JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Bekjendtgjørelse. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts os tillagde allernaadigste befaling, saa lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, og Oldenborg. Vor Guust! Eftersom Os elskelig Kancellieraad Chr. Tolstrup, forhenværende Herredsfoged i Lysgaards og Hids Herreder, samt Raadmand i Vor Kjøbstæd Viborg, hvem Vi under 19de Juli 1803 have udnævnt til, som Skiftekommissarius tilligemed Os elskelig Capitain Søren Fogt Birkedommer og Skriver ved Friisholt Birk, at tage afdøde Stiftamtmand over Viborg Stift og Amtmand over Halds Amt, Hr. Friderich Hauchs Boe under Behandling, senere af Os allernaadigst er beskikket til Byefoged i Vor Kjøbsted Faaborg og Herredsfoged i Salling Herred i Vort Land Fyen, og bemeldte Capitain Fogh, som Vi under 11te April forrige Aar haver befalet ene at tilendebringe dette Skifte, har for Vort Danske Kancellie yttret det Ønske, at en Medcommissarius maatte ham tilforordnes. Saa er det hermed Vor allernaadigste Villie og befaling, at J rette Eders Leilighed efter som Skiftekommissarier, tilligemed fornævnte Capitain Fogh, at paatage Eder Behandlingen af dette Boe med alt samme Vedkommende; og have J derved at holde Eder det under 22 Mai 1789, til de første Kommissarier ergangne Kommissorium, saavelsom de øvrige i denne Sag givne befalinger og Resolutioner, saavidt Eder kan vedkomme, allerunderdanigst efterrettelige. Skrevet i Vor Stad og Fæstning Rendsborg den 14de Octbr. Efter Hans Kgl. Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Knudsen Til Justitsraad Stephan Jørgensen og Carsten Friis, Assessorer i den Kongelige Landsoverret i Viborg, angaaende, som Skiftekommissarier at tage afgangne Stiftamtmand Hauchs Boe under Behandling til endelig Rede og Rigtighed. Bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning at Skiftet, efter forrige Stiftamtmand i Viborg og Amtmand over Halds Amt, Hr. Conferentsraad Friderich Hauch, som formedelst adskillige Hindringer, fornemmelig i Henseende til Regnskabet for Viborg Stifts publike Fonds, hidtil har henstaaet afgjort, nu igjen vorder foretaget, for saa hastig som mueligt, at bringes til Endskab. Tvi skulde Undertegnede, i den Anledning, tjenstligst anmode alle og enhver, som i Continuation af den, i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser, Jversens Fyenske og Odense Adresse-Contoirs Aviser, den Viborger Samler og de Aalborgske Jydske Efterretninger, i Følge Kongl. Bevilling, skeete peremtoriske Jndkaldelse af 2den August 1790, endnu maatte have noget at andrage for Kommissionen, det være sig i Henseende til Stiftets publike Midler, Halds Amts Overformynderie eller afg. Stiftamtmand Hauchs egen private Gield, behagelig at fremkomme dermed, i det seeneste, inden dette Aars Udgang; hvorhos meldes, at Kommissions Samlingerne ere berammet at holdes paa Domhuset i Viborg hver Mandag Efterniddag fra Kl. 3 Slet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
J øvrigt undlader man ikke foreløbigen herved at underrette de respektive Creditorer om, at Summem af de umpediges Midler, under Halds Amt, for hvilken ingen Rigtighed findes, allerede langt overstiger Boets Formue. Viborg den 19de October 1807. Jørgensen. Friis. Fogh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
En Han=Hønsehund med brune Ører og en stor bruun Plet paa Ryggen, blisset og bruun Hale, samt en Rem paa Halsen, er den 12te dennes bortkommen fra Holkenhavn. Finderen at samme betales for Uleiligheden og loves en Douceur, naar den leveres der paa Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Da Maskandser Dary ved det i Dag udi hans opgivne Bo afholdte Møde, haver tilkjendegivet at han ønsker i Mindelighed at kunne tilfredsstille og forene sig med sine havende Creditorer, og til den Ende haver fremsat Proposition for nogle af de mødte, saa er i den Henseende et Møde i dette Boe atter bestemt til i Dag 14 Dage den 9de December Formiddag Kl. 10, til hailken Tid de inden og udenbyes Creditorer ville behage at give Møde i bemeldte Boe paa DarysBoepæl No. 233 paa Vestergade. Odense den 25de November 1807. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Hvor hvide Vorlys er at faae, samt Katrineblommer anviser Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
