Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-07-24
Jfølge Selskabets ved sin seenest holdte Generalforsamling tagne Beslutninger, udsættes af samme herved efterskrevne Belønninger og Understøttelser, med Hensyn til Haugedyrkningens Fremme blandt Landalmuen i Aalborg Amt. 1. Da det formeenes, at Skolelærerne paa Landet, hvoriblandt findes Seminarister, der paa Seminarierne have havt Leilighed til at samle sig Kundskaber om, og Øvelse i, den fordeelagtigste Haugedyrkning, bedst have Leilighed til at anvende noget af deres Skolerne tillagte, og Skolebygningerne omgrændsende Jorder, til Hauge Anlæg; og at disse kunne bibringe Skoleungdommen de fornødne Kundskaber og Haugedyrkning, og paa denne Maade efterhaanden i Skoleaarene give dem en Underviisning, de i Fremtiden kunde giøre Brug af, saa udsættes: a) For den Skolelærer som hos sin Skole anlægger, i Overeensstemmelse med Pastor Høeghs Anviisning, i sit udgivne Priisskrift, en Hauge af en Tønde Lands Størrelse, geometrisk Maal, og som inden Aarets Udgang 1819 befindes at have anvendt denne Haugeømmeren over til Træskoles Anlæg og iøvrigt til Avi af Kartofler og andre Jordfrugter, en foreløbig Understøttelse af 50 Rbd. N. V. til Beskytningstræers og Planters Anskaffelse, samt Hegns Opførselse; og efter en 4 Aars Forløb, ved at forevise i det mindste et Antal af 500 forædlede, i god Grøde staaende og til videre Udplantning tienlige Frugtstammer, fornemmeligen: Æble, Pære og Kirsebærpoder, efter Egnens særegne Beskaffenhed, af hvilke han selv til den Tid maa have udplantet i sin Hauge fra 150 til 200 Stykker, og imidlertid paa bedste Maade afbenytte den øvrige Deel af den indhegnede Hauge, til de tienligste og der paa Stedet mest pas ende Jordfrugters Dyrkning, end videre en Belønning af 50 Rbdlr. N. V. b) For den Skolelærer, som paa samme Maade og under samme betingelser, aarligen indhegner og dyrker en Hauge, ikke under 6 Skpr. Lands Størrelse, geometrisk Maal, indeholdende, efter 4 Aars Forløb, 400 af forberørte forædlede Frugttræer, hvoraf til samme Tid 100 a 150 Stkr. allerede maatte være udplantede i hans egen Hauge, en Belønning af 40 Rbd. N. V., foruden en foreløbig Understøttelse til Jndhegning m. m., ligeledes af 40 Rbdlr. N. B. c) For den Skolelærer som paa lige Maade, anlægger, indhegner og dyrker en Hauge af 4 Skpr. Lands Størrelse, geometrisk Maal, i hvilken efter 4 Aars Forløb forefindes 250 forædlede Frugttræer af forannævnte Art, og hvoraf til den Tid 60 a 80 Stkr. maatte være udplantede i samme Hauge, en Belønning af 30 Rbdlr. N. V. foruden den en lige Summa af 30 Rbd., som en foreløbig Understøttelse til Indhegning m. m. 2. Foruden foranførste Understøttelser og Belønninger, vil Selskabet, saasnart nogen Skolelærer, inden dette Aars Octbr. Maaneds Udgang, skulde melde sig hos Selskabets Secretair, med den Beslutning, at ville hos sin Skole anlægge en Hauge af de nys ommeldte Størrelser, gratis meddeele den sig saaledes Meldende, et Exemplar af fornævnte Pastor Høeghs Priisskriftes 14de Capitel, som Selskabet besørger særskildt aftrykt, og som paa det fuldstændigste handler om Bondehaugers regelmæssige Anlæg og Dyrkning. 3. Ydermere vil Selskabet til en Begyndelse, og indtil Concurrenterne selv, efter 3 a 4 Aars Forløb, kunne af egen Opelskning forsyne deres Hauger med et større Antal af forædlede Frugtstammer, forskaffe og gratis uddeele til Plantning i de anlagte og indhegnede Hauger, et forholdsmæssigt Antal af Æble-Pære- og Kirsebærtræer, nemlig: 40 a 50 Stammer til den, der heri udmærker sig fortrinligst; 30 a 40 Stammer til den Næstfortrinlige, og 20 a 30 Stammer til den Mindre fortrinlige. Naar Vedkommende desangaaende bekimmeligen melde sig hos Selskabets Direktion. 4. J det Tilfælde at en saadan Concurrent ei besad Formue nok til at bestride de uundgaaeligen fornødne Udgifter til Hegns Opførelse og Skytstræers og Planters Anskaffelse, vil Selskabet, Tid efter anden, ligesom med Anlægget gaaes fremad, udbetale ham forskudsviis den foran, under Navn af Understøttelse udlovede Sum, imod antagelig Sikkerhed for Pengenes hensigtmæssige Anvendelse. 5. Det formeenes ligeledes, at Selskabets Øiemed hastigst opnaaedes ved Selveiere og Arvefæstere, da disse arbeide og giøre Bekostning i saa Fald paa et i Tiden sig selv rundeligen lønnende Anlæg, hvoraf deres Arvinger i Aarhundrede kunne vente at høste Frugter; det derhos ikke er en urimelig Formodning, at Selveiere og Arvefæstere meere almindeligen besidde, om ikke betydelig Formue, saa dog nogenlunde Velstand, og som saadanne med mindre Betænkelighed føle Kald til at foretage sig Anlæg af saa umiskiendelige Fordeele for Efterslægten; især har man troet, at blandt Selveiere og Arvefæstere liden eller ingen slig Betænkelighed torde finde Sted hos Udfløttere, fordi Beliggenheden af deres Jorder og Eiendomme ved deres Gaarde giver dem Leilighed efter eget Behag at udvide og give deres Hauger en regelmæssig Form, hvilket ikke saa beqvemmeligen vil kunne finde Sted med de i Byerne boende, hvis Hauger fielden ere af 2 Skp. Lands Størrelse.