JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
J Marseille har man i Cincinatusgaden oprettet et Monument til Ære for de modige Mænd, som i Aaret 1720, da Pesten rasede i Marseille trodsede Døden og hialp de Pestsyge. Monumentet bestaaer af en Vandkilde, over hvilken hæver sig en Antik Granitstøtte paa hvilken Sundhedens Genius staaer, og med den ene Haand op, løfter den næsten udslukkede Livsfakkel, medens han med den anden Haand kroner de Mænds Navne som have ræddet dem. Af de 4 Jnscriotioner paa dette Monument, siger den ene blot: At Støtten er oprettet under Bonapartes, Cambaceres og Lebruns Consulat. Den anden indeholder de brave Mænds Navne som vovede deres Liv, for at redde deres Medborgeres: Commandanten Langeron, Biskop Belsunce, 7 Læger, o. s. v. Den 3die er helliget mere end 150 Geistlige og Læger, som bleve et Offer for deres menneskekierlige Bestræbelser. Den fierde er helliget Pave Clemmens den Elledte, og en Tunesisk Corsar. Paven havde sendt et Skib med Korn til det nødlidende Marseille og den tunesiske Corsar, som traf Skibet i Søen, var ædelmodig nok til at lade det gaae frie, da han vidste Marseillernes Nød. Engeland. Den Commissions Nedsættelse som Ministeren har foreslaaet, til at undersøge de Misbruge som har havt Sted ved Leyerancerne til Admiralitetet, og som man med Vished, er overtydet om har været store, har dog mange Modstandere. J Overhuset, har man endog været mere imod den, end i Underhuset, i første talte selv den Kongelige Søemand, Hertugen af Clarence, meget heftig imod denne Commissions Oprettelse og kaldte den farlig og constitutionsstridig. Han foreslog endog at opsætte sammes Udnævnelse i 3 Maaneder, men hans Forslag blev forkastet. J Underhuset er imidlertid denne Bill allerede antaget den 19de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Delinqventernes Transport til Botanybay, som hidtil er skeet ved leiede Privatskibe, og været meget bekostelige, skal i Følge en Parlamentsbill nu for Eftertiden skee ved Kongelige Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Paa St. Lucie skal være udbrudt en farlig Negerrevolution, og efter de nyeste nordamericanske Tidender, hvori Efterretninger fra St. Domingo haves til October Maaneds Udgang, skal en Armee af oprørske Negere, paa 15000 Mand have nærmet sig Staden Cap Francois, og ved Synet af disse skal 2500 Negere af Leeleres Armee, være desserteret til dem. Staden Archasaye skal være indtaget af de oprørske Negere, som der have ladet alle franske Militaire springe over Klingen. Der gik endog det Rygte, at Leclere havde capituleret og tilligemed sin Armee indskibet sig til Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Det i Slaget ved Abukir den 1ste Aug. 1798 erobrede skiønne Linieskib Tonnant paa 84 Kanoner, er bleven beslagen med Kobber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Den store Londons Broe, skal nu virkelig nedrives og en nye pragtfuldere i dens Sted opbygges. Den franske Ambassadeur Andresse, var derien, tørt, at hvem som vil have Pas til Frankrig, maae medbringe et Beviis om deres moralske Charakteer og Sædelighed, som maae være bekræftet af en Magistratsperson og 2 Huuseiere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Det udspredte Rygte at Exminister Pitt var død, er en Opdigtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Adskilligt. Efter de sidste Beretninger fra Gothenborg, over Jldebranden som udbrød der den 20de December om Morgenen Kl. halv 3, ere 163 Huse afbrændte, i den folkerigste og bedste Deel af Staden, hvoriblant Domkirken, Bisperesidentsen, Posthuset, Stadens Bogtrykkerie, 2 Apotheker og Friemuurlogen. Jlden udbrød i en Bundtmager Langes Huus i Kirkestrædet, vedvarede i 20 Timer, og var mere ødelæggende end de i Aarene 1792 og 1794. Over 300 Familier ere derved blevne Huusvilde. Man ansætter Skaden til 2 Millioner Daler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
