JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
J disse Dage er udkommen: Den sachsiske Godseier A. C. Meinholds huusoeconomiske Skatkammer for Godseiere, Vragere, Øl- og Brændeviinsbrændere, Destilatører, Viinhandlere og Vertihuusholdere a., indeholdende af ny selvprøvede Opdagelser, Opfindelser, Erfaringer og Forbedringer, oversat og udgivet af Assessor Winkel Horn, 1 Hefte. - Da Originalen til dette Skrift kan, med paagaaende Omkostninger, komme til at koste 4 Specier, saa har Oversætteren troet, at kunne gavne sine Landsmænd ved at levere et Oversættelse deraf. Om det andet eller flere hefter skulle udkomme, vil allene beroe paa om Oversætteren kan see sig skadesløs. Originalen er 244 Sider i 8vo., hvoraf man kan slutte hvor stor Oversættelsen bliver. Subskribenterne overlades det for 12 s. Arket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Jgiennem General-Toldkammer og Commerce-Collegium er, under 20 Febr. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt Kongen ved allerhøieste Resolution af 10de d. M. allernaadigst at bestemme, at fremmede fortoldede Varer, som føres fra et Sted til et andet i Hertugdommene, landvært eller søevært, ikke skulle passere toldfrie, med mindre de ere ledsagede med Toldpassersedler, som bestemt opgive Numeret i Toldbogen og Dagen paa hvilken Fortoldningen er skeet, og at denne Fortoldning ikke er ældre end eet Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Den gamle Kone i St. Petri PleiehuusCatharine Schmidt, som den 24de f. M. fyldte sit 100de Aar (see Skilderiet No. 17), er endnu fuldkommen rørig og gaaer hver Dag ud. Endnu for 2 Aar siden gik hun endog fra Pleiehuset. om Eftermiddagen Kl. 4 ud til Valby og kom hjem igjen Kl. 8. Hun er født ikke langt fra Salg burg, i den Bayerske Kreds, og blev bortført fra sine Forældre. J sit 22de Aar kom hun her til Kjøbenhavn, hvor hun har været to Gange gift. Hun har tjent i mange Aar, deels som Tjenestepige, deels som Amme. Hun nyder nu sit gode Udkomme og er fri for al Trang. Adskillige Dage om Ugen spiser hun frit hos nogle af hendes Velgjørere i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Odense, d. 2 Marts. Her i Fyen er opdaget en heel Fabrik af falske Bancosedler, af hvis Personale allerede 15 til 16 Personer skal være arresterte under forskjellige Jurisdictioner, og da alle disse skal være Bønderfolk, saa seer man dog hvad Oplysning formaaer, thi førend BondeUngdommen alvorlig blev holdt til at skrive, bragte sielden en Bondekarl det saavidt, at han kunde skrive en skikkelig læselig Haand, mindre at kunne skrive saa godt Bancosedler efter, at de kunde skuffe endog det meest klarsynede Øie. - Det er at beklage, at endog det høieste Gode i Verden kan misbruges! (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Viborg, d. 1 Marti. Vinteren tager nu et alvorligt Ansigt paa. Jsær have de sidste 14 Dage været ledsagede med Barfrost, Slud og endeel Snee, der gjør Gader og Veiene slemme. - Helten er gaaet bort; men fra Sallingsund er hidført meget gode Sild, der endnu kan gielde for Vinter sild. - Det er dog at formode, endskjøndt det i Dag, den 1ste Marts, sneer og sluder, at Foraaret ikke er langt borte. - De tidlig i Januar udsprungne Stikkelsbær og Hyld maae nu fortryde at have hastet saameget. Enkelte Stær ere for et par Dage siden komne igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Blandede Efterretninger. Norge. Skjæggenæs i Nordlandene, den 9de Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Den