JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Tyskland. J det würtembergske Kammers andet Møde blev det Fruerleinske Andragende, Hannover angaaende, endvidere drøftet. Et Medlem gjorde blot det Amendement, at man just ikke skulde giøre Regjeringen en saa directe Anmodning om at medvirke til den hannoveranske Forfatnings Gjenoprettelse. Han kaldte Begivenheden selv et betænkeligt Præjudicat for alle Tysklands andre constitutionelle Stater. Enhver Ven af en constitutionel Forfatning maatte see sig om efter Garantier mod saadanne Indgreb. Et andet Medlem gjorde den bemærkning: "Hvad vilde vel Kongen af Hannover have sagt, naar Folket ved hans Tronbestigelse vilde have gjort Brud paa den Forfatning af 1833, som da var gjældende: Men - meente han - havde det sande constitutionelle Liv været rigtig trængt ind i Folket, saa var hiint Skridt neppe engang blevet forsøgt. Saaledes fandt Fruerleins Motion næsten eenstemmigt bifald. De fleste tiltraadte imidlertid det ovenomtalte Amendement og motiverede det endvidere dermed, at Kammeret maatte have den Tillid til Regjeringen, at denne vilde gjøre sin Pligt af sig selv. Enden paa Debatterne blev, at en v. Hufnagels Modification af Fruerleins Andragende blev antaget. Dette gik ud paa, at Kammeret i sin Protocol nedlægger den Erklæring, at det anseer det i Hannover passerede for en aabenbar Retskrænkelse og at Retstilstanden i Tyskland ved samme er udsat for Fare. Ved dette Resultat i Sagen stemte 82 Medlemmer for kun 2 imod.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Tyrkiet. J afvigte Aars sidste Dage have frygtelige Storme raset i Sortehavet, Bosphorus og Marmorhavet og anrettet store Ødelæggelser. Mange store Skibe ere strandede og gangne tilgrunde. Umiddelbart efter disse Orcaner indtraadte Frost, saa at den store Canal frøs til, et yderst sieldent Tilfælde. Noden er stor. Den ubemidlede Befolkning i Constantinopel lider af den stærke Kulde, da Jldebrændsel er meget dyr og vanskelig at erholde. Mange omkomme da af Nød og Sygdomme af alle Slags. Regjeringen gjør hvad den kan, for at afhjælpe Trangen, men det er vanskeligt. Flaaden, som laae beredt til at løbe ud, har man maattet takle af.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Den franske Flaade ligger endnu ved Smyrna. Dens Nærhed er Porten ubehagelig; Admiral Roussin, den franske Gesandt ved Porten, faaer den ene Note efter den anden om at lade den seile bort, men han tager ingen Notits deraf, da de tyrkiske Sorustninger i Forening med Mehemed Alis paa samme Tid have vakt hans Cabinets Opmærksomhed altfor meget, til at han saa let skulde give efter for en Note.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Hannover. Stænderne ere nu vel sammenkaldte til den 20de Febr. efter Constitutionen af 1819, men denne Constitution har tillige, hvad dens Grundlag, med Hensyn til Stænderforsamlingens Bestanddele, angaaer, lidt en væsentlig Forandring, da de efter Constitutionen ansatte Skatteraader, som i Embedsmedfor have Sæde og Stemme i Forsamlingen, skulle udelukkes fra den. Det er nemlig Kongens Villie, ikke blot at ophæve den i Statsgrundloven af 1833 begrundede Forening af de herskabelige Kasser med Landets Kasse, men tillige at afskaffe det for denne Forening, efter Grundloven af 1819. bestaaende Jnstitut af Skatteraader. Saaledes lider den Grundlov, som man nu vil vende tilbage til, allerede før Stændernes Sammenkaldelse, høist væsentlige Forandringer. Det er kun et Spørgsmaal, om denne Adskillelse af Kasserne paany, uden Skatteraadernes Tilværelse, vil blive til at udføre."
