Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-02-12
Den 31 f. M. overleverede Brougham Underhuset et nyt Budskab fra Dronningen, hvori hun yttrer, at hvorvel hun er Hs. Majestæt forbunden, fordi han har gjort hendes Anliggender til en Gienstand for Parlamentets Forhandlinger, vedbliver hun dog sin Beslutning, og afslaaer ethvert Arrangement, saalænge hendes Navnlikke vorder optaget i Kirkebønnen. Herover opstod nu de hidsigste Debatter: Hr. Western stiklede strax paa Lord Castlereaghs Jndledning til Dagens Gienstand, hvori han havde yttret, at skjøndt Dronningen teknisk (i Gjerningen) var frikjendt for Ægteskabsbrud, ansaae han hende dog endnu for skyldig, en Yttring, W. fandt uforenelig med Lordens Forslag til at bevilge Hs. Majestæt en aarlig Appanage. Hertil svarede denne, at Dronningen Dag for Dag tydeligere lagde sin Hensigt, at om styrte Landets Forfatning, for Dagen. Jndrømmede Man hende endog hendes Navns Optagelse i Kirkebønnen, vilde hun snart forlange at krones, og ikke give tabt, for Kronens Magt og Værdighed laae for hendes Fødder; men saalænge han var i Ministeriet, vilde han tage Hensyn ikke til hendes; men Georg den Fjerdes Undersaatters Bedste, og ikke rolig see paa, at Man satte Nationen i Oprør, for selv at kunne siske i rørt Vand. Nu tog Hr. Tiernen Ordet og sagde, at Lorden ikke i maatte troe, Man attraaede Magten under de Vilkaar, hvorpaa han besad den; thi han vilde i det mindste heller døe paa en Mødding end bifalde slige Handlinger, som Hs. Herlighed ofte havde gjort. Det var den offentlige Stemme, der fordrede Dronningens Optagelse i Liturgien; men den ædle Lord vidste nok ved sig selv, at hans Regjering var forbi, hvis han indsatte Hs. Majestæt i alle hendes lovlige Retigheder. Efter flere Debatter blev Westerns Forslag at adjournere Huset forkastet, og Castlereagh androg derefter paa at bevilge Dronningen en aarlig Jndkomst af 50,000 Pd. Den Første, der modsatte sig, var Hr. Wortley, der ikke vilde tilstaae saa stor en Sum for en Person, hvis Øjemed aabenbar var at omstøde den nærværende Regjering. Hr. Summer vilde heller ikke bevilge meere end 30,000 Pd. thi ikke at tale om at han ansaae hendes Brøde fuldkommen beviist, saa blev hendes Forhold med hver Dag meere oprørsk, og Man kunde med billighed fordre Regnskab for hvorledes de hende bevilgede Forskud vare anvendte, og om hun maa skee havde forbrugt dem til at bestikke Pressen eller holde Urolighedsaanden vaagen ved Processioner o. d. L. Alder mand Wood ønskede at han vilde bevise slige lognagtig Beskyldninger; men han gav til Svar, at Aldermanden først maatte bevise, at han var Dronningens virkelige Agent. Omsider blev Castlereaghs Forslag eenstemmig antaget, at bevilge Dronningen 50,000 Pd. St. aarlig Appanage. Men Dagen efter erklærede Brougham igjen, at Dronninge under Tingenes nærværende Stilling ikke vilde modtage nogen, hverken stor eller lille Summa. Enten sagde han, var hun virkelig frikjendt eller ikke, i første Fald havde Jngen Ret til at fremføre Gaarsdagens dristige og ugrundede Beskyldninger; i sidste Tilfælde derimod skulde Anklagerne træde frem og fornye hine ækle Details, thi hun forlangte kun Retfærdighed. Da Sir Lethbringe spurgte hvorvidt Rygtet havde Ret i at Dronningen understøttede, Bergami, der i Paris skulde leve paa en meget glimrende Fod, fordrede Wood atter Beviis for saa ugrundede Paastande, tilføiende, at Bergami allene var kommen til Pari for at være London saa meget nærmere, og selv kunne optræde som Vidne, hvis Straffebillen var bleven bragt for Underhuset. Til Slutning blev Billen fra forrige Dag angaaende Appanagen læst anden Gang. Selv de Mænd, som efter Overbeviisning hidtil modsatte sig den af Radikalerne saa heftig attraaede Parlaments reform, begynde nu at blive af anden Mening, og de 31 f. M. annoncerede Hr. Lambton endog en Motion des angaaende i Underhuset til førstkommende 10 April, som strax fandt bifald af Hr. Grenfell. Monarkmødet i Troppau.