Berlingske Tidende, 1794-04-28
Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark udbesatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter, samt NørreJylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlig Attester til Selskab tindsende. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte maae være af 3 Personer underskrevne, af hvilke een i det mindste maae være gligelig eller verdslig Embedsmend eller Selskebets Medlem som selv maae have seet den eller de Ting. hvorfor Premie askes. Som en væsentlig Omstændighed, ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste got giøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æstningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet for holder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentlig at bekiendtgiøre de Attesteren des Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier, og Belønninger blive tilkiendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og bevidste Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsende te Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vig tig Tieneste, og erkiende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøiagtigen meldts i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; lig ledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden maae det bestemmet, om de ere Gaarde Huusmænd, og i første Tilfælde omde ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giør=Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staae for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de som første Gang Frive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre de res Attester og Vionesbyrd behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kiendes. 8. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æske under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 3. § udmerke sig med Flid og Vindskibelighed, i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Fid i Rød ning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ing ulunde kan de ønne saadanne Skoves Øielaggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge bereqver Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen i Følge Brugen, paa forskiellige Steder; saa anmodes vedkommende ved hverÆstning hver Gang nøir at beskrive hvad ved Maal og Maling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. 10. J Fald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m. m. siden vil aske Premie for nye Grøfter, Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æstninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid; hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 12. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom, maatte være eet eller flere Aar fortidlig indkomne og derfor blive henlagde, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig. 13. Alle Anmeldelser og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kiøbenhavn frankeres, eller sendes Postfrie. 14. Premie=Ækninger, Alt ster, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 15. Jngen kan af flere Premier udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei aske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 16. Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, askes de dog tillige ligefuldt naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 17. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 19. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 20. De skriftlige Afhandlinger, som vinde den beste Priis bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden 2 Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Auto ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa men inden i med Forfatterens Navn, og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnet, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 22. En Devise bør af samme Forsatter ikke bruges mere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes, for at æske Premier, være skrevne med en Haand som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskiellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden sæ skilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kiendes Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Re til de udsatte Premier. 23. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenheftede ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog men de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte europæiske Sprog, modtages dog ogsaa 24 Da der i Norge ere oprettede adskillige konomiske Selskaber; saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premiesøgende skulle være forpligtede til paa deres Æskninger skriftlig at tilkiendegive, om de hos noget norskt Selskab have forlangt eller agt at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald de forsømme udtrikkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 25. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer corresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortieneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: Atnaar tvende eller flere æske Premie for samme prattiske Priismaterie med lige Mængder, saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe, og foretrekke den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 27. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at ville nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 28 Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger, fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selsk bers Medailler, som Selskabet herefter allene tillader prinate Premier utsatte i; saa tillades det gierne, naar Selskabet derom berids underrettes Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit Tilfald. 29. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 32. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslig Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troe der best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtig Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større slid, end hidtil skeeter, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.