JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Ved Proclama, som læses ved vedkommende Over= og Underret, er, i 2 Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldt med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den her i Kiøbstaden afdøde rike Man tilleden forbemeldte Tids Forløb, for neden bille og Endvet, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter A Enken Mette Mogensdatter i Hasberg og forhen afdøde Mand Laurs Laursen Poulsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, ei at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skiftet i valter. Samlinger i denne Anledning afholdes herpaa Contoiret den 18de November og 30te December d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg, Mølle ved Randers, den 28de September 1831. Besenberg.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende Byetingsret B og inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Staderet i Kiøbenhavn, ere alle De, som formene at have noget at fordre i Kiøbmand Bernth Gottschalk her af Staden, hans Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 24de September 1831. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen. Hvo som maatte have noget at fordte i efternævnte Boer, nemlig: i Stervboet efter afdøde Værtshuusholder Niels Frederiksen og dennes Enke Ane Marie Andersdatter i Ringsted; i Stervboet efter Hovedparcellist Peder Abrahamsen og dennes til ligere afdøde Hustrue Maren Pedersdatter af Ødeforsløvved Ringsted. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i bemeldte Boer Ringsted, den 2den October 1831. Harhoff. bereits vor Jahren, und dessen Winde, Brigitte Johanne, geb der Kansmann Hinrich Carstensen Feldstedt, jun., hieselst, ik nicht daran zweiseln, das for Nachlas, nach Befriedigung der Creditoren, Lind, vor einiger Zeit alldir mit Tode abgegangen. Ogleich die Erden nog Ansbente for die Erden geden werde, so haben seldige doch, besønderder derunter befindliden Mindemadrigen megen, sich veranlagt getunden, diVerlassenschaft nu sub beneficio legie et inventarii ansatretten, und umlitten. Jn Gemahruna dieser Bitte werden demad Alle med Jede, Etlassung emes Proclams zur Ansmitteling des Bestandes der Masse Ju mit Ausnahme der protocollitten Creditoren, melde Forderunden und Anspruche, ste riden her ans welchem Grunde stemøllen, an tie Verlassen, schaft der ogenannten verstordenen Chelene, Hinrich Carstensen Feldclusi & perpetui silentii, geladen und befebligt, sich damit inner hal end machen zu können vermeinen, hieduch peremtorise sub poena præ stedt, jun, und Brigitte Johanne, ged. Lind in Flensburg, gel 12 Wochen, vom Tage der leten Bekantmachung angerechnet, im hiesigen Stadssecretariate zu melden, die darider eima in Handen habenden Docuzurückulassen, and, soweit ste Auswartige sind, Actenprocuratur zu bestellen, mente in Urschrift vorzuzeigen und abschristlich de dem angadeprotocoldemachst aber da Weitere zu gewartigen. Flensburg, den 28sten Septbr. 1831.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Bürgermeifter und Rath. J. Jensen, Stadssecretair. Liede Schmidt, zu St. Johannis hieseldst, har sich tur insolvent en Jer vormalige Schiffer und nachberige Branntweinbrenner Christian klart, undes ist, unter Vorbehalt der Rechte seiner Glandiger, uber seineAusnahme der protocollitten Creditoren werden dader Alle und Jede, welche samtliche Haabe und Guter, das Concursverfahren eröffnet. Mit geseslichean den genannten Christian Liebe Schmidt Ansprüche und Forderungen, ste ruhren her ans welchem Grunde ste wollen, zu haben vermeinen oder etva Pfinder von som in Handen haben, bei Strafe der Auschlie geladen und befehligt, sich dieserwegen innerhalb 12 Wochen, rom Tage det sung von dieser Concursmasse und bei Verlust des Plandrecht, peremtoriser letzten Bekanntmachung an, im Stadssecretariate hieselbst zu melden, ihre abschriftlich zurückulassen, anch, sofern ste Auswartige sind, Actenprocuramdessalls eta in Handen habenden Documente urschriftlich vorzuzeigen und zu bestellen, und demachst weitere rechtliche Verfigung zu gewartigen. Flensburg, den 28sten Septbr. 1831.
