JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
At jeg har etableret mig her i Byen som Kjøbmand i Gaarden No. 22 paa Søndergade, og at fra Dato af alle Slags Colonial= og Urtekræmmer=Vare, samt Kakkelovne og andet Jernstøbegods, af hvilket sidste haves Oplag fra Fabrikken Carlshatte ved Rendsburg, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Jeg anbefaler mig til Enhver, der vil beære mig med deres Søgning, og haaber, ved at levere gode Vare til billige Priser, at kunne tilfredsstille enhver billig Fordring. Horsens, den 1ste December 1840. Thomas Ahlmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Nye fede Thronhjems Sild, faves særdeles billig F. Wilcken Vestergade No. 666.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Fine Cigarer, ordinaire ditto, Petit-Kanaster, bedste Virginia, flere Sorter Portoricco, de volle Knaster, med flere Sorter fine Tobakker, faaes billig hos F. Wilcken. Fiin poleret Krudt, Slang ditto, Patent=Hagel af alle Nummere & Percusions=Hætter, faaes meget billig hos F. Wilcken Extra gode heglede Hørblaar, faaes billig hos F. Wilcken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Graae Drujaner Rakitzer og Livaner 3 a 4 Bands Hør, Riga Reen=Hamp, Pas=Hamp & Hampeblaar, faaes i gode Vare, til meget billige Priser hos C. B. Frausings Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Klar Havkalvs Tran, faaes i større og mindre Dele, billig hos C. B. Frausings Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Et Parti Bønder-Øste kan bekommes ved Søren M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Drusaner Natk. Hør, faaes billig hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Et Parti Gulvtæppetøi, hvidt Multum og Hestedækkener er mig sendt i Commission og udsælges til Fabrikkens Priis hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Nye Urtekramvare ere arriverede, og faaes billige H. J. Leutholtz, Smedegade No. 310 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Forskjellige rode & hvide Vine, samt mere til Viin handelen henhørende, faaes billig hos H. J. Leutholtz, Smedegade No. 310 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Nye Boghvede Gryn og fiint Hvedemeel bekommes Fredr. Stellfeld, sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Min eiende tiendefrie Gaard, Sønderurup, i Grindsted Sogn, Slaugs Herred, Ribe Amt, staaende for Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. ufri Hovedgaardstaxt, er jeg tilsinds at sælge underhaanden; men i Mangel af saadant Salg vil den blive stillet til Auction i Slutningen af Marts Maaned n. A. Paa Gaarden kan holdes, foruden fornødne Heste, 30 Qvæghoveder og 60 Faar. Høeavlen er omtrent 100 Læs. Lysthavende ville behage at henvende sig til mig. Sønderurup, den 30te November 1840. Jver Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
En i den vestre Deel af Veile Amt beliggende Gaard, der skylder af Hartkorn Ager og Eng for Hovedgaardstaxt 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., og hvis underliggende Jorder udgjøre et Areal af 800 Tdr. Land, hvoraf dog fortiden ikkun omtrent 1/2 Deel er opdyrket, agter Eieren underhaanden at afhænde. Liebhavere til denne Eiendom ville i portofrie Breve behage at henvende dem til Hospitalsforstander Prøveprocurator Borch i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Subscriptions=Jndbydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Conversations-Blad. Under ovenstaaende Titel agter Undertegnede fra 1ste Januar 1841 at udgive et Ugeblad, indeholdende deels originale Fortællinger, deels Oversættelser