JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-01-26
Ligeledes lader bemelte geistlige Skifte=Ret bekiendtgiøre: At forhen værende residerende Capellan udi Sandswærds Præstegield Velærværdige Hr. Hans Due er ved Døden afgangen, hvorfor Stervboets Debi= og Creditorer herved med 6te og 12te Ugers Dags Varsel a Dato Publicationis bliver 3de gange indkaldet at møde, de første at betale hvad de ere skyldige, og de sidste deres Krav beviislig at anmelde, da enhver kan vente sig lovlig at blive behandlet. Kongsberg, den 10de Jan. 1770. P. H. Wolff. En Miil uden for Landet er af endeel Lodser fundet og til Hvidingsøen udi Ryesolche Fogderie og det mig allernaadigst anfortroede Stavangerske Amt, bleven indbragt en Engelsk Fregat, hvorpaa ingen levende Folk fandtes, men af de om Borde besundne Documenter har man erfaret, at Skibets Navn var Robert, og Skipperens John Potter. Dette vorder hermed i de Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender, saavel som ved opslagende Placat paa Kiøbenhavns Børs, til Eierens Efterretning offentlig kundgjort. Stavanger Kongsgaard, den 6te Januar. 1770. G. Hammer.
Berlingske Tidende, 1770-01-26
Sorenskriveren over Nordhorlehns Fogderie Henrich Garmann, lader herved bekiendtgiøre 3de Postdage efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, at da forrige Borger og Skipper Giert Busch og Hustrue Margrethe Peders Datter in Junii sidstleden ved Døden er afgangen udi Store Sandvigen under Arne Skibreede og Nordhorlehus Fogderie, udi det Søndre Bergenhusiske Amt beliggende, og efterladt sig endeel smaa umyndige Børn, saa er deres efterladte Effecter og Eiendomme strax tagen under lovlig Registering og Vurdering til paafølgende Auction, ligesom det og befindes, at de Afdødes Efterladenskaber langt fra ikke vil blive tilstrækkelig til Gieldens Afbetaling; Thi indkaldes herved dette Boes Debi= og Creditorer, inden Aar og Dags Forløb a Dato a indfinde sig hos mig paa min beboende Gaard Nedre Mælde i Mielde Skibreede. og Nordhorlehus Fogderie, de første for at aflarere hvad de til Boet maatte være skyldige, og de sidste at legitimere deres Fordringer med saadanne Beviser, som Lov efter død Mand ædsker da enhver skal vederfares den Ret som Loven hiemler, og efter deres Fordringers Beskaffenhed samt Boets Omstændigheder. Mieldegaard, den 1ste August. 1769. H. Garmann. Ligesaa bekiendtgiøres og herved, at den paa Pladsen Boch von Raae i Sartor Skibreede og Nordhorlehns Fogderie forhen boende Told=Betient Jens Hansen Meyer in junii næstafvigte ved Døden er afgangen, og hans efterladte Effecter strax lovlig bleven registerede og vurderede samt derefter auctionerede, men Beløbet langt fra ikke tilstrækker til de allerede indkomne Gields Pretentioner, langt mindre kan ventes nogen Arv for hans efterlevende Enke og Børn, af hvilke sidste endeel ere fraværende: Thi indkaldes herved Boets Debi= og Creditorer, inden den i Lov foreskrevne Tid at møde paa min beboende Gaard Nedre Mielde, de første til deres Gields Betaling og de sidste med deres Kravs Beviis. MieldeGaard, den 12te August. 1769. H. Garmann. Sorenskriveren udi Nordhorlehus Sorenskriverie Henrich Gar mann, lader herved bekiendtgiøre udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post Dage efter hinanden, at da Reebslageren udi Store Sandvigen under ArnSkibreede og Nordhorlehns Fogderie udi Bergens Stift, Wilhelm Jæger, har opgivet sit Boe Fallit den 2den Februar, sidstleden, til sine Creditorers Afbetaling under min Behandling, saa indkaldes herved, dette Fallit=Boes Debi= og Creditorer, at indfinde sig udi bemelte Jægers Huus udi Store Sandvigen, inden den i Loven, anbefalede Tid, de første for at aflarere hvad de til Boet ere skyldige og de sidste paa lovlig Maade at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Retter, efter Lov og Boets Omstændigheder. Mieldegaard i Mielde Skibreede, den 12te Julii 1769. H. Gaarmann.