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Nyeste Postefterretninger. (Med den seneste i Aftes hertil indløbne tyske Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Preussen. J Skrivelse fra Berlin af 24de Jan. hedder det i Begyndelsen, at Efterretningerne fra Rom just ikke lyde meget gunstige, og at Udsigterne til en Mægling ved en fremmed Magt er det bedste Haab, man har at bygge paa. De romerske Kirkefyrsters Hovmod er bleven alt for dybt saaret ved den Strafferet, som den verdslige Retfærdigheds Arm har udøvet, og Conclavet i Rom, der heri seer ligesom i et prophetisk Speil, befinder sig formeget hildet i Jndbildskheds Garn til nyttig at erkjende og vurdere Tiden, men troer ved en udholdende Anvendelse af den gamle Conseqvents, der saa ofte stod sig i Aarhundredernes Løb, ogsaa nu at kunne opretholde sin hierarchiske Almagts Ufeilbarhed. Som man hører, vil Regjeringen i disse Dage lade en Broschure, som længe har været udbredt, komme i Boghandelen med et Oplag af 6000 Exemplarer og ved en moderat Priis give det større Publicum Adgang til dens Læsning. Den er Dr. Bunsens Værk og forfattet i en Tone, passende efter Omstændighederne, dog med al mulig Skaansel. Staten gaaer i samme mere forsvarsviis end anklageviis tilværks og viser, at dens Fremgangsmaade har havt Hjemmel i den strængeste Rets og den bestaaende Lovgivnings Former. Dens Mildhed maa især ogsaa deri finde et Beviis, at den aldeles ikke videre berører de oftere gjorte Hentydninger paa høiforræderiske Planer og strafværdige Forbindelser, fra den afsatte Prælats Side. men lader disse ganske falde, for ikke at bekæmpe personlige Forseelser, men almindelige Principer. Dette Skrift skal al givet til de forskjellige Hoffer. Hvad Preussen for Tiden forfægter, er alle Troners og Nationers, saavel de Catholskes som Jkke=Catholskes Sag. Det gjælder om at bevare hellige Rettigheder, det gjælder om at værne imod Tendentset, som efterhaanden, efter lange og afvexlende Stridigheder, træd frem af Fanatismens Mørke, og at beskytte Familiebaandet, knyttet ved de blideste, guddommeligste Folelser mod hierarchiske Angreb. Heri har ikke alene Staten, som saadan men heri har ogsaa hver Enkelt Jnteresse; Hjerternes Adskillelse vedgaaer alle Hjerter og den naturstridige Stræben efter at ville knytte Livets Lykke paa Jorden og Himlens Sallighed til kirkelige Dogmeer, maa i vort Aarhundrede være selv den indskrænkede Forstand en indlysende Forhaanelse af al guddommelig og menneskelig Fornuft.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Vi have optaget Ovenstaaende, fordi det viser, til hvad Punct man nu var kommet i Berlin i denne Sag. Men efterfølgende Efterskrift til samme Skrivelse synes at give Formodning om, at Sagen nu vil tage en mindre alvorlig Vending. "Jeg erfarer netop nu, at Cabinetscoureer Ulrich den 20de har bragt nye Depescher om Dr. Bunsens Underhandlinger fra Rom, tilligemed en Skrivelse fra Paven, i hvilken denne i en forsonlig Tone yttrer sin Beklagelse over, at den gamle gode Forstaaelse mellem Preussen og den hellige Stol er bleven rystet ved saa ubehagelige Begivenheder; i hans Stilling, som Christi Statholder, vil han gjerne lyde den christelig Mildheds Følelser, byde Haand til Forsoning, men fremfor Alt fordrer han, at Erkebiskoppen igjen indsættes i sin Værdighed og Function, hvorefter han da vil beqvemme sig til ethvert Skridt, for at tilfredsstille Staten. Her er altsaa Haab om, at see Striden bilagt, hvorvel en Statsmand bestemt skal have erklæret, at Ærkebiskoppens Gjenindsættelse under ingen