JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
AVERTISSEMENTS. Da jeg har etableret mig her i Byen som Skomagermester, saa tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til mine ærede Venner og Bekjendtere, og Enhver, som vil Ærbødigst forunde mig deres Arbeide. P. R. Jensen, boende hos Hr. Smedemester Bentzen, i Frisegade i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
Ledig Tjeneste. For en duelig Handelsbetjent, forsynet med gode og paalidelige Anbefalinger, bliver en Plads ledig til 1ste November d. A., man behager desangaaende at henvende sig til M. Roepstorff i Nakskov, hvor det nærmere erfares.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
En Jomfru, som syer Skrædersyning, ønsker sig Condition til 1ste November som Syjomfru og er villig til at deeltage i Alt hvad som forefalder. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
Til første November ønsker en Jomfru af honnet Familie sig en Condition enten i Byen eller Omegnen. Hun kan deeltage i alle huuslige Forretninger. En billet mærket H. bedes aflagt paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
At der Løverdagen den 28de dennes Formiddag Kl. 9 paa min Boepæl i Nakskov vil blive afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Kammerraad Ebbesen af Dannemarre, ved hvilken Skiftesamling Boet forventelig vil blive optaget til Slutning, dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placat af 21de April 1824 saavel til Efterretning for vedkommende Creditorer som Arvinger. Nakskov den 5te August 1841. C. P. Smidth, constitueret Skifteforvalter. i ovenmeldte Boe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
Auctioner: Over afdøde Kjøbmand Harders Boes Varelager og ovrige Effecter heri Byen bliver offentlig Auction afholdt som følger:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
Torsdagen den 12te August førstkommende over Manufacturvarer, bestaaende af Bomuldstøier, Tørklæder, Bomuldsgarn og Silke m.v., og saafremt Tiden tillader det, tillige over en Deel Kasser og Foustager Fredagen den 13de August over Colonialvarer, Kaffe, Sukker, Indigo, Rosiner, Svedsker, Humle, Saalelæder, Jern samt endeel Glas og Fajance m. m. Løverdagen den 14de August over Ind- og Udbo, saasom Stole, Borde, Sofaer, Speile, Sengeklæder, Lagen og Dækketøi, forskjellige Kornharper og Rensemaskiner, 2 smukke Kjøreheste og 2 gode Arbeidsvogne, et Brændeviinsbrænderi paa 5 Tønders Størrelse m.v., og bliver ved samme Auction bortsolgt en Holsteensk Vogn med 3 lakerede Agestole, 3 andre Vogne, samt 2 Hopper og en Hingst af forædlet Race, Auctionerne tage deres Begyndelse hver Dags Formiddag Kl. 10. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 3die August Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
Efter Begjæring af Enkemadame Thame bliver afholdt 3de Auctioner over det hende tilhørende Sted No 51 i Frise gade, bestaaende af 8 Fag Forhuus, 7 Fag Sidehuus og 4 Fag Baghuus samt Gaardsplads med Brønd Fredagene den 13de, 20de og 17de August dette Aar, om Eftermiddagen Kl. 4. 1ste og 2den Auction afholdes paa Auctions=Contoiret og 3die Auction i det sælgende Sted. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Møller. Nykjøbing den 5te August 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-07
Creditorerne i Stervboet efter forhenværende Kjøbmand Carl Breutenau her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende. Rødby Kjøbstæds Skifteret den 1ste August 1841. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer Suhr i Rodby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Falsters Lollandsstisk, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 97. Mandagen den 9 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongens forbedrede Sundheds-Tilstand er nu saavidt fremrykket, at man havde ventet, at Allerhøistsamme Selv skulde have været tilstede ved det Taffel, der holdtes i Fredags. Skjøndt dette dog endnu ikke var Tilfældet, nære vi det Haab, at Hs. Majestæts Helbred meget snart vil tillade Allerhøistsamme at indfinde Sig ved Taffelet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
(Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Kongen af Bayern har tilligemed Michaelsordenen huldrig tilstillet Thorvaldsen følgende Skrivelse: "Det var mit levende Ønske, Thorvaldsen, i München at gjensee min gode gamle Bekjendte, den største af alle billedhuggere siden Hellas blomstrende Tid, - i München, hvor det skjønneste Monument, han har skabt, vækker Beundring. Uopnaaet er Churfyrst Marimilian I. Rytterstatue. Da jeg ikke selv kan overrække det, overdrager jeg min Minister for det kgl. Huus, og fordet Udenlandske, Friherre v. Giese, at tilstille Dem Storkorset af den hellige Michaels Fortjenesteorden. Modtag det som et nyt Beviis paa, at Deres Værd tilbørlig skattes af den, hvad Verden besidder af Dem, erkjendende Ludvig. Bad Brückenau, den 17de Juli 1841. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Flere Jndvaanere i Colding have i Aarh. Av." ladet indrykke følgende Erklæring: Bladet Corsaren N. 32 fremstiller i et Jnserat fra Colding en Scene, der forleden skal have fundet Sted imellem en agtet og anseet Borger, Hr. Kjøbmand Wissing, og en Ritmester i Colding. Da man har bragt i Erfaring, at denne Annonce hist og her hos Fremmede har vakt nogen Seensation, troe flere af Coldings Beboere at skylde Sandhed og Retfærdighed at anføre et Par Ord til Sagens Oplysning. Efter omhyggelig Undersøgelse have vi i Nutiden aldeles ikke fundet nogen Begivenhed, der kunde motivere en saa hadefuld Jnsinuation. Vi maae derfor antage, at, dersom Sandhed ellers i nogen Maade ligger til Grund for hiint Jnserat, Ordet forleden er taget i Betydningen af fordum, og at Begivenheden selv altsaa er hensat i en os ubekjendt Fortid. Herfor synes ogsaa indre Grunde at tale. Saaledes er den eneste Ritmester, der nu er og i flere Aar har været i Colding, os bekjendt som en fredelig Medborger og som en Foresat, der, under Opfyldelsen af sine Embedspligter, veed i høi Grad at vinde sine Undergivnes Kjærlighed og Tillid. Derfor maa en saa vilkaarlig og tyrannisk Færd, som den, der i Jnseratet tillægges hiin Ritmester, betragtes som en moralsk Umulighed for denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Antallet af Deeltagerne ved Himmelbjergsfesten. den 2den og 3die d. M., anslaaer Rand. Av. til 3 a 4000. Blandt de holdte Taler nævnes en af Pastor Blicher og almindelig Værnepligt, der endte saaledes: Jeg har syv Sønner, Alle friske og flinke Gutter; men kan mit udtalte Ønske gaae i Opfyldelse, da skal ikke Een af dem fritages som Gammelmandssen. Skulde vi faae Ufred, vilde jeg selv som Gammelmand gaae med imod Fjenden, saa længe jeg var istand til at føre en Bøsse til Kinden. For almindelig Værnepligt og Vaabenfærdighed et Hurra!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
En anden Tale af Blicher i Forbindelse med en af ham skreven Vise, som han oplæste, var til Priis for den sjællandske Kromand Hammer og hans 14 Aars Søn, der 1807 gik med blandt Herregaardsskytterne. Almindelig Begeistring maatte det naturligviis vække, da Taleren, ved Slutningsverset: O dette jeg veed, at Hvad blive skal god Krog, skal tidligen krøge" a., umiddelbart henvendte sig til den tilstedeværende gjæve Dannemand, Districts commissair Hammer, der allerede som 14 Aars Knøs var med at værne og gamle Danmark. Mængden blev herover saa begeistret, at Enhver vilde see Hammer, og at han, for at opfylde det fælleds Ønske, maatte bestige en Vogn, hvorfra Alle kunde see ham. Et rungende Hurra modtog ham. Af andre Talere nævnes Dhrr. Sneedorff-Birch og Kammerraad Wulff. Sange af Blicher, Mag. Hammerich, Sneedorff-Birch og Grundtvig, bleve afsungne og Skaaler udbragtes for Bjergets ophøiede Eier, Hans Maj. Kongen, Dronningen og Kronprindsen med Gemalinde. Den gladeste, reenfolkelige Stemning herskede fra først til sidst, og blev ikke forstyrret ved nogetsomhelst Upassende eller Skurrende; men alle Aldere og Stænder udgjorde et skjønt harmonisk Heelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Ledigt Embede. Kollerup, Skræm og Hjortdals Sognekald i Aalborg Stift, 290 Rbd. Dette Embede er for Hjort dals Sogs Vedkommende tilstaaet særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant den 6te August.