JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Jndenlandsk. Fra Slesvig skrives under 27de October, af der er indløben Beretninger fra England, efter hvilken den sorterødegule Fane anerkjendes paa slesvig-holsteenske Skibe, saaledes skal allerede en Neustadter, Skipper, uagtet den danske Consuls Bestræbelser, være tilladt uden videre at løbe ind i Hull, uagtet han (Aalb. Av.) havde Byen Slesvigs Flag Den 28de October have dHrr. Stedtmann og Reetz, Commissairer for den tyske Centralmagt og for Kongen af Danmark tilsendt den fælles Regjering for disse Hertugdømmer tvende Skrivelser, hvori det hedder, at da Vaabenstilstandsconventionen fastsætter at den lovgivende Magt i Hertugdømmerne Sleewig og Holsteen skal hvile, saalænge Vaabenstilstanden varer, og at Jntet maae skee til Præjudice for den definitive Fred, saa erklære de sig udtrykkelig imod Retsgyldig beden af alle præjudicerende Bestemmelser fra den fælles Regiering for disse Hertugdømmer, og navnlig mod den provisoriske Regjerings Reglement af 18de April angaaende Valg til den tyske Nationalforsamling i Slesvig, Bekjendtgjørelsen angaaende Utilladelighed af danske Faner og Cocarders Brug; den provisoriske Regjerings Bekjendtgjørelse angaaende slesvigholsteenske Skipperes Beskyttelse i Udlandet, saalænge Vaabenstilstanden varer, mod Anordningen angaaende det Flag som Handelskibene skulle benylte og endelig mod Bekjendtgjørelsen angaaende Statsgrundloven af 15de September med specielt Hensyn til sammes statsretlige Dispositioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Over Advocat Blauenfeldts efterladte Huus Jorder og Effecter (disse til en Værdi af rigelig 3000 Rbd.) har Magistraten udnævnt Curatorer, iblandt hvilke den bekjendte Retsbetjent Lohse. Disse have udleiet Huset til den prov. Postmester, og lade Effecterne sælge for at betale Jndqvartering og Skatter til den slesvigholsteenske, nu desværre legitime Oprørsregjering Advocat Blauenfeldt maa altsaa selv føle, at han har rigtig forudseet Følgerne af Modi ficationen i Malme-Vaabenstilstanden. (Flyst.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Commandeur Dablerup har i Rigsforsamlingen, ladet uddeele et Skrift, hvori han viser den Langsomhed og Utilstrækkelighed, hvormed vore militaire Midler navnlig Søstyrker, ere blevne anvendte under Krigen. Jsær dadler han stærkt, at man ikke i Tide har sikkret sig Øen Febmern, Kielerfjord og Øerne i Vesterhavet samt flere vigtige Positioner. Tillige uddeeltes et Skrift af Slesvigeren Professor Paulsen, om de slesvigske Forhold, hvori han udhæver det som en Betænkelighed, at give Grundlov for Danmark for Sles(Aalb. Av.)vig er sikkret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Jndtil et Ministerium for det Jndre kan oprettes, har man anseet det ønskeligt, at lette og forberede Dannelsen af et eget "Departement for det Jndre", hvorunder en Deel af de nu under Rentekammeret, hørende Sager kunne henlægges, under een for bemeldte Departement allernaadigst constituerede Directeur, som skal være bemyndiget til paa eget Ansvar at resolvere i alle saadanne Tilfælde, hvor der efter de hidtil gjældende Regler ikke udkræves allerhøieste Resolution. Under bemeldte Departement henlægges alle de under det kongelige Rentekammer hidtil forterende Landvæsenssager, samt hvad der angaaer Første og Jagt Kro- og Møllevæsenet, Matriculsvæsenet a., og til midlertidig Directeur for samme er allern, constitueret, Amtmand over Holbeks Amt, Etatsraad P. S. Bang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
