JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Øresundstold har, som bekjendt, fornylig været omtalt paa en skammelig Maade i et tydsk Blad. Det engelske Blad the Sund er just heller ikke meget varsom i at vælge sine Benævnelser om denne Danmark tractatmæssig tilsikkrede Told. Ved at omtale de nylig stedfundne Transactioner og Tolden, benævner det denne: "et sandt Prelleri (une veritable exaction). Efterretningen er tagen fra Journal des debats. Court Journal fortæller en oprørende Historie om et Brodermord. Lord Aldboroughs to Sønner, der beboe en Villa i Nærheden af Florents, vare en Dag ude af Huset komne i en heftig Strid, men vendte dog hjem tilsyneladende forsonede. Dagen efter toge de paa Jagt, og idet en Fugl steeg i Veiret, lod den yngre Broder, 18 Aar gammel, som om han sigtede efter denne, men skjød i Gjerningen efter den ældre Broder, 23de Aar, som han traf i Armen. Da han saae, at Skuddet var forfeilet, trak han strax en Pistol frem, og skjød Broderen i Nakken, saa denne styrtede. Morderen flygtede, men blev paagreben i et Viinbjerg, hvor han dræbte sig ved et Skud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Udenlandske Efterretninger. Det brittiske Ministerium er faldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Blandinger. Forleden var en yderst komisk Sag for Retten i London. En Hr. Brown vilde ikke betale sin Skræder et Par Buxer, fordi de vare ham meget for vide. Skræderen stævnede ham og paastod, at have syet Buxerne nøiagtigt efter Maalet. Omsider kom det for Dagen, at Mandens Kone havde sprættet Buxerne op og lagt dem ud, og det af følgende Grund, hendes Mand var gaaet ind i et Maadeholdsselskab og forlangte ogsaa af hende, at hun ikke skulde drikke Porter mere. Nu lagde hun hans Buxer ud, for at han skulde troe, at han svandt hen og derved lade sig bevæge til at gaae ud af Maadeholdsselskabet, der var hende en Torn i Øiet. Denne Retscene med sin Udvikling bragte selv de strenge Dommere til at trække paa Smilebaandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Handelsefterretninger. Kjøbenhavn den 4de September. J London var efter de seneste Efterretninger Omsætningerne i Kornvarer ikke meget levende, og Eierne af fremmed Hvede vare ei heller tilbøielige til at sælge; Byg var 12 pr. Otr. høiere, og Havre 1 s. J Hamborg kjøbtes fra Løverdag til Tirsdag 1800 Læst. Hvede, og for 124-130 Pd. Mecklenborgsk og Saals Hvede betaltes. 116-128 Rd. Bco. pr. Læst. Rug kunde man kjøbe noget billigere, Byg var søgt, og med Havre var det flaut. J Amsterdam var Markedet omtrent i samme Tilstand; med Raps var det mere flaut. J Frankrig ere Priserne paa Hvede ikke billigere. Fra Nordamerica har man særdeles gode Efterretninger og Høsten, men Priserne holde sig høie. J Sverrig, venter man en god Høst, og i Norge er Veiret ustadigt. Hos os baade i Danmark og Hertugdømmerne bliver Høsten nu særdeles begunstiget af Veiret, og baade af Byg og Havre bliver Høsten efter al Sandsynlighed meget stor. Her var iøvrigt ingen Omsætninger i Kornvarer, man holder paa høiere Priser. - Den i Formiddag ankomne Post fra Hamborg har kun bragt Efterretning fra Stettin til i Mandags i Handelen med Kornvarer var det meget stille, Rug kunde kjøbes noget billigere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
(Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Kjøbenhavns Børscours den 3die Stptember 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 199. Species, 200. - Species. solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 1/2 a 100 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 107 1/2 a 10 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Kjøbenhavns Torvepriser den 4de September 1841. Rug, 5 Rbd. 16 s. a 6 Rbd. 16 s.; Hvede, 6 Rbd. 88 s. - 8 Rbd. 48 s.; Byg 2radet 3 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 88 s.; dito Gradet, 2 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 40 s.; Havre, 