JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-01-13
J Følge passeret Execution, grundet paa Forliig, bliver den Boje LauJldsen i Redersidde Boe, Henne Sogn, tilhørende Gaard af Hartkorn 11d 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., ved trende paa hinanden følgende Auctioner, bortsolet : 1ste Auction afholdes der paa Varde Raadstue, Onsdagen den 12te Februar næstkommende. 2den Auction sammesteds, Onsdagen den 26de Februar næstkommende brage Dele om Formiddagen Kl. 11 Slet, og 3die Auction afholdes i Gaarden selv, Løverdagen den 15de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet. Conditionerne, hvoriblandt den, at en Deel af Kiøbesummen kan blive staaende norsagte i 3 a 10 Aar, erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Wade, den 7de Januar 1823. Aosenørn. J Følge Dom og derpaa grundet Execution, bliver følgende Eiendomme, beliggende paa Blaavand i Orbye Sogn, og tilhørende Knud Jensen, Knudsen, ved 3de paa hinanden følgende Auctioner til Bortsalg opraabte: 1) hans eiende Gaard, af Hartkorn 1 Td. 4 Spr.; 2) en ham tilhørende Ager parcel af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/3 Alb; 3) en Casparcel af Hartkorn 2 5/8 Ald., og 4) en dito af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 27 3/4 Alb. 1ste Auction afholdes der paa Warde Raadstue Onsdagen den 12te Februar næ kommende. 2den Auction sammesteds Onsdagen den 26de Februar næstkommende, begge om Formiddagen Kl. 11 Slet, og 3die Auction paa Gaarden selv i Blaavand Torsdagen den 13de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Warde, den 7de Januar 1823. Rosenørn. Ja Hovedgaarden Kokkedahl med underliggende Bøndergods og tvende Vindmøller samt Torslev Sogns Kirke med dens Korn- og Qvægtiende og samme Sogns halve Konge-, Korn- og Qvagtiende, ikke ved de over samme forhen averterede trende Auctioner er bleven bortsolgt, saa vil en 4de Auction over bemeldte Eiendomme vorde afholdt paa selve Gaarden Fredagen den 28de Februar 1823, om Middagen Kl. 12. Lysthavende indbydes, og en disses Efterretning bemærkes, at Eiendommene nøiagtig er beskreves i Statstidenden Nr. 32, 83 og 34. handerredernes Contoir paa Aagaard, den 23de December 1822. Kier, constitueret Auctionsdirecteur. Møen. J Følge foregaaende Execution og Udlæg, bliver efter Vedkommendes Reqvisition ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Løverdagen den 1ste Februar, Løverdagen den 15de Februar, 3 1323, hver Dags Formiddag Løverdagen den 1ste Marts, Kl. 11, opbuden til Salg, halvgaardsmand Arnaldus Jochumsens eiende og paaboende Halvgaard Nr. 9 a Wallerne, under Phanefiord Sogn paa Møen, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp., der har et Areal af circa 30 Tdr. Land Agerjord, foruden pro qvata Andeel i Hovedgaardstaxen og Skoven til Godset No. 2 paa Møen. Det bemærkes : at de 2de første Auctioner afholdes paa Stege Raadstue, og den 3de Auction paa den sælgende Eiendom, samt at Conditionerne og øvrige Eiendommen vedkommende Oplysninger forinden Auctionen kan erfares hos Hr. Procurator Fick i Stege. I øvrigt tiener denne Bekiendtgjørelse til Efterretning, saavel for Liebhaverne som Pantecreditorerne, i Følge Forordningen 22de April 1817. Stege, den 2den Januar 1823. C. Mecke.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Proclama. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsover= samt Hof= og V Stadsret og ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle de, som formene at have Noget at fordre i afgangne Geactalmajor Peter v. Daulsens og senere afdøde Carefrue Anne Clandine Paulsens, fød CederfeldsBoe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til der i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 9de Januar 1823. Jacobsen, Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
J Følge Proclama der er læst inden denne Byes Ret samt Landsoverretten indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Jonas Nordings Enke Maria Hansen her i Staden, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Da den Afdødes Arvinger ikke vides, indkaldes ligeledes disse med lovligt Varsel for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Fridericia, den 7de Januar 1823. Aabbik. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
