JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-09
J Følge et i Hovedqvarteret Ratzeburg den 17de Oct. af Prindsen af Schmuhl udstedt Reglement, angaaende Brændsel og Lys for Overofficererne i Hamborg, skal en Div. Geen, have Ret til at lade dagligen varme 3 Værelser, fordre ligesaameget Brændsel for Kjøkkenet, og 4 Vox- samt 2. Tællelys, Brig. Gen., Obersten, og Majoren, som commanderer et Regiment, 2 Værelser, ligesaa meget Brændsel til Kjøkkenet, 2 Vox og 2 Tællelys; Bataill. Chefen kan fordre et varmt Værelse og 2 Tællelys. Det paaligger Jndvaanerne at forsyne dem dermed. Alle de øvrige Militaire, lige fra Capitainen til den Gemene, der indqvarteres hos Borgerne, ere berettigede til at fordre Lys og Varme. (A. M.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-09
J Følge Kgl. allernaadigst Tlladelse, forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 143.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Nyeste kilderie af K. benhavn. Se Tiende Aargang. No. 91. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 13 November 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
To høist forskjellige Domme over Ludvig Holberg i Aaret 1813. (Sluttet.) Phlenschlæger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Den comiske Musa var over Holberg og holdt sin Haand over ham. Vi maae forundre os over den Moderation han viste, og fuldelig undskylde de enkelte Snært, hvorfra han ikke ganske kunde holde sin Svøbe, men vi betragte den Modstand og Fiendskab, der mødte ham af Alskens Daarligheder. Hvor der vil gjøre sig et Begreb om, hvor Klar og sund Holbergs Jndsigt var med Hensigt til Comoedien, hvo der vil see et Exempel paa den lunefulde Overvægt, hvormed en Mester yttrer sig, naar han endelig engang er nødt til at gribe Pennen mod en Fusker, der vil hovmesterere ham; - den læse Holbergs Brev til en vis Kammerraad P., der Grundtvig. Man fik Skuespil, og kunde baade ude og hjemme le af de alvorlige Vinteraftner med deres ubeleilige Tanker. At leve kristelig og nære sig af Vrag, blev et sammenhængende Begreb, det blev en kostelig Spas, at Jngen var salig før han kom i sin Grav, og naar Luther, Kirco. eller en anden aandelig Sanger bød Sjælen løfte sig til det Usynlige paa Troens Vinger, kunde Man hos Paars lære tusende Undskyldninger, thi kunde Man ei engang. gaa med Virgil i Trav. og ikke med Homero gallopere, hvorledes skulde man da flyve med de Andre, Omkvædet maatte blive det alt for sande: fra os til Paradis er nu Phlenschlæger. havde taget sig for, at omstøbe den politiske Kandestøber, fordi han meente: naar nyudkomne Stykker, skulde have Klem, da fik man være To eller flere om at forfærdige og ud Polere dem, thi saa mente han, kunde de vel i sin Tid meritere at læses og elskes af brave Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Efter at Digteren paa den tydeligste Maade har viist, - ikke ham; (thi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
om man stødte en Daare i en Morter, saa blev han ikke anderledes;) men Publikum Latterligheden. af hint Foretagende, ender han dog paa en Maade, som rører os for den store J kan, Mon Mester. sieur, siger han, i andre Ting være en brav, formiftig og habile Mand! og imformere mig i hundrede Ting, som jeg ikke forstaaer. Ør Jeres Pund derudi, og jeg skal aldrig betage Eder den Roes, som J fortjener. J bli Grundtvig. slet ingen Fart. Man lærte at betragte Krøniken som et halvt Eventyr om allehaande pudsige Ting, et Spil af Tilfælde og Daarskab: Man loe af de berømteste Mænd, ad Lande og Præster, og bildte sig. ind, at man var ligesaa god og en Hob klogere end hine, og at hvad disse latterlige Personer havde at føre, vel ei heller var stort bevendt. Kort, Man turde nu uden Skam bekende, at Man hverken var Kristen, eller havde Agt for, end sige Lyst til boglig Konst eller mandelig