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd. 56 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 80. s.; Smør, Pd., 22 a 24 s.; Æg, Snesen, 22 a 23 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 24 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Nykjøbings Skibsliste fra 29de Aug. til 4de Sept. 1841. Jndklarerede: Skipper C. M. Christensen ef Marstal, fra Kiel med Steenkul; H. Nielsen af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Chr. Hansen af Marstal, fra Nysted med Korn; H. O. Wass af Dragø, fra Kjøbenhavn, ledig; M. Millendorff af og fra Rostock med Heste og Væddere, N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Nysted med Korn; J. Hansen af Marstal, fra Nysted med Korn; H. K. Hansen af og fra Marstal, ballastet; P. C. Friis af Dragø, fra Kjøbenhavn med Stykgods. udklarerede: Skipper C. M. Christensen af Marstal, til Nakskov med Korn; J. P. Hal af Rønne, til Bornholm med Steenkul; Sonne af Nakskov, til England med Korn; I. Marquardt af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde H. Nielsen af Svendborg, til Holis, ledig; J. Albertsen af og til Marstal med Brænde; H. O. Wass af Dragø, til Kjøbenhavn med Brænde; M. Millendorff af og til Rostock, ballastet; P. C. Friis af Dragø, til Kjøbenhavn med Brænde; H. K. Hansen af Marstal, til Stubbekjøbing med Korn. (Forlangt indrykket.)At det ikke var en blot Formening, men Vished, som yttredes her i Tidenden om at Lollandspostens" Udgiver ei kjende til de forskjellige Skolevæsens Regnskaber, godtgjør han fremdeles ved i saa Henseende i sit Blad at omskifte fra Anordningen 29 Juli 1814 til Forordn. 24 October 1837, og end og ved at yttre: at det specielle Regnskab er afløst, samt ved snart at nævne Præsten som incompetent snart som competent Regnskabsfører o. s. v. Kun for ermeldte Blads Udgiver, ei for Sagkyndige, tjener imidlertid til Efterretning, at førstmeldte allerhøieste Anordning ene afgiver Forskrifterne for hine Regnskabers Førelse og Maaden hvorpaa de aflægges samt deres videre Behandling; hvorom, skjøndt til Overflødighed kan citeres en Skrivelse af 1838 fra det høikongelige Danske Cancellie, hvem der i Approbationen af det endnu gjeldende provisoriske Regulativ for Mariboe, desuden ei har bestemt samme Regnskabers Offentlighed. Og hvad til Eftersyn, Tilgængelighed derfor samt af Regnskabet for den endnu særskilte Stiftelse det nedlagte Capellanie angaaer, da vides aldrig troværdig Anke at have reist sig. Dog, det var ei heller deromLollandsposten, som dens Læsere vide af Bladet a 101, begyndte at urgere. Det er derfor ogsaa Læserne samt fornemmelig den Kreds, hvori Udgiveren lever, men ei ham selv, som upartisk er istand til at vurdere om og hvorvidt til Gjensvar mod ham benyttes vel valgt udtryk eller ei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
AVERTISSEMENTS. Dhrr. Subskribenter af den Lollands-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme bedes at ville indbetale Contingentet, 8 Rbd. r. S. for 1841, inden ultimo September d. A. For at lette Jnkassationen skeer Jndbetalingen efter Overeenskomst til Dhrr. Kammerherre Grev Reventlow til Pederstrup, Kammerraad Wilhelm til Øllingsøggaard, Secretair Bagger paa Raahaugegaard Justitsraad Friis til Gjedsergaard- og til Undertegnede, af hvem Qvitteringerne ere underskrevne. Ny Subskription modtages tillige af ovennævnte Herrer. Ourebygaard den 4de Septbr. 1841. Rosenørn Lehn, Kasserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
