JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Viborg, d. 1ste Decbr. Det stærke stormen de Veir, ledsaget med idelige Regnskyl Dag og Nat, har nu vedvaret i 14 Dage, til Held for Skomagere og Vandmøllere; men til megen Ubeqvemhed for Reisende og Gaaende. Natten til Torsdagen den 29de November rasede her en stærk orkanagtig Storm af Sydvest. Fra Kl. 9 saae man Lynglimt i det Fjerne; men fra Kl. 11 til 12 hørtes et meget stærkt Tordenveir med Lynild, der blev endnu rædsommere ved orkanagtige svære Stød, hvormed fulgte Hagelbygger. - Den følgende Nat stormede og tordnede det atter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Torsdags og Fredags Aftes saaes paa den stierne klare Himmel en stor hvid Bue i Form af en Regnbue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Hiin Øvrighedspersons Opfordring blev efterkommet, Marskallen indfandt sig, og Civic Guarden, blev indkaldt. Forfatterinden beskriver nu, som Øienvidne, dette Optrin saaledes: Vi saae fra vore Vinduer Marskallen med en eneste Pistol i Gehænget, spadserende op og ned, raadførende sig med Stedets fornemste Jndbyggere, thi man ventede almindeligen, at Røverne endnu samme Nat vilde gjøre et Forsøg paa at rykke ind i Poli Strax derpaa stødte 12 til 14 unge Mennesker til dem, bevæbnede med Musketter og Fuglebøsser af saare forskjellig Skikkelse. Disse udgjorde Borgergarden. Nogle af Canonerne vare deres egne, andre tilhørte Regjeringen, og vare laante i den Anledning. Henved Kl. 10 gik de til en liden Slætte, lige uden for Hovedporten, der sædvanlig tjener til en Legeplads for Børn, at skyde efter Skiven, og prøve deres Krudt, ubekymrede om at Pladsen var lige for Fiendens Leir. Omsider gik de ud for at forfølge Røverne, men, som vi siden erfarede, uden ringe Haab, eller i andet Forsæt end at fordrive dem fra deres Smuthul i Nabolavet, og maaskee forurolige dem; thi mange vare gaaede ud uden Krudt og Kugler, og saa havde mere end to Patroner. Kort efter deres Bortgang kom en Trop af omtrent 200 Mand, der havde været ude for at samle og drive Qvæget ned fra Høien, ind i Byen, med saadant Frydeskrig og Jubel, at vi troede vore Folk havde mødt og forjaget adskillige Afdelinger af Røverne; men vi opdagede snart det meget usædvanlige Syn af en Drivt fede Stude, med Køer og Kalve, løbende ned af Gaden, fulgte af deres Drivere, og ledsagede af alle Qvinder og Børn i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Henimod Natten rykkede en Lieutenant med et saare lidet Detachement af Hans Helligheds Soldater, i følge et til Tivoli Natten i Forveien sendt Budskab, ind i Byen, og voldte en usædvanlig Grad af Allarm. Dets Jndqvartering og Proviantering syntes at være en Ting, der ikke saa let lod sig bringe i Rigtighed, og heller ikke var meget behagelig. Deres lystige Dragt og afmaalte Skridt stak ikke lidet af mod vore gamle Venners Bondevæsen og grove Klæder, og den Vigtighed, de gave sig, syntes aldeles ikke at behage Poliserne. Tilsidst gik Lygterne, som bevægede sig op og ned af Gaden, ud, den ene efter den anden, i det høieste to Timer sildigere end de pleiede, det forrentede Angreb paa Byen var glemt, og Natten forløb roligen, som sædvanligen. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
J Stockholm blev i den store Operasal den 16 Nov. givet en Maskerade, som siden 1792, da Gustav III. blev myrdet, ikke er givet der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Den russiske Ukas, hvorved alle fremmede Nationer forbydes at drive Fiskefangst og Handel i Sydhavet paa den nordamericanske Kyst gjør stor Opsigt i Engelland, og the Times anmærker: at de vigtigste Opdagelser i disse Egne ere skeete ved engelsk Flid og engelsk Videnskab, medens Rusland nu benytter sig deraf, ved at forbyde fremmed Seilads paa 100 Mile, hvormed den Souverainetet, som andre Stater tiltage sig over tilgrændsende Have, f. Ex. Republiken Venedig over det adriatiske Hav, og Engelland over de samme omgivende Have, til visse Hensigter, ikke kan komme i Sammenligning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Efterretningerne om de uhyre Skatte, som Napoleon skulde have efterladt, have været saa overdrevne, at hans hele Efterladenskab virkeligen kun skal beløbe sig til 4 Mill., der i den sidste Periode af hans Regjering bleve givne en Bankier i Forvaring. Grev Montholon faaer deraf 2 Mill., Grev Bertrand og Marchand hver 1/2, og Resten deles blandt hans Huustyende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
