JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
London, den 11te Decbr. J Løverdags besaae Prindsen af Wallis og Hertugen af Yorck Tover, og de der gjorte Forsvarsanstalter. De bleve modtagne af Soldaterne med stort Frydeskrig, og alle lovede at forsvare dem og deres heele Huus, hvis det skulle udfordres, indtil sidste Blodsdraabe. Det seer bestandig her meget krigersk ud. Alle Regimenter skulle formere hvert Compagnie med 10 Mand. Mange unge Folk forene sig til en bevæbnet Association, og øve sig daglig i Vaaben. En vis anseelig og temmelig aldrende tydsk Kiøbmand, lærer endog med alle sine Handelsbetiente Exercitien. De allerede afgaaede Fahrtøier skulle have i Commission at krydse for Mundingen af Schelde, og ikke at lade noget fransk Skib ind. Breve fra Grenada af 11te Oct. melde "at i Martinique er igjen græsselige Uroligheder, der rimelig igien ville udbrede sig over alle Franske Øer. den 2 huj. blev det hvide Flag, ledsaget af 21 Kanoner, bragt til Fortet Royal. Mange ere derfor, for at redde Livet, ved at efterlade deres Eiendomme, flygtede til brittiske Øer. Her vaier Nationalflagget endnu, dog venter man hver Time et Skib paa 40 Kononer, en Fregat, og nogle Friebyttere, for at tage det ned. Da mange have besluttet ikke at tillade det, saa frygter man for en blodig Fægtning. Henimod 400 Franske Emigranter, der i disse Dage ere ankomne til Engelland, have samtl. taget Tieneste ved det 61 Reg og gaae til Canada, eller Vestindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Brussel, den 10de Decbr. Den Østerrigske Armee er efter sit Nederlag ved Lüttich bleven deelt i 2 Korps. Det ene under Clairfait marscherer til Aachen, for, med Forstærkning, at forsvare den, høire Strandkant ved Rhinen. Det andet under General Beaulien, omtrent 10 til 12000 Mand stærk, trække sig tilbage til Luxemburg, for at dække denne Nøgle til Nederlandene. Han blev vel bestandig forfulgt af General Harville med et anseeligt Korps franske Tropper, men desuagtet trak han sig dog i bedste Orden tilbage, og campe rer under Luxemburgs Kanoner. De franske havde no Lyst til at ville i Færd med denne Fæstning, men da Aarets Tid er forløben, vove de dog neppe at angribe en af de stærkeste Pladser i Europa. - De franske Udvandringer vedvare, vore Naboer, Hollænderne oversvømmes dermed; fra Mastricht meldes at 16000 Personer ere i 14 Dage indkomne og passerede herigiennem, hvoriblandt 1100 franske Præster. Endeel Officeerer have taget Tieneste iblandt vore Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Stokholm, den 7de Decbr. De udenlandske Avisers Efterretninger om Ulykkerne paa Barthelem, ere meget overdrevne. En Præst fra Gothland, ved Navn Miden, er den 29de Nov. bleven indbragt som Statsfange her. Han skal være Forfatter af et Brev til Regenten, hvori han iblandt andet bebreides: "at hans Regierings=Fremgang ikke som Begyndelsen opfylder Nationens Ønsker; at han gjorde mere af de Militaire, end af de andre Stænder, for at kunne betiene sig af dem til at undertrykke Folket; man advarede ham, ikke at lade sig forlede til voldsomme Skridt af nogle hidsige og uerfarne Unge, ellers skulle 500 Foedererte vise, at det ikke fattedes Riget paa modige Forsvarere af Friheden, eller Ankarstrøms &c. Der er nedsat en Commission over ham, bestaaende af Medlemmerne i Hofretten, for at opdage de øvrige Sammensvorne, som Miden hidtil haardnakket ikke har villet angive. Ankarstrøms Enke har igien giftet sig med en Auditeur Runeberg, Børnene underholdes paa Statens Bekostning. Just nu, den 7de Dec., fornemmer man, at benævnte Præst har havt en 4 Timers Samtale med Regenten, hvorpaa han er bleven sendt hiem til sit Kald, hvor han lever som der var intet forefaldet og man er her almindelig fornøiet med Regentens Eftergivenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Paris, den 7de Debr. J Anledning af den over Kongen holdende Ret har Thomas Payne bekiendtgjort sin Meening, i Anledning af de Spørsmaale, som maatte skulle forelægges Ludvig XVI, og efter hans Forslag vil man formodentlig rette sig, Pungterne ere disse Man beskylder Eder 1) at J den 14. Juli 1790 i Guds Nærværelse har gjort en Eed, som J ikke har havt Villie til at holde. 