J Anledning af den 24de Decbr., som anden Aarsdagen, da det afskyelige Foretagende havde Sted, at berøve den første Consul Livet, ved Helvedmaskinens Explosion i Nicaisegaden, anmærker det franske Borgerbladat paa samme Dag i Aaret 1595, mislykkedes og et Mordanslag imod Henrich den 4des Liv. Morderen den Gang, var en ung Jesuit Lærling, ved Navn Jean Ca tel. Henrich den Fierde sendte strax herefter følgende Skrivelse til de fornemste Stæder i hans Kongerige: "En ung Mand, ved Navn Jean Catel, meget lille og 18 til 20 Aar gammel, som sneeg sig ind imellem flere Folk, i vort Kammer, trængte sig uformærkt ind paa os, for med en hos sig havende Kniv at give os et Stik i Livet. Men Stikket berørte allene vores Overlæbe og stødte en Tand ud. Vi føle, Gud være takket, saa lidet Smerte deraf, at vi ikke agte at gaae tidligere til Sengs end sædvanlig. Baron Durier, af Regimentet Coll, en af de Schweitzerofficerer, som den 10de August 1792 commanderede i Thuillerislottet, og, efterat deres Folk havde bortskudt alle deres Patroner, endnu ville forsvare sig med Bajonetterne, er nu død i Engelsk Tieneste i Egypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Efter et fransk Morgenblad, ere 3 Engelænderinder antagne i Tieneste ved den første Consuls Hoferat, for at polere og holde Laasene rene i hans Palais.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
De store Oversvømmelser i Jtalien foraarsager der stor Skade. J Gebetet af St. Remo, ere store Strækninger af tilsaaede Marker bortskyllede saa at man ikke seer andet end dybe Grave, Huller og Sumper. J Gebetet af Oneglia, er Skaden uberegnelig. Et stort StykkeBiergland er ved den megen Regn, nedstyttet i den nedenfor liggende Dal, paa 60 Huse og en Kirke, som bleve begravne under samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Da der paa det franske Gebeet er opdaget en Fabrik af falske Wienske Bancosedler, som skal være meget lignende de Ægte, saa har man ansøgt den franske Regiering om Hielp til de Skyldiges Heftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
En Bergmand ved St. Andreasberg, navnlig Zimmer, har i November Maaned forrige Aar, i sit Alders 81 Aar, og i sit 69 Aars Tienestetid ved Bierg værket, giftet sig med sen 40 Aars gammel Jomfrue Hopstock, som er hans 7de Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Den 20de Decbr. er en Snedker i Charbury i Engeland død, ved Navn Wignal, som med een Kone har avlet 34 Børn. Balleul forrige Conventsmedlem, har anlagt Proces imod Borger Fantin Desobord, fordi denne i sin Revolutionshistorie har sagt at Balleul har foreslaaet at skyde, de som den 4de Sept. 1797 bleve dømte til Landsforviisning, og at blot deres Flugt havde reddet dem derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Fra Stockholm er i afvigte Aar bleven udført 282779. Skpd. Jern og 20942 Skpd. Fabrikvare; altsaa 55049. Skpd. Jern og 375, Skpd. Fabrikvare mere end i foregaaende Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
J den 853de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 59. 68. 13. 22. 27.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Bekiendtgiørelser. J De som i min Collection, haver Gevinster - eller Frielodder, vilde jo før jo heller lade samme afhente. Saa kan og bekommes nye Sedler. Anne sal Gierns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Da jeg efter adskillige gode Venners Tilskyndelse, har bestemt mig til at vil modtage til Bortsælgelse, ved Auction de Vahre som saavel denne Byes Jndvaanere, som udenbyes Folk, ønsker at faae bortsolgt, saa bliver herved bekiendtgjort, at jeg enten maanedlig eller qvartaliter, vil i min paaboende Gaard paa Skolegaden der i Aarhuus lade holde offentlig Auction over de Vare som til mig vorder indleveret og daglig af mig kan vorde modtaget, ligesom enhver der vil forunde mit en liden Fortieneste, kan være forvisset min Tanshed, hvem Varene tilhører. Til den Ende har jeg foresadt mig at vil til et Forsøg begynde den 7de Februarii førstkommende, med saadan Auctions Holdelse over alle Slags indleverede Vahre, Meubler og Effecter som dagligen modtages indtil 8tende Dagen før Auctionen, paa det der forinden Auctionen kan blive bekiendtgjort hvilke Vahre der skal bortsælges. Aarhuus, den 7de Januarii 1803. C. Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