af Noveller af de bedste franske og tydske Forfattere, afvexlende ledsaget med lithographerede Landskabs=Stykker og Portraiter af berømte danske Mænd. Hver Søndag udkommer et smukt udstyret 16 Pag. i Octav=Format, som leveres Subscribenterne for 1 Rbd. 8 s. Qvartalet. De artistiske Bilag udføres af Undertegnede. Med det første Nummer vil Portrait af Stænderforsamlingens Præsident Professor Schouw følge, som fra den 6te December vil blive til behageligt Eftersyn i den Warbergske Boglade heri Byen. Subscribentsamlere erholde de sædvanlige Fordeele. Paategnede Planer, som omsendes i disse Dage, bedes godhedsfuld inden Aarets Udgang tilsendte den Warbergske Boglade heri Byen og dennes Commissionairer, eller Undertegnede. Aarhuus, den 3die December 1840. Gudmundsen, Litograph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
En Bondegaard med gode Bygninger, beqvemt indrettet til at kunne afgive Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, beliggende i een af Jyllands fortrinligere Egne, circa 2 Miil fra Skanderborg, agter Eieren underhaanden at bortsælge. Til Gaarden hører et Areal af 80 Tønder Land Ager og Eng, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp.; en god Skov paa circa 30 Tønder Land ansat til 1 Skp. 1 3/5 Alb. Skovskyld, og Tørvejord i Overflødighed. Kirke- og Kongetienderne ere indkjøbte. Der holdes for Tiden 10 a 12 Køer, 4 Heste, foruden Faar og endeel Ungkræe, og den aarlige Udsæd har hidtil været 12 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre og 4 Tønder Boghvede; men da Jorderne ikke ere merglede vil saavel Besætningen som Udsæden, naar Eiendommen kommer i en dristig og kyndig Mands Haand, sikkert kunne udvides meget. Mergel er der nok af paa Gaardens Mark. Liebhavere, til denne Gaard ville behage at henvende dem til Kjøbmand Jens Mathiasen i Horsens, der, paa Forlangende, meddeler yderligere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
En for nogle Aar siden opbygget, for en Familie udenfor Bondestanden beqvem indrettet Gaard, der har en særdeles skjøn Beliggenhed, 1/2 Miil fra Veile, agter Eieren, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at afhænde. Til Gaarden der har 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Ager og Engs, samt 1 Fdkr. 1/5 Alb. Skovskylds Hartkorn, hører et Areal af omtrent 130 a 140 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf 24 Tdr. Land er bevoxet med frodig Skov, og 2 Tdr. England. Agerjorden er muldret og beqvem til Raps og al anden Sæd. Mergel af en udmærket Qvalitet findes beleilig i tilstrækkelig Mængde. Konge- og Kirketienden er indkjøbt, Præstetienden accorderet. Af Heste holdes 8, og af Hornqvæg fortiden 40 Stkr. Vaaningshuset er Grundmuur, de øvrige Bygninger Bindingsværk. Yderligere Oplysning meddeles Liebhavere som personlig eller i frankerede Breve maatte behage at henvende dem til Hospitalsforstander og Prøveprocurator Borch i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
En betydelig Deel Arbeide, saasom Mergelgravning og Afrømning, Skovning, Rødning, Grøftgravning, m.v.,er for hele Vinteren at erholde paa Moesgaard ved Aarhuus, naar Vedkommende der attraae Saadant desangaaende snarest muligt henvende dem til Undertegnede, eller til Forvalteren paa Gaarden. Aarhuus Mølle, den 3die December 1840. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
