Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
En for sine Kundskaber og Liberalitet agtværdig Mailænder har ved en duelig Konstner ladet, efter de ulphilanske Bogstaver, støbe Typer af forskjellig Størrelse, saavel til Texten, som til Anmærkningerne. Det vilde være overflødigt, at gjøre de Lærde opmærksomme paa det Lys, som en Oversættelse, forfattet i det fjerde Aarhundrede, efter et sandsynligviis meget ældre Exemplat, vil udbrede over den hellige Skrifts Studium. - Foruden disse to Haandskrifter har Abbed Mai ogsaa samlet 20 andre Sider i det moesogothiske Sprog, uddragne af adskillige andre palumsestiske Haandskrifter. J disse findes Stykker af de ulphilanske Evangelier, som mangle i den mutilerede Udgave af Coden argenteus, og en stor Deel Homelier, eller Commentarer, og hvad der er det interessanteste, et Stykke af Esters Bog og Nehemia, hvilken Opdagelse er saa meget vigtigere, som man, indtil dette Øieblik, ikke har seet det Mindste af den ulphilanske Oversættelse af det gamle Testament. Med denne Udgave af en saa betydelig Deel af Ulphilas skal følge et nyt moesogothisk Lexicon, hvori Sproget forøges med en overordentlig Mængde Ord. – Den danske Anmelder troer at burde tilføje her Suhm Tanker om Ulphilas Oversættelsk og det moesogotiske Sprog, som findes i den 9de Deel af hans samlede Skrifter Side 64 "Dersom de Svenskes Paastand, siger han, er rigtig, at den saa bekiendte Coder argentens indeholder en Oversættelse af de stre Evangelier paa Gothisk, og er gjort af den bekiendte Biskop Ulphilas, saa er det en klar og afgjort Sag, at de Bogstaver, som Ulphilas haver opfundet, aldeles ikke komme overeens med vore eller noget Slags Runer; thi Øiesynet viser, at de snarere ere forvendte latinske Bogstaver. Sproget i ommeldte Coder kommer og langt mere overeens med det gamle Tydske end med vort Nordiske eller Jslandske, hvilket tjener til at bestyrke mig i den Mening, at de i Historien saa navnkundige Gother ere af nærmest Udspring Tydske, og følgelig rimeligen ikke ere udgangne af vort Norden. (Nu troer jeg med Jornandes, at Gotherne først ere udvandrede fra Norden, have derpaa stødt til deres Landsmænd i Preussen, og derfra ere uddragne i Mængde.) Men er Sproget udi denne Loder ikke gothisk, men frankisk, som mange lærde Mænd, synes ei uden Grund at paastaae, saa falder det Beviis, taget af den, bort, om Gothernes Udspring og Herkomst; endskiønt endeel andre blive tilovers, som efter min Tanke vise, at de af nærmeste Udspring have snarere været tydske end nordiske, skiønt de tilhobhave efter min Tanke havt fælles Oprindelse fra Gomer. Dette Sprog, som gemeenligen kaldes det mæsogothiske, fordi Gotherne nedsatte sig i Mæsten, er ellers overmaade meget blandet med latinske Ord. Og dette, tilligemed dets Bogstavers Lighed med de latinske, tjener til at bestyrke den Mening, at Ulphilas er Forfatter af denne Coder, som ellers er det eneste Monument af dette Sprog, til hvis Forstaaelse Hickesius haver ved Hielp af oftomtalte Coder forfattet en fortreffelig Grammatica, og Fr. Junius et ikke mindre ypperligt Glossarium. J vore Dage har dog den berømte Jhre heri langt overtruffet ham. Efter N. C. van Kampens, nye statistisk grograph. Beskrivelse over Kongeriget Nederlandene, beløber denne Stats Befolkning sig i dette Øieblik til over 5 Mill. Jndbyggere. Statsgielden, er i Revolutionstiden voxet overordentligen. Fra 1795 til 1804 stege de aarlige Renter fra 18 34, og siden til 42 Mill., saa at der, fra 1799. 1805, for at dække det aarligen Manglende, maatte betales 41 PC. af Formuen og 6 PC. af Jndkomsten. Kong Ludvig, som fik Holland, 1806, forøgede Gielden endnu betydeligere, i det han, for at dække det aarligen Manglende, laante i Aaret 1807, fyrgetyve, 1808, tredive og 1809, tyve Mill., hvorved, saavelsom ved Engellændernes Jndfald 1809, Landet kom i største Forlegenhed, og en Bankerot syntes uundgaaelig. Da Napoleon 1810 indlemmede Riget i Frankrig, erklærede han det for bankerot, og overtog kun en Trediedeel af Gielden. Men den nye Konge søger at lindre dette haarde Stød, og Statens Credit tiltager igjen betydeligen. J Begyndelsen af Aaret 1815 stege Statspapirerne fra 32 til 46 for Hundrede, og i Slutningen af 1817 betalte man 43 1/4 for 100 a 2 1/2 PC. - Statsindtægterne og Udgivterne vare i Aaret 1816 82, 1817, 78 1/2, og for 1818 beregnet til 72 Mill. Fl. Næst Engelland svares i Holland de sværeste Afgivter i Europa. Den ellers saa betydelige Sømagt er i den sidste Tid næsten ganske tilintetgjort, men i dette Øjeblik er den igjen i Fremvæxt. Armeen anslaas til 88,000 M. Alle Religionspartier, taales der ikke allene, men have endog Adgang til Værdigheder, Embeder og Betjeninger.