En smuk, saa god som ny Bilæggerkakkelovn er at faae tilkjøbs hos Snedker Schneider i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Tjeneste anvises. For en duelig Huusjomfru anviser Adressecontoiret en fordeelagtig Tjeneste til 1ste November 1841 paa en Herregaard paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Auctioner. J Følge passeret Udlæg, blive de Kjøbmand C. Fogh tilhørende og ved Stedet No. 333 her i Byen opførte Bygninger bestaaende af et Forhuus paa 9 Fag og et Baghuus paa 6 Fag med deri værende Bageri og Bryggeri m.v. opraabt og bortsolgt til Nedbrydelse ved offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 13de September d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 2den Septbr. 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand H. Lacoppidan her i Byen bliver en dette Boetilhørende udestaaende Fordring stor 750 Rbd. bortsolgt ved offentlig Auction paa Byens Raadhuus Tirsdagen den 14de September d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 2den Septbr. 1841. Hammerich, J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand H. Lacoppidan her i Byen, bliver en dette Bo tilhørende udestaaende Pantefordring stor 400 Rbd. bortsolgt, ved offentlig Auction Tirsdagen den 14de September d. A. Formiddag Kl. 11, paa Raadstuen her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 2den Septbr. 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Skipper Lars Andersen, blive følgende dette Boe tilhørende og heri Byen beliggende Eiendomme, nemlig: 1. Stedet o 25 og 26 Litra a i Bibrostrædet, 2. et Pakhuus i 350 i samme Stræde. bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 11te og 25de October samt 8de November d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 2den Septbr. 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
De afdøde Skipper Lars Andersen tilhørende og her ved Byen beliggende tvende Stubmøller med tilhørende Bygninger og Jordlod, blive bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 11te og 25de October samt 8de November d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 2den Septbr. 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Den afdøde Skipper Lars Andersen tilhørende og i Møllermarken her ved Byen beliggende Jordlod stor 2 3/4 Tdr. Land med tilhørende Saltning, bortsælges ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 11te og 25de October samt 8de November d. A. Formiddag Kl. 11 3/4. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 2den Septbr. 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
J Følge passeret Execution for resterende Skatter og Afgivter, bliver den H. C. Grønnegaard tilhørende og Uttersløv Bye i Lollands Nørre-Herred beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jord af Hartkorn 9 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagene den 12te og 26de October samt 9de November d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere, og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April Nakskov den 2den Septbr. 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-06
Alle og Enhver som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Ane Rasmusdatter, Enke efter tidligere afdøde Gaardmand Lars Andersen i Wester-Ul lev, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Bremersvold, den 4de September 1841. Jansen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt, i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Lollands Falsters and test Trende. sk. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 9 September. Den slesvigske Forening. Er der nogen Sag, som fortjener og har fundet Jnteresse hos enhver fædrelandsk findet Mand i Danmark, uden Hensyn til hans politiske Tro, da er det den slesvigske Sprogsag; thi man behøver ikke at hylde denne eller hiin politiske Lære, ikke engang at holde Skridt med Tidens Udvikling eller at interessere sig for de mange andre vigtige Spørgsmaal, den fører med sig, - man behøver kun at elske Sandhed og Ret for at følen levende Smerte over den tilsidesatte og fornedrede Tilstand, hvori det danske Sprog saalænge har befundet sig i en Provinds, som baade er og fra Arilds Tid har været dansk. Det var derfor et høist fortjenstfuldt Foretagende, da for omtrent to Aar siden en Deel hæderlige Mænd traadte sammen og stiftede en Forening til dansk Læs nings Udbredelse i den dansktalende Deel af Hertugdømmet