En duelig Meierske, som vil gaae paa Malkepladsen, kan til 1ste Mai faae Condition ved et Meierie paa 60 Køer. Adressecontoiret anviser. Jahnsens hurtigseilende Paquet Nr. 1, som føres af Skipper N. Michelsen, og afgik herfra i denne Uge, afgaaer atter fra Kjøbenhavn Tirsdagen den 8de dennes, og bliver seilkar her Mandagen den 14de dennes, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. Aarhuus, den 3die December 1840. J. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Løverdagen. den 3 December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus. Stiftstidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Blandinger. Om Dronning Victorias Nedkomst erfares endnu mange Blomstændigheder som f. Ex. at saasnart Barnet var født tilte Gjordemoderen dermed ind i næste Værelse, hvor Geheimeraadet var forsamlet, og for hvilket Overlægen, Sir James Clarke, erklærede, at det var en Prindsesse. Derpaa blev Hs. Kongl. Høihed lagt paa et Bord, for at enhver af de Tilstedeværende kunde overbevise sig derom. Jnde i Hs. Majestæts Gemak befandt sig Prinds Albert, Hertuginden af Kent, tre Læger, Gjordemoderen, og nogle Ladies of the Bedehamber. Den forventede Thronarving blev altsaa (hedder der i en Londonner Avis) en Ske istedetfor en He, dog bestemmer den engelske Thronfølge, at hvis der senere fødes en Prinds, skal denne alligevel have Forrangen. Den nyfødte Prindsesse skal have hendes Moders Navn: Alexandring Victoria. Til Bisættelsen af Napoleons Aske gjøres store Forberedelser i Paris. J Jnvalidernes Kirke bliver Hovedalteret, der adskiller Kuppelen eller Choret fra Kirkens Skib, borttaget. En uhyre Katafalk hæver sig midt i Choret, der bliver indrettet til et chambreardente. Den saakaldte cour royal bliver omdannet til et stort Telt. Udenfor Jnvalidernes Hotel skal anbringes hundrede Statuer af berømte franske Mænd. Liigvognen vil blive trukken af 24 gandske hvide Heste med guldbroderede Dækkener af violet Fløiel. Paa de forskjellige Pladse og Gader, som Toget passerer, paradere 100,000 Krigere. Liigvognen er 30 Fod høi, prydet med Basreliefs og drapperet med blaat Fløiel, paa hvilket der er indvirket Bier, Ørne og Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Fjorten Caryatider bære en Carnis af Landser og Kastespyd, paa hvilken Sarcophagen hviler med Keiserkaaben, Sceptret og Kronen. Bag paa Vognen anbringes alle beseirede Nationers Faner. Over det Hele er udbredt et uhyre Kræpslør, der naaer ligge til Jorden. Triumpbuen de PEtoile smykkes med Guirlander, og her vente, i opslaaede aabne Telte, Geistligheden og Municipal=Autoriteterne, for at slutte sig til Toget. Nærmest efter dem følge alle gamle Soldater af Keiser-Hæren, hver i sin fordums Uniform; Keiserdømmets Marschaller, der ledsage den keiserl. Kaarde og de 5 i Guld aftrykte Lovbøger; alle franske Regimenters Faner, Civil- og Militairskolerne, de lærde Selskaber, 86 franske Departementers Bannere &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Fra Neuilly Broen til Invalide=Hotellet bliver Veien oplyst med Candeluhre, paa hvilke der brænde brogede Flammer. Over hele Champ d'Elysee anbringes uhyre Trophæer, og udenfor Invalidernes Hotel opreises en colossal Statue, forestillende Frankrig. En Bro med 7 Buer bygges over Seinen, ved hvis Ende 4 allegoriske Hædersstatuer. Paa Invalide=Esplanaden skal anbringes 32 Statuer af de berømteste Konger, som række Kroner til den forbikjørende Keiservogn. Hele Jnvalide-Kirken bliver sort betrukken. (Skrædderne i Paris arbeide Nat og Dag paa Sørgedragter - askegraae Farve.) Om den udbrudte grusomme Christenforfølgelse paa Øen Madagaskar haves over England endnu følgende Meddelelse: Blandt de fangne Christne, som Rumiandravol, en vild og grusom Hedning, holdt forvaret i sit Huus, befandt sig en Christinde ved