JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-26
Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 17de October förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over: 300000 Rdlr. Sölv i Myndt Sorter. Thi ville Liebhaberne, som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skal vorde bekjendt giort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Kiøbenhavns No. Aar. Aal. III Den rum, ost-Tidende Fredagen, den 30 Sept. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hovstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Livorno, den 26 August. Breve fra Frankrig melde, at Algiererne have bemægtiget sig 3 Portugisiske, 2 Neapolitanske, 1 Genuesisk og I Amerikansk Fartøi. J Archipelagus og deromkring skal krydse 5 Røverskibe, som angribe og plyndre alle Nationers Skibe. Fra Marseille skulle 2 Corvetter være udsendte imod dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Den Venetianske Flaade skal være kommen temmelig beskadiget tilbage fra Tunis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Petersborg, den 2 Sept. Den keiserl. General-Adjutant, Græve von Anhalt, giør i Aar i alt 3 Reiser, som tilsammen beløbe sig til 14000 Werster. Hans Reise til Archangel, i Begyndelsen af dette Aar, gjorde 4000 Werster. Siden gjorde han med Keiserinden en anden Reise paa 2000 Werster; og den tredie Reise, som han har tiltraadt den 30te Julii, vil omtrent udgiøre 8000 Werster. Han er gaaet herfra til Kilden af Wolga, og forfølger denne Strøm, indtil hvor den forener sig med det Caspiske Hav. Derfra gaaer han til Kislar, ved Floden Terek, og maaskee til Der bent, i det Persiske Gebeet. Siden til Mosdock, der hvor Floden Kuban har sit Udspring, og maaskee over Caucasus til Tiflis. Herpaa vil han gaae enten langs med Kubanfloden tilbage til det sorte Hav, eller langs den Asowske Linie til Asow, og derpaa op af langs Don strømmen til dens Udspring af Johannes=Søen, og derfra over Moskau hertil igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Genua, den 3 Sept. Fra Madrid meldes, at imellem Hs. Catholske Majestæt og Regieringen i Algier er bragt en Vaabenstilstand, paa et Aar i Stand. Efter dette Aars Forløb skal Freden selv sluttes, dog under Betingelser, som ikke blive den Spanske Krones Ære ufordeelagtige. Jmidlertid skulle de Vanskeligheder, som endnu ere i Veien for denne Sag, slettes, iblant hvilke de vigtigste ere: At Hs. Catholske Majestæt ikke vil betale bemeldte Regiering nogen Tribut, men allene give den eengang for alle en frievillig Foræring; og at Kronen Portugal, dens Stater, Undersaatter, Skibe &c., skal være indbefattet med i denne Fredstractat, Fra Jtalien, den 7 Sept.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
En Beretning fra Venedig melder, at Senatet der har i de første Dage af forrige Maaned holdet en overordentlig Forsamling, og efter lang Beraadslagning bekiendtgjort en befaling til alle Republikens Krigskibe, til alle i Embeder staaende Nobili, ja ogsaa til alle og enhver Fremmed boesat i Republikens Lande: "At bemægtige sig den berømte Stephan Hannibal, Prinds af Albanien, paa hans Reise til Montenegro, eller at opspionere ham; med Løfte, at den, der vilde bringe dette i Stand, skulde faae 12000 Venetianske Ducater i Belønning, og Forladelse for alle Statsforbrydelser, om han kunde have begaaet saadanne."Man vil tilforladelig vide, at denne Prinds er den egentlige Aarsag til de Ødelæggelser, som Pachaen af Seutari har anrettet i det Venetianske District. Der siges og at han ikke har forladt sit Opholdsted i Bayern af anden Aarsag, end for at kunne sætte sig i Spidsen for de Armeer, som allerede have stiftet saa mange Ulykker i Egnen omkring Ragusa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Stokholm, den 13 Sept. J Carlscrona ere den 31te i forrige Maaned de to Skibe, til hvilke Kiølen var bleven lagt sidstafvigte 9de Julii, løbne af Stabelen. Det ene er et Linieskib paa 60 Kanoner, kaldet Mandhaftighed; det andet en Fregat paa 40 Kanoner, kaldet Euridice. Samme Dag har man igien lagt Kiølen til to andre Skibe af samme Størrelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Wien, den 14 Sept. Vort hele Generalitet er for nærværende Tid meget beskiæftiget, og bereedt paa de uformodentligste Tilfælde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Den keiserl. Armee er ellers i den bedste Stand, kan i kort Tid trække sine Friefolk til sig, og sine Capitulanter, som udgiøre et Antal af 15000 Mand, har den slet ingen Friehed tilstaaet i Aar. Næsten hver Dag ankomme Courerer fra Paris, Petersborg og Berlin, og sendes næsten hver Dag igien tilbage til disse Hoffer, saa at man nok seer, at der ere meget vigtige Sager i Bevægelse. J sær har een af de sidste Courerer fra Petersborg bragt vort Hof vigtige Depescher, og derved foranlediget adskillige befalinger til Armeernes Commandeurer. Omendskiønt man ikke længer taler om at Keiseren vil reise, maae dog Hofreisevognene og Bagagen bestandig holdes i Beredskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Fra det Østerrigske, den 14 Sept. Ved en Forordning af 22de August har Keiseren ganske ophævet Jobagonal-Forfatningen i hele Ungern, for saa vidt samme hidindtil har paalagt Undersaatten en stedsevarende Tilforpligtelse, og fæstet ham til den Grund, han boede paa. Ordet Jobagy (Undersaat) er i denne bemærkelse ganske bragt af Brug for Fremtiden, og alle Undersaatter i Ungern ere erklærede for frie Folk, som uden deres Godsherres Samtykke kunne gifte sig, lære Haandværker, sælge, bortgive, bortbytte, pantsætte deres erhvervede rørlige Eiendomme, og ikke skulle tvinges til noget Hoverie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Siden Keiseren har begyndt at ophæve Klostrene, regner man, at i alt 5276 Munkehætter og Slør ere aflagte og ombyttede med den verdslige Stand. Lysten til Verden, synes at have været stærkere hos Qvindekiønnet end hos Mandkiønnet, thi det er 2998 Nonner, og ikkun 2278 Munke, som ere gangne tilbage i Verden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Efterat den hollandske Deputerede, Baron von Leyden, den 5te hujus havde affærdiget sin Caffeldækker som Coureer til Haag, har han forladt Staden Wien, uden at tage Afskeed, og er gaaet til St. Pølten. Nogle sige, han er allerede kommen tilbage igien derfra til Wien, andre ville vide, at han venter der paa Græven af Wassener, for at reise med ham tilbage til Holland, og en tredie Mening paastaaer, at, han, hvad Aarsagen end er dertil ikke længer er i Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Af de rebelske Wallacher, som sidde indsluttede i Carls burg i Siebenburgen, ere mange brudte ud af Fængseler og flygtede op paa Biergene. De røve og stiæle paa nye, og man siger, at der endnu ikke noget Aar ere stiaalne saamange Heste, som i Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Paris, den 16 September. De fleste Vanskeligheder ved Underhandlingerne imellem den keiserl. Ambassadeur og de hollandske Gesandter foraarsages endnu stedse ved de Skadesløsholdelser og rede Pengesummer, som Keiseren forlanger, da Hollænderne gierne ville bringe nogle gamle Gieldsfordringer i Regning derimod. Desuden synes ogsaa Generalstaterne at gaae saa langsomt til Værk, fordi de gierne vilde oppebie at see, hvad for en Vending de tydske Sager ville tage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Førstkommende Mandag, den 3die October, bliver Apartement ved Hoffet, og Cour for Cavallerer hos Hendes Kongel. Høihed Prindsesse Lovisa Augusta Kl. 6 Slet, førend Apartementet begynder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Den 2den September er Sognepræst, Hr. Laurentius, Schmidt, confirmeret at være Sognepræst for Laurberg, og Leerberg Menigheder i Aarhuus Stift. Capellan, Hr. Dithmar Kahrs, beskikket at være Sognepræst til Strandebarm Præstegield i Bergens Stift. Den 9de Sept. er Studiosus Juris, Jens Jacob With, confirmeret at være Birkedommer til Walløe Birk. Capellan, Hr. Tobias Brodtkord, beskikket at være residerende Capellan til Fieldbergs Præstegield i Bergens Stift. Regimentsqvarteermester, Jens Biørn, ligesaa at være Byefoged i Rønne og Herredsfoged og Skifteskriver i Vester Herred paa