JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Bekiendtgiørelser. 1 a det et langt fra mig, at ville indrykke i mine AviTser noget, mig tilsendt, hvorved nogen fortient og værdig Mand kunde i ringeste Maader ansee sig fornærmet, eller i det mindste ufortient og uværdigen behandlet, saa nødes jeg at erklære, at da i min sidste Avis det Stykke, angaaende en vis Recension i de literariske Progresser, blev indrykket, vidste jeg slet ikke, hvortil det sigtede. Jeg havde hverken læst bemeldte Recension, eller Skrivterne, som i samme vare roeste. Desuden var i det til Avisen Jndsendte ingen nævnet, saa at jeg følgelig ingen Mistanke havde; men siden har jeg erfaret, at deri angribes fire værdige Mænd, som jeg har al Agt for, hvis Ugunst jeg ved ovenmeldte Jndrykkelse nødigen vilde paadrage mig, hvorfore jeg ogsaa offentlig erklærer, at denne ikke var skeet, ifald jeg havde vidst Sagens Omstændigheder. Og, skiønt Mænd der ere Publico noksom bekiendte, som brave og duelige Mænd, ere opløftede over, og kunne med Foragt ansee, slige anonymiske Udfald, frabeder jeg mig dog for Eftertiden alle saadanne Tilsendelser, der røde Animositet imod fortiente Mænd. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Paa Adresse Comtoiret bekommes, for de billigste Priser alle de udkomne Skrivter, betreffende den danske Bondesag, og Landvæsenets Forbedring. hvis Titler forhen vidtløftig ere antegnede i No. 7, men for Rummets Skyld ei denne Gang kan anføres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Auction. Det bekiendtgiøres herved, at Mandagen den 5te Februarii førstkommende bliver paa Assens Raadstue ved offentlig Auction Formiddag Klokken 10, paa nærmere Kongelig allernaadigst Approbation, til den eller de Høistbydende bortsolgt efterskrevne Bøndergods, som til Sognepræsten i Assens hans Embede er henlagt, nemlig: 1) En Bondegaard i Barløse Sogn, Caslund Bye, som beboes af Clemmen Hansen, og staaer for Hartkorn Ager og Eng 8 Tønder 5 Skiepper 3 Fierdingkar 2 Album. 2) En Bondegaard i Kierum Sogn, Melbye Bye, beboes af Hendrik Andersen, og staaer for Hartkorn Ager og Eng 8 Tønder 3 Fierdingkar. 3) En dito Bondegaard i bemeldte Kierum Sogn i Saltofte Bye, beboes af Christopher Nielsen, og staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. Hvilke 3de Bøndergaarde, som i Bogherred beliggende noksom er bekiendt at være i een med de bedste Korn Egne her i Landet, og har desuden adskillige Herligheder, af Underskov og Tørveskiær foruden indhegnede Jorder, og ellers befindes i en god bebygget Stand, saa at de Lysthavende dermed vil kunde finde sig tient og fornøiet. hvorfor de sig og paa Auctions=Stedet til bestemte Tid behagelig ville indfinde, hvor Conditionerne vil blive bekiendtgjorte og forinden hos Sognepræsten Hr. Steenvinchel i Assens kan erfares. Brahesholm den 10de Januarii 1787. H. Bagger, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Bortforpagtninger. Vegge Baronierne Einsiddelsborgs og KiørupgaardsHovedgaarders Avlinger, Græsning og Hollænderie udi Odense Amt i Fyen beliggende, bliver førstkommende Mandag den 12te Martii Klokken 10 Formiddag paa Postgaarden i Odense, hver for sig ved offentlig Auction til den Høistbydende bortforpagtet, den første paa 10 og den sidste paa 7 Aar fra førstkommende 1ste Maji 1787 at regne, alt efter de Conditioner, som paa Auctions-Stedet blive bekiendtgjorte, og forinden, efter 8te Dages Forløb fra Dato, kan faaes til Eftersyn i Sielland, paa Postcomtoiret i Roeskilde, og hos Madame Bagger i Corsøer; i Jydland, hos Hr. Justiceraad Junghans i Colding; og i Fyen; hos Hr. Kammerraad Willemoes i Assens, hos Hr. Forvalter Thaarup paa Emsidelsborg, og hos mig underskrevne Kammerraad Holm i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Esiddelsborg Hovedgaards Rug Sædeland er omtrent 550 Tønder geometrisk Maal, der altsaa udgiør langt mere Udsæd, inddeelt i 10 Marker eller Kaabler, hvoraf aarlig