Berlingske Tidende, 1791-04-15
Noter til S. T. Hr. Kammerherre Lüttichaus Text, med Al Motto: Tange møntes & tumaabunt: af Casper Caspesen i Hammerum Herred; bekommes paa Hiørnet af Gotten gaden og Regnegaden No. 141 hos Tikiøb for 10 s. heftet. Til sal. Arent van Deurs Enke & Compagnie i Helsingøer, i & indløben følgende Underretning: Den 31te Martii dat ved en fra Nordsøen indkommen Hollandsk Skipper Andreas Afjeux Strunch, der samme Dato havde passeret Sundet; at ha den 30te Martii havde seet 2de store Master af et siunket Sti 8 a 10 Fod over Vandet, og peilede samme i O. S. O., min sende fra Anholts Fyhrtaarn, efter Gisning 3 og en halv Miil Om dette skulde der ligge efter hans Gisning, da er der for du Vande til at ligge paa Grund, saafremt der ikke er en nye Grund Skipperen sagde at det ikke havde Stænger tilsyne, og at be Master stode paa Distance fra hinanden, som i et stort Skib, de samme Jndberetning, og at Skibet har lagt der en Maaned overheldende til begge Ender. Endeel engelske har bekræftTid. Saa, i Følge min gjorte Forespørgsel til Admiralitets Commissariats=Collegio og Deres mig herpaa givne Ordre, bever dette Jndberettede 3de Gange bekiendtgjort i de Berling. Tidender og i Addresse Contoirets til behørig Underretning: Jagttagelse for de Seilende som skal passere Kattegattet. K. benhavn, den 11te April 1791. A. Lous, Contro=Admiral og Ober=Lod Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1791. (See No. 30. Disse Premier kan ejæskes for December 1795, og Attesterne maatte forklare, at Besaaeningen er skeet 1791 i det seneste, og at de unge Planter i August eller September 179. befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder=Land, og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næst forrige særskilt for Jylland, og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet. skulde blive underrettet om nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Befaaening, da vil det efter Omstændighederne forhøie disse Premier, 51. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger, i de norske Farvande fangen og i luk Fartøi strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets første Guld Medaille eller 100 Rdlr. Premien maatte laskes inden sidste December 1792, og i det mindste maatte at forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøg, ning nedsendes 5 Fierdinger. Attesterne maae ei allene formeligen og ordentligen gotgjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøi, som forhen meldter, men de maatte endog tybeligen bevidne, at Fangsteen og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fisket ved et og det samme Fartøi. Ved Æskninger, nes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og til forladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom om Fartøjets Størrelse og Beskaffenhed, samt om hvor, og hvor langt fra Kysten Fangsten er skeet. 52. For den største Mængde best røgede Sild bevisligen fra et SildeRøgerie i Norge, inden eller udenrigs sat, giver Selskabet sin tredie Guldmedaille. For den næste Mængde derefter, den første Sølvmedaille. Mængderne lader Selskabet til videre ubestemt, Premierne, som æskes til Udgangen af Aaret 1792, udsættes kun for Stæderne og deres Borgere, og maae ikke ved noget andet Selskab være æsket Premie for samme Sild. Prøver i det mindste af 100 Stykker nedsendes med Attester om deres Lighed til Resten. Dersom der med Æskningen følger Efterretning om den Jndpakningsmaade, som man har anseet at være den beste, og Oplysning om, hvorvidt man kunde kiende og ved Erfaring have prøvet forskiellen imellem den holsteenske Silde=Røgningsmaade, den Yarmouthske, som det Bergenske nyttige Selskab har bekiendtgjort, og den Hollandske, vil saadant være Selskabet. behageligt, og, naar Resten er lige, ved Premie=Tilkiendelsen finde sin Priis. 