J Zürich har der dannet sig et Hielpeforbund, der tæller de meest anseete Mænd, til Fordeel for Grækerne. J den første Forsamling besvarede Chorherren Biemi det Spørgsmaal, om Grækerne maaskee kunne sættes i Rebellernes Classe? med Nei. Hans Hovedgrund var, at Tyrker og Grækere aldrig have været sammensmeltede, og endog nogle græske Districter endnu aldrig underkuede af Tyrkerne (f. Ex. Mainotterne). Saaledes staaer altsaa endnu Folk imod Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
J afvigte Aar anmeldte en Mand for Politiet i Paris, at han havde udfundet et Middel til at holde Hønseæg en lang Tid friske, og, da han ved Aar og Dags Prøve havde overbevist sig om sit Middels Paalidelighed og Uskadelighed, bad han om at maatte bringe saadanne conserverede Æg til Torv. Sin Hemmelighed vilde han ikke aabenbare, men han gav til Undersøgelse Æg, der i udvortes Udseende og Smag befandtes gode, og erholdt derpaa den ansøgte Tilladelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Efter Torvelisterne vare allerede 30,000 saadanne conserverede Æg solgte, uden at nogen Klage havde reist sig derimod, man eftersporede nu nøjere det hemmelig holdte Middel, og Chemikeren Cadet de Cassicourt fandt, at disse Æg vare overtrukne med en Skorpe af kulsuur Kalk. For at erfare, om det var reen kulsuur Kalk, uden nogen Til blanding, der havde bevaret Æggene, indsluttede Hr. Cadet d. 24 Nov. 1820 sex friske Æg i et Glaskar, der var fyldt med Kalkmelk. Den 8de Sept. 1821 blev Udfaldet af dette Forsøg prøvet af to Medlemmer af Sundhedsraadet, Doctorene Mare og Pariset, i Forening med Hr. Cadet. Et Æg, som Skallen tilfældigviis var sprukken paa, var løbet ganske sammen, men havde ingen ilde Lugt. De fem øvrige vare klare og fulde. Efterat de i tre Minuter havde kogt i kogende Vand, bleve de, som blødsødne Æg, befundne af god Smag. - Det er paa denne Maade bevist, at Kalkvand med Paagydning af Kalk eller den saakaldte Kalkmelk, havde conserveret Æggene 9 Maaneder og 17 Dage. Da nu Hønsene kun i det Høieste i 7 Maaneder ikke lægge Æg, saa vildet i Kalkvand nedlagte Forraad være mere end tilstrækkeligt til at forsyne Huusholdningerne med denne Fornødenhed. - Ogsaa i München har Chemikeren Hr. Vogel d. 1 Nov. 1821 gjort Forsøg med 12 friske Æg, som han har lagt i et med Kalkmelk fyldt Kar, som blev forsegler med det polytechniske Selskabs Segl. Det skal aabnes d. 1 Aug. 1822 i Overværelse af en Commission af dette Selskabs Medlemmer, og Udfaldet vil nærmere vorde bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Da Wilhelm von Rosenberg d. 20 Januari 1578 holdt Bryllup i Bøhmen, gik det der saa overdaadigen til, at Brylluppet varede i 7 Dage med Dans, Fægtning, Caroussel, Mummerie, Fyrværkerie og anden Tidskort. Det skal have kostet 100,000 Rd., og af efterfølgende Fortegnelse over de Fødevarer, der fortæredes, vil man kunne slutte sig til Gjæsternes Tall: Hele Hjorte 1113, Æg 40837, Dyrevildt 24, Centner Fedt 117, Vildsviin 98, Fedt i Tønder 39, Sviin, i Stykker 19, Daadyr 162, Lax i Posteier 117, Harer 2292, grøn Lax 50, Fasaner 470, meget store Geder 470, Agerhøns 3210, Hovedgeder 1374, Ryper 3910, Karper, Stykker 15800, Krams fugle 22687, alle Slags Fisk 478, Vestph. Skinker 88, Stude 370, store Aal 314, Beder 2687, Kalve 1579, Lam 421, Fedesvin 99, Grise 577, Kalkuner 600, Kapuner, stoppede, 3000, stoppede Høns 12887, Kyllinger 2500, Gjæs 3500, Østers Tønd. 5, Rhinskviins Ahmer 1787, Ungersk dito 2000, Østerrigsk 700, Bøhmsk 448, Mahrisk 1100, Søde Vine, alle Slags, 370, Hvidt Øl 5487 Viertler, Rakinitzer Øl 180, Byg920; af Kryderie, Marzipan og Confect for 12743 Rd.; Hvede til Meel 26 Malter; Korn til Brød 128, Havre til Foder 478. - Klæderne, Mummeriet og Fyrværkeriet, Værelsernes Tapetsering og desl. skal have kostet 40,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-08
