JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
(Af Statstidenden.) Kiøbenhavn den 18de Junii. J en Bulletin fra det svenske Hovedqvarteer, udgivet i Feldttrykkeriet Stralsund, og i den Rostokker-Avis findes, blandt andet indrykket, at efter Præsident Kaaskes Ankomst i det franske Hovedqvarteer i Halborg, var en hemmelig Overeenskomst af ham bleren truffet med den franske befalingshavende der følge hvilken de danske Tropper, i Forening med de franske, skulle anfalde og besætte Staden Hamborg, og at derfor de svenske Tropper, som vare indrufne i og omkring Staden, havde maattet sættes i Sikkerhed og dages tilbage, fordi de vare blotstillede. Endvidere anføres i samme Buletin, at Præsident Kaas paa samme Tid, da han underhandlede med Prindsen af Eckmühl, lod sine den russiske General Tettenborn og den svenske General (hvilken, siges ikke), at Kongen af Dannemark var bered til at forene 25000 Mand af de danske Tropper med den svenske Armee for at tilveiebringe en almindelig Fred og formindske Napoleons Vælde. Der kan med fuldkommen Kundskab om Maalet for Præsident Kaaskes Sendelse, som var at begive sig i et Kongeligt Ærende til Keiser Napoleons Hovedqvarteer, og om hans Foretagender i Altona og Harborg, forsikkres, at han ingen hverken hemmelig Overeenskomst havde at underhandle i Harborg, og at han langt mindre har gjort et Tilbud som det der anføres i den svenske Bulletin, hvilket vilde have været ligesaa stridende mod Kongens Hensigt og Værdighed, som mod det Forhold den svenske Regjering har sat sig i til den danske, ved at gjøre Fordringer, der sigte til at sønderrive de Baand, som forene Tvillingrigerne. Præsident Kaas undslog sig for at indlade sig med dem, der fra svensk Side vilde forebringe Forslag, hvoraf Hensigten var bekjendt. Da hans Bægring betog Anledning til med Grund at kaste Skygge paa hans Regjerings Opførsel, saa da Hensigten var at opvække Mistanke mod den danske Regjering, har man i Haab om at opnaae Maalet, paadigtet Præsidenten en Yttring, hvortil ingen Anledning var i Tingenes Stilling paa Grændsen og hvoraf endogsaa under ingen Forudsætning var nogen Frugt at høste for hans Regjering. Thi naar de franske Troppers Jndrykning i Hamborg blev lettet ved de Danskes Medvirkning, fordi de ængstede Jndvaanere anholdt om disses Mellemkomst, saa faldt al Aarsag af sig selv bort til at støde til de bortdragende Svenske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
(Af Dagen.) Bidraget til Norges Universitet er nu steget i Bidrag eengang for alle til 775,423 3/4 Rd. og i aarligt Bidrag til 12544 3/4 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Slagelse den 7de Junii. Meslingerne angribe her hver andet Huus, dog hører man ingen af dem bort rides.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Helsingøer den 12te Junii. Den 9de indkom nordfra et Fregatskib med spansk Flag, som i flere Aar ikke et seet her paa Rheden. Det er ladet med Viin og Kork, men og den kommer sidst fra Dublin, er man den 10de seilet op med den til Kiøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
