JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-07-02
Frankerig. Paris, den 21de Junii. Overalt i Paris circulerer det Rygte, at Odilon Barrot snart vil indtræde i Ministeriet. Der er neppe nogen Tvivl om, at man har gjort denne udmærkede Advocat et saadant Tilbud; men det synes ogsaa, at han har troet at maatte afslaae samme. La Presse anfører Medlemmerne af det nye Ministerium saaledes: Thiers, Conseilspræsident, og Minister for det udenlandske Departement; O. Bar rot, Justitsminister; Remusat, Minister for det Jndre; Cousin, Minister for den offentlige Underviisning; Du faure, Cultusminister, Vivien, Handelsminister; Duchatel, Finantsminister; Jaubert, Minister for de offentlige Arbeider; Roussin, Marineminister, og Cubieres, Krigsminister. Jfølge denne Tidende har man da maattet opgive Thiers-Barrot-Guizot Combinationen. Guizot, skal have erklæret, at han, naar O. Barrot indtraadte i Ministeriet, strax vilde nedlægge sin Gesandtskabspost i London. Jøvrigt er Rygtet om O. Barrots Jndtrædelse i Ministeriet som Seglbevarer saa udbredt, at Courr. frang, har fundet det nødvendigt at give følgende Erklæring: "O. Barrot iler ikke med at indtræde i Cabinettet. Havde han turdet tage Plads i et Ministerium, der bestod af Medlemmer af venstre Centrum, og der udelukkende lededes efter det venstre Centrum Anskuelser, saa havde det maaskee kun beroet paa ham, strax at indtræde i Ministeriet af 1ste Marts. Vi ville ikke her enten udlægge eller garantere O. Barrots Meninger. Vi kjende ham imidlertid tilstrækkeligt til at kunne give den Forsikkring, at den høithædrede Deputerede, naar han nogensinde deeltager i Anliggendernes Bestyrelse ingenlunde vil samtykke i at tilintetgjøre den Jndflydelse, han her kan udøve. O. Barrot bliver kun Minister med Reformen eller med en Begyndelse af Reformen. Dette er det eneste Spørgsmaal, der endnu adskiller ham fra det venstre Centrum, og denne Kløft maa først udfyldes. De Personer, der frygte for at see O. Barrot som Seglbevarer, kunne altsaa være fuldkommen rolige. Vi leve i en Overgangsperiode, og den venstre Side er endnu meget langt fra Regjeringen."
Viborger Samler, 1840-07-02
Norge. Lillehammer, den 18de Junii. Den 18de Mai om Formiddagen hændte den Ulykke i Eidsvold, at 7 Mennesker drev i en Ege udover en Fos hvorved en formuende Gaardmand fra Sørum Sogn og tre unge Piger, ligeledes fra Nabobygderne, knustes ihiel paa den skrækkeligste Maade. De tre Andre reddedes vel men betydeligen qvæstede. To kastedes op i et Klippe hul midt i Fossen, hvorfra de maatte opheises med Touge. Alle vare Syttende=Maisgjæster hos Beboeren paa Stedet, der vilde tage sig en liden Vandtour for at opfriske Livsaanderne efter Lystigheden om Natten. Under denne fandt de paa at ville lege med Strømmen. En Pige mærkede betids, at denne fik saa stor Magt, og sprang af med en Dreng i Armene paa en fremspringende Klippe. Manden som roede, var ædru og de Andre i Baaden Piger og et Par Drenge, saa det denne Gang ikke var Brændevinet, men Uforsigtigheden, som var Skylden. (N. R. T.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-07-02