Kjøbenhavns Børs d. 7 December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 1/2 s.a 15 Rbmk. 3 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni, 1821) 76. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 4de Febr. f. A.) 93 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/4. Svenske Sedler 69. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Nyeste derie af Kjøbenhavn. Sk. Attende Aargang. No. 99. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne Tirsdagen den 11 December 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Den danske Skueplads. Jngen offentlig Forlystelse føle Menneskene i Almindelighed mere Jnteresse for, end Skuespillet. Ynglingen og Pigen kjende ingen større Glæde end den, der findes i Thalias og Melpomenes Tempel, som Mand og Moder, naar Sandsen for andre Ungdomsmorskaber, om ikke ganske har tabt sig, saa dog meget er sløvet hos dem, opsanke de dog endnu gjerne paa denne Bane de faa Blomster, hvormed de kunne bestrøe Livets tunge Bane, og selv Oldingen og den sølv lokkede Bedstemoder tale endnu begge, i Kredsen af deres Børn og Børnebørn, med sand Siele fryd om de Skuespil, de i deres yngre Dage have seet opføre, og de Skuespillere, de have seet spille. Med hvilken Henrykkelse hører man ikke de Gamle tale om en Londeman, Clementin, Rose? Et Tilbageblik paa vor Skuepladses Tilstand fra dens Opkomst indtil de nyeste Tider, vil derfor neppe være unteressant for noget Menneske af Dannelse og Følelse. Men førend vi skride til at skildre vor egen Skueplads, maa vi kaste et Blik paa Skuespilvæsenets Historie i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Shakespears Tid, der begyndte sine dramatiske Arbeider 1592, vare allerede ti Theatre aabne, hvor man spillede om Dagen. Endnu i Begyndelsen af Dronning Elisabeths Tid opførte Skuespiltropper Stykker i Gaardene af Gjæstgiversteder. - Hvad de musicalske Skuespil angaaer, da kjendte de Franske i Begyndelsen af det 17de Aarhundrede endnu ingen andre end Balletterne, hvori Recitativet og Dialogen, uden at binde sig til nogen dramatisk Regel, afvexlede med Dands. Balf, der forfattede, tilligemed Ronsard, adskillige Saadanne, men sildigere havde seet i Venedig opføre Operaer, og selv var Digter og Componist, foretog sig, at indføre dette ny Slags Skuespil i Frankrig, forfattede i dette Øiemed adskillige Drammer i Vers, satte dem i Musik, og begyndte med at lade dem høre i Concerter, han gav i sit Huus, og som Kongerne Carl den Niende og Henrik den Tredie beærede med deres Nærværelse. Han vilde sikkerligen fuldført sit Forehavende, at oprette en Opera i Paris, dersom de daværende borgerlige Krige ikke havde hindret ham deri. J Aaret 1645 lod endeligen Cardinal Mazarin opføre for den unge Kong Ludvig den Fjortende et lyrisk Lystspil: La fiinta para, af Strozzi. Man kan gjøre sig et Begreb om den daværende Smag, naar man erfarer, at den første Act af dette Syngespil begyndte med en Dands af Aber og Bjørne, den anden med een af Strudsfugle, og den tredie med en lignende af Papegøier. Dette første Forsøg og efter samme Operaen Orse, af Zarlino, udført af italienske Sangere, som Ma garin havde ladet komme, frembragte saavel ved Musikens Tryllerie, som Decorationernes og Costumets Pragt, en overordentlig Virkning. Den Lykke, Orseo gjorde, gav Jdee til franske Operaer. Vanskeligheden at faae Sangere og Orchestere af strækkede ikke Abbe Perrin fra at digte et lyrisk Hyrdespil, som han lod Corenbert sætte Musik til H. - J Tydskland tog Skuespillet omtrent samme