Berlingske Tidende, 1831-10-07
Bürgermeifter und Rath. J. Jensen. Stadtsecretair. Æ i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldt med Ved Proclama, som bliver læst ved vedkommende Over= og Underret, er, hver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Fragtmand, 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og En nedentegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Niels Samuelsen af Holbek, til, inden forbemeldte Tids Forløb, for Holbek Kiøbstæds Skifteret, den 29de September 1831. Lynge. B og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordi Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst inden vedkommende Over efter den heri Byen afdøde Huusholderske Karen Pedersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, inden fornævnt Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Storehedinge, den 29de September 1831. Barfoed, const. Byefoged Niels Stephansdatter og efterlevende Mand, Styrmand Jacob Ca ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Trein, ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i vedkommende Retter, pitain af Drage disses fælleds Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med Aar og Dags VarseBehandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Amager Birk, den 1ste October 1831. J. C. v. Osten. fordre i Stervboet efter afdøde Gaardmand Jens Christiansen af AaB kommende Under og Overret, ere alle de, som maatte have noget at ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst i ved reløse under Stamhuset Giesegaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Giesegaard pr. Ringsted, den 1ste October 1831. Hansen.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Polen. Fra den Polske Grændse, den 2den October. - Jfølge forskellige, fra flere Kanter indløbende, Efterretninger hersker den største Forviering iblandt Levningerne af den Polske Armee. Endeel havde indskibet sig ved Plock, var gaaet til Wroclaweck paa den venstre Weichselbred, havde fordrevet Russerne derfra og slaaet en Broe. Man troede desaarsag, at en større Operation laa skjult under denne Fremgangsmaade. Men dette var ingenlunde Tilfældet. Kort derpaa forlode Polakkerne den venstre Bredd; Russerne besatte Wroclawek; Oberst Krasnow bemægtigede sig endog Broen efter en svag Modstand, og, efter Fangernes Udsagn, skal Armeen være marscheret af den Preussiske Grændse til og staae i Lipno. General Anrev gik derefter over til den høire Weichselbredd ved Wroclawek, for at forfølge Fjenden, og i de første Dage vil den endelige Afgjørelse saameget mere finde Sted, som General Pahlen staaer opstillet Scholonsviis fra Gom bin til Brese=Kujawski, observerer den venstre Bredd, og har, som ovenfor meldt, allerede sendt en Deel over paa den høire, Feldtmarskal Paskewitsch med General Creuss Corps og nogle Garderegimenter er rykket frem paa den høire Bredd, til Omegnen af Plansk. Jmidlertid strømme Flygtninge og Deserteurer hobeviis over til det Preussiske Territorium. Blot i Strasburg ( Vestpreussen) ere nogle og Tredsindstyve Personer ankomne, blandt hvilke Regjeringsmedlemmer, Senatorer, Landbud, Officerer, Privatmænd, og navnligen Brødrene Niemojowski, Biernack, Ostrowski og Plichta, tilligemed General Skarzinski og Fyrsterne Sapieba. (Preuss. Staals.)
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Jfølge de nyeste Efterretninger have Russerne forfulgt Polakkerne, som General Rozicki commanderer, ind paa det KrakauskeGebeet - hvorhen de Sidste under bestandig Fægtning vilde redde sig, - og om Aftenen den 27de September besat Staden, Krakau. Da mange Jnsurgenter holdt sig skjulte i Byen, var man, ifølge disse Efterretninger, i Begreb med at opspore dem.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Fra Berlin skrives under 5te October: "Den af os meddeelte Efterretning, at Resten af den polske Armee den 29de f. M. havde begivet sig ind paa Preussisk Grund og strakt sine Vaaben, er hidtil ikke stadfæstet". (Preuss. Staatz.)