Navn Rosalama, som under Fangenskabet udviste megen Standhaftighed og Hengivenhed i Guds Villie. Hendes Forfølgere udlagde dette som en Jndflydelse af den Trolddom, Missionairerne havde udøvet paa hende. Hun blev da strax ført ud af Huset som en Besat, for øieblikkelig at dømmes til Henrettelse. Men førend Dommen blev udført, blev hun spændt i et Slags Pinebænk, bestaaende af Jernringe og Stave, hvorved hendes hele Legeme blev saaledes sammen skruet, at hun kunde puttes gjennem et lille Hul, hvilket foraarsagede de rædsomste Qvaler. Da Martyr inden, som næste Morgen endnu var i Live, blev ført til Retterstedet, udtalte hun sin Glæde over at hun var underviist i Guds Ord, og hun nynnede hele Veien til Retterstedet Psalmer til Herrens Priis. Ankommen paa Pladsen, bad hun om Tilladelse til at turde nedknæle og bede. Dette tillod man hende, hvorpaa hun med et fattet Sind knællede ned, anbefalede sin Aand i Forløserens Hænder, og i denne Stilling blev hun stukken ihiel med Spyd af Bødlerne, som stode omkring hende. Hendes Legeme blev givet til Priis for vilde Hunde, som paa Madagaskar, altid indfinde sig i stort Antal paa Retterstederne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
J Preuss. Staats=ig." bekræftes nu det mærkværdige Kaalormetog, som fandt Sted i Rusland, i sidstafvigte Juni Maaned, men almindelig blev dragen i Tvivl. Udenfor Staden Krementschuk viste sig pludselig tætte Masser af Kaalorme, som trak overDnieperbroen i saa talløs Mængde, at Øvrigheden, for saa hurtig som muligt at afskjære Toget Overgangen til den venstre Dnieper=Strandbred, befalede at afbryde Broen, hvilket dog ikke forhindrede Kaal ormenes Overgang. De rullede sig sammen i Klumper og kastede sig ned i Vandet, som de paa denne Maade gjennemsvømmede og fortsatte deres Vei paa den anden Strandbred, alle følgende een og samme Retning, mod Nordvest. Ved deres Marsch gjennem Gaderne, som varede ved indtil næste Dags Middag, var det høist besynderligt, at de dannede tykke Masser, som deelte sig i to Striber, hvoraf den Ene indeholdt de Største, den Anden de Mindste, og at, naar disse Striber bleve afbrudte og Mellemrum opstode, de forreste stedse standsede og ventede, indtil de Efterfølgende havde udhvilet og kunde forene sig med dem. Folk samlede sig i Klynger paa Gaderne og saae paa dette usædvanlige Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Et Madriter-Blad beretter følgende sørgelige Begivenhed: Den Cadixer Paketbaad har nylig (d. 23 Oct. lidt Skibbrud. Da de Skibbrudne i 4 Dage forgiæves havde ventet paa Redning, byggede Mandskabet sig en Flaade, men som dog langtfra ikke var istand til at optage dem Alle. Man sloges derfor om at at faae Plads paa samme, og kun for de Stærkeste lykkedes dette. Af Passagerer vare kun To saa heldige at tilkæmpe sig Optagelse; de øvrige 60, hvoriblandt en Datter af General Narvaez, omkom. En Neger, der med sin Frues Barn paa Ryggen havde tilkæmpet sig Plads paa Flaaden, blev tilligemed Barnet styrtet i Søen igjen. J 8 Dage og Nætter drev Flaaden med de derpaa værende Skibbrudne omkring paa Havet; endelig ankom den til Guanaja (maaskee Guanahani, een af Bermudasøerne i Vestindien, og den første Øe, som Colombus opdagede og kaldte Sant Salvador); men Syv af dem vare imidlertid omkomne i Vanvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