(Af Christiania Jntelligentssedler.) Til det Norske Folk. Det er en Sandhed, der ikke noksom kan erkjendes, at Tarvelighed er en af de første Borgerpligter, og hvor kan den tænkes væsentligere at udøve og mere velgjørende i sine Følger, end i et Land, hvis Jndbyggere tildeels maae favne Livets første Fornøden hedet? Har end Norge og dets værdigt Sønner ingen anden Fiende at frygte for end Mangelen, nu velan, saa lader os i Tide gaae denne imøde medde Midler der leoner os. Jkke taler Jeg til den hæderværdige Almue, der med Tillid til Gud og Troskab mod Konge taaler de Savn den føler og glad ved den Hjælp, de offentlige Foranstaltninger og Naturens milde Haand giver den, haaber paa en bedre Fremtid; for den er Tarvelighed en Nødvendighed. Derimod er det til Embedsmændene, til de formuende Jorddrotter og Brugs eiere, som til Byernes bemidlede Jndbyggere, at Jeg henvender denne Min Defordring: Huusk at hver Mundfuld Du nyder mere end Du og Dine behøve, berøves din lidende Medborger! Jndskrænker derfor, med urokkelig Villie, Forbrugen, af Brod og af alle Gryn- og Meelspiser i Eders Familier og blandt Eders Huusfolk. Et større Antal mere Trængende skal, ved det J forbruge mindre, finde Mættelse og velsigne Eder. Foregaaer hinanden indbyrdes med et godt Exempel, den Farveligste blandt Eder, er, i denne Henseende, den bedste Borger. – Saavel Byernes som Landets Beboere nytte de Hjelpemidler som Naturen have anviist i Mangel af Brødkorn, og nytte dem, ligeledes med Harvelighed; da skal de Uger snart forsvinde hvori Mangelen endnu kan hjemsøge os, inden Guds Forsyn hielper os med den velsignede Høst, som over hele Landet tør forventes. Christian Frederik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Bekjendtgjørelser. Min Kones lykkelige Redkomst med en Dutter den 21de Junii bekjendtgjøres herved min Familie og Wichfeld. mine Venner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Da Provindsialbogsamlingen til denne Termin har adskillige Regninger at afgjøre, saa anmodes Subforibenterne snarest mueligt at betale deres aarlige Bidrag til Stiftelsens Vedligeholdelse, enten til Cassereren Hr. E. Sidenius eller til Undertegnede. Til dem, der inden indeværende Maaneds Udgang ikke har erlagt deres Bidrag, udleveres ingen Bøger, mede blive at ansee som de det ere traadte ud af Stiftelsen. C. C. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Hvem der maatte have et eller 2 Værelser med Kjøkken, her, i Mariboe at bortleie, anmodes at melde dette for en af de eligerede Borgere, Kjøbmand Sidenius eller Sadelmager Møller, der paa Byens Regning leier samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Fra 1ste Julii næstkommende expederes de ankommende og afgaaende Pakke- og Brev-Poster Huset beliggende paa Østergade her i Byen, tæt Østen for Apotheket. Dette bekjendtgjøres til fornøden Underretning, med Anmodning at enhver Vedkommende, efter ovenmeldte Dag, ville dertil henvende sig med Pakkelagers og Breves Jndlevering og Afhentelse i de ved Anordningerne bestemte Dage og Tider. Mariboe Postcontoir den 15de Junii 183. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Da Nørregade i Mariboe bliver denne Tid omlagt, saa bekjendtgjøres herved til alle og enhvers Efterretning, at ingen Passage eller Kjørsel igjennen samme indtil videre finder Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Efter Lollands=Falsters Stiftamtmandskabs indhentede Tilladelse, ophører Passagen igjennem Saxkiøbings Østre-Port, fra næstkommende 25de dennes, hvorimod Veien fra Guldborg og Sundbye Færgesteder med disses Omegne forlægges forbi Krænkerup igjennem bemeldte Byes Sønder=Port, saalænge til Østergades forehavende Brolægningsarbeide er fuldført forbi Gaden til Torvet, hvilket da her i Avisen skal vorde bekjendtgjort. Saxkjøbing den 21de Junii 1813. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Gaver til de Brandlidte i Hobro, indsamlede af Hr. Kjøbmand S. Macheprang i Nyested og dens Omegn: En Unavngivet 20 Rd. Borup 1 Rd. T. Møller 24 s. Smiths Enke 24 s. N. Raffenberg, 20 Rd. En Fremmed 20 Rd. En Unavngivet 1 Rd. J. Hirsch 5 Rd. P. Hirsch 1 Rd. Berthelsen 5 Rd. Lundgreen 5 Rd. J. Møller 1 Rd. N. C. Westrup 1 Rd. H. Corfitzen 5 Rd. Peder Bager 1 Rd. Dre bing 5 Rd. Hans Jørgen 1 Rd. Gjerding, 2 Rd. Lange 2 Mk. H. Gjerlev 1 Rd. W. Møller 3 Mk. Mad. Holst 1 Rd. J. Ziro 1 Rd. Zimmermann 5. Rd. J. Macheprang 10 Rd. Wilcken 10 Rd. Gede 5 Rd. S. Macheprang 500 Rd. J. Reimer 1 Rd. J. Jensen 1 Rd. J. Meier 3 Mk. C. Bræde 3 Mk. N. Madsen 1 Rd. Brodersen 2 Rd. Brodersen 1 Rd. J. Ditlou 3 Mk. L. Gronbech 1 Rd. A. Pedersen 2 Rd. M. Jensen 3 Mk. Biering 5 Rd. Pastor Volkersen 10 Rd. H. Grubbe 5 Rd. N. Grubbe 1 Rd. Hans Brygger 3 Rd. M. Nielsen 5 Rd. K. P. Kielsen 5 Rd. P. Holk 1 Rd. J. Grubbe 3 Mk. P. Olsen 24 s. J. Was 24 s. L. Los 1 Rd. Skræder Amberg 24 s. J. Mathiasen 24 s. H. Bierregaard 24 s. Hans Snedker 3 Mk. J. Krøl 2 Mk. Madam. Hoff 5 Rd. H. Jørgensen 24 s. C. P. Weile 3 Mk. Ole Hollænder 3 Mk. Professor Schou 6 Rd. Madam Suhr, 1 Rd. J Clausen 3 Mk. Wolff 2 Rd. A. Erichsen 1 Rd. H. From 1 Rd. H. C. Den 2 Rd. H. Clausen 4 Rd. Kindt 5 Rd. J. Møller 5 Rd. Godske 24 s. A. Hansen 23 s. Niels Bævers Enke 24 s. Rasmus Tømmermand 24 s. Johan Clausens Enke 24 s. Hansen 10 Rd. O. Klotz, 1 Rd. H. Christian 3 Mk. Maller 20 Rd. T. Jensen 3 Mk. J. Lund 4 Rd. W. 5 Rd. W. 5 Rd. H. A. Simonsen 2 Rd. Bager Fisk Rd. Arenkiel 2 Rd. Leopold Gros 5 Rd. Clasen 5 Rd., Gowerts 5 Rd. Schaunborg 5 Rd. Bruun 5 Rd. H. Miøbus 1 Rd. J. H. Macheptang 20 Rd., Rasmus Keiser 3 Mk. Thuge 3 Mk. Maes 5 Rd. Rasmus B. . . 1 Rd. Bolt, Dorph.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Auctioner. Løverdagen den 26de Junii om Formiddagen Klokken 10 lader Glarmester Pedersens Enke i denne Byes Weilignde formedelst Forandring af Boepæl ved offentlig Auction bortsælge hendes iboende Eiendomshuus bestaaende af 5 Fag Grundmuur, dobbelt Stok til Gaden med en deri værende Kram, boe og Jernbielægger Kakkelovne, samt Jnd- og Udboe bestaaende af Bæde, Stole, Kister, Kjøkkentøi, 9 Dusin Leerpotter, 4 Dusin Skaaler og et stort Skab med Speilglas Dør m.v., alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjørende Conditioner. Nakskov den 17de Junii 1813. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Fredagen den 2den Junii d. A., Formid middag Kl. 10, bliver paa Tømmerpladsen i Nyekjøbing foretagen offentlig Auction over endeel nyt fortrinlig godt Fyrtømmer af forskjellige Længder og Føtelser, samt endeel nye Bræder og Lægter. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nyekjøbing den 21de Junii 1813. Broch. Skifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Skiftet efter afdøde Gaardmand Rasmus Hansen, Hemmingsen i Nørbeck under Baroniet Guldborgland, foretages til endelig Slutning her paa Skriverstuen næstkommende 5te Julii om Farmiddagen Kl. 10, hvilket tjener til Vedkommendes behagelige Efterretning. Berritzgaard den 10de Junii 1813. Oxenboel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Capital, som anbydes. 