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Befordringer og Afgang. Der er meddeelt Cand. juris J. Beyer Tilladelse til at procedere paa Prøve ved den kongl. Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn; Consumtionsskriver ved Kjøbenhavns Amagerport, Kammerassessor C. C. H. F. Güntelberg, er afskediget fra bemeldte Embede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Udenlandske Efterretninger. De med Posten ankomne udenlandske Blade ere atter blottede for alle vigtige Nyheder. Man nærer ingen Frygt for, at Nordamericanernes strenge Fremfærd imod Mac Leod vil foranledige nogen Krig mellem de forenede Stater og England, da man er overbeviist om, at hiint Lands Centralregiering nok vil vide at forskaffe den fangne Englænder sin Frihed igjen, selv om han skulde blive dømt af Staten New Yorks Autoriteter, da den engelske Regjering har paataget sig Ansvaret for hans Handling. Fra China haves nyere Efterretninger, efter hvilke Alt endnu var ved det Gamle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Keiseren var i det største Raseri over Englændernes Seire, og havde udstedt Proclamationer, hvori han befalede at udrydde disse Barbarer af Jordens Overflade, og høitidelig svoer, at begge Magter ikke skulde bestaae ved Siden af hinanden. Saasnart den fra Calcutta med hver Dag ventede Forstærkning var ankommen, vilde Englænderne med 4000 Mand Kjernetropper rykke mod Peking, udjage Keiseren. og foreskrive Stadens 2 Millioner Jndvaanere Fred. Overalt i Frankrig er Juli-Festen gaaet af i Ro og Orden. Ogsaa i Toulouse er Ordenen ganske gjenoprettet. Den overordentlige Befuldmægtigede Moritz Duval har opløst Nationalgarden og Municipalraadet (Borgerrepræsentationen), og da det var at forudsee, at Borgerne ved den herskende Stemning vilde vælge ligesindede Mænd igjen, har han udnævnt et provisorisk Menighedsraad for 3 Maaneder, og venter, at Gjæringen inden den Tids Forløb skal sætte sig, saa at Regjeringen da uden Fare kan lade Borgerne vælge et nyt Municipalraad. – Det af den hannoveranske Stænderforsamlings Majoritet indgivne BesværingsSkrift er af Forbundsforsamlingen i Frankfurt afviist, og ikke engang optaget i Acterne. Den frisindede Hauptmann Bøse, som havde indgiver det bekjendte Forslag, der blev antaget af Stænderne, at Ministrene ikke vare i Besiddelse af Folkets Tillid, er nu bleven fængslet. Hvorvidt der skal anlægges Sag imod ham, vides endnu ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Kongen af Preussen har derimod belønnet de 3 hannoveranske Ministre Scheele, Witte og Hoppenstedt med høie Ordener for den Fortjeneste, de have indlagt sig ved som troe kongelige Tjenere ivrig at arbeide paa at opretholde den gamle Orden. Derimod skal den – ogsaa hertillands meget omtalte preussiske Minister v. Rockow, hvem man især tilskriver den Uenighed, som har fundet Sted mellem Kongen og Staden Breslau, være falder i Ungade og afsat. Kongen vil nu tillade Festligheder ved sin Ankomst til Breslau, og Borgerne ville gjøre disse overordentlig brillante.