En fortskimlet blæsset Koe mærket F. paa den venstre Side og som gik i Nikke er Kremarketsdagen bortgaaet fra Marienlund, skulde den være optaget af nogen, vilde man behagelig mod en Doceur melde det til Kroemand Rasmus Nielsen paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Jmellem den 16 og 17 f. M., har Jacob Bødker i Skri linge mistet en sort Hoppe omtrent 6 a 7 Aar; ligeledes har Hans Nielsen i Skrillinge mistet en brun Hoppe paa samme Tid, 11 a 12 Aar med Bogstaverne H. N. S., hvo som finder dem bedes at give Oplysning til bemeldte Huusmænd i Skrillinge ved Middelfart, som fornøyer dem for deres Umage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Da det er bleven anmeldt at nogle udenbyes boende, som ankommer hertil Odense stal, i Stedet for at følge den rigtig ge Vey, selv gjøre ulovlig Veye og Fart over Byens Marker, til Skade for samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Saa advares herved enhver Vedkommende ikke at foretage saadan ulovlig Handling, men at følge den rigtige anlagte Ven her til Byen, da de som vorder antruffen, kan vente at blive anholdt til Afstraffelse efter de Kongelige Anordninger. Odense den 16 Novbr. 1807. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Hos Bogtrykker Faber faaes: Kjøbenhavns Leirkrands for 1807, eller udførlig Efterretning om alt hvad der er skeet, saa vel i og uden for Kjøbenhavn, som i Engelland i Anledning af Krigen fra 21 Julii til September Maaneds Udgang, af Hansen, indb. 5 Mk. Skriv=Calender eller daglig Lommebog for 1808 af Bugge med Rubriker til Jndtægt og Udgivt, Udtog af Stempelpapiirs=Forordningen, Renters Beregning og den Kongl. Rangfølge, indb. 3 Mk. 6 s. Skriv= og Reise=Calender 1808 gjennemskudt med hvide Blade 18 sk. Contoir Calender 1808, 1 Mk. Alanak 1808 4s. Charis med Almanak for 1807, ib. 5 Mk. Funkes Naturhistorie for Ungdommen, tredie Oplag, af Kielsen, ib. 4 Mk. 8 s. Museum 1807 No. 1 af Translateur Resch, 24 s. Lexicon over alle de fremmede Ord og Udtryk, der jevnligen forekommer i det danske Sprog, i enhver Green af Videnskaberne og Kunsterne, med hosføyet Oversættelse og Udtale, udarbeidet efter Campes Worterbach, af Translateur Primon 1807 4 Mk. 8 s. Den syngende Søemand, indeh. 58 smaae Viiser og Søemandssange 1807 hef. 2 Mk. Den danske Bøndes Pligter og Rettigheder, ved Steenstrup, andet Oplag ib. 3 Mk. 8 s. Heibergs samlede Skuespil, udgivne ved Rabbek 3 Deele 3 Rd. 1 Mk. 8 s. Reglement for Kaverfarten og Prisernes lovlige Paadømmelse 8 sk. Forordning som bestemmer hvorledes der skal forholdes med Personer, Varer og andet som under nærværende Krig med Storbritanien bliver at anholde, 8 s. Nylig har forladt Pressen, Vinkaf Grækernes Historie, et Blad for Alle efter Tidens Tarv af Dr. Hansen, Biskop over Fyens Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Den høiærværdige Forfatters Hensigt med dette lille Skrive er, at gjøre saavel Ældre som Yugre hvilke Historiens Kilder maatte være fremmede for, bekjendte med enkelte Træk Kjerlighed og Hengivenhed for Fædrelandet som besjælede af den Tapperhed, det Mod og Udholdenhed i Farer den, hiin Tids Græker. Stykkerne ere valgte passende til vor Tids og Fædrelandets Tarv, og ordnede saaledes at Skrivtet kan afgive en beqvem Læsebog i vore Borger= og Almueskoler. "Den saa kaldte verdslige Historie - hedder det i Forerindringen - og er jo, de lærde Skoler undtagne aldeles nedgraven i Forglemmelse; derfore er og Folkets Tænkemaade oftest saa vaklende, deres Handlemaade