Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-04
Den nu afdøde rige og ædle Salomon Heine i Hamborg var en saa sjelden, elskelig og interessant Personlighed, at det sikkert ikke vil være Læserne ukjærkomment at erfare noget nærmere om ham. Vi see os vel ikke istand til at levere nogen fuldstændig Biographi af den Afdøde; men vi kunne dog levere nogle bisgraphiske Skizzer, der kunne tjene som Bidrag til denne sjeldne Mands Characteristik. - Salomon Heine var født i Hannover i Aaret 1767 og blev opdragen i stor Armod. Da han var 16 Aar gammel forlod han sin Fødeby og vandrede med 16 Groschen i Lommen paa Lykke og Fromme til Hamborg. Han havde der hverken Familie, Venner eller Bekjendte; men han havde et opvakt Hoved og Mod i Brystet. Han søgte nu en Plads og erholdt ogsaa en saadan paa et Banquierhuus, Poperts Comptoir. Da han forlod dette, associerede han sig med en Vexel mægler, senere optraadte han selvstændig som Vexelmægler. Ved sin vakkre, aabne Characteer, ved Virksomhed, udholdende Flid og stræng Redelighed vandt han som Mægler stor og almindelig Tillid. 1797 forlod han Mægler=Forretningerne og etablerede i Forening med sin Ven Heckscher et Banquierhuus, i hvilket senere dHrr. Levin Hertz og Jacob Oppenheimer optoges som Deeltagere. Her lagde han den egentlige Grund til sin finantsielle Storhed. 1818 udtraadte de 3 Compagnoner og etablerede sig særskilt, og Heine optraadte nu som eneste Chef for Huset. Heines Formue var dengang omtrent een Million. Fra nu af udviklede han en stedse stigende, rastlos Virksomhed, udførte en talrig Mængde, store, veludtænkte Handels=Foretagender, som kronedes med Held, og hans Firma steg stedse meere og mere i Anseelse. Firmaet Salomon Heine opnaaede en europæisk Navnkundighed og intet Firma i Verden stod, hvad Credit og Agtelse angaaer, i større Anseelse. Hans Navn, var det første paa Hamborgs Børs; paa Børserne i London, Paris, Wien, Frankfurt og Petersborg fandt han derimod baade Ligemænd og Overmænd. Men Salomon Heine var ei blot en stor Kjøbmand; han var ogsaa stor som Borger og Menneske. Hans varme Humanitets følelse lyser igjennem hans utallige store og gode Handlinger, ligesom den var præget i de milde Træk i hans aabne, ærlige Aasyn. Antallet af dem, han har hjulpen i Vei, af de Bedrøvede, hvis Sorg han har mildnet, af de Trængende, der stadigen nød rigelig Understøttelse af ham, af de unge Kunstnere, Videnskabsmænd og Haandværkere, som han ei blot understøttede i Hjemmet, men til Reiser, for at uddanne sig, er uhyre stort. Nogle enkelte af hans Handlinger, der imidlertid, som anført, langtfra ere enkeltstaaende, men kun Led af den store Kjæde af utallige Velgierninger imod sine Medmennesker, hvorpaa Heines Liv var saa rigt, skulle vi fremhæve. til Minde om sin ældste, almeenagtede Søn, Heinrich Heine, som i en ung, kraftfuld Alder døde i Jtalien, en Begivenhed, der dybt nedbøiede Faderen, stiftede Salomon Heine en Forskudskasse, hvis Øiemed er, ved Laan at ophjælpe Begyndere af Haandværksklassen. Til dette Jnstitut, som bærer Sønnens Navn, har han skjænket hundrede Tusinde Mark Banco og Renterne af en russisk Stats=Obligation paa fyrgetyve Tusinde Rubler. Ingen Begynder kan faae et mindre Laan end to Tusinde Mark Banco, eller et større end fem Tusinde Mark Banco, som forrentes med to PCt. pro Anno, saa at Grund=Capitalen tillige stedse stiger. Til Minde om sin i 1837 afdøde Kone, Betty Heine, har Salomon Heine opbygget et jødisk Fattig- og Sygehuus, som Menigheden meget favnede. Byens Øvrighed anviste dertil Plads ved Forstaden St. Pauli, hvor denne Bygning staaer, som er indrettet i en saa storartet Stiil, paa en saa pragtfuld og hensigtsmæssig Maade, at der neppe nogetsteds findes et bedre indrettet Fattig- og Sygehuus; der findes deri blandt Andet alle Slags Bade. Til denne Stiftelse, som bærer hans Kones Navn, skjænkede han først fiirsindstyve Tusinde Mark Banco, men under Bygningen udvidede han Planen, og føiede han derfor omtrent fyrgetyve Tusinde Mark Banco til. En af de Retninger, i hvilke Heines Godgjørenhed især stedse har viist sig overordentlig virksom og hvortil han anvendte store Capitaler, er ved at skjænke unge Piger