Berlingske Tidende, 1783-04-01
Slaget den 12te April ved Guadeloupe behøver kun løselig at meldes om. Det er endnu i friske Minde hos enhver. Men Følgen af samme var ikke saa vigtig, som Seyeren i sig selv. Jamaica, den Brittiske Hovedbesiddelse i Vestindien, blev derved reddet fra den Erobring, til hvilken det Bourbonske Huuses forenede Magt i Vestindien forfærdeligen havde udrustet sig. Dette var den eneste store Virkning af den Redneyske Serr. Det Brittiske Ministerium kaldte Helten til bage fra Sepren, og berøvede Engeland alle de Fordele at samme, som altid følge en General, der ved en stor Gierning har bibragt sine Soldater den modige Tanke, at de under ham ere uovervindelige, og Fienderne Frygt. Admiral Pigot, som kom i Rodnens Sted havde ikke i 20 Aar commanderet noget Skib. Engelænderne og Fransoserne sagde: vi kiende dig ikke, og Piget havde først maattet vinde Sey nok engang, dersom han ellers fuldkommen skulde have beklædt Rodnens Plads - Saa megen Virkning har Partie geisten paa hele Nationers Vel og Skjebne. - Med det samme tillidsfulde Mod, hvormed Rodney havde kunnet angribe en Fransk Øe, kunde Piget ikke giøre det, hvis første Foretagende sikkerligen maatte være, at forskaffe sig Anseelse. Han holdte altsaa allene Øye med den Franske Flode under Hr. vorVandreuil, gik efter samme til Nordamerika, og søgde der at forstærke sig med Landtropper, forlod igien Nyeyork, og kom lykkeligen tilbage til Vestindien. Det var alt, hvad den seierrige Brittiske Flode udrettede i Aaret 1782, saavidt som de Efterretninger, man hidtil have derfra, gaae, det er indtil Midten af November Maaned. - Paa det faste Land af Nordamerika kunde der ikke, formedelst det ovenmeldte Parlamentariske Forbud imod den offensive Krig, forefalde noget vigtigt. Tropperne ved Nyevork saae Amerikanerne noget nærmere, og disse igien hiine; derpaa gik begge Partier i Vinterqvartererne. - Vilde det Brittiske Ministerium ikke tabe Grundvolden til sit hele System, nemlig Freden med Amerika, saa maatte det komme Amerikanerne nogle Skridt i Møde, og overbevise dem om sit yttrede Sindelags Oprigtighed. Derfor bleve Savanna og Provindsen, Georgien allerede i Junii Maaned forladt af de Engelske Tropper, og der blev sendt en lige befaling til Charlestovn, ogsaa at rømme denne Stad og Landet der omkring. Sammes Efterlevelse blev vel ved en Forestilling fra Loyalisterne forhalet, men ikke ophævet, og i November bleve allerede alle Anstalter, efter igientagen befaling, gjorte til at forlade Charlestovn, saa at Provindsen Carolina blev endnu Aaret 1782 forladt af Engelænderne. - Omendskiønt den Amerikanske Kongres havde asviist alle separate Underhandlinger med Engeland, saa tvang dog dens Finantzers Svaghed, Pengemangelen, og de Vanskeligheder, som indtraf de Amerikanske Provindser strax ved det første Forsøg til nye Paalæg, den til, ikke aldeles at forkaste den tilbudne Fred med Uafhængigheden, men kun at søge Frankrigs Samtykke, hvortil ogsaa Allianztractaten med denne Krone paalagde Forbindtligheden. Congressen sendte derfor en nye Deputeret til Paris, og efter sammes Ankomst bleve Underhandlingerne ogsaa snart befordrede saavidt, at der den 30te November blev af de Engelske og Amerikanske Befuldmægtigede i Paris sluttet og undertegnet en Tractat, i Kraft af hvilken de 13 foreenede Stater i Nordamerika bleve vilkaarligen erkiendte for uafhængige af Storbrittannien. - Man behøver kun at have liden Jndsigt i Statskunsten, for at blive overbeviist om, at det i Underhandlinger saa kloge