besaaes 4 med Korn, 1 til Høebiering, 1 til Brakmark og de øvrige 4 til Græsning, og desuden forskellige Enge til Høeslet, hvorpaa ikkun for værende Tid avles aarlig omtrent 3 til 400 Læs Høe, men formedelst Jnddigningen merkelig vil forøges; Til denne Gaard henhører ogsaa 2de Konge- og 2de Kirke=KornTiender, nemlig Kiørup eller Aggernæs Sogns Konge- og Kirke=Korn-Tiender og Krogsbølle Sogns Konge- og Kirke-Korn-Tiender, bestaaende af tiendeydende Hartkorn 836 Tdr., saavelsom Kiørup Sogns Kirke- og samme Sogns halve Konge=Qvæg-Tiender, item Krogsbølle Sogns Qvæg-Tiende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Kiørup Hovedgaards Rug-Sædeland er omtrent 415 Tdr. geometrisk Maal, der altsaa udgiør langt mere Udsæd, inddeelt udi 7 Marker eller Kaabler, hvoraf aarlig 3de besaaes med Korn, een til Brakning og 3 til Græsning, og desuden saavel ved Hovedgaarden. som og ved Holmegaard forskjellige store og gode Enge til Høe=Slet, hvorpaa avles aarlig omtrent 4 a 5000 Læs Høe, der ogsaa i Henseende til den ny Jnddigning ufeilbarlig vil forøges; Til denne Gaard henhører ogsaa en Konge- og 2de Kirke=Korn-Tiender, nemlig Næraae Sogns Konge- og Kirke=Korn-Tiende, hver af 325 Tdr. tiendeydende Hartkorn, og i Bederslew Sogns KirkeKorn-Tiende 173 Td. 4 Skp., i alt 823 Td. 4 Skp. tiendeydende Hartkorn, saa og a) Næraae Sogns Kirke- og b) halve Konge=Qvæg Tiende, c) Bederslew Sogns Kirke=Qvæg-Tiende, og d) Høirup Sogns halve Konge=Qvæg-Tiende. Ved begge disse Hovedgaarder faaer den Pagtende som Jnventarium leveret Besætningerne af Hollænderie=Køer, og Tyre, alle behøvende Hollænderie=Redskaber og alt Sædekorn med videre. At beskrive Hovedgaardernes Godhed holdes ufornøden, da samme er bekiendt beliggende i een med de bedste Korn-Egne i Fyen og bedst af Liebhaberne kan erfares ved selv at tage samme i Øiesyn, og paa Forlangende af Forvalteren ved Einsidelsborg foreviises. Liebhaberne behage ellers ovenmeldte Tid og Sted at indfinde dem paa Auctions=Stedet. Odense den 30te Januarii 1787. H. Holm, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Rom, den 3die Januarii. Efter Forlydende bliver den 22de i d. M. holdt et Consistorium, og Prelatten Finochetti, Auditeur, i Cammeret, og Prelaten Borgia, Secretair de propaganda side, skulde udvælges til Cardinaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Lemberg, den 6te Januarii. Joseph sørger som en sand Fader for fine betrængte Undersaatter, og har ladet en tilstrækkelig Tilførsel af Korn og Meel komme fra Ungern, som han lader uddeele blandt de Nødlivende og Fattige London, den 16de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Jgaar bleve igien 19 Forbrydere dømte til Døden; 36 skulle transporteres; 3 ere dømte til svært Arbeide i Tugthuset; 3 skulle blive i Newgate i Fængslet, endeel blive pidskede, og 10 blive løsgivne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
J Sessionen i Old=Bayley ere i Aaret 1786, i 8 Sessioner 1149 Personer dømte, hvoraf 133. til Døde, 582 til Transportation, til Pidskning, til Gabestokken o. s. v., 434 ere løsgivne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
En ung Mand, som i een af forrige Sessioner, var overbeviist om et Falsum og dømt til Døden, maatte den 17de lade sig see for Retten i OldBayley, hvor man bekiendtgjorde ham, at Kongen havde pardoneret ham; men han afslog denne Pardon i en vel udarbeidet Tale. Man gav ham Opsettelse til neste Session, men han sagde, at intet skulle faae ham til at afvige fra sit Forset at døe. Aarsagen, hvorfore han saa gierne vil døe, er en ulykkelig Kierlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Fra det Brandenborgske, den 27de Januar. Et offentligt Blad fortæller følgende Anecdote om den afskedigede General=Administrator Hr. de Launay. Han var misfornøiet med, at hans Afskeed var skrevet i det tydske Sprog, og forlangte den paa Fransk, men han fik til Svar, at Kongen var ikke findet at udfærdige