græsselige Tørke, man har havt i det sydlige Norge, er vist en stor Plage; her finder det aldeles Modsatte Sted, naar jeg undtager en 14 Dages Tid i Septbr., have vi hver Dag fra Juli Maaneds Udgang havt Storm af Sønden og Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Den 2den Jan. pløiede man her, Heste og Fæe gaae endnu ude. Folk, som have boet her i 40 Aar, forsikre, at i deres Tid har saadant Veirligt ikke for existeret. Aamodt i Østerdalen, den 16de Febr. Her var en Jammersang til langt efter Juul over Mangel paa Snee, nu er Tonen omstemt, og her klynkes over altfor megen og stor Snee, og vi forsynes med Mere næsten hver Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Kragerøe, den 20de Febr. J denne Vinter ere her i Omegnen skudte 8 Bjørne, hvilket er en Sieldenhed paa denne Aarstid, da Bjørne pleie ellers her at blive skudte om Foraaret paa døde Heste, som til denne Hensigt udlægges paa beqvem me Steder. J de sidste Aar ere saaledes skudte i de omliggende Sogne 40 til 50 Bjørne. Jkke saa heldig har man været med Ulvene, hvilke de fleste Aar sværme om her i stor Mængde, og anrettet megen Skade; dog have de denne Vinter været meget sieldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Den berømte Astronom Bode i Berlin har ladet bekjendtgjøre følgende: "Meget ofte tale astronomiske Oldgrandskere og Chronologer om de fire Perioder, hvori efter den gamle Jndiers Paastand, Verden skal være til. Den første skal have indbefattet 1728000; den anden 1295000; den tredie 864000 Aar, og den fjerde, hvori vi, hedder det, leve, vil vare 432,000 Aar. Man har gjort sig megen Umage for, at give disse Tal, som Jn dierne kalde Tag, hemmelighedsfulde astronomiske og chronologiske Udtydninger, og i nyere Tider vil man endog at samme skulle staae i Forbindelse med Perioderne af de maanetiske Jordpoler, Jevndognspunkternes Fremrykkelse, Maanen, ja endog Planet-Jndflydelserne, Veirligsbegivenhederne o. s. v. Efter min Mening (S. astro. Aar. 1817 S. 258) indeholde saadanne intet andet end den anden, Secundeantallet i Kredsen, den første, tredie og fjerde: Decimalvarigheden af to, af een og af en halv Dage. Af disse Secunder har vel en gammel Bramin og Mystiker gjort Aar, og saaledes ere høist sandsynligen disse chimæriske 4 Verdensaldere fremkomne. Saavidt jeg veed er ingen af de hidtilværende Fortolkere kommen paa denne Jdee, der dog er saa i Øine faldende, og jeg venter endnu en Gjendrivelse deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Paa en Redoute, som sidste Fastelavn gaves i Operahuset i Berlin vare 4000 Mennesker. Man saae der et Tog, der dannedes af det derværende Herskab, og bestod af en mærkværdig Afdeling af Verdenshistorie, nemlig den første Halvdeel af det 16de Aarhundrede, sammensat af de mærkværdigste Personer fra Carl den Femtes og Franz den Førstes Tidsalder. Begge disse Monarker med deres Hofstater, nogle andre dengang regierende Herrer, og de berømteste Mænd af deres Tid (ialt 20 Personer) saaes i deres Rangs hele Pragt og i deres Tids Costume. Efterat det hele Tog havde opstillet sig i den Kongelige Loge, deelte den sig i to Afdelinger, Karl d. V. paa høire og Frans d. 1. paa venstre, og foran hvert Tog marscherede en Herold, 8 Drabanter og 6 Pager i passende Costume. Blandt de høie Personer faaes I. Carl, hans Dronning Jsabelle, Eleonore, hendes Søster, Friedrich den Vise, Markgreve Albrecht af Brandenburg, Landgreve Philip den Høimodige af