Bedrift, thi til Alt havde Man et Sprog, og var vis paa de Leendes Medhold. Dette er ingen Drøm og intet Greb i Luften, men tør Sandhed, og denne Synsmaade kiendes ligefra Holbergs Dage i de halve danske Bøger, og Hhlenschlæger. ver ikke lastet af Nog fordi J ikke kan skrive Comoedier, ligesom det ikke kan lægges en brav Mand til Last, at hans Been ikke ere vel disponerede til at bandse; men bliver allerførst beleet, naar han kaster paa Nakken ad Andre, hvis Dands behager Folk, og inviterer en heel By at korne sammen, for at see ham selv dandse, da han dog ikke forstaaer at gjøre en Pas. Har J skrevet det af Anmositet, da har J. Synd deraf, jeg har i aldeles intet Ondt gjort Jer. Er det af Misundelse, saa har J jo aldeles intet at misunde, mig. Jeg har diverteret Byen med adskillige Skrifter udi mange Materier; men jeg har ikke vundet andet end et svagt Legeme derved, saa vi ganske intet have at trættes om. i Jeg er for længe siden keed deraf, og vil gjerne herefter overlade Andre det Haandværk, ønskende, at de maatte blive lykkelige. re end jeg udi alle Ting. J samme Tone taler han til en Ven i et Brev, efter at de danske Comoeder formedelst Mangel paa Tilskuere maatte ophøre. "Jeg undres ikke, siger han, at det gjør Dig ondt paa det Offentliges. Vegne; men hvorfor det gjør Dig ondt paa mine, indseer jeg ikke; da jeg nu er fri for Urolighed, Grundtvig. nu i Tusinders Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hs. Majest. Kongen, ved Placat for Kongerigerne Danmark og Norge af 5 Nov. d. A., allernaadigst at befale: "For saa meget mueligt at forebygge, at ikke de herefter i nogen Tid indkommende Varer skulle kunne falbydes under de nu i Vore Riger i Forraad værende Varebeholdningers Priser, hvoraf efter Vor Forordning af 14de f. M. betales en Afgivt af 8 Procent, saa ville Vi herved allernaadigst have fastsat: at en lignende Afgivt skal tilsvares foruden Toldafgivterne, for alle de Varer af samme Slags, som til April Maaneds Udgang næste Aar indføres til Kongerigerne, være sig enten fra fremmed Sted, Hertugdommene eller fra saadant mellemrigsk Sted, hvor Varer af samme Slags ikke have været Afgivt underkastede. Denne Afgivt skal ydes efter den i fornævnte Forordning af 14de f. M. §. 16 fastsatte Regel for Beregningen efter Transkjoldtariffen af 1ste Februarii 1797, forsaavidt den ikke ved Vor Placat under Dags Dato er nærmere bestemt. Dog skulle følgende Varer: Smør, Ost, Flæsk og Kjød, salted eller usalted, Ærter, Gryn og Meel af alle Kornsorter, Salt, tør Fisk, Talg, Tran, Tømmer, Brædder, Muursteen, Tagsteen, Tjære og norsk Jern, forsaavidt de efter Udløbet af den i Vor Forordning af 14de f. M. fastsatte Angivelsestid indføres enten fra fremmed Sted eller fra Hertugdommene, og andet mellemrigsk Sted, hvor de have været afgivtsfrie, fremdeles være aldeles fritagne for at erlægge denne befalede Jndførselsafgivt. Hvad angaaer de priisdømte Varer, som ifølge Vor Placat af 29de Septbr. d. A. skulle bortsælges, halvt i rede Sølv, halvt i Sedler, da bliver bemeldte Jndførselsafgivt at beregne allene af den Halvdeel af Varene, som bortsælges i Sedler; hvorimod den Halndeelder bortsælges i Sølv, fritages for samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Det har behaget Hs. Majest. Kongen, ved Placat af Ste Novbr. d. A., allernaadigst at anordne følgende: "Ved en Afgift af den Beskaffenhed, som den Vi under 14de f. M., allernaadigst have anordnet af alle Varer, er det baade for Voxe Finantser og for samtlige Afgivtspligtige en vigtig Gienstand, at Afgivten ligelig fordeles og virkeligen erlægges med 8 Procent af Varenes. sande Værdie, hvortil den er beregnet. Med Hensyn hertil og til adskillige Varers nærværende Priser ville Vi allernaadigst have fastsat følgende nærmere Bestemmelse for Afgiften af efterstaaende Varer. For Kasse skal tilsvares 3 1/2 Rbsk. rede Sølv pr. 1 Pd., for Piment, 4 Rbsk. dito pr. dito, for alle fremmede Tobaksblade, 1 1/2 Rbsk. dito pr. dito, for Campesche- og Fustiltræe 50 Rbsk. dito pr. 100 Pd., for Riis 1 Rbdlr., 6 s., dito pr. dito, for Tjære 80 Rbsk. dito pr. Tønde, for Tran 2 Rbdlr. 