Kjøbenhavn, den 29de Junii. J Fredags Aftes Kl. henimod 8 ankom Deres Majestæter til Frederiksborg. Underveis bleve De ved Rudersdal og Carlsberg hilsede af Omegnens Beboere, der havde samlet sig i talrig Mængde og afsang paa begge Steder Sange, digtede i denne Anledning. Ved Deres Majestæters Ankomst til Frederiksborg modtoges de ligeledes af de talrigt forsamlede Folk med enthusiastisk Jubel. J Løverdags fandt, saaledes, som vi i vort Extra numer igaar have berettet, de forskjellige Ordens Promotioner Sted, og efterat alle de Decorerede havde deeltaget i det derpaa følgende Taffel, toge De Maj. og den øvrige kongl. Familie ud til Leirene, hvor de modtoges med et mangegange gjentaget Hurra. Jgaar Formiddags Kl. 12 1/2 begyndte Kronings=Processionerne i den Orden, som er foreskrevet i Ceremoniellet, og begge disse, Kongens og Dronningens, der frembøde et i Sandhed imposant Skue, brugte omtrent 1 1/2 Time til at passere overden i den af Tilskuere tæt besatte Slotsgaard byggede Vei til Kirken, hvor Kronningsacten foregik nøiagtigt efter det anordnede Ceremoniel og hvor Alt bidrog til i høi Grad at gjøre Handlingen høitidelig og skjøn. De Kirkechoraler, der her bleve afsungne, vare forfattede af Pastor Boye og Musiken dertil componeret af Prof. Weyse. - Kl. 4 tilkjendegav Kanonskud, at Deres Majestæter bleve salvede og Kl. omtrent 4 1/2 begave Processionerne sig tilbage fra Kirken. Saavel medens Majestæterne passerede Slotsgaarden som da de senere viste sig for den forsamlede Mængde paa Altanen lød almindelig, ofte gjentaget, enthusiastisk Jubel. Derpaa holdt Deres Majestæter Taffel i Riddersalen, medens det var Alle og Enhver tilladt at passere gjennem denne og see D. M. sidde tiltaffels, under Taffelet blev af de kongl. Sangere og Sangerinder en Cantate af Etatsraad Oehlenschlager med Musik af Concertmester Frolich afsunget og desuden udførtes forskjellig Taffelmusik. Om Aftenen afbrændtes et brillant Fyrværkerie deels paa Søen og deels paa Landet. Det paa Søen deelte sig i 3 Tableaux, hvoraf det sidste forestillede et Reptuntempel, i couleurt Jld, prydet med D. M. Navnechiffre og det danske Flag, og det paa Landet i 7 Tableaux, hvoriblandt man saae D. M. Navnetræk med Krone, det danske Vaaben med Krone og et stort Tempel. Fyrværkeriet sluttedes ved at lade flere Hundrede Raketter opstige. – Vore foreløbige Beretninger stemme alle overeens i, at den ved denne høitidelige Leilighed i Frederiksborg samlede Folkemasse var over al Beskrivelse stor, og at Byen derved frembød et høist interessant Skue, men at Alt desuagtet foregik uden Ordens Forstyrrelse. – Jdag holdes Revue over Tropperne og, som det hedder, ville Deres Majestæter imorgen begive sig fra Frederiksborg tilbage til Sorgenfri. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Fra en paalidelig Kilde kunne vi meddele vore Læsere, at Hs. M. Kongen den 10de eller 11te Juli vil tiltræde Sin Reise herfra til Provindserne. Jgjennem Sjælland begiver Hs. Majestæt Sig til Odense, hvor Allerhøistsamme vil blive omtrent 8 Dage og dernæst igjennem de synske Kjøbstæder og Fredericia begive sig til Aarhuus, hvor Allerhøists. vil indtræffe omtr. den 22de eller 23de Juli. Hs. Maj. vil derefter begive Sig ned af Jyllands Østkyst, igjennem Colding til Haderslev og de slesvigske Byer, og tilbringe nogen Tid paa Augustenborg. Over Rendsborg og Jtzehoe vil Hs. M. dernæst i reise til Altona, og forblive der 4 a 5 Dage, hvorpaa Reisen, efter at Hs. M. ogsaa har besøgt det Lauenborgske, gaaer opad Holsteens Østside til Kiel. Herfra fører det kgl. Dampskib Hs. M. over til Nakskov paa Lolland. Efter at have bereist Lolland og Falster, og opholdt sig nogle Dage i Nykjøbing, begiver Hs. M. Sig gjennem Sjælland tilbage hertil Staden, hvor Allerhøists. vil indtræffe for Sin Fødselsdag den 18de Septbr., saa at den hele Reise vil komme til at vare lidt over 2 Maaneder. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Jstedetfor den gamle Skik, til Almuens Glæde ved høitidelige Leiligheder at give stegte Oxer og Viin til Priis, blev der allerede ved høisalig Kong Frederik den Sjettes Kroning givet Underofficererne og Mandskabet af Søetatens og Kjøbenhavns Garnison en Gratification i Penge, og dette var ligeledes ved sidste Kroningsfest Tilfældet. (B. T.)¬