For at nærme sig Publikums i nogle Aar yttrede Ønske, for at ligne de andre Stiftsaviser og især for at kunne til Nytte for Vedkommende i kortere Tid bekiendtgiøre de indsendte Avertissementer, lader Udgiveren af den Viborger Samler, den fra Nyeaar 1803 af, udgaae Gange ugentlig. Da Redacteuren ikke vil spaa noget til dens Fuldstændiggiørelse som ploitisk Av og den i saa Fald altid skal kunne sættes ved S. den af andre danske, saa haaber man ikke, at de den herefter vil koste aarlig: 1 Rdr. 64 s. h. paa Stedet, vil skille den ved dens allerede nu ik talrige Abonnentere. Skulde imidlertid nogen naar den første Qvartal med Marts 1803 er udløben, finde, at dens Priis ikke staaer i Forholtil deres Forventning, skal den, da dette saa sildig bekiendtgiøres, dog ikke betales med mere end sædvanlig, naar den til April Qvartal afsiges Viborg, d. 3die Jan. 1803. A. F. Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Skulde en examineret Pharmaceuticus selv ville anlægge, forestaae, og bestyre et Apotek i Hobroe Kiøbstæd, og der tage sin Boepæl, anmodes han jo før jo hellere, skriftlig at melde sig til Amtmanden for Randers Amt paa Wosnesgaard ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Gode og feede Tronhiems Spegesild i Tønder, hal Tønder, Fierdinger og mindre Partier samt gode frisk Citroner bekommes for den billigste Priis mueligt, hos Lars Schmidt ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
J min eiende Gaard paa Vestergade, bliver til førstkommende Paaske Fløttetid, tvende Stuer til G. den Kiøkken og Spisekammer sømt et Kammer og Loftrum i anden Etage, tilligemed et indelukket Gaard rum til Leie. Laurs Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
Alle som maatte have noget at fordre i Stervboes efter afgangne Madame Karen Flintie her i Byen bliver, i Uølge Placaten af 28de September 1792, heri ved med 12 Fgers Varsel indkaldede for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer. Aarhuus den 30te December 1802. N. Hviid. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-08
J den saakaldede Paradisgaard paa Studsgade No. 154, er den 2den Etage til Leie strax eller til førstkommende Paaske, bestaaende af en Sahl paa 4 Fag og 4 andre Værelser, Kiøkken og Spisekammer, med et stor Skab, en rummelig Kielder i den nederste Et tage, og fælleds Brug af en indmuret Kiedel paa en halv Td. Rum i Bryggerset. Frid. Holmsted Hof Adresse=Contoiret anviser en ledig Condition til 1ste Man for en Jomfrue, som har Øvelse i at undervis Børn i Læsning Regning og Skrivning, og som ha gode Vidnesbyrd herom at fremvise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Indenlandsk. Den 27de Decbr. f. A. behagede det Hs. K. H. Kronprindsen, ved den gernerske Præmie=Medallies Uddeeling. paa Søe=Cadet Academiet, tillige naadigst at overlevere din, under 24de f. M., til Second=Lieutenant forfrem nede extraordinaire virkelige Cadet Under=Officeer P. G. Aarestrup, der i Slaget paa Kiøbenhavns Rhed den 2den April 1801 giorde Tieneste som Maaneds=Lieutenant ombord paa Cavallerie-Prammen Rendsborg, den for ham imidlertid opbevarede Guld=Hæders Medaille med Øsken. og tilhørende Baand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Af Collegialtidenden sees nu at siden 14de October 1801 til 27de Decbr. 1802 ere i alt vacinerede i Danmark og Norge 6,489 Personer. Af alle indhentede Ersaringer, vides nu med Vished, at de sande Variner, sikkre Mennesket for Anstikkelse af de almindelige Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
En svensk Jagt, ladt med færske og saltede Sild, skal Nytaarsaften være strandet norden for Hals. Folkene bierget. Endeel Skibe, bestemte til Aalborg, ligge endnu ved Hals, og ikke kunne komme op, fordi det saakaldte Flag i Fiorden ligger vedvarende fast med Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Efter Forlydende, ere de anseelige Jordegodser i Vensyssel, Børglumkloster og Vreilevkloster, i disse Dage bleven solgte til Hr. Proprietair Rasmusen. J Aaret 1802, ere i Viborg Stift copulerede 526 Par. Fødte af Mandkiøn 857, af Qvindekiøn 832. tilsammen 1739, deriblandt 73 uden Ægteskab og 32 dødfødte. Døde Mandkiøn 712, Qvindekiøn 671, tilsammen 1383. Altsaa ere 356 flere fødte end døde. Af de døde opnaaede 12 en Alder fra 90 til 100 Aar og 60. en Alder fra 30 til 90 Aar. 12 ere druknede ved Vaade. 