betingelse vilde finde Sted. Jmidlertid vil den ovenomtalte Broschure, som skulde udkomme den 24de, nu sandsynligviis blive holdt tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Blandede Efterretninger. Fra Petersborg erfarer man, at der i denne Tid pleies foreløbige Underhandlinger om et Giftermaal imellem den russiske Tronfølger, Storfyrst Alexander, og en Datter af Storfyrsten af Mecklenburg-Strelitz. Forlovelsen vil blive declareret i næste Sommer. Efter Forlydende agtede Keiser Nicolaus sig i Juni eller Juli til Tyskland, for i Toplitz at træffe sammen med sine Allierede, Keiseren af Østerrig og Kongen af Preussen. Det er ikke usandsynligt at de spanske Anliggender tildeels ere Formaalet for denne Sammenkomst. Man taler ogsaa om en tilsigtet Formæling imellem Prinds Adelbert af Preussen og en russisk Storfyrstinde. Allerede oftere har der været talt om et italiensk Forbund. Jour, de i Europe bringer nu denne Sag igjen paa Bane ved følgende Beretning: "En italiensk Confoederation, efter det tyske Forbunds Mønster, er i dette Øieblik kommen istand. Den italienske Forbundsdag vil blive anviist sit Sæde enten i Bologne eller Ferrara. J Forbundsraadet faaer Neapel 4, Piemont 4, Paven 3, Østerrig 6, Toscana 2 og Parma, Lucca og Modena hver 1 Stemme. Forbundet vil stille en Fælleds=Armee paa Benene og dets Hovedformaal skal være Forbundsstaternes gjensidige Beskyttelse. I Hull laae 1207 Sække Meel under Kongens Laas, som det hedder. Der indløb befaling fra Admiralitets Lorden til Hr. Clarke, Forstander for et Apothek, til, chemisk at undersøge Melet. Han tog Prøver af hver Sæk og fandt i nogle af dem mere end en Trediedeel af Gibs og malede Beenknokler, to af de afskyeligste Jngredientser, som hverken Menneskers eller Dyrs Maver ere istand til at fordøie. Han sendte Brød, bagt af dette Meel, til Admiralitetet. Melets Eier, som stod i Begreb med at forsende det til Spanien og Portugal, blev idømt en Pengebøde af 10000 Lst. Hr. Clarke har ogsaa undersøgt Souchong, Thee og deri fundet 25 pCt. Blyertz.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
I Amsterdam var den 24de Januar Jld i den øverste Deel af Justitspalladset, det berømte forhenværende Raadhuus, Kong Ludvig Napoleons Residents, ogsaa en af Europas mærkeligste Bygninger, men J den blev lykkeligviis strax dæmpet, dog har Justits=Tribunalet maattet forlægge sit Locale til Tugtpolitirettens. - I Gent er Augustiner nes St. Stephanskirke afbrændt, men de nærmere Omstændigheder omtales endnu ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Kongeriget Grækenlands nuværende Folkemængde er efter den nyeste Tælling ikke større end 742, 471 Jndivider.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Den Brockhauske Boghandling i Leipzig har bevæget Prof. Dahlmann, mod et aarligt Honorar af 2000 Rd., til at overtage Redactionen af Leipziger Allg. Zeitung.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
J Paris ere flere Mennesker omkomne ved den der herskende Kulde. J London ligeledes; der vare flere Mennesker fundne ihielfrosne paa Gaderne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Fra Arendal meldes, at man nu har faaet en gjensidig Søassuranceforening istand for Byens Skibe, dog have ikke endnu samtlige Skiberhedere villet deeltage deri. En lignende Forening paatænkes i Stavanger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