Berlingske Tidende, 1770-01-26
Da Capitain Jørgen Fahslan under det 2det Bergenhuusiske National-Jnfanterie S. T. Hr. Oberste von Schachts anfortroede Regiment, sidstleden 17de Novembr. ved Døden er afgangen paa hans eyende Gaard Fahslan i Christiansands Stift, Lister, Amt og Walle Præstegield, og haver efterladt sig Enke med 3de Børn, og vi undertegnede som anbefalede Skifte Commissarier, allerede haver taget Stervboet under lovlig Forsegling, Registering og Vurdering: saa er det vi udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender indkalder dette Stervboes Debi= og Creditorer, at indkomme i lovbydelig Tid, de forste med hvad de til Boet maatte skylde, og de sidste med lovlig Legitimation for deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad ret er, De som maatte ville fremsende noget skriftlig, behager at addressere samme til mig Regiments=Qvarteermester Pawels i Christiansand. Christiansand, den 29de Decembr. 1769. Biørn. Holfeldt, Pawels Premier Lieutenant. Premier=Lieut. Regimentsqvarteerm. og Auditeur. samtlige ved det 2det Vesterl. Nat. Jnfant. Regiment. Saavel alle respective Arvinger som alle andre, der kunde have enten at betale til eller fordre af Stervboet efter Velædle sal. Frue Provstinde Madsens, Anna Harboe, som døde paa Selløe Præstegaard i Bergens Stift, i Nordstord, sidstleden 11te Sept. 1769. bliver herved 3de Plostdage efter hinanden i de til Forsendelse med Posten allene privil egerede Kiøbenhavnske Tidender og Dødsfaldet underrettede, varslede og indkaldede, middel eller umiddelba at møde og indkomne for Skifte=Retten inden den i Loven foreskrevne Tids Forløb, da enhver vederfares sin Ret efter Lovens Bydende og Stervboet Tilstand; og da dette Stervboe hverken med Creditorer eller and en Vidtløftighed findes besværet, saa blioclama, som unadigt, for Retterne ud ver herom intet videre P. stædet; Skulle nogen Valdkommende ellers have noget at underrette eller underrettes om, ville de behage sig derom at addressere til Skifte=Forvalteren og Provsten over Nordfiords Provstie, mig undertegnede. Selløe Præstegaard, den 20de Septbr. 1769. Th. Georg Krogh.
Berlingske Tidende, 1770-01-26
Skifte=Forvalteren udi Nedenæs=Leyn i Christiansands Stift: Norge, Cancellie=Raad og Sorenskriver Peter Buch Brønsdorph. lader herved 3de Post=Dage efter hinanden bekiendtgiøre, at herunder Jurisdictionen er i denne Høst ved Døden henkaldet et ungt Menneske, navnlig Arent Christensen Kiøbmann, som var fød heri Districtet, hvor hans Arvinger og alle ere bekiendte; dog, som han kort førend sin Død havde indladt sig i et lidet Fahrtøys Reederie, samt etableret Huusholdning, saa vel som eller tilforn været baade i Danmark, samt udenlands i England, saa bliver saadant hans Dødsfald herved bekiendtgjort, med Advarsel til alle og enhver, at om nogen hos ham formeener sig at komme tilgode eller til ham at være skyldig, de da melder deres Andragende hos mig Cancellie Raad Brønsdorph, boende i Colbiørnsvig ved Arendahl inden 6 Maaneder a Dato, alt belagt med saadan Legitimation Loven æsker efter død Mand. Saa lader og bemelte Cancellie=Raad Brønsdorph notificere, at ligedan udaf Nedenæs Lehns Jurisdiction er under sin Søefart, ved Døden henfalden et ungt Menneske Svend Simonsøn Lind, som var fød i Sperrevigen i Øyestads Sogn, hvis Sødskende og Arvinger ere her tilstæde, med Anmodning til alle og enhver, at om nogen med hans Efterladenskab kunde have at bestille, de da ligedan inden 12 Uger a Dato melder sig hos mig Cancellie=RaadBronsdorph med den behørige Rigtighed, da Skiftet efter ham vilblive sluttet. Colbiørnsvig, den 15de Decbr. 1769. P. Buch Brønsdorph.