Gang som i de andre Lande. Allerede ved Carl den Stores Hof skal der være opført et Slags Skuespil i det gammelfrisiske Sprog. Munkene og Nonnerne begyndte i Klosterne med geistlige Skuespil; derpaa gav man ogsaa i Sko Jvf. det Udførlige herom i De Opera en France, p. M. Castil Blanze, 2 Voll. lerne dramatiske Forestillinger. Hans Sachs skrev i Begyndelsen af det 16de Aarhundrede 59 Sørgespil, 76 Lystspil og 65 Fastlavnsspil. Men at den dramatiske Konst længe forblev i dette Land i sin Barndom, det skjønnes bedst, naar man sammenligner dens Tilstand, endog i den Gottschedske Periode, med dens Forfatning i Frankrig og Engelland over et heelt Aarhundrede i Forveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Over den danske Skuepladses Tilstand i ældre Tider hviler et tykt Mørke. Betydelig kan den, lige indtil Begyndelsen af det attende Aarhundrede, ikke have været, efterdi man ei fandt det Umagen værd, at optegne noget desangaaende, uagter man dog har temmelig nøie Beskrivelser over de Forlystelser, der ved visse høitidelige Leiligheder fandt Sted ved Hoffet. Først ved Christian IV. Søns Bryllup 1634, bliver man vaer, at dramatiske Forestillinger vare i Brug her tillands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
J et egenhændigt Brev fra Kongen til Rente mesterne, dateret Skanderborg, 1ste Paaskedag 1634, hedder det: "J skal tale med Capelmesteren, at han giver fra sig, hvad for Monstra, der skal bruges udi de tvende Comoedier, som hannem tilskikket er at ordinere, paa det Simon de Pas en Deel, og Carl v. Mandern det Andet kunde tegne, hvorefter Christopher Svencke med hans Selskab med Pappen sig kunde rette, og dermed gjøre en Begyndelse. Jeg sender blandt andre nogle Stykker frem, som iblandt andre vel kunde bruges. Der findes Kobberstykker nok, hvorudi Mængden af Sligt findes." J et Brev af 5 Juni 1634 skriver han fra Rosenborg til Cantzleren og Rigens Marsk: "at de skal befale Herremændene, som forordnede ere til den Ballet, at de flittigere end hidtil skeet er, søge Dandseskolen." Slange beretter, "at der efter Maaltidet blev holdet først en Dands eller Ballet, siden en Masqverade, og endelig adskillige Opera spil og herlige Digte sjungne og spillede."Et af de Skuespil, der blev opført, var en plattysk Bondecomoedie, der efter de Fragmenter at dømme, som man læser hos Nyerup, ikke betydede meget. – Skuespil hørte upaatvivleligen længe her i Danmark ikkun til Hofforlystelserne ved visse høitidelige, men sikkerligen kun sjeldne, Leiligheder. Først i Aaret 1662 havde Kong Frederik III. bevilget en vis Andreas Joachim Wolf paa egen Bekostning, at anrette i Kjøbenhavn en Comoedie plads (eller Skanborg kaldet) hvor adskillige Tragedier, Comedier og andre saadanne Actioner og Leg, ved dertil beqvemme Personer og tilhørige Jnstrumenter kan præsenteres, og for dennem, som dertil Lyst haver, ageres &c. Der blev ham forundt Privilegium herpaa paa 20 Aar; 1663 fik han Skjøde paa en Plads, beliggende paa Slotspladsen, og hidtil brugt som Haugeplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
J Privilegiet hedder det udtrykkeligen, at han nem ingen Jndpas af andre Comedianter eller andre hannem forhindrende Actorer eller Ageringer derpaa af Nogen skal gjøres her i Vort Sjælland i værende tyve Aar, og skal han og hans Folk indtil tyve Personer, som han dertil brugende vorder &c. Man seer heraf, at sandsynligviis allerede den Gang i Danmark, som i Frankrig og Tydskland, fandtes omvandrende Comedianttropper, og at det af Wulff paatænkte Skuespilhuus just ikke skulde været ubetydeligt, da Personalet skulde bestaae af tyve Personer. Men dette Theater kom dog ingensinde istand; thi 1663 blev det ham tilladt at maatte opføre sine Comedier og Tragedier paa Boldhuset. Der medgik uden Tvivl adskillige Aar, førend Skuespil bleve til nogen offentlig Forlystelse i Kjøbenhavn. End ikke da Churprindsen 1670 var i Besøg i Danmark, og som Bording skriver i sin danske