JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Engelske Støvleskafter med Zuck udi, samt finer sort Flormeel, er for billig Priis at bekomme hos Løgstru, I Løverdags den 1ste Novbr. er fra Labing Mølle bor kommen 2de Kiør, den ene sort med stumpet Hale i hvide Bagbeen, den anden ligeledes sort, krimmelhos net, med Hul giennemboret imod Spidsen paa begge Hornene; hvem som om disse 2de Kiør kan give Efte retning, kan vente sig en raisonabel Doceur, naar i behageligst vil melde det til Eieren i ovenmeldte LabinMølle. Michel Rosted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Skulle nogen her i Byen ville sælge et Brygge Kan og et Mæske=Kar, saa bedes de ville behage, at melde det paa Adresse=Contoiret, som anviser Kiøberen. Endskiøndt det ikke formodes, at nogen retmæsig Gield fordring haves paa hendøde Borger og Bager her i Bye Lars Hansen Bastrup, som tillige var en af Stedets Overformyndere, videre end allerede er anmeldt, paa det ved Dødsfaldet den 30 October sidst efter bemeldte At døde begyndte Skifte; Saa indkaldes dog ved 3de Ganges Bekiendtgiørelse i den Kiøbenhavnske Berlingske Avi og Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender, med 12 Ugers Varsel, alle og enhver som maatte formeene sig at have noget Krav til bemeldte Afdødes Stervboe dermed at fremkomme og saadant deres havende Kra lovligen at gotgiøre for undertegnede Skifteforvalter, Ebeltoft, den 3die November 1794. C. Fellumb. Bye- og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Fredagen den 14de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver Bager Henrich Holste Gaard paa Midelgade her i Aarhuus, stillet til offentlig Auction til absolut Bortsælgelse, uden fleere Auctioner; thi ville de Lysthavende behage til den Tid at være tilstæde i Gaarden hvor Auctionen holdes. Aarhuus den 4de November 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-08
Hos Laurentin er at bekomme beste Lybsk Peberrod og Citroner for billig Priis. Blaae med hvid Krave, og gandske hvide fine Engelske Dame Frak=Handsker a 28 s., samt moderne Hatter a 4 Mark, Silke= og Traae=Flohr, Baand og øv rige Dames Pyndt, er at bekomme hos Poul Frausing. Paa Mallinggaard ved Schanderborg Ladegaard, er tvende nye Huse Værelser til Leie, enten strax eller til førstkommende Paaske at bekomme, for en Handværksmand eller anden Familie som kan høste og saae; tillige kan haves en Køe og 5 Faar i Græs for hver. Flechtner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Kongen og Kronprindsens Pa gers Forbindelse paa Amalienborg bliver først færdig i November Maaneds Udgang, og derfor forlade de Kongel. Herskaber ikke før deres Sommer=Residents paa Frideriksberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
J disse Dage ere tvende Folk her arresterede, der hed Haandværksvendenes Opløb skulle have uddeelt Penge iblant dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
J en Gruusgrav paa Kiøbenhavns Amt skal være fun gen en Urne af Kobber, der var halv opfyldt med Aske ved Siden af samme laae en Hierneskal, hvorved fand les 2 Haarnaale og 4 Stkr. Zirater af Guld, 3 Glasverler samt 3 Spænder; Dagen derefter fandtes, om stent 1 Alen fra bemeldte Sted, en glat Guldring. Det i Naalene og Ziraterne værende Guld af 2 Qvt, i halv Orts Vægt, har 21 Karats Fiinhed, og en slaaet til 4 Rd. 94 s.; Guldringen veier to sex Endeel Lod a 19 Karat, 4 Rd. 74 s.; de 2 Spænser (det tredie er Metal) tilligemed det udi Haarnaale, stikkende Sølvspænde, samt øvrige smaae løse Stkr., eier et sextendeel Ld. a 14 lodiget, 70 en halv Skill., ke i alt 10 Rd. 46 en halv Skilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Den 7de November kom Fregatterne Havfruen og Krition tilbage fra Østersøen, og Capit. Madsen gi uder Seil til Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Aarhuus. Den 7de November afgik herfra til Kallundborg Stakskipperne: Søren Michelsen med Sinde for Mads Bygballe, Lars Hansen med Dito for Dito, Jes Jessen med Dito for Dito, Jens Thurøe, med Dito for Dito. Den 11te ankom igien fra Kallundborg hertil Jessen og Lars Hansen. Christen Sode ligger nu for Børt. 1794 den 10de November har det behaget Gud, at bortkalde fra dette Jordiske, forrige Byefoged heri Aarhuus Georg Hass, i en Alder af 81 Aar og 14 Dage, som til behagelig Underretning for hans efterladte Venner anmeldes af hans Testamentariske Arving. N. Rohde. Borgemester i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Ved et Barn er mig i Dag leveret et forseilet Brev, hvorudi indlagt 5 Rdr. med hosskrift (fra Landet) hvilke 5 Rdr. efter Giverens Bestemmelse, redelig skal blive uddeelt. Aarhuus den 12te November 1794. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Paa Søndag bliver holdet Vistatz her i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken: Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Prædikanterne paa 22de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsp. Jansen. Stud. J. Svaneberg. Frue Kirke: Hr. Provst Bruun. Hører Kryssing. Hospitals Kirken : Hr. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Udenlandsk. Krigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Efter Rygtet har Grev Clairfat faaet Ordre igien at gaae over Rhinen. Man forsikrer tillige, at den clairfaitske Armee bliver anseelig forstærket af Hertugens af Saxen Teschen, og skal agere til Gunst for Holland. Fra den Keiserlige Leier ved Rotenhahnen, skrives: at Franskmændene havde med Generalen der, indgaaet en Convention at de paa begge Sider skulle holde sig roelige, men den 25de October gjorde de Franske desuagtet et Forsøg, 3 Mile neden for Coblentz, at slaae en Broe over Rhinen. Dette blev tilintetgjort af dem, og strax derpaa en Trompeter oversendt til den franske General, med den Erklæring, at dersom han ikke holdt Conventionen, vilde man snart vide at jage ham ud af Coblenz. En Deel af denne Leir er den 26de opbrukken og forlagt i Landsbyerne langs med Rhinbredden. Hovedqvarteret skal komme til Ems. Maynz bliver stærk befæstet. Den 23de October blev 80 svære Canoner der opført, hvis Tal nu skal være bragt til 600de. Den Keiserlige GeneralHuff er den 26de der udnævnt til Gouverneur. De fiendtlige Patrouller vover sig meget nær til vore Udenværker. Marienborn har de reent udplyndret, og i Præstegaarden der, har de nedslagtet alt Qvæget. Gonsenheim har de sadt i Contribution og i Bretzenheim har de udskreven et Antal Brød og Skoe. Paa de Laubenheimer Høie, var den 20de en Skarmytzel, hvorved Franskmændene kom til Vetsenau, men blev strax igien forsaget. Paa Høiene ved Hechtsheim og Marienborn forskandser de dem. Venle har dog den 26de October ved Capitulation maattet overgive sig til de Franske, Garnisonen havde en frie og ærefuld Udmarsch og kan tiene igien, kun ikke ved Nymvegens Forsvar. Garnisonen skal have været 3000 Mand, men efter privat Beretning være ved Sygdomme indsmeltet til 400 Mand. Schweitzer Generalen Pister, som i General von Mønsters Fraværelse commandeerte i Venlo, fører dem nu til Arnheim.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Den Keiserlige General Clairfait var selv den 29de October i Nymvegen, og aftalede med Arvestatholderen. de forestaaende Operationer. Man forsikrer at den regierende Hertug af Brunswig var der forventendes, for at paatage sig Generalcommanden over Tropperne til Hollands Forsvar. Der er til den Ende og af General Clairfait beordret et Korps paa 18000 Mand Keiserlige til Geldern. Nymvegen skal forsvares til det yderste, man har paa nye bragt et stærk Artillerie derhen, og formeret Batterierne paa hin Side af Waal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Hertugen af Yorchs Hovedqvarteer skal igien forlægges derhen. De Franske have den 22de, 25de, og 27de October angreben Nymmegen, men alle 3 Gange med stor Forliis bleven tilbageslagen. Den 29de skal de endnu ei formelig have opfordret Staden, men deres Hensigt er dog at trænge igiennem, og de anvender alt, paa at anlægge Batterier uden for Hoender Port til Obbergen og ved den Graveschen Vei, giør Bevægelser som om de vil fra Cranenburg passere Waal, hvilket man dog paa al