JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Paa Veien fra Strømsboe til Næss Jernværk er for nogle Dage siden fra en Vogn tabt følgende Sager: en liden Koffert med lysebrunt Kalveskinds Overtræk, hvorudi endeel Gangklæder, 20 Stykker Linned, mærket, C. R. No. 12 med sort Navneblæk, samt en Æske med Prætissa, nemlig: et langt firkantet Guldkjæde, med en emailleret Guldlaas; en Guldbrystnaal, med en Steen i sk Midten; en liden Prætension af Guld, med Haar i; tvende Guldringe, den ene med en blaae glat Plade og en Steen paa Midten, den anden med en sort Plæde og 5 ægte Perler paa Midten; endvidere en liden emailleret Laas med Devise omkring og en Steen paa Midten; en Naal uden Stilk, med 3 store og 4 smaae Stene. Skulde Nogen her i Byen eller dens Omegn kunde opgive nogen Oplysning om disse Sager, loves derfor en raisonable Douceur, naar man henvender sig til Politiekammeret. Løverdagen den 14de Juli, Eftermiddag imellem Kl. 57, blev tabt enten i Christiania eller paa Veien derfra til Grorud Gjæstgivergaard, 1 Tegnebog indehol1) Omtrent 30 Rd. i Banco, dende se.: 2) et Brev til S. T. Hr. Overkrigscommissaire Heiss, 3) en Regning paa 4 Rd. 12 s.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Skulde nogen Redeligsindet have fundet ovenanførte Tegnebog, bedes samme indleveret til Hr. J. G. Conradi i Christiania, imod at erholde en til det Fundne passende Douceur. Den 20de Juli, imellem Klokken 11 Formiddag og Kl. 7 Aftenen, er bortstiaalet hos Hr. Thoms i Toldboedgaden, fra en der Logerende, et Semidfors Uhr, med dobbelt Kasse, og paa Bagsiden en Porcellains Plade, med grøn Emaille, rundt omkring paa begge Sider besat med Chrystalstene, Sølvvisere, ogsaa besat med Stene, og Glas paa begge Sider; ved samme fulgte et Tambaks=Kjæde, med Sølvforgyldt Signet, istukket B., tilligemed Uhrnøgel. Hvem der om samme kan give tilforladelig Oplysning, behager at melde sig hos Hr. Thoms. og kan vente sig en god Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Natten imellem Tirsdag til Onsdag i forrige Uge har man ved Jndbrud paa min Løkke Karens Lyst ved Skøienstranden borttaget følgende: Et Par næsten nye Lærreds Lagen, uden Mærke. En Lærreds Natskjorte, mærket M. Nr. 15. En Sukkeronns Fruentimmer Hermed føl Nattrøie med Strimmel i Halsen. Et Strie-Haan klæde, uden Mærke. En rannet Netteldugs Natkapmed dobbelt Strimmel. En brun Vadmels Frakke, der var meget slidt, og hvis ene Sideslag var beskadiget af en Syre, og derved bleven guul om Kanterne af Huller, Et Par guulrannede Nanqvins Vanter. Et Flag til en Baad, samt Stander, hvori med Oliefarve var malet A. En stor Sax, hvis ene Spidse var lidet nedadbøiet. Betrækket af 2de Sopha-Ruller, og den ene Endepude gjor af grøn- og sortstribet Cattun. En flad oval ValbirkTobaksdaase, hvorpaa var udskaaret M. Et lidet Tre spand og nogle Papirposer med Fødemidler. Den eller de, der kan bevise Gierningsmanden, erholder en Belønning af 25 Rd. Christiania den 23de Juli 1810. Maschmann.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Paa Gaarden Høevig, i Østre-Bærum, har en dristig, og efter Formodning bekjendt Tyv, Natten til den 6te Juli udslaget en Vinduesrude, og af et Chatol som stod indenfor Vinduet, borttaget en derpaa liggende Meerskums Tobakspibe, med Sølvbeslag, og et langt Træ frøe. Da Tyven hørte at der var Folk i Værelset, som rørte sig, skyndte han sig bort i Hast. Piben er meg kjendelig, den er stærk tilrøgen og mørkebrun paa Halsen, lysere brun om Hovedet, og et Steenar paa den hønSide, slidt flad under Bunden i en Runddeel saa sig som en Sølv Fireskilling, og en stor Ring i det bageste Beslag til at stikke Fingerne igjennem. Da der forhen, Aar er skeet Tyverie ved Jndbrud og bortstiaalet Fød vare, saa er det meget om at gjøre at faae Tyven opdaget. Der udloves derfor en Douceur af 100 Rd. til den eller dem, som herom meddeler sikker og paalidelig UnderteLars Clausen i Christiania. ning derom til