Viborger Samler, 1840-07-02
J Collegial=Tidenden af 27de Juni d. A. læses en af Hr. Justitsraad og Høiesteretsadvocat Blechingberg meddeelt Beretning om Forhandlingerne i den forenede Bankbestyrelses Møde den 18de Juni d. A., af hvilken Beretning Følgende meddeles: Fra Repræsentantskabet for Handelstanden i Aalborg var indkommen en Skrivelse af 1ste Mai, hvori den anholder om Oprettelse af en Filialbank i Aalborg, og beder sig saa betimeligen underrettet om den forenede Bankdestyrelses Beslutning, at den i Tilfælde af Afslag kan anholde om Medvirkning af den forestaaende Forsamling af Nørrejyllands Provindsialstænder. Da der fra Bankens Side er gjort Alt for at bevirke, at Bankcontoiret i Aarhuus kan blive saa nyttigt som muligt for andre jydske Kjøbstæder, især ved de directe Vexelomsætninger, da Banken ingenlunde har havt saadan Fordeel af det jydske Bankcontoir, som Andragendet forudsætter, efterdi dets største Jndtægt, Renterne af directe Laan i faste Eiendomme i Jylland, vilde tilflyde Banken, om der end intet Bankcontoir existerede, og da man nylig har erklæret sig for en Filialdank i Flensborg, og Bankens Tarv ikke tillader for mange saadanne Jnstituter, saa meddeelte Bestyrelsen, i Overeensstemmelse med den derom gjorte Jndstilling, Directionen bemyndigelse til at svare Repræsentantskabet for Handelstanden i Aalborg, at man ikke seer sig istand til at indlade sig paa det omtalte Andragende, og at Bankbestyrelsen ikke vil kunne fravige denne Beslutning, selv og Begjeringen blev understøttet af Provindsialstænderne for Jylland. – J Continuation af, hvad der blev bestemt i Mødet den 2de Juni f. A., vedtoges det, at i næste Bankaar bør 3 Millioner af Bankens Beholdning i rede Sølv, Barrer eller Banco henligge, saaledes at de ikke maae bruges til Udlaan eller Discontering, men skulle tjene til Opsamling af Sølvfonden, uden forsaavidt det maatte blive fornødent at benytte dem til at holde Coursen. – Det blev bestemt, at 400,000 Rbd. af Laanet af 4de Februar 1820 skulle trækkes til Udbetaling i 11te December Termin d. A. – Bankdirecteur Christensen har i Slutningen af April gjort en Reise til Aarhuus for at eftersee Bankcontoirets Beholdninger og undersøge dets Operationer. Af Vexler forefandtes i Hamb. Banco 122,200 Mk., i Rigsbankpenge 1200 Rbd. r. S. og 152,330 Rbd. 1 s. S. og T. Paa Udlaan mod haandfaaet Pant udestod 9,8500 Rbd. r. S. og 149,180 Rbd. Sedler, og paa directe Udlaan i faste Eiendomme 196,000 Rbd. r. S. og 931,506 Rbd. 6 s. S. og T. Hos Correspondenter i Hamborg beroede Banco Mk. 205,9037. Kassebeholdningen udgjorde r. S. 115,883 Rbd. 31 s. og S. og T. 156,825 Rbd. 9 s.,der rigtigen forefandtes saavelsom alle Activerne. – Professor Dr. Bang, hvis Tour det var at at fratræde som Directeur, blev valgt paany. Statsraad Treschow, Major Prætorius og Høiesterets=Assessor Wilse bleve valgte til Repræsentanter istedetfor de afgaaende Medlemmer, Grosserer Kyan, Cancellieraad Payngk og Professor Dr. Scheel. Justitsraad Blechingberg blev valgt til Formand i det næste Bankaar.