muelig Maade søger at forhindre, de de ellers kunne angribe Nymvegen i Ryggen. Den 30te October skal 8000 Mand Østerriger være indrykkede i Nymvegen. Egnene omkring Amersford og Naarden bliver oversvømmede. Jnundationen ved Ansterdam skal og have sin Fortgang. Sydsøen bliver skyttet ved Fregatter under Admiral Braam, og vi har det beste Haab om at kunne hindre de Franskes Jndtrængelse i Provindsen Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Jmod Breda skal de have en formelig Beleirinfore, og indslutter den endnu stærkere. De rømmede Forter Huulst, Axel, Philipine og Terneuse i Stats flandern, har de besadt. Jmod Fortet St. Andrieved Maatz og Waals Tilsammenflydelse, har de forsøg, et Angreb, men er bleven slagen tilbage af Hesserne. Dette Fort er særdeles vigtig, da det er Nøglen til Bommelwaard. Fra Kanten og Cleve er Franskmændenne igjen afmarscherede, dog efter først at have afsadMagistraten og udnævnt et nyt Municipalitet, som har en Læge i Spidsen. Efter Rygtet er 18000 Mand ankommen fra Feldtmarschal Møllendorfs Armee til Vesel, Garnisonen der, skal altsaa nu være 25000 Mand stærk. Fra Westphalen af 3die November skrives: at Østerrigerne er Natten til den 22 Nobr., ved Pandern i det Cleviske gaaet over Rhinen, at Franskmændene trække sig tilbage fra Nymvegen, ligesom og, at de igien skal have rømmet Venlo. Dette behøver dog nok Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Prinds Poniatowsky har, under sit Hoveds Forlig fra det høie Raad faaet den befaling, at skaffe det Madalinskiske og Dombrovskiske Corps Luft. Den preusiske General Gunther har, efter Beretning fra Berlin, den 28de October angreben og slagen Jnsurgenter, ne, hvoraf 600 er bleven paa Pladsen, 500 gjort til Fange og 6 Kanoner erobret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Frankrig. Den 17de October foreslog Dubeni Conventen, at de erobrede Landes politiske Skjebne snart maatte bestemmes. En anden som understøttede dette Forslag, sagde: Man kunde med disse erobrede, Lande kun tage 3 Partier. Man maatte enten foreen dem med Frankrig, eller beholde dem som et Underpandt, paa Freden, eller og giøre uafhængende Republiker af dem. Men Tallien erklærede: at alle disse Forslag var for overilende, ganske imod Klogskab og i dette Øiebliendog farlig, da deres Armee befandt sig i Holland. Jacobinerne nøies nu med at beklage sig for hinanden indbyrdes. I deres første Forsamling, efterat Decretet imod Folkeselskaberne var udkommen, sagde Lejenne, at der var nu ei andet for, end at de maatte yde Lovene. Han foreholdt derpaa Collot d Herbois, og Billand Varennes deres Taushed den Dag. Disse setfærdiggjorte sig dermed, at deres Taushed var ikke Svaghed, men at beskyldningen mod dem, som de der ville behærske Conventen og Jacobinerne, havde heslagt dem den. J Lion har Decretet som gav Staden sine gamle Rettigheder igien foraarsaget overordentlig Glæde. Det almindelige Raad der har skreven til Conbenten, og bedet den om, at ophæve det strænge Decret; mod de fra Lion bortflygtede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Engeland. Den 27 October ankom Greffier Fagelhertil fra Haag i et meget vigtig Ærende, der, som man forsikkrer, skal bestaae i at bevæge Ministerium til mindelig Fredslutning. Her er og ankommen 2 Coukierer fra Wien, en fra Berlin og en fra Hertugen af horch. Ministeren Pitt og Statscretair Grenville, som begge vare reiste til deres Landgodser, blev hastigst indkaldte. Greffier Fagels Ankomst her, har givet Medsrygterne en saadan Grad af Styrke, at Actierne begynder igjen at stige. General Williamson er bleven Gouverneur paa den erobrede Deel af Domingo og Grev Balcarras Undergouverneur paa Jamaica. Den serhøiede Haandpenge for Land og Søerecruterne, er forlænget til Aarets Udgang. Prinds Ernst er reis til Prindsen af Yorchs Armee i Holland. Sir Pelews Escadre har ved Brest erobret den nye Franske Fregat Revolutionaire paa 44 Kanoner og opbragt den til Plymouth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Et i Begyndelsen af October Maaned fra Philladelphia