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Fra Hr. Guldsmed Steen til Hr. Carstens er til Mandag tabt et Par sorte Silkestrømper. Finder vilde behage at levere disse i Bogtrykkeriet, mod en Deceur.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Sidst Løverdag er af et Huus her i Byen bortstilet et Par noget brugte engelske Stigbøiler. Skulde enten være solgt eller laant paa, da udbedes det anmeldt i Bogtrykkeriet, hvor Eieren opgives, som ønsker at forden igjen, mod at betale det udlagde.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Paa min Løkke Valle er stiaalet Forlæderet af en Wisky, samme var af Fedtlæder og foret med graat Klæde oventil. Hvem som kan opgive mig Tyven, lov herved en Douceur af 10 Rdlr., og om forlanges skal Chr. Heierdahl. Navnet forties af
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
En lysegraae Klædes Fruentimmercavai med en staaende og en stor hængende Krave, med hvide Bomulds lærreds Foer i Ærmene og hvidt Lærreds Foer i Roggen, er sin Eier frastiaalet; skulde den være pandtsat eller solgt, betales dens Værd med 5 Rd., naar Anmeldelse skeer i Bogtrykkeriet. For nogle Uger tilbage er tabt paa Gaden en Be e muldsgarns strikket Pung, der indeholdt 4 Mønstrærundtom, og ongefær 1 Qv. lang; for Pungens Tilbatigebringelse til Adam Steens Enke, betales dens Værdie som det skulde forlanges, enten den er solgt eller i Find rens Eie, eller og om den skulle være bortgivet.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
ølger Tillæg.) No. 5.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Bortkomne Sager. En stor sortebrun Vallak, med sort Man og Rumpe, de et paa venstre Bagbeen, 14 Aar gammel, er Nat tilt, orsdag den 19de d. M. undkommen af Udhavnen paa be Gaarden Wagaas i Asker Sogn, og formodes at have taget Veien af Lier til, hvor en saadan løs Hest skal Forsdag Morgen være seet i Paradisbakkene. Hvem som kan bringe denne Hest enten til Sande Præstegaard Jarlsberg Grevskab, eller til Asker Præstegaard, skal saae en passende Belønning.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
En grøn Strudsfiær er tabt paa Gaden forrige fredag Aften. For Tilbagebringelsen til Uhrmager Schiødt, betales en raisonable Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
En liden Pram der laae ved Sadelmagerbryggen er den 10de dennes borttagen; den er kjendelig derved, at der nylig er indsat et Bord i Bunden og siden tjærer i udenpaa men ikke inden; den der giver Underretning om samme til Knud Lunde i Vaterland faaer en Douceur. Christiania den 17de Juli 1810. J. Th. Røed.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Fundne og opdagede Sager. En grøn Officeer-Fjær er funden. Eieren behager at melde sig paa Politiekammeret.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
En Trøie til en liden Dreng er funden i Skoven ved Jomfrubragten, samt en Borddag funden paa et andet Sted; hvilket kan faaes tilbage, naar Eierne hen ende sig til Undertegnede. Steene, Politibetjent.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Proclamata Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til at danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, de di Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Olenborg; gjøre vitterlig: at Vi, efter Capitaine og By ved Christopher Weidemann af Christiania By i Vort lige Norge, hans herom allerunderdanigst gjorte An ning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og til let, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skif forvalter i afdøde Cancellieraad og Sorenskriver Horns en Bo, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui side entii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Stats ne lidende, den Altonaiske Mercur, samt Christiania Jnkelligentssedler, 3de Gange efter hinanden, maa indkalelse alle dem, som formene sig at have noget at fordre i meldte Bo, med deres Paastand at fremkomme, og saa Hog et deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, streer fornævnte dets Skifteforvalter at anmelde og beviisde gjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og die, ere ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama delefter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 30te Juni 1810.