JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Fædrelandet har meddeelt Nogle bemærkninger, angaaende Skolernes Reform og Lærernes Vilkaar, hvor iblandt andre Betingelser ogsaa er opstillet den "at ved Avancementet fra Adjunkt af og opad Ancienniteten, under forresten lige Vilkaar, gives Fortrin, og at ingen Skole i denne Henseende gaaer forud for den anden, samt at der gives tillige Bestemmelser om, hvorlænge en Ajunkt, Overlærer eller Rector – forsvarlig Embedsførelse forudsat - skal staae paa et lavere Gagetrin, inden han naaer et høiere." Vi maae tilstaae, siger O. Thoms. Aves Correspondent, at det har overrasket os noget at see denne ubetingede Hylding af Anciennetetssystemmet – thi Ordene under for Resten lige Vilkaar, kan da vel kun gaae paa Examens Charaktererne - i Fædrelandet, der ellers mangfoldige Gange har udtalt sig skarpt mod dette System. Det gaaer her som overalt i Verden, at det Rette og Sande ligger i Midten (juste milien); at drive Anciennettetssystemet til yderste Conseqvence, som man tidligere har gjort, og tildeels endnu gjør her i Landet, er til liden Baade for Staten; det fylder vigtige, indflydelsesrige Poster med gamle, udlevede, og, som følge deraf udygtige Mænd, at følge alene det saakaldte Fortjenestesystem, det er at aabne Dørene for Nepotismen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Det Rigtige er upaatvivlelig, at for de underordnede Embedsposter bør Ancienneteten ubetinget gjelde, forde høiere bør Dygtigheden gjøre Udslaget. Bille vi holde os til det forestaaende Exempel, saa mene vi, at for Adjunct- og Overlærer-Posterne bør Ancienneteten gjelde, for Rector Posterne derimod Dygtigheden. En Mand kan være en meget habil Adjunct eller Overlærer og blive en maadelig Rector, thi til at udfylde denne Post udfordres der, foruden det fornødne Fond af Kundskaber, administrativ Dygtighed og besidder han ikke denne, er han ikke skikket til Posten, om han er nok saa lærd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Ved Salget af Tranqvebar m.v. sparer Statskassen i aarlige Udgivter omtrent 50,000 Rbd, og vinder i Renten af den modtagne Capital-Summa 45,000 Rbd., altsaa er Afstaaelsen en aarlig Gevinst for Finantserne af omtrent 100,000 Rbd. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Juridisk Ugeskrift indeholder i sit sidste Nr. en Sag angaaende et Spørgsmaal, der er af en Beskaffenhed at det mere end de almindelige Retsforhandlinger vil tiltrække sig Publikums Opmærksomhed. Det er en af Commissairerne i en for nylig i Kbhavn afdød Enkefrues Stervboe afsagt Decision, angaaende det Spørgsmaal, om Boet kunde antages pligtig i uaabnet Stand at udlevere Trediemand et til ham adresseret og forseglet, i Boet forefundet, Brev fra den Afdøde, som ved en Paategning udenpaa Brevet derhos havde tilkjendegivet, at dette øieblikkelig efter hendes Død skulde sendes til ham, Apotheker G. i L.). Decisionen er saalydende: "Den af Apotheker G. nedlagte Paastand om, at det her i Boet forefundne ovenfor omhandlede Brev uden at aabnes skulde enten tilstilles ham eller udleveres til Cancelliraad Hansteen paa hans Vegne kan ikke tages til Følge, hvorimod samme Brev vil blive at aabne af Commissarierne. Hertil bemærker Fædrelandet: "Det forekommer os, at hvis denne Stiftedecision skulde erholde Stadfæstelse ved Høiesteret, hvis Brevseglets Hellighed ved et lovgyldigt Præjudicat skulde blive opoffret for hvilkensomhelst materiel Jnteresse, da vilde derved skee en stor Forandring i hvad de fleste Levende hidtil have anseet for deres uomtvistelige Ret, og Enhver, der har nogen skjult Villie, han ønsker efterkommet efter sin Død, eller nogen Hemmelighed at betroe en Efterlevende, blev da nødt til at bruge den Forsigtighed, i Tide at overlevere et saadant Brev i en paalidelig Trediemands Haand."