2) at J har sammensvoret eder med Leopold 2, Franza, Friderich Wilhelm, Georg 3 og Landbreven af Hessen, for at styrte den Constitution overende, som J have foret at holde, 3) at J har forsynet Emigranterne med Penge. 4) at J har underholdt en Brevvexling med Frankeriges Fiender. 5) at J har sat den Franske Armee i Fare, fordi J ikke har sendt nogen tilstrækkelig Krigsmagt til Grændserne. 6) at J har forhindret Oprettelsen af en til Hovedstadens Forsvar bestemt Leir. 7) at J den 8de og 9de Aug. har forsamlet bevæbnede Folk, som have myrdet Borgere. Ruhl har aflagt en Beretning om de i Thuillerierne fundne Papirer, der angik General Dumourier. Men alle de forelæste Breve bevise intet imod denne Feldtherre, Commissarierne fra Dumouriers Armee erklære, at Armeen lider stor Mangel, Krigskassen er tom for Penge og Assignater, Officererne see sig nødte til paa deres egen Bekostning at kiøbe Brød til Soldaterne, et stort Antal Syge ere i Hospitalerne i den elendigste Tilstand, og Generalen besværer sig over Krigsministeren, at han enten aldeles ikke, eller ubestemt besvarer hans Efterretninger. 1800000 Livres er nu bleven ham tilsendt og ligesaa meget til lovet ham. Den bekiendte Lullier, gjorde for nogle Dage siden det Forslag at lade Sidegeværerne og Pikene slibe, siden man maaskee snart behøvede dem. Man tager i Øvrigt nu dog alle Forholdsregler, for at vedligeholde Roligheden; man forstærker Posterne, Patrouiller trække igiennem alle Gader, og i Morgen da Ludvig 16, skal sees for Skrankerne, ere alle Forholdsregler tagne, for endnu mere at forstærke Posterne. Man siger at Ludvig 16. er fuldkommen udtæret, at han, nedsænket i Bedrøvelse, undertiden kaster et Blik paa sine Børn, og derpaa skiuler sit Ansigt med begge Hænder, er ikke meere Herre over sig selv, og Taarene styrte strømmeviis ud af hans Øine. Han tilbringer, siger man, endog næsten hele Dage med Graad. - Man har tilforladelig Efterretning fra Constantinopel, at der hersker en stor Giæring. Tyrkerne beklage meget de skiønne Provindser, de mistede i sidste Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Odense. Første og anden Juledag prædike de Herrer Præster selv her i Byen, undtagen i Frue Kirke, hvor Hr. Ferslev begge Dagene præke til Aftensang. Vacancer: Sognekaldet til Graven i Bergens Stift, 328 Rdlr.; Chirurgicatet i Christiansund i Tronhiems Stift, vis Løn 150 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Ved Tal=Lotteriets 543 Trækning i Altona udkom No. 19, 67 36, 89, 18.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Avertilsements. Je Concerter, der formedelst indtreffende Festdage paa 25de Decbr. og 1ste Jan ei kan opføres, haver Musique=Directionen anbudet sig at give den 29de Decbr. og den 5te Jan. ved sædvanlig Tid paa Klubsahlen i Petersens Gaard. Directionen den 23de Decbr. 1792.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Den til førstkommende 28de hujus berammede Skiftesamling i afgangne Hr. Generallieutenant Leths og Frues Stervboe, bliver formedelst indløbne Omstændigheder indtil videre udsat, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Da Hans Kongelige Majestet har bevilget og befalet, at Sunds Gudme Herredstings Ret, som hidtil har været holdet paa Kirkebye Mark i et dertil indrettet eenligt Huus, maa forflyttes til Kiøbstæden Svendborg, saa bliver saadant herved bekiendtgjort foralle Vedkommende, med ærbødig og tienstlig Begiering at de fra Dato ville behagelig henvende sig til Svendborg, hvor bemeldte Herredstings Ret bliver holdet paa Raadstuen ibid. og tager sin Begyndelse Torsdagen den 10de Januari 1793, som den første Tingdag efter Nytaar. Svendborg d. 22. Dec. 1792. A. Bekker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