Franske Ministerium har ikke anderledes ved sit Samtykke begunstiget denne Tractat, end for saavidt, som det tillige var kommet til Rigtighed i Forveien med Engeland, i Henseende til de vigtigste af sine egne Anliggender. At forsyne Amerika med Engeland, og dog at fortsætte Krigen, det var at giøre Engeland først mægtigere, og derpaa at begynde en nye Krig med samme; det var at forlade det sande og fordeelagtige Ovemærke med den hele Krig, og antage et nyt høyst uvist, at Frankrige ogsaa virkeligen havde saaet Hovedpunkterne bragte i Rigtighed det gav den Storbrittanniske Konges Tale til Parlementet paa en upaatvivlelig sikker Maade tilkiende. Jmidlertid opkom der siden efter endnu ganske besynderlige Vanskeligheder, hvorom der strax herefter skal blive meldt. - Af Floderne i Europa gik den foreenede Bourbonske Søemagt, 39 Linieskibe stærk, under Don de Cordovas Commando i Junii Maaned fra Cadix, og lod sig see i Julii Maaned ved Jndgangen af den Brittiske Kanal. Lord Howe, som nogle Uger tilforn havde passet paa de Hollandske Kyster og Eskadrer, gik den forenede Flode i Møde, endskiønt han kunhavde 22 Linieskibe, hvilket Antal siden blev formeret til 26. Floderne paa begge Sider udrettede intet imod hinanden. J de sidste Dage af Julii Maaned seylede Don de Cordova til bage til Cadix og Howe til Portsmouth. - Nu trak Klippen i An i Andalusien heele Europas Opmerksomhed til sig. Gibraltar skulde erobres ved al muelig forcerende Magt. Et KorpeFranske Tropper forstærkede Spanierne i Leyren for Gibraltar, i hvilken 35000 Mand Landtropper skulde angribe Fæstningen, imedens den forenede Fløde gik ind i Bayer, ved Algesiras, og blev forstærket indtil 46 Linieskibe, foruden en ubeskrivelig Mængde af smaae Krigskibe, og de berømte, og siden efter opbrændte, 10 svømmende Batterier. Enhver veed endnu at fortælle de Tildragelser uden af, som derred forefaldt. Jeg vil altsaa her kuns melde om AdmiraHoves berømmelsesfulde Tog, som med 34 Linieskibe, i den forenede Flodes Paasyn, som bestod af 46 Linieskibe, undsatte Gibraltar, havde den 20de October en hæftig Kanonade paa Hiemveien med den forenede Flode, 16 Mile fra Cadix og kom attet den 14de November, efterat han lykkeligen harde provianteret og forstærket Gibraltar, tilbage til Engeland. Jeg vil blot, jeg igientager det, tale om den Heldt, som en een iblandt de udødeligste og største af det menneskelige Kiøn, naar man betragter den Dristighed og Kunst, med hvilken han vovede og udførde en Sag, der ligesaa lidet har havt sin Lige forhen, som de trende ovenmeldte store Begivenheder i April Maaned. Jkkun den kan dømme rigtigen om Howes Expedition til Gibraltar, som selv af Erfarenhed veed, eller, som jeg har hørt af en erfaren Søeofficeer, hvor farlig Sagen var, og som da veed, hvorledes Overmagten blot af nogle faae Skibe, der strax stille mange hundrede Kanoner flere til Fægtningen, er noget ganske andet og større, end nogle Tusinde flere i en Modlinie i et Slag til Lands. Men jeg maa afbryde, thi jeg kan ikke træffende afmale en Kæmpe i et Miniatur=Skilderie. - Ligesaa lidet kan jeg skildre Elliot, den Uovervindelige i den forstyrrede Klippe=Reede, Rodner - Elliot - Howe - Hughes i Ostindien. - Hvilken sidste segtede den 12te April ikke allene med menneskelige Fiender, men endog med de uovervindelige Monson eller bestandige Ostindiske Modvinde paa denne Aaretstid - og vil, som den Søekrigsforstandige Lord Koppel offentligen sagde, saalænge med Berømmelse blive udødelig, som der gives Monson i Ostindien - ja