Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Post=Routen mellem Nyborg og Odense gik, i Forbindelse med Routen, fra Kjerteminde, for Chausseens Anlæg igjennem St. Jørgens Porten, og at denne Veilinie hvad et gunstigt Terrain angaaer, var den vigtigste, derom er endnu Syn for Sagen. Chausseens Forlægning syd paa den store Aae var følgelig ikke fremkaldt ved et bedre Terrain, eller ved en kortere Linie, men allene i den Hensigt at vinde en smuk og rummelig Entree midt for Byen ved Jndkjørselen til det store Torv over en hvelvet QvaderBroe som der skulde bygges over Aaløbet. Dette var en smuk Plan, og med Hensyn til en Udvidelse af Byen paa dens sydlige Side saa velberegnet at det høilig var at ønske at den Jernbro der nu skal rem placere Mølle=Broe, blev bygget ved Torvet. At forandre denne Jdee saaledes, at Hoved=Routen blev forlagt igjennem den uanseelige Forstad ved Møllebroport, var saaledes ikke paatænkt, og kunde fornuftigviis ikke være paatænkt fra det Offentliges Side, og om saa mindre, da Passagen igjennem denne Forstad stedse vil blive for smal og ubeqvem, især under den tiltagende Freqvents fra 3 Kjøbstæder og et befolket Land-District. Jkke destomindre blev den førstnævnte grandiøse Jdee suspenderet især formedelst en paa den Tid i Nedergade boesat og forgieldet Embedsmands m. fl. Demonstrationer, formeentlig i Jnteresse af hans behæftede Gaardeiendom, skjøndt uden Gavn eller Nytte for Prioritethaverne, og saaledes skeete det da, at Staden tabte begge de bedste Entreer for Landeveis Routen, og maatte benytte den tredie og sletteste. Efterat denne meget heldige Forandring var gjennem ført, dog, saavidt vi vide, kun provisorisk, og hvorom den da af ny opførte, men alt for smalle og usolide Mølle bro syntes at vidne, vedblev, Routen fra Kjerteminde og Hindsholm gjennem St. Jørgensporten, indtil Veivæsenet, under den ved Gouvernementets priselige Jver fremkaldte Reform, ved de mindre Lande= og Kolonne=Veie, fik den mindre heldige Jdee, ved en betydelig Omvei ogsaa at forlægge Kjerteminde=Routen fra den rummelige Passage, gjennem St. Jørgens=Forstaden, til den knebne Jndkjørsel ad Møllebroe, og hvorved de daglige Besværligheder paa dette Sted forøgedes. Det Landboe-Terrain som endnu var tilbage for Passagen gjennem St. Jørgens-Forstaden, og den østlige Part af Overgade, blev saaledes kun et Delta af Provindsens nordostlige Part, samt det Partie af Hindsholm, som ved Dæmnings Veien dermed staaer i Forbindelse. Da nu Kjøbstad-Eiendommes Værdie influeres af den større eller mindre Passage gjennem Gaden, i hvilken de ligge, medens Næringen ligeledes deraf er betinget, saa bleve Beboerne i Byens østre Deel, ved disse Statens Foranstaltninger satte i den Nødvendighed, under behørige Reservationer, og efter flere forgiæves Ansøgninger, at sikkre sig den overblevne Levning af Landboe=Passagen gjennem St. Jørgens=Forstaden, og for dette Øiemed, at overtage den hidindtil offentlige Amtsbroe ved Aasum, som en privat Entreprise. Medens Overgade, St. Jørgensgaden og Forstad, saaledes reduceret i sin Næringstrafik med Hoved= og Landboe Routen, nød dens tarvelige Affald, vedblev Vei-Reformerne at forskjønne og forbedre Provindsen i alle Retninger, men, besynderligt nok, syntes det, som om denne priselige Reform, skulde give Byens østlige Part sit Banesaar; der opstod nemlig under Kolonne-Veiens Anlæg og Udføførelse over det foranmeldte Delta mellem Hindsholm og Munkeboe imod Odense det Spørgsmaal, om ikke ogsaa denne Passage, skulle afledes fra sin gamle Retning gjennem St. Jørgens Port, og forlægges, med en Omvei til den samme slette og knebne Jndkjørsel ved Møllebro, hvor allerede 3 Kjøbstæd=Router vare sammen præssede; og efter at denne for Byens østre Deel uheldige Jdee, den 26 Januari 1826, havde erholdt kongelig Sanction, blev en anden Opgave stillet under Drøftning, den nemlig, om ikke den ergangne Resolution burde søges forandret didhen, at Passagen qv. istedetfor at lægges igjennem Aasum til Nyborg Chausseen og Møllebro Port, blev ført fra Bullerup til Seden over Aaen derstæds, igjennem Skibhuusene ad Skibhuusveien til Odense Byes Nørre Port. Ligesom nu de, ved de 2 førstnævnte allerede realiserede Foranstaltninger prægraverede Jndbyggeres Jnteresse ikke derved havde gjort sig gieldende, formodentlig fordi Projecterne ikke ere komne til Communer nes Drøftning, saaledes viiste det sig ogsaa ved den sidstnævnte og 3die Foranstaltning, at den Jnteresse som i Spørgsmaalet verserede for den østlige Part af Byen ikke behørig var blevet repræsenteret under Veivæsenets Discussioner, medens det overhovedet syntes at være en Forudsætning ved Antagelsen af de Alternativer mellem hvilke Veibestyrelsen, oseillerede, at Jndvaanernes Ret og Stemme, i dette dem og deres Eiendomme saa nærgaaende Anliggende var en Bisag og af underordnet Betydning.