saa inkonseqvent saa uselvstænTidig og sløv. De have ingen Kundskab om slige Mønster hvilke som omtalte i deres Ungdom eller kjendte af Læsning, i deres, Erindring kunde kaldes tilbage, og derved kunde give deres Hjerter Varme, deres Beslutninger Liv og Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Dette interessante lille Skrift sælges her paa Adressecomtoiret, saavelsom om kort Tid paa de øvrige Boglader for 12 s. Exemplaret i stivt Hefte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Naar det med Attest fra vedkommende Præster eller andre Oplysningens Yndere gotgjøres, at de ene ere bestemte til Brug for Skoler eller Almuen, overlades Dosinet her hos mig selv for 1 Rd. S. Hempel. De Grunde som opfordre os til, med Mod og novervindelig Standhaftighed at trodse enhver Fare, som Fremtiden maatte føre os i - Forestillet i en Prædiken for de i og om Odense kantonerende Tropper, i St. Hans Kirke i Odense den 27 September 1807, af B. Pontoppidan Feldtpræst ved Armeen, har forladt Pressen og sælges for 8 s. heftet. En fortsnuppet Hest 7 Aar, og en lysebruun Hoppe med sort Hale og Man, 2 Aar gammel, er i mange Dage forgiæves eftersøgte, sammes Opbringelse ombedes tilmeldt Degnen Lacoppidai Søebye ved Assens, som derfor betaler til Fornøyelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Da afgangne Lauriz Lauritzen Fiskers Søn navnlig Niels Lauritzen Fisker, der i Ungdommen, for at fortjene sit Brød, ved Søen, forlod sin Fødebye Ærrøeskjøbing, nu har fyldt sine 70 Aar og hans af Retten beskikket Curator, Procurator Lorenz Lorentzen, har begjæret et Proclama udstædt, saa indkaldes herved den fraværende Niels Lauritzen Fisker, eller saafremt han ved Døden skulde være afgangen hans Livsarvinger, forinden 12 Uger efter den første Bekjendgjørelse, at melde sig udi Actuariatet her i Byen, at beskikke en Procurator ad afta under den Ærrøiske Jurisdiction, efter at have bibragt den behørige Legitimation at bievaane Regnskabets Optagelse og at modtage Beholdninger, med den udtrykkelige Advarsel, at, saafremt der efter dette Proclamey skeer Anmeldelser, bemeldte Niels Lauritzen Fisker vil ved Rettens Dom blive erklæret for død og hans under Administration staaende Formue til Beløb 269 Rd. 17 s. 5 P. hans Collateralarvinger lovmæssig tildeelt. Derefter Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Det Ærrøeiske Landfogderie, den 29de October. 1807. (L. S.) P. B. Carstens. in sidem. H. Carstens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-04
Hvor 16 a 20 Kreature kan modtages paa Foder anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Krig imellem Rusland og Engelland. At Engelland, ved dets mod al Kultur, Folkeret og Menneskelighed stridende Opførsel imod vort fredelige og lykkelige Danmark, grov sin egen Grav, at det ved sit uhørt te Ran tormaalte sin Skjændsel og blev en Vederstnagelig hed i alle Nationers Øin: - anede man lige fra Begyndelsen af dette Riddingstog. Og allerede viser det sig paa den haandgribeligste Maade at vort Haab til Gud og Danmarksretfærdige Sag ey vil blive skuffet; at de os saa grusømt tilføiede Lidelser ville vorde hævnede; at en faderlig Regjerings Standhaftighed, i Forening med et hengiven Folks urokkelige Mod og Opofrelser, ey blot vil seire over alle harer og Danskeligheder, men ogsaa bringe vor Selvstændighed og Agtelse den værdigste Løn. - - Nordens mægtige og ædle Alexander har gjort Danmark Sag til sin egen, har, især tilskyndet af det Engelske Overfald paa Danmark, besluttet at afbryde al Forbindelse med det troløse Storbrittannien, og af det Russiske Hof er under 26 October udstædt følgende mærkværdige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Krigserklæring imod Engelland. Jo større Priis Keiseren satte paa Hs. Brittiske Majestæts Venskab, med des større Bekymring har han seet den ne Monark ganske at afvige derfra. To Gange har Keiseren grebet til Vaaben