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Kaas. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Schwartzen. Bevilling for Capitaine og Byfoged Weidemann, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afgangne Cancellieraad og Sorenskriver Horns Bo, med Aar og Dags Varsel. i J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes 3 herved afdøde Cancellieraad og Sorenskriver over Agger, Asker og Bærum Erich Horns Stervboes Creditorer, at fremkomme med deres Fordringer, af hvad Navn haves kan, og samme at beviisliggjøre inden den i Bevillingen er foreskrevne Tid. Boets Debitorer indkaldes ligeledes, for at betale deres Gield inden lovbefalet Tid. Christiania den 5te Juni 1810. Paa Medskifteforvalteres og egne Vegne Weidemann. Publiceret ved Christiania Bytingsret den 5te Juli. 1810, i Justits=Protocollen extraheret, samt derefter behørig protocolleret. 1 Rd. - s.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
For Tinglysningen. Kongens 12 1/2 pCt. 1 Rd. 12 s. et skriver een Rigsdaler og tolv Skilling. Testerer Weidemann. Juul. til. Læst inden Aggershuus Stiftsoverret den 16de Julii af 1810, extraheret i Justits=Protocollen og ordlydende us indført i Publicationsbogen, hvorfor betalt 1 Rd. 2 Mk.,s., skriver een Rigsdaler 48 sk. til Sportelkassen og Skatskammerfondet. Testr. von Aphelen. ne Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til al Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, i udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Ol at denborg; giøre vitterlig: at Vi, efter Capitaine og By b, foged Christepher Weidemann af Christiania By i Vort s. Rige Norge, hans herom allerunderdanigst gjorte An og søgning, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og na hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter i og afgangne Kjøbmand Gulbrand Holdts Bo, ved Proclaret ma sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altona ske Mercur, samt Christiania Jntelligentssedler, 38 Gange efterhinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Bo, med de res Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for vedkommende Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, og skal sa dan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vo Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 30te Juni 1810. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Kaas. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Schwartzen. Bevilling for Capitaine og Byfoged Weidemann, til ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afdøde Kiøbmand Gulbrand Holdts Stervbo, med Aar og Dags Varsel. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, alle af gangne Borger og Kjøbmand her af Staden Gulbrand, Holdts Stervboes Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og beviisliggjøre, inden den i Bevillingen, foreskrevne Tids Forløb. Christiania den 5te Juli 1810. Paa Medskifteforvalteres og egne Vegne, Weidemann. Publiceret ved Christiania Bytingsret den 5te Juli, 1810, i Justitsprotocollen extraherret, samt derefter vedbørlig protocolleret. 1 Rd. - s. For Tinglysningen Kongens 12 1/2 pCt. 1 Rd. 12 s. skriver een Rigsdaler og tolv Skilling. Testerer Weidemann. Juul. Læst i Aggershuus Stiftsoverret den 16 Juli 1810, i Justits=Protocollen extraheret og i Publicationsbogen ordlydende indført, hvorfor til Sportelcassen og Skatkammerfondet er betalt 1 Rd. 48 sk., skriver een Rigsdaler fyrretive og otte Skilling. von Aphelen.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