afseglet Skib har stadfæstet Efterretningen om Fegtningen paa Grændsen af Canadea. Mange paa America handlende Kiøbmænd, er paa denne Efterretning gaaet til Ministeren Pitt, der har svaret dem: At Regieningen omhyggelig sørger for Fredens Vedligeholdelse med America, og at den vil give al muelig Satisfaction, for hvad som maatte forefalde, inden de forhensommeldte, med et Advisskib afsendt Ordre, der indtreffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Den 24 October blev de for Høiforræderie beskyldte Arrestanter bragte fra Tower til Newgate, hvorved Horde Tooke udmærkede sig med idelig at hilse Folket, men blev ei gienhilset. Da han har ladet Hertugen af Portland og Richmand og Hr. Pitt citere som Vidner, saa har disse leiet sig et Kammer paa et Kaffehuus i Nærheden af Oldbailey, for strax at kunne være ved Haanden naar de kaldes. Den 25de blev 9 af disse Arrestanter bragt for Retten, for at svare paa det sædvan vanlige Spørgsmaal om de erklærede sig for skyl lig og hvorledes de ville dømmes. Alle erklærede sig for uskyldig, og gav det sædvanlige Svar, at de bille dømmes for Gud og efter Landets Love. Men Horne Tooke rystede leende med Hovedet og sagde: Jeg ønsker vel af Gud og efter Landets Love at blive dømt. Han besværede sig over det elændige Fængsel, hvori hans Sundhed led, og over den Træk der var i Retten, saa klagede han og over at Lovene havde givet have 10 Dage til Forberedelse, men var den 10de om Morgenen bortført fra Tower, hvorfore han ikke havde talt med sin Advocat og ei faaet sine Papirer. J en Deel af disse Klager stemmede Thelwall, Bonnan og Richter. Af disse anførte og den første, at hans Boepæl i Anklagsbillen var urigtig angiven. Dog forsikkrede de alle, at skiønt denne Omstændighed efter Lovene gjorde enhver Dom over dem ugyldig, ville de dog ingen Brug giøre deraf. Overdommeren forsikkrede derimod, at man ville forskaffe dem al den Beqvemmelighed som deres Omstændigheder tillod. Retten blev og ernig om at erstatte dem den tabte Dag, og at Juri istæden for om Mandagen, først skulle om Tiirsdagen den 28de October kaldes sammen. Overdommeren tillod Horne Tooke først at give sit Svar, samt, for ei at forkiøle sig, strax at begive sig bort, hvilket han og gjorde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Schweitz. J mange Egne af Schweitz er de liggende Grundes Værd næsten stegen dobbelt i Priis. Landfogderne og Præsterne, hvis Jndkomster for det meste bestaaer i Markprodukter, staaer sig best derved. Derimod er Capitalisterne, hvis Formue for det meste bestaaer i Franske og Genser Fonds, ikke saa vel deran. Transithandelen er overordentlig stor og Landets Velstand, besynderlig i Canton Bern, steget høit. Regieringens Mildhed lokker mange Fremmede til at nedsætte sig der, ja selv et stort Frankfurter Handelshuus, har søgt Borgeret der. De Fremmedes Antal er saa stort, at man ønskede en Udvandring af de uboesatte Landfolk, som og vist vil følge, saasnart Frankrig paa nogen Maade faaer Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
J Freiburg skal de Emigrertes Antal være 6000, i Soluthurn 4000, i Canton Bern 900. J Constanskal opholde sig 7000 Emigreerte. De Lioner Fabricanter reiser igjen hiem til deres Fædreland, hvortil de skal have faaet Tilladelse. De har i Constanz funden adskillige Vanskeligheder, som de adelige Emigrerte have anstiftet, hvis Fruer dog ved disse fandt deres Arbeide og Underholdning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Sverrig. Major Blessing er fra Livorno gaaet til Civita Vechia for der at hente Pozzolana og andre Fornødenheder til Dokkebygningen i Carlscrone. Den svenske Flode er den 13de October indløben til Carlscrone bestaaende af 8te Linieskibe, 3 Fregatter og en Cutter, Fregatterne Thetis og Galathea er endnu i Søen, men ventedes strax efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Adskilligt. Wawrzewsky, som er udnævnt til Generalcommandant i Kosciuskos Sted, har før været Lieutenant i preussisk Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