En nylig fra Frankrig hjemkommen Reisende har meddeelt følgende Anecdote, der ikke er unteressant som et Bidrag til at characterisere Stemningen i Paris. Han traf en Dag i October Maaned d. A. paa Pladsen foran Louvre en bluseklædt Sjouer, der solgte Blyanter. Til Beviis paa deres Godhed tegnede Sælgeren i en Bog med utrolig Hurtighed meget lignende Portraiter af Napoleon, og gav Enhver, som kjøbte hos ham, et saadant Portrait, som han rev ud af Bogen. Flere stode om ham, kjøbte og loe over hans Haranquer. Men flere Dage derefter traf den samme Reisende ham paa samme Sted, omgiven af en stor Forsamling med de Ord: Han (Napoleon) var en Keiser, Nu have vi ingen Keiser, Men - Folket kan regjere sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Rhonens Oversvømmelse har udbredt sig til en fast utrolig Strækning. Som et enkelt Exempel anføres kun, at Landsbyen Fos, der ligger paa en Klippe nær ved Havnen Bouc og Staden Martiques, har Rhonen nu adskilt fra Fastlandet ved en 8 Lieues bred Vandørk, saa at Byen nu ligger som paa en Øe midt i Havet. (Mellem Montelimart og Valence vankede over hundredtusinde Stykker Hornqvæg omkring uden Næringsmidler.) Mellem Thiers og Dupin skal det være kommen til høist ubehagelige Optrin i Adressecommitteen, idet Sidstnævnte havde beskyldt Thiers for at have som Conseilpræsident beriget sig ved Børspeculationer. "Lad os see, hvorfra vort Gods stammer - skal Thiers have svaret: og det vil da vise sig, hvo af os der har stiaalet sin Formue, Herpaa havde Dupin taget Vidner, og agter at indstævne Thiers for Politiretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Et mærkværdigt Lynslag har fundet Sted i Alcurzio ved Mailland. Kirken var smykket til en stor Fest, hvortil Draperierne ikke vare syede, men, efter italiensk Skik, kunstigt sammensatte med Knappenaale. Pludseligt udbrød der et Uveir over Kirken; hverken denne eller de mange der Forsamlede tilstødt mindste Uheld, men - hele det kunstige Broderi paa det røde Da mast ved Portalen var forsvunden. Lynstraalen havde i et Nu fortæret alle de mange tusinde Knappenaale, hvormed det var befæstet; Fryndser og Border laae brændende paa Gulvet. Et i de lovgivende Forsamlinger maaskee eneste Tilfælde fandt nylig Sted i Washington. Repræsentantkammeret havde forsamlet sig for at raadslaae over nogle Statsudgifter. Debatterne begyndte om Tirsdag Middag, varede ved den hele Dag og den næste Nat, og endte først om Ønsdag Eftermiddag Kl. 5. Medlemmerne skiltes ad efter at have været samlet i 29 Timer - uden at være kommet til noget Resultat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
De engelske Luftskippere Green og Rush paastaaes at være de største Smigrere, thi i en Høide af 5 Miil over Jordens Overflade have de drukket Dronning Victorias Skaal, hvilket er den høieste Compliment man veed nogensinde at være bleven gjort. Hvor hurtig Stafetterne gaae i England, kan skjønnes deraf, at den franske Konges Throntale blev befordret med en Stafet fra Dower til London, en Strækning af omtrent 16 danske Miil, i 3 1/2 Time.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Sultanens Børneflok begynder alt stærkt at formere sig. Nu ere atter tre af hans Sultaninder saavidt, at man hver Dag kan vente deres Nedkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Ved den store Lordmajorsmaus, som nylig blev holdt i London, var der saadan Overdaadighed, at der alene af ægte Skildpaddesuppe befandtes 250 Terriner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