De som maatte have noget at fordre efter den ved det Smaalehnske Dragon-Regiment afdøde Qvarteer, mester Christen Michelsen Gierlev, fød udi Gierlev Bye, ved Randers udi Jylland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og godtgjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes den Afdødes Arvinger til inden lovbefalet Tid at paasee og legitimere deres Arveret. Moss den 20de Juli 1810. J. Roll.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Creditorer og Debitorer til afgangne Madame Anne Jøder, født Lemmich, i Stoche Præstegield, Jarlsberg al Grevskab, hendes efterladte Boe anmodes inden 12 U 3de at henvende sig til Undertegnede, der paa Medarvinor= og egne Vegne udbetaler enhver lovlig Fordring, som de bemelte Tid gjøres, og modtager Boets TilgodehavenGjennestad ved Tønsberg den 19de Juli 1810. Fougner. Capitain under det Søndenfieldske Regime
Norske Intelligenssedler, 1810-07-24
Ved Aggers Sorenskriveries civile Skifte-Jur al diction staae følgende Dødsboer under Behandling: ne 1) Efter John Halvorsens Kone Berthe Larsdatvestre Høvig af østre Bærum. Artillerist Ole Davidsen, af Pladsen He stuen under Gaarden Næss i Asker. Amund Erichsens Kone Jngeborg Andersdater, af Pladsen Holtebragten under GaarWagaas i Asker. Andreas Diriesen og Kone Randie ErichsOlerud, under Gaarden Abildsøe i Agger. Hans Henrich Johnsens Kone Marthe Ch stine Erichsdatter, af Lakkegaden. Pigen Elie Jensdatter Borgen, af Asker. Mads Jvarsen Østenstad, ibidem. Niels Johnsen, af Pladsen Løkka, und Gaarden Schotta i østre Bærum. Enken Thore Gulbrandsd. Bondie, af Ast Michael Knudsen og Kone Boel Christopher datter, ved Kongens Mølle. Christopher Jochumsen og Kone Anne Pede datter Pladsen Aarevold under GaarAarevold i Aggers Sogn. Halvor Gudmundsens Kone Kari HansdaRyenhagen, under Gaarden Ryen i Agge Ole Pedersens Kone Jngeborg Christi datter Maridalshamern, ibidem. Hans Axelsens Kone Kirstie Svendsdataf Pladsen Rokind, under Gaarden Bei væstre Bærum. Enken Elie Christensd. Windelstad i Af Peder Pedersen Hammang, af væstre Bær Christen Gundersen Tollerud, af LakkegaMorten Olsens Kone Marthe ChristensdaLie, af Aggers Sogn. Arne Arnesens Kone Rønnoug Gunderede Sagstuen, under Gaarden Fleysbon i At Niels Christophersens Kone Kari Ander ter, paa Grønland. Enken Kirsti Pedersdatter, af Pladsen, tue, under Gaarden Schullerud i Agger Lars Andersen Wasaas, under Gaarden; Hauevold i Asker. Ole Pedersen og Kone Kari Haagende Kasterud, under Gaarden Windern i Aca Thi indkaldes herved, i Overeensstemmelse med tilcaten af 26de Octbr. 1792, alle og enhver, som i dig Boer maatte have noget at erindre, saavelsom Debi Creditorer, saadant, inden lovbefalet Tid, for Un regnede, som Skifteforvalter, at anmelde, da Ca skal nyde Ret efter Loven. Christiania den 15de Juli 1810. P. Fr. Helt.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
ved
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Bekjendtgjørelser. Prædikanterne paa 6te Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Vor Frelsers Kirke, Stiftspr. Hr. Biskop Lumholtz. Aftensang: Katheket Hr. Bruun. Slotskirken, pers. Capell. Hr. Ottesen. Aggers Kirke, Slotspræst Hr. Pavels. Opsto Kirke, Hr. Sigwardt.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
At Undertegnede atter udreiser i Stiftet paa visitats, hvorfra han haaber at komme tilbage om 4 a 5 Uger, bekjendtgjøres herved. Opslo den 24de Juli 1810. Bech. Forordning, hvorved i Kongeriget Norge paabydes en almindelig Jndkomstskat for 8 Aar. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, Gjøre alle vitterligt: At Vi, formedelst nærværende Tids Omstændigheder, have fundet nundgaaeligen nødvendigt, de drage for Skatkamrer, Afdrags-Fond, iblandt andet at paabyde en almindeligt Jndkomstskat for 8 Aar. Thi byde og befale Vi for Vort Rige Norge, som følger: 1. Af al Jndkomst, være sig af Capitaler, Jordeiendomme, Huse og Gaarde, geistlige, civile og militaire Lønninger, Pensioner og al Slags Brug og NæringsDrivt, af hvad Navn nævnes kan, skal i 8 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Julii indeværende Aar 1810 at tegne, svares 4 Procent aarligen.