2 have ombragt sig selv, 3 Betlere ere fundne døde paa Marken, 2 ihielfrosne, 1 Dreng slæbt til Døde af en Hest i Tøiret, 1 knuust under et væltet Læs og 1 ihielslaaet af nedfaldet Tømmer. 9 Koner døde i Barselseng, deraf 4 unge i den første Barselseng i Bierregrav Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Det danske Skib, Speculatin, Capit. Mikisch, bestemt fra St. Croix til Kiøbenhavn, er forliist paa en Sandbænk, omtrent halvanden Miil fra Lissabon. Den største Deel af Mandskabet er forgaaet, med Undtagelse af Capitainen, Styrmanden, Kokken, en Oppasserdreng, og en liden Neger, hvilke ere blevne reddede ved Hielp af en Fiskerbaad. Af Ladningen er den Andeelbleven reddet, som bestod af Rum og Maderaviin, men Sukkeret er aldeles bort smelter, da Fadene bleve sønderslagne af det Stød, Skibet. fik ved at løbe paa Sandbænken. Skibet selv vil neppe staae til at redde, da der endnu bestandig haves Storm og Uveir. Den Portugisiske Regiering har viist al muelig Hielpsomhed imod de Skibbrudne, og ved dens trufne Foranstaltninger ikke bidraget lidet til at conservere den Andeel som er bleven bierget af Ladningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Befordringer. Den residerende Capellan i Greenaae, Hr. Henrich Haar, er under 7de d. M. Hans Majestæt allernaadigst beskikket til Sognepræst for Dybbe og Ramme Meenigheder i Ribe Stift; og udi hans Sted er igien allernaadigst beskikket Candidat Børge Pontoppidan til residerende Capellan i Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Samme Dato er Procurator J. C. B. Borchsenius beskikket til Byeskriver i Nyekiøbing og Herredsskriver i sønder og nørre Herred paa Morsøe. (Forlangt indrykket.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Nyeaarssang. af Schov, Lærer paa Søebyegaard. Et glad, nyt Aar, vor Jord den skiønne Kløde, som end i Dag fornyet, vælter sig til Lyst! og alt hvad fryder sig ved Livets Gode, i, ved hendes Moderbryst!"Et Glædens Aar, det Folk som modig føler : dets Værdighed med fulde Selvbevistheds Aand; ei krybende i Støvet frig sig føler, men trodser Slavebaand; Et Glædens Aar, for Fyrsten som ei haaner Guds indre Røst, men viis og mild giør Ret og Skiæl og Majestæten til af Kronen laaner, men af hans Folkes Held, Et Glædens Aar, hver Stormand som saa gierne opofrer sig for Statens Vel som Landets Søn; ei for et Baand, ei for en Flitterstierne! . men kun for Hiertets Løn: Et Glædens Aar, hver tavs Lyksaliggiører, som meer end Pligt og Stand sit Kald i Hiertet fandt, hvor Sympathie og Kiærlighed sig rører, " til Mennes heden bandt. Et Glædens Aar, de ægte Patrioter, enhver som ofter Landets Alter Guld og Sveed; ei Virakdunst loverættende Despoter, 1, ei blot sit Arnested."Et Glædens Aar, Skytsgaden som har Øine, som ivrig sletter Kunst og Fliid fortiente Krands, som seer i tusinde forgrædte Øine takfulde Taarers Glands! Et Glædens Aar, hver den som savner Glæden, fremst den som levende paa Halmen ligger Liig, den stirrende Fortvivlelse i Kiæden. og Spædes Jammerskrig :Et Glædens Aar, hver den hvis Dyd forhærder i Ondskab mod ham, ederfalde Slange Vraae, og sængsled Uskyld, som paa slige Hierter, - forgiæves banker paa Et Gædens Aar, hver stolte Helt og Broder, som hiin Skiærtorsdag Brittens Tordenrøst fik tavs; og lærte ham i blodig Takt de Noder, 1 til danske Folks Kehraus! Et Aar paa Daad for Menneskeligheden, at Kiærlighed og Pligt hinanden rækker Haand- og splitted Venskab knyttes fast af Freden!!" med nye skiønne Baand, Et Aar som knækker Magten Trældoms Staven, med Kæmpeslag paa ædle Kræfters Lænker slaar, som menneske værdig Frihed aabner Graven, at den forklaret opstaar! :Et Aar som over heele Jorden svinger en Fredens Palme, trodsende hver giftig Vind; og fyldte Horn med gyldne Frugter bringer. i hvert et Straae=Tag ind! Et Broder=Aar hvor Jordens Engle stolte, høit ved Forsynings=Alt ret os har sammenkaldt, Almindelige Slægtskabs=Fæst at holde af Hviid og Sort og Alt!"Et Aar i hvilket Vilse af hver Orden -(ei de hvis Filosofisk Huus er bygt af Luft)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