De af mine Venner, som maatte have bekommet den anden Deel af Sigvardt, en Klosterhistorie, af mig til Laans, vilde behagelig igien aflevere mig samme saasnart som muligt. Odense den 23de Dec. 1792. Crone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Persom nogen her i Byen har en Stue, et Sovekammer, et Kiøkken, et Spiiskammer og et Brændehuus til 2 Personer at udleie til førstkommende Paaske, vilde de behage at melde sig paa Adressecomtoiret, hvorfra Vedkommende anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Jnsdagen den 2den Januari 1793 bliver første Gang opført: Elsker og Medbeiler i een Person, et Lystspil i 4 Optoge, efter Veil Webers Fortælling af Skuespiller Ziegler. Derefter gives et Forspil med Sange og Dandse i Anledning af Landets almindelige Glæde over Hs. K. H. Kronprindsessens høitidelige Kirkegang. Torsdagen den 3die Jan. førstk. bliver i samme Anledning holdet Balen Masque paa Raadhuset. Odense d. 24 Dec. 1792. Friebach. Hadame Pettang lader herved bekiendtgjøre: at til fore I staaende store Maskerade d. 3. Jan. kan Herskaber hos hende blive opvartede med varm Spise, naar de 2 Dage i Forveien ville behage at give hende Efterretning derom; thi ellers bliver ikkuns koldt Kiøkken og alle Slags Vine at faae hos hende ved Garderoben og paa Theatret. Odense den 23de Decbr. 1792. Anledning af Bopæls Forandring, og da adskillige Liebhabere allerede underhaanden haver meldt sig, agter Tømmermester Berggreen anden Gang Mandagen den 24de Dec. om Eftermidd. Kl. 2 Slet, at lade stille til offentl. Auction sin iboende og tilhørende Gaard, beliggende her i Odense Byes Vestergade, under No. 242, bestaaende til Gaden af 10 Fag 2 Etager, hvorudi ere følgende Værelser, i første Etage, 2 Stuer til Gaden hver med 4 Fag Vinduer, samt betrukne og malede, og den ene gibset. J anden Etage: 2 Stuer som ere betrukne og malede, samt et lidet Kammer. En Sidebygning paa 17 Fag 2 Etager høi; J. 1ste Etage 2de Stuer 3de smaae Kamre, Kiøkken, 2 Spise kamre og et stort Bryggerhuus; i den anden Etage, ere 9 Kamre. En dito Sidebygning paa den vestre Side, bestaaende af 11 Fag 1 Etage og er indrettet til Brænde og Tørvehuus m.v. Paa samme Side en Bygning paa 4 Fag Halvtag, hvorudi er Staldrum til 4 Heste. Et Baghuus paa 9 Fag Heeltag 1 Etage med Jndkiørsel, og Staldrum til 8 Heste samt et Kammer. En liden Hauge. En rummelig Gaard med en Vandpost udi, alt i god beboelig Stand; thi ville Liebhaberne bemeldte Tid og Sted behagelig indfinde sig. Odense den 17de Decbr. 1792. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
De som formeene sig at have noget at fordre eller arve efter afgangne Hans Sørensen i Korup, ville møde i Stervboestedet den 4de Jan. førstkommende, hvor Skiftet foretages og om mueligt sluttes; hvilket Vedkommende maa holde sig efterrettelig, da Boet ikke formaaer at udstæde andet Proclama. Korup Præstegaard den 7de Decbr. 1792. H. Buhl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
En Jomfrue ønsker sig en Condition til førstkommende Majag enten som Fruepige eller Frøkenpige, eller Syepige hos et Herskab eller i en Præstegaard paa Landet; Hun forstaaer Skrædersyening og andre Fruentimmernetheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Børstkommende Mandag den 7de Januari 1793 bliver udi Hr. i Friderie Seidelins iboende Gaard i Overgade No. 9 i Odense, merklæder, Guld og Sølv, Saxisk Porcellain, Glas, 1 Lysekrone, endeel Mahogn og andre Meubler, kostbare Mands og FruentimQvartal Auction, hvorover trykte Catalogi ere at bekomme paa 1 Diable, Bøger m. v. stillet til offentlig Auction ved den anden cember 1792. Adressecomtoiret, og paa Auctionsstedet. Odense den 23de DeEn Flok Ænder, 8 i Tallet, har nogle Gange gaaet ind i L. M. Bendz. de vedblive at komme igien, saa er det at formode at de ere blev Slotsgaarden, hvorfra man igien har udrevet dem; men da ne vildsomme, og altsaa bekiendtgiøres at Eieren kan lade dem afhente hos Portneren sammesteds, imod Betaling for det fortærede Korn og dette Avertissement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Paa Hellerup Gods i Roldsted Sogn og Bye er Gaardfæster, Stervboe strax