48 s. dito pr. dito, for Druebrændeviin og Rom 12 Rbdlr. dito pr. 30 Viertler, for Viin 9. Rbdlr. dito pr. dito. Af samtlige disse Varer, for hvilke Afgivten ved denne Vor specielle allerhøieste Bestemmelse er fastsat, skal det imidlertid være Afgivtsyderne tilladt, at maatte vælge Afgivtens Erlæggelse med 8 Procent in natura, saafremt de dermed maatte ansee sig bedre holden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Forordning, angaaende de ved Jgjenindførelsen af Sølvmynt, som lovmæssigt Betalingsmiddel i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen nødvendige Bestemmelser i Henseende til Pengevæsenet og de samme vedkommende Forpligtelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Kjøbenhavn Børs, d. 12 Novbr. Specierne have i denne Uge været i meget ulige Priis. J Fredags i forrige Uge stode de i 50 a 61, i Mandags gik de i en Time op til 70 og derpaa ned igjen til 57. J Tirsdags og Onsdags stode de i 57, i Torsdags i 69, og i Dag i 61 a 62. Nogen bestemt Priis lader sig umuelig opgive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Postefterretninger. Fra Baltimore berettes, under den 14de Aug., at en engelsk Flaade har ladet sig see ved Mundingen af sammes Flod, og opvakt megen Allarm, at Engellænderne have bemægtiget sig Øen Kent, hvorfra de ikke lettelig kunne fordrives, og hvor de finde Vand, Proviant og andre Fornødenheder; at deres Skibe ere seilede langs op af Floden; at da Militsen ikke var stærk nok til Modstand, saa forlod den Kysten. - J Philladelphia aabnes af nogle velhavende Jndbyggere et Laan til 7 1/2 PC. Kongressen vil forsamles tidligere end sædvanligen. Det skal paa det strængeste forbydes at sende Levnetsmidler til engelske Skibe og bruge engelske Licenzer. - Al engelsk Eiendom paa Øen Cuba skal confisqueres. Adskillige spanske Skibe, der vilde afseile fra Halifax's Havn, ere blevne anholdte, og man befrygter, at de ville blive pris dømte, og, hvis dette skeer, saa vil al engelsk Eiendom i Colonierne ogsaa blive confisqueret. – Fra Ontario skrives under 17de Aug., at begge Flaader d. 10de vare stødte sammen, og at, efter en Fægtning af 2 1/2 Timer, den engelske Flaade seilede afsted, forfulgt af Commodore Chancy. Engellændernes Tab er ikke bekjendt. - Den franske Garnison i Frankfurt var d. 18 Oct. 4000 M., der tillige med de storhert. Tropper forrette Tjenesten. Borgerne trække ikke meere paa Vagt. - Den 16 Oct, holdt Kongen af Vestphalen sit Jndtog i Cas J Hamborg have Jndbyggerne den 8de sel. Nov. faaet befaling at aflevere deres Vaaben og Munition, og til den Ende er bleven bestemt 48 Timers Frist. Efter Hamb. Corresp.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
J Staden Glaucha (i Meissen, 1 1/2 Miil fra wican) har været en Jldebrand, hvorved 60 Huse bleve et Offer for Luerne. Den foranledigedes ved en Bagers Uforsigtighed, der havde lagt glodende Aske op paa Loftet. (Hamb. Corres.)J Burgos er bekjendtgjort en Formaning fra D. Gironimo Merino til Jndbyggerne sammesteds, hvori han forestiller dem, at Gen. Maj. Freyre, Øverstcommanderende for den 4de Armee, har berettet ham, at hans Tropper i 3 Dage kun have faaet et halvt Pund slet Brød, og at det Øieblik nærmer sig, da man kun kan give dem 4 Unzer at de mangle Sko, til at marschere, og Vogne tilat transportere deres Levnetsmidler og Feldtredskaber, kort at de lide Mangel paa hvert Slags Fornødenhed. D. G. Merino erklærer derpaa, at han har befaling fra Hs. Excell., ufortøvet at sende Korn, og med Vaabenmagt at tvinge dem, der ikke ufortøvet levere deres Andeel. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