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Skibs= og Handelsefterretninger. Efter de seneste Efterretninger laae Linieskibet Christian den 8de i Plymouth. (B. T.) - Henry Harriet af Rewcastle, Capt. Lawson, som ankom paa Helsingørs Rhed d. 31 f. M. paa Reisen fra Hjemstedet til Cronstadt med Kul, medbragte 5 Fiskere, hvilke han ved Kongsbacke traf i en synkefærdig Baad og bjergede, 6 Mand havde været i Baaden, som var aldeles fyldt med Vand, men en druknede; dette skeete haardt Veir og ikke uden Fare, da denne brave Skipper maatte vove sig ind i Brændingen for at udføre sit ædle Forsæt. - En til Helsingør for nogle Dage siden ankommen Skipper beretter, at det paa pans Reise over Nordsøen har været saa koldt, at Vandet en Nat frøs paa Dækket. (Hels. Av.) - Kjøbenhavn den 7de August. Ifølge de seneste Beretninger fra England med Posten af 30te f. M. var Veiret i et Par Dage noget gunstigere for Høsten, men denne Forandring har dog ikke bevirket lavere Priser, tvertimod ere disse atter stegne paa Grund af Efterretningerne fra Provindserne og slette Udsigter til Hvedehøsten, Opmærksomheden er især henvendt paa den ufor toldede fremmede Hvede, og Alt, hvad heraf tilføres fra Udlandet, henlægges paa Oplag i Haab om en lavere Told. Denne er ogsaa paa ny bleven nedsat 1s. pr. Otr., altsaa ikke fuldt saa meget, som vi have ventet at ville finde Sted, inden den 30 Juli, men Toldens videre Redsættelse kan ikke udeblive. Ufortoldet Hvede er atter steget 2. pr. Otr., og for holsteensk og dansk Hvede (ufortoldet) betaltes 52 pr. Otr. Baade Byg og Havre ere meget søgte. (Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Hamborg den 5te August. Hvedepriserne ere siden forrige Uge, som Følge af det vedvarende ugunstige Veir, stegne paany circa 5 Rd. pr. Læst; ogsaa var Omsætningerne meget betydelige. Af Pommern, Mecklenborg og Holsteen solgtes ogsaa noget til høiere Priser. Rug er ligeledes betalt 5 a 6 Rd. høiere. Byg var spurat, og enkelte Partier bleve betalte 4 a 5 Rd. bedre. Havre in loca 1 a 2 Rd. høiere. Al Udlandet viste sig mere Kjøbelyst og bevilgedes ligeledes 2 a 3 Rd. bedre Priser. Erter og Bønner i god, tør Vare fandt Kjøbere til høiere Priser. J Raps er ingen Omsætning bekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Kjøbenhavns Børscours den 6te August 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 199. Species 200. - Species, solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 100 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 114 a 114 1/2 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Kjøbenhavns Torvepriser den 7de August 1841. Rug, 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 48 s.; Hvede, 6 Rbd. 56 s. a 7. Rbd. 72 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 88 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 40 s.; Havre, 2 Rbd. 28. s. a 2 Rbd. 56 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 21 a 24 s.; Æg, Snesen, 21 a 22 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 3 Mk. a 14 Rbd. S. og T.S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Nykjøbings Skibslifte fra 1ste til 7de August 1841. Jndklarerede: Skipper N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Nysted med Bark; J. Marquardt af Nykjøbing, fra Rostock med levende Faar og Lam; P. C. Friis af Dragø, fra Kjøbenhavn, ballastet; N. Nielsen af og fra Svendborg med Ost, Pottetøi m.v.; S. Ørsted af og fra Nakskov, ballastet; C. Nielsen af Hou, fra Rudkjøbing med saltet Sild m. m.; C. H. Friis af Marstal, fra Kiel med Steenkul; C. Hansen af Marstal, fra Præsto med Kalksteen; C. Møller af Nykjøbing, fra Norge med Sild, Trælast og tør Fisk m. m.;J. N. Petersen af Nexø, fra Kjøbenhavn med Stykgods; H. Hansen af Marstal, fra Holis med Muursteen; C. S. Gram af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede: Skipper J. Albertsen af Marstal, til Kiel med Korn; Chr. Smørholm af Nyborg, til Stubbekjøbing med Ost og Gryn; P. C. Friis af Drago, til Kjøbenhavn med rænde; S. Ørsted af og til Nakskov med Brænde; N. H. Christensen af Marstal, til Præste, ballastet; J. Marquardt af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde, Ost m.v.;A. W. Schrøder af Nykjøbing, til Kiel ved Forbiselling med Smør, N. Nielsen af Svendborg, til Bandholm med Ost og Pottetøi; C. H. Friis af og til Marstal, ballastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