Berlingske Tidende, 1770-01-26
Sorenskriveren over Jeddern og Dahlerne udi Stavanger Am lader 3de gange bekiendtgiøre, at Enken Jngeborg Peders Datter, Krag, som haver været udi Ægteskab med forlængst afdøde Jacob Kirsebom, uden Livs=Arvinger ved Døden er afgaaen; Hendes ringe efterladte Eiendom er og registeret og ved Auction bortsolgt, men da alle hendes Arvinger ikke vides, mindre hvor de sig opholde; saa blive de herved indkaldet at legitimere deres ArveRet inden den Tid Loven byder, da de og formodentlig vil erfare, at Gielden overstiger Boets liden Eiendom. Eggersund, den 9de Decbr. 1769. Hercules Weyer. Hans Petter Snithler, Kongel. Majests. Holtz Førster, der af høye Øvrighed er constitueret til Byefoged i Christiansund, samt Skifte=Forvalter udi Sr. Bernt Hachmanns declarerede Fallitboe, samme Steds, lader, foruden det for vedkommende Ober= og Under=Retter publicerede Proclama, i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post Dage efter hinanden, indkalde bemelte Sr. Bernt Hachmans Debi= og Creditorer for sig i Fallitboet i Christiansund, inden den i Loven determinerede Tid, de første at vedgaae og betale deres Gield, som ellers til Creditorerne vorder udlagt, og de sidste at legitimere deres medhavende Fordringer, da enhver efter Fordringernes Beskaffenhed og Fallitboets Tilstand, kan vente sig al lovlig Rettens Pleye. De, som over fornævnte Tid udebliver maa maa tilskrive sig sels Skaden, som de derved tilføyes; Skulle nogen af de fraværende dette Fallitboes Creditorer behage forinden at sende mig deres lo lige Fordringer, kunde de behage at addressere dem til min Gaard Giærde i Næssets Præste Gield og Romsdahls Fogderie. Christiansund, den 4de Decembr. 1769. Joct. Morten Luthers tvende Betragtninger over Christi Lidelse, den første indeholder en Forklaring over Esaa 53 Cap den anden en aanderiig Tale og Christi Lidelse, oversat af det Tydske, er tilkiøbs at bekomme i Heineck & Fabers Boghandling paa Børsen, og i det Kongel. Waysenhuuses Boglade, saave som og hos Brødrene Berling i Pilestræde, for 6 s. Stykket.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Af de Svenske Rigsdags=Tidender 1765. og 1765. Den 22de Sept. 1766. Secrete Utskottet har til de Pommerske Committeredes Foretagende og Granskning henviist, hvad Borgerskabet har andraget udi 9de 5 af dets ved denne Rigsdag indgivne Besværinger, imod den Oplags Frihed som er Staden Wisman forundet, ved hvilken den Svenske Handel skal vorde meget hindre i sin Livlighed, og Vahrene geraade i Omkostninger fra 8 til 20 pro Cento høyere, end hvortil de ellers kunne forskrives. Og maatte det siden behage Hs. K. M. i Naade at meddeele en saadan Forordning, som kan geraade til den Svenske og Pommerske Handels indbyrdes Fordeel og Nytte. S. D. Naar man allene vil see hen til hvad Hellefors Sølv Verk aarligen har kastet af sig, fra det ny Participantskab Aar 1733 af, indtil nærværende Tiid, saa er dette Verk, efter Secrete Utskottets Tanke, ikke saa Lønnende, at det burte videre vedlige holdes med den dertil anslagne Kron=Eiendom og dens Fordeele - Men da Hellefors Bergverk har i forrige Tider med sin SølvTilvirkning ganget til nogle 100de ja endog til 2000 Lødig Mark Sølv om Aaret, og man endnu ikke har tabt alt Haab om Gevinst af Arbeydet der i Fremtiden; saa, i Henseende til samme med flere Aarsager, har Secrete Utskottet nu ikke kunne skride til samme Verkes Needleggelse, dog at dets Drift, til indbyrdes Fordeefor Kronen og Participanterne, iverksættes med følgende Vilkor: 11) At Participanterne herefter som hidindtil forblive uanfægtede ved Raadigheden over alle de Kronens Gaarder, Torper og Eiendomme, som i Kraft af det K. Brev af 26de Febr. 1686, og formedelst det K. Bergs Collegii Resolution af 15de Junii 1733 ere vorden dem overladte; men Renterne af samme Gaarder, Tor ser og Eiendomme, bør Participanterne herefter erlegge til Kronen, med Forvandling efter Markeds Prisen. Til den Ende bør de uskattelagte Torper og Eiendomme efter Jndretningerne reebes og skattelegges; dog at Participanterne, for saavidt de selv have oprøddet dem, bor nyde de Fordeele og Friheds Aar, som ved K. Forordninger i deslige Tilfælde ere paabudne. 