J dette Øieblik besinde 14,000 fremmede Matroser sig paa americanske Skibe, og deriblandt omtrent 6000 engelske, hvoraf kun 1600 ere naturaliserede og qvalificerede som americanske Borgere. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
J Arcy sur=Aube døde nylig en vis Barbin, Steenhugger af Haandværk, i en Alder af 109. Aar. Han havde indtil sit Endeligt beholdt alle sine Sandser. Allene hans Syn var noget svækket. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Blandede Efterretninger. Efter Reqvisition fra Soprem. Lieuten, Falsen, Ridder, sælges i Nov. Maaned i Fladstrand, Ladningen af de af Roflottillen indbragte tvende engelske Priisskibe, Briggen Willand og Skonnerten Fama, bestaaende af Hør, Hørblaar og Hørfrø. (Christ. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
Aarhuus, d. 9de Nov. J Fredags passerede en Transport af 68 Svenske og Engelske Krigsfanger her igjennem, hvoriblandt 9 Capitainer, endvidere en Cosak og et Fruentimmer. - Telegraf-Efterretninger: D. 6 Nov. signaleredes fra Skagen: 2 fiendtlige Brigger have taget 4 Coffardieskibe ved Skagen; en Brig og 26 Coffardieskibe ere passerede ind af Kattegat, og 2 fiendtlige Brigger sees østlig, den 7de fra Refsnæs: en fiendtlig Flaade, bestaaende af 2 Rangskibe, 3 Brigger og 11 Coffardieskibe, sees nordlig. - Den ved Aarhuus forulykkede Canonbaad er bjerget. Efter anstillede Undersøgelser var Aarsagen til Baadens Uheld ikke Seilenes for tidlige Jndtagelse, men en svær Søegang, der kastede den mod Stenene. (Aarhuus Av.,J Aarhuus Avis læses følgende: Hvorledes Løn, som forfalder til 1ste Novbr. d. A., eller i Aarets sidste Halvdeel, skal betales, naar den er accorderet for Forordningen af 5te Jan. d. A. om Pengevæsenet, synes klart nok af bemeldte Forordnings 40de §. Jmidlertid er det vist, at Mang enten ikke kunne eller ikke ville forstaae den. Den retsindige Øvrighed eller Dommer vil hellere forebygge end straffe Forseelser imod Lovene, og forekommer gjerne Trætte naar han kan. Man tør derfor haabe, hvad Jndsenderen heraf ærbødig giver sig Frihed at opfordre til, at enten Amternes høie Øvrighed eller de respective Dommere, som Mænd hvis Embedstilling giver Kald og Autoritet hertil, ville offentlig for Menigemand forklare denne Forordnings anførte 40de §., der er saa bestemt, at det er overflødigt at indhente Lovgiverens egen Fortolkning. Herved vil megen Trætte og megen Uret forebygges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-13
J Skilderiet No. 88, om Hr. Verdelins Dyppeblaa Fabrik, læses 1ste Pille Liin. fra neden, isteden for "da den ei, som Dyppe blaat, er saaledes: "da den ei, som den egentlige Latinus, bliver, formedelst Syre, rød, og derved skadelig hvor den anvendes mest, til Vask eller Blanding i Kalk. Dyppeblaat er egentligen o. s. v. og hvorved paa 2den Pille Lin. 6, 7, 8, 9 fra"Den egentlige Lakmus bliver o. s. v. aldeles bortfalde. Ligeledes maa anmærkes: at naar der kjøbes for 100 Rbdlr. og derover, gives 5 PC. Rabat. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere. J Følge Kgl. allernaadigst Tlladelse, forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Grev Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maa om Tiende Aargang. No. 92. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 16 November 1813. Gud hielpe Apothekerne, som de bedømmes. Det synes ikke upassende, at give en nøiere Forklaring og Oplysning om Anmeldelsen i Skilderiet No. 86, kaldet: "Gud bedre det med de Syge, helst da Mængden staaer i den Formening, at Apothekeren har uhyre Procent, kan tage for sine Vare, hvad han vil, og faaer indenlandske Urter og Nødder blot for Uleiligheden at lade dem indsamle. Først maa jeg anmærke paa Jndsenderens Klage over, ikke at kunne faae Vometiv paa Forlangende under egen Haand: at det synes ikke gavnligt