(Jndsendt.)Er det tilraadeligt at Nykjøbings Borgere garantere (indestaae for) den af Havne Bestyrelsen stiftede Gjeld, Havne-Commissionen har i de senere Aar paadraget Havnekassen en Gjeld af c. 12,000 Rbd., som Borgerne nu skulle indestaae for, saa at den bliver betalt inden visse Aar af Havnens Jndtægter, og naar disse ikke slaae til, da af Byens Kasse, hvis Jndtægter tages af Borgernes Lommer. Om Communen bør og er forpligtet til at overtage denne betydelige Gield, vil være Gjenstanden for vore Betragtninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
For Forordningen af 28de October 1837 udkom, synes det at Havnebestyrelsen var Communen ganske uvedkommende. Havnebestyrelsen bestod af 2de Borgere, udnævnte af General-Toldkammeret og Byens Øy righed. Vel bød en Cancellie=Skrivelse af 8de Mai 1800, at Borgerne skulde udnævne Havnebestyrelsen, endog uden at Valget skulde approberes af Toldk. Af dette Rescript er ingen Notits bleven taget, og Borgerne have i deres rolige Søvn ladet sig fratage den Ret, selv at vælge Havnebestyrelsen. Denne af Toldk., valgte (altsaa ulovlig valgte) Commission skaltede og valtede med Havnens Jndkomster, som den vilde, og naar disse ikke sloge til, gjorde man Gield. Jntet Arbeide ved Havnen (det maatte være nok saa betydeligt og omfattende) blev nogensinde stillet til Licitation, men overtoges af Bestyrelsen selv eller bortaccorderedes under Haanden. At aflægge Regnskab for Communen tænktes ikke paa, og vovede en eller anden Borger at tale om det Ønskelige i, at Regnskabet bekjendtgjordes, VI. mødte man det Svar, "at Havnevæsenet var Communen ganske uvedkommende." Vel indrømme vi, at Havne væsenet ikke er en reen communal Sag, da Communen ikke udelukkende bidrager til Havnens Anlæg og Vedligeholdelse, og alle Consumenter og Producenter i Landet maae bidrage dertil; men Jngen vil dog vel nægte, at Havnen ved en Bye er af stor Jnteresse for Byens Jndvaanere; thi Byens Handel afhænger meget af Havnens Godhed og Anvendelsen af mindst mulige Bekostninger ved dens Anlæg og Vedligeholdelse. Dette har ogsaa Regjeringen erkjendt ved at bestemme, at Borgerne ved directe Valg, og uden at disse Valg approberedes af andre Autoriteter, skulde udnævne Havnebestyrelsen. Og mærkeligt nok, dette var det eneste directe og frie Valg, som var Borgerne overladt inden Forordningen af 28de October 1837 udkom, og dog lod man sig denne lille Rest af Frihed betage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
At Sagen saaledes kunde gaae for 2de October 1837 er ikke saa ganske ubegribeligt, men at næsten ganske den samme Fremgangsmaade ved Havnevæsenet endnu finder Sted, er meget sørgeligt. Communal-Forordningen af 28de October 1837, byder, at Havne-Commissionen udnævnes mellem Byens Borgere af Borgerrepræsentanterne, hvoraf Een skal være Medlem af Commissionen. Havne-Commissionen skal aarlig, ligesom Skole- og Fattigcommissionen, aflægge offentligt Regnskab for Borgerne. Herved har Kongen erklæret Havnebestyrelsen henhørende under Communalbestyrelsen, ligesom Skole- og Fattigcommissionen. Da det nu er udtrykkelig forbudet disse Commissioner eller Borger-Bepræsentanterne at gjøre nogen Gjeld uden Borgernes Samtykke, følger heraf, at Havnebestyrelsen er aldeles uberettiget til paa egen Haand at stifte nogen Gjeld uden Borgernes Villie. Vi ville nu see, hvorledes Havnebestyrelsen og Repræsentanterne have handlet efterat Forordningen af 2de October 1837 udkom, og vi ville da see, at denne Anordning endnu ikke har vakt os af vor behagelige Slummer, men at vi endnu lade 5 være lige. Havne-Commissionen, denne ulovlig valgte Commission, gjorde, strax efterat Forordningen var traadt i Kraft, et betydeligt Laan, uden at spørge om Borgernes Samtykke, lod foretage betydelige Arbeider ved Havnen, uden at sætte Materialiernes Levering eller Arbeidet til Licitation, og har endnu ikke offentliggjort Regnskab for een eneste Skilling af de anvendte meget betydelige Summer. Ved