Viborger Samler, 1840-07-02
Den Tale, hvormed Assessor Algreen-Ussing udbragte Skaalen for Bogtrykkersværten, lød saaledes "Da Luther en Dag sad i sin lille Celle og arbeidede paa sit Kæmpeværk Reformationen, stod pludselig for ham den skinbarlige Satan. En Anden vilde have tabt sin Fatning, men den uforfærdede Luther betænkte sig ikke længe paa, hvad han skulde gjøre. Han tog sit fyldte Blækhorn, og kastede den Onde det i Ansigtet, og i et Nu var denne forsvunden. Han vidste nemlig af Erfaring, den snilde Mand, at af Alt i Verden er Fanden ikke saa bange for nogen Ting som for – Blæk. Det er en ypperlig Lære Luther derhar givet Os, og saaledes er det i Sandhed. J gamle Dage forskrev man sig til Satan, nu derimod skriver man ham fra sig; dengang vilde han have Sort paa Hvidt, nu er derJngenting han er mere bange for end dette. Men til at uddrive det Onde vilde i vore Dage Blæk kun lidt forslaae. Man har derfor opfundet et andet kraftigere Middel, som hedder Bogtrykkersværte. Det er en Salve, som er god for Alting; den kan trække Edder og Bullenskab ud af Kroppen som den bedste Spanskeflue, og atter læge og hele som det kosteligste Universalmiddel; det er en sand Kongebalsom. Det var derfor intet Under, at man gjorde den første Opfinder af dette store Middel – Dr. Faust eller hvad han hed – til en Troldmand og en Heremester. Han var ogsaa en Hermester, men en af de Gode. Og derfor skal ham være Ære, han den første Opfinder af den simple, men virksomme, Kunst, at sætte Tryk imod Tryk, han den sande Sortekunstner, der med sin naturlige Magie har gjort det umuligt for de andre Taskenspillere ustraffet at gjøre deres Hocus Pocus og sætte Folk et 2 for et U, han den store Underdoktor, der har kunnet lukke de Øine op, som intet andet Middel har været istand til at aabne, og faaet de Øren til at høre, som have været døve for enhver anden Røst: Opfinderen af Bogtrykkersværten!" (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1840-07-02
En ung særdeles talentfuld Maler K. fra Eckernförde er for en Maanedstid siden død i vanvittig Tilstand. Han havde faaet den ulykkelige fire Jdee, at han var den, som havde foretaget det bekjendte Mord og Post røveri ved Eckernførde og, skjøndt han beviislig i 2 Aar ikke havde været fra Kjøbenhavn, saae hans Venner sig dog ikke istand til at helbrede hans sørgelige Grille. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Directionen for den mercantille Jndustriforening bekjendtgiør, at samme har udstedt en Jndbydelse til Subskription paa Actier til Oprettelse af en Fabrik til at benytte Limensgadens og Omegns Mineralier paa Bornholm. Portefenillen" indeholder Følgende af et Brev dateret 24de April 1840, fra en i Algier bosat dansk Handlende: En ubeskrivelig Bevægelse hersker her i disse Dage paa Grund af Fiendtlighedernes Begyndelse med Abdel Kader. Tropperne rykke ud imorgen, og Hertugen af Orleans anfører første Division. Lieutenant Raasloff, som er kommen hertil og deeltager i Expeditionen, er bleven vel modtagen af Prindserne, Generalgouverneuren og de andre høie Officerer. Lieutenant Dinesen, som deeltog i Felttoget mod Constantine, staaer høit anskreven blandt de franske Officerer, og hans Navn vil bane Veien for Raasløff og de øvrige danske Officerer, som maatte komme hertil. Raasløff glæder sig meget til den forestaaende Campagne; han tænker ved sin Tilbagekomst at opholde sig noget her, og vil da sikkert kunne medbringe interessante Meddelelser til vort Fædreland." (Hp. Av.)J Vestindien har man alt længe følt Trangen til en bedre Indretning af Communalforholdene, saa at Borgerne kunne faae en mere folkelig Repræsentation, og derved en mere afgjort Jndflydelse paa de dem selv nærmest vedkommende Sager og Localforhold. Ligesom Jndvaanerne paa St. Thomas i deres Lykønskningsadresse til Kongen anholdt om Grundlæggelsen af en fast og friCommunalforfatning, saaledes har nu ogsaa selve Communalbestyrelsen paa St. Croix indsendt et detailleret i Forslag, angaaende