2) Ligeledes beholde Participanterne de af dem paa Hellefors Eiendeele indrettede Jern Verker, samt Jern og Staal=Manufactur Verker, hvorpaa de, i Følge det K. Brev, af 8 December 1747, ere forsynede med behørige Privilegier. Dog bør de, foruden Hammer Skatten og andre af Bergverker gaaende og paabudne Reedsler laarligen betale nogen billig Afgift for Grunden hvorpaa Verkerne lere byggede, saa og den til disse Jern Verker henlagte Skov taxeres til Recognitions Afgift. 3) Derimod, og i Henseende til de Fordeele, som Participanterne deels allerede have nydt, ved nogle og Tredive Aars Rente Frihed, og deels videre komme til at nyde ved den dem forundte Raadighed, blive de forpligtede til at vedligeholde Sølv Verket, og det med Arbeyde at belegge paa saadan Maade, som det K. Bergs=Collegium har at forordne og fastsætte under Ansvar. Men skulle det i Fremtiden befindes, at Sølv Verket ikke videre fortiente at drives, da bliver til den Tiid at beskikke, paa hvad anden Maade den dertil anslagne, og fra JernVerkerne aspælede Strækning, samt Kron Gaarderne, bør til Kronens Fordeel anvendes.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Den 26de September. J Anledning af Hr. Rigs=Raad General=Gouverneur i Pommern, Canceller for Greifswalds Academie, Ridder og Commandeur af Hs. K. Msts. Orden, Græve Løven, hans søgte Entledigelse udi 2 Aar fra General=Gouverneurs Embedet, for at kunne ved Badene pleye sit Helbred, har Secrete Utskottet i Underdanighed anmeldet, at det ikke kunne for Hr. Rigs Raaden, efter en lang og ærefuld Tieneste, fraraade den i bemelte Maade begiærte Entledigelse, og det med Forbeholdenhed for ham af hans heele nu havende Løn og tilhørende Fordeele. Hvorimod, og imedens Hr. Rigs=Raadens Græve Løvens Fraværelse, eller i det Fal at Hr. Rigs=Raaden selv ikke formaaer, et ler af Sygdom hindres fra at opvarte Embedets Forretninger, saavelsom naar bemelte Hr. Rigs=Raad ved Døden afgaaer, Seerete Utskottet har i Underdanighed foreslaget til at forvalte General=Gouverneurs Embedet, Cancelleren for Aabo Academie, samt Ridder og Commandeur af Hs. K. Msts. Orden, Græve von Lieven, af hvis berømmelige Omhu udi adskillige Rigets Anliggender, Secrete Utskottet har forudseet, at Hs. K. Mts. og Rigets Nytte ufeylbarlig ved dette Embede vorder befordret, saa meget mere eftersom Hr. Rigs=Raaden har haft Leylighed til at skaffe. sig erforderlig Kundskab om de Pommerske Sagers Tilstand; og kommer Hr. Rigs=Raaden til at oppebære General Gouverneurs Løn 5400 Rdlr. Pommersk Courant, imod at Hr. Rigs Raadens nu havende Rigs=Raads Løn gaaer ind.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Den 1ste October. For de 2de Orlogs=Skibe, som forrige Borgemester Kierman efter Accord med Kronen burde bygge, men han siden har undladt at efterkomme; og hvorom Beskaffenheden nærmere er beskrevet i Rigsdags Tidenden, under dato 1ste April 1765, har Secrete Utskottet paalagt hans Boe at tilbage betale de dertil erholdte Forskuder, beløbende sig af Capital, Rente og Erstatning for brugte Hielp af Kronens Mandskab, 295293 Daler 2 Øre Silsmt. eller henimod 3 Tønder Guld, hvorpaa til Afregning, det Kiermanske grovere Ege Virke, som er beliggende ved Laste Pladserne i Blekingen og Skaane, tages i Betaling paa saadan Maade, som Secrete Utskottet tillige har yttret. S. D. At fortsætte Trollhatte Slusverkets Bygning, samt at fuldfærdige Støbningen af den Ære Stytte over Konge GustanAdolph, glorværdigst Jhukommelse, hvilken forhen er vorden beskikket, har Secrete Utskottet nu, efter at den forrige Contract til Slusverkets Drift af Jnterressenterne er vorden opsagt, og det af dem holdte Lotterie dermed standsede, anslaget et nyt Lotterie, som vorder