J Følge Proclama, er vil vorde læst inden denne Byes Ret samt LandsoverJretten, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Arbeidsmand Jørgen Jensen Brøgger og forhen afdøde Hustrue Ane Olesdatter her i Staden, til inden bemeldte Tide Forløb for undertegnede Skifteret at legitimere deres Krav paa Boet. Begge de Afdødes Arvinger indkaldes ligeledes for at varetage deres Tar under Skiftet. Fridericia, den 7de Januar 1823. Rabbek. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Ja Jndsiddersken Karen Svendsdatter af Cregome ved Døden er afgangen og hendes Boe af mig taget under lovlig Behandling, saa indkaldes herved endvet, som i bemeldte Boe maatte have nogensomhelst Sags Fordring, inden lovbefalet Tid at anmelde og beviisliggiøre deres Paastand for undertegnede Skifteforvalter. Frederiksværk, den 18de December 1822. P. Budde. J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel samtlige Creditorer i Stervboet efter Jernstøber, Søren Kleme afdøde Hustrue Birthe Hansdatter af Frederiksværk, for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav om saadant eristerer, for undertegnede Skifteforvalter. Frederiksværk, den 18de December 1822. P. Budde.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
ved Proclama af 18de dennes, som samme Dato er læst ved Halsnæs og - Frederiksværks Birketingsret og ligeledes bliver læst ved den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne udi Stervboet efter Commandeersergeant ved det derværende Artillerie-DetaschemenSewaldsens afgangne Hustrue Elisabeth Sophie Nicolatsdatter, indkaldede til for mig, som Skifteforvalter, inden 12 Uger, deres formeentlige Krav at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning endvidere bekiendtgiøres. Frederiksværk, den 18de December 1822. P. Budde. Justitsraad og Birkedommer. J Følge Proclama der vil vorde læst ved denne Byes Ret samt ved Kardsoverretten, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Enhver, som maatte bade Noget at fordre i Stervboet efter Kiøbmand Marcus Koppels Hustrue, ædel Levi Marcusdatter heri Staden, til for undertegnede Skifteret af legitimere deres Krav paa Boet. Fridericia, den 3die Januar 1823. Aabbek.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Credi= og Debitorer i Stervboet efter Madame Borthea Maria Skov 7, gaard, fød Petersen, Hr. Avlsforvalter Nicolai Skovgaards afdøde Kone herpaa Gaarden, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldte til at melde sig for Undertegnede. Svenstrup pr. Ringsted, den 2den Januar 1823. P. B. Schrøder. ermitteret Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
London, den 1ste Januar. Det ministerielle Blad, The Courier, fortæller Tildragelsen i Theatret i Duelin paa følgende Maade: Efterretningerne fra Jrland ere høist bedrøvelige for alle Venner af god Orden. Ved alle Parlamentsdebatterne over Katholikernes Emancipation have deres Modstandere bestandig beskyldt de Jrlandske Katholiker for Fanatisme. Følgende Tildragelse beviser, hvor lidt Modstanderne kunne rose sig af Tolerance. Man veed, at det oraniske Partie, der i Aaret 1688 satte Prindsen af Oranien paa Thronen, pleier at festligholde den 5te November som Aarsdagen, da Prindsen landede. Det er tillige Aarsdagen for den bekiendte Krudtsammensværgelse, der, uden alt Beviis og imod de bedste Engelske Historieskriperes Authoritet, lægges Katholikerne til Last. Kongen, der ønsker Fred og Samdrægtighed blandt alle sine Undersaatter, yttrede ved sin sidste Reiste sin Uvillie over de saakaldte Orangemænd, og man er indrer sig hans alvorlige Formaning til den Hollandske Gesandt, der troede at behage ham, ved at vise sig med en Orange=Kokarde ved Hoffet i Dublin. Overeensstemmende med Sin Konges Villie forbød Vicekongen, Marquis v. Wellesley, dette Aar den fornærmende og uværdige Høitideligholdelse af den 5te November. De protestantiske Fanatikere store at hævne sig, og udvalgte dertil den 19de, som den Dag, paa hvilken Vicekongen viiste sig i