J Lithauen skal Fyrst Poninsky og Storfeldtherre, Branicky have stilt sig i Spidsen af en Modconsoederation. Slottet Schønbornslust ved Coblenz skal ikke være afbrændt, men den fire dobbelte Popelalle for ved Slottet er afbrændt, og Lystskoven har de omhuggen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Bekiendtgiørelser. Formedelst min Kones aftagende Helbred og des aarsaa agtende Forandring af Boepæl, har jeg besluttet at sælge alle mine faste Eiendomme her i Byen, saasom: 1) Min iboende Gaard beliggende ved Aaen, bestaaende af 20 Fag 2 Lofthøi Huus til Gaden, 7 Fag 2 Lofthøi Sidehuus indrettet til Kiøkken og Bryggers, 15 Fag 2 Loft høi Baghuus samt 10 Fag 2 Lofthøi Sidehuus, indrettet til Bønderkamre, Pakhuuse, Stalderum og Kornlofter i nok 2 store Halvtag Vedhamre, et fuldkommen Gaardsrum, 2 Pomper med got Vand, Gaarden er vel vedligeholdt, og er beqvem til Kiøbmandshandel, Maltgiøren, Brændeviinsbrænden og Ølbryggen. 2) 2de Leieboder, hver paa 2 og et halv Fag 1 Lofthøi Huus beliggende ved Siden af Gaarden. 3) En Søebod beliggende lige over forGaarden ved Siden af Aaen bestaaende af 13 Fag 2 Lofthøi Huus. 4) En Jndhegnet Tømmerplads norden for Mindet ud til Havet. Og 5) Ser Leieboder paa Broeberggaden bestaaende i alt af 13 Fag med lidet Gaardsrum og Haveplads hvortil er Jndkiørsel paa Fag. Liebhaverne behager at tage Eiendommen i Øiesyn og accordere med mig om Kiøbesummen. Conditionerne skal blive billige, og den største Deel af Kiøbesummen kan blive crediteret Kiøberen, om det maatte forlanges, paa visse Aar imod antagelig Sikkerhed og lovlig Rente. Aarhuus den 11te November 1794. P. Klitgaard : Fra Jens Thistrup i Lilstrup Bre paa HiøringholmGods, er Fredagen for Michelse bortkommen en morkebruun Hest, den venstre Bagod hvid, stiernet og noget slugeret, 5 Aar gammel; hvem som kan give nogen Oplysning om den, og vil melde det til dens Eier kan vente god Betaling for sin Umage. Ombedes for Fremtiden, ingen betroer nogen, noget paa mit Navn; med mindre, min Moders, Kones, eller egenhændige Begjæring med følger, i anden fald kan ingen Bataling ventes af. J. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Selveiergaarden Huorslevgaard paa Haxholms God i Wiborg Amt, Houlberg Herred, som ved en Forening under Skiftet efter afg. Søren Nielsen, var overdraget hans Broder Hr. Forpagter Schougaard paa Pandum, bliver nu, da Schougaard efter Forlangende af hans sal. Broders Enke, har renonceret paa sit Kiøb og samtykt i Selveiergaardens Salg ved Auction for Boets Regning, stillet til offentlig Auction i Frysenborg Grevskabs Tingstue, Tirsdagen den 2den December førstkommende, samt næste Mandag og Tirsdag den 8de og 9de December, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, og bortsolgt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet blive bekientgjorte og forinden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Forvalter Saabye i Snorum, og hos underskrevne Auctions Directeur. Gaardens Hartkorn er Jordskyld 13 Tdr. 4 Skp. 2 Fdk. 1 Alb., og Skovskyld 2 Skp. 2 Alb. den er beliggende i en god og frugtbar Egn, og har god Mark, Eng, Skov og Tørveskiær, den er forsikret i Brandkassen for noget over 2000 Rdlr. Herligheden til Gaarden her hører til Grevskabet Frysenborg, Liebhaverne, som vi besee Gaardens Mark, Skov og Eiendomme, ville behage at indfinde dem ved Gaarden, for at blive samme foreviist. Søebyegaard den 6te Novbr. 1794. H. C. Ramsland. Birkedommer og Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Endskiøndt det ikke formodes, at nogen retmæsig Gield fordring haves paa hendøde Borger og Bager her i Bye Lars Hansen Bastrup, som tillige var en af Stedets Overformyndere, videre end allerede er anmeldt, paa de ved Dødsfaldet den 30 October sidst efter bemeldte At døde begyndte Skifte; Saa indkaldes dog ved 3de Ganges Bekiendtgiørelse i den Kiøbenhavnske Berlingske Avi og Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender, med 1 Ugers Varsel, alle og enhver som maatte formeene sig at have noget Krav til bemeldte Afdødes Stervbo dermed at fremkomme og saadant deres havende Kra lovligen at gotgiøre for undertegnede Skifteforvalter Eveltoft, den 3die November 1794. C. Fellum. Bye- og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Fra Graven til Rosensgade, er i Aftes den 12te tabt en sort Tegning, tilligemed et lidet Stykke hvid Taft, som var sammenrullet og indsvøbt i villet Carduspapiir, sammensnoet i begge Ender; hvem som finder det, ville behage at levere samme paa Adresse=Contoiret imod en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