J London, hvor nu Værelserne varmes med Gas og Maden koges ved Gas forsvinde efterhaanden alle Skorstene, fra Husene som overflødige.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Kjøbenhavn, den 19de Jan. Det herværende Viinhandlerlaugs Jnteressenter har, ved dets Oldermand, Hr. Agent Steinbach, ladet overrække Hr. Etatsraad, Borgermester og Ridder Mundt, der, paa Grund af sit nye Embede, er fratraadt sin nogle og tyve Aars Function som Raadmand ved dette Laug, til venlig Erindring, en rigt udarbeidet Gulddaase.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
J denne Uge skal ved Høiesteret foretages Sagerne: "Skipper A. Bertelsen, betræffende hans formeentlige Forpligtelse til at indbetale 33000 Rbd. i Kbd. Cohns Fallitbo, af Ringkjøbing, samt aflevere til Samme Cohns Part i det saakaldte, gamle Skib. - Proc. Chr. Øe Christensen, af Lemvig, betræffende hans formeentlige Forpligtelse til ovennævnte Bo til Beløb 11000 Rbd. - Chr. Birch, J. Nielsen, L. Pedersen, J. Nikkelsen, N. Enevoldsen, C. Larsen og Else Nielsdatter, for Mord, atten der var i særdeles gode Formuesomstændigheder, skal derved 1de have lidt et meget betydeligt Tab, da han ikke var istand til at faae de Meubler, hvori hans Papirer og Penge laae, reddede. Jsen naaer nu over til Sverrig og er saa stærk, at adskillige Slæder idag skulle være ankomne hertil over Hveen. Sundet er aldeles tillagt og Communicationen mellem Helsingør og Hveen skal være meget levende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Aalborg Den 28de Januar om Morgenen havde, som vi have ommeldt, baade Regimentets Musikcorps med den skjønne Melodi til den engelske Nationalfang og senere ved Reveillen med Janitschar musik, ligesom det borgerlige Jægercorps med sit Musikcorps forkyndt Dagens Festlighed. Under Gudstjenesten opsendtes i Herrens Templer Bønner til Alfaderen og fremdeles at værne om Frederiks Dage. Paa Raadhuset blev af Hr. Cancelliraad, Byfoged Wølfferdt, i Overværelse af endeel Embedsmænd og Borgere, uddeelt complette Klædninger til 6 Drengebørn og 8 Pigebørn. Denne Gave bestrides af et Legat, stifter paa vort elskede Herskerpars Kronningsdag den 31te Juli 1815 Ved en passende Tiltale blev den saaledes glædede og hjulpne Ungdom mindet om Dagens Betydning og advaret om, ved sin fremtidige Vandel at gjøre sig fremdeles værdig til Medborgeres Deeltagelse og Opmuntring. En lignende Godgiørenhed har i de senere Aar været udøvet ved Regimentet; ogsaa denne Gang opklædtes 6 Børn af trængende Forældre af Underofficeersclassen af Regimentets Fattigkasse. Gaver i Penge uddeeltes til de endnu levende Jndivider, der, som Soldater i Regimentet, deeltoge i Slaget den 2den April. Det er skiønt, saaledes ved Velgierninger at knytte ogsaa den Trængendes Minde til Dage, der have Betydning for hele Samfundet. Denne Aand har levet, lever og vil aldrig uddøe hos det danske Folk.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Om Middagen efter Gudstjenesten var stor Parade paa Nytorv af Regimentet med begge Borgercorpserne, til hvilken et stort Antal Borgere af alle Classer havde sluttet sig. Det beklagedes, at Upasselighed maatte hindre vor Stiftamtmand fra at være tilstede Et Længe leve vor elskede Konge, Frederik den Sjette!" udbragt af Regimentets Jnterims Commandeur, Kammerherre, Oberst, Ridder v. Moltke, ledsagedes af et flere Gange gientaget, tusindstemmigt Hurra! af den forsamlede Folkemasse. Om Aftenen var et talrigt Bal i Klubben Enigheden, hvor man hengav sig til festlig Glæde indtil Morgenen. Mandag Aften gav det Beckerske Skuespillerselskab en Forestilling i Dagens Anledning, som aabnedes med en vakker Prolog. Tirsdag Aften var Bal i det dramatiske Selskab. Overalt i disse Forsamlinger og i mangen