Mercurius. Fik al den Tractement, som nogen kan begiere, Samt anden Tidsfordriv med Jagt og Ridderspil, re. Som slig en ædel Prinds sin Lyst kan have til tales der et Ord om Skuespil. Jmidlertid havde man dog i Kong Christian den Femtes Tid, tæt op til Slottet Amalienborg, der laae paa den høire Side af Bredgaden, naar man kommer fra Kongens Nytorv af, et lidet Operahuus af Bredder, hvor man gav italienske og tydske Syngespil men naar det blev anlagt, vides ikke. Det sidste Stykke, som blev givet der, d. 19 April 1689. var første Gang opført d. 15de f. M. i Anledning af Kongens Fødselsdag, og kaldtes der vereinigter Götterstret, et Slags Opera, som haves trykt i Qvartformat. Skuepladsen var behængt med en Deel Enebærriis, som en til Operaens Jndhold hørende Decoration. Da Stykket mellem Kl. 4 og 5 skulde begynde, kom der ved en Forseelse fra en Lampe Jld i disse tørre Riis. Luen greb snart om sig, og da man, som det næsten altid pleier at gaae ved saadanne Leiligheder, glemte det Vigtigste, nemlig at aabne den Dør, der gik fra Operahuset til Slottet, bleve de til Udgangen stimlende Mennesker standsede her, og ingen kunde komme ud eller ind. Over to Hundrede Mennesker omkom paa det ynkeligste, og tilligemed Theatret lagdes Slotter Amalienborg for størstedelen i Aske. Christian den Femte og hans Dronning vare allerede underveis til Skuespillet, da den fra Huset opstigende Lue bød dem at vende tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Ved denne ulykkelige Begivenhed bleve Medlemmer af de meest anseete Familier i Landet, et Offer, og blandt andre to Døttre af Statsraad Jørgen Elers, som, da han paa denne Maade blev børneløs, legerede sin hele Formue til et Collegiums Stiftelse. Det er naturligt, at ved det sørgelige Jndtryk, denne Brand gjorde, Smagen for dette Slags Forlystelse, i det mindste for en Tid, maatte tabe sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Om Skuespillets Forfatning i Danmark i det syttende Aarhundrede, kan man kun faae en temmelig ufuldstændig Forestilling, ved de faa Efterretninger derom, vi eie, sammenlignede med Skuespilvæsenets Tilstand i andre Lande paa samme Tid. Af Christian IVdes forhen nævnte Breve sees, at der blev anvendt meget baade paa Musiken og Decorationerne, især paa de sidste, efterdi Kongen i den Henseende benyttede sig af en Konstner, som Carl von Mandern. Da man paa den Tid endnu ingen egentlige Maskinmestere havde, saa brugtes andre i Mekaniken erfarne Mænd, saaledes som Tilfældet nok var med Christopher Svence, der i samtidige Skrifter nævnes som Oberzeugmester paa Tydsk og Tøimester paa Dansk. At Christian tog Herremænd eller Adelige til at opføre Balletter, stemmer ganske overeens med hvad der under Jacob 1s. Regjering var Skik i Engelland, hvor ligeledes Adelen ved høitidelige Leiligheder opførte Masquerader og Mellemspil med en mageløs Pragt, og hvor der især anvendtes uhyre Bekostninger paa Decorationerne, der hyppigen maatte besørges af den store Architect Jnigo Jones. Kongen og hans Lorder, og Dronningen med hendes Hofdamer spillede selv med i Hofmasqueraderne, uden hvilke ingen offentlig Forlystelse kunde tænkes. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Indenlandske Efterretninger. J disse Dage døde her een af vor Literaturs ældste Veteraner, Etatsraad Abraham Kall. Han var født d. 2 Juli 1743 i Kjøbenhavn, hvor hans Fader, født i Charlottenborg ved Ber sin, var Professor i de orientalske Sprog, og døde som Conferentsraad 1776. Han deponerede i en Alder af fjorten Aar (1753), og var allerede for 61 Aar siden (1760) Alumus paa Borchs Collegium og Decanus ved Communitetet, for 66 Aar siden (1765) Bibliothekar ved Universitetsbibliotheket i Kjøbenhavn, for 51 Aar siden (1770)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Professor i det græske Sprog og for 40 Aar siden (1781) Professor Historiarum ved Universitetet, og i Mythologien og Konsthistorien ved Konstacademiet paa Charlottenborg. De Skrifter, han har udgivet, findes anførte i det Nyerupske Literaturlexicon. Han forenede grundig Lærdom med en næsten mageløs Hukommelse. 1808 blev han Ridder af Dannebroge og Ordenshistoriograph, 1811 Etatsraad, og d. 28 Juni 1817 feiredes hans Saarige Embedsjubilæum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
