gjæstgiverstedet Falken, hvor den franske Gesandt opholdt sig i næsten 3 Timer hos dem. De fortsatte derefter deres Reise. Af deres Klædedragt og Opførsel at slutte, hørte de alle tilde mere dannede Klasser; men Jngen af dem førte nogen betydelig Bagage med sig, hvilket er et Beviis paa deres hurtige Afreise fra Jesuitercollegiet i Freiburg. Man vil vide, at de fleste af disse Elever allerede for længere Tid siden, have skrevet til deres Hjem om Tilladelse til at forlade, Collegiet, for at undgaae den truende Fare, men at Jesuiterne have holdt Brevene tilbage og tilmeldt Forældrene, at Jntet var at befrygte. Omsider lykkedes det en Jrlænder hemmelig at bringe Elevernes Ønske til en fremmed Gesandt i Schmeiz og skildre den Tilstand, hvori de befandt sig, hvorefter den britiske charge de affaires strax bevirkede fri Afreise for Cleverne af britisk og spansk Fødsel, efter gjentagne Begjeringer indskred ogsaa den franske Gesandt, saa at alle de øvrige Elever pludselig afhentedes og borttransporteredes idag. Freiburg, den 14de Novbr. (Kl. 11 Form.) Foren Tine siden ere Edsforbundstropperne rykkede ind i Staden. Capitulationen sluttedes i Hovedqvarteret i Bel faur. Vaaben og Munition afleveres. Fra samme Stad meldes under den 15de Novbr., at kun 5000 Md. Executionstropper skulle forblive i Freiburg; af Edsforbundshæren ere 12000 Md. afmarscherede deels imod Lugern, deels imod Sitten i Wallis. Dufour og hans Stab ere afreiste til Aarau, der skal danne det nye Hovedquarteer.
Viborger Samler, 1847-11-23
Efterat Staden Freiburg, om hvilken man sagde, at den vilde blive et andet Zaragoza, en falden uden Sværdslag, stoler man, ikke længere paa kjæk Modstand fra Luzerns og Sittens Side. Med Undtagelse af Landstormen i Canton Freiburg har ingen Freiburger-Soldat fegtet med Energie, ja Officierer af Linien gik frivillig over til de Edsforbundnes Parti for at unddrage sig Mishandlinger fra deres Medstrideres Side. Nu udjævner Landstormen de anlagte Ulvegruber og fylder Minerne med Jord. "Freiburg døer, men det overgiver sig ikke!" udraabte Fournier; men denne Stortalende var en af de Første, som trak sig ud af Affairen. Maaskee ville vi erfare noget Lignende om Siegmart Müller i Lugern.
Viborger Samler, 1847-11-23
Fra Bern haves under 15de Novbr. den Efterretning, at en stor Deel af Luern er besat af Edsforbundstropperne.
Viborger Samler, 1847-11-23
Hamborg, den 20de Novbr. Efter Beretninger fra St. Petersborg af 13de Novbr. var Cholera i Moskau i stærkere Tiltagende end tidligere. Fra 25de Octbr. indtil 1ste Novbr. angrebes 641 Personer og 238 døde. Hidtil angrebes kun Folk af den laveste Klasse. J Gouvernementet Astrachan har Cholera ophørt at rase.
Viborger Samler, 1847-11-23
Den 9de De om Aftenen er der, i Anledning af en hos en Handlende af Toldvæsenet anstillet Huusvisitation, forefaldet temmelig alvorlige Optøier i Gothenborg. Den efter Sigende af velklædte Personer ophidsede Mængde slog Vinduerne ind først hos Tolddistricischefen, Hr. Karstrøm, derefter hos Politimesteren, Hr. Emert, og endvidere i Toldkammeret og Raadhuset samt i adskillige private Huse, der ramtes i Stedet for Gadelygterne. Efterat dette Uvæsen havde varet i omtrent tre Timer, blev endelig den militaire Styrke anvendt til at adsplitte Folkemassen. De følgende Aftener have stærke Patrouiller været. paa Benene, men ingen Uordener ere forefaldne.
Viborger Samler, 1847-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Den 16de f. M. har Hs. Majestæts Gesandt ved det Svensk Norske Hof, Kammerherre Bille, havt den Ære, i Allerhøistsammes Navn at overrække Kong Oscars næstældste Søn, Prinds Gustav, Hertug af Upland, Elephant Ordenens Insignier. (Bl. Tid.)
Viborger Samler, 1847-11-23
Til den practiske Exammen for de latinske Jurister, der afholdtes sidstafvigte Onsdag og Torsdag den 17de og 18de De, havde, 16 Candidater meldt sig, hvoraf En udeblev, medens de øvrige absolverede Exammen. Opgaverne bestode i den første Dag at udarbeide en Art og den anden Dag at afgive en Betænkning, begge Deele efter Themaer, hentede fra Civilretten. De tvende paafølgende Dage afholdtes practisk Crammen for de danske Jurister, hvortil 25 havde indstillet sig, af hvilke En forlod Examen. Opgaverne bestode i den første Dag efter et civilretligt, Thema at udarbeide Stævning, Hoved- og Contra-Jndlæg og den anden Dag at afgive Betænkning i Anledning af et paa et Skifte opstaaet Spørgsmaal. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1847-11-23
Juridisk Cramen for Ustuderede. Torsdagen, den 16de Novbr.: H. P. L. Blom, Beqvem; C. J. Sørensen, O. R. Nielsen, B. Schmidt, Ei ubeqvem. Een rejiceredes. Hermed endte Examen. (Bl. Tid.)
Viborger Samler, 1847-11-23
Til Foraaret agter Hr. Borgaard, Værten i Kongens Klub, at oprette en Frokostkjælder og baiersk Ølhalle i Erichsens Palais i samme Smag som de bekjendte Etablissementer af dette Navn i Hamborg.