143 Rbd. 2 Mk. 10 1/2 s. Umyndiges Penge, kan erholdes tillaans indeværende Termin mod anordningsmæssig Sikkerhed; nærmere Anviisning giver Undertegnede. Berrisgaard den 16de Junii 1813. Oxenboel, Forvalter ved Baroniet Guldborgland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Umyndiges Midler, efter Skifte i f. M. 264 Rbd. 2 s. S. V. Dito indkommen fra den geistlige Jurisdiction . . 44 Rbd. 1/2 s. S. V. Offentlige Stiftelsers Midler, formedelst Dødsfald og Skifter 380 Rbd. S. V. Dito, formedelst Opsigelse 500 Rbd. S. V. Dito, efter f. A. Regnskab 300 Rbd. S. V. ere i denne 11te Junii Termin at erholde hos Undertegnede imod anordningsbydende Sikkerhed i faske Eiendomme. Nyekjøbing den 14de Junii 1813. Broch. Videre i Overformynderiet hos Kjøbmand Schulher i Byen, Umyndiges Midler 322 Rbd. 3 Mk. 1 1/2 s. S. V. Ligeledes strax at bekomme imod lovbefalet Sikkerhed. Broch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
En Land-Eiendom paa Falster, beliggende udi en behagelig Egn 1/2 Fjerdingvei fra Stranden, bestaaende af 2de Bøndergaardes Jorder, som er samlet, bestaa af omtrent 100 Tdr. god Ager, Jord, omtrent 30 Tdr. Land Skov begroet med Tjørne og Elle, samt noget Bøgeskov, en Græsning paa circa 10 Tdr. Land og Kirke-Tienden til disse 2de Gaarde er denne Eiendom tilhørende, foruden den ene Gaards Bygning er opført et nyt Stuehuus paa 15 Fag, beboelig for en Familie udenfor Bondestanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Formedelst Eierens Svagelighed, er denne Eiendom underhaanden at faae tilkjøbs, naar Libhaberne ville behage at melde sig hos Undertegnede til 20de Juli. førstkommende, som foreviser Eiendommen, opgiver Prisen og Conditionerne. Stubbekjøbing den 20de Junii 1813. Ditloff Scheel,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Gode Høst- og Vaarsild, Steenkalk i Foustagier, og i Skieppeviis, fiint Hørlærred, stribet dito, Seildug tilligemed flere Sorter Alenvahrer ere at faa: tilkjøbs for billigste Priser hos Undertegnede. Rødbye den 17de Junii 1813. Pohler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Tjeneste ledig. En Dreng, som godt kan regne og skrive, anviser Addresse-Contoiret Plads enten strax, eller til 1ste November, naar man derom melder sig, hvilket angiver Stedet, hvor nærmere kan aftales om Løn Tjeneste søgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Et Fruentimmer, som vil paatage sig Huusholdning, eller andet til deres Fag henhørende, ønske Condition i Lolland til 1ste November d. A., helst hos en Embedsmand, Præst eller Forpagter, ja end- og hos et Herskab som Kammerjomfrue. Paa Lønnen ansees ikke saa nøie som paa en god Omgang. Hun kan forevise paalidelige Attester og Skudsmaale. Nærmere Anviisning giver Addresse-Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Bortkommen. Jmellem den sidste Maji og 1ste Junii d. A er fra Hans Christoffer i Schoubølle Bye, Kjøbeløv Sogn bortstiaalen 2 Stkr. Lærred, 4 Skjorter, en Sølvskee som paa Skaftet er mærket med H. M. Hvor derkan give Oplysning om en Person, der gaaer omkring som Løsgjænger og som har solgt et par Buxer, der ogsaa ere bortstiaalne, loves en passende Douceur og for Opbringelsen til nærmeste Øvrighed alle Omkostninger erstattede. Til nærmere Underretning tjener, at ovenmeldte Person lader sig kalde Jens Han taler Jydsk og var iklædt hvide Buxer, en blaae afskaaren Trøie og en jydsk Munderings Hue og flade Træskoer. Schoubølle den 18de Junii 1813. H. Christopher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-22