J forrige Uge debuterede Hr. Foersom, en Brodersøn af den afdøde Skuespiller Foersom, i Tapetmagerens Rolle i Syngespillet Fanchon, paa det Kgl. Theater, og vandt meget bifald. Man roser baade hans Spil og gode Basstemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Klubbernes Forfald synes ikke at bidrage lidet til at de offentlige Concerter nu besøges mere end forhen. Til den Concert, som Hr. Funk gav i Søndags paa Hoftheatret, vare alle Billetterne allerede udsolgte en Dag i Forveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
St. Nicolai Kirketaarn er nu næsten færdigt, og tjener Hovedstaden ligesaa meget til Ziir, som det i 26 Aar har været den til Vanzir. Det har beholdt sin gothiske Form, og ligner meget hvad man i Tydskland kalder ein Warthurm. De gothiske Buer og Spidser tage sig særdeles vel ud. Ogsaa er der anbragt paa samme et Uhr a 12 s., 84 Alle Statspapirer, som vare gaaede neds Frisen, ere nu stegne igien; Kgl. Obligationer ere gaaede op fra 70 til 75, og Nationalbankobligationer fra 90 til 93 1/2. Det er her, som i hele Europa, en saare naturlig følge, at under Handelens store Standsning, hvor Pengene saa vanskeligen kunne anbringes med Sikkerhed, og hvor Disconton kun staaer 2 til 3 pCt., Statspapirer maa søges meget og holde sig i god Priis. Med det første ventes hertil de to navnkundige Virtoser, Fløiteenisten Dronet og Hornisten Gugel. Hr. Beer agter ved sin Tilbagekomst fra Sverrig og Norge at give en Concert paa Hoftheatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Skrivelse fra Holsteen, af 4 Dec. 1821. J mange Aar har der ikke raset en saa rædsom Storm, ledsaget af saa stærk Torden og Lynild, i Hertugdommene, som for nogle Dage siden. Den var især ved Vestkysten frygtelig, og anrettede stor Skade deels paa Digerne, hvor Vandet stod ti Fod høiere end ved Vandflod, og deels paa andre Steder. Mange Vrag af strandede Skibe, hvis Tal sikkert ikke har været ringe, ere drevne op mod Land, og man har endog seet i Vandet og ved Kysten adskillige Vrag, ikke af Skibe, men af Bygninger og Møbler, og, som man troer, tildeels have hørt til en ødelagt Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
J Husum skal Vandet have trængt og staaet saa høit, at man kunde seile i Baade paa Gaderne. De nærmere og officielle Efterretninger herom mangle os endnu. En Lykke er det, at det i afvigte Sommer opmurede og godt befæstede ny Dige har modstaaet Stormens Vold, hvorved adskillige Egnes ufeilbare Oversvømmelse er blevet forebygget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Mariboe, d. 8 Decbr. J forrige Uge er en Mand funden død paa Marken imellem Nysted og Herritzlev i Lolland. – Natten imellem den 1ste og 2den d. M. rasede her og ved Mariboe en gruelig Storm. Endeel af Domkirkens Tag blev reent ramboulleret, samt adskillige andre Tegl og Straaetage her i Byen, foruden nogle gamle Plankeværker, der ikke formaaede at staae længere paa de gamle Been. - Den 1ste December om Aftenen lynede det temmelig stærkt. Den 2den vedblev Stormen af og til, men om Eftermiddagen afvexlede Uveiret med Solskin, Regn og Hagel, saa store som graae Ærter, eller de saakaldte lollandske Rosiner. - En Mand her i Lolland har i denne Tid forpagtet Fiskeriet i Kjøbenhavns Stadgrave for 321 Rbdlr. Sølv aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Nyborg, d. 5 Decbr. J sidste haarde Storm er skeet megen Søskade. Den første Ladning Skattesæd, bestemt til Bremen, skal være total forliist ved Lyse. J Mandags Aftes kom en Lybeksfarer, fra Aarhuus paa Grund ved Knudshoved; dog have nogle raske Søefolk igaar bragt den ind til Nyborg Broe.