J Gallizien har et qvindeligt Selvmord gjort megen Opsigt. Baronesse Brunitzka har nemlig den 13de Novbr. endt sit Liv ved et Pistolskud, efterat hun nogle faa Timer iforveien havde havt stort Selskab hos sig, og viist sig munter og glad. Hun var en smuk Kone paa 20 Aar, Datter af en Professor i Lemberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Til Leipzig er indtruffen nogle Araber fra Sandørkenen Sahara i Afrika og forevise Kunstspring, som sætte Leipzigerne i Forbauselse. Den Færdigste af dem, Ali Babu, springer f. Ex. uden at løbe til, hen over 12 Mand, som holde hver en Bajonet i Veiret, og vender sig endda oven over Bajonetterne omkring i Luften inden han gaaer ned til Gulvet paa den anden Side. Han kan holde 2 Bajonetter inde i Øienhulningerne uden Hændernes Hielp, og i denne Stilling slaae Hjul 6 til 8 Gange hen af Gulvet. Synet er rædsomt, og man skulde neppe tro at see naturlige Mennesker for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Ole Bull er for Tiden i Berlin, hvor han nylig, i Anledning af Dronningens Fødselsdag, var indbudt til at spille ved Hoffet. Nogle Hofdamer sang ved denne Leilighed Tydskernes nye Marseillaise: Sie sollen ihn nicht haben, den freien deutschen Rhein, osv. Denne Sang, der giør uhyre Opsigt, og i faa Uger er bleven udbredt over hele Tydskland, er forfattet af en juridisk Student i Cølln ved Navn Nic. Becker."J Berlin har det i disse Dage tildraget sig, at en Haandværksdreng kom hjem til sine Forældre forat skyde sig ihiel, men just som han sætter Pistolen an, træder hans ældre Broder ind i Stuen, og vil rive Geværet fra ham, men idet samme gaaer dette af og Kuglen farer ind i den Ældstes Underliv, saa han døde kort derefter, og blev saaledes et Offer for at ville redde Broderens Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
J Rusland flytter man saagar hele Byer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Jfølge keiserlig befaling skal nemlig Staden Selenginsk, i Gouvernementet Jrkutzk, flyttes fra sin nærværende Beliggenhed paa den høire Bredde af Floden Selenga, hvis Oversvømmelse ofte har forroldet Byen stor Fordærvelse, 4 Werster længere op paa den venstre Bredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Jfølge Privatbreve (hedder det i Aalb. Av.) skal Kunstnerparret Mr. Bishop og Hr. Bochsa, som gjorde saamegen Opsigt i Kjøbenhavn, være bleven skilt ad i St. Petersborg, idet nemlig Hr. Bochsaer echapperet med et Skib til Brasilien og, formodentlig af en Feiltagelse, har medtaget Mad. Bishops Juveler og Kostbarheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
J Stavanger (i Norge) har en Kjøbmand Claus Hodne for nogen Tid siden gjort sig skyldig i et voldsomt og svigagtigt Forhold mod Toldvæsenet, idet han lod sine Folk gjøre Jndbrud i Toldboden sammesteds, og derfra tage tilbage nogle for ham konfiskerede Vare m.m. Der er nu afsagt Dom i Høiesteret i denne Sag, hvorved bemeldte Kjøbmand Claus Hodne er dømt fra Æren og til 8 Aars Fæstningsarbeide for aflagt falsk edelig Forklaring i en ham selv vedkommende Sag, for Vold mod Toldvæsenets Betjente, for Tyvsmedvideri, og for at have forført flere Personer til falsk Vidnesbyrd og til Vold m.v., ligesom 18 andre Personer under samme Sag ere dømte: til Straf: Bødker Steen 3 Aars, Skrædermester Nilsen 3 1/2 Aars Slaveri, to Matroser for falsk Eed til Ærens Tab og Slaveri paa Livstid, en Matros tilet Aars Slaveri, Skipper Th. Hodne, Bødker Ole Tøge og 6 Andre fra 2 Maaneder til 2 Aar i Tugthuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Væddeløb med Snegle. Ak, Verden har saamangen Bag som os til Riis indbyder, Chr. Wilster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Bekjendtgjørelser. Efter næsten 6 Maaneders Sygeleie, bortkaldte den Algode, Søndagen den 29de November, vor elskede Moder, Esiher Cantor, i en Alder af noget over 65 Aar, fra denne Verden. Dette for os saa sørgelige Dødsfalmeddele, vi herved hendes Venner her og i Hovedstaden, paa den fraværende Families Medlemmers og egne Vegne. Aarhuus, den 2den October 1840. A. Lewis. Jos. Ludwigs. Eline Wilh. Ludwigs Skolelærer=Foreningen før Aarhuus og Omegn afholder en extraordinair Conferentse Mandagen den 4de Januar 1841, om Formiddagen Kl. 10, i Fruesogns Borgerskole (Kahr's Locale). Aarhuus, den 4de December 1840. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Ved Auctionen efter afgangne Frue Bechmann, Mandagen den 7de December førstkommende, bliver endvidere solgt 2de Kakkelovne, hvoraf den ene er udleiet til Kjøbmand Koldt og den anden til Kjøbmændene N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Fredagen den 18de Decbr. d. A., Formiddag Kl. 16, bliver i Moesgaard Skov afholdt offentlig Auction over Elle, Ask og endeel Bøge, staaende paa Roden og tjenlige til Gavningstræe, Ligeledes bortsælges ved samme Auction nogle Favne tørt og stortkløvet Bøgebrænde, tørt Bødkertræe, tørt smaat Knippelbrænde, samt en betydelig Deel opryddet El=, Ask m.v. Mødestedet er paa Gaarden. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herreders Contoir, den 4de Decbr. 1840. Sang Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdes Auction i Skaarupgaards Skov over endeel Bøge m.v. paa Roden, Tirsdagen den 15de d. M., Formiddag Kl. 10. Mødestedet er ved Leddet fra Aarhuus-Veien til Skoven. Skaarupgaard, den 1ste Decbr. 1840. A. Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede den 17de December 1840, Formiddag Kl. 11, at lade afholde een eneste Auction over Gaarden Marienhoff i Marie=Magdalene Sogn. Den staaer for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 10 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., og ufrit 1 Td. 6 Skpr., hvortil hører omtrent 200 Tdr. Land Agerjord. Jorderne ere gode sandmuldede med Leerunderlag; Mergel findes paa flere Steder. Den aarlige Høeavl er circa 80 Læs Enghoe og endeel Kloverhøe. Fornøden Skov og Overflødighed af fortrinlige Torv haves. Udsæden er omtrent 32 Tdr. Rug, (hvilket i dette Efteraar er faaet og staaer fortrinligt, 16 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre og endeel Kartofler, Besætningen er 37 Køer, 100 Faar og 8 Heste. Stuehuset er teglhængt og meget beqvemt indrettet. Til Gaarden hører 5 Fæstehuse, som aarlig svare 30 Rbd. og 100 Arbeidsdage. Af Kjøbesummen kan omtrent 2/3 Deel blive indestaaende. Auctionsdirecteuren modtager et forseglet Brev, som bestemmer Prisen, Eiendommen maa sælges for, og som aabnes efter Hammerslaget. Auctionen holdes paa selve Gaarden. Skulde Nogen ønske nærmere Oplysning, da ere de saa god at henvende sig til undertegnede Eier. Marienhoff pr. Aarhuus, den 28de Novbr. 1840. Bøeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-05
J Forening med Marienhoff eller ogsaa særskilt, forsøges ligeledes samme Dag bortsolgt en umiddelbart til Marienhoff's Jorder stødende Gaard. Den har et Agerareal af omtrent 120 Tdr. Land, foruden en meget betydelig Mose- og Hedestrækning, hvoraf over 130 Tønder Land kan opdyrkes. En særdeles god Aae-Eng paa circa 46 Tdr. Land, noget Skov og Overflødighed af Tørveskiær. Eiendommens Hartkorn er fri Hovedgaardstaxt, 2 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb. Ager og Eng og 1 Td. Skovskyld. J dette Efteraar er faaet 23 Tdr. 4 Skpr. Rug, og Foraarsæden vil omtrent blive 30 Tdr. Havre, 14 a 16 Tdr. Byg og 25 a 30 Tdr. Kartofler. Udmærket god Leermergel findes paa flere Steder af Eiendommen, og sidste Vinter er omtrent 10 Tdr. Land merglet.