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Formular til Jndkomsts Angivelse. Jeg underskrevne N. N. angiver herved, i Følge Forordningen af 8de Februari 1810, at min rene Jndkomst i det sidstforløbne Aar - . har udgjørt, hvoraf jeg, paa Grund af Forordningens 4de S., anseer mig berettiget til at fradrage . . .At denne min Angivelse er i alle Maader sandfærdig, og at intet af min rene Jndkomst i forbemeldte Aar= med mit Vidende er udeladt eller forbigaaet, være sig enten af Naturalpræstationer, Emolumenter og Producter, beregnede til sand Pengeværd, eller af redeRevenner, saavel staaende, som tilfældige, eller af saadan erhvervet Gevinst og Capitalforøgelse, der ei hidrører fra Arv eller faste Eiendommes Salg, det forsikkrer jeg herved paa Ære og Samvittighed og saaledes, som jeg drister mig til og herved tilbyder, om og naar forlanges, med Lovens Eed at bekræfte.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Indsendt. Hvad blevst du, Praler, hvis dig Sandhed dømte, Et Intet - lig den Dram, som jeg forgangen drømte, Psevdo Tullin.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Til Indsenderen af det franske Vers, som findes indrykket i Intelligentssedlen No 59, dateret 24de Juli 1810.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Hr. Etatsraad og Professor i Lovkyndigheden Fa W. Schlegel siger i Astræas 1ste Binds 4de Hefte, paa. 479490, i Anledning af skjulte Angreb paa levende Personer, fölgende: et Tilfælde önskede jeg publik Aktion, hvor den ei finder Sted efter Anordningen, naaren Mand Karligen, betegnesuden at nævnes, thi da kan hans ikke anlægge Sag uden at gjöre sig latter. lig. Imidlertid er detaabenbart, at en saadan feig Injuriant er dobbeltserafværdig, og at den almindelige Sikkerhedlider vedhans Straflöshed." Dersom det er en borgerlig Forseelse at angribe Afdødes Ære, hvilket saavel Grækerne og Romerne, som den berömte Philosoph Kant antage, ligesom ogsaa dette Principer lagt til Grund for en i Høiesteret den 4de Juni 1799 afsagt Dom, som findes indfört i Astræas 2det Binds 4de Hefte, saa synes det klart at de ovenanförte Schlegels Ord, mu tatis mutandis, ogsaa ere anvendelige paa den, som paa en skjult Maade angriber en Afdød uden at nævneste ham. Da Menneskeheden i Almindelighed krænkes ved saadan Adfærd, saa synes det endog, at en saadansk Bagvasker bør kunne sagsöges af enhver Statsborger og at Actionen altsaa være det Romerne kaldte Action ex popul. Indsenderen af det forhen ommelte franske Vers vilde, da han synes baade at være Philosophs og Theolog, behage at overveie det her Anförte om Injurier imod Afdöde. Uden Tvivl vil det give ham Anledning til opbyggelige Betragtninger, hvis Resultat, han maaskee til Bedste for Sandhed og Oplys ning engang forde meddele Publicum.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Til Hr. Pastor Wulfeberg i Anledning af hans i Bladet Tiden No. 150, dateret 23de Julii, 1810, indrykkede Svar til Snedkerlauget: Vi troe ikke, at nogen Apartisk vil finde, at en eneste Linie af det vi have ladet indrykke i Jntelligentssedlen No. 58, dateret 20de Juli 1810, er Sagen uvedkommende, da det vi have sagt staaer i nøie Forbindelse med Hr. Wulfsbergs Opfordring til os. J øvrigt troe vi at have bemærket, at Hr. Pastoren har taget det ilde op, at vi have yttret den Formodning, at han havde havt en Paroxysme af Digtergenie. Ville derfor med at godtgjøre denne formentlige Fornærmelse, i det vi erklære, at Hr. Wulfsberg aldrig har havt nogen Mindelse af Digteraar, og at har anseet, ubunden Stiil, saavel over Levende som Døde, ere saa prosaiske som muligt, hvoraf følger, at vi have havt Uret i nogensinde at formode, at Hr. Wulfsberg kunde have havt en digterisk Parorysmus. Med denne Erklæring haabe vi at hans Velærværdighed vil være tilfreds.