– Jfølge kongelig befaling bliver udpræget to Medailler med Jnskriptionerne: "For Tapperhed, og For Fædrelandskjærlighed, hvilke ere bestemte til at være ligesaavel en Belønning som et Erindringstegn, om det sidste Felttog. Den Første tildeles de Combattanter og Andre, der have været i Jlden uden at visse Feighed, Malconduitte eller Uduelighed, eller som paa anden Maade have lagt Mod for Dagen. Den sidstnævnte Medaille, der nærmest er bestemt for de Civile, der have gjort sig værdige til denne Decoration, kan ogsaa tildeles Tropper, der ere stødte til Armeen efter den factiske Vaabenhviles Begyndelse. (Fyens Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Fra Kjøbenhavns Politikammer er under den 3de October udstædt følgende Bekjendtgjørelse: "Da under Jlluminationen i Mandags Aftes, ligesom ved den tidligere, omkringdragende Skarer, meest af Drenge og andre unge Mennesker, have indslaaet Ruder paa enkelte Steder, hvor der ikke var illumineret, samt iøvrigt udviist sømmeligt og forstyrrende Forhold, hvorfor ogsaa flere ere blevne anholdte og tildeels allerede anseete, saa advares herved Alle og Enhver, mod i Fremtiden at forøve saadanne eller andre Gade uordener, idet de i modsat Fald ville have at tilregne sig selv alle deraf for dem flydende Følger. Det forventes derhos, at Stadens retsindige og fredelskende Beboere ville, hvor Leilighed gives, velvilligen yde Politiet Medhold til at forebygge og hemme lignende Uordener, og at i Særdeleshed Forældre, Mestere og andre Foresatte ville medvirke, hvad der staaer i deres Magt, til at afholde deres Børn, Lærlinge og øvrige yngre Undergivne fra at deeltage i saadanne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Rigsdagen. – J Rigsdagens 6te og 7de Møde afhandledes den Forretningsorden, der ved Rigsdagens Forhandlinger skulle antages. Udkastet til Rigsforsamlingens Adresse til Kongen lyder saaledes: "Der er et Tidspunct af stor og alvorsfuld Betydning, i hvilket den danske Rigsforsamling, sammenkaldt for at grundlægge Rigets fremtidige Forfatningslov, for første Gang har at henvende Ordet til Deres Majestæt. Det danske Folk maa vel prise sig lykkeligt, at ingen voldsom Omvæltning intet blodigt Spor her betegner Overgangen til fuld statsborgerlig Frihed. Og Folket erkjender, at denne Lykke skyldes fornemmelig Deres Majestæt. Historien vil opbevare det, at i de europæiske Rystelsers og Omvæltningers Aar de onde og vilde Magter ikke fandt Indgang hos det danske Folk, fordi Danmarks Konge, samstemmede med Folket og sluttende sig til det, gav af fri Tilskyndelse Tilsagne om den Frihedslov, hvortil Udkastet nu foreligger. Men det er ligefuldt blevet beskikket for Danmarts Konge og Folk, kun gjennem haarde Prøvelser, beredte dem ved Troløshed og voldeligt Overfald, at skulle arbeide sig frem til Maalet. J en saadan Farens og Trængselens Tid er det med et villiefast, til Gjerning redebont Sind, stærkt ved Fædrelandskjærlighed, Samdrægtighed og Tro, at Folket værdigen dringer Kongen sin Tak Vi ville ikke forsøge at udtale den Stemning, hvormed vi ere Vidner til den love og retløse Medfart, for hvilken vore Brødre og trofaste Medundersaatter i Slesvig ere givne til Priis, efterofen Vaabenstilstand er afsluttet, og fra dansk Side saaledes opfyldt, som Ærens Lov fordrede det. Den danske Rigsforsamling, og det danske Folk gjennem den, haaber at skulle lægge det for Dagen i Gierning hvorledes vi Alle leve og lide med det voldelig behandlede Land. Thi, skulle det ikke kunne lykkes, at fredelig Vei at opnaae en Afgjørelse, saadant som det danske Folks Ære og Vel fordrer den, da holder Forsamlingen sig overbeviist om, at den udtaler hele Folkets Stemning, naar den udtaler det Ønske og det Haab, at Deres Majestæt vil opbyde alle Folkets Kræfter til Kampens Fornyelse. Deres Majestæt har kaldet Sagen, for hvilken der kæmpes, en hellig Sag, dens afgjørende Betydning for Fædreland og Nationalitet erkjender hver Mand i Landet; dens Betykning for det hele skandinaviske Norden har fundet sin Anerkjendelse hos Broderfolkene, hvis Trofasthed, det danske Folk ikke kan glemme. Men en saadan Kamp ført med al den Styrke, der boer i et samdrægtigt Folk, som kæmper for sit Liv, sin Ret og sin Ære, vil ogsaa kunne kæmpes med Fortrøstning til den Magt, der vækker Hjælpere i Nødens Stund, og sætter Grændse, naar Tiden er der, for