Hessen, Landgrev inden hans Gemalinde; Konstnerne Raphael og Albrecht Durer. I. Frang d. L., Claudia, hans Gemalinde, Louise af Savoyen, hans Moder, Dauphin, Margarethe af Valvis, hans Gemalinde, Hertugen af Ferrara, Renata af Frankrig, hans Gemalinde, Dronning Claudias Søster. Hert. af Montmorency. Hertugen af Guise; Konstnerne: Leonardo da Vinci; Benvenuto Cellini. To Gange gik begge de forestillede Hoffer omkring i Sahlen, mødte hinanden ved en Estrade, som dertil var oprettet under den Kgl. Loge, hilsede hinanden og toge Plads paa de i forskjellige Rader hensatte Stole. Efterat Herskaberne havde dvælet her noget, fremtraadte, under en passende Marsch, en Qvadrille i Russisk Costume, som en Deel af de Kgl. Dansere og Danserinder mesterligen udførte. Ved et Rækværk var Pladsen, hvorpaa de dansede, afdeelt. - Denne Friredoute blev givet af Kongen til Stadens Fornøielse og i Anledning af Prindsesse Alexandrines Fødselsdag, som just indtraf den Dag. Anordningen var skeet af Gener. Jntendanten for de Kgl. Skuespil, Greve v. Brühl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
J Tydskland gives følgende Jnstituter for Blinde, siden 1805 i Wien, 1806 i Breslau, siden 1808 i Amsterdam, 1809 i Dresden, 1810, i Zürich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
J Paris døde nyligen det franske Academies Veteran, Abbed Morellet, i sit 92de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Ved Encyclopædiens Udarbeidelse var han den, der tog sig af det physiocratiske System og forsvarede dets Grundsætninger med Skarpsindighed. Dette forskaffede ham et stort Ny. Siden 1808 har han været Medlem af de Deputeredes Kammer, og fik af den nuværende Konge en Pension af 8000 Fr. J Dec. 1814 havde han det Uheld at brække Laaret, og maatte i 2 Aar holde sig hjemme. 1817 lod han sig bære hen til Academiet og bivaanede dets offentlige Forsamling. Hans Liigfærd ledsagedes af en Ærevagt af 50 Mand Nationalgarde, og Majenne Departementets Legion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Kjøbenhavns Børs d. 5 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 210, a vista 213. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbdlr. Spec. 216. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 1s. a 13 Rbmk. 2 s. Obligationer 75 a 76. - Norske Rgsbksedler 17 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 54 a 65 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Hr. B. F. Rønne har nyelig, i Kjøbenhavns Nyeste Skilderie No. 2, yttret, "at han ikke ynder den tvungne Skolegang." Da Hr. Pastoren, ogsaa som Skoleven, er fordeelagtig bekjendt, vil han vist ikke fortryde paa, at en Almueskolelærer, herved giver sig den Frihed at bede ham, nærmere at udvikle og forklare, af hvilke Grunde han ikke under den tvungne Skolegang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Almueskolevæsenet er nu, ved allernaadigst Anordning, saaledes organiseret, at Børnenes bestemte, ordentlige og stadige Skolegang, maae ansees som en af dets vigtigste Grundstøtter. Af mange Forældre frivilligen, uden nogen Tvang, lade deres Børn stadigen benytte Skoleunderviisningen, derom kan man ikke tvivle, men det er just disse Forældre, der ynde den tvungne Skolegang; thi de indsee, hvad Erfaring ogsaa tilstrækkelig lærer, at deres Børns Fremgang i Kundskaber og Færdigheder hindres ved de Børn, deikke stadig søge Skolen, saasom disse Børn aldrig kunne holde Skridt med hine, og Læreren derfor bliver foranlediget og