Slesvig, og den Understøttelse, som denne Forening har fundet i Danmark og Slesvig, den Fremgang, som dens Virksomhed allerede har havt, vidner noksom om, at dens Stiftere kom en allerede dybt følt Trang imøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Jndenlandske Efterretninger. Hans Maj. Kongen har under 5te August rescriberet Cancelliet saaledes: "Da Vi paa Vor Reise igjennem Østifterne og Nørre-Jylland i forrige Aar med Misfornøielse have erfaret, at der i de respective Arrester hensidde Jndivider over den Tid, som Sagernes Undersøgelse og øvrige Omstændigheder synes at fordre, er det Vor allerhøieste Villie, at Vort Danske Cancellie til Forebyggelse af saadan, Retssikkerheden hemmende Uorden, indskjærper samtlige Overøvrigheder i Vort Kongerige Danmark at have nøie Jndseende med, at Vore Anordningers Bydende angaaende criminelle Sagers vedbørlige og hurtige Pleie opretholdes, og at paalægge de respective Underøvrigheder hver anden Maaned at indsende Beretning om alle ved deres Jurisdiction henstaaende criminelle Sager, samt efter Omstændighederne, om Aarsagen til deres Henstand. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
J Søndags Aftes mellem Kl. 89 indtraf det Ulykkestilfælde ved Roeskilde Kro, at et Par Heste, som stode i Reisestalden, bleve løbske og toge Veien ad Kjøbenhavn til. Det lette Kjøretøi, som de trak, væltede strax udenfor Staldporten, og syntes at blive sønderslaaet, hvorved en Dame, som befandt sig i samme, skal være bleven stærkt lemlæstet. J et Nu indhentede de løse Heste i vildeste Carriere en Eenspændervogn, der kort i Forveien havde forladt Kroen, og hvori en Herre, en Dame, og nogle Børn vare, hvis Hest ligeledes sagdes at være bleven løbsk, men om hvis videre Skjæbne intet vides, og bleve først grebne omtrent en Fjerdingvei derfra af en Rytter, der satte efter dem den ene liggende i en Grøft, den anden paa Landeveien. Med Forventning imødesees en fuldstændigere Beretning om denne Begivenhed, end den, en Forbireisende, hvis hele Deeltagelse det gru opvækkende Optrin fremkaldte, seer sig istand til at meddele. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Officiercorpset ved Garden til Fods har erholdt Beneficium processus gratuiti i en Sag, som det vil anlægge imod Fædrelandet paa Grund af den i No 619 af f. Bl. indeholdte Artikel, hvori det nævnte Officierspersonale kaldes lidet berømt. Det skulde paa Gardens Vegne glæde os overordentligt, - hedder det i Anledning heraf i Fædrelandet – om dens Officiercorps kunde erholde Hof= og Stadsrets Dom for at være meget berømt, men vi troe det oprigtig talt ikke; imidlertid haabe vi dog, at denne Proces vil kunne skaffe det en Art Berømmelse, navnlig vil derunder, hvis Garden meget skulde ønske det, kunne fremkomme interessante Bidrag om de afskedigede og om de i Civiletaten befordrede Medlemmer af Officierpersonalet, om de forskjellige Optrin i Theatret efter Høieste rets Aabninger osv. Der er for Resten neppe noget andet Officiercorps enten i Danmark eller andensteds, som, efter mere end 25 Aars Fred, ved Domstolene vil sætte den Fordring igjennem at De være berømt, andre Officiercorps pleie at erhverve sig deres Berømmelse i Krig, men Fodgardens Officiercorps vil nu absolut, da det ikke har været brugt i Krig, og vel heller ingen Udsigt har til at komme til at lugte fjendligt Krud, forskaffe sig Berømmelse ved sine Handlinger i Freden. Saavidt vi kjende Literaturen findes der ingen Skribenter i Fodgardens Officierpersonale. Vi haabe imidlertid, at denne Historie og Kongen af Danmarks Fod gardes Officierer, der ville indlægge sig Berømmelse i Fredens Dage, som en stor Sieldenhed vil fra de danske Blade vandre over i de norske, svenske, tydske, franske, engelske, spanske, portugisiske, russiske, maaskee asiatiske, americanske og africanske Blade. Til Australien kommer Historien dog neppe. Men Fodgadens Officierpersonale maa heller ikke være urimeligt i sin Fordring paa