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Siden Aabningsdagen den 18. ds. til den 26, inclusive, har Tivoli ialt været besøgt af 27,533 Mennesker (hvoraf i Søndags 9028), nemlig om Formiddagen af 657 Voxne og 80 Børn, om Eftermiddagene af 23,943 Voxne og 2853 Børn. Af Abonnementskort er der desuden udstedt circa hundrede Stykker. Den projecterede Melke- og Mineral-Vandkuur Anstalt er i disse Dage bleven aabnet, og det kan ikke feile, at den jo vil blive stærkt freqventeret. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Den 23. de bleve to fattige Fruentimmer, Moder og Datter, morderisk overfaldne af en under Navn af Fuglefænger bekjendt Mand, der samme Aften blev greben og arresteret. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Den nu fra sin Reise hjemvendte talentfulde Dandsecomponist Lumbye har ved sit Ophold i flere af Europas berømteste Stæder ikke blot opnaaet de Fordele, der maatte ansees for denne Reises egentlige Maal, men han har tillige derved erhvervet sig et Navn i den musikalske Verden. Saavel i Paris, som i Wien og Berlin har han ladet flere af sine Compositioner udføre under sin egen Direktion, og Bladene have eenstemmig udtalt sig om dem med den meest uforbeholdne Roes. Det føltes længe som et stort Savn af Dem, der levende interesserede sig for Hans Egede, denne den danske Kirtes mærkeligste, verdensberømte Missionair, der i al sin simple Storhed indtager en saa udmærket Plads iblandt den christne Kirkes Apostle, at man, skjøndt det ikke er hundrede Aar siden han døde, ikke kunde forskaffe sig noget andet Portrait af ham end nogle middelmaadige Kobberstik fra forrige Aarhundrede. Forgjeves søgte man efter et Origenalmaleri af Hans Egede i de kongl. Samlinger. Trods al Søgen har man ikke kunnet finde meer end et eneste saadant, som ved Hans Egedes Dattersøns, Hans Egede Saabyes Død blev testamenteret til St. Knuds Kirke i Odense, hvor det findes ophængt tilligemed et af hans trofaste Hustru Giertrud Rask ved Siden af Luther og Catharina af Borg. Det er en Deel medtaget af Ælde, og og faa Aar vilde det rimeligviis været umuligt at benytte det til en ordentlig Lithographt. Dette Maleri er i Vinter blevet sendt til Kjøbenhavn og er her blevet lithographeret af Gemøe i det Bærentzenske Jnstitut. Paa Foden af Lithographien, der faaes hos Boghandler Philipsen for 1 Rbd., findes en Antographi paa et Par Linter af Hans Egede med hans Navn under, copierede efter et Haandskrift, dateret "Bergen 1718", som findes i det kgl. Bibliothek. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Fra Rønne paa Bornholm meldes: "Den 13de dennes bragtes den saa almindeligt elskede Amtmandinde Fru Krabbe til sit sidste Hvilested. Et særdeles talrigt Følge, deels fra selve Byen og deels fra hele Landet, havde indfundet sig i Sørgehuset, for at bevise den Høitagtede den sidste Ære. Embedsmænd (civile og militaire) udbare hende af Sørgehuset, og Byens Borgere dernæst til Kirken, hvor hun modtoges ved Jndgangen af 12 sortklædte Børn af Asylet her hvis Stifterinde hun var hver med en Krands og en Blomsterturv. Kisten nedsattes. for Alteret under Orgelpræludium, og efterat dernæst 24 Herrer og Damer, Alle fortklædte, Damerne med lange sorte Slør over Hovederne, havde afsjunget en særdeles smuk Choral, holdt Hs. H. Provst Steenberg en saare gribende Tale, hvis Thema var: "Her hviler en from Qvinde!" Derefter blev Slutningen af Choralen afsjunget. Asylbørnene lagde deres Krandse paa Kisten og stode omkring den i en Kreds; ud til Kirkegaarden gik de foran og strøde Blomster af Kurvene. Jngen mindes her en saa høitidelig Liigbegængelse. Døbt var Jndtrykket paa Alles Hjerter, og intet Øie var uden Taarer." Som Den, der skal besætte den ledige Bispestoel i Aarhuus Stift, nævnes Bispen over Lollands Falsters Stift, Dr. Brammer, og dette Embede vil, som man mener, blive besat af Prof. Theol. Scharling. (Aarh. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