Theatret. Skik og Brug fordrer, at han imodtages med alle de Æresbeviisninger, der til kommer den Kongelige Værdighed, nemlig med : God save the Ring, som Skuespillerne afsynge i Forening med Tilskuerne, staaende og med blottet Hoved. Dennegang blev Sangen afbrudt ved Skieldsord og Trudsler, Piden og Hyssen o. s. v. Derimod blev Alderman Darne ley, en rasende Fiende af Catholikerne, modtaget med Jubel; men den ordenelskende, upartiske Lord=Major blev ved Indtrædelsen i sin Loge forhaanet og udhysset. Forgiæves forsøgte man at begynde Skuespillet; Fanatikerne forlangte, at Skuespillerne skulle afsynge Spotviser imod Catholikerne. Disse, paa en saa uventet Maade udfordrede dertil, begjærte Viser, der vare dem behagelige. Vicekongen blev under det hele Optrin udeelagtig Tilskuer. Endelig fløien med Magt opkastet Flaske ind i den Kongelige Loge, og saarede en Hofdame. Denne Fornærmelse af Majestæten selv, i hans Repræsentants Person, opbragte alle veltænkende Tilskuere. Med een Stemme forlangte man Gjerningsmanden arresteret, hvorpaa Vagten ilede til, og demægtigede sig de vildeste Skrigere.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Fra de smaa Menigheder i Aragonien ere mange Jndvaanere flygtede til Saragoss, for ei at være udsatte for Bandernes Plyndrerier. Merino's, Cuevillas, Zavalas og Pastoreillo's Bander have ved Reinesa tabt 82 Døde og 121 Fanger, mange Geværer, Heste og Munition.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Der foregaaer paa nærværende Tid meget hyppig Meddelelse, mellem Regjeringen og de fremmede Gesandtskaber.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Den hidtilværende Landshøvring i Barcelona, Brig. Sancho, er udnævnt til Landshøvding i Cartagen og Brig. Espinosa til Landshøvding i Caceres.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Congressen har anordnet en Liqvidations-Commission for de Fordringer af Spanske Borgere paa den Franske Regjering, hvilke denne ifølge Tractaterne skal betale disse i Erstatning.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Puicerda, den 19de December. Det er vist, at Fleires og Valero med Møie have reddet sig til Frankrig, og den 16de vare i la Muga. Den Førstnævnte var sog, den Anden beskjæftiget med at gjøre sine Heste i Penge. Garcia, Cavallerie=Capitaine under Fleyres, var ogsaa der med 100 Mand den elendigste Tilstand. Basoms var i disse Dage ankommen med dos Mand paa Høiene ved St. Laurens des Pitens. Det nye Statsraad i Urgel har lagt Beslag paa alle de Huse, der eies af Personer, som vare flygtede ved de Constitutionelles Ankomst. Dog undtages herfra det, der tilhører Biskoppen, der stedse har opført sig værdig, og reddet mange Personer, som Jnsurgens terne ved deres Jndrykken vilde have dræbt.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Nu have atter to Officerer fundet Leilighed til, om Natten at snige sig ud af Fortet Sto igjennem Andora-Dalen til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Lissabon, den 1ste December. Chefen for Galeien Mercurio, som den 27de f. M. efter 48 Dages i Seilads er ankommen hertil fra Bahia, beretter blandt andet : Ved min Afreise befandt Staden Bahia sig i den bedste Forsvarsstand, men man ventede dog med megen Utaalmodighed Hjælpe i tropper fra Portugal, for at kunne anvende eftertrykkelige Forholdsregler til at bringe Provindsen tilbage til Lydighed. Factionisterne i holdt Staden snevert indesluttet, og fortalte, at de den 12te October i vilde angribe Forsvarslinien paa flere Puncter, for at udraade Hs. Kongelige Høihed til Regent over det af Portugal uafhængige Brasilien. Den utrættelige General Madeira havde truffen de efterrykkeligste Forholdsregler, for at tilbageslaae Rebellerne, om de og skulde døve at angribe. De havde nogle Gange fyret paa Forposterne, men saasnart de bleve forfulgte, løbe de fra hinanden. De 3 forskjellige Milizeorps vare i meget god Orden, og beredte til at fo forsvare Staden og deres af Factionens Formænd truede Eiendomme. Flaaden var i god Stand, saavel til at forsvare Havnen, som til at se halve med Byens Forsvar, og iverksætte Landgange. Den 14de