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Krakau, den 27de September. Efterretningen om GeneralRybinskis Henrettelse bekræftes. Han havde forestillet Armeen at Polen ene kunde reddes ved Underkastelse. General Bøhm, en Terrorist i Ordets hele Betydning og exalteret i høieste Grad, troede sig berettiget til, paa hvilkensomhelst Maade, at skille sig af med en Mand, der kunde vorde saa farlig for Frihedens Sag Han overtalede Armeen til at troe, at Rybinski bedaarede den og at det Overordentlige ikkun ved overordentlige Midler kunde fremmes. Han fandt kun altfor villige Øren hos de Ophidsede, og hiin græsselige Udaad fuldbyrdedes. Derpaa lod Bøhm alle Soldaterne sammenkaldes, knælede ned for dem og svor med blottet Bryst og draget Sværd, at han vilde blive den Polske Sag tro, til Fjenden knuste hans Bryst. Derpaa tiltalede han dem med Fyrighed; sagde blandt Andet, at den Polske Revolution fortjente en anden Ende, end frig Hengivelse i SeirherrensVillie, vel kunde de ikke i physisk Henseende maale sig med Fjenden, men dog ved Angreb paa enkelte Corps tilføje ham betydelig Skade, og overhovedet krævede Nationalæren af dem, at opoffre sig for Efterkommerne; thi for den nulevende Generation var deres Existence vist nok tilintetgjort. Efterat han havde endt denne Tale, opfordrede han alle dem, som ikke under hans Commando vilde kæmpe paa Liv og Død, til at træde frem, og lovede dem fri Afmarsch til Warschau. Men Jngen fremtraadte og Alle have svoret, at være Terrorismen tro og nedsable enhver Fiende, de mødte. Derpaa skal Corpset være brudt op og have rettet sin Marsch mod General Rüdigers Position.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Wien, den 30te September. Ifølge Beretninger fra Gallizien har den Polske General Romarinos Corps nedlagt Vaabene. Disse og 40 Kanoner, som Corpset. førte med sig, skulle ufortøvet afleveres til de russiske Autoriteter. Slottet i Sienawa er anviist fem polske Generaler til Qvarantaine Bolig. Corpset, hvis effective Styrke ikkun udgjorde Nr. Tusinde Mand, da nogle Tusinde havde overgivet sig til det Rosenske Corps kort førend Overgangen paa det keiserlig østerrigske Sebeet, - camperer i fire Afdelinger.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
London, den 2den October. Ministerialbladet The Courier, som i disse Dage havde yttret meget sanquiniske Forhaabninger angaaende Reformbillens Antagelse i Overhuset, blev siden noget mat i denne Henseende; den meente, at Oppositionen i Overhuset vil forsvare Terrainet, Skridt for Skridt, og i Gaar gik den saavidt, at true, som Modmiddel, med Pairsværdighedens Ophævelse. - The Times synes at antage, at den geistlige Bænk vil gjøre Udslaget, og truer derfor disse Prælater med Nationens Forbittrelse. Biskopperne holdt i Gaar en Forsamling, for at raadslaae om, hvorledes de havde at forholde sig; om Udfaldet vides Intet. Et mindre voldsomt, ikke saa revolutionært Middel, som det hvormed the Courier truer, synes en endnu meer udvidet Udnævnelse af Pairer at være. Det synes, at Regjeringen er betænkt herpaa; dog meener Rygtet, at der hersker temmelig Meningsuliighed derom imellem Lordkantsleren og Grev Grey; den Første vil strax skride til denne Forholdsregel; Premierministeren vil derimod oppebie Billens Forkastelse. - Jfølge the Courier var denne Formodning aldeles ugrundet.