mindre Forsamling, som selve Dagens Aften holdtes paa vore offentlige Tracteursteder, yttrede den Kjærlighed sig, som knytter det danske Folk til Frederik og Dannerkongen til sit Folk. Vi have den Fornøielse at kunne melde denne Stads Borge, mesters, Hr. Cancellieraad Mørchs Ankomst hertil i Aftes, efter en temmelig besværlig Reise, ledsaget af et 12 Dages Ophold paa Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Frosten har nu her naaet henimod 15 Grader. Den er nu i Øieblikket, Formiddag Kl. 11, imellem 11 og 12 Grader.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Blandede Efterretninger. Nylig har forladt Pressen i Odense. Om den nu herskende Næringsløshed og Midlerne mod samme, af R. Knudsen, Procurator i Odense. Forf. søger i dette Skrift at godtgjøre, hvoraf Næringsløshed tildeels hidrører, nemlig i Pengemangel, i de Næringsdrivendes hyppige Mangel paa tilstrækkelig Duelighed og Kraft til behørig at drive deres Haandtering; i den herskende Næringstvang; i den tiltagne Haandværksdrift paa Landet; og i Mangel paa Fabrikdrift, og i vor Handelstands almindelige Mangel paa solid Handelscapital. (Bogen, 6 Ark stor, som er udkommen ved Understøttelse af Trykkefrihedsselskabet, faaes indbunden for 3 Mk. 8 s. i de fleste danske Boglader.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Ved Forpagtnings=Auctionen over Alkestrup ved Holbek, som den 6te f. M. holdtes, blev Hr. Voigt paa Adelersborg, den Høistbydende ved begge Bud, nemlig med modereret Hoveri 210 Tdr. af enhver af Sædearterne Rug, Byg og Hvede, uden Hoveri derimod 275 Tdr. af hver af de nævnte Sædearter. Den nuværende Forpagter svarer med fuldt Hoveri 210 Tdr., ligeledes af nævnte Slags. Kallundb. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Af Tyverier, Røverier og Jndbrud erfarer man i denne Tid mangfoldige i Provindsens forskjellige Egne. Saaledes skal der have indfunden sig en Tyv i forrige Uge i Østervelling By ved en af Gaardene midt om Natten, der sagtelig forsøgte at afpille Blyet af en Rude, formodentlig for derefter at kunne aabne Vinduet, men til Held mærkedes det af Manden, paa hvis Anskrig Tyven undveeg. Siden den Tid afløser Byens Folk hinanden skifteviis med Nattevagt. Ogsaa i Hammel, og det endog i Birkedommerens egen Gaard, er fra dennes Tjenestekarl bortstiaalet noget over 20 Rbd., uden at Birkedommeren endnu har attraperet Tyven. Ogsaa ved Spangdalshule skal et Overfald af tvende Røver være forsøgt paa en ridende Person, uden at man derpaa er kommet paa Spor. Landeveiene skal overalt her være usikkre. Men det er priseligt, naar Beboerne paa Landet selv kunne forene sig om at holde Nattevagt. (Jyllandspst.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
I Handelstidenden af 14de Ds. meddeles efter et fremmed Tidsskrift, at en Oberst Maceroni har prøvet og fundet aldeles hensigtssvarende og sikkrende med Antændelse af Straatage at hvidte disse. Tilsættes 1 Pd. Alun til hver 20de Pot Hvidtekalk, bliver det saameget bedre, og Alunet vil ikke kunne afskylles af Regn, men forblive forbunden, med Kalken, som bedækker Straaet. Enhver kan overbevise, sig om Sandheden heraf ved, som Obersten har gjort, at øse en Spand Hvidtekalk over en Hob tør Lyng, lade denne fuldkommen tørte ved stærk Solvarme, og da antænde den. Det vil ikke lykkes, om ogsaa 10 Blæsebælge sættes i Gang. - Ved Hvidtning bliver et Straatag tillige betydeligen varigere end ellers.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Den 18de Os. opkom Jldløs i Tveed, ogsaa kaldet Jisgaard : Veirmølle, paa Mols, tilhørende Beboeren, forrige Bager Kaysen fra Aarhuus. Hele Møllen, hvis Assurancesum kun skal være et Par Tusinde Rigsdaler, brændte tilligemed et ikke ubetydeligt Parti Korn. I den senere Tid skal Eieren have anvendt 6 til 700 Rbd. til Forbedringer, i Værket, hvilket ei vare assureret. Møllegaarden, som ligger 100 Alen derfra, blev ved Vindens Retning frelst.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