Berømmelse i Fred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Om den nye Communalanordning hedder det i Aalb. Av. Det vigtigste Stadium, hvori det politiske Udviklingsliv indtræder og udfolder sig, er Communallivet, der er den ægte Forberedelseskole, hvor Staternes Styrelse i det Smaa afspeiler sig, og hvor de Kundskaber, den Routine og Sands forAlmeenanliggender indpodes og opfostres, der derfra skal overføres og gjøres frugtbringende i selve Statslivet. Det store Gode, en saadan fri og velordnet Communalforfatning i dobbelt Retning bereder, have Kjøbstædernes Jndvaanere allerede erfaret og ved deres Exempel godtgjort, der venter nu Landbobefolkningen Adgangen til den samme Velgierning og i en endog større Udstrækning, da der ved Landcommunalanordningen er indrømmet Landbostanden en større Deelagtighed i dens Anliggenders Styrelse end der i 1837 blev Kjøbstæderne til Deel. Til den agtede Landbostand staaer det nu at benytte det Gode, der var overgivet i dens Haand, at opelske den Spire, der, naar den er nedlagt i et frugtbart Jordsmon, ikke kan undgaae at udvikle sig fordeelagtigt og bære gavnlig Frugt; og at Jorden ogsaa er beredt til at modtage saadan Sæd, derom vidne de mange Kjendsgierninger om en hos Landboen i den sidste Periode opvakt selvstændig Følelse og Sands for Offentlighed og offentlige Anliggenders Fremme. Men fornemmelig vil det nu være af Vigtighed, at man alt tide fæster Blikket paa de Mænd, til hvem Med deelagtigheden i Communernes Styrelse fremtidigt skal overgives, at den offentlige Opmærksomhed og det endelige Valg træffer lige dygtige og selvstændige Mænd, at man ved at forberede sig til og træffe saadanne Valg ikke lade sig blænde af tilsyneladende Egenskaber, at man fremfor Alt erindrer sig, at Erfaringen altfor ofte har viist, at det ikke altid er den, der bærer det store Ord paa Læberne, som ogsaa fører det i Hjertet, men at man kun tænker paa at give sin Stemme til Mænd, hos hvem man er vant til at see Gierningen svare til Ordet, Mænd, der ikke af Forfængeligheds Lokkemad lade sig mede bort fra Selvstændighedens Vei, kort sagt, at kun den virkelige Dygtighed og ægte Selvstændighed søges, og at man fremfor Alt vaager over at ingen skjult Jndflydelse, der udspringer fra Herskelyst eller Forfængelighedsyge, kommer til at indvirke paa Valgene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Sverrigs Statstidning af 24de August meddeler, at den almindelige Convention angaaende Sundtolden er paa det nærmeste ved at blive afsluttet paa den meest venskabelige og tilfredsstillende, Maade. Vi kunne - hedder det næsten med fuld Vished underrette de Handlende om, at Tolden paa omtrent 60 Vareartikler vil blive end yderligere nedsat for Udgaaende. Blandt dem, der ere vigtige for Sverrig ere ogsaa Brædder. Med Hensyn til Expeditionsmaaden og til Forebyggelse af Misbrug osv. skulle ogsaa de bedst mulige Foranstaltninger være trufne. Den ordinaire Expeditions tid bliver i Sommermaanederne hver Søgnedag fra Kl. 6 Morgen til Kl. 9 Aften og desuden modtages Documenter fra Kl. 4 Morgen. Hvis man indleverer Doubletdocumenter og et Klareringshuus garanterer Tolden, faaes uden Ophold Afseilings-Tilladelse, en vigtig Ret, da stundom flere end 300 Skibe ankomme paa samme Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Af Corfaren: Vi skulle fortælle vore Læsere, Noget, som maaskee vil forhause dem: De danske Souverainers Villie gjælder ikke mere end til Wandsbeck – thi lidt fra Wandsbeck begynder en fremmed Stats Territorium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Jforgaars blev en Pige bidt i Nærheden af Sorgenfri af en Snog. Det skulde dog vel ikke være en Hofsnog?