Funden. Paa Veien imellem Guldborg og Saxkjøbing er funden en Sæk, hvori en halv Tønde Korn, halv Rug og halv Byg, foruden noget mere. Eieren kan, naar han opgiver Sækkens Mærke, modtage det i Vaubensted Præstegaard imod dette Avertissements Bekostning og en passende Findeløn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
7de Aargang. No. 49. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig For Efterretninger, Adresse-Contoirv som forsendes. med Ride-Posten, den 25de Junii 1813. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, refid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Hamborg den 16de Junii. Efter høiere befaling ere igaar nogle og tredive af de herværende anseeligste Kjøbmænd, førte over Elben, som Gidsler, for den paalagte Straf-Contribution. - Af Skade lærer man at blive klog. – – – Modgang er Viisdoms Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Paris d. 10 Junii. Keiserinden har modtaget følgende Efterretninger angaaende Armeens Stilling d.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
2 Junii. Keiserens Hovedqvarteer var endnu bestandig i Neumark, og Fyrsten af Moscaus i Lissa. Hert. af Taxent og Sr. Bertrand vare imellem Jauer og Striegau, Hert. af Ragusa i Eisendorf, det 3die Corps i Tittersdorf, og Hert, af Bellund imellem Glogau og Liegnitz. - Greven af Bubna var i Leignitz, og havde Conferencer med Hertugen af Bassano. - Gen Lauriston er d. 1ste Junii Kl. 6 om Morgenen rykket ind i Breslau. En preuss. Division af 6 til 7000 Mand, som dækkede denne Stad ved at forsvare Overgangen over Lohn, blev ved Landsbyen Neu kirch kastet. Borgemesteren og 4 Deputerede fra Staden Breslau bleve d. 1 Junii Kl. 2 om Eftermiddagen forestillede Keiseren. H. M. sagde til dem, at de kunne forsikre Jndbyggerne, at hvad de end maatte have gjort for at understøtte den Opførsaand, som Steiner og Scharnhorster, have villet opvække, vil H. M. dog tilgive alle. Staden er fuldkommen rolig, og alle Jndbyggerne ere blevne der. Breslau tilbyder store Hjelpekilder. Hørt, af Vicenza, Grev Schumaloff og Ben. v. Kleist have udvexlet deres Fuldmagt, og erklæret Landsbyen Peichervitz for neutral. 40 Mand Jnfanterie og 20 Mand Cavallerie af den Franske Armee, og ligesaa mange af den allierede Armee, holdt begge Adgange til Landsbyen besatte. Den 2 om Morgenen vare de Befuldmægtigede i Conference, for at aftale den Linie, som skal bestemme begge Armeers Stilling under Vaabenstilstanden. Jmidlertid er der i begge Hovedqvarterer, givet befaling, at ingen Fjendtligheder skulle finde Sted. Fra 1ste Junii Kl. 2 om Eftermiddagen af ere heller ingen Fjendtligheder blevne udøvede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Paris den 11te Junii. Keiserinden har modtaget Efterretninger fra Armeen der gaae indtil d. 3die og 4de Junii. Det hedder der blandt andet: Gen. Lauriston har taget over 60 Fartøier med Meel, Viin og Krigsmunition, der vare bestemte for den Armee, som beleirede Glogau, al denne Proviant er sendt til denne Fæstning. Vore Forposter ere paa den halve Vei til Brieg. - Hert, af Bassano har begivet sig til Dresden, hvor han vil modtage den danske Minister, Præsident Kaas. – Keiseren reiser den 5te i Dagbrækningen til Liegnitz. Som man troer vil H.M. saalænge Vaabenstilstanden varer opholde sig en Tidlang i Glogau og for største Delen i Dresden, for at være nærmere sine Stater. Glogau er provianteret paa et Aar. Den 13de Junii synges et Te Deum i Anledning af den over den russ. og preuss. Armee vundne Seier. – J den Keiserlige