J Løbet af Aaret 1837 har ialt 1121 Skibe og Fartøier søgt Frederikshavns Havn for Modvind.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Et ungt Menneske vilde nylig besøge en Ven i Omegnen af Holbek; han, tilligemed en Ledsager, satte sig tilvogns, og medtoge deres ladte Bøsser, for paa Bestemmelsestedet at forlyste sig med Jagten. Til Ulykke var den ene Bøsse, som det unge Menneske uforsigtigviis holdt under Armen, forsynet med Knaldhættelaas, ved en ringe Bevægelse gik Bøssen af, og Kuglen foer igjennem Skulderbladet indi Ryggen. Man tvivler desværre om hans Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Over lille Belt kjørtes den 22de f. M. rask fra Middel, infart til Markedet i Fredericia, imidlertid var dog en 60aa, tig Mand, der den Dag flere Gange havde passeret Beltet, tilsidst falden igjennem Jsen indtil Armene og var bleven siddende der i 4 Timer, hvorefter han meget syg bragtes til Strib.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
I Itzehoes Ugeblad læses følgende Dødsfald. Den 8de i denne Maaned gjorde 15 sorte Kugler en pludselig og ynkelig Ende paa min Tilværelse, som flere Aars Medlem af den Theweske Harmoni. Deeltagende Venner offrer jeg skyldigst disse Linier, frabedende mig Condolence, som kun vilde forøge min Sorg. F. Hose, jun. Jnstrumentmager.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
En Bonde fra Landsbyen Bjerring besøgte nylig en af sine Sønner i Skanderborg. Paa Tilbageveien kom han til Hørning By om Eftermiddagen Kl. 5, og havde derfra kun en Fjerdingvei til sit Hjem. Men han er endnu ikke kommen hjem. Man har eftersporet ham og fundet, at han havde været i en Tørvemose, hvor han maa have beskadiget sig, da man kunde følge det blodige Spor et langt Stykke Vei, indtil ogsaa dette tabte sig i Sneen, saa at der er al Formodning om, at han har tilsat Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
J Aarh. Avis af 26de Januar hedder det: "Hvor ufremkommelige Veiene ere, kan skjønnes deraf, at en Foermand, som kom hertil i Aftes, har været tre Dage underveis fra Viborg, og i 6 Timer mellem Borum og Aarhuus, 7 Fjerdingvei. Posten, som i Tirsdags Aftes Kl. 6 gik herfra til Randers, kom først om Natten Kl. 2 til Spørring, 2 Mile herfra. Den sidste Post som kom hertil, var tagen fra Randers om Tirsdag Efterm. Kl. 5, kommen til Ølstvad om Aftenen Kl. 11, og til Langskou Onsdag Efterm. Kl. 3. Først Torsdag Efterm. Kl. 2 kom den til Aarh. Copulerede. J Horsens den 26de Jan.: Hr. Snedkermester L. Thuesen og Jfr. Jngeborg Gylding.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Handelsefterretninger. Skibsfarten paa Kjøbenhavn i December har paa Grund af Aarstiden indskrænket sig til 71 fra Udlandet ankomne Skibe og 5, dertil afgaaede, hvoriblandt dog 3 til oversøiske Lande. Tilførselen af fremmede Varer har altsaa ikke været stor. Udførselen af Kornvarer har været omtrent ligesaa stor som i de forrige Maaneder af Aaret, og de samme har været Tilfælde med Tilførselen af Kornvarer fra Jndlandet. 