53. Da meget fremmed Ost baade Hollandsk og Engelsk, ei at tale om andre, kunne holdes ude, naar den saa kaldede Tyboe=Ost var i Mængde at erholde i Kiøbenhavn, hvor den af mange begierligen søges, men slet ikke er at faae; saa udsætter Selskabet, for om mueligt at føre denne Næringsgreen i den Gang den fortiener hos os, og tildeels haver blant Fremmede, følgende Premier: For Jndførsel til Forhandling i Kiøbenhavn af bemeldte Tyboe=Ost i Aaret 1791, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets forste Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 1 Skippund den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 1/2 Skippund den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Selskabet er af Formening, at Oste paa 10 til 12 Pund vilde være meest afsætlige. Æskningen vil indsendes inden Udgangen af Aaret 1791, og troeværdige Attester medfølge om Jndførselens Rigtighed. 54. Da Selskabet med Fornøielse har erfaret, at Drivgarn nu med Fordeel er bleven brugt i Jsefiorden; saa udsætter det atter for Fiskerierne der, drevne paa samme Maade, følgende Premier, nemlig: For den eller dem, som inden Aarets Udgang 1791 gotgiør, med Drivgarn at have gjort den største Fangst af Sild eller andre der faldende Fiske=Sorter, 300 Rdlr. For næste Mængde 20 Rdlr., for den derefter 10 Rdlr. og for den derpaa 5 Rdlr. Selskabet lader med Villie Mængderne ubestemte. Premierne æskes til hvert Aars Udgang, og vil blive oftere udsat. Den første Premie kan af en og samme Person ikke vindes meere end een Gang, og til de ringere Premier kan man ei samæske uden med større Mængder af Værdie, end dem, hvorfor Premie før er vunden. De Æskende maae ei allene tilføie deres Æskninger den fangende Mængde, men og Prisen Fiskene ere solgte for, samt Stedet, de især ere solgte paa. 55. Skjønt der skal falde en temmelig Mængde af den saa kaldede Springer eller paa norsk Makrel=Strøie, men egentlig paa dansk Tanteje, Scomber Thynnus Linnei, i Søen ved Helsingøer især, saa skal det dog kun være heel sielden og ved en Hændelse, at der bliver fanget een, hvilken da som en Rarhed sendes til det Kongelige Kjøkken. Aarsagen hertil skal være Fangstens Fare og Vanskelighed. Men da Selskabet er underrettet om, at den uden Fare lader sig fange paa den Maade, som strax bliver anført, saa udsætter det til Befordring af denne Fangst følgende Premier: For den Fisker, som imellem Kjøbenhavn og Helsingøer gjør den lykkeligste Fangst af den paa dette sidste Sted saa kaldede Springer eller Makkel=Størie, 30 Rdlr. For den dernæst lykkeligste Fangst 20 Rdlr., og For den derpaa 10 Rdlr. J Tilfælde der æskes Premie for lige Mængde, beholder den Fortrinet, som har gjort den første Fangst. Maaden denne Fisk kan fanges paa er ved Krog, gjort i Skikkelse som en Sild, ibunden en 12 Garns Linie paa 60 til 80 Favne med en Tønde i Enden. Saasnart man merker, at den har slugt Krogen, ladet man den dermed gaae sin Kaas, firer Linien ud og tilsidst Tønden, lader den derved løbe sig mat eller til Døde, imedens man bereder sig til at forfølge sit Bytte, hvilket alt kan skee uden mindste Fare. Æskningen indsendes inden Udgangen af Aaret 1792. Med samme maae følge troeværdige Attester og Sagens Rigtighed. J Tilfælde Fisken sendes til Kjøbenhavn, ønsker Selskabet sig derom underret. 56. Svartfuglen fanges i Almindelighed i Island og paa Færøer. ne paa en Maade, som gjerne er sammenføjet med megen og ofte med Livsfare. Omkring Drangøe i Skagefiorden i Jsland fanges den derimod paa en Maade, som er ikke mindre end farlig, hvilken Maade det kongelige Rentekammer ved en trykt Afhandling i det danske Sprog har ladet bekjendtgjøre paa Færøerne, for der at efterfølges. Da denne af Hr. Lei tor Olavsen beskrevne Maade er meget sikker, og kan blive enhver som bruger denne Jagt, til merkelig Tjeneste, og Svart, fuglen er ikke en ubetydelig Nærings Green der paa Øerne, saa udsætter Selskabet til Befordring af det Høilovlige Rentekammers priselige Hensigt følgende Premier: For den, som omkring Færøerne lykkeligst betiener sig af den drangøeske Maade at fange Svartfuglen paa, 30 Kroner. For den som dernæst gjør den lykkeligste Fangst, 20 Kroner. For den derefter, 10 Kroner. Dersom lige Fangst anmeldes, faaer