Afskeed paa anden Maade, end i Modersmaalet, til dem, som stod i hans Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Berlin, den 27de Januarii. For nylig merkede Kongen ud af Vinduet, at en gemeen Karl uformerkt stial Tørklædet af Lommen paa een af de Forbigaaende. Kongen sendte strax nogle af sine Folk efter Tyven, og lod ham arrestere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Fra det Holsteenske, den 14de Januarii. Man fortæller her, at følgende skal være skeet: En reisende Officier, som havde endeel Penge med sig, kom til en Bondegaard for at bie der om Natten, og fik sammesteds Værelse med en Seng udi. Strax efter kom en tilsyneladende høifrugtsommelig Kone, som ynkeligen klagede sig og bad om Natteqvarteer. Manden afslog samme, baade af Fryg for, at hun skulde giøre Barsel om Natten, og fordi han ingen Leilighed havde til hende; men Officieren, rørt af Medlidenhed, tillod hende, efter hendes sukkende Begiering, at hun maatte sidde inde i hans Værelse om Natten, da hun i Forveien havde forsikret ham om, at hun havde 4 a 6 Uger tilbage i sin Frugtsommelighed. Jmidlertid lod Officieren et Lys brænde for sig, og da han ei var saa ganske rolig for Sikkerhed i sit Selskab, lagde han sin Pengesæk under sit Hoved, og sin Kaarde uformerkt ved Siden af sig. Noget ud paa Natten, da alting var i Stilhed, og man troede sikkert at Officieren sov trygt, begyndte den Frugtsommelige at russe med sine Klæder, hvorover den Sovende blev opmerksom, og troede at Fødselstimen var nær, men i det samme saae han igiennem Sengegardinet, at hendes Frugtsommelighed bestod af en stor Pude, hvilken hun trak ud, ventelig for at blive desto mageligere til at udføre sit Forsæt, dernest udtrak hun en lang Kniv, hvormed hun ganske sagte nærmede sig til Officieren i hans forstilte stærke Søvn. Udfaldet blev, at den Sovende stak Kaarden igiennem den Frugtsommelige, indkaldte derpaa Verten, som skulde være Vidne til dette Barselgilde, og blev det siden opdaget, at den frugtsommelige Kone var et forklædt Mandfolk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Levnets-Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 9.) Erie Christian Unger, født den 30te Maji 1745 i Svendborg. 1763 blev Student. 1783. residerende Capellan for Humble Menighed paa Langeland. Udgivet i Trykken: Jesu Religion Joh. 3, 16 21. En Prædiken at Bastholm paa tydsk. Oversat i dansk. Odense. Prædiken om Helved Straffens Evighed; af Bastholm paa tydsk. Oversat i dansk. ib. Smukke og nyttige Handlinger. 1ste Samling. ib. 1783. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Nogle Oversettelser i Almeennyttige Samlinger. ib. 1780. 8. (Flere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Odense, den 2den Februarii. Den 29de December 1786 er Studiosus Caspar Friderich Junghans allernaadigst confirmeret til Sognepræst for Aanst og Giesten Sogner i Riber Stift, naar samme ledig vorder. Den 5te Januarii 1787 er den personelle Capellan Hr. Michael Schielderup Holst allernaadigst beskikket til Sognepræst for Reendalens Præstegield i Agger huus Stift. Den 12te ejusdem Hr. Niels Tøren. ligesaa til Sognepræst for Nustrup Meenighed i Riber Stift; Birkedommer Andreas Tolstrup ligeledes beskikket til Vice=Raadmand i Horsens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Den 19de Jan. d. A. er Candidatus Henric Beckman confirmeret at være succederende Sognepræst for Boeslunde Menighed i Sielland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Capitels=Taxten. paa 1786 Aars Afgrøde for Lolland og FalsterAalholms og Halsted Klo. i Nyekiøbings Marieboe Klo= sters Amt. Amt. sters Amt. Rd. Mk. s. Pd. Mk. J. Rd. Mk. s. Hvede. Rug jo = = = = 8 Byg 25 10 2 4 2 3 = = Havre Hvide Erter 4 - Graaerter 3 3 - 3 = = 3 4 8 Kiøbenhavn, den 23de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Jgaar Aftes var Forsamling i Meubel Assecurance-Compagniet, hvor Udbyttet pr. Actie for afvigte Aar blev