dette Anførte ville vi ingenlunde beskylde Havnebestyrelsen, for, at den ikke har viist Jver for Havnens Forbedring, at den har anvendt Pengene urigtigt, eller at Materialierne og Arbeidet ikke er tilveiebragt paa den meest sparsommelige Maade; men vi anke kun over, at den ikke har fulgt Anordningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Borgerrepræsentanterne have, paa et Tilfælde nær, stedse udnævnt Havnebestyrerne af deres egen Midte, en Fremfærd, som vist ikke er ganske rigtig, da Borgerrepræsentanterne dog nok maae controllere Havnebestyrelsen, og burde have afværget de her paaankede Gjenstande. At føre Anke mod sig selv, er imidlertid en egen Sag. Men om nu Udnævnelsen af deres egen Midte kan undskyldes muligen ogsaa kunde finde lidt Medhold i Loven, saa maae vi over et andet Valg udtale os paa det skarpeste og bestemteste. Vi ere underhaanden underrettede om (thi vi kunne kun underhaanden være underrettede om, hvad vore Repræsentanter foretage sig, da et ægyptisk Mørke hviler over deres Forhandlinger, som gaaer saa vidt, at man ei engang med Vished veed, hvilke Borgere, der ere Medlemmer af de forskjellige Commissioner, noget som har alt for megen Lighed med Venedigs gamle tyranniske Regjering) at Hr. Kammerraad og Toldinspecteur Schierbeck er udnævnt til Medlem af Havnebestyrelsen. Vi finde denne Udnævnelse saa aldeles ulovlig og principstridig, at man maa forbauses over, at Borgerrepræsentanterne have kunne handle saaledes. Finde vore Borgerrepræsentanter da, at vi ikke nok staae under Embedsmændenes Formynderskab, saa at dette endnu skulde forøges, ved at indsætte en Embedsmand under det Collegium, i hvis Ledebaand Havnebestyrelsen har gaaet og endnu gaaer, Vi maae paa det Kraftigste protestere mod dette Valg, (og enhver fornuftig Borger vil vist forene sig med os) ikke fordi vi have noget imod Hr. Kammerraad Schierbeck; thi vi agte og ynde ham paa hans rette Post, men vi protestere mod hans Valg som Havne-Commissair, da Valget som sagt er ulovligt og principstridigt. Vi ville endnu engang gjentage, at vi ikkun bebreide Havne bestyrelsen, at den ikke har handlet i den Aand, som nu maa besjæle enhver god Borger, og at den ikke har forstaaet eller vil forstaae Forordningen af 28de October 1837, men ingenlunde at den har handlet af Egennytte, eller har viist Uduelighed. Da vi have anført, at Havnevæsenet ikke udelukkende er til Fordeel for vor Commune, men for hele Landet – ja hele Staten høster Fordeel af de Bekostninger, som ere anvendte paa Havnen –, at Gjelden, som nu hviler paa Havnen, er stiftet uden Communens Samtykke, altsaa Communen vedkommende, at Communen ikke har havt eller har mindste Control med Havnebestyrelsen, eller veed, hvortil Pengene ere anvendte eller anvendes, at Repræsentanterne have udnævnt en Mand til at deeltage i Bestyrelsen, som ikke er Borger i Nykjøbing, saa er det vor Overbeviisning, at Communen ikke kan tvinges til at udstede den forlangte Obligation til Finantserne, og at den ikke frivillig bør udstede denne Forskrivning, med mindre Communen stilles saadanne Garantier, at Havnebestyrelsen ikke ene med Toldkammerets Samtykke kan stifte Gjeld og foretage Arbeider, som vel kunne være meget nyttige, men som langt overstige Communens og Havnekassens Kræfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-09
Naar saaledes Havnebestyrelsen kommer under Communens eller dens Repræsentanters nøie Tilsyn, kan og bør Communen overtage Gjelden, som vel er betydelig, men dog ikke saa betydelig, at Havneindtægterne jo selv kunne udrede Afdragene og de nødvendige Summer til Havnens Vedligeholdelse. Communen bør saa meget mere erkjende hele Gjelden, da Meget af den er til en Borger i Byen, der med Velvillighed laante Havnekassen Penge paa en Tid, da den med den laante Sum udførte mere og nyttigere Arbeide, end den paa enhver anden Tid vilde have udrettet med en lige Sum. Nykjøbing den 3die August 1841. En Borger.