Bornholm. Examinatus Medicinæ, Hans Jver Horn, ligesaa at være Land-Physicus i Jarlsberg Grevskab. Peder Møller, forundt Bevilgning at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt i Danmark og Norge. Den 16de Sept. er Studiosus, Johannes Luth, beskikket at være residerende Capellan til Waage Præstegield i Aggershuus Stift. Missionair, Hr. Christian Transe, ligesaa at være Sognepræst i Rønne og til St. Knuds Kirke paa Bornholm. Den 23de Sept. er Statsminister og Geheimeraad, Hr. Joachim Otto Schack-Rathlau, allernaadigst udnævnt til at være Patron for Universitetet i Kiøbenhavn, og Skoleherre for Herlufsholms Skole.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Under Dato 2den September er udgaaet en kongel. Placat, angaaende Straf for dem, som uden at være tilsagde eller have lovlig Ærende, indfinde sig ved Forstrandene i Danmark, naar Vrag ankommer eller kan være formodende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
da afg. Hofmaler og Forgylder Christian Peter Getreuer og ligeledes afdøde Hustrue, Marie Thomas Datter Riis, have ved det af dem forfattede og efterladte Testamente, oprettet en saa kaldet Mild Stiftelse, deels for Trængende og Fattige af den civile og geistlige Stand her i Staden og paa dens Grund, deels til deres trængende Familiers Understyttelse og deres Børns Opdragelse nu og i Fremtiden, alt efter de adskillige af dem derom foreskrevne Regler og Bestemmelser, og nu med Executionen af bemeldte Testamente saavidt er avanceret, at man seer med snareste at kunne have indsamlet den betydelige Capital, som til denne Stiftelse behøves, og hvori ved Testatores Død manglede en anseelig Summa: Saa ville de i Hs. Majestæts Riger og Lande sig opholdende Personer, som ere af bemeldte Getreuers og Hustrues Familier og Slægtskab, saavelsom alle og enhver, der maatte være Værge og Forsvar for nogen Umyndig af dem, hvilke endnu ikke efter forhen gjorde Jndkaldelse i Aviserne have mældt sig, behage jo før jo hellere, og i det seeneste inden April Maaneds Udgang tilkommende Aar, at indsende lovlig Legitimation for disse Slægtskaber, samt paalidelig Attest fra deres Sognepræst og Hosbonde eller Øvrighed, om deres Levnet, deres Alder, deres Nærings Veye, deres Tilstand, om de ere gifte, da med hvem, om de have Børn, da hvor mange, tilligemed deres Navne og Alder, da enhver skal nyde hvad Testamentet foreskriver, der ellers saa hastig som skee kan, bliver trykt og uddeelt til Familiernes Efterretning; Ligesom og de for Eftertiden ville indberette, naar nogen Forandring med Familierne foregaaer, enten i Henseende til Giftermaal, Dødsfald eller i andre Maader; hvilke Legitimationer, Beviser og Efterretninger, behagelig maatte afleveres portofrie til mig Wogelius Sognepræst til Helliggeistes Kirke her i Staden, som Med=Executor af formeldte Testamente og Med-Curator i sin Tiid for den Milde Stiftelse det indeholder. Fædder. Hjorthøy. P. Wogelius. M. Frydensberg. A. Skibsted. L. Bertelsen. J. C. Nauman. & Confirmations=Bøn, som efter kongel allernaadigst Befaling herefter skal bruges ved Confirmations-Acten, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 3die October førstkommende, om H. B. S. Formiddagen Kl. 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Sirtsakker, Florer, Ginganger, Fryndser, ostindiske og andre Tørklæder, Halsklude, Sukkerduner, Sengetepper, Nettelduger, franske Lærreder, hollandske Bol stere, engelske og andre fine Sirtser, Jllystringer, Strømper, Mands og Fruentimmerhandsker, Porcelainer, Congo og Patri Zion Zoung, Thee, Syltetøier, Peber, Terpentin, Ederduun, Frakketøi, Hør og Blaargarn, Brunrødt, spansk Chocolade, Cacaobønner, Bom has-Asia, hollandske og andre sine Lærreder, franske Propper, Blomster og Speilglas med mere. Jtem endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang og Bliktøi, Meubler af Chatoller, Dragkister, Commoder, Canapeer, Stoele, Speile, Sengesteder, med og uden Omhænge, Stueuhre og adskillige andre Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger. Saaog en Reise-Chaise, en Post-Vogn, engelske Saddeler, 9 Stkr. Jern Bilægger=Kakkelovne, en engelsk Lysekrone, en Papegøie, et stort Hækkebuur, Canariefugle og Conditorsager med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar paafordres, til fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-09-30
Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 17de October förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over: 300000 Rdlr. Sölv i Myndt Sorter. Thi ville Liebhaberne, som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort. til
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Kiøbenhavns Aar handling Dan br. Post-Tidende an Mandagen, den 3 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Madrid, den 5 September. Ved en kongel. Cedola er befalet: At ingen Ordens geistlig i Kongeriget maa, under vilkaarlig haard Straf, i Fremtiden blande sig i noget Slags Stats, eller Regierings Anliggende, efterdi saadant strider gandske imod den geistlige Stands Jndstiftelse og Kald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Fra den tyrkiske Grændse, den 10 Sept. De nyeste Efterretninger fra Constantinopel melde vel, at Regieringen der endnu har været saa lykkelig at forebygge det fulde Udbrud af det Oprør, man befrygtede; men imidlertid vilde den dog vel atter blive nødt til en Forandring med Ministrene, for at afvende en nye Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Fra det Østerrigske, den 14 Sept. Den 8de hujus ere 6 Millioner Gylden i klingende Mynt afsendte fra Wien til Nederlandene. De bringes under en Escorte af Regimentet Pellegrini til Øvresterrig, hvor eet af de efterkommende Regimenter skal imodtage disse Penge, og transportere dem videre til Brüssel. Den 17de Sept. Det nye Handelselskab i Triest, som vil aabne en Handel til de 13 Stater i Nordamerika, har nu gjort sin Plan offentlig bekiendt. Det søger en Capital af 500000 Gylden, som skal skydes sammen ved 1000 Actier, hver med 500 Fl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Den mærkværdige nye Forordning, ved hvilken Keiseren, ganske har ophævet den i Ungern hidtil bestaaende Jobagional-Forfatning, der var et Slags Livegenskab for Bonden, giør stor Opsigt i bemeldte Kongerige, fordi Godseierne nu have mistet mange Rettigheder, som de førhavde over Bønderne. Til at oplyse og forsvare dette landsherlige Skridt, læser man i en statistisk Anmærkning, som offentlig er trykket i Ungern i Anledning af dette Edict, følgende Sted: "Fra Kongeriget Ungers Begyndelse af indtil Aar 1514 have Bønderne der i Landet været frie Folk, og besiddet alle de Rettigheder, som saa vel Naturens Ret som Rigsforfatningen paa den Tid tilstedede dem. Først den ulyksalige Bondeopstand, under Anføreren Doscha, bragte dem i Slaverie, og Loven har bekræftet denne Straf indtil vore Tider. At nu den Apostoliske Konge ganske kan ophæve denne Straf, og befrie denne Classe af Mennesker fra Trældommens og Despotismens Lænker, dette medfører intet, som er imod Landets Fundamentallove, eftersom den Apostoliske Konge af Ungern besidder Ret til at benaade, i samme Grad som den udøves uindskrænket af Fyrsterne i andre monarkisk-aristocratiske Riger. Allerede Urbarium, da det blev indført, udbredte en øiensynlig Lykke og Velsignelse over Bondestanden, og gav den nogle af dens forlorne Rettigheder igien. Jobag har desuden aldrig i det Ungarske Sprog, betydet, en Livegen, omendskiønt man i senere Tider har taget Ordet i denne bemærkelse. Det betyder egentlig ikkun en Uadelig (Undersaat), og var allerede i almindelig Brug nogle hundrede Aar for Rigsloven af 1514, som gjorde Bondestanden livegen. Ordet Job hedder: bedre, og Ag betyder: Sengen. Nu pleiede man at bruge Ordet Jobbag om dem, som ikke strede med bevæbnet Haand imod Tartarernes Jndfald i Ungern. Om feige Mænd, som skyede Striden, sagde man: Ham er Sengen kiærere (neki Jobb 22 Agy), og saaledes opkom Ordet Jobbagy, som betyder, en feig Memme, og som var forbundet med Underdanighed, følgelig med Udelukkelse fra adelige Rettigheder og Godsers Besiddelse. Keiserens Villie er ogsaa, at bemeldte Ord skal være forviist af Sproget i denne bemærkelse. (See forrige No.).