December. Den 4de dennes fremlagde Hr. Felqueiras i Congressen samtlige Actstykker angaaende Dronningens i Vægring for at aflægge Eden paa Forfatningen, og det blev bestemt, i et de skulde nykkes, for at hele Nationen kunde blive bekjendt dermed. Efter den i disse værende Oplysning, havde Kongen ladet Hs. Majestæt adspørge, om Hun vilde aflægge denne Ed, hvortil i hun var pligtig. Dronningen svarede : "Hun havde ladet Kongen, og Hendes Semal, sige, at hun ikke vilde sværge. Hun vægrede sig ikke derfor hverken af Stolthed eller Had mod Congressen, men hun i havde forløvet, nogensinde at sværge, og troede det overeensstemmende med Retskaffenhed, at holde sit Løfte. Hun kjendte Loven be og den Straf, den paalagde, hvilken Hun var beredt til at lidere I et senere Svar havde Hun vedblevet samme Erklæring, men tilføirt, at hun nu var syg, og derfor maatte opsætte sin Afreise indtil 3 Foraaret. Begge Hendes Døttre vilde Hun tage med; og det var i Hendes Hensigt, at gaae tilsøs til Cadix. Skjønt Pluraliteten i 6 Statsraadet havde været for, at man skulde lade Sagen afgjøre for 6 et Tribunal, som den just nu forsamlede Kongres kunde bestemme. - saa havde Regjeringen dog anseet denne Sag for at være af den 6 Natur, at den selv, uden Domstolenes Medvirkning kunde afgjøre i den. Ministeren Ferreira de Araujo havde derpaa under 4de December - i Kongens Navn - udstædt et Decret, hvori der erklæres: at Hs. Majestæt, da Hun med frit Forsætt havde ladet Terminen til Edens Aflæggelse gaae forbi, havde tabt alle borgerlige og poliniske Rettigheder, og maatte ufortøvet forlade det Portugisiske i Sebet. Dette var nu imidlertid opsat paa Grund af Lægernes mislige Betænkning om Hs. Majestæts Sundheds-Tilstand. Disse i Actstykker gave Anledning til den vigtige Motion af Acursio das Naves, som vi allerede have omtalt.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Leukadia, den 7de December. Den 16de November ankom en Kapidschi=Baschi til Larissa med det Storherrelige Firman og Chorschid Paschals Henrettelse, som blev fuldbyrdet i den Afsendtes Nærværelse. Ved et andet Firmanbliver Omer=Vironi (Alis forhenværende Adjutant) afsat og kaldt til Constantinopel, for at gjøre Rede for Alis formeentlige Statte, og - saa hedder det - overtage en Commando mod Perserne. Man er temlig vis paa, at han ikke vil adlyde befalingen; men veed endnu ikke, hvorhen han vil tage sin Tilflugt; thi Albaneserne ere yderst forbittrede paa ham. Et tredie Firman befaler Tabir Abbas, Pascha af Paramythi(forhen Als Politiechef) og Hogo Muharda (forhen Alis Skatmester) at komme til Constantinopel; men i Stedet for at adlyde have de formelig gjort Opstand. Der var sendt en Kapidschi=Basch, til Prevesa, for at halshugge den derværende Commandant, BekirDschokader; men han blev modtaget med Kanonskud, og maatte forføie sig bort. Endelig har Storherren - hvad der er det aller galeste - udnævnt en Natolisk Pascha til Vezier over Albanien; men de tapre Skipitarer (Albanesere) ville aldrig taale, at en Asiater kommer i Besiddelse af Janina, eller skal commandere dem. Akrokkeraunierne have erklæret sig uafhængige, under et Senat i Chimæra. Man kan saaledes ansee hele Epicos for at være i Anarchie.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Hydra, den 26de November. Vore Ravarcher have ladet Tyrkerne i Nauplig underrette om vore Søheltes sidste Daad; og vi haabe, at de nu ville indsee, at ethvert Haab om Undsætning er urimeligt, og at der ei er andet for dem at gjøre, end at antage de dem foreslaaende Capitulations Betingelser.