Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-15
Kjøbenhavn, den 11te December. Da i afvigte Marts Maaned Frankrig offentlige Roelighed, med hvilken hele Europas er saa nøie forbunden, var bleven forstyrret ved Napoleon Buonapartes saa uventede Tilbagekomst til det Land, hvorfra han Aaret forud ved heele Europas saa heldigen anvendte Anstrængelser var bleven bortfternet efterat den retmæssige Monark havde besteget sine Forfædres Trone, blev H. M. Kongen under Sit Ophold i Wien indbuden af de forbundne Magter, der den 30te Mai 1814 havde sluttet Freden i Paris, til at tage Deel i det Forenings Forbund, som den 25de Marts blev sluttet i Wien for igien at tilveiebringe Sikkerhed for Europas Stater. - Kongen tiltraadte denne Forening og forbandt sig til at lade et DroppeCorps støde til de Hære, som Europas Magter bestemte til at tilveiebringe almeen Sikkerhed. - Under befaling af H.D. General Prinds Frederik til Hessen tiltraadte 15000 M. Marschen til Frankrige. - De meest udmærkede Seire kronede snart de forbundne Hæres Anstrængelse og Tapperhed, satte to af dem i Besiddelse af Frankrigs Hovedstad og den retmæssige Konge af sin Trone, og det blev derved ufornødent for de danske Tropper at fortsætte Marschen. De vendte derfor tilbage til Holsteen, hvor de holdtes i Beredskab til igien a sættes i Bevægelse, naar saadant maatte fordres. - Medens der i Parts underhandledes og Gienoprettelsen af en varig Fred, blev der foreslaaet Hs. Majestæt ved Allerhøistsammes Medforbundne, at lade 5000 Md. støde til en Hær af 150,000, der i nogle Aar skal, for at sikkre Fredens Vedligeholdelse, besætte visse Strækninger af Frankrig. - Kongen viste Sig strax beredvillig til at afgive denne Troppe=Afdeling til et for Europas Sikkerhed vigtigt Øiemed; og H. D. Gen. Prinds Frederik af Hessen fører nu de 5000 Md. til Frankrige, hvor de med de øvrige forbundne Magters Tropper komme til at staae under den Storbrittanniske Feldmarskal Hertugen af Wellingtons Overbefaling. Ved Fredsslutningen i Paris den 20de f. M. er det blevet fastsat, at den Hær af fremmede forenede Tropper, som forbliver i Frankrige, skal underholdes. af den franske Regjering, der har forbundet sig til at forsyne den med Qvarteer, Rationer og Portioner, og at betale Troppernes Sold. - Til denne udreedes for de 5000 Mand, som Hs. Majestæt har afsendt til Frankrige, i det første Aar Mill. Franker eller henved 400000 Rbd. i Sølv, og i de paafølgende Aar, 1 Mill. 833,333 Fr. eller omtrent 800,000 Rbd. Sølv aarligen. De øvrige 10,000 Md., som stode i Holsteen, ere nu vendte tilbage til deres sædvanlige Standqvarterer, og de Subsidier som for det hele Corps af 18000 Mü. vare tilstaaede af den engelske Regjering og som udgjorde omtrent 15,000 L. Sterling maanedlig, ere ophørte. - Da det ved Fredstractaten desuden er bleven bestemt, at de Magter. der ved at lade Tropper støde til de i Frankrig indrykkede forenede Hære, have taget Deel i de almindelige Bestræbelse. for at tilveiebringe Fred og forskaffe Europas Sikkerhed en fast Grundvold for Fremtiden, ligeledes skulle tage Deel i de Contrilutioner, som Frankrig har vedtaget at udrede i visse paa hinanden følgende Aar, saa er der bleven tillagt Dannemark 2,500,000 Fr. eller omtrent 1 Mill. Rbd. i Sølv, der efterhaanden bliver betalt i fastsatte Terminer. I Statstidenden læses, følgende