221 Skibe ankom fra Jndlandet og 226 afgik dertil. Af Fedevarer var Udførselen kun ringe; derimod udførtes 950 Skpd. Fisk og 750 Tdr. Sild. Tællen er falden 3 Mk. pr. Lspd. Fra Jndlandet tilførtes 67,000 Tdr. Kornvarer. Kornvarerne have til uforandrede Priser fundet rask Afsætning, man har betalt Hvede med 26 Mk. 8 s. a 5 Rd., Rug 21 Mk. 8 a 25 Mk. 8 s., Byg 17 Mk. 8 s. a 18 Mk., Havre 13 Mk. 12 s. a 11 Mk. Desuden er der afsluttet flere Handler og Partier Kornvarer af modtage i Provindstæderne, nemlig: Rug, 120 Pd. holl., 23 Mk. 8 s. a 21 Mk., Byg, 110 a 111 Pd., 17 a 18 Mk., Havre 78 a 80 Pd., 12 a 13 Mk. Af østersøisk Rug er Forraadet kun ringe; der blev solgt til Udførsel til 7 Mk. Bco. pr. Td. Til fremmede Steder er iøvrigt i Decbr. udført 17,000 Tdr. Kornvarer, som meest bestod i Byg. Der er ogsaa udført 520,000 Pd. Hvedemeel, Skibsefterretninger. Den 21de Decbr. er i en Bugt ved Gaarden Qvarnæs i Odernæs Sogn nær Rondalsund, inddrevet en dansk Jagt, paa ret Kiøl og aldeles uden Skade, Der forefandtes kun den nogne Mast, der i Toppen er afbrækket, uden Vanter og Stag, i Rummet Sandballast og 2 Vand, fade og i Logaret en Kiste blottet for Tøi, i Kahytten en Slutseddel, dat. 27de Novbr. 1837 ; ligesaa fandtes 2 Ankere, i det ene et Stykke Ankertoug, 12 a 14 Favne langt, samt Hækbaaden meget ramponeret hængende under Hækken. Forresten intet af Jnventarium eller Skibsredskaber. Jagten er indvendig grønmalet og udvendig sort med blanke Sider, og paabrændt Drægtighed 17 1/2 Commercelæster. Den ligger i sikker Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
(Norsk Handelstidende.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Til Christiania er den 9de Jan. ankommen Skpr. H. 6 moni, af Aalborg, fra Samss.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Skonnerten, Jdal, Dahl, af Kbhvn., er, paa Reisen i Barcelona til St. Domingo, strandet paa Kysten af St. D. mingo. Skibet er Vrag.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Døde. C. S. Schalstrup, f. Pedersen, 73 A., i Thanstrup Mølle Aarh. Amt. J. N. Hornbech, 29 A., Sognepræst for Hor bech og Elsborg Mhdr. i Aarh. Stift, i Høiberg Præstegaar Efter de fra Kjøbstæderne og Landet modtagne Beretning om Kornpriserne siden afvigte Aars Høst, er Capitelstaxten for Aalborg Stift paa 1837 Aars Afgrøde sat saalede For Vensyssel og Han-Herrederne. Rug a Tønden 3 Rbd. 5 Mk. 6 1/2 s. Sølv. Byg a Tønden 2 Rbd. 5 Mk. 2 1/2 s. Sølv. Havre a Tønden 1 Rbd. 1 Mk. 10 1/4 s. Sølv. For Thy og Morss. Rug a Tønden 4 Rbd. - Mk. 5 s. Sølv. Byg a Tønden 2 Rbd. 3 Mk. 3 s. Sølv. Havre a Tønden 1 Rbd. 3 Mk. 8 1/2 s. Sølv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg Stiftamthuus og Bispegaard, den 1ste Febr. 183. Krieger. Fogtmann.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Bekjendtgjörelser. Det behagede den Alvise i Aftes Klokken, at bortkalde til et bedre Liv, min elskede Man Caspar Lorents Buchholtz til Kligaard, i hans Alders 64de og vort Ægteskal 32te Aar. Fölgerne af et heftigt Anfald af Applexi bar han med Taalmodighed i over 17 Aa men, da hans Time kom, havde han snart udstrid Dette for mig og vore Börn saa smertelige Ta af den bedste Mand og Fader bekjendtgjöre herved for fraværende Slægt og Venner. Klitgaard pr. Ribe, den 29de Januar 1838. A. H. Buchholtz, født Haabye.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-01
Jyllandsposten, et Folkeblad med nærmest Hensyn til Jylland, udgives et Selskab og redigeres af C. G. Clausen til Lesage gaard. Subskription paa dette Ugeblad modtages endnu Aalborg hos Boghandler Lundt og hos Consul Sko gaard. Subskribenterne bedes at tegne sig jo før heller. Passende Bidrag til Bladet modtages af Sko gaard.