med Sandheds=Templets Grund er færdig vorden ved himmelske Fornuft!"Et Aar - engang Historiens Gudinde det tegne som Naturen maler favrest Vaar - og grave det i Marmor som et Minde, paa Jordens Jubel=Aar, ) Du Aar! stiig da fra Himlens høie Spæhre, i Straaleglands herned, saa skiøn som unge Vaar! kom Yndigste, kom dog, o! kom at være Jordklodens Jubel-Aar. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Aarhuus. De af min Ven mig leverede 6 Rdr. bliver efter Ønske til de trængende Fattige uddeelt, for Gaven takkes. I Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Fruekirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Prædikanterne paa 2den Søndag, efter hellig 3 Kongersdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. B. Pontoppidan. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Udenlands. ral Moreau, medens andre udmærkede Generaler erholde Marschalstitler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Det bliver daglig sandsynligere at det skiønne Slot i Versailles nu skal indrettes til Residentse for den første Consul, da det lille Slot St. Cloud, ikke kan rumme alle de Personer, som Statens Overhoved maae være omgiven af. Som et nyt Beviis paa denne Forandring anseer man en Consularbeslutning efter hvilken det ligesaa berømte som konstige Maskineværk i Marly som Ludvig den 14de lod bygge skal nedbrydes og et nyt bygges i dets Sted, for dermed at forsyne Marly og Versailles med Vand fra Seinefloden. Under Revolutionen er denne Vandledning ganske forfalden, og da der udfordressen uhyre Sum til dets Jstandsættelse, er der aabnet en Subskription dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
J Moniteuren læses en Consularbeslutning og Commercekamres Oprettelse i Stæderne Lion, Rouen, Bordeaux, Marseille, Brüssel, Antverpen, Nantes, &c. ialt 22 Stæder. J de Stæder, som have over 50,000 Siele, skal hvert Kammer bestaae af 15, og i de mindre Stæder af 9 Medlemmer, hvilke alle personlig skal i det ringeste have drevet Handel i 10 Aar. Deres Samlinger bivaanes af Præfecten, og her giøres alle Forslage til Handelens Fremme. Ethver af disse Kamre, udnævner 2 Mænd, af hvilke den første Consol udvælger 15 som formerer et General=Handelsconseil, og hvori Ministeren Chaplal i Paris præsiderer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Man taler meget i Paris om en nye Finantsoperation, efter hvilken Oppebørselsbetienterne, i Departementerne skal for Eftertiden sende alle indkommende Penge, directe paa Vogne til Skatkammeret, og ikke meere udfærdige Rescriptioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Fra Krigsministeren er der sendt alvorlige Befalinger til alle Departementer at de Conscriberte ufortøvet maae indfinde sig paa de dem anviste Pladser for at indsættes i deres bestemte Korpser. Artilleriet skal betydelig forstærkes da Frankrig ved Freden har faaet saa mange faste Pladser der samtlig skal desættes med Artillerister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
En af de betydeligste Ministre skal for kort Tid siden have været i en heftig Ordvexling med den første Consul og desaarsag falder i Unaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Regieringen opbyder alle Kræfter til den vigtige ØeSt. Domingos Forsvar, og til at sætte General Leclere i den Stand, at han kan tilveiebringe Moderlandet Overmagten, ved fuldkommen at seire over Negeroprørerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Til den Ende er en anseelig Flaade afseiler dertil fra Brest den 18de Decbr. som bestod af 5 Linieskibe og en Schebække under Admiral Bidons Commando, som har et anseelig Troppecorps ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Adskilligt. Den engelske Capitain Popham, som den 16de Octbr. er reist fra Egypten, har medbragt den Efterretning til London, at Beyerne ganske har slaget de Tyrkiske Tropper, og det hele platte Land er i deres Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
De engelske Tropper opholdt sig endnu ved hans Afreise Alexandrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