ved en saadan Medicinal=Forordning, at gjøre Undtagelser, thi det vilde blive meget vanskeligt, at indrette Undtagelser blot for de Enkelte, som uden Læge kunne skjønne, hvor, naar dette Middel var dem tjenligt, og Apothekeren vilde da aldrig have nogen sikker Rettesnoer, hvorefter han kunde udlevere det. Saavidt mig er bekiendt, hidrører denne Forordning fra en for nogle Aar siden indkommen Klage til det Kongelige Mediciuske Collegium, af en Landphysikus i Jylland, der paaankede Misbrug af stærke Vometiver, som bleve anvendte af løsagtige Fruentimmere til at fordrive befrygtet Foster med, samt ligeledes at være anvendt i samme Egn til upassende Sygdomme, der havde havt farlige Følger. Heller ikke finder jeg, som Anmelderen mener, at dette Forbud kunde bevirke en saa voldsom Angribelse af Sygdommen, forinden Lægen kunde komme, da Galde og Forraadnelsesfeber ikke pleier at komme som Apoplexie, og altsaa maatte kunne vindes saa megen Tid tilat faae et Vometiv ordineret og hentet, og en slem Straf burde den Læge lide, som var en Byes og Omegns Patienter anbetroet, og ikke var at faae fat paa førend efter 4 Dages Forløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-16
Jeg har i Aar betalt Urtekoner for de røde Valmueblade, der voxe paa Gjerder og enhver kjender, 9 s. Loddet, som udgjor 3 Rdlr. Pundet, naarman nu veed, at der behøves 16 Pd. friske til, et Pund tørre, og derover, seer man, at samme Blade, uagtet de voxe vildt, koste Apothekeren over 48 Rdlr. DC. Pundet. Ligeledes Kongelys har jeg i Aar betalt med 3 Rdlr. Pundet, 12 Pd. friske i det mindste til et Pund tørre udgjør 36 Rd. Simple Cameelblomster har jeg neppe kunnet faae indsamlede for 1 Rd. a 9 Mk. Pundet, hvortil og gaaer 6 a 8 Pd. friske til et Pund tørre, og saaledes forholdsmæssig med enhver Apotheker plante, der ikke voxer i Haver, og uden en betydelig stor Have vilde det nok neppe lønne sig, at dyrke saadanne Urter, undtagen nogle af de sinere Sorter. Alle disse indenlandske Planter og Rødder blive altsaa at beregne ligeledes efter de af Hans Majestæt allernaadigst forundte 128 3/4 Procent efter Jndkjøb, og ikke efter Cours, hvilken Oplysning jeg troer Apothekeren, der med saa mange Andre paa en urigtig Maade bliver bedømt, er sit Fag skyldig. Roeskilde d. 31te Oct. 1813. C. F. Arends. Apotheker. Sang i Bergen paa Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks Fødselsdag, den 18de September 1813. Melod. Du Plet af Jord, hvor Livets Stemme a. Vor er Du, Christian, da vorden. Glad rakte Normand Dig sin Haand, Og dobbelt fast i Kampens Torden, Skal knyttes Kjærlighedens Baand. Hist tokker Dig vor kjekke Broder Med Sang i Dag sin Kjærlighed, Men født af samme ædle Moder Hver Bergenhuser synger med. Du veed, vor Æt har glad udgydet. Sit Blod for gamle Kongestol, Omsonst ei Nordmands Skjold blev pryde Med kjek Høimodigheds Symbol. Bag Skjoldet bær hver Bergenhuser, Den stolte Løves Mod og Marv, Hans Hellebarde Fienden knuser, Og værner med om Kongens Arv. Den Slægt, som Sverrers Mod og Tu Selv til Berserkergang tit drev, Hans Heltedyder lærte sjunge, Som hans Veltalenhed henrev. End har vort gamle Børqvin Sønner, Som arved Fædres Aand og Mod At Fyrstedyder de paaskjønner, Besegle de med deres Blod. Dit Blik, Christian, hist møder En Hær, som trodser Hungersnød, For hvem det Skjæbnens Kalk forsøder At tømme den i Heltedød. Med Harald skal Du rørt udbryde, Naar Kæmpen blødende Du seer O. Gud! - fast mine Taarer flyde Hvor denne Slægt har Kongen kjær Ja, Christian, Dit Øie møder En kjer og fyrig Ungdoms Hær, Men - ak! Dit ædle Hjerte bløder, Selv om den blodig Krands hjembær Du planted heller Fredens Palme End Banneret paa Norrigs Fjeld For Kampens Røg de Blomster falme Din Øtenslyst ved Mimers Væld. Kamp vil man - Og Din Færd monne borge For Mandemodet i Dit. Bryst; Vor Frederik, vort gamle Norge, Er Løsenet i blodig Dyst. Ei er der Syn i søde Drømme, .At Norges Hæder er Dit Maal, Og derfor glade vi udtømme, D, ædle Christian, Din Skaal. Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-16