fastsat til 16 Rdlr. 4 Mk. Dette Compagnie var for 8 Aar siden, af en Fand paa 60000 Rdlr., indrettet i 600 Actier til 100 Rd. Jndskuddet og Forsikringen for 400 Rdlr., og har nu en Formue af 185000 Rdlr. udstaaende, foruden Udbyttet af 10000 Rdlr. for i Aar. Man har derfore og i disse Dage maattet betale Actier derudi med 518 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Neste Torsdag holder Landhuusholdnings=Selskabet en overordentlig Forsamling, som dets Patron Kronprindsen beærer med sin Nærværelse, til Erindring af den nylig afdøde Professor Geus, som var een af Presidenterne. Justitsraad Ove Malling, holder en Tale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Vacancer. Sognekaldet til Michaelis eller den Tydske Menighed i Fridericia, 656 Rdlr.; det residerende Capellanie til Lindaas Præstegield i Bergens Stift, 166 Rdlr.; Landfoged-Embedet paa St. Jan i Vestindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Prædikanterne paa Søndagen Septuagesima Høimesse. Aftensang. St. Knuds. K. Hr. Prof. Ancher. Hr. With. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Odense, i Frue Kirke, den 1ste Februarii lod Sr. Carl Møller, Skomager, døbe en Datter, som blev kaldet: Caroline. Fadderne vare: Sr. Christian Huus's Huustroe; Sr. Christian Smidts Huustroe; Sr Nicolai Brodersen, Sr. MarthinWestphaln, Skomagermestere; Sr. Bondo Pedersen, Giørtier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Død. Odense, den 30te Januarii: Sr. Christen Bertelsen Snedkermesters Huustroe, i sit 35 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Bekiendtgiørelser. J Odenseer Adresse=Comtoirs Efterretninger No. 8 læses nogle Anmerkninger over den fyenske Recensent 7, som en upartisk Læser igien synes at skylde følgende Anmerkninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
J Henseende til den af bemeldte Recensent bedømte Præken om Bondestandens Værd, er Recensen, ten vist nok i alle Maader Jnder competens, i det ringeste mere end Forfatteren til Anmerkningerne mod ham, hvilken synes ikke engang at ville unde den stakkels Bonde den Trøst og Opmuntring, som dennes Sielesørger kan og bør give ham, med Grunde tagne af Fornuft og Religion, til at agte, elske og være tilfreds med sin Stand. Desuden har Recensenten saa tydelig lagt sine Grunde til bemeldte Prækens velfortiente Berømmelse for Dagen, at enhver maa give ham bifald, med mindre man er forblindet af uædle Passioner og Fordomme, mod Bondestanden, og vil, at Bonden skal fremdeles holdes i den for visse Folk (men ingenlunde for Bonden, nyttige Vankundighed, som hindrer ham at føle, at han er Menneske og Borger i Staten. Hvad de tvende andre af Rec. roeste Skrivter angaaer, saa har han ikke recensert dem, saasom de vare uden for hans Fag, men kun tilfældigviis tillagt dem en kort Berømmelse, som han har uden Tvivl bygget, deels paa det Gode, han med flere, skiønt hverken land= eller lovkyndig, blot ved sund Menneskeforstand og almindelig Kundskab om Tingene har troet at finde i samme, deels paa andre kyndige, aldeles upartiske og slet ikke i Sagen interesserte Mænds Dom, deels paa den offentlige og fortiente Credit, som Forfatterne staae i formedelst deres lange Embedserfaring. Endelig seer man af Recensionen, at Reensenten, som en almindelig Menneskeven, ikke har kunnet skiule sin billige Glæde over, at 3 Brødre af forskiellig Stand paa eengang foreenedes at tale Bondens Sag, hvis Sag, som Modesproget siger, skal være ond. Og den Roes, som Recensenten i denne Henseende tillægger ovenmeldte Brødre med følgende Ord: at de have, hver paa sin Maade, viist en ædel Omsorg for den hidindtil miskiendte, foragtede og undertrykte Bondestands Tilfredshed, Agtelse, Lykke og Velstand, kan ingen, uden at være besielet af den sorteste Avind, nægte dem, om de og i en og anden Jdee virkelig have taget Feil, hvilket saa let kan skee i en saa indviklet og formedelst locale Forskielligheder vanskelig