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Paris, den 30te September. Messager des Chambres's Aftenblad indeholder følgende Artikel, der ifølge dens Jndhold, og den Maade hvorpaa den er aftrykt, kan ansees for halv officiel: I Gaar tog Grev Sebastiani Sæde i Kammeret mellem dhrr. Bertin de Veaux og Dupin den ældre, i det venstre Centrum. Denne Omstændighed bemærkedes af Alle, og strax udbredtes det Rygte, at Ministeren havde nedlagt Porteseuillen for de udenlandske Anliggender. Efter Forlydende berettede adskillige Deputerede, at Grev Sebastiani havde fortalt dem, at han vilde forlade Ministeriet; Belgiens Anliggender vare ordnede og en Tractat mellem denne Stat og Holland nær ved sin Afslutning ; hverken Indenlands eller Udenlands var Grund til at frygte nogen betydelig Forvikling ; alle under hans Ministerium begyndte Forhandlinger vare næsten tilendebragte; Inten var til Hinder for hans længe nærede Ønske, at kunne trække sig tilbage fra Forretningerne. Samme Beretning findes næsten eenslydende i Courrier francais, der udkommer om Morgenen, Denne gjør endnu følgende bemærkning herved: "Som det altid pleier at skee ved slige Leiligheder, kom endnu til denne Efterretning i Fortrolighed meddeelte Formodninger og Rygter. Man foregav, at vide, at den sande Aarsag til denne Udenrigs Ministerens Beslutning stod i Forbindelse med General GuilleminotsSag, at denne General effectivt har faaet Befalinger, der bevægede ham til det Skridt, som foraarsagede hans Rappel og at disse befalinger vare ham tilstillede udenfor Cabinettet. Som bekjendt modtoges General Guilleminot for kort Tid siden i Palais Royal; de Kjendsgierninger, der have Hensyn til hans Tilbagekaldelse ere drøftede i Kammeret, og at han har afholdt sig fra alle Udladelser desangaaende, som dog den Offentlighed, Sagen har faaet, synes at gjøre nødvendige.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Den 23de heisede den til Brest opbragte Portugisiske Orlogs Corvette Urania, Capitain Andrade, efter Besætningens eensstemmige Villie Dronning Maria da Glorias Flag. Jfølge Overeenskomsten af 14de Juli mellem Admiral Roussin og VizcondeSantaren skulde den have været sendt tilbage til Lissabon, med holdtes tilbage, fordi Chefen for vor Fregat Egle var bleven insulteret. Ligeledes har Besætningen paa Corvetten Orestes, som ogsaa skulde vende tilbage til Lissabon, viist sig noget vaklende, uden at det er kommet til noget Resultat. General Fabrier opholder sig endnu hos sin Familie i Pontarmousson.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Moniteuren indeholder i Dag den til Strasburg afgaaede befaling, at Accisen af Qvæg skal hæves uforandret som forhen, og at man her ved Telegraphen allerede havde den Efterretning at befalingen var blevet efterlevet, uden at det havde nogen Forstyrrelse af Roligheden til følge.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Journal du Commerce, indeholder følgende Artikel: "Den Spanske Regjering har tilkjendegivet den Franske, at Spanske Tropper skulle ufortøvet rykke ind i Portugal, dersom en Expedition imod Don Miguel og til Fordeel for Donna Maria sendes til Lissabon ombord paa Franske Skibe, men dersom Don Pedro for sin egen Regning sender en saadan, vil Spanien ingen Deel tage i Tvisten imellem de to Brødre.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Neuschatel (Neuenburg i Schweiz), den 25de Septbr. Ved Forderal-Commissairernes Mellemhandling blev i Gaar er Vaabenstilstand paa 48 Timer sluttet imellem de Partier, de dele Cantonen. Men det Preussiske Partie har faaet ny Bistand, baade Tropper og Vaaben, fra Regjeringen i Bern, og synes beredt til at angribe Forskandsningerne, som Jnsurgenterne have opkastet midt udenfor Byen. J alt Fald vil en blodig Fægtning finde Sted, naar Vaabenstilstanden er udløben. Majoriteten i Cantonsraadet ønske Reuschatels Emancipation fra Preussisk Overherredømme; men det er høist usandsynligt, at det øvrige Schweiz der i de sidste sexten Aar viiste Preussen stor Lydagtighed, vil gribe til energiske Forholdsregler ved denne Leilighed.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Brüssel, den 1ste October. J Forgaars Morges Kl. 5 reiste Hs. M. Kong Leopold til Antverpen, hvor Allerhøistsamme ankom Kl. 1 og strax der paa mønstrede Borgergaden. Hs. N. begav sig til Slottet, hvor han modtog den Franske Gesandt, General Belland. Derpaa tog Kongen til Mexem og lod der adskillige Regimenten passere Revne. J afvigte Nat kom Hs. M. atter hertil.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