Udenlandske Efterretninger. For nogen Tid siden døde i Kjøbenhavn Viinhandler P. Blianco, af catholsk. Troesbekiendelse. Han har aldrig været gift, og efterlader en Formue af henved en Million i D. C., hvoraf den største Deel efter Testamente tilfalder den catholske Kirke i Kjøbenhavn. Egentlig skulde en aldrende Viinhandler=Svend, der tjente ham, have været hans Universalarving, ligesom han havde været sin forrige Principals og denne igjen sin Principals Universalarving, men Svenden døde for nogle Aar siden. Mærkeligt er det, at hine tre iinhandlere, der saaledes successiv bleve hinandens Arvinger, havde aldrig været gifte og alle af catholsk Troesbekjendelse. Man vil paastaae, at Grundbetingelsen under hvilken hver af dem indsattes som Arving af sin Formands Formue, var, at han ikke skulde gifte sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-16
Man seer nu første Gang anmeldt til Auction 500 Pd. Sirup, tilvirket her i Landet af Runkelroer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-16
Rigsbankscommitteen i Kiel har ladet bekjendtgjøre, at den atter d. 11 Sept., d. 21 Oct. og d. 4 d. M. har ladet brænde efterstaaende Summer indløste Papirer: Skatkammerbeviser a 20 Rdlr. 129,780 Rd. Slesv. Holst. Spec. Banksedler, 39,660 Rd. Slesv. Holst. Assignationer 13, 150 Rdlr. Laaneinstitutsedler 583,104 Rbdlr. N. V. Repræsentativer 185,445 Rbdlr. N. V. Provideringscommissionen aabner d. 16 Nov. sit Udsalg af Spedelys, de større til 8 Rbs., de mindre til 4 Rbs. Stkt. Jngen kan paa eengang, erholde flere end eet af de større, eller 2de af de mindre, eller eet af de større og eet af de mindre tillige. Spedelys og Formelys udsælges i større Qvantiter fra 1 Pd. til 1 Lpd. De første med Bomuldsvæger til 5 Mk. 8 s. Rbpenge N. V. og med Linnede Væger til 5 Mk.; de sidste med Bomuldsvæger til 1 Rbdlr. 8 s.D. 16 Nov. opføres paa det Kgl. Theater, Syngestykket Chinafarerne af Heiberg. Medens Farten til China i de senere Aar er aldeles ophørt i det virkelige Liv, vedbliver den dog endnu bestandig at existere paa Skuepladsen; men ligesaamange der længes efter, at den første igjen snart maatte begynde, ligesaa mange ønske, at den sidste maatte ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-16
Boghandler Steen indbyder til et Læseselskab, hvor man for 5 Rbdlr. hver Fjerdingaar, efterhaanden kan faae til Gjennemlæsning alle efter 1810 udkomne og udkommende almeeninteressante tydske Bøger, som ikke høre til noget bestemt videnskabeligt Fag, saasom politiske Skrifter, Reisebeskrivelser, Biografier, Romaner, Skuespil, Poester os. v. Dette gavnlige Foretagende fortjener Opmuntring, og Understøttelse. Siden den Tid, Pengene have begyndt at forbedre sig, er man paa Auctioner ikke mere saameget for at drive alting i Veiret. Uagtet adskillige styver og skrivesyge Mennesker for ikke længe siden i alskens Charteker vilde indbilde os, at alt Sølvet var ført ud af Landet, seer man dog nu, at Danmark ikke er saa fattigt paa dette Metal, som adskillige Folk saa gjerne ville indbilde os. Paa Auctionen efter afdøde Cancellieraad Bech i forrige Uge solgtes over 1000 Lod for største Delen Prøvesølv, for det meste for 23 til 20 Rbmk. Loddet, uagtet man for adskillige Maaneder siden betalte det med 76 Rbmk. Loddet. Endog smukt forarbeidet Sølv solgtes for 27 a 28 Rbmk. Heller ikke sporer man saa stor Mangel paa Specier, og de synes kun at forsvinde i det Øieblik, Coursen gaaer i Veiret, da enhver holder paa dem, han har. Men i det Øieblik den daler kan man faae, saa mange man ønsker: Beviis, nok paa, at her ikke er saa stor Mangel paa Valuta, som man i Blade og Viser klager over.