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Det var Capitainerne Muiaulis og Pipinis, som især bevirkede i det heldige Udfald af Expeditionen ved Tenedos. Det Feldtskrig, hvormed de lagde deres Brandere op til det Tyrkiske Admiralskib, var: "Den hellige Nikolaus og Friheden" Den officielle Beretning om denne vigtige Begivenhed lyder i det Væsentlige saaledes : "Da den Tyrkiske Flaade vilde seile hjem forbi J Fenedes, blev den fulgt af en lille Adelæg af Eskade fra Piær, som skulde benytte enhver Leilighed til at skade Fienden. J Begyndelsen maskerede den sine Bevægelser bag Naborgerne; men efterat dens Officerer havde forskaffet sig de fornødne Efterretninger om Fiendens Ankerplads, anholdt strax tvende Capitainer om Tilladelse, at gjøre et Forsøg med deres Brandere, hvilket man tilstod dem, Det var et besværligt og dristig Foretagende; men man kunde dog vente sig det bedste Udfald af de dertil udvalgte Søfolks Duelighed, men især af den uforsagte Stephans Kanaris (formodentlig den samme som Muianlis) ham, som forhen ved Kysten af Chios sprængte den forrige Capudan Pascha i Luften, da tillige Capitain Pipins stak Skibet Reala i Brand.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Uagtet det stormende Veir afseilede begge Branderne den 10de November og Aftenen Kl. 7, ledsagede af tvende Krigskibe. De kom ved en snedig Krydsen lykkelig forbi de yderste Tyrkiske Vagtskibe, men da de kom nær ved Havnen, bleve de lagttagne af tvende der stationerede Fregatter, som gave Admiralskibet Ildsignaler, og dette meddeelte samme ved tre Kanonskud til hele Flaaden. For Hellenerne var dette meget heldigt; thi Kanaris haver just ved dette Tegn bemærket Admiralskibet. Mod Kammerater, vi have fat paa dem, raabte han, satte med en rask Fart lige ind paa Admiralskibet, og antænte det saa hurtig med sine Brandere, at kuns 20 eller 80 Mennesker af Besætningen kom derfra med Livet. Jmidlertid blev han selv forbrændt, da han, i sin Jver efter at paaskynde Explosionen, flere Gange med Hænderne greb i Gløderne, og kastede dem paa Branderen. Der udbrød ogsaa snart Jld paa tvende Fregatter, som laae nær ved Admiralskibet, og disse bleve ogsaa et Rov for Flammerne. Den anden Brander blev lagt til et andet Linieskib, men som undgik den, efterat det var blevet stærkt beskadiget paa det ene Bord. J det Grækerne seilede bort, kunde de tydelig kjende det brændende Admiralskib paa Fløget og Lanternerne. Den første Forvirring iblandt Tyrkerne var saa stor, at de fra Fæstningen fyrede paa deres egne Skibe, i den Mening, at Grækerne havde bemægtiget dem Havnen. De Tyrkiske Skibe bleve ogsaa derved stærkt beskadigede; ligesom ogsaa ved Paaseiling af hinanden indbyrdes, da de alle vilde ud af Havnen paa een Gang, for at ikke det ene skulde antænde det andet. Derpaa kom Stormen, som ødelagde fire Fregatter og tolv mindre Seilere. En Corvette blev taget af vore Folk.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Da den Helleniske Escadre kom tilbage til Plara, gik Øens Ephorer, ledsagede af en stor Folkemængde, de ankommende Helte i Møde lige ned til Stranden, og hilsede Capitainerne og Mandskadet med det Udraab: "Held Seierherrerne ved Tenedos, Ære værde Tapre. Held Friheden. Leve dens stormodige Forsvarere!" Ephorernes Procdros traadte frem, og satte en Laurbærkrone paa Hovedet af Kanaris, sigende: "Det taknemlige Fædreneland ærer Seierherren over tvende fiendtlige Admiraler!" Raadets Personair, toge nu ham og hans medfølgende Vaabenbrødre imellem sig, og saaledes gik de tilbage til Staden, fulgte af det jublende Folk; og denne Orden kom de alle til Hovedkirken, hvor den Ambrostanske Lovsang lød fra alle Munde. Snart forplantede Kanonernes Torden den almindelige Jubel til det Fjerne. Jmidlertid løb det Brittiske Krigskib Camdrian ind i Havnen, og dets Chef, Hamilton, steg i Land, for at erkyndige sig om Anledningen til disse Glædesyttringer. Da denne blev ham meddeelt, forlangte han at tale med Capitain Canaris, og efterat have roest ham meget, for hans Mod og hans Duelighe vilde han vide, hvilken egen Tilberedning Grækerne havde ved deres Brand materialier, siden det lykkedes dem saa godt. Paarioten svarede Vi berede ikke vort Brandstof anderledes end Englænderne, men at det lykkes os saa godt, der skylde vi en Hemmelighed, som liggenskjult i vore Hjerter; det er Kjerlighed til Friheden, som har aabenbaret os den. Commodoren seilede derpaa hertil, og erklærede Navarcherne, at hans Regjering havde anerkjendt vor Blokade=Erklæring; selv forlangte han en nøiagtig Angivelse af alle Havne, som af os blevinddegrebne i denne Blokade, for at han kunde underrette de Engelske Consuler derom, paa det de ikke skulde udstede Pas for Stibetil saadanne Havne. Angaaende denne Angivelse har Navarcherne henviist Commodoren til den Helleniske Central=Regjering, der nu har sit Sæde i Hermione i Pelopones, ligefor Hydra Petersborg, den 17de December.