nødsaget, at opoffre meget Tid, for at hielpe dem fremad, den han eller kunde have benyttet til at befordre de Flittigeres videre Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Man kan derfor ikke ønske, at de høie Amtsskoledirectioner, eller Skolecommissioner, skulle blive ligegyldige og efterladne, i at overholde den allernaadigste Anordnings Bud og Bestemmelse om Skolegangen. Maatte ikke enhver forstandig Almuesmand blive fortrydelig og utilfreds, naar hans Børn ikke lærte Noget i Skolen, Men hvad kunne de vel lære, hvad Fremgang kunne de vel gjøre, naar Skolegangen er ustadig? Er det altsaa Hensigten, at vedligeholde hos Almuen Lyst til nyttig Kundskab, og derfor ogsaa, at fremme Skolernes og Skolelærer-Embedets Anseelse, da bliver det nødvendigt for Skolernes Foresatte, at overholde den allernaadigste Anordning for Almueskolevæsenet i Eet og Alt. - Skolecommissionerne bør for hver Maaned især holde en Commissions-Forsamling, hvorved Mulcter eller andre Straffe for Skoleforsømmelser blive bestemte. Jngen kan fortænke Almueskolelæreren, at han er særdeles opmærksom paa Alt, hvad der offentlig yttres om hans Stand og Embede, og ikke bifalder saadanne Meninger, som, naar de bleve herskende eller gieldende, maatte undergrave hans Stands og Embedes Anseelse og Værdighed. Vel veed han, at hans Embede endnu ikkun har liden borgerlig Anseelse; men hvis er Skylden, Er det allene Skolelærer-Standens Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Om de tre Skolelærere paa Domherre von Rochows Gods, læser man: Es war bey ihnen allen ein gemeinschaftliches Bestreben nach Einem weck, nach immer groster Vervollkommung ihre selbst in ihrem Bernf. Wie hatte es aber auch anders seyn konnen, da der Herr Domherr ihner fast taglich selbst, durch eigne Belebrungen und Anweisungen, freundlichst zu Halve kam, ste auf eine ehrende Art ausgeichnete, als Vater und Freund ste behandelte, ste ofters in Sein Hans und an Seinen Tisch zog, und dann durch die lerreichsten Gesprache ste immer mehr zu bilden suchte, ja nicht selten Sich auch die Mühe gab, sie ube alle Gegenstande ihres Amts schriftlich zu unterrichten. Bey solchen Hulfsquellen und Ermunterungen konnte eigner Trieb nicht ausbleiben und nicht erkalten. Tranekiær Skole, d. 26de Februar 1819. Jens Friderichsen, Kirkesanger og Skolelærer. *) Beschreibung der Reckanschen Schule, dritte Ausgade – von Riemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Indenlandske Efterretninger. Odense, d. 5 Marts. Hvad der gielder om Markederne paa de fleste Steder, kan og siges om vort saakaldte store Fastemarked, som det jammerlige Veir i Tirsdags endnu hialp til at gjøre for Alvor flaut. Heste er næsten det Eneste, som søges og betales godt. - Frosten har især de sidste Nætter været temmelig stræng. (Hempels Av, Den 21 Februar kom paa Grund paa Østkysten af Holsteen ved Flækken Gromitz et Søedyr, som efter Bertuchs Billedbog er Balæna rostrata, (Snabelfisk) eller maaskee et hidtil ubekjendt Slags Hvalfisk, da den ikke er fuldkommen efter Tegningen. Den er 32 1/2 Fod lang og 14 1/2 Fod bred. Tungen er 3 1/2 Fod. Af Jndvoldene, som bleve udtagne, veiede Hjertet 30, Lungen 40 og Leveren 60 Pund. De fattige Fiskere som fandt den, og ikke kjendte dens Værdi, overlod den for 650 Mark til nogle Speculanter, som have ført den til Lybeck, for at fremvise den her og i Hamborg. Ved Strandingen var den endnu levende, men udmattet; 8 Heste formaaede ikke at trække den iland. Hele Vægten anslaaer Man til 10,000 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Norge. Jfølge Fødte og Døde-Listerne for Kirkeaaret 1818 ere i Aggershuus Stift ægteviede 3352 Par, fødte 12,986 og døde 8216. De afgive altsaa ikke saa fordeelagtige Resultater som i de tvende næstforegaaende Aar, da der i det første af disse (1816) bleve indgaaede 4360 Ægteskaber, fødtes 15,05 og døde ikkun 7265, og i det andet (1817) Ægteskabernes Antal var 3610, Fødslernes 13,697, og Dødsfaldenes 7068.