Leir i Lille-Baschwitz paa Valpladsen ved Würschen har Keiseren den 22de Maji 1813 Kl. 4 om Morgenen udstedt følgende Decret: "Paa Bjerget Cenis skal der oprettes et Mindemærke. Paa Forsiden af dette Minde, som vender ad Paris, skulle Navne af alle Vore Cantoner i Departementerne paa denne Side Alperne, og paa den Side, som vender ad Mailand, Navnens af alle Vore Cantoner i Departementerne paa hiin Side Alperne og Vort Kongerige Jtalien indgraves. Paa det Sted af Mindemærket, som falder meest i Dinene, sættes følgende Jndskrift: Keiser Napoleon har paa Valpladsen ved Würschen befalet at opreise dette Mindemærke, til Beviis paa sin Taknemmelighed mod sine Folkeslag i Frankrig og Jtalien, for at forplante til den sildigste Efterslægt Mindet om denne berømte Tidspunct, da i tre Maaneder tolv Gange Hundrede Tusinde Mand ilede til Vaaden, for at betrygge Ukrænkeligheden af Rigets og bets Alliereredes Gebet." (Under d. 10de Junii har Keiserinden udstedt et Decret, hvori det paalægges Jnstituterne i Frankrige og Kongeriget Jtalien, Academierne i Rom, Amsterdam, Turin og Florenz af udnævne Commissairer, for at vælge alle fornødne Midler til at give en Plan til hiint Mindemærke. Det skal, saavidt mueligt, tillige kunne tjene til offentlig Nytte. Dets Opførelse, hvortil bestemmes 25 Millioner, skal tage sin Begyndelse i næste Foraar.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Ved andet Decret, dateret Dresden den 14de Maji, har Keiseren gjort Slottet i Bologne og dets Gebet til et Hertugdomme under Navn af Galliere, og overdraget samme Prindsessen af Bologne, Vicekongen af Jtaliens ældste Datter, som formelig Eiendom, for at give Vicekongen et glimrende og udmærket Beviis paa Sin Tilfredshed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Hamborg den 15de Junii. Postgangen til Østerrige, Bøhmen, Sachsen, Bayern, til alle Rhinforbundstaterne saavelsom til Frankrige og de Hollandske Departementer er nu igjen paa den gamle Fod. Ogsaa Ageposterne ere til hine Stater og Provindser ligesom for i Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Paris den 6te Junii. (De nærmere Omstændigheder ved Fæstningen Castros Erobring erfaredes af følgende.) Castro Ordiales ligger paa en Halvøe; den har en fast ved Taarne beskyttet Omkreds, som danner Jord lungen, og desuden et Fort. Garnisonen bestod af 1200 Mand af Jberiens Batailloner. Den var forsynet med 24 Artillerieslykker; Syv engelske Brigger og tre spanske Kanoneerslupper understøttede dens Forsvar. Der behøvedes svært Artillerie til at tage Castro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Da Beleiringsparken, hvilken var bragt i Stand i St. Sebastian, ikke kunde komme frem tilsøes, maatte jeg i Henseende til Artillerie søge Hjelp i Santonas Arsenal. General Charles de Lameth, Commandant i denne Plads, ydede mig rundelig de Midler af alle Slags som han var raadig. J en Tid af 24 Timer lod han en Beleiringspark af 3 Sextenpundigere og 3 Tolpundigere tilligemed en Sextommers Mørser, bringe i Stand. Han forsynede med Patroner, Værktøi, Levnetsmidler og Konstabler. Hans Nidkierhed, for Keiserens Tjeneste skylder jeg fremfor Alt mit Foretagendes lykkelige Udfald. Santonas Eqvipage ankom den 10de Maji tilsøes. til Jslares; den engelske Marine prøvede ikke paa at forstyrre dette Foretagende. Artilleriets Opførsel fra Jslares til Castro ad Fodstier, der neppe vare betrædelige for Lastdyr, krævede megen Tid og meget