Materie. I det øvrige fortiener den ubeføiede Anmerkere, saavel formedelst sin Stiklen og Grovhed, som formedelst sin partiske og u moedne Raisonnement, hverken af Recensenten eller af nogen af de angrebne Mænd noget andet Svar: end at han rettest sætter sig selv i Apelles's Skoemagers Sted, og lægger den indbildte Megabyses's Dom paa sit eget Hierte. Er han selv Jordegodseiere, da er det bedst, han griber i sin egen Barm, naar det svier- og nok da for ham, dersom hans egen Samvittighed frikiender ham, at det ikke er ham, der mennes, naar Menneskelighedens Stemmetraaber iblandt Flokken. Cosmopolitus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Ja her paa Baroniet nu er gjort saadan IndL retning, at alle trængende Fattige tilstrækkelig forsynes med det Fornödne, saa at de er behøve at falde andre til Byrde eller at tigge, saa anmodes tienstlig alle Vedkommende, at i Fald nogle herfra Baroniet desuagtet endnu maatte findes uforskammede nok til at betle, de da behagelig ville lade dem före hertil, da Transport Omkostningerne med megen Taknemmelighed skal blive godtgjorte, ligesom man herfra skal sörge for, at de, som fra Naboegodser, ne skulle findes her i lige Tilfælde, skal blive bragte til deres rette Opholdsted, imod Omkostningernes Godtgjörelse, og at de fremmede Omstreifende skal blive anseete, efter de Kongelige allernaadigste Forordninger af 24de Septbr., 1768, 6te October 1731 og 18de Martii 1778, som desuden paalegger ethvert Sogn at sørge for sine Fattige, saaledes at de ei af Nöd og Elendighed skal omkomme eller falde andre til Byrde, men enhver forsynes hiemme hos sig selv. Brahetrolleborg den 10de Januarii 1787. Fasting.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Sil Adresse=Comtoiret er ankommet et nyt Forraad af A. Doctor Morten Luthers lille Catechismus, forsynet med Anmerkninger af Dr. Nicolay Edin ter Balle, Biskop i Sielland. De altsaa, som hos mig have bestilt Exemplarer deraf, og andre, som ønske at eie samme, ville melde dem her paa Comtoiret jo før jo heller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Paa Adresse Comtoiret bekommes, for de billigste Priser alle de udkomne Skrivter, betreffende den danske Bondesag, og Landvæsenets Forbedring, hvis Titter lodhen vidtløftig ere ante ned i No. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Ligeledes kan ogsaa her bekommes: Oplysende Besvarelse paa et nylig udkommet Skrivt, under Titel Betænkninger i Anledning af det vigtige Rygte om enny Myntindretning i Holsteen, med Devise: Amor Patria. 1 Mk. og En ny sandfærdig Historie om en Herremand, der havde en syg Søn, og Herremandens Læger og hans Huus=Prokurator og hans Birkedommer, en meget andægtig og nidkier Mand. Efter et gammelt Manuskript. Til Opbyggelse, Lærdom og Nytte for Efterslægten til Trykken befordret, og ydmygeligen tilegnet Forfatteren af Betænkningerne i Anledning af Rygtet om en ny Myntindretning i Holsteen. 4s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Proclama. Comus. Vi Christian den Syvende, at Guds Naade Konge til Danmark 4 Rdlr." og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen Stormarn, 1786. Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Jørgen Fog, Provst . . i Bierge Herred og Sognepræst for Stupperup og Dalbye Menigheder i Vort Land Fyen, som Skifteforvalter efter forrige Sognepræst for Mesinge Menighed i bemeldte Fyen, afg. Hr. Andreas Capelen. hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og " tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han . ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silen e tii, med Aar og Dags Varsel, maa udi de Kiøi benhavnske Berlingske Aviser, Fyens almindelige Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Hr. Andreas Capelen og ligeledes forhen afg. Hustrue, Karen Sørensdatter, dermed at fremkomme og saadan deres havende " Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort i Slot Christiansborg udi Vores Kongel. ResidentsStad Kiøbenhavn den 24de Novbr. 