for en Sag hvorved Engelland havde den største Jnteresse. Forgiæres paastod han, at det maatte medvirke for sin egen Jnteresse. Han forlangte ikke at det skulde lade sine Tropper støde til de Russiske. Han ønskede blot, at det vilde gjøre en Diversion, og forundrede sig over, at det ikke vilde selv agere i sin egen Sag. Som en kold Tilskue af den Krigs blodige Scener, det selv havde oppustet, sendte det derimod Tropper til at angribe Buenos Ayres, En Deel af dets Armee som lod bestemt til en Diversion i Jtalien, forlod endelig Sicilien, hvor den havde samlet sig. Man havde Grund til at troe, at disse Tropper vare bestemte til de Neapolitanske Kyster, og erfarede alligevel, at deres Forsæt var at indtage Egypten!! -Men det, som gik Hs. Keiserlige Majestæt meest til Hjerte, var den Omstændighed, at Engelland, tvertimod al Redelighed og imod Traktaternes udtrykkelige Jndhold, molesterede Hans Undersaatters Kommerz; og til hvilken Tid? – da Russernes Blod flød i ærefulde Fægtninger, og Hs. Majestæt de Franskes Keiser, med hvem Engelland var og endnu er i Krig, trak med sin hele Hær imod Keiserens Armeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Da begge Keiserne sluttede Fred, vedblev Hs. Majestæt, uagtet sin retfærdige Anke imod Engelland, dog det Forsæt at vise det Tjeneste. Han stipuleerte i Traktaten selv at ville være Mægler imellem Engelland og Frankerig. Siden tilbød han Kongen af Storbrittannien sin Mægling, og tilkjendegav ham, at Hensigten gik ud paa, at fran ham ærefulde Betingelser. Men aabenbar troe den Plan, som skulde opløse og bryde Baandet imellem Rusland og Engelland, forkastede det Russiske Ministerium MediatioRuslands Fred med Frankerig skulde forberede den almindelige Fred, nu gav Engelland pludselig Slip paa hiin tilsyneladende Sovesyge; men kun for at kaste nye Brande i Norden af Europa, som atter skulde antænde og nære Krigsilden, hvis Slukning ikke var dets Ønske. Dets Flaader dets Tropper viiste sig paa Danmark Kyster, for der at udføre en Voldsomheds Daad, hvortil den paa Exempler saa rige Historie ingen eneste Lige opviser. En rolig og sindig Magt, som ved en lang og urokkelig Viisdom havde opnaaet en moralsk Værdighed iblant Monarkierne, seer sig overfaldet og behandlet, som om det i Stilhed smedede Komplotter, som om det pønsede paa Engellands Ulykke. - Alt for at retfærdiggiøre dens pludselige Udplyndring. Krænket i sin Værdighed i sit Folks Jnteresse og i sine Forpligtelser imod de Nordiske Hoffer ved denne voldsomme Handling, som udøvedes i Østersøen, der er et lukt Hav, hvis Rolighed i lang Tid og med St. James Kabinettets Vidende gjensidig garanteredes af de tilgrændende Magter, dulgte Keiseren ikke Engelland sin Fortrydelse og yttrede for det, at han ikke kunde blive ligegyldig derved. Hs. Majestæt forudsaae ikke at Engelland, da det havde brugt sin Magt med Fordeel og nærmet sig Øieblikket til at bortstæbe dets Bytte, vilde udvise en nye Haan imod Danmark, og at Hs. Maj. maatte deele denne Haan. Den blev gjort nye Forslag, det ene trædskere end det andet, som igjen skulde knytte Forbindelsen imellem den Brittiske Magt og Danmark - Danmark, som om det var underkastet, degraderet, skulde applandere det Skeete. - Endnu mindre forudsaae Keiseren, at man vilde gjøre ham Forslag til at garantere denne Underkastelse og staae inde for, at hiin Voldsomhed ingen skadelige Følger skulde drage efter sig for Engelland. Den Brittiske Ambassadeur holdt den for mueligt, at foreslaae Keise des Ministerium, at Hs. Keiserl. Maj. maatte antage sig en Sags Forsvar og Beskyttelse, som han saa høit havde dadlet. Keiseren laante dette Skridt af St. James Kabinettet ingen videre Opmærksomhed, end det fortjente, og indsaae, at det var Tid at sætte Grændser for sit Maadehold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Danmarks Kronprinds - som besidder en Karakteer fuld af Energie og Adel, og af