J Lollands-Falsters A. meldes, at Hovedgaardene "Nye og Gammel-Kirstineberg, med underliggende Bøndergods, Skove, Tiende og Bankhæftelse, Gaardenes Besætning og Jnventarium, ere i disse Dage solgte af Eieren, Hr. Hofjægermester Colbiørnsen, til Hr. Cand. philos. P. Estrup for 250,000 Rbd. r. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
J Apenrader Ugeblad læses følgende bemærkninger: "En Correspondent af Jtzeboer Ugeblad, som undertegner sig: Di Freesche, bemærket i dette Blads Nr. 18: "at det frisiske Sprog med Tiden ganske vil blive fortrængt af det Tydske, og altsaa i Fremtiden blive regnet til de døde Sprog. Ret saa, det store Tydskland staaer altsaa i Begreb med at gjøre en ny Erobring, og naar de ydmyge Fresere omtrent et Aarhundrede igjennem har slikket Støvet af de tydske Herrers Støvler, saa have de endelig Udsigt til at erhverve den tydske Jndfødsret. Naar kun det store og enige Tydskland, som er deelt imellem 39 souveraine Fyrster, ikke inden den Tid er opløst i fuldkomment Anarchie og derefter bliver et Bytte for dets mægtige Naboer i Østen og Vesten, thi saa vil de stakkels Fresere komme til at opsanke det døde Sprog igjen. Vi have iøvrigt slet ingen Tro til denne Fresers Udsagn, og formode at han, ligesom mange dansktalende Tydskere" og "tydskbogstaverende Danskere, hylder Ordsproget: "Man maa tude med Ulvene, naar man er iblandt dem, Ved Reskriptet af 14. Mai 1840 blev der, som bekjendt, truffen den ligesaa kloge som retfærdige Foranstaltning, at der aabnedes den danskeslesvigske Almue Adgang til at faae sine Børn underviste i det tydske Sprog udenfor Skoletimerne. Man erkjendte Nødvendigheden af, at der gaves Bonden. Leilighed til at lære dette, navnlig for Grændseboeren vigtige Sprog, men man vilde dog forebygge, at det ikke, ved at indsmugles i Stolerne, skulde bemægtige sig Underviisningen og fortrænge det danske Sprog. J den nylig udkomne Beretning fra "Foreningen til dansk Underviisnings Fremme hedder det, at denne Foranstaltning ogsaa bestandig fremhæves som et Beviis for, at Regjeringen nogenlunde har gjort, hvad der kan gjøres, og vi erkjende ogsaa, at det var en god Foranstaltning. Men - hvorledes er Reskriptet blevet overholdt? De slesvig-holst. Blade have jubileret over, at tydske Underviisning siden dette Reskripts Udstædelse er bleven indført. – om vi mindes ret - i 250 Skoler, og endnu for ganske nylig har Jtzeboer Woch blatt fortalt, at tydsk Underviisning siden Reskriptet af 14. Mai 1840 er bleven indført i mange Skoler. Disse gjentagne og uforbeholdne Forsikkringer om, at man trodser Kongens befaling, burde dog vække Regjeringens Opmærksomhed. Det er muligt, at det blot er Skryderi, men det er ogsaa muligt, og til denne Formodning helde vi, at der er nogen Sandhed deri, og da burde tilvisse Sagen undersøges, og Overtræderne kaldes alvorligt til Ansvar. (O. Th. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Udnævnelser. Under 19. de er Sergeant i den kgl Livgarde til Fods, Dannebrogsmand G. Voigt, og Overvagtmester i 3die Dragon-Regiment, M. Jons, constituerede i de under Grændsetoldvæsenet imellem Nørrejylland og Slesvig vacante Patrouillebetjentsposter. Under f. D. er Vaabenmester i 7de Bataillon, B. F. Hasselmann, beskikket til Told og Consumtions-Underbetjent i Faaborg. Under 23. ds. er Cand. med. & chir. J. N. Pinqves allern, udnævnt til Underlæge ved 9de Linie-Jnf. Bataillon. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Ledigt Embede. Ved Roeskilde Told- og Consumtionssted er en Underbetjentspast vacant, hvortil den reglementerede Lønning er 300 Rbd. aarlig, foruden Procentandeel, der efter et Middeltal af de sidste 3 Aar har udgjort 24 Rbd. aarlig; hvilken Post kan ansøges af dertil qvalificerede Underofficerer. (B. T.) Døde. Kjøbenhavn: Mad. Ane C. Birnbaum, 68 A. Anna M. T. Wimmer, f. Schwaberger v. Sontstern, 61 A.; Høker Nielsens Hustru, 14 A.; Enkemad. Christine Petersen, f. Dahl; Enkemad. Ane M. Lymann, 70 A.; Anine Marie Christensen, f. Larsen, 26 A. (dennes Moder, Enke efter Fyrbøder Lassen, Marie Elisabeth, f. Halm, 61 A., døde kort for de bare Datterens Liig til Graven, Hofpletterer William Hougthon, 80 A.; Boghandler Tikjøbs Enke, Frederikke, 65, A., Kunstgartner Chr. Dall, 25 A.; Conferentsraadinde H.C. Collin, f. Hornemann, Fru Louise Chr. V. Lundbye, f. Lundbye, 26 A. Helsingør. Premierlieutn. H. H. v. Rømeling. Vordingborg: Sekondlieutn. Sophus E. v. Schan, 21 A. Kjøge: Birgitte Chr. J. S. Eitzen, 29 A. Skibskapitain Niels P. Hellesen, 29 A., førende den nordamerikanske Brig Mary Pauline" (ved et total Forliis). Randers: Vilhelmine Falkenberg, f. Jensen, 29 A. Aalborg: Skolelærer Werner Jacobsen, 55 A., Nicoline Elsborg, f. Kaastrup, 21 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Kjøbenhavns Børs-Kours, d. 27. Mai. Bank-Diskonto 4 pCt. Norske Speciessedler 198 enh. Rbd. i Sedler. Nationalbankaktier 153 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Ribe. Toldbetjent Bræmer vedbliver her at øve sin høist generende Tjenesteiver. Vi ere tilfældigviis blevne Vidne til følgende nye Exempel. J Forgaars kom næmlig en Vogn fra Landet til Byens nordre Port, hvor Toldopsynets Opmærksomhed vel fornæmmelig maa være rettet mod konsumtionsbare Vare, og hvor der derfor synes at være mindre Anledning til at gaae frem med Strenghed ved Undersøgelse af bekjendte, ikkehandlende Røisendes Effekter. At enhver Vogn bliver nøie undersøgt er i sin Orden, men at Kufferter og Kasser ved Byens nordre Port gjennemrodes maa vi ansee for aldeles ufornødent. Paa Vogen vare tvende Damer, af hvilke i det mindste den enes Navn stod tydeligt paa en Kuffert. Bemældte Bræmer aabnede og undersøgte imidlertid Kufferter, og Kasser, en Snor om en Kasse blev reven istykker, istedetfor opløst, og en Kuffert, der tilhørte en Herre, som i længere Tid har opholdt sig her i Byen, og som Bræmer ikke kan have mindste Grund til at mistænke for at befatte sig med nogetsomhelst Smugleri, blev afsat i Alsiceboden fordi Nøglerne ikke vare tilstede. Da Betjenten intet Andet kunde finde holdt hansig til Kudskens Fodersæk, der indeholdt 3 1/2 Skpr. Havre, hvorfor han forlangte Konsumtion, med den Erklæring, at han kunde anholde Havren, da den ikke var anmældt, hvilket ikke kunde falde Kudsken ind, da han aldrig i sit Liv nogetsteds er affordret Konsumtion af sin Havre til Hestene. Alt dette medtog omtrent et Kvarteer, i hvilken Tid Damerne maatte holde i Porten. Vi ere overbeviste om, at Byens øvrige Toldbetjente, der behandle Folk med Forekommenhed og Skjønsomhed, opfylde deres Pligter ligesaa strengt som Bræmer, og vi kunne ikke tro, at det er Generaltoldkamrets Mening, at de Reisende skulle generes saaledes som oftnævnte Bræmer tillader sig. Han synes derfor at kvalificere sig særdeles til af sine Foresatte at erholde et alvorligt Paalæg om, fremtidigen at bruge mere Konduite ved Udøvelsen af de ham paaliggende Forretninger. Det er vist og kan ikke være Generaltoldkamret ubekiendt, at Told og især Konsumtionsvæsenet er almindelig forhadt, men det er ligesaa vist, at Toldopsynets smaalige Strenghed bidrager meest hertil, og at denne mangen Gang netop ægger Folk til at smugle. Muligen kunde Bevæggrunden til Bræmers ved den omhandlede Leilighed udviste overdrevne Jver nærmest søges i Lyst til at indblande tilfældige personlige Forhold, hvorved dog en smaalig Hævn meest traf Uvedkommende. Hvis denne Gisning er rigtig bliver Bræmers Opførsel efter vor Formening endnu mere utilgivelig og tjeneststridig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Af et Brev fra de danske Besiddelser paa Guinea, dat. 12 Januar d. A., kunde følgende maaskee have Jnteresse. "Den 25. Novbr. f. A. var jeg fra min Altan Vidne til en lille Træfning, som fandt Sted mellem Negrene fra Aqvapim og vore Ussu-Negere; der var opstaaet Strid imellem dem, hvorfor Aqvapimmerne kom 