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Paris, den 16 September. Af den kongel. General-Procurators Klage imod den arresterede Cardinal von Rohan, hvilken nu er traadt for Lyset, seer man, at Cardinalen ganske allene har sluttet Handelen om det ulykkelige Halsmykke med Hr. Bøhmer og hans Compagnon Besange; at han har været adskillige Gange hos dem; at Betingelserne for dette Kiøbmandskab ere underskrevne sidstafvigte 29de Januarii, og at Juvelererne den 1ste Februarii have indhændiget Cardinalen Halssmykket, og derimod faaet et Papiir med den Underskrift: Marie Antoinette af Frankrig, ogsaa samme Dag modtaget et egenhændigt Bres fra Cardinalen, med Forsikkring, at af det, der blev at betale efter den første Betalings Termins Forløb, skulde Renterne efterhaanden svares tilligemed Capitalen. Men af alt dette har Dronningen ikke vidst noget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Formælingen imellem Prinds Maximilian af Zwey brücken og en Prindsesse af Hessen-Darmstadt, skal være saa godt som sluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Frankfurt ved Mayn, den 17 Sept. Ved nøiagtige Forsøg har man nu virkelig fundet, at af Marietidselens uldene Haar, som sidde paa Frøet og inde i Blomsteret, kan beredes meget fiint Papiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Göttingen, den 17 Sept. Den 5te October skal her paa kongel. Bekostning aabnes et Hospital for Frugtsommelige og for Barselqvinder, hvori fattige, ulykkelige, gifte og ugifte Fruentimmer af Fyrstendømmet Göttingen og omliggende Egne, naar de ønske, at holde deres Nedkomst i dette Huus, skulle uden Betaling forsynes med fornøden Spise, Lægemidler, Senge og anden omhyggelig Pleie og Tilsyn, indtil de gandske ere i god Stand igien. Ogsaa Børnenes Daab skal skee paa Hospitalets Bekostning, og Mødrene ere frie foralle Slags Bøder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Berlin, den 17 Sept. J den kongel. preussiske Andeel af Pommern ere i forrige Aar talte 428451 Mennesker af Civil-Etat. Til disse kan man endnu regne 12974 Qvinder, Børn og borgerlige Tieneste-Folk ved Militair-Etaten, som er 18100 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Fra den hollandske Grendse, den 17 Sept. Det Prærogativ, Arvestadtholderen som General-Capitain altid har havt, at udstede Marschordrer, og beordre Republikens Tropper fra een Stad til den anden, respecteres nu paa en kort Tid heller ikke længer, omendskiønt Staterne endnu ikke have taget nogen formelig Resolution til at indskrænke eller ophæve dette Prærogativ. Til Corverden ankom den 6te hujus Arvestadtholderens Marschordre, udfærdiget af General-Qvarteermester Knoch, at den Division Waldecker, som var der, skulde marschere til Ommen. Waldeckerne vare ogsaa virkelig den 8de allerede marscherede op paa Torvet, men de Deputerede Stater af Overyssel respecterede ikke Prindsens Ordre, Militairen maatte blive der, og hver Soldat gaae hiem i sit Qvarteer. Saaledes gik det og den 6te hujus i Vliessingen, hvor der ankom Marschordre fra Prindsen, at den første Bataillon af Duglas skulde brække og derfra til Statsslandern. Stedets Magistrat besluttede eenstemmigen, ikke at lade Tropperne afgaae, gav Staterne af Seeland Efterretning om denne Beslutning, og disse billigede den aldeles. I Veere ankom Marschordre fra Prindsen, at den første Bataillon af Housion skulde brække og derfra til Statsflandern. Magistraten vilde finde sig deri, men Staterne af Seeland vare af den Mening: At man ikke maatte lade disse Tropper trække bort, førend der vare andre i deres Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