J Løverdags den 1ste Novbr. er fra Labing Mølle bortkommen 2de Kiør, den ene sort med stumpet Hale og hvide Bagbeen, den anden ligeledes sort, krimmelhornet, med Hul giennemboret imod Spidsen paa begge Hornene; hvem som om disse 2de Kiør kan give Efterretning, kan vente sig en raisonabel Doceur, naar de behageligst vil melde det til Eieren i ovenmeldte LabinMølle. Michel Rosted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Fredagen den 14de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver Bager Henrich Holte Gaard paa Midelgade her i Aarhuus, stillet til offenlig Auction til absolut Bortsælgelse, uden fleere Autioner; thi ville de Lysthavende behage til den Tid af være tilstæde i Gaarden hvor Auctionen holdes. Aarhuus den 4de November 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-12
Skulle nogen her i Byen ville sælge et Brygge Kar og et Mæske=Kar, saa bedes de ville behage, at melde det paa Adresse=Contoiret, som anviser Kiøberen. Engelske Støvleskafter med Zust udi samt finer sort Flormeel, er for billig Priis, at bekomme hos begirn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-18
Indenlandsk. Aarhuus. Den 11te November afgik til Kallundborg: Christen Soede. Den 14de Dito ankom Niels Eschilsen, Peder Thorsen, Hans Kryssing, Jørgen Christensen, Anders Hansen, Matthias Matthiasen fra Norge og Jens Kleis fra Flensborg med Tagsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-18
Udenlandsk. Krigen. De Franskes store Leir strækker sig fra Fühlingen til Coln og tager 2 Miilsvei ind. Armeen ler ongefær 32000 Mand, bare Jdfanterie. De har mangel paa Telter, og de som feiler disse, maa bygge sig Hytter af Straae. Det ridende Artillerie staaer ved Neutz, de har mange Batterier, men ingen Kanoner. Grenadererne er udsøgt smukke Folk, men det øvrige Infanterie bestaaer kun af puur unge Mennisker. En General commanderer en Brigade af 6 Batailloner, hver paa 800 Mand, Staaben bestaaer af 1 Oberst, 2 Oberstlieutenanter, 6 Majorer, som man kalder Batail, lons Commandanter. Landgreven af Hessen Cassel trak med en Deel af sine Tropper den 2den November forbi Frankfurt am Mayn. Man skatterer dette Korps, som kandgreven har oprettet til sine Grændsers Beskyttelse paa 20,000 Mand, hvorunder 2000 Forstbetientere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-18
Den 30te og 31te har de Franske fra Spackberg beskudt Staden St. Goar, men blev ved Kanonerne fra Skandserne der bragt til at tie. Den Hessiske Festning Rhein sels ved St. Gaar, har Natten til den 2den November ved Capitulation overgivet sig til de Franske. Den for Østerrig, Mühren og Bøhmen udskrevne Recrutering beløber sig til 40,000 Mand. Der er og igien afgaaet et Artillerie= og Bombardeer=Compagnie og 6 svære Vogne med Penge til Armeen. General Melas har besadt Rhinen fra Dalen Chrenbreitstein til den liden Flod Aa. Paa høire Side fra Chrenbreitstein staaer General Nauendorfs Korps imod Neuwied til Unkel og Linz, hvor den store Keiserlige Armee, strækker sig hen over Düsseldorf. Den hele Rhinbred de fra Vesel indtil Aa er saaledes vel forsvaret, ligesom og Overrhin, hvor de Preusiske Tropper udbreder sig til over Maynz, og støder til Østerrigerne og Rigstropperne, som forsvarer Rhinen paa den Side. Hele Cordonen bestaar af 200,000 Mand, som med Eftertryk i tilkommende Feldttog vil kunne agere. Den Keiserlige General Werneck som med 25000 Mand skulle ved Nymmegen støde til Engelænderne, skal igien for det meste have trukken sig tilbage, hvilke de, der ere overgangen ved Pandern, ligeledes giøre.