paa lovbefalet Maade taget under Behandling; Jens Nielsen uden Livsarvinger ved Døden afgaaet, og hans dødes Heel og Halvseskende, blev angivet, at bemeldte afdøde men da af Enken og de nærværende Arvinger, nemlig den Af der for pr. pr. 20 Aar siden døde som Rytter i Odense, og hvis Jens Nielsen endnu har havt een Broder, navnlig Christen Nielsen, efter Mandens Dødsfald reiste til Hadersleben, hvorfra Enken Enke tilligemed 2de smaae Born, een Søn og een Datter strax siden den Tid har hørt noget om eller fra dem, ikke heller nu ved skulle være kommen, uden at nogen af disse nærværende Arvinger ikke formaaer lovlig Proclama at udstæde) i de Odense Aviser, de Correspondene har været at opdage, saa indkaldes herved (da Boen Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercuur 3de om flere Arvinger maatte være, de Myndige selv og de Umyndige Gange efter hinanden bemeldte afg. Christen Nielsens 2de Børn, og ser for deres Arverettighed, da dem skal vederfares Ret. Hellerup med Værger at møde til de i Loven bestemte Tider med gyldige Bevilpr. Odense i Fyen, den 3die December 1792. Paa S. T. Frue Geheimeraadinde Schestedt Juels Vegne, som Fuldmægtig H. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Da det Huus i Stige som Skoemager Lars Erichsen den beboede, nu efter Dom og Jndførsel, fra ham er blevet bortsolgt ved offentlig Auction, saaledes at samme til førstkommende Paaskee 1793, af anden kan til Beboelse antages, og det saavel til Kiøbs som Leie. Hvilket Huus i Særdeleshed for en god Skoemager er indrettet beqvem, formedelst det dermed følgende Barkkar, Steenkalk=Kuule, foruden der og paa dette Sted kan ventes god Næringsvei for en Mand der saavel i sin Profession er habil som i sit øvrige Forhold skikkelig. Fornævnte Huus er ellers for det øvrige vel indrettet til Beboelse, der bestaaer af 3de Stuer, hvorudi er 3de Alkove=Sengesteder, Kiøkken med en Vask og dito Bord, Jerngryde, Krog i Skorstenen, Spisekammer, med et Tinrække, 3de smaae Hyller, og 3de Fag Huus til andet Brug aparte, en Loftstige, samt Gaardsrum og Haugeplads med 5 gode unge Træer udi, foruden Ribs- og Stikkelsbær Hækker, og en god Vandbrønd, som alt med dette Huus kan følge. Skulle Liedhabere hertil findes, kan de herom enten adressere sig til Hr. Birkedommer Fogh i Odense eller til Hans Christian Jespersen paa Landkilde, der haver dette i Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Da jeg haver erholdet Kongel. allernaadigst Bevilling at hensidde i uskiftet Boe efter min ved Døden afgangne Mand, forrige Borger og Farver, Jørgen Gundermann her i Odense; Saa, endskiønt jeg ikke formoder, at nogen mig ubekiendt skulle have nogen Fordring paa Boet, finder jeg dog fornøden til Sikkerhed for mig, 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske, som og Fyens Stifts Adressecomtoirs Aviser, at indkalde alle dem som formeene sig at have nogen lovlig Fordring, dermed at melde sig hos mig, inden den Tid Loven. foreskriver, da enhver skal blive prompte betalt, men efter den Tids Forløb modtages intet Ankrav. Odense den 29de November 1792. Som Laugværge Maren Margrethe Borgen, Holm. Sal. Jørgen Gundermanns Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
P. M. Jndsendt. (11. Brev) J Sørgespillet Mariane, som i Fredags blev opført, gav Hr. Rosenberg Presidentens Rolle; Vi ere nu ved ham vante til at see Mesteren i sin Konst; han har i denne Tid spillet saadanne 3 Karakterer, hver paa sin Maade, saa heldig, at jeg troer de kunne kaldes Prøvesteene af den sande Konstner. Mad. Friebach Presidentindens; det synes som hun i Aar meget bestræber sig for at fortiene Publicums bifald: hun forbandt idel Folsomhed med en ypperlig Anstand og opfyldte al billig Fordring. Jfr. Weydling Marianes; man befrygtede at denne Rolle skulde blive hende for svær, men hun belønnede vor Opmerksomhed med en net Figur, en jevn Organ, især lykkedes det hende i den anden Akt at lokke vort Øie til Taarer, og naar hun vedbliver som hidtil at forøge sin Flid, vil hun snart giøre god Fremgang. Hr. Ullmann Baronens; da han ikke var i sit Fag, tier jeg. Hr. Friebach Præstens; havde han været lidt mindre henrykt naar han talte med Mariane, og ei slet saa henreven i Scenen med Presidenten, vilde han i det Hele have vundet derved. Hr. Butenop Wallers, men Waller er jo ingen Engelsmand. - Pas de deur blev af Hr. Ehlenberger og hans Kone ganske artig udført, men hvorfor faae ikke større Balletter, - den 22de December 1792. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Til Udgiveren af Avisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