J Forgaars Morges kom tre hollandske Dampskibe til Lillodet Dampskib, som laae ved Castellet, seilede dem imøde. Om trent Kl. 11 seilede dette Skib atter forbi Antverpen og havde Prindsen af Oranien og Prinds Frederik ombord, der gik i Land ved Castellet. Disse Prindsers Ankomst til Antverpen, paa samme Tid som Kong Leopold opholdt sig den var mærkelig nok.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
J Mons oprettes en fremmed Legion; Commandoen over samme bliver efter al Sandsynlighed overdragen til Oberst Achilles Murat, den henrettede Exkonge af Neapels Søn.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Vi have modtaget den Efterretning - siges i den Ammepener Journal du Commerce at den Svenske Regjering ikke vil erkjende Belgiens nuværende Souverain. Den 28de f. M. marscherede Garnisonen i Mons derfra, for, over Maubeuge, at vende tilbage til Frankrige. Samme Dag forlod General Barrois's Division det Belgiske Territorium. Rom, den 22de September.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Her er udfærdiget en mærkelig Bulle, som havde til følge af Don Miguels Gesandt, Marquis Labradia, der allerede i tre Aar havde levet her i Stilhed, i et prægtigt Optog begav sig til Qvirinalet, hvor han fik Audients hos den bellige Fader. Derpaa begav han sig i samme Optog til Peterskirken, for at takke Gud, for det heldige Udfald af hans lange Venten: - Don Miguels endelige Erkiendelse som Konge i Portugal!
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Spanien. En af de Landeplager, under hvilke Spanien sukker er MestaNavnet paa et octroyeret Jnteressentskab af omvankende Faarehjorders Eiere, som har en Mængde udelukkende Privilegier, deri høieste Grad ere skadelige for Agerdyrkningen og det almeene Vel. Mestaens egentlige Oprindelse er en simpel Overeenskomst imellem Spaniens Bjergbeboere og Dalboere om at sætte deres Faarehjorder under Lovenes Beskyttelse, men er i Tidens Løb, indtil vore Dage, med lovløse Vexationer og gradviis fremskridende Misbrug, under mægtig Beskyttelse saa vederstyggeligen udattet, at Jnteressentskabet ei allene tilegner sig Monopol til at lade dets talrige Faareflokke græsse paa alle Enge i Kongeriget, men ogsaa til at forvandle de dyrkeligste, frugtbareste Marker til aabne Græsgange. Det har givet Landets Agerdyrkning og Folkemængde Banesaaret. Denne monstrøse Association bestaaer af Prælater og Munke, den høieste Adel og andre Vældige, der i Kraft af deres usuperede Privilegier, fordre og udøve Ret til at lade deres Faarehjorder, uden mindste Erstatning, græsse hvorsomhelst de ville, i hele Kongeriget. Disse Privilegier har den ladet samle i en trykt Coder; den har oprettet Domstole, hvis Medlemmer ere af dens Egne, der efter selvraadigt Tykke straffe, ethvert Brud paa dens formeente Rettigheder. Associationen er saaledes i udelukkende Besiddelse af næsten hele Spaniens Uld handel. Tallet paa disse omvankende Faar beløber sig nu til fem Millioner, altsaa til omtrent Halvdelen af alle Spaniens Faar, Forgiæves lede vi i Monopoliernes Historie, netop i hiine Lande, hvor disse meest opmuntres og beskyttes, efter en Parallel til denne voldsomme og svigefulde Krænkelse af en heele Nations Rettigheder og Eiendom. - De Besværinger, hvortil denne skamløse Fremfærd - som den offentlige Mening i Spanien afskyer og fordømmer, - giver Anledning, ere mange og haarde. Faarehyrdernes Antal, der stiger indtil Tredsindstyr, Tusinde, tages for største Delen fra de Provindser, hvor Climater, fordrer Arbeidsomhed; Agerdyrkningen unddrages altsaa de netop her høiligen fornødne Menneskehænder. Mestaen forvandler det ypperligste Agerland til Græsgange, der forholdsmæssigen Jntet yde, som en Følge heraf berøves disse Egnes Beboere Leilighed til at erhverved deres Underholdning paa retmæssig Maade, men nødes til Smuglerie, Røverie paa Landevejenne og andre ulovlige Midler, for