J Forgaars har den russiske Minister i Haag overleveret Generalstaternes Præsident en Memoire, og tillige bedet, at dens Jndhold maatte holdes hemmeligt. Man veed følgeligen intet derom, uden at den angaaer den bekiendte Sag med Danzig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
München, den 18 Sept. Den 10de hujus har et stærkt Hagelveir gjort megen Skade paa Strøget herfra til Freysingen, og førend dette Veir brod los, var Himmelen overtrukken med saa frygtelig sorte Skyer, at man om Middagen Klokken 1 maatte brænde Lys ved Bordet. Nogle Gader her stode siden ganske under Vand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Leipzig, den 21 Sept. Fra Polen meldes, at ved Jarmulinier, i Podolien, er en heel Skov siunken ned i Jorden indtil Toppen af Træerne, og i Pokutyn adskillige Huse indtil over Vinduerne. J Volhynien, Ukraine og Podolien har det vedholdende vaade Veirlig gjort stor Skade paa Korn- og Høehøsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Altona, den 30 Sept. Med den hollandske Post, som ankom i Dag, har man faaet den vigtige Efterretning: "At en Coureer, som den 24de hujus indtraf fra Paris i Haag, har medbragt den sikkre Beretning: At de fornemmeste Puncter til Forliget imellem Keiseren og Republiken nu endelig ere regulerede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
De Conferentser, som under Græven af Vergennes Megling ere holdne imellem den keiserl. og de hollandske Ambassadeurer, have havt saa god Fremgang, at i mindre end 8 Dage efterat de bleve begyndte igien, er alt det blevet bielagt, som endnu havde kunnet giøre Freden eller Krigen tvivlsom. Den 21de hujus ere Courererne afgangne fra Versailles med denne Efterretning til Wien, Brüssel og Haag. Alle krigerske Tilberedelser i de keiserlige Nederlande ere strax blevne standsede, og de Lemmer af Generalstaterne, som den 24de just vare nærværende i Haag, ogsaa det Committerede Raad af Holland, og Statsraadet, har strax forsamlet sig, for at erfare Jndholden af de vigtige indløbne Depescher, og at giøre den bekiendt for Regieringens fraværende Medlemmer. Af disse Depescher sees ogsaa, at Ambassadeurerne paa begge Sider tillige have underskrevet de præliminaire Betingelser, under hvilke de fremdeles ville træde i Underhandling sammen, for at jævne de øvrige Puncter, som skulle afgiøres, og hvortil der skal være fastsat en Tid af nogle Uger eller af en Maaned. Betingelserne for Forliget selv ere vel endnu ganske skiulte, dog veed man, at der ikke tales om at aftræde Mastricht, heller ikke om nogen uindskrænket Friehed paa Schelde. Alting skal løbe ud paa Skadesløsgiørelse i Penge, maaskee ogsaa paa at sløife nogle Forter ved Schelde, og paa at overgive Daalhem. Saa snart Freden med Keiseren tilfulde er sluttet og ratificeret, vil Republiken Holland strax bringe sin Alliance med Frank J Holland selv skulle mange ikke være rig i Stand. ret fornøiede med denne Fred, deels af hemmelige Hensigter, deels fordi de ventede at have deres Fordeel ved Krigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-03
Kiøbenhavn, den 3 October. De Unges Tal, som i Gaar bleve confirmerede i deres Daabes Pagt, var følgende: Frue Kirke, Drenge 35, Piger 56, Holmens Kirke, Drenge 57, Piger 37, Nikolai Kirke, Drenge 30, Piger 61; Helliggeistes Kirke, Drenge 12, Piger 19, St. Petri Kirke, Drenge 14, Piger 30; Vor Frelseres Kirke, Drenge 8, Piger 25; Trinitatis Kirke, Drenge 19, Piger 30; Garnisons-Kirke, tydsk, Drenge 14, Piger 14, Børnehuus=Kirke, Drenge 4, Piger 1, Christianshavns tydske Kirke, Drenge 8, Piger 4; tilsammen 211 Drenge og 277 Piger. J alt 488 Børn.