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Chefen for Gardecorpset, General marow, har befalet alle Gan dens Officerer, især at øve Soldaterne i den, saa kaldte, lille Krig Der er i Aar ankommet 1073 Skibe til Kronstad, der sidste den 26de November.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Jmellem de Buchtarmaske Bjerge i Siderien er der skudt en Levpard, som maa have forvildet sig fra China.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Havana, den 29de October. Fra den 15de dennes er her Oplagsfrihed for Kiøbmandsgods som ankommer i Spanske eller andre Skibe af over 80 Tons Drægto tighed. For saadant Transitoplag svares ikke meere end 1 Procent ved Jndførselen og 1 Procent ved Udførselen, imellem hvilke den dog ikke maa være mere end et Aar. Desuden er Ind- og Udførselstolden betydelig nedsat, men det e er dog endnu meget høi.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Curacao, den 16de October. Jgaar har den Kongelige Stafholder meddeelt Coloniens Politie i raad den fra Hs. Majestæt erholdte Beslutning angaaende denne Ør i Handelsforhold med de nafhængige Sydamerikanske Stater. Jførdenne er Handelen med disse Stater nu gandske fri, og deres Skide kunne nu løbe herind under deres egne Flag. Disse Forholdsregler, der næsten ert at agte lige med en Uafhængigheds erklæring, ville blive meget fordeelagtige for vor Plads.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Lima, den 3die Juli. Vor Avis for i Dag melder, at der er udbrudt Tvistigheder mellem Generalerne Cantatal og Valde; paa den ene og Gen. Ramire; paa den anden Side, og at den Sidstnævnte skulde være afsat. Dette har bevæget General S. Martin til en meget eftertrykkelig Proclamation til de under Ramire; staaende Tropper, for at formaae dem til at gaae over til den Peruvianske Hær, og der skal med det første afgaae en Expedition tilsøs mod Arequipa med denne Proclamation. Den er sammensat af de over Guayaquil fra Qvito tilbagekomne Hjelpetropper, og de, som General Bolivar har sendt os. Man venter, at Congressen skal blive aabnet den 28de Juli.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Pashington, den 19de November. Congressens Session begynder den 2den i næste Maaned, og den vil formodentlig blive afhandlet mange Gjenstande.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
En Reisende, som havde forladt Cartagen den 23de October, har berettet i Norfolk: Gen. Montilla, der var bleven udnævnt til Øverst commanderende ved Søkysten, befandt sig i Rio de la Hacha med ikke meere end 2000 Mand, og ventede hver Dag fra Mompox 4000 Mand under Oberst Ramos til Forstærkning. Par stod for PuertoCabello og Soublette mellem Valencia og Caracas. Jfølge den sidste Efterretning var Morales brudt op fra Maracaibo paa en hemmelig Expedition mod det Indre, og havde kuns ladet 200 Mand blive tilbage i Maracaibo, imidlertid havde han bestandig Leilighed nok til at transportere sine Tropper fra et Sted af Kysten til et andet ved Hjælp af sin Flaade, der bestod af to Fregatter paa 44 Kanoner, en Brig paa 28, fire eller fem Skonnerter og flere mindre Orlogsfartøier; medens hans Fienders Sømagt efter Ophævelsen, af Blokaden for Puerto=Cabello var sjunken ned til tvende Brigger, der ikke engang kunde gjøre Mine af at vil gjøre ham Modstand. - Regjeringen havde sendt tvende Courerer til Guayaquil, med Ordre til Bolivar, strax at komme tilbage, og man saae forud, at Kongressen vilde være utilfreds med hans Forholdsregler, især med at han havde sendt sit Hovedcorps bort til St. Martins Understøttelse. Vor Handel er bleven meget oplivet, da Samfærselen og Handelen med det Brittiske Vestindien igjen er aabnet.
Berlingske Tidende, 1823-01-17
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 17de Januar 1823. Hamborg, 244 Procent. 2 Mk. Dato. 247 a vista London, 11 R. 26 s. 2 Md. Sigt. Species 250. Disconto 5 Procent.