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
J det første af disse tre Aar var altsaa Overskuddet af Fødte 7780, i det andet 6617, og i det tredie 4770, og følgelig har Folkemængden i Aggershuus Stift i disse Aar faaet en Tilvært af 19,187 Fødte, det er mere end en Tyvendedeel af hele Stiftets Folkemængde i 1815, hvorimod det i de næstforegaaende 15 Aar tilsammentagne ikkun havde et Overskud af 9677 Fødte. Grunden til det mindre Antal Fødte i nysforløbne Aar fremfor i de to næstforegaaende maa formodentlig søges i det formindskede Antal Ægteskaber i 1817. fremfor i 1815 og 1816, da i disse tvende Aar de indgaaede Ægteskabers Antal var næsten en halv Gang større end i sædvanlige Aar. For Børne-Kopperne, som ved Smitte indbragtes fra Sverrige til Tryssild i Østerdalen, til alle Soløers Præstegielde, til Urskoug paa Nedre Rommerige og adskillige af Smaalehnenes Præstegielde, bleve 30 til 40 Mennesker, meest Børn, Offere. Af de Døde opnaaede 2 af Mandkjønnet og 6 af Qvindekjønnet en Alder af mere end 100 Aar; den høieste Alder var 107 Aar, som en Qvinde paa Hedemarken opnaaede. Af de 149 ved ulykkelige Hændelser omkomne Mennesker ere 85 druknede; Selvmordernes Antal var 28, af hvilke de 3 i Frederikshalds Bye, og de Myrdedes 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
J Christiansands Stift var ifølge Fødte og Døde Listerne for Kirkeaaret 1818 ægteviede 1218 Par, fødte 4773 og døde 2965. Resultatet af disse var altsaa ikke meget forskjelligt fra de tvende næstforegaaende Aars, da det første af disse (1816) havde 1407 Ægteskaber, 4985 Fødte, og 3023 Døde, og det andet (1817) 1186 Ægteviede, 5106 Fødte og 2833 Døde, hvorved følgelig dette Stifts Folkemængde i de trende sidstforløbne Aar er bleven forøget med 6043 Fødte, som er omtrent en Fireogtyvendedeel af Stiftets Folkemængde i 1815. Folkeformerelsen har altsaa her som andensteds i Norge været mærkelig større end i Aarene fra 1801 til 1815, da i disse i Gjennemsnit fødtes 4217, døde 3048, og følgelig vandtes et Overskud af 1169 Fødte aarlig. Den Ældste af de Døde – en Olding i Egersunds Præstegield – blev 100 Aar. Ved ulykkelige Hændelser omkom 101, af hvilke 70 druknede, 10 fandtes ihielfrosne og 9 omkom ved et Sneeskred i Evie Præstegield i Raabygdelauget. Stiftet havde 3 Selvmordere, men ingen Myrdede. - Bergens Stift havde i Aaret 1818, 1430 Par Ægteviede, 4945 Fødte og 2855 Døde. Her var altsaa ligesom i Aarene 1816 og 1817 et for dette Stift usædvanlig stort Antal af Fødte, og næst Aaret 1808 havde dette det ringeste Antal af Døde i nærværende Aarhundrede. De 3 sidste forløbne Aar havde tilsammentagne et Overskud af 6887 Fødte, altsaa henimod 2000 aarlig, medens de foregaaende 15 Aar, af hvilke intet udmærkede sig ved nogen usædvanlig Mortalitet, kun havde i Gjennemsnit et Overskud af 734 aarlig, og Bergens Bye, som i 1801-1815 havde en Zubus af 2150 Døde, har i disse sidste 3 Aar tilsammentagne havt et Overskud af 500 Fødte. En Qvinde paa Voss