Svig og Vold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Deres Majestæt har nedbedet Guds Velsignelse over os og vor Gjerning, og udtalt det som Deres Ønske, Deres Haab, Deres Stolthed, at derved det gamle Danmarks Ære og Lykke maa kunne grundfæstes Denne Ære og Lykke vil beroe ikke alene paa Fribedsværkets heldige Grundlægning, men paa Friheds livets sunde Udvikling, paa de frigjorte Kræfters rette Anvendelse. Til at fremme og betrygge den ville alle gode Borgere forene sig, at det Kongelige Ord maa mere og meere gaae i rig og derlig Opfyldelse, ligesom det hele Folk forener sig med os, idet vi opsende vore Bønner for Deres Majestæt, for Lykke og Hæder paa den Throne, der staaer fast ved et erkjendt ligt Folks Kjærlighed. Thisted, Jgaar ankom 5te Reserve-Bataillon under Major v. Suckows Commando til Thisted, hvor den opmarscherede paa Torvet, som i denne Anledning var smukt decoreret med flere Dannebrogsflag. Amtmanden udbragte der, efterat have ønsket vore brave Fædrelandsforsvarer velkommen, et Leve for Hs. Maj. Kongen, Bataillonscommandeuren udbragte et Hurra for Byens Jndvaanere, hvorpaa atter Amtmanden i Forening med de Tilstedeværende udbragte et Leve for Bataillonen. Efterat Compagnierne vare opmarscherede ved dHrr. Compagnicommandeures Qvarterer lod Bataillonscommandeuren oplæse følgende Proclamation: Soldater af 1ste Brigade! "Felttoget i hvilket vi nu have deeltaget med hinanden er tilende. En Vaabenstilstand har foreløbigt afbrudt Fjendtlighederne, og idet Armeecorpset opløses, Afdelingerne begive sig til deres Udskrivningsdistricter, er det en uvilkaarlig Trang for mig at udtale min Paaskjønnelse af Eders Færd og Jdrætter, at bevidne Eder min hjerteligste Tak forinden vi skilles. Soldater. Det er med Tilfredshed, vi kunne skue tilbage paa vore udførte Gierninger, J, der have kampet med mig Bau, ved Schleswig og i Sundevid, føle J ikke Eders Hjerte slaae stærkere ved Erindringen om hine Kampe, Føle J ikke Eders Blod rulle raskere ved Tanken om hine Dage, da J ved Ban bragte Oprørernes Skarer til at pige, da J ved Schleswig med modig og kraftig Bestemthed stormede det gamle Dannevirke, bragte den overlegne Fjende i Forvirring og ved Eders mandige Holdning aftvang ham Beundringen for Eders Færd, bragte ham til at benævne Eder: "De tappre danske Batailloner." Og svulmer ei Eders Bryst, naar J gienkalde Eder hine glimrende Dage, den 28de Mai og den 5te Juni, de ville med undslettelige Træk staae indprægede i vor Erindring. Soldater, jeg føler mig stolt af at have commanderet Eder Modtager min Tak forEders daadrige Virksomhed. - Men ogsaa Eder, der i have deeltaget i hine Dages Bedrifter, ogsaa Eder aflægger jeg min Taksigelse for den svundne Tid. Overalt, hvor jeg har brugt Eder, have Orden og Diciplin hersket i Eders Rækker. J have taalt Strabadser og Møisommelighed med den Ufortrødenhed og Udholdenhed, der er den brave Soldats Særkjende; J have stedse med Jver og Agtpaagivenhed varetaget Eders Pligter og jeg bevidner Eder derfor min Tak og Paaskjønnelse. Brigadeqvarteer Petersholm, den 27de October 1848. Bülow, Generalmajor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Efterat Bataillonscommandeuren havde for Mandskabet yttret, hvormeget det glædede ham at kunne paa en saa tilfredsstillende Maade tiljendegive samme Brigadegeneralens Tilfredshed, og udbragt et Leve for ham; takkede han tillige selv Bataillonen for den Rid kjærhed og Lyst den havde viist i Tjenesten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Udnævnelser. Under 28de October er Cabinetssecretair hos Hs. Kgl. H. Arveprinds Frederik Ferdinand, J F. A. Clemmemsen, R. af D., allern, udnævnt til Etatsraad med Rang i 3die Classe Nr. 7 efter Rangforordningen. - Under f. D. er Justitsraad, Chatol- og Hofkasserer hos Hs. Maj. Enkedronning Marie Sophie Frederikke, A. C. Andersen, allernaadigst udnævnt til Ridder af Dannebroge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Ledige Embeder. Under Justitsministeriet: Borgermeste og Byfoged samt By- og Raadstueskriver-Embedet i Kallundborg. Herredsfoged og Skriver-Embedet i Hvetbo Herred under Hjørring Amt. Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe Herreder under Aarhuus Amt. Alle disse tre Embeder ere opslaaede vacante den 28de October.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Agger Canals Skibsliste. Jndgaaede den 1ste November: "Concordia" S. J Mortensen fra London til Lemvig, 21de Marts" S. A. Varen f. Hull t. Thisted, Begge med Ballast. Den 2den: Peter & Anne" N. A. Pedersen f. Christiansandt. Thisted, m. Trælast. Udgaaede den 31te October: "De 2de Brødre" A. Osulsen fra Struer til Lillesand. "Enigheden" O. Pedersen f. Lemvig til Østerriisøer, "Enigheden". N. Tergesen f. det. Lillesand. Christine", P. Torkildsen f. Struer t. Christiansand, Alle med Kornvarer. Den gode Hensigt, O. Jensen f. Lemvig t. Grimstad m. de, og Smør. Den 2den November: Emma H. N. Lauritsen f. Struer, t. Barmouth m. Havre. "Henriette Kirstine" J. C. Clemmensen f. Skive t. England, Frederikke Marie" N. P. Madsen, f. do. t. do., Begge med Kornvarer. "Gaardiane" A. Wiig f. do. t. Grimstad m. Rug. "Lydia" O. Aanensen f. Thisted t. Christiansand m. levende Kreaturer. "Speculationen" G. Jversen f. do. t. do., "Wenerata" G. Jørgensen f. do. t. Grimstad, "Hanna" A. Simundsens. Nykjøbing t. Mandal, "Erstatningen" J. J Christensen f. Løkken t. Arendal, Alle m. Kornvarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 2den November: "Peter & Anne", C. N. Nielsen fra Hull med Steenkul og Stykgods. "Ane Kirstine" J. N. Kiær f. Christiansand m. Fyrrelast. Den 3die "George" W. Sowerby f. London, 21de Marts S. A. Braren f. Hull, "Johanne Garine", O. Jensen f. Grimstad, Alle m. Ballast. Udg. den 2den Novbr.: "Ane Marie, J. W. Kjær til Arendal med Kornvarer. Den 3die Johanne GurineO. Jensen til Grimstad med do, (Jndsendt.)(Efterslet.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Man har endnu ikke læst Noget i Bladene om den interessante Valghandling, som foregik i Aalborg Amts 4de District; den fortjener dog visseligen ogsaa at omtales med et Par Ord. J dette District fremstillede sig Professor Flor og Møller Chr. Eriksen, Af disse to Candidater gik den Sidste af med Seiren og det var da heller ikke saa underligt, da han vidste at gjøre god Rede for sine Anskuelser og give treffende Svar paa Tiltale. Først læste han en lang Afhandling op, som var vel spækket med fremmede Ord og Tallemaader, til sand Fornøielse for de opmærksomme Vælgere. Da man spurgte ham, hvad hans Mening var om de slesvigske Affairer, saa svarede han: "A skal nok give Møde, naar Aførst faaer de nødvendige Reqvisiter, og er A ikke iblandt de første, iblandt de sidste skal A ikke være. Professor Flor holdt et beggeistret, og politisk belærende Foredrag, hvilket lod til i Førstningen at gjøre et godt Jndtryk paa Forsamlingen, men da han saa kom til at yttre, at Folk burde offveLiv, Blod og Specier for den sleswigske Sag, saa begyndte der at vise sig Tegn til Misfornøielse hos adskillige Vælgere, ja Flere sagde endog temmelig høi at den Mand var nok en formummet Slesvig Holstener, at han var født dernede ofv Een af de Tilstædeværende traadte imidlertid frem og sagde, at han vilde gjøre de ærede Vælgere opmærksom paa, at Professor Flor var en dansk Mand og født i Kjøbenhavn. Da staaer Chr. Eriksen atter frem, og siger hertil de syn dige Ord: "Men Aprotesterer derimod, – Alene for dette udmærkede Svar fortjente Chr. Eriksen visselig at faae de fleste Stemmer, og han fik dem ogsaa sat sapient