Forsynet er udrustet med en Sjæls Høihed, der svarer til hans store Rang - meldte Keiseren, at han, med billig Harme over det ved Kjøbenhavn Passerede, ikke har ratificeret Konventionen desangaaende og anseer den som ugjort. Paa nye har han nu givet Reiseren Underretning om de gjorte Forslag, som end mere æggede hans Modstand istedetfor at mildne den, da de gik ud paa at trykke Fornedrelsens Segl paa hans Handlinger - et Præg de aldrig kunne bære. Rørt af den Tillid, som Kronprindsen viser ham, har Keiseren - i Betragtning af sine egne Klager over Engelland og sine Forbindtligheder imod de Nordiske Magter Forbindtligheder, som Keiserinde Catharina og den sidst forevigede Keiser har ve indgaaet - besluttet, at opfylde disse Forbindtligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Hs. Keiserlige Majestæt afbryder al Samqvem med Engelland, kalder sit Gesandtskab tilbage og vil ingen Brittisk Ambassadeur beholde hos sig. Den skal herefter slet ingen Forbindelser meere finde Sted imellem begge Lande. Keiseren erklærer, at han for stedse ophæver enhver Act, som tilforn er sluttet i mellem Storbrittannien og Rusland og navnlig den under 17 Junii 1801 oprettede Konvention. Han proklammerer paa ny den væbnede Neutralitæts Grundsætninger, dette Mindemærke af Keiserinde Catharinas Viisdom og forpligter sig til aldrig at afvige fra dette System. Han forlanger af Engelland, at det giver hans Undersaatter fuldstændig Gotgjørelse for alle deres retfærdige Reklamationer af Skibe og Varer, som tvertimod de under hans egen Regjering sluttede Traktaters udtrykkelige Jndhold ere borttagne eller tilbageholdte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Keiseren erklærer, at ingen Forstaaelse skal mere finde Sted imellem Rusland og Engelland, for det sidste har givet Danmark, Satisfaction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Keiseren venter, at Hs. Brittiske Majestæt, istædet for at tillade sine Ministre, som endnu nys er skeet, at udstranye Sæd til Krigen, vil raadføre sig med sin egen Følelse og beqvemme sig til, at slutte Fred med Franzosernes Keiser, hvilket vilde saa at sige udbrede Fredens uskatterlige Velgierninger over den hele Jord. Naar Keiseren bliver tilfredstilleri alle foregaaende Punkter, og især i den angaaende Freden imellem Frankerig og Engelland, uden hvilken ingen Deel af Enropa kan love sig nogen sand Rolighed, da vil Hs. Keiserlige Maj. gjerne igjen oprette de venskabelige Forhold med Storbrittannien - Forhold, som Keiseren ved den grundede Misfornøyelse, han maatte føle, maaskee for længe har bevaret. Givet i St. Petersburg den 26 October 1807.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Ovenstaaende Krigserklæring blev den 7 November kommuniceret de fremmede Ministre og opstaaet i det Franske og Russiske Sprog paa Børsen i Petersburg, hvor og den 10de blev lagt Beslag paa alle Engelske Voremagasiner som dog ikke skal have været af Betydenhed, Til alle Havne er ogsaa sendt befaling, at lægge Beslag paa Engelske Skibe og Eiendomme; men i Riga fandtes af hine ogsaa kun to. - Den Engelske Ambassadeur i Petersburg, Lord Ge mer, er (formodenlig af Alteration bliven saa syg, at han til den 11te endnu ikke var bortreist. En Statskoureer, som først i forrige Maaned er afsendt paa en Jilkutter fra London til Petersburg, kommer altsaa nu bag efter. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