blev 102 Aar gammel. Ved ulykkelige Hændelser omkom 100 Mennesker, af hvilke 75 druknede og 12 bleve ihielslagne ved Fald fra høiere Steder. Af Selvmordere fandtes 8, af Myrdede ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Nuværende Organist i Aamodt i Østerdalen, i Norge, Bremer Hals, som tilgavns havde lært og øvede Sadelmagerprofessionen var allerede 30 Aar, da Stedet i Aaret 1788 blev skjenket en Capital til et lidet Orgel. Da han, som forhen havde yttret Tilbøielighed dertil, blev tilspurgt om han vilde blive Organist, modtog han Tilbudet, og da han for at lære at spille paa Orgel, blev sendt ind til Hedemarken, hvor benævnte lille Orgel blev bygget, saa benyttede han Leiligheden til at undersøge Jnstrumentets Jndretning m.v., hvilket opvakte hans musikalsk mechaniske Genie, saa han siden uden videre Anviisning har bragt det meget vidt i Jnstrumenters Forfærdigelse, og han har med berømmelig Flid siden bestandig øvet saadant Arbeide. Hidtil har han bygget 7 Orgeler til forskjellige Kirker, hvoraf et er kommen til Sverrige, og et med Pedaler og 24 Stemmet zirer Aamodts Hovedkirke; derforuden 5 Huuspositiver, 11 Fortepiano-Jnstrumenter og 1 Claveer, endelig har han nu og forfærdiget en Melodica, hvortil han ingen anden Veiledning har havt, end den Beskrivelse, han havde læst om Jnstrumentet i de offentlige Tidender. Vel paalagde han en Karl, som ligeledes er et udmærket Genie, at han ved Nærværelse i Christiania skulde tage MelodicaJnstrumentet i Øiesyn, om han derved kunde bibringe Konstneren nogen nøiagtigere Jdee om dets Jndretning m. m., men denne fik ikke Tilladelse dertil, altsaa maatte Hals følge den Plan han havde fattet og nu er det da færdigt. Da der i Rigstidenden No. 3 klages over, at Melodica er saa lidet bekjendt endog i Hovedstaden, saa har Jndsenderen troet, det ikke maatte ansees upassende at anmelde Sammes Tilværelse i en Afkrog af Landet og i en Fjeldbygd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
J det norske Morgenblad læses følgende "J en Recension af en Mindetale over Carl den Tolvte, af Joh. Dillner, findes i Bladet Stockholms Posten No. 39, dat. 17de Febr. d. A. følgende Ord: Eller hvem kan glomma, at CARIXIVis hjelte arm nedrykt Dannebrogen fran den fastning, utanfor hvars murar Carl XII. nedbøde sit krøssade hufwud!" Disse, omendskjøndt rhetorisk omskrevne, Ord skulle formodentligen i simpel Prosa betyde, at Frederikssteens Fæstning ved Frederikshald, i Nærheden af hvilken Carl den Tolvte endte sit Liv, skulde af de Svenske Tropper i Aaret 1814 under Carl Johans Anførsel være indtaget og erobret. Efter Udgiverens og alle hans Medborgeres Kundskab og Overbeviisning er dette aldeles usandt, da meget mere Frederiksteens Fæstning aldrig har været indtaget eller erobret af nogen fremmed Krigshær, fra den første Stund af den blev anlagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Gotheborg, d. 16de Febr. Det milde Veirligt har ogsaa paa vor Jernudskibning yttret en, med Hensyn paa Aarstiden, udsædvanlig Virkning. Fra vor Jern- og Metalpog er under Løbet af sidstafvigte Jan. Maaned bleven udveiet 1008 Skppd. 