Priis opgave. Det er bekjendt og bevist, at i Søndersylland eller Hertugdommes Slesvig det danske Sprog oprindelig har været det herskende og almenne Tungemaal, at sammesteds Love, Vedtægter, Rotsforhandlinger, Privilegier o. s. v. i de ældre Tider og gjennem flere Aarhundreder allene i dette Sprog have været affattede, foretagne, beskrevne og udstædte; at i samme Provinds de allerfleste Navne paa Steder vare og ere danske, og at Jndbyggerne vare og ere ikke mindre rette og indfødte Danske end Nørre=Jyderne. Det er ligesaa bekiendt, at i bemeldte Provinds Sønderielland eller Hertug dommet Slesvig har det tydske Sprog efterhaanden næsten ganske fortrængt det danske Sprog, som Administrations=, Rettergangs=, Kirke= og Underviisnings=Sprog, tildeels ogsaa som Omgangssprog, især fra Kiøbstæderne og de fornemmere Kredse, medens det dog endnu bruges som Modersmaal af den allerstørste Deel af Almuen. (Pontoppidan om det danske Sprogs Skiebne udi Sønderylland eller Slesvig. Aagaard om det danske Sprogs Skjebne, og Grændser i Sønderylland.) - En Borger, hvem det danske Sprogs Hæder og Rettigheder ligge paa Hiertet, ønsker at foran i Age en mere omfattende historiske politisk Undersøgelse denne Gienstand angaaende, ogsaa i den Hensigt, at en saadan Undersøgelse kunde blive Veiledning til Erkiendelse af Midler, der maatte skiønnes passende og virksomme til at give Sproget dets gamle Rettigbeder tilbage, han udsætter derfor følgende, i nedenstaaende Hovedpunkter sig opløsende, Priissopgave: a) Hvorvidt har i de ældre Tider, det danske Sprog, som almindeligt Landsprog, strakt sig mod den holstenske Grændse, b) Fra hvilken Tid af, og ved hvilke Omstændigheder, er paa denne Kant det danske Sprogs Gebeet og Herredømme efterhaanden blevet fortrængt eller indskrænket, og hvorledes er denne Jndskrænkning gaaet frem e) Hvilket er for nærværende Tid Forholdet i det Slesvigske mellem det danske og tydske Sprogs Udstrækning, og hvilke Ulemper og Uleiligheder følge af begges Blanding, hvilke ere Midlerne, hvorved det danske Sprog, som Landets ældste almindelige Tungemaal tillige kunde blive det almindelige offentlige Underviisnings=, Forhandlings= og Rettergangs=Sprog, og Sønderylland faaledes i Henseende til Sproget blive, hvad det forhen har været, en bansk Provinds Ved Besvarelsen af denne Opgave forlanges deels de mueligste fuldstændige hidrørende Oplysninger, saavel i ge= og ethographisk som i historisk Henseende, deels et stadigt Henblik paa de skeete Forandringers politiske Følger, samt paa Statstyrelsens Med= eller Wodvirkning i saa Henseende baade i ældre og nyere Tider. Gjerne skulde man ogsaa ses en saadan Besvarelse ledsaget med et eller flere historiske Korter, hvorpaa de merkeligste Forandringer i begge Sprogenes geographiske Grændser vare betegnede. – For en saadan Besvarelse af foranførte Opgave, som tvende kyndige Videnskabsmænd, der efter Anmodning have lovet at paatage sig de indkommende Forsøgs Bedømmelse, maatte erkiende for fyldestgiørende, tilsiges en Præmie af 300 Rbd. rede Sølv (150 Specier, og skulde foruden den Afhandling Prisen tilkiendes, endnu noget indkommet Forsøg befindes at fortiene særdeles Opmærksomhed, vil Forfatteren deraf kunne vente en mindre Præmie af 100 til 150 Rbd. rede Sølv. Besvarelsen kan enten være affattet i det danske Aller tydske Sprog.