J Anledning af det under mit 10. Brev anførte lille Vers, tager jeg mig den Frihed at spørge: paa hvad Grund De saaofte nægter mig at indrykke een og anden Tanke i mine Breve, om Komedierne, naar det dog ikke strider imod Deres Grundsætninger, at indføre kritiske Sager i Deres Avis, Langt fra at jeg i mindste Maade skulde bebreide Dem, at De indfører noget imod mig, ligemeget om det var Vittighed eller blot Kritik, naar det forresten var saa velmeent som Hr. Des synes at være; men hvorfor skal det mere tillades en D., end en anden at kriticere? J øvrigt behager De at hilse og give ham den oprigtige Forsikring, at ifald han har eller faaer flere kritiske Jndfald, betreffendt mine Breve - Dramaturgie er ikke min Sag - skulle de altid blive læste med samme Fornøielse af mig, som af andre; thi udentvivl er Hr. D. af mine Folk, vi spise, sladdre, drikke, sove ikke altid - vi gide ogsaa læst, og skrive hvad vi kan. Svar: Naar Hr. A. vil afhandle unavngivne Personer, ligesom Hr. D., skal indfører med og i mod uden mindste Partiskhed. ingen af hans kritiske Tanker blive nægtet Plads i mine Aviser, da jeg Adressecontoiret i Odense den 24de Decbr. 1792. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-24
Trykfeil: J No. 102, anden Spalte 11te Linie neden fra, skal istedet for henrettes, læses: dømmes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
Odense, den 28de Decbr. Folkets Røst i Norge, stemt ved de almindelige Festiviteter, som i 2de Dage saaes anstillede i Frederichstad, i Anledning af Hans Kongelige Høihed, vor naadigste Kron prindses dyrebare Gemalinde, Hendes Kongelige Høihed Maria Sophia Friderikes lykkelige Nedkomst den 19de November: "Jmedens andre Folkeslægter rase deres "Undergang i Møde og som Tigere grusomt vælte sig i deres Medborgeres Blod, naar heele Nationer paatage sig den nedrige og skammelige Forretning, at forglemme "deres Eed og Pligt, og i Stedet for at bidrage til Frihedens Forsvar smede Lænker for Efterslægten og giøre sig til Beskyttere af Slaverie og Undertrykkelse; skal det være Normandens Pligt og Ære, at give heele Europa og alle Undersaattere Exempel paa Kierlighed, Troskab og Lydighed imod deres retmæssige Souveraine, deres Konge og deres Fader, Vi ville ansee os som vanærede fra det Øieblik vi tænkte anderledes, og evig "Skam brændemærke den, der vil prøve paa at rokke denne vores helligste Grundsætning. At vor Lykke bestaaer i den Ære, at have opfyldt saa stor en Pligt, og selv i Døden, naar det gielder det sidste Øieblik, da skal vort Sinds Rolighed grunde sig paa det Vidnesbyrd, som vor Samvittighed giver os, at have handlet som troe Undersaattere og gode Borgere, og at vi, som føle os som det lykkeligste Folk paa Jordkloden, med Glæde vil møde vores dyrebare Monark og Souverain, naar han engang gaaer ind i den Helligdom, hvor han finder sin Belønning fordi han med Viisdom og Godhed har regieret over et frit og lyksaligt Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn, den 18de Decbr. Hs. Kongel. Majestet har udnævnt Kangellisten ved Gesandtskabet i Regensborg, Legations Secretair Nissen, til Gesandtskabs Secretair i Wien, og den overordentlige Professor i Sorøe, Ludvig Pelt, igien til LegationsKanzellist i Regensburg med Legations Secretairs Titel. Den med en Coureer til et Handelshuus her bragte Efterargang. retning, at Krigen fra Engelland og Holland mod Frankerige er meget rimelig, har forhøiet Varenes Priis anseelig paa Børsen, de asiatiske Actier ere ogsaa i Dag stegne henimod 300 Procents. Ligeledes vil man sige at et Handelshuus her, fortiener henimod 40000 Rdlr. paa en stor Qvantitet Salpeter, som det har liggende i Amsterdam. To polske Grever Chreptowitz ere her ankomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