17 Lpd. diverse Jernsorter, hvoraf den største Deel er udskibet til udenrigske Steder, saasom 450 Skppd. til London og henved 260 Skppd. til Hamburg. Tvende Baade ere og i samme Maaned komne herop fra Mariestad og Borgik med omtrent 377 Skppd. Jern af flere Demensioner. – Efter hvad der allerede er skeet maa man slutte sig til, at Jernudskibningen for Februar vil blive endnu betydeligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Stockholm, den 19de Febr. J Anledning af de Rygter og Røvere og Røverbander, som have løbet om i vor Stad, har nu Overstatholderen offentlig bekjendtgjort, at et ungt nerve svagt Fruentimmer, 19 Aar gammelt, hvis Jndbildningskraft er bleven opflammet ved megen Læsning i Røver-Romaner og Spøgelse Historier, har skrevet og bragt i Omløb de forskjellige fundne Advarsels=Sedler imod Overfald af Røverbander, ved hvilke saa mange Mennesker ere blevne foruroligede, samt at det samme Fruentimmer har selv foraarsaget den natlige Støi i det af hende beboede Værelse, der har vakt saamegen Opsigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
J. G. Bisching har nu udgivet en Beskrivelse over et for nogen Tid siden fundet Billed, som han antager for at være den nordiske Gud Tyr. Billedet er fundet i Overschlesien ved Opmudringen af en Dam i Klosteret Himelwitz, og som ved Klosterets Ophævelse blev sendt til Antiqvitetsamlingen i Breslau. Det er 2 1/3 Al. høit, af et guulagtigt blandet Metal, støbt i en temmelig vel udarbeidet Form. Forf. anstiller en Sammenligning mellem dette og et andet Billed, som findes i Fuchs Gesch. von Maynz T. IV. 17, og der kaldes en Vulcan af Bronge og et andet i Masch og Wogen gottesdienstliche Altherthumern. der Obodriten (der kaldet Bodder, hvilket vendisk Navn er at læse paa Forsiden i Runer, ligesom paa Bagsiden ligeledes i Runer, Tir Han søger at godtgjøre, at Runerne allerede have været i Brug hos Venderne. Hvorvidt Forf Hypotheser i det Hele ere grundede eller antagelige, maa vore nordiske Oldgrandskere, hvoraf vi nu have saa betydelige, nærmere bestemme. Hvad iøvrigt Runeskriftens Ælde angaaer, da er de Lærde i den Henseende uenige. Gram mener, at Odin har indført den fra Asien. Olaus Celsius har imidlertid beviist (Acta litt. Svecia) at meget faa Runeindskrifter ere fra de hedenske Tider eller tidligere end det niende Aarhundrede. Jmidlertid skal der paa spanske Mynter findes Runer, som ansees for at være fra en tidligere Tidsalder end Christi Fødsel. Man troer at Spanierne have faaet dem fra Phønicerne; men i saa Fald burde de maaskee ligne mere det Hebraiske, thi at Phønicisk og Hebraisk vare temmelig nærbeslægtede er vist, og hvorfor skulde de da ikke ogsaa have lignet hinanden i Bogstavernes Form, Men da Runerne have mere Lighed med de orientalske Characterer end de øvrige europæiske, saa er det ikke usandsynligt, at man har forvexlet phønicisk Skrift med Runer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Ved den Pest, som havde viist sig paa en meget betænkelig Maade i Lazarettet i Venedig og lykkelig er dæmpet, er der, om det behøves givet et nyt Beviis paa, at denne Syge blot er contagiøs, da den ved hensigtsmæssige og med Strenghed overholdte Forholdsregler, kan indsperres paa et bestemt Rum. Dersom den, som man nyelig har villet paastaae i det Engelske Parlament, var epidemisk, saa havde alle de Anstalter, som nylig her og for nogle Aar siden i Noyebleve anvendte med saa god følge, været uden Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 208, a vista 2II. Amsterdam 2 M. - . Paris 35 s. London 2 M. - Spec. 212. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 a 12 Rbmk. 14 s. Obligationer 75 a 76 1/2. Norske Rgsbksedler 16 a 16 1/2 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 52 s. - Disconto 6 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.