Brudeudstyr. Naar han af de af hans Bekjendte, til hvem han havde Tillid, gjordes opmærksom paa en fattig, værdig Pige, der var forlovet, var han strax beredt til at skjænke en vis fastsat, ret klækkelig Sum til Brudeudstyr. Det vilde være interessant at kjende Antallet af de Piger, han saaledes har udstyret; vi troe, at Antallet er i hundredeviis. Denne Omstændighed, ligesom hans Godgjørenhed i Almindelighed, var formodentlig ogsaa Aarsag til, at Salomon Heine, der iøvrigt havde et smukt Udvortes, stod i stor Undest hos Damerne, ligesom han ogsaa stedse med stor Glæde samtalede med forstandige, interessante Damer. For nogle faa Aar siden havde et stort Antal anseete Damer forenet sig om selv at forfærdige et i høieste Grad elegant Bordtæppe, som overraktes Heine paa hans Fødselsdag, ledsaget af en smigrende Skrivelse undertegnet et Antal Damer. Herne glædedes meget herover, søgte at faae Underretning om de anonyme Damers Navne, og da han var kommen paa Spor herefter, begav den gamle Mand sig personlig til enhver af Damerne, for saaledes at aflægge dem sin Tak. - En Vexel mægler, som han interesserede sig meget for, havde han advaret for at indlade sig med et Huus, denne gjorde det alligevel, og da Huset senere fallerede, var Mægleren interesseret for femogtyve Tusinde Mark Banco derved; dette Tab kunde denne ikkun ved at realisere Alt hvad han eiede bære. Mismod havde alt bemestret sig ham, da han pludseligt overraskedes af et Brev fra Salomon Heine, der sendte ham en Vexel paa dette Beløb og paatog sig at bære hele Tabet, men tilføiede tillige den bemærkning, at han haabede, at han (Mægleren) for Fremtiden vilde være forsigtigere. Da man i Ottense agtede at oprette en Skole og i den Anledning lod udgaae en Collect, henvendte man sig først til Heine. Heine bad om, at man først vilde henvende sig til en af de bekjendte christne rige Kjøbmænd, da det forekom ham, at det ikke vilde see godt ud, naar han som Jøde stod først tegnet som Yder til en christen Skole; han lovede derimod, da Planen fandt hans bifald, at ville, naar først en Anden havde tegnet sig, skjænke den hele manglende Rest. Man gik derpaa til en anden bekjendt riig Mand, der, underrettet om det forefaldne, tegnede sig for Halvdelen af den hele til Foretagendet nødvendige Sum, og tilføiede udtrykkelig den bemærkning, at det skeete af christelig Kjærlighed." Listen kom derpaa til Heine, der tegnede sig for den anden Halvpart med den bemærkning: "at det skeete af jødisk Kjærlighed."Man kan nok tænke sig, at Heines Godgjørenhed rygtedes overalt og at han daglig bestormedes af Ansøgninger; disse undersøgte han selv altid nøiagtig, og fandt han dem grundede, trak han sig aldrig tilbage. J høi Grad interesserede han sig for, i den jødiske Menighed at faae gode Skoler oprettede og en forbedret Gudstjeneste indført; de jødiske Friskoler erholdt hvert Aar en betydelig Understøttelse af Heines Kasse; de opvakte Hoveder interesserede han sig særskilt for og understøttede dem til Studeringer, Reiser og s. v. Til det nye Tempel har han givet anseelige Summer, saaledes har han alene til Anskaffelse af Orgelet skjænket tyve Tusinde Mark Bco. En Capital har han udsat, af hvis Rente den ene af Menighedens Præster for en Deel lønnes. Da han saa meget interesserede sig for Reformers Indførelse ved Kirke- og Skolevæsenet, traadte han, i Forening med de Yngre, i Opposition til de Ældre og hans Jevnaldrende i Menigheden, som ingen Reformer ønskede; tillige interesserede han sig meget for, at faae Jøderne emanciperede, hvilket endnu langtfra er skeet i Hamborg. Som Politiker yndede han nok iøvrigt ikke de stærke Oppositioner imod det Bestaaende, idet han ikke ønskede voldsomme Omvæltninger, men fredelige Udjevninger; med sin Brodersøn, den berømte Digter Henrich Heine, levede han nok ogsaa af den Grund stedse paa en meget spændt Fod, idet han nok meget misbilligede Heinrich Heines Angreb paa bestaaende Regjeringer. Denne skal engang, kjed af Onklens Formaninger, have tilskrevet Denne: Schencken Sie mir, Onele, ein Million Und vergesen Sie auf evig Jhren Brudersohn." Den gamle Heine opfyldte nok det sidste, uden dog at gaae ind paa det første forlangende.