at vinde en precair Existents. De dyrkede Jorder, der ligge nærved den Vei, som Faarenes Opsynsmænd vælge med deres Hjorder, af hvilke enhver sædvanligen bestaaer af Ti Tusinde, anledige paa disses Hid- og Tilbagevandring fra og til Bjergene, idelige Vexationer, som begaaes ustraffede; da det er alde les umueligt for Landejerne, at faae nogensomhelst Regres til hiin mægtige Association. Græsgangene, som Mestaens Faar, hjorder passere, ere saa aldeles opædte, at Eieren Jntet finder derpaa Hines Opsynsmænd og Hjorder frygtes meer end Røvere, thi de udøve den utaaleligste Despotisme, og drage, ifølge deres Privilegier Enhver, som de insultere og forrette, for Associationens Domstol, hvor de naturligviis stedse beholdt Ret.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
I det sidste Ministerconseil i Madrid blev nyelig et Forslag, til en Kongelig Anordning discuteret, ifølge hvilket, fra 1ste Januar 1832 alle Summer, hvis Udbetaling, baade Afdrags og Renters, ere forfaldne til Udlandet, skulle - suspenderes. Det ved vilde Budgettet for 1832 vinde 172 Millioner Realer, den ere Amortisationskassen anviiste til at opfylde de indgangne Forpligtelser til fremmede Lande. Man troer vel ikke, at af denne plan, der maa vorde ødelæggende for Landets Credit, strax vil iværksættes, men det er unægteligt, at det mægtige, nu herskende Partie lurer paa den første gunstige Leilighed til at udføre den.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Efterretninger af blandet Jndhold. Det Bayerske Deputeretkammer har reduceret Civillisten fra tre Mill., 500,000 til to Mill. 500,000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
En Preussisk Boghandler har ladet et Avertissement indrykkes i den Casselske Avis, med Anmodning til alle Boghandlere i Schweiz, Belgien og Strasborg, ikke at sende dem politiske Skrifter, for disse have været indrykkede i Berlinske Blade, efterdi ingen Bog i det tydske Sprog, som er trykt udenfor Tydskland, maa sælges i Preussen, for den har været anmeldt i et Preussisk Blad.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Den afsatte Hertug Carl af Brunsvig, der har faaet conslium abeundi fra Madrid, ankom til Bayonne den 18de Septbr., og gav næste Dag et stort Middagsmaaltid, hvortil alle de vare indbudne, der ere bekjendte som det Carlistiske Parties Tilhængere.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
J forrige Uge blev en Franskmand bragt til Haag ved Engelske Politiebetjente. Han har allerede tilstaaet, at han er skyldig i at have stiaalet Hs. Keiserlige Høiheds, Prindsessen af Oraniens Diamanter, hvilket samøse Tyverie, i Aaret 1829, gar Anledning til de absurdeste Rygter.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Cholera. J Berlin vare fra den 4de Octbr. indtil den 5te om Middagen 42 nye Choleratilfælde. Fra Sygdommens Udbrud indi den 5te Octbr. om Middagen vare sammesteds 1071 Personer, angrebne af Cholera; af disse 233 helbredede, 680 døde og 158 endnu under Lægebehandling.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
J Frankfurt ved Oderen vare indtil den 3die Octbr. af 50 Cholerapatienter 32 døde.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
J Potsdam udbrød Cholera den 27de og i Breslau den 29de Septbr.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
J Petersborg vare fra den 20de til den 22de Septbr. 15 nye Choleratilfælde, og 7 Cholerapatienter døde.
Berlingske Tidende, 1831-10-10
Det Rygte, som den 6te Octbr. udbredtes paa Børsen i Hamborg, at Cholera var udbrudt i Magdeborg, er ikke stadfæstet ved den til Hamborg den 8de Octbr. ankomne Magdeborgske Avis, og er derfor uden Tvivl ugrundet: J nogle af de Preussiske Provindser, hvor Cholera nu raser har man iagttaget et mærkeligt Yhænomen. J nogle store Jnd søer ere nemlig alle Fiskene døde. I Zempelburger=Søen har man samlet fyrretyve døde Fisk, som efter Politiets Foranstaltning ere blevne nedgravede i Jorden.