Nu nogle Bomstændigheder: Ludvig havde en bleeg Overkjortel paa, var ufrisert, og hans Skiæg var lang Overalt, hvor Ludvig passerede, var Nationalgarden til Fods under Gevær, i Gaderne, hvor Toget skeete igiennem, torde ingen aabne et Vindue. Paa Tilbagetoget skal Ludvig dog adskillige Gange have hørt sin Dødsdom blandet med det Raab: Republiken leve, Nationen leve, Kl. 6 og en halv bragte man ham tilbage igien i sit Værelse. Det gemeene Raad besluttede, at Ludvig Capet ikke meere skal have nogen Samfund med sin Familie. Hans Kammertiener skal ikke være i Forbindelse med nogen uden med ham. Consulenterne, som Conventet vil give ham, skulle blot communicere med ham, og ikke med nogen anden, og bestandig i Municipalbetienternes Nærværelse. Conventet har nu igien tilstaaet Ludvig Pen, Blek og Papiir, til sit Forsvar, og Linguet og Malesherbes have tilbudet sig at forsvare Ludvig 16.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
Stokholm, den 14de Decb. Efter Forlydende er fra Regieringens Side her bleven anholdt hos Keiseren, om at blive befriet fra at stille Contingentet fra Pommern, som det blev tilstaaet Sverrig, ved forrige Rigskrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
London, den 14de Dec. Fra alle betydelige Steder i Engelland indløbe Efterretninger og Forsamlinger og Forbindelser, som hisset have havt Sted til at vedligeholde Constitutionen. Enhver, der blot endnu har nogen egen Eiendom, eller ellers noget at tabe, vil ikke vide af nogen Nyeheder. - Paynes billede med Menneskets Rettigheder, i den ene, og en udslukt Brand i den anden Haand, blev i Løverdags i Lincoln slæbt igiennem den heele Stad paa en af en Esel trukket Slæde, derpaa hængt i en Galge og endelig forbrændt. Det bekræftes, at Statsbudet Brookes, der blev afsendt til Paris med det Brittiske Cabinets endelige Beslutning, er kommet tilbage med et Svar, der er intet mindre end tilfredsstillende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
Maynstrøm, den 15de Dec. Jgaar Morges foretag Kongen af Preussen en Recognoscering mod General Custines Armee, og igien kom tilbage til Frankfurt om Aftenen Kl. 6 og en halv. Ved de preussiske og hessiske Troppers Nærmelse blev canoneret paa de i Egnen ved Hochhelm staaende Fiender; de preussiske Husarer huggede løs paa dem, og gjorde 50 Fangne, hvorpaa den franske Armee samtlig drog tilbage til Cassel, ved Maynz, og kastede sig i deres Forskandsninger. Prindsen af Hohenlohe har nu besadt Wickert og Høiderne omring Cassel, og man formoder at Fienden, om Natten har trukket sig ganske tilbage over Rhinen. Skrivelse fra Trier, den 13de Dec. Jgaar have de Franske angrebet Zellingen, men bleve tilbagedrevne med 600 Mands Tab. Ved Saarburg, der endnu er besadt af de Franske, forefaldt en Skiermydsel, hvorved 80 Mand ere blevne af de Franske, og mange taget fangne. Vore tappre Østerriger beskytte vor Stad, og have faaet en Forstærkning af 4000 Mand med Kanoner og Munition fra Luxemburg; de bringe daglig Fangne ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
Wien, den 15de Decbr. Af Breve fra den nedre Grændse har der ved Tyrkerne, fra Nissa udbredt sig det Rygte, at man i Nissa og Servien har opfordret alt, hvad der er vaabendygtigt, til at trække mod Russerne, og at Tyrkekrigen mod Rusland er besluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-28
Keiserinden af Rusland tager maaskee alle Emigranterne i sin Sold, isteden for selv at sende Tropper mod Frankerige. - For i alle Tilfælde at aabne de til deres egen Skjebne overladte franske Emigranter en Udsigt, vil Keiseren lade oprette et Frikorps af 3000 Mand, som de kunde tage Tieneste ved. De franske Prindser ville træde i adskillige udenlandske Magters Tieneste.