Viborger Samler, 1844-02-06
Om Udvandring til Sydamerica læses nedenstaaende Artikel i Kbhvnsp. af Hr. Capt. C. L. Wor dinger i Rønne paa Bornholm: J den senere Tid er der her, saavelsom mange andre Steder, skrevet Meget angaaende Udvandring; men hvad der berettes herom har ofte været i høi Grad feilagtigt og usandsynligt. Saaledes læste man for nogen Tid siden i "Kbhp. om et Selskab, der havde dannet sig i Stockholm og som lovede Actionairerne 25 pCt. Udbytte; med Hensyn til dette skandinaviske Selskab vil jeg ei her gaae ind paa at drøfte de ei ubetydelige Poster, der ere forbigaaede i Beregningen over Udgifterne, ligesom de temmelig høit ansatte Jndtægter, men kun spørge, hvorledes den skandinaviske Nationalitet vil kunne bevares paa 500 Tdr. Land med 14 Mennesker foruden Qvinder og Børn, en saadan Coloni er altfor meget anlagt i det Smaa; thi Dagen efter at disse 500 Tdr. Land ere kjøbte kan jeg faae en Nabo, som saaledes sætter en Grændse for Coloniens Udvidelse. Med Hensyn til at 1000 Normænd, efter den Berlingske Tidendes Beretning, skulde lide Nød c. 375 danske Mile inde i Nordamerica, maa jeg bemærke, at Arbeidslønnen er altfor høi og Føden altfor villig til, at En, som kan og vil arbeide, kan lide Nød, naar han først er 3 a 400 Miil inde i America; thi skulde Flere end fornødent er samles paa eet Sted, da er Landet stort, og Arbeide findes overalt. Pas behøves ikke, og Vandreren, sætter sig ved enhver Mands Bord, hvor man fremsætter for ham, hvad Huset formaaer, uden at man fordrer ringeste Tak af ham. Jmidlertid troer jeg ikke, at Nordamerika er det Sted, hvorden man helst skulde udvandre; det bedste Beviis herfor er, at mange Nordamerikanere selv drage Sydpaa. Med alt Dette vil jeg ikke nægte, at den, der med de fornødne Pengemidler for at reise, forener et Par stærke Arme og Arbeidslyst – i det Jndre af Nordamerika kan leve med ligesaa stor Frihed som Skovens Dyr og finde et rigeligt Udkomme. Derimod betale Landeiendomme sig ikke saa godt i Nordamerica; den Jndtægt, en Mand, som selv bestyrer sin Eiendom, kan vente af en saadan i de forenede Stater, anslaaes i Almindelighed til 4 a 8 pCt. – Jfølge det Ovenstaaende synes de forenede nordamericanske Stater, ikke at være det Sted, hvorhen man helst skulde udvandre. Derimod ere de forenede Stater ved la Plata=Floden i Sydamerika eller som de oftere kaldes efter Hovedstaden, Buenos Ayres, uden Tvivl meere skikkede hertil. Fristatens Enemærker udstrække sig mellem 21 og 40 1/2" sydlig Brede; men fra 37 a 38 indtil Sydgrændsen er Landet meget tyndt befolket, og tildeels som en Følge heraf kunne Landstrækninger her kjøbes meget billigt, og dertil veed jeg intet Land, der var mere skikket for Nordboere at nedsætte sig i Naar man afkjøbte Regjeringen 19 a 15 Mile Land, Syd og Vest efter ved Havet (eller en Flod, hvoraf der gives flere mellem 382 og 412), da vilde man ikke, som i de nordamericanske Stater, begrave sig 3 til 400 Mile inde i Skovene. Man var da ved Havet og indenfor Grændsefæstningerne. og naar Colonien talte omtrent 200 vaabendygtige Mænd, kunde den i al Tryghed udvide sig Syd efter; thi de faa Jndianer, der findes her, leve i Familier og frembyde ingen Fare. Hvad Land paa Grændsen vilde koste, kan jeg et sige med Bestemthed, men over 1000 Species pr. Qvadrat mil kan det ikke koste, maaskee mindre. Dette Land er ikke opfyldt med Skove og Moradser; men ved Græssletterne har man ikke andet at gjøre end at sætte Ploven i Jorden, da denne bærer, hvad man byder den; Klimatet er mildt, Kreaturerne tages aldrig i Huus; Hopper og Køer bruges kun som Tillægsdyr og koste 1 a 2 Rbd. Stk., Oxer, hvad Hud og Talg er værd, og dog er Smør, Ost og Brød altid noget dyrere end hos os. Saavidt jeg veed har Landmanden at betale 4 Pjastre (eller Species) aarlig af hvert 1000 Piastre hans Eiendom er værd, og dette er alle de Skatter, han har at svare. – Huder, Skind, Uld, Talg og tort Kjød ere Landets Hovedproducter. Alle disse finde Afsætning i Amerika og Europa, saaledes Kjød paa de spanske Øer i Vestindien, Kjød og andre Fødevarer i det nærliggende Brasilien, Huder ov, i Nordamerika og Europa. – En saadan Coloni kunde bevare sine Jndbyggeres Nationalitet, og naar den udvidede sig kunde den modtage en betydelig Menneskemasse, hvoraf hvert Lem vilde blive Grundeier, da Landet maatte udstykkes, og det med stor Fordeel. Paa denne Kant var man heller ikke udsat for Landets indre Uroligheder, som egentlig ikke have Meget at betyde, men imidlertid hidtil have afskrækket Udlændinge fra at indvandre. - Skulde et Selskab danne sig for at anlægge en Coloni denne Verdensdeel, da er jeg villig til at tage Actier til Beløb af 2 a 3 Qvadratmile Land, og fremdeles er jeg rede til at paatage mig at udkaste den foreløbige Plan. Hvis Nogen skulde ønske nøiere Underretning, da behage man i portofrie Breve at henvende sig til "Capitain C. L. Wor dinger, Frederiksberggade Nr. 7 i Kjøbenhavn, hvorefter man vil erholde de attraaede Oplysninger. Skulde endvidere Nogen ønske at søge sin Lykke i den omtalte Verdensdeel, da vil et nyt, hurtgsetlende Skib afgaae i Løbet af Sommeren og medtage Passagerer til 60 Species for hver voxen Person. Det nærmere desangaaende vil blive bekjendtgjort henimod Foraaret.