den Fortrinet, som først har betjent sig af det bekjendtgjorte Middel. Æskningen, som maae geledes af troeværdige Attester om Sagens Rigtighed, og anføre baade Fuglenes Mængde og Tiden de ere fangede udi, indsendes inden Udgangen af Aaret 1792, og udsættes bemeldte Premier i det mindste endnu for 3 Aar. 57. At Dannemark ikke skulde kunne naae Fremmed i den Konst at gjøre Most, det kan saa meget mindre tvivles paa, som man haver allerede gode Prøver, som forud lover det, og flere vil upaatvilelig findes, især om Mostens Bru blev ikke agtet for ringe for vore Borde. For derfor at see den ne Hjemviin bragt i Erindring, og Vedkommende, som tillegger sig den, belønnede, udsætter Selskabet følgende Premier, For den beste Most af Æbler eller Pærer, samt Ribs viin, frembragt i Dannemark af dette eller tilkommende Aars Frugter, giver Selskabet sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For næste beste derefter, den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Selskabet vil for det første ikke see saa meget paa Mængden som paa Godheden. En 4 Flasker, vel forkede, og forsynede med Harpix, vil indsendes til Selskabet. til fornøden Prøve, og troeværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Dannemark gjort og af indenlandske Frugter allene. Æskningen skeer inden Udgangen af Aaret 1792, og Premierne udsættes for flere Aar. 58 For den Borger, som fra en af de danske Kjøbstæder uden for Kjøbenhavn inden Udgangen af Aaret 1791, tilsender Selskabet den beste Prøve, ik mindre end 8 Flasker af Øl=Sorter, bryggede hos ham selv at Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer. Samme Øl maae og være brygget, for offentligen at sælges. For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guldmedaille. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets 3die Guldmedaille. For den derefter den 1ste Sølvmedaille. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og Gjer. Malt Spiren maae ei heller være anvendt ved Øllet hverken ved Malter, da det derfra bør renses, ei heller derefter for at give det en bruun Couleur, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne, som kan brygges, bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest om Godheden at giøre, og udsættes Premierne for flere Aar. Øl Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de merkede, velkorkede, eller med Staaltraad forsynede og nummererede Flasker, som desuden geledes af Attester, at Prøverne svarer til den angivne Mængde, der haves hjemme, eller er brygget til samme TidUklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øller kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblas opløst i Viin eller Oli større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øllerne ere af de sterkeste Sorter, er bekjendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings=Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldelsen maae tillige tilføjes, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis. For dem som ellers maatte have Lyst at lære Bryggerkunsten fra Grunden af og blant andet indse Fornødenheden af Thermometerets Brug saavel ved Maltgjøren som ved Brygning anmærkes, at et Skrift under Titel The Theory and Practice of Brewing by Michael Conbrune, Brever, trykt til London 1762 i Qvart og siden i Octav forhen anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føje kan sætte høieste Priis paa Hr. Bergraad F. V. Heun har og især betjent sig deraf i hans Versuch alle Arten Bier nach englischen Grundsatzen zu brauen, 1ster Th. 8vo, som faaes paa vore Boglader. 59. For den beste Jnstrument med Beskrivning og Anvendelse, hvorved ethvert Øls Styrke og Værdie ubedragelig kan findes, udsætter Selskabet sin anden Guld Medaille eller 50 Rdlr. De vigtigste som hidtil i denne Materie er gjort, kan Forfatterne finde i de svenske Videnskabers Selskabs Afhandlinger for 1763 og 1770; ligesom in den Braunschw. Anz. v. J. 1761. og in Leipz. Samml. 1761. Denne Premie æskes til October Maaneds Udgang 1791. (Fortsættelsen følger.)