at overlade til den Høystbydende ved Auction. - J Steden for den K. Direction, som tilforn har bestyret Slus=Bygnings Verket, har Secrete Utskottet i Underdanighed anholdes om, at Hr. Rigs=Raaden, Ridder og Commandeur af Hs. K. Msts. Orden, Friherre Hjærne maatte anmodes om, at ville i Hs. K. Msts. Raadkammer paatage sig i sær de Materier, som vedkomme bemelte Slus Verk. J øvrigt har Secrete Utskottetilskyndet adskillige Maader, deels til Formindskning i visse Udgifter, og deels til behørig Rigtighed ved Penge=Oppeborslen. S. D. Af forekomne Aarsager, og da Admiralen og Commandeur af Hs. K. Msts. Sverds=Orden, Ancarerantz har ganget Riget til Haande med mange og tro Tienester, men befinder sig nu udi knappe Vilkor, har Secrete Utskottet i Underdanighed for ham tilskyndet en saadan Forøgelse udi de Fordeele, som han siden tagne Afskeed og hidindtil har nydt, at han af Admiralitets Krigsmands Cassen bekommer i et for alt, og uafkortet, den Sum 3000 Dater Silsmt.; dog at saadant paa ingen Maade, hverken nu eller i Fremtiden, maa drages til Prejudicat for andre.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Af et Brev fra Madratz, den 10de Junii 1769. Jeg ankom her til den 20de Mai sidstl. efter 19 Ugers og nogle Dages Seylads. Vi havde ikke underveis været inde i nogen Havn; befunde os dog meget vel, og have paa Reysen kuns mistet en Søemand og 2 Soldater. Menjeg erfarer, at siden vi ere komne her i Land, ere nu kuns 20 Mand i Live af 109, som vi vare da vi anlandede. - Vi have befundet Madratz at være det allerubehageligste og bedrøveligste Opholdsted for Kiøbmænd, som man kan for restille sig. Her er ingen Handel, en ødeleggende Krig med en sort Fyrste, som man kalder Hyder=Aly eller Hyder Nach, hvilken Krig man nylig har faaet Ende paa, deri bestaaer Stedets hele Beskæftigelse. Denne Fyrste kom med sin Armee lige til Fortets St. Georgs Porte, for at afgiøre Freden. Da hans Ambassadeurer begave sig ind i Fortet, gik en Moor foran og raabte: Plads, Plads, for Seyervindernes Seyervinders Ambassadeurer. Stedet er ganske blot for Penge. De Europæiske Vahre sælges til bedre Kiøb her, end i Europa. For Knive og Gaffeler, som have kostet mig 46 Livres, blev mig i Dag budet 28 Livres. J ligesaa slet Priis er Ledertøy, Glas &c. Kort sagt, her er intet Haab til her at gjøre nogen Lykke. Mange unge Mennesker belave sig paa at reyse hiem til Europa igien; thi her er intet at bestille, ingen Krig, ingen Penge. Vi sætte om faa Dage Segel til af China.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Frankfurt, den 29de December. Der gives nu een, som vil have opfunden den Konstrat benytte sig Vinden, naar den endog staaer lige paa Forstavnen af Skibet, saaledes, at Skibet skal seyle des hurtige re, jo stærkere Vinden er det imod. Han har anmeldt sin Hemmelighed for Academiet i Berlin, og tilbyder sig, at aabenbare det for Academiet eller nogle af dets Lemmer, for at faae et Beviis fra dem, for desto sikrere at kunde frembyde den for en Søemagt.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Warschau, den 30te December. Da Russerne alt meere og meere have søgt at sætte sig fast ved Donau, saa har dette Tid efter anden foraarsaget adskillige Skiærmydseler mellem dem og Tyrkerne, hvorved Russerne altid have beholdt Overhaand; men nu maae der ingen Tyrk meere være der at see. - General Weymarn, har ladet de Dissidentiske Jndvaanere i Krakan sige, at de (som vare flygtede til Schlesien) kunde med al Sikkerhed, komme tilbage, og at han endog vilde give dem en Bedækning, at geleyde dem indtil Krakau. De Sager, som de Confoedererede have frataget Dissidenterne i Krakau, ere meestendeels vorden bragte til Biala, hvor de have solgt dem. Uagtet Bisperne af Cracau og Kiow ansees af Nationen, og i sær af Almuen, for Martorer for Religionen og Fædrenelandet, saa kan man dog ikke sige at de Lille Pohlske Confordererede have skaanet deres Godser; tvertimod, den førstes Godser