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Hr. Wulfsberg maae imidlertid bruge saamange Søphisterier som han behager, for at bortforklare det Overdrevne i hans i Opfordringen brugte Udtryk: "at det synes at være umuligt at faae Snedkerarbeide gjort i Christiania," saa er det dog indlysende for den sund Menneskeforstand, at Hr. Pastoren har brugt en Hyperbol, saalænge umuligt og vanskeligt ikke er det samme. Ei heller kan det komme hans Velærværdighed tilgode, at han har brugt det Udtryk "synes" istedet for der, thi Hr. Wulfsberg maa jo dog antage, at Tingene stemme lovereens med hans Forestillinger og samme, og ikke at disse Forestillinger ere urigtige. For saavidt ham angaaer, er det derfor ligegyldigt, om han siger, at Noget forholder sig saaledes, eller at ham synes Dette eller Hiint finder Sted. Hr. Wulfsberg Theorie aabner derimod Leilighed til de skammeligste Bagtalelser, naar Bagvaskeren blot er saa forsigtig at dække sig med et mig synes, eller det forekommer mig. Vi kunne imidlertid ikke undlade at erindre, at vi i vores Svar paa W. Opfordring have anført hans egne Ord, og at vi altsaa tydeligen have lagt for Dagen, at vi ei have villet paabyrde ham Noget, som han ikke havde sagt. Derimod har Hr. Wulfsberg afveget fra Sandheden, i hvad han har anført om det Arbeide han skal have bestilt hos forskjellige Mestere i Lauget, og tildeels være bleven lovet, men ei have faaet; thi hvad de omtalte Vindueskarme angaaer, da har Hr. Mulfsberg ikke bestilt disse hos nogen af Laugmesterne, og betræffende det af ham benævnte betydelige Arbeide, (hvormed vi formode at han mener en Bogtrykkerpresse, thi om andet Arbeide have vi ikke hørt Noget,) da har han rigtig nok hos een Laugmester for nogen Tid siden bestilt en Bogtrykkerpresse, hvilket Arbeide denne Mester erklærede ei strax at kunne paatage sig, men til andre Mestere har Hr. Wulfsberg ikke henvendt sig.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Naar Hr. Wulfsberg endelig til Slutning siger, at han vil have Snedkerarbeide og ei Avistrætter, saa erklære, vi, at han kan faae det Første imod prompte Betaling, og at han kunde have undgaaet det Sidste, naar han havde viist mere Sindighed. Men, naar man ved alle ligheder byder sig frem, og har noget at erindre, saa Vi formode naturligvis, at Hr. Wulfsberg, i Følge sin offentlige Erklæring, ikke videre indlader sig i Pennekrimed os; men skulde han end bryde sit Lofte, saa erklære, vi, at vi aldeles ikke meere indlade os med Hr. Wulfeberg. i Aviserne, i hvad han end maatte finde for godt at skrive eller lade skrive imod os.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
Paa egne og Laugets Vegne August Anthon Lædel, Oldermand.
Norske Intelligenssedler, 1810-07-27
J No. 29 af Bladet Tiden, dat. 11te Sept. 1809 findes følgende Erklæring fra Udgiveren. Subscription paa Bladen Tiden modtages paa alle Norske og Danske Postcontoirer, og gjældet for en Aargang, det er 104 No. og 10 Tillæg af dobbelt saa stort Arketal. Aargangen koster 3 Rd. (omtrent 2 s. Arket) som betales i 2de Terminer, ved No. 52 og 104. Paa Titelbladet i Folioformat til Tiden læser man nu, at det specielle Tillæg No. 1 til 135 in Folig følger gratis med Hovedbladet. Hvorledes hæves denne Modsigelse; Er omtrent 2 s. pr. Ark, det samme som gratis? Endvidere bør man gjøre Hr. Past. Wulfsberg opmærksom paa, at Subscribenterne paa Tiden nu have Ret til i Aargangens 2det Bind at fordre de belovede, men ei endnu leverede, almindelige Tillæg, thi med at faae specielle Tillæg i de almindeliges Sted, er man ei tjent. Endelig kan man sikke lade ubemærket, at Hr. Wulfsbergs Aargang. er (ligesom Røverens Jndgang i Peder Paars, noget vel lang, thi et Aar som vedvarer fra 28de Januar 1808 til 13de Juni 1810 er noget ganske ualmindeligt, men Tiden er maaskee en Commet, som behøver længere Tid til at fuldende sin Bane, rend vores Jord.