J Constantinopelhar flere Conferencer havt Sted mellem Reis Effendi og den engelske Ambassadeur Lord Elgin, som blandt andre Ting, angaae Krigsomkostningerne for den Bistand det engelske Hof har gjort Porten i Egypten, og som beløber sig til 36 Millioner Piastre, hvorhos tillige blev erklæret, at de engelske Tropper strax skulle rømme Egypten saasnart denne Summa var udbetalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
J Rusland er udkommen en særdeles mærkværdig Udkase, hvorved Adelen i det russiske Rige erholder Rettighed, til at drive Søehandel og Handel en Gros, uden derfor at tabe deres Adelsret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Kongen af Preussen har skienket Cabinetsminister Grev Haugwitz i Betragtning af de store og overordentlige Tienester han har viist Staten en aarlig Rente af 6000 Rdr. for ham og hans Efterkommere. Hs. Majestæt havde først villet skienke ham et Gods af denne Værd, men har nu henstillet det til ham selv enten han vil aarlig hæve denne Rente, eller lade sig udbetale paa eengang 120,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Biskoppen af Fulda maae nu lade sig nøie med 40,000 Gylden aarlig Pensien og 20,000 Gylden, som bliver ham strax udbetalt, foruden frie Brænde, et Huus i Byen og Slottet i Geis, samt aarlig 15 Centner Fisk, men derfor maae han nu og annullere Handelen som var sluttet mellem ham og Viinhandler Gørger i Maynz og Johannesbergervinen, og udbetale ham de 14000 Gulden som han havde faaet paa Haanden derfor, da Arveprindsen af Oranien selv vil beholde denne skiønne Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
En Statsraad i Paris som har en meget elskværdig Kone er nyelig paa en besynderlig Maade kommen til at giære en Handelscoup. Han vilde kiøbe et Halsbaand, til sin Kone, men ville ikke give mere end 12000 Franker for det, da Juveleren ville have 20000. En rig Udlænder som fik dette at vide, og gierne ønskede hende det, gik til Inveieren og betalte ham 8000 Franker, med den Accort, at han skulle bringe Smykket til Statsraaden for den Summa han havde budet ham. Statsraaden faldt i Forundring over dette Afslag og troede at Juveleren maaskee kunde have ombyttet Smykker med et ringere, gik derfor til en anden Juveleer, for at lade dets Værd undersøge, og da denne derfore død ham 17000 Franker, saa besluttede han, efter nøiere Eftertanke, at sælge ham det, og tog til takke med Fordelen af 5000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Man siger at den første Consul, ved at læse nogle Stader af den saa meget omtalte Roman Delphine, af Frue von Stal, skal have hentaltet samme og sagt: at han holdt Forfatterinden for en meget farlig Kone, og da een af de Tilstædeværende herpaa anmærkede, at hun med det første kom til Paris, svarede han meget hastig: "Laa hende hytte sig, thi jeg lader hende igjen bringe over Grændserne ved 4 Grenaderer af min Garde Han skal og være meget opbragt imod de Emigrerte og især mod de Exadelige, hvilke man afskildrer ham som uforsonlige Fiender af hans Regiering. Et Skamskrift, under Titel af: Mentør i Tarent, som er trykt hos Moutarder og har en Emigrert til Forfatter, skal og meget have bidraget til hans onde Lune imod dem. Baade Forlægger og Forfatter ere dømte i Landsforviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Bekiendtgiørelser. Hos Lauriz Jørgensen faaes gode Citroner tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Alle dem der haver nogen lovlig Fordring udi Stervboet efter min afgangne Stedsøn Marcus Mørch, Galthen, ville inden 12 Uger efter denne Bekiendtgiørelses Dato, behagelig anmelde samme for Undertegnede, ligeledes ville de der ere noget skyldige til bemeldte Stervboe, inden forbemeldte Tids Forløb indfinde sig hos mig med Betaling uden videre Erindring. Aarhuus, den 12te Januarii 1802. Christen Muller. Paa Grund af nogle Veltænkendes yttrede Ønske, tilbyde vi Undertegnede os at holde Søndagsskole fra Klokken halv 1 til 2, for de af Haandværkstandens, Svende og Drenge, som ønske sig undervist i Regning Skrivning, Geographie m.m. For Underviisningen forlanges intet. Man melde sig saasnart behages. Aarhuus, den 10de Januarii 1803. Winding. Tinbech,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-01-12
Skolelærer i Dom Sogn. Skolelærer i Frue Sogn.