120 i Tallet til Ussu-By, for at faa Sagen bilagt. De vare imidlertid bevæbnede med skarptladte Flinter og andre farlige Vaaben, og midt under Forhandlingerne, som holdtes paa Torvet lige nedenfor Fortet, bleve de uenige. Aqvapimmerne grebe deres Flinter og ned skøde nogle Ussu-Negere og saarede flere; men Ussuerne og Soldater fra Fortet dreve dem snart paa Flugten, gjorde 50 Fanger og dræbte mange, og deriblandt den fjentlige Anfører. Denne havde faaet et betydeligt Slag-Saar i Byen og maatte sætte sig i en Kurv, som to Negere bare paa deres Hoveder, herfra skjød han efter en Ussuer, men feilede, hvorpaa denne skjød ham, saa han styrtede paa Hovedet ud af Kurven. Foruden Fangerne medbragte Ussuerne og Soldaterne 5 afskaarne Hoveder, hvoriblandt Anførerens, og om Aftenen skjare Negrene Hovederne af 2 af Anførerens Sønner, som de ikke havde leveret ind paa Fortet. Disse Hoveder reengjøres af Negrene og hænges som Sirat paa deres store Tromme, og Hjernerne gjemmes og nydes i Brændeviin ved høitidelige Leiligheder."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Bekjendtgjørelser. J Dag Formiddag henblegnede i Døden med rolig Tillid og stille gudhengiven Sind Hedevig sal. Madsen, Enke efter afdøde Kjøbmand Hans Madsen her i Varde, i hendes Alders 73 Aar. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Mod os var hun en Moder, en Velgjørerinde, hvis Minde stedse vil leve i vore taknemmelige Hjerter. Varde, den 27. Mai 1845. Laurids Bøkker, Hedevig Bokker, født Gotfriedsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Skipper Koch seiler fra Kolding til Kjøbenhavn Fredagen den 6. Juni, medtagende Passagerer og Fragtgods. At jeg er flyttet og boer for Tiden hos min Fader M. Forup i Puggaardgade, bekjendtgjøres herved. Ærbødigst Ribe, d. 30. Mai 1845. N. Forup, Skræddermester. Adulige Snedkersvende eller Tømrere kunne strax erholde deels Møllebygger= og deels andet Arbeide hos C. P. O. Hjort, Møllebygger i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Undertegnede agter at afholde Ringridning den 8 Juni paa Østervedsted Mark, første Gevinst bliver et Pibehoved, anden en Spiseskee, 3die 2 Theeskeer. Begyndelsen bliver som sædvanlig. Jep Clausen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Auctions-Placat. Mandagen den 16. Juni næstk., Formiddag Kl. 10, lader Jens Christiansen Møller, hvis antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction, som afholdes i Wong, Nykirke Sogn, bortsælge sin der eiende Gaard af gl. Matr. Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 femottend. Alb. Gaardens Bygninger ere solide og vel indrettede, og Jorderne af god Bonitet, samt i god Drift. Besætningen har hidtil været 2 Heste, 12 a 14 Fækreature foruden Faar, men vil kunne udvides betydeligt ved Opdyrkning af raae Jorder som høre til Gaarden. - Havlen har sædvanlig været 40 Læs aarlig. Conditionerne, hvoriblandt at 300 Rd. Cour. eller 480 Rbd. r. S. strax forlanges udbetalt, erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Skads Herredscontoir, den 23. Mai 1845. Crone. E. Sk. Gaardens Anpart i Kirke- og Konge, Korn- og Qvægtiende kan følge med i Kjøbet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Løve Herreds Ret og den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i den paa Trøyborg ved Døden afgangne Avlsforvalter Nicolay Winnekildes Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Løve Herreds Contoir i Harris, den 19. Mai 1845. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Uld kjøbes af R. Jwersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
Ribe, d. 24. Mai 1845. En Overjæger=Uniform med alt dertil hørende er at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser. 480 Rbd. r. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-30
