Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-11-26
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Allerede i flere Dage havde man Paris havt Rygter om, at en fransk Jntervention til Dronningens Fordeel skulde iværksættes, at GeneralHarispe allerede havde underrettet den i St. Sebastien indsluttede Castannon derom, og at et nyt Observationscorps skulde sammendtages ved Pyrenæergrændsen under Gen. Tiburce Sebastianis Commando, da Journal des Debats d. 16de overraskede Pariserne i med den bestemte Efterretning, at fire franske Linieskibe havde faaet befaling til at deblokere St. Sebastians Havn, som et Par bevæbnede Fartøier, udsendte af Jnsurgenterne fra Bilbao, holdt spærret, Da Regjeringen endnu d. 17de ikke havde modtaget denne Efterretning, men forbigaaet den med fuldkommen Taushed, ansaae man Sagen for afgjort, og paa Børsen havde man travelt med at afgjøre, om denne Forholdsregl skulde ansees som Begyndelsen til en Jntervention, eller ikke. Temps dadler den, som een af de sædvanlige halve Forholdsregler, der uden at medføre nogen reel Nytte, kun tjene til at give Anstød. Hiin Afsendelse af Krigsfartøier vil, efter dette Blads Mening, af de Magter, som lagttage Frankerig, ingenlunde blive betragtet, som en fredelig Forholdsregel; thi der gives ingen Middelvei mellem Jntervention og Jkke-Jntervention, mellem Bevægelse og Rolighed, mellem Krig og Fred. (Man er imidlertid under den nærværende Tids Forvirring bleven vant til den Paastand, at Kanontorden og Blodsudgydelse lade sig forene med fredelige Forhold.) "Aabent" - siger fremdeles Temps - have vi erklæret, at vi ikke ansee en Jntervention for tilraadelig; men endnu mindre kunne vi troe at Dronningen af Spanien kan reddes fra en virkelig Fare derved, at nogle Krigskibe krydse ved St. Sebastian, og at vore Regimenter marschere hid og did paa vore egne Landeveie. Var en Mellemkomst virkelig bleven nødvendig, saa maatte den iværksættes paa en kraftig og afgiørende Maade; halve Forholdsregler tjene til Intet, føre ei heller Nogen bag Lyset, hverken de spanske Jnsurgenter, eller den hellige Alliance". Man hører at ogsaa et engelsk Krigskib krydser i hine Farvande, som det hedder, for at beskytte engelske Undersaatter, men i Grunden for at hindre et andet, af de engelske Torns udsendt, Fartøi i at andsætte en Ladning Vaaben til Jnsurgenterne. Desuagtet skal det være lykket sidstnævnte Fartøi at løbe ind til Bilbao. - Jnsurgenterne have besat Jrun med 1000 Md., og det Eneste, som endnu hører Dronningen til i de baskiske Provindser og Navaria, er de to befæstede Stæder, St. Sebastian og Pampelona, i hvilke hendes Tilhængere ere indsluttede. Om Sarsfield haves endnu bestandig ingen Efterretninger, hvorved det Rygte stedse vinder mere Sandsynlighed, at Oprørerne, holde ham indsluttet i Burgos. National vil vide, at Generalcapitainen i Arragonien, som havde afsendt et Corps, for at undsætte den i Pampelona indsluttede Vicekonge af Navarra, har maattet kalde disse Tropper tilbage, fordi de betænkeligste Symptomer begyndte at vise sig i Arragonien selv. Ogsaa i Valentia og paa flere andre Steder skulle Uroligheder være udbrudte. Desuagtet vedbliver den Madrider Gaceta, som iøvrigt atter indeholdet flere reformerende Dectetet, hvilke især tilskrives den nye Minister Hr. Burgos, at skildre Dronningens Sag med gunstige Farver; ligesom og de sidste Efterretninger, som Journal de Paris og Moniteuren meddele, beskrive Spaniens Tilstand i Almindelighed som beroligende. Men disse Efterretninger ere i sig selv høist betydelige, tildeels kun Gjentagelser af ældre Forsikringer, og det eneste egentlig Fordeelagtige, som denne Gang høres, er, at et Corps Jnsurgenter, som nærmede sig Santander, ere slagne tilbage af Oberst Jriatte og have lidt et betydeligt Tab. Men selv dette heldige Forbud seer noget mistænkeligt ud, da Rapporten derom gaaer saavidt i Overdrivelse, at den fortæller, at de 500 Tappre, hvormed Obersten og 1200 Oprørere paa Flugten, havde ikke een eneste Falden eller Saaret. - Der tales om et nyt, i Madrid udstædt, almindeligt Amnestie-Decret, som omfatter ogsaa Mina, Quiroga og overhovedet alle de andre Landflygtige, som ikke vare nævnede i det forrige. - Om D. Carlos fortæller Nogle, at han den 1ste Novbr. endnu var i Castello Branco; Andre gjentage Efterretningen om at han er landet i Bilbao. Jøvrigt læses en ny Proclamation fra ham, i hvilken forekommer følgende Yttring: "Hele Europa, som kun provisorisk har anerkjendt de revolutionaire Regjeringer, vil i Nødsfald samvirke med mit Cabinet i det Øiemed, atter at tilveiebringe Orden, samt politisk og religiøs Fred." samme Proclamation lover han en almindelig Amnesti for Alle indtil den 29de Septbr. d. A., anordner, hvorledes der skal forholdes med Landets Gjeld, bestemmer Civillisten, udnævner en Søn til Generallissimus og en anden til Storadmiral, og tilkjendegiver endelig sin ældste Søns forestaaende Formæling, hvorom Castiliens Raad nærmere skal blive underrettet, og hvorved han haaber, at den spanske Nations Hæder og Magt vil blive forøget. De Pariser Legitimister ville vide, at Hertuginden af Berrys Datter af første Ægteskab er Bruden, og at den unge Hr. v. Bourmoni er reist til Prag, for at bringe denne Forbindelse i Stand.