ogsaa Grasse - Suffrein - ere vore Tiders Theemistoclesser, Cimoner, Hectorer, ere uendeligen meere end hiine vare, og giøre Aarets 1782 Historie mærkværdige, re, end Trojas Beleyring, og de ædle Grækers uendeligen besungne Bedrivter. - De ringere krigeriske Tildragelser, de Hollandske Floders uvirksomme Toge, og andre mindre betydelige Begivenheder, kan jeg hermed den mig foreskrevne almindelige Overskuelse ligesaa lidet anføre hver for sig, som Forandringerne i de adskillige Lande. De indvortes Uroeligheder i Holland, Søemagtens Svækkelse, Partiegeistens Heftighed og haarde Skridt i dette Land, bringer samme sted, se narmere til en forlængst befrygtet udvortes og indvortes Revolution. Østerrige, Preussen og Rusland ere i den nærværende Krig bleven de herskende Magter i Europa, og de vise det maaskee snart paa en uforventet Maade. Den Tyrkiske Throne i Constantinopel vakler saa stærkt, at et forenet Stød maa kuldkaste den. - Om den, ved stedse fortsatte Forbedringer og nye Jndretninger i alle politiske, kirkelige, occonomiske, og Handels-Anliggender i de Østerrigske Stater, forøgede Magt; om Preussens indvortes Styrke, om Ruslands alt mere og meere tiltagende Størrelse; om Danmark og Sverrigs Handelsdrivt og Velstand; om Polens Dørskhed; om adskillige Jtalienske Staters Opkomst; om Portugals paa nye opvakte Handelsiver, og dens i Stilhed samlede Statter; om den tiltagende Velstand, som adskillige tydske Fyrster have vidst at berede i deres Lande - indeholder den forrige Aargang af Journalen de omstændelige, passende og omhyggeligen samlede Efterretninger. Det menneskelige Kiøn har i Aaret 1782 lidt en usædvanlig stærk Formindskelse. De store Søeslage i Ost og Vestindien, Tildragelserne ved Gibraltar, og enkelte Søefegtninger have ikke allene bortrevet en ualmindelig Mængde Menneskeer; men der ere endog utroelige mange af dem druknede ved Skibbrud. De sædvanlige Aqvinoctialstorme indfandt sig nogle Uger tidligere i dette Aar, end sædvanlig, og beskadigede meget heele Floder. Den Brittiske Jamaica=Flode mistede i Stormen en tredie Deel af dens Mennesker og Skibe, og derhos endog nogle Linieskibe. En lige Skjebne havde den anden Franske Dominge=Flode, af hvilken Linieskibet Palmier paa 74 Kanoner, gik under. Personer, som ere komne fra Cadix, have forsikret Forfatteren af disse fremsatte Tanker, at Havet ved adskillige Steder paa de Spanske Kyster var opfyldt med Vrag, og i Egnen ved Ferrol skal Havet have seet ud som en Tommer plads, saa opfyldt var det med Skibsvrag. Man har i Engelland beregnet Antallet paa de i Krigen og ved Skibbrud tabte Matroser allene til 9000, og Fransosernes Forlig maa naturligviis endnu være større, da de den 12te April mistede saa mange flere Mennesker end Engelænderne. Foruden de i Krigen og ved Skibbrud omkomne Mennesker ere ogsaa usædvanlig mange i det forbiegangne Aar ved Sygdomme blevne henrykkede. Antallet paa de Døde i Aaret 1782 har været stort. Den under Navn af Jnfluenza bekiendte Snuefeber, som i Foraaret grasserede fra Norden til Vesten og Sønden, over heele Europa, dræbde vel kun saae Mennesker; men dens Følger synes at have været skadelige. Af de for os liggende indsamlede Lister over Døde og Fødte i de fornemste Steder og adskillige Lande af Europa er det klart, at der paa de fleste Steder har været et større Antal af Dødeend Fødte. Om der endog i nogle Egne har været en Tilvext, saa kan man dog overhovedet giøre den sikre Regningsslutning, at det menneskelige Kiøn i Europa har i Aaret 1782 anseelig aftaget. -