af Stamhusets Nørholms Umyndiges Midler, kan imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans i næstkommende Juni Termin, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Nørholm, d. 22. Mai 1845. Johnsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 2. Junii. No 63.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Udenlandske Efterretninger. Schweitz. Fra Paris hedder det, at Regeringen i Luzern skal have erklæret sig villig til at give en almindelig Amnesti, naar Dr. Steiger og de andre Førere af Urolighederne i Luzern bleve sendte til Amerika. Man skal have henvendt sig til det franske Kabinet med Anmodning om, at dette vilde overtage hine politiske Forvistes Transport. Frankrig har dertil svaret, at det med Glæde vilde være rede til enhver Forholdsregel, der kunde stemme med dets Værdighed, til at begrunde Fred og Ro i Schweitz. Dog maatte i saa Fald de paagieldende Personers Jndvilligelse indhentes for at det ikke skulde faae Udseende af, at Frankrig er Schweitz's Tugtemester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Den franske Gesandt, Grev Pontois har i denne Anledning i sin Regerings Navn forsikkret Dr. Steger og de øvrige Fangne, at de paa Overreisen ville blive behandlede med al mulig Skaansel. J Luzerne synes man Jntet at vide herom, og der tales end- ogsaa om, at Dr. Stegers Dødsstraf vil blive forandret til livsvarig Fængselstraf i en Fæstning. Man mener ikke, at Steger modtager en saadan Benaadning, der maatte skille ham ved sin Familie, men at han i saa Fald vil foretrække Døden. Den 24. Mai opølste det store Raad sig uden at afgjøre Steigers Skjæbne, hvori man vil see et Beviis for, at man ikke er tilfreds med Deportation. Den 9. Juni samles Raadet igjen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Spanien. Regeringen synes ikke tilfreds med den i Rom imellem den spanske Gesandt og Paven afsluttede Traktat. Rom vil kun, efter at have erholdt Tilbagegivelse af et betydeligt Antal Kirkegodser afslutte en provisorisk og ubestemt Overeenskomst istedetfor en Konkordats. Ministrene skulle have besluttet at sende Traktaten tilbage til Rom med deres Jndvendinger. – Man begynder at frygte for det apostoliske Parties Rænker i Provindserne. Der tales ogsaa om en forestaaende Landing af Cabrera i Catalonien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Frankrig. Efterretningen om, at Keiseren af Marokko har vægret sig ved at ratificere den afsluttede Grændsetraktat, synes at stadfæste sig. Keiseren paastaaer, at hans Befuldmægtigede har overskredet sin Fuldmagt, idet han foruden en Grændsetraktat har afsluttet en Handelstraktat. - Det hedder at Maleren Horace Vernet skal udnævnes til Pair af Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Preussen. Fra Leipzig hedder det under 26. Mai, at der i Berlin er udkommen en Forordning, der forbyder alle Borger= og Folkeforsamlinger i de preussiske Stater. - Kongen er afreist til Provindsen Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Tydskland. J Frankfurt skal nu være indgaaet en Overeenskomst i Anledning af en definitiv Bestemmelse med Hensyn til de Tydsk-Katholske i de tydske Forbundstater. Denne Overeenskomst er aldeles ikke farlig for de Tydsk-Katholskes Existens. – J Nærheden af Ulm har en siden 1836 fungerende Præst i en Skrivelse til det biskoppelige Vikariat løsrevet sig fra Rom og er gaaet over til den tydskekatholske Kirke. Han har stedse nydt sin Menigheds Kjærlighed og Agtelse. – Med det Første vil udkomme en Bog af Hr. v. Bülow-Cummerow, der fremstiller de fem Stormagters politiske Stilling med stor Frimodighed. Hverken i Berlin, Leipzig eller Stuttgard har nogen Boghandler villet forlægge Bogen, hvilket imidlertid en dristig Mand i Altona har paataget sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-02
Tyrkiet. J Libanon hersker atter Uroligheder mellem Druser og Maroniter. De grusomste Volds gjerninger begaaes snart af det ene snart af det andet Parti. - Den russiske Storfyrst Tronfølger ventes med det Første til Konstantinopel.