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Licitation. Efter Krigsministeriets Begjæring bliver Tirsdagen den 7de dennes Formiddag Kl. 11 paa Torvet i Thisted afholdt offentlig Licitation over Fodringen, og Pasningen af circa 30 Heste, som tilhøre LandMilitair-Etaten og hidtil have været opstaldede paa forskjellige Steder i Amtet. Hestene ere til Eftersyn der i Thisted, Licitationsdagen, samt Dagen forud. Conditionerne ere indlagte her paa Contoiret. Herredscontoiret i Thisted, den 3die November 1848, Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Bekjendtgjørelse. Den almindelige Vandstand i Agger Canal, har i October Maaned været saalede: Paa Havrelen efter Kaberne i gamle og søndre Farvand 5 1/2 a 6 1/2 Fod, og i det nordre Farvand, efter de nye Kaber 6 1/2 a 7 1/2 Fod. Paa Fjordgrunden 8 1/4 Fod.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
J samme Maaned er gjennempasseret Canalen for ind- og udgaaede 141 Fartøier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Agger Canal, den 1ste November 1848. Chr. Abildhauge. 4 a 500 Rbd., tilhørende Morsøe Herreders Skolelærer-Hjælpekasse, ere mod reskrivtmæssig Sikkerhed at erholde tillaans til December-Termin d. A., naar man derom henvender sig til Sørensen. Karby Præstegaard, den 29de October 1848. Bal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
J Anledning af Militairets Jndrykning heri Byen, bliver førstkommende Tirsdag den 7de Dennes afholdt Bal og Soupes i Gjæstgiver Møllers Locale, hvortil Adgang er aaben for Alle. Billetter erholdes hos Hr. Fuldmægtig Schiellerup. Thisted, den 4de November 1848. Bestyrelsen. Et hvidt, uklippet Faar, af hvis høire Øre der er afklippet et Stykke, har i længere Tid gaaet iblandt mine Faar. Eiermanden kan afhente samme imod dette Avertissements Betaling. Tilsted, den 3die November 1848. G. Wittendorff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-04
Fra min Mark paa Tandrup er den 26de dennes bortgaaet en rød Roe, hvo som kan give Oplysning om samme erholder en Douceur. Thisted, den 30te October 1848. H. D. Lützhøft. Berlingske Tidende. som udgaaer dagligen 2 Gange, vil uden nogen Godtgjørelse levere til sine Abonnenter et fuldstændigt Referat af den forestaaende Rigsdags Forhandlinger umiddelbart efter deres Afholdelse. Tiltrædende Abonnenter ville behage at lade sig indskrive paa det Dem nærmest værende Kongelige Postcontoir. J Provindserne er Betalingen incl. Porto 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. qvartaliter. 1. Abonnenter som tiltræde fra 1ste November erlægge kun Betaling for November og December Maaneder. af indeværende Qvartal og ville, saavidt Oplaget tilstrækker blive tilsendte Bladet fra Rigsdagsforhandlingens Begyndelse uden videre Godtgjørelse. Kjøbenhavn, i October 1818. Udgiverne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-07
Nr. 136. Thisted, Aar 1843. Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende, Amtsavis eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne, Tirsdagen den 7de November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-07
Udlandet. Man havde i Hamburg den vigtige Efterretning pr. Stafette: at Wien har ubetinget over givet sig den 30te October, og Tropperne rykk ind; Communeraadet har ubetinget underkastet fi Fyrst Windischgratz; selv en Depesche fra denne datteret Dagen forud, siger: "Mine tappre Troppe ere efter en 9 Timers Barikadekamp trængte ind Forstæderne Rennevig, Leopoldstadt og Jagerzeil og have besat samme. De meere detaillerede Omstændigheder ved Wiens Jndtagelse af 28de dennes meddele over Berlin. Denne Dag fandt den hæftigste Kam Sted paa den sydlige og østligste Side. Om Aftenen før, havde Banus Jellatschisch indtaget, Forstæderne Landstrasse og Erdberg. J Landstrasse havde Jægerne i 3 Timer indtaget 30 Barrikader, i nogle af Forstæderne skulle Tropperne selv have været begunstigede af Jndvaanerne og af Damerne være blevne modtage med Blomster. Nationalgardisterne bortkasted Vaabnene, men Arbeiderne kjæmpede tappert. Bomberne havde kun gjort liden Skade, men nogle Granate og Raketter havde tændt i Forstaden Wieden. Den 28de October skal ellers have været en af de skrækkeligste Dage for Wiens Jndvaanere, den hæftigst Kanonade vedblev lige til Midnat. Staden havde ladet