1786. Under Vort Signet. (L. S. V. R. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Efter Hans Kongelig Majeste allernaadigste Befaling, Lundorph. P. Aagaard. Hr. Jørgen Fog, Provst i Bierge Herred og Sognepræst for Stupperup og Dalbye Menigheder i Fyen, Bevilling at maa, som Skifteforvalter efter for tige Sognepræst for Mesinge Menighed, afgangne Hr. Andreas Cappelen, i Aviserne indkalde dennes og hans ligeledes forhen afg. Hustrue Karen Sørensdatters Creditorer. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 20de Decbr. 1786. Koefoed. Bendz. Mylius. Uldall. Jligemaade protocolleret af Rasmussen. Allerunderdanigst læst ved Scheelenborg Birketings Ret, den 12te December 1786, testerer Trojel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
J allerunderdanigst Følge heraf indkaldes sub poena præclusi et perpetui silentii alle de, som formene sig at have nogen lovlig Fordring i Stervboet efter forrige Sognepræst i Mesinge paa Hindsholm i Fyen, Sal. Hr. Andreas Capelen og ligeledes hans forhen afgangne Hustrue, Madame Karen Sørensdatter, efter hvem han haver hensiddet i uskiftet Boe, med deres tilsammen avlede Børn, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring inden foreskrevne Tid, hos underskrevne Herredsprovst Jørgen Fog, Sognepræst for Dalbye, Dalbye den 22de Jan. og Stupperup Menigheder, pr. Odense et.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Kierteminde. Da Borger og Maler Jsach Gierstendorff her i Byen, ved Døden er afgaaet, og Stervboet af os som Skifte=Forvaltere strax er taget under lovlig Skiftebehandling. Saa, uagtet dette Stervboe ikkun er saa ringe og ubetydelig at det ikke nær kan tilstrække til den allerede anmeldte Gield, indkaldes dog herved med 6 Ugers Varsel alle dem som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Stervboe, til for os inden forskrevne Tids Forløb sig at anmelde deres Prætentioner, da enhver skal nyde al lovlig Ret efter Stervboets Tilstand. Odense den 1ste Februarii 1787. L. M. Bendz. H. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-02
Auction. Actie=Jnteressentskabet i Faaborg, agter Onsdagen den 14de Februarii nestkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, ved een eneste Auction paa Faaborg Raadstue, at see deres i Stadens Havn liggende Briggentin-Skib, Enighed kaldet, drægtig efter Kiøbenhavns Maalebrev 70 Commerce=Læster, ifald antageligt Bud skeer, bortsolgt; Dette Skib er ny byg bet af bedste Fyr i Finland 1782, og udi Aaret 1785 med en ny sikkre Hud i Livornorforsynet; Skibet er veludhalet med Seil og Treil, staaende og løbende Redskab, Ankere og Ankertouge, Skibsbaad, Chaluppe, samt aparte Joulle, med videre; hvorover Jnventarii Liste hos første Directeur Hr. Jørgen Ploug i Faaborg, kan erholdes, da Velbemeldte tillige lader alt anvise ved Liebhaberes Anmeldelse; hvilket ogsaa vil finde Skiønne res bifald. Conditionerne bekiendtgiøres ved Auctionen, og nogen Tid forud hos meer velbenævnte Hr. Ploug som forlanges, faaes til Eftersyn. i Faaborg den 13de Januarii 1787. .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-02-06
Nederelven den 1ste Februarii. Af følgende Exempel er det klart, hvor farligt det er, at udsette en Glaskugle eller Bouteille for Solens Straaler. J Nogent formerkede man i et Sovekammer en Lugt af forbrændt Linned, og en Røg, som lod formode en forborgen Jld. Efter lang Søgen opdagede man endelig, at Røgen kom fra en Commode, paa hvilken stod en med Vand fyldt Bouteille, som lignede en Kugle, hvoraf de som arbeide ved Lys, pleie at betiene sig, Man tog Commoden strax til Side, og saae en Deel af Tapetet at ryge stærk og nær ved at gaae i Luc. Solen havde samme Dag skinnet meget varm, og umiddelbar kastet sine Straaler paa Vandglasset. Et Qvarteer sildigere skulle Huset have været i Brand, uden at man saa let skulle have kundet angive Aarsagen dertil.