en ny Indretning og Ordning af det derværende Borgerraad, hvilket, tilligemed en Petition, er bleven Hs. Majestæt overrakt for et Par Uger siden. Der er i denne Tid gjort en Opdagelse, som maaskee kan blive af temmelig Vigtighed, idet man nemlig har erholdt Vished om Tilværelsen af Østersbanker i Vesterhavet, sydvest for Skagen, hvor man alt tidligere har formodet, at Saadanne maatte findes. Saavel ældre Efterretninger og Sagn, som især de Jagttagelser, Hr. Krøyer havde gjort paa selve Stedet, gjorde det i høieste Grad rimeligt, at der i en Strækning af 6 Miil fra Skagen af fyd efter maatte findes Østerhanker i Vesterhavet, uden at man dog vidste noget nøiere om, hvor de egentlig skulde søges. J Sommer er det imidlertid lykkedes Cand. phill. Skibsted at opdage en saadan Banke, omtrent lige ud for Havkjær henved 2 Mile fra Kysten, efterat han først af det kongelige Rentekammer havde erholdt Tilladelse til at fiske i 5 Aar uden Afgivt og i ligesaa lang Tid mod en moderat Afgivt paa alle de Banker, som han kunde finde vest for Grenen eller Jyllands Nordpynt. Da imidlertid Kysten er saa farlig, at det ikke er muligt at fiske der med de sædvanlige aabne Baade, som anvendes paa de fladstrand ske Banker, men ordentlige Jagter hertil ere fornødne og da Bankerne ligge saa dybt, at man er nødsaget til at anskaffe langt tungere og bekosteligere Skrabere end de ved Fladstrand brugelige, har Hr. Skibsted ansøgt om at faae den af Rentekammeret bevilgede Tid fordobblet, da han ellers ikke vil sætte sig i de betydelige Bekostninger, som et saadant Foretagende maa medføre. (Dagen.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Det hedder at Storfyrst-Thronfølgeren i næste Maaned kan ventes til Kiel for at indskibe sig derfra til St. Petersborg. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Den 25de Juni høitideligholdtes i Fredericia Hr. Oberstlieutenant Ridder v. Krags Jubilæum.
Viborger Samler, 1840-07-02
J Natten til 25de Juni afbrændte Stald og Lade af et i Soelberg beliggende Boelsted, der som MensalGods tilhører Præstekaldet og beboes af en gammel blind Mand. Kreaturerne og det meste af hvad der havdes i Husene, blev reddet, ligesom ogsaa Vaaningshuset, skjøndt Jlden allerede havde angrebet dette. Huset er forsikkret i Brandkassen. (Th. Av.)
Viborger Samler, 1840-07-02
En Gaardmands Kone i Sønderhaa er for nogle Dage siden nedkommen med Trillinger, som alle befandt sig vel; hun har i 5 Aar været Moder til 7 Børn. (Th. A.)¬
Viborger Samler, 1840-07-02
J et Brev fra Morso hedder det: "Omsætningen med Landeiendomme til meget forhøiede Priser er i dette Snapsting særdeles levende, og blandt Landmændene er der en saadan Overflødighed paa Penge, at Kapitalisterne have Møie med at faae deres Penge anbragte, og at stere Kapitaler maae forblive ufrugtbare. – Saavel Hø som Korn-Avlen tegner til at blive udmærket god. (Th. A.)(Blandt de i Løverdags stedfundne Ordens Promotioner bemærke vi denne Gang kun foreløbig, at H. Hobhed Hr. Kammerherre Stiftamtmand Greve Ahlefeldt Laurvig, R. af Dr., og H. Hodhed Hr. Stiftsprovst Schjødte. R. af Dr., her i Byen, ere blevne benaadede med Domd. Hæderstegn. De øvrige Udnævnelser skulle blive meddeelte i næste No.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Handels=Efterretninger. Fra Berlin meldes under 24de Juni Følgende: Underhandlingerne med Danmark angaaende Sundtolden skulle i den senere Tid have taget en glædelig Vending. Preussen der her handler i den tydske Toldforenings Navn, har for de deri deeltagende Staters Vedkommende foreslaaet at capitalisere Sundtolden, og der underhandles nu om Afstaaelsessummens Fastsættelse efter det rigtige Forhold. Formodentlig ville ogsaa de andre Stater følge dette Exempel, hvorved man saaledes maaskee snart for stedse vil kunne see forsvinde af Handelens Historie en Told, som vel baade i Henseende til Ælde og Oprindelse er fuldkommen berettiget; men ikke desto mindre dog maa ønskes ophævet. (Hamb. n. Zeit.)
