Aalborg Stiftstidende, 1843-07-01
Hansted og Viro Sognekald i Aalborg Stift, gl. Angivelse 140 Rbd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognenes 144 Tdr. tiendeyd. Hartk. udgjør 50 Tdr. 2 Skpr. Rug og 42 Tdr. 5 1/2 Skpr. Byg; 2) Landgilde af Hansted Annergaard 3 Tdr. Byg, af en Gaard i Hansted 5 Rbd. 2 Mk., af en Gaard i Vixø 12 Rbd., af en Annertoft i Ræhr 4 Rbd. i aarlig Leie; 3) Refusion 2 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 2 Tdr. Havre; 4) Qvægtiende og Smaarente 6 Rbd. 2 Mk., 1/2 Lpd. Ost og 9 Snese Æg; 5) Offer og Accid. 130 a 130 Rbd. Præstegaarden, af Hartkorn 6 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., har 63 Tdr. Land=Agerjord samt 30 Tdr. Hede, Kjær og Eng. Særdeles Lettelse i Skatter. Den ene Sjettedeel af Bankhæftelsen paa Kaldets Tiende og Annergods er indfriet ved en Embedet tilhørende Capital, stor 100 Rbd., og en senere indkommen Jndfæstningssum. Enkepension bliver at svare. 2. Vettersløv og Høm Sognekald i Sjælland. Dette Embede er i den gl. Angivelse anslaaet til 200 Rbd., men har nu følg. Jndtægter: 1) Tienden af begge Sognes 285 Tdr. i Skp. 3 Fdkr. 3/5 Alb. tiendeyd. Hartkorn udgjør c. 187 Tdr. Byg: 2) Offer og Accid. c. 150 Rbd.; 3) Reiusioner 30 Rbd. og 4 Tdr. Byg; 4) Naturalpræstationer 30 Snese, Æg og 30 Par Kyllinger; 5) Smaaredsel, Ostepenge og Qvægtiende c. 60 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og har et Areal af 54 Tdr. Land Ager og 10 Tdr. Land Eng og Mose, hvilken sidste afgiver Tørv til Fornødenhed. Skatter og Afgifter udgjøre c. 89 Rbd., Expenser 9 Rbd. 63 s. Enkepension bliver at svare. – 3. Thisted, Binderup og Du rup Sognekald i Viborg Stift. Dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 320 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden hæves af 92 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 21 1/5 Alb., deels efter confirmeret Forening, deels efter uforanderlig Kiendelse, i Skjæppen med 29 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Fdkr. Rug, 21 Tdr. 21 1/2 Fdkr. Byg, 36 Tdr. 6 Skpr. 1 3/4 Fdkr. Havre; af 136 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. kan Tienden derimod oppebæres i Kjærven, og er denne Deel af Tienden anslaaet til 314 Rbd. 3 Mk. 14 s., med hvilket Beløb den hidtil er vederlagt. 2) Qvægtiende og Smaaredselstiende circa 22 Rbd. 3) Smaarente 5 Tdr. 6 Skpr. Rug, 9 Lpd. 6 Pd. Ost og 28 Ol Æg. 4) Offer og Accidentser circa 130 Rbd. 5) Refusioner 38 Rbd. 57. s., 2 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg og 2 Tdr. Havre. Præstegaarden staaer for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. i Alb. med omtrent 60 Tdr. Land Ager og Eng. Til Kaldet hører en Annegaard, som staaer for 4 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn, hvoraf Landgilden udgjør 1 Td. 3 1/2 Skpr. Rug, 1 Td. 6 Skpr. Byg, 2 Tdr. 4 Skpr. Havre. og 12 Pd. Smør. Skatter, Bankrenter og andre offentlige Udgifter udgjøre aarlig omtrent 98 Rbd. Enkepension bliver at udrede. Fyens Stifts patriotiske Selskab har tilstaaet Huusmand Hans Hansen i Lumbye-Taarup en Gave af 50 Rbd., som Opmuntring for at have opfundet en Slagmaskine til Mynsterkort for Damastvævere, der har vundet udeelt Bifald, deels fordi denne Opfindelse vidner om en sjelden mechanisk Dygtighed hos en Mand, som har arbeidet sig frem ved egen Flid og Tænksomhed, og deels fordi denne Slagmaskine er langt simplere, billigere og lettere at haandtere end den her tidligere bekjendte, og kan saaledes bruges med betydelig Fordeel i de Væverier, hvor der arbeides med den Jacquardske Maskine. (Hemp. Av.)J Theatret i Slesvig forefaldt den 13de de, et temmelig uroligt Optrin. Man opførte samme Aften, anden Gang, den i Slesvig hjemmehørende Friedrich Neuperts nye Farce med Sang: "De tvende Fourerer, der allerede første Gang, af det talrigt forsamlede Publicum, var bleven optaget med Enthusiasme og Digteren til Slutningen fremkaldt. Ved denne anden Opførelse, der ligeledes modtoges med Bifald, havde - som det hedder i Beretningen i Husumer Ugeblad. – den derværende Contr. M., bekjendt for sit ypperlige Talent til at opsnuse Contreband, forenet sig med 6–8 uopdragne, skjægløse Drenge, om at pibe, og virkelig iværksattes dette bag Logepillerne; men Publicum blev herover saa utaalmodigt, at det gjorde Mine til at kaste Piberne paa Døren, hvilket Politimesteren, Baron v. Eggers, dog forhindrede, og ved nogle kraftige, vel anvendte Ord igjen bragte Roligheden tilveie. Som man siger, skal personligt Had til Forfatteren, der engang havde revset flere af disse Herrers Unoder, ligge til Grund for deres Handling. Publicum var imidlertid blevet saa forbittret over denne Rolighedsforstyrrelse, at Hr. Contr. ved Bortgangen fra Theatret blev saa drøit rettesat, at han maatte lade sin Kjole, i temmelig forreven Tilstand, i Stikken, og endda være glad til, at være sluppen derfra for det Kjøb. Hvad de andre Herrer angaaer, da havde sandsynligviis ogsaa en lignende Skjæbne ventet dem, naar ikke maaskee netop deres Kjole havde beskyttet dem.