Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-28
Indenlandske Efterretninger. Udkast til en Grundlov For Kongeriget Danmark og Slesvig. (Fortsat).IV. § 30. Rigsdagen bestaaer af Folkethinget og Landsthinget. Begge fremgaae ved umiddelbare, Valg af Folket. § 31. Valgret til Rigsdagen har enhver uberygtet Mand, som har Jndfødsret, naar han har fyldt sit 30. Aar, med mindre han a) uden at have egen Huustand staaer i privat Tjenesteforhold; b) nyder eller har nydt Understøttelse af Fattigvæsenet, som ikke er enten eftergiven eller tilbagebetalt; c) er ude af Raadighed over sit Bo; d) ikke har havt fast Bopæl i et Aar i det Valgdistrikt, hvori han opholder sig paa den Tid, Valget foregaaer. Omflytning i en Stad, der har flere end eet Valgdistrikt, er i saa Henseende uden Jndflydelse. § 32. Valgbar er, med de i § 31 Litra a, bog e nævnte Undtagelser, enhver uberygtet Mand, som har Jndfødsret, til folkethinget, naar han har fyldt sit 25 Aar, til Lands mer. § 35. Medlemmerne af Folkethinget vælges paa 4 Aar. Medlemmer af Landsthinget vælges paa 8 Aar. Halvdelen afgaaer hver. 4. Aar. Hvilke der skulle afgaae første Gang, bestemmes ved Lodtrækning mellem de for hvert Amt og for Kjøbenhavn valgte. § 36. Medlemmerne af Folkethinget erholde et dagligt Vederlag; Medlemmerne af Landsthinget derimod ikke. § 37. Rigsdagen er ukrænkelig. Hvo der antaster dens Sikkerhed og Frihed, hvo der udsteder eller adlyder nogen dertil sigtende befaling, gjør sig skyldig i Høiforræderi. § 38. Jngen Rigsdagsmand kan fængsles eller tiltales under Rigsdagens Samling, medmindre det Thing, hvortil han hører, dertil giver sit Samtykke. For sine Yttringer paa Rigsdagen kan intet af dens Medlemmer uden Thingets Samtykke drages til Ansvar udenfor samme. § 39. Rigsdagsmændene ere ene bundne ved deres Overbeviisning og ikke ved nogen Forskrift af deres Vælgere. V. § 40. Ethvert af Thingene er berettiget til at foreslaae og for sit Vedkommende at vedtage Love. § 41. Ethvert af Thingene kan selvstændigen indgive Adresser til Kongen. § 42. Ethvert af Thingene kan til at undersøge almeenvigtige Gjenstande nedsætte Kommissioner af sine Medlemmer. Disse ere berettigede til saavel af offentlige Myndigheder som af private Borgere at fordre Oplysninger meddeelte mundtligen eller skriftligen. 43. Jngen Skat kan paalægges, intet Statslaan optages og ingen Staten tilhørende Domæne afhændes, uden ved Lov. § 44. Paa hver ordentlig Rigsdag, strax efterat samme er sat, fremlægges Forslag til Finantsloven for det følgende Aar, indeholdende et Overslag over Statens Jndtægter og Udgifter. Finantsforslaget behandles først i Folkethinget. Jngen Skat tør oppebæres, forinden dens Opkrævning er bevilget ved Finantsloven. Jngen Udgift tør afholdes, som ikke har Hjemmel i samme. Hvorledes der skal forholdes med de kommunale Afgifter, der dog aldrig kunne paalægges ene af Kongen, vil blive bestemt ved Kommunalloven. §. 45. Landsthinget udvælger aarligen een og Folkethinget to lønnede Revisorer. Rivisorerne gjennemgaae det aarlige Statsregnskab og paasee, at Statens samtlige Jndtægter deri ere blevne opførte og at ingen Udgift udenfor Finantsloven har fundet Sted. De kunne fordre sig alle fornødne Oplysninger og Aktstykker meddeelte. Statsregnskabet, med Revisorernes bemærkninger, forelægges derefter Folkethinget, som med Hensyn til sammer tager Beslutning. § 46. Jngen Udlænding kan herefter erholde Jndfødsret uden ved Lov. § 47. Ethvert af Thingene afgjor selv Gyldigheden, af sine Medlemmers Valg. 648. Ethvert nyt Medlem aflægger, saasnart Gyldigheden af hans Valg er anerkjendt, følgende Eed: "For den almægtige Guds Aasyn lover jeg at holde Grundloven for Kongeriget Danmark og Slesvig." 49. Kommer den gyldige Valgte i et af de Tilfælde, hvorved Valgbarhed fortabes, mister han den af Valget flydende Ret. Dog skal ingen tabe sit Sæde i Landsthinget fordi han i Løbet af den Tid, for hvilken han er valgt, flytter til et andet Amt. §. 50. Ministrene have i Embeds Medfør Adgang til Rigsdagen, og ere berettigede til at forlange Ordet naar de ville. Stemmeret udøve de kun naar de tillige ere Rigsdagsmænd. § 51. Ethvert Ting vælger for hver ordentlig eller overordentlig Samling sin Formand og den, der i hans Forfald skal føre Forsædet. § 52. Jntet af Thingene kan tage nogen Beslutning naar ikke idetmindste 1/3 af dets Medlemmer er tilstede og deeltage i Afstemningen. § 53. Til enhver Beslutning saavelsom til Valget af Formændene udfordres Flertallet af de afgivne Stemmer. Hvorledes der skal forholdes ved andre Valg, bestemmes ved ordning fastsætter ethvert af Thiugene de nærmere Bestemmelser, som vedkomme Forretningsgangen og Ordens Opretholdelse. VI. § 60. Rigsretten bestaaer af 16 Melemmer, der vælges paa 4 Aar, Holvdelen af Landsthinget, Halvdelen af Landets øverste Domstol, blandt disses egne Medlemmer. Den vælger selv sin Formand af sin egen Midte. § 61. Rigsretten paakiender de af Folkethinget mod Ministrene anlagte Sager. For Rigsretten kan Kongen lade ogsaa andre tiltale for Forbrydelser, som han finder særdeles farlige for Staten, naar Folkethinget dertil giver sig Samtykke. §. 62. Dommerne kunne ikke afsættes uden ved Dom, ikke heller forflyttes mod deres Onske. Dog kan den Dommer, der har fyldt sit 70de Aar. afskediges, men uden Tab af Jndtægter. §. 63. Domstolene ere berettigede til at paakiende ethvert Spørgsmaal og Øvrighedsmyndighedens Grændser. Dog kan den, der mener sig forurettet ved en Ovrighedsbefaling, ikke ved at bringe Sagen for Domstolene unddrage sig fra foreløbigen at efterkomme Befalingen. (Fortsættes). 32 Gaardmænd og Huusmænd i Allersløv og Jungshoved Sogne have i Berl. T. erklæret, at de ere udtraadte af Bondevennernes Selskab paa Grund af Bestyrelsens (Balthazar Christensen er Formand) og Distriktsformændenes Anbefaling af Væver Hans Hansen af Mehren og deres Fremgangsmaade for at bevirke hans Valg.