udenlandske Krigs-Efterretninger. Langt fra at give Kjøb, vedligeholder den Engelske Regjering i alle sine Atter endnu samme krigerske Lone, den da rettest er at ansee for et tømt Mundveir. Saaledes meddeler den Amsterdamer Handelstidende, af et Supplement til den Engelske Hoftidende, 3 Kabinets Ordre af 11 November, som alle sigte til end ydermere at indskrænke Seiladsen. Den første befaler i en heel triviel Jndtlædning, at ogsaa i Følge det bekjendte Franske Blokade. Dekret imod de Brittiske Øer, alle Havne og Pladser, som tilhøre Frankerig og dets Allierede, eller noget andet i Krig med Hs. Brittiske Majestæt værende Land, saavelsom alle andre Havne og Pladser i Europa, hvorfra, skjøndt ey i Krig med Samme, det Brittiske Flag er udelukt, samt endelig i Kolonier, der tilhøre Hs. Majestæts Fiender, skulle ansees som paa det strængeste blokerede, og al Handel med disse Landes Varer og Produkter ansees som ulovlig, hvorfor alle Skibe, som antræffes at gaae fra eller til samme, skulle tages og erklæres for gode Priser - Alt med nogle faa høist tve, tydige Undtagelser for neutrale Skibe. Ligeledes skal det være Grund nok til at kondemmere ethvert Skib, naar den paa samme allene forefindes et af de nye Franske befalede Certisikater. - Den anden Kabinetsordre tillader slige Skibe, som i Følge forestaaende Befaling blive afviste fra fjendtlige Havne, og tye til en Storbrittannisk Havn eller Gibraltar eller Malta, under bestemte Afgivter at indføre slige Varer fra fjendtlige Lande, som ere betegnede udi en i Hs. Majestæts 43de Regjeringsaar udstædt Aft, eller at udklarere samme til frie Havne, undtagen Sukker, Kaffe, Viin Brændeviin, Snuus= og Røgtobak, hvortil udfordres særskildt Tilladelse. - Ved den tredie Kabinetsordre erklæres, at eftersom Skibes Salg af Krigs rende til Neutrale er af Frankerig anseet for utilladelig saa skal i Fremtiden ogsaa alle Skibe, som af Hs. Majestæts Fjender overdrages til Neutrale, tages og behandles som retmæssige Priser. - Da iøvrigt alle disse respektable Ordre snart ikke meere angaaer nogen Døde lig, ansees udførligere Anmeldelse af samme her overflødig: Sir Sidney Smiths Expedition formoder man nu at være bestemt til Brasilien. Det er ikke saa vist at Catcharfaaer Kommando over Tropperne, derimod bliver GeneralBeresford sikkert ansat ved denne Expedition. En anden talrig Flaade skal ogsaa ufortøvet afgaae med Tropper, Proviant og Munition til Gibraltar, hvor man belaver sig paa en Fransk Spansk Beleiring og Bombardement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Fra Spansk Side er al Kommunikation med denne Fæstning virkelig ophævet, og det er under Livsstraf forbudt Spanier. ne at korrespondere paa Gibraltar. - Den Spanske Flaade i Ferral ligger vedvarende seilfærdig og synes betænkt paa at ville forene sig med Toullonerflaaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Som det hedder skal den til Nordamerika afsendte Hr. Rose søge at formilde dette Lands Jndvaanere, ved Løfte om at suspendere de Engelske Navigationslove for Amerika, imod at det lader Handelen paa de Franske Kolonier fare - Men slige Baand lader et fornærmet afhængigt Folk sig vist ikke paalægge!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Admiral Cochrane er fra Halifax afseilet til Barbados, hvorfra han efter Forlydende skulle ufortøvet afseile imod de Dansk-Vestindiske Øer. J London haster man re med at kondemmere de opbragte Danske Skibe. - Enten maae det være en Virkning af en ond Samvittighed eller og man befrygter, at maatte snart blive skilt ved Haandværket - Følgerne af det bekjendte Spektakel imellem Matroserne i China har været, at dette store Rige ogsaa har afbrudt at Handel og Samqvem med de Engelske Manddrabere. For Keiser Napoleon forlod Fontainebleau har han ved et Dekret af 13 November nærmere bestemt Beskaffenheder, af de i tidligere Dekreter ommeldte Certificater for Varer, nes oprindelige Hjem (Certificates d'origine). Samme Dekret befaler tillige, at forstærke de ved Elben og paa Holsteens Grændser opstilte Douaner eller franske Vistører med endnu 100 Rd., samt tillige at ansætte Douaner ved Waserens Munding. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
(De flere Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-07
Ved Avisens Slutning var hverken Ageposten fra Hamborg eller Kbhvn ankommen her til Odense. Kjøbenhavns Brevpost indtraf først i Eftermiddag.