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Berlingske Tidende af 28 f. M. indeholder en Artikel og Straffeanstalterne i Norge, hvori vises den foruroligende Tiltagen af Forbrydere. Aaret 1835, viser Forfatteren, var der 1 Forbryder, blandt hver 876 Mennesker, nu er der 1 blandt hver 594; i Aaret 1875 vil der efter denne Progression, være 1 af hver 197 og i 1935 1 af hver 21. Men hvorfor standse ved Aaret 1935 Hvorfor fortsætter Forfatteren ikke denne snilde Beregning og viser det Tidspunct, da det vil see saa sort ud, at der for hvert Menneske er 21 Forbrydere,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Ledige Embeder. Breidebolstad Sognekald paa Jsland, 187 Rbd. 3 Mk. Røe Sognekald paa Bornholm, 122 Rbd. (opslaaede vacante den 1ste September. Kliim, Thorup og Vuust Sognekald i Aalborg Stift vacant den 2den September).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Kjøbenhavns Havnepriser den 3die Septbr. 1841. Hvede, sjællandsk, 7 Rbd. a 8 Rbd. 48 s.; dito langelandsk, 7 Rbd. a 8 Rbd. 64 s.; Rug fra Provindserne, 4 Rbd. 80 s. a 5 Rbd. 48 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 64 s. a 4 Rbd.; dito gradet 2 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 8 s.; Havre, 1 Rbd. 92 s. a 2 Rbd. 16 s.; Erter 4 Rbd. 64 s. a 6 Rbd. 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Reisende fra den 1ste til den 8de Septbr. 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jomfru Zacharia, Baron Rosenkrantz, Kjøbmand Nathan. Med Personposten. Jomfru Döllner; Frøken Jespersen; Jomfru Andersen; Gartner Gentz. Med Dagvognen: Jomfruerne Høirup og Almgreen; Dhrr. Schierning og Hage; Fuldmægtig Møller; Cand. jur Trap; Provisor Haar, Madam Schjødt; Organist Gesner. Udenfor Posterne: Pastor Boisen; Etatsraad Treschow; 2de Baronesser Rosenkrantz; Hr. Lund og Kone; Dhrr. Friis og Brøndum; Fru Beck med Familie, Frøkenerne Collet og Schnitler; Capitain Jacobsen; Overkrigscommissair Høegh Guldberg; Kammerherre Rosenørn Lehn; Dyrlæge Andersen med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Frøken Fibiger; Jomfruerne Merting og Tollusen. Med Personposten: Postmester Lind og Frue, Kjøbmand Christensen; Hr. Bendix; Etatsraad Rothe. Med Dagvognen: Kjøbmand Wulff, Dhrr. Hansen og Rheinlander; Jagtjunker Beermann, Madamerne Balslew, Grave og Køth; Hr. Rosendahl. Udenfor Posterne: Capitain Jacobsen; Kammerh. Rosenørn Lehn; Forpagter Friis; Hr. Brøndum; Gartner Gentz; Consul Tutein; Skolelærer Froberg; Pastor Lütken; Catechet Bergenhammer; Controlleur Christensen; Skolelærer Fischer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Med Dampskibet Frederik den Sjetter ankom den 5te September fra Kiel til Øerne: Capitainlieutenant Sandholz; Frøken Spies; Dhrr. Føns, Larsen og Schultz. Afgaaede fra Øerne til Kjøbenhavn: Consul Tutein, Kjøbmændene Bendix og Heidenheim; Skibsfører Houmann, Chirurg Nielsen; Jomfrue Krause, Madam Hilligsøe med 2 Børn. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-09
Medens der tales og skrives saameget om Hoveriets Afskaffelse, der vistnok er velgjørende for Bonden, er der endnu Ingen, der i denne Henseende har talt Huusmændenes Sag; disse vedblive at gaae i det gamle Aag, og idet de paa mange Godser maae forrette uforholdsmæssige Hovdage, levnes den ikke Tid til at fortjene Noget til deres egen og Families Underholdning, hvorved den sande Armod maa opstaae, ikke alene til Byrde for Fattigvæsenet, men, hvad det allerværste er disse Mennesker udsættes for at begaae en eller anden Last Under Benævnelse af uforholdsmæssige Hovdager forstaaes flere Dage i een Uge, eller hvad der for Tiden er Tilfældet paa et Gods i Nærheden af Nykjøbing, 3de Dage efter hinanden i een Uge, uden Mellemfrist. Huusmanden berøves herved al Udsigt til at fortjene Noget ved stadigt Arbeide paa bestemt Sted, idet Jngen vil risquere at beholde en Mand, man ikke kan være sikker paa at faae til sit Arbeide til nogen bestemt Tid. Jndsenderen heraf tillader sig derfor hos Vedkommende at forespørge: om det er lovmæssigt at Huusmændene afgive 3 Ugedage uden Mellemfrist, ligesom og, om det er Herremanden eller Forpagteren tilladt at tilsigHuusmændene til Hove paa ubestemte Dage i Ugen, XXX.