Viborger Samler, 1840-07-02
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de Junii. Rug 4 Rd. 1 Mk. a 4 Rd. 3 Mk. 8 s., Hvede 6 Rd. 5 Mk. a 8 Rd. 1 Mk., Prad. Byg 3 Rd. 5 Mk. a 4 Rd. trad. dito 3 Rd. 2 Mk. 12 s. a 3 Rd. 3 Mk. 12 s., Havre, 3 Rd. 1 Mk. a 3 Rd. 3 Mk. 4 s. pr. Tønde. Sjællandsk Smør 12 Rd. 3 Mk. a 14 Rd. 1 Mk. 8 s. Fjerdingen.
Viborger Samler, 1840-07-02
Viborg Torvepriser, den 27de Junii. Rug 20 a 21 Mk., Byg 16 Mk., Kartofler 1 Rbd. pr. Tønde, Oxekjød 8 a 10 s., fersk Flesk 10 a 12 s., Smør 16 a 17 s. pr. 2.; Æg 12 a 14 s. Snesen.
Viborger Samler, 1840-07-02
Agger Kanals Skibsliste. Den 25de Junii. Siden sidste Liste af 18de ds., er ingen Fartøier ind- eller udgaaet formedelst bestandig Stormveir. – Foruden de i sidste Liste anførte 7 Fartøier ligger endnu for udgaaende: P. Anckersen fra Nykjøbing til London med Havre. J. J. Warrer fra do. til Rouen med Raps. A. Homme til Mandahl fra Lemvig med Kornv.
Viborger Samler, 1840-07-02
Reisende. med Færgefart, fra Kallundborg til Aarhuus, d. 28de Juni, Skomagersvend Nielsen; Handelslærling Nielsen; Karlen Bielkerup; Gaardmand Hansen og Moder, Kjøbmand J.H. Lublin, Dreiermester Petersen; Slagtermester Steensen med Søn; Jfr. Thomsen; Forvalter Schiern; Student Winther, Jfr. Jensen; Cand. theol. Thisted; Pastor Thisted, Districtschirurg Willumsen; Cand. theol. Engberg; Skolelærer Thastum; Hestehandlerne Schiøn og Pedersen; Qvæghandler Brendstrup, Kjøbmand Bierring; Jnstructeur Dahlen med Frue og Pige; Boelsmand Jensen; Forpagter Gramkov; Brændeviinsbrænder Aastrup. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 29de Junii. Grosserer Prætorius; Apotheker S. Køster; Pastor D. Mehl; Dr. med. & chirurg. Jespersen med Frue, et Barn og en Tjenestepige; Lieutenant W. v. Haffner; Prof. Bend med Frue, Fru Generalinde v. Haffner med 2 Døttre, Fouteralmager Kongerslev; Væver Hørning med Kone og Pleieson.
Viborger Samler, 1840-07-02
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 1ste Juli. Strømpevævermester Timm, Urtekræmmer Hoff.
Viborger Samler, 1840-07-02
AVERTISSEMENTS. Med dyb Sorg maa jeg herved bekjendtgjøre. for deeltagende Slægt og Venner, at det har behaget Gud, at bortkalde fra denne Verden ved en rolig Død min kjære og trofaste Broder. Proprietair Jens Kjeldsen, i hans Alders 39te Aar, efter faa Dages Sygdom af TyphuusOnsdagen den 1ste Juli. Hans redelige Hjerte, fortjente hans Slægt og Venners Kjærlighed derfor vil hans Minde ogsaa blive i kjærlig Erindring. Fred med hans Stev Lynderupgaard, den 2den Juli 1820. K. Kjeldsen.