have lidt meget. Man har ikke ladet sig nøye med at fordre Fourage og Levnetsmidler, men man har endog forlangt contante Penge, under Paaskud at Bispen nu ingen brugte. Ja de have endog desuden fordret Delicatesser. For nogen Tid siden lode de i en liden Bye befale et got Maaltid for 200 Personer færdig til en vis Dag, og fornemmelig at der maatte være god Viin. Man saae sig nødt til med stor Bekostning at skaffe alt dette færdig. Paa den bestemte Dag komme de Confordererede, og satte sig med god Appetit til Bords Men i det samme blev der pludselig gjort Allarm at Russerne komme, hvorpaa de alle sprang op, og toge med alt hvad de kunde føre, i sær Viin-Flaskerne. Dog funde Russerne nok at spise for sig. Man vil sige, at en vis Prælat, som dette Forhold af de Confordererede mishagede, havde givet Russerne Vink derom. Bispens af Kiow Godser have ikke nydt bedre Skiæbne af de Confordererede, fornemmelig hans Abbedie. Men over Russerne, som ogsaa have været der, har man intet klaget. Den alt for store Begiærlighed til at skrabe Penge sammen, som de fleeste af disse Confoederationers Marechaller ved alle Leyligheder vise, har tildraget dem Misfornøyelse blant de Confordererede selv. Saaledes gaaer Ordet, at den bekiendte Dierzanowsky er vorden arresteret af dem formedelst en Mistanke og Beretning, at han med en sammenskrabet Sum paa 18000 Ducater har vildet begive sig hen i et andet LandArnheim, den 30te December.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Efterat Vandet her i Rhinen den 27de huj. var steget til 21 Tommer over Pælen, og altsaa 1 Fod høyere end 1740, og end nogen kan mindes, saa er derved om Natten skeet et forskrækkeligt Giennembrud i Rhindiget paa 70 Roders Breede paa den Cleviske Grund, hvorved mange Mennesker ere omkommen, og meget Fæe druknet. He kommer endnu bestandig en Mængde Huusgeraad, Skabe, Kister, døde Mennesker og Qvæg, tilsvømmende. Jmidlertid ere strax herfra afsendte nogle Skøyter med Brød til de Nødlidende. Ved dette Giennembrud er den største Deel af Districtet Nimmegen, 14 Mille lang og 3 breed, alt det som ligger mellem Rhinen og Valen, sat under Vand, tilsammen henved 70 Byer og Stæder, hvorved Jndbysgernes Elendighed og Skade paa Udsæden er ubeskrivelig Maatte vi nu beholde stille Veyr, thi ellers maatte LingenDiget neppe kunde staae imod, og vi opleve lige saadan Ulykke, som No. 1740.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Smyrna, den 17de October. Den Efterretning, som man har om en Russisk Flodes Udrustning, som er bestemt at Levante, foraarsager her, og blant de Christelige Nationer i Middelhavet, megen Uroe, da man ikke veed, mod hvilken Havn den vil giøre sit Angreeb. Disse Nationers Consuler have derfore ladet gaae Begiæringer til deres Hoffer, at de ved deres Mægling vilde bringe det derhen ved det Russiske Hof, at Jndvaanernes Magaziner og Huse ikke ved denne Flodes Operationer maatte vorde udsatte for Plyndring og Jld.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Berlin, den 16de Januarii. Kongen har resolveret at frigive sine Land=Stænder af Ridderskabet Korn-Handelen til udenrigske Stæder for bestandig i en vis Maade, for derved at lætte Midlerne til sammes Tilvext, og til den Ende tilladt: At der til denne Handel maa anlegges 2 Compagnier, bestaaende af Adelsmænd og Kiøbmænd, et paa Oderen, og et paa Elven, samt at bringe Fonds for disse Compagnier til veye ved Actier, hver paa 200 Rdlr. Octroyerne for disse Compagnier komme ud med første. Subscriptionen til samme Compagnier modtages i Magdeburg, udi Krigs= og DomaineRaad Goslers Handels-Comtoir.
Berlingske Tidende, 1770-01-29
Wiborg, den 18de Januarii. I Gaar blev i Domkirken her af S. T. Hr. StiftsProvst Wilhelm Adolph Worsøe til det hellige Prædike=Embede indviet, Hr. Peder Wagaard, at være Capellan pro Persona til Schelund og Wiborg Meenigheder i Hindsted, Herred. Texten til Ordinations=Talen var af Aabenbaringens 19de Capitel 6 Vers.