Arbeide. Den første Division af Portugalsarmeen har næsten baaret Alt did paa deres Arme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Den 3die Maji tog den 4de Division af Portugalarmeen, efterat have bragt 500 Oxer til Santona, for dermed at forsyne denne Fæstning, Stilling i Trucias for at ave Banderne fra Biscain og Provindsen Santander, hvilke vare i Bevægelse for at redde Castro. Den 4de Maji blev Pladsen blokeret tillands. Man afskar den Vandledning, der underholder dens Kilder. De engelske Brigger seilede op langs med Kysten, og kastede en Kuglehagel over Landsbyen, hvilken gjorde meget Allarm og ingen Skade. De gjentoge samme Optrin hver Dag, indtil vort Artillerie var opstillet. Da vare to Haubitser nok til at tage dem ud i rum Søe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Natten imellem den 6te og 7de blev Løbegraven aabnet, den blev ført frem paa høire Side indtil 130 Favne fra Muren. Den 7de om Morgenen vare Arbeidsfolkene fuldkommen dækkede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Paa samme Tid anlagdes Kongen af Roms Batterie, bestemt til at tage de Beleiredes Forsvarsværker i Flunken, og Batteriet Eugen, bestemt til at overøse Pladsen med Bomber og Haubitser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Den 11te Maji Kl. 9 om Aftenen bleve de til Beleiringen af Castro brugte Udvalgskompagnier i Bataillonerne ordnede til at tage Pladsen med Storm og ved Bestigelse. Soldaterne vare forsynede med Stiger og rede til at bestige Muren paa det Sted, hvor man mindst ventede dem. Paa et ved alle Beleiringsbatteriers Jld givet Signal styrtede Franskmænd og Jtalienere løbende frem deels ad Breschen, deels ad Huggen af Volden i Nærheden af Bilbao porten. J et Øjeblik havde man sat Stigerne til Muren og trængt igjennem Breschen. Jeg havde kun regnet paa et heldigt Udfald af det ene Angre, de lykkedes begge To. De spanske Tropper, som holdt Volden besat, havde neppe Tid nok til at give to usikkre Salver. Forfærdede ved de Udraab: Keiseren leve, hvilke fyldte Luften, og ved de keiserlige og kongelige Troppers Fremstyrten, flygtede Soldaterne, deels ad Søen, deels ad Slottet. Alle dem man i Gaderne naaede gjennemstak man med Bajonetten. Nættem imellem gave de af Garnisonen, der var flygtet til Slottet, en uophørlig Jld mod Staden. En Deel gik ombord. Vore Voltigeurer, hvilke havde lagt sig i Baghold blandt Klipperne, dræbte et stort Antal af dem der vare paa Barkosser. De engelske Brigger skøde adskillige af disse i Grund i det de fyrede paa os, for at beskytte dem. Kl 3 1/2 om Morgenen var der kun 100 Spaniere tilbage i Slottet. Kapitain Guingenet af slette lette Regiment, satte, i Spidsen for sit Kompagnie Voltigeurer, en Stige til Muren og gik ind igjennem et Skydehul. Alle de der vare i Fortet bleve dræbte eller styrtede sig i Havet. Fienden havde imidlertid havt Leilighed til at tilintetgjøre endeel af sit Artillerie og sine Forraad paa Levnetsmidler. Castros Beleiring og Bestormelse have kostet os 50 Mand Døde eller Saarede; Fienden har tabt, sergange saamange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Jndenlandsk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
Mariboe den 21de Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-06-25
(Af Udgiveren.)¬ Med Dagsposten ankom ingen Aviser fra Norge. Den 22de om Aftenen observeredes fra Kirketaarnet her en stor fiendtlig Flaade, der kom Syd fra og gik Nord paa.