Viborger Samler, 1840-07-02
Efter flere Aars Alderdomssvagheder og 6 Dages Sygeleie, bortkaldte Gud ved en stille Død sidst 28de D., om Eftermiddagen, min i Livet elskelige og uforglemmelige Svoger, Hr. Proprietair Christian Christensen til Thestrup, i en Alder af 85 Aar. Hans i Livet udviste Flid og Virksomhed, bør af nærmeste Paarørende og Andre holdes i Minde, ligesom og hans Trøst i Religionen giver mig det faste i Haab, om Gjenforening hisset i de Saliges Boliger. Hvilket herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres. Rind Skole, den 29de Juni 1840. Paa den Afdødes nærmeste Paarørende og egne Vegne, C. Soe, Skolelærer.
Viborger Samler, 1840-07-02
Da Kjøbmand Christian Sthyr heraf Byen, forTiden lider af Sindsvaghed, saa har jeg i Dag erklæret ham umyndig, og beskikket Hr. Landsoverrets=Procurator Nyboe her i Byen til at være hans Værge; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Viborg, den 1ste Juli 1810. E. Selmer.
Viborger Samler, 1840-07-02
Bekjendtgjørelse. De af Byens Jndvaanere, som endnu ikke have istandsat de dem tildeelte Veistykker paa Landeveiene til Randers, Hobroe, Aalborg og Skive, vilde inden den 8de d. M. have den dem paalagte Reparation fuldført, ligesom de Arbeidspligtige paa Aarhuus og Colding Veien inden den 16de f. M., da de ellers vil kunne vente at Arbeidet bliver foranstaltet udført for deres Regning, Viborg, den 1ste Juli 1810. E. Selmer.
Viborger Samler, 1840-07-02
Hvid vellugtende Soda Sæbe. faaes a 14 s. pr. Pd. hos G. Boye. 2de 5 Aars Heste, samt noget Ind- og Udboe kan kjøbes underhaanden af Chr. Schaltz i Horup Mølle, pr. Løvelbroe.
Viborger Samler, 1840-07-02
2de Grøftegravere, der have mistet deres Arbeide paa Skovsgaard (af den Grund, at de ikke om Morgenen, vilde smøre Vognene), ønske sig Arbeide, helst paa en Herregaard. Billetter bedes aflagt paa Adresse-Contoiret.
Viborger Samler, 1840-07-02
Tvende Karle kunne faae Tjeneste hos L. Jacobsen paa Liseborg, naar man snarest melder sig, for at aftale det Nærmere.
Viborger Samler, 1840-07-02
Da det ved Licitationen den 18de Dennes gjorte mindste Bud over Opførelsen af en ny Træebroe over Aaen ved Lerkenfeldt paa Herredsveien fra Simmested til Farsøe Skjel ikke er approberet, saa bliver ifølge Viborg Stiftamts-Befaling, bemeldte Broe stillet til en nye Licitation, der afholdes paa Tingstedet her i Byen Mandagen den 13de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10. Broen skal være af Eeg, 12 Alen lang. Overslagssummen er 700 Rbd. og det mindste Bud ved sidste Licitation 675 Rbd. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 25de Juni 1820. Jensen.
Viborger Samler, 1840-07-02
Placat. Efter Foranstaltning af Skifteretten, bliver følgende Dødsboet efter Anders Andersen Høvidsgaard tilhørende faste Eiendele, nemlig: et Huus i Rosenstrædet her i Byen med tilliggende Have, 3 Agre paa Byens Mark i Løkken ved Søen, af Areal c. 13 Skpr. Sædeland, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Viborg Raadhuus.
Viborger Samler, 1840-07-02
Torsdagen den førstkommende 16de Juli, hver Dags Torsdagen den 30te f. M., Formiddag. og Torsdagen den 13de August Kl. 10. Conditionerne erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. Viborg, den 18de Juni 1840. E. Selmer.
Viborger Samler, 1840-07-02
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Creditorerne i afgangne Aftægtsmand Søren Jensen Duuns Stervboe af Seilstad Bye og Sogn under Grevskabet Lindenborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved bekjendtgjøres. Lindenborg pr. Aalborg, den 29de Juni 1840. Kirstein.
Viborger Samler, 1840-07-02
Jmorgen udkommer et Extra Nr.)
Viborger Samler, 1840-07-03
68 Aarg.