hengaae en ny Betænkningstid ubenyttet, og Jlden blev altsaa aabnet igjen, om Aftenen Klokken 7 brændte det paa fire Steder og omtrent 30 til 40 Huse ere gaaede op i Flammer; medens Commandanten for Nationalgarden i Wien Messenhausen, skal have nedsat en Standret og truet enhver me Døden, som ikke lod sit Huus være aaben; havde Fyrst Windischgratz under samme Trudseel befalet, af Husene skulle være lukkede. Fyrsten havde imidlertiopbudet alt for at skaane Staden, men hans Modstanderes Fanatisme var Skyld i, at man maatte skrive til alvorlige Forholdsregler. Man seer eller af Beretningen om Stadens Jndtagelse, at Ungarerne under Kampen have staaet i Nærheden af Staden, men forholdt sig rolige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-07
- De sidste Beretninger fra Berlin omtale kun democratiske Optog, og Gadetumulter, den demokratiske Kongress havde i Comediehuset samlet en heel Mængde Mennesker i Anledning af en indgiven Adresse til Nationalforsamlingen om at ile Wien til Hjælp. Coryphæerne for den demokratiske Kluk Müller og Karbe søgte at gjøre Hoben begribelig, at man ikke strax kunne erholde et Svar paa samme, men Folke Favoritterne bleve Begge udpebne. J den preusiske Nationaforsamling handler man ligesaa vaklende og modstridende som under Arbeider Tumulterne Den 30te October blev Schneiders Amendement forkastet om Adels og Titters Ophævelse, og Dagen derpaa blev et Forslag af Behrend antaget: at Adelen er afskaffet, og adelige Titlers og Prædikaters Anførelse i offentlige Documenter er forbuden. Forøvrige forefalde i den preusiske Nationalforsamling Udtrykke og Yttringer, der passe sig for et Ølhuus. Mærkelig er det, at den Deputerede Lisick, som med saamegen Jver havde stemt for Adelens Afskaffelse, er selv tiltalt for Retten, for at have tilladt sig en ulovlig Anmasselse som Adelsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-07
Til London var den 25de October ankommen 12000 Pariser Nationalgardisker, som i fuld Uniform og bevæbnede droge gjennem Gaderne for at besee Hovedstadens Mærkværdigheder; overalt, finde de den artigste og meest forekommende Modtagelse. En Deputation af disse Gardister skal have begivet sig til Claremont for at gjøre Kong Ludvig Philip sin Opvartning, og for at tilkjendegive ham deres Deeltagelse i hans Landflygtighed. Ex=Kongen modtog dem meget venskabelig, og beklagede, at hans Gemalinde var upasselig og at han ikke kunde forestille dem for hende. J Følge Bladet "Morning Post, besluttede Deputationen ved dens Tilbage komst til London, og ved dens næste Besøg at overlevere ham en Adresse, hvori de udtrykke deres Hengivenhed for ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-07
Dommen paa den bekjendte irlandske Oprører A. Brien, der var dømt for Høiforræderie til Døden, vil ikke blive exeqveret; men man troer at han vi blive deporteret. 8 andre Anklagede, sattige Arbeidere, som havde sluttet sig til O Brien have alle under Forhøret erklæret, at de ikke vare skyldige i Høiforræderie, hvorfor de alle bleve førte tilbage til Fængslet, 3 andre Skyldige bleve tildømte Dødsstraf, og da man vilde føre dem tilbage til Fængslet, gjorde Folkemassen megen Allarm, men blev snart ved Bajonnetten bragt til Orden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-07
Breve fra Messing af 13de October melde, at de mæglende Magter daglig støde paa ny Vanskeligheder paa Grund af de overdrevne Fordringer, paa begge Sider; imidlertid har man i den senere Tid bestræbt sig for at bevæge Sicilianerne til at indsee Nødvendigheden af at tilstaae nogle Concessioner, især da Siciliens Hoved=Bolværk Messina er falden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-11-07
Fra Turin meldes, at Kammeret med stor Majoritet har antaget Vaabenstilstandens Fortsættelse, ved af overlade til Regjeringen om den vil begynde Fiendtlighederne eller ikke; det lader altsaa til, som om man betænker sig paa at binde an igjen med Østerrigerne.