JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Da jeg Kiøbmand Bang har den saa kaldede Rebslagerløkke ud imod Kræmmermarken i Forpagtning, og en og anden aldeles uberettiget har fundet for godt at giøre Gang over denne Lykke, og over min, Peder Henrichsen Urtemands Hauge, som ligger tet ved Lokken og ligeledes støder paa Kræmmermarken; ved hvilken Gang vi begge tilføies betydelig Skade paa Jordfrugterne i Lokken og i Haugen; saa bliver herved offentlig betiendtgjort, at ingen, i hvem det endog være maatte, maa passere over ovenmeldte Hauge og Løkke, da der ikke er eller nogensinde har været offentlig Vei eller Stie; men antræffes nogen Uberettiget enten Nat eller Dag i Løkken eller Haugen, saa blive de anholdte og tiltalte efter Anordningerne, hvorfore enhver maa tage sig vare for Skade og Uleilighed. Odense den 15de April 1793. J. Bang. Peder Henrichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Et honet Fruentimmer, som kan undervise i det Danske, Tydske, - og især i det Franske, ønsker sig i et Huus hos skikkelige Folk, hvor hun deels kunde være til Selskab og deels til Nytte for Børn. Hun er ikke meere ung, og har i nogle og tyve Aar conditioneret som Francoise hos Herskaber. Paa Adressecomr. gives nærm. Efterretn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Jet bekiendtgiøres herved for det Hostærede Publikum, som vil Lunde mig deres Arbeide, at jeg er flyttet i Huuset No. 709 i det saakaldte Kirkestræde ved Frue Kirke i Odense. Wintherlich, Knapmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Fredagen den 10de Maji om Formiddagen Kl. 8 begyndes i Østrup V Degnebolig offentl. Auction over den sammesteds afdøde Degn, Hans Lytchens Efterladenskab, bestaaende af 3 Guldringe, nogle Sølv Spise= og Theeskeer, Messing, Kobber, Jernfang, et Stueuhr, en Kakkelovn, Sengesteder, Senge= og Gangklæder, Linnet, Borde, Stole og nogle Faar m. m., som paa Auctionsstedet tilligemed Conditionerne nærmere erfares. Østrup den 23de April 1793. Peder Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
høverdagen den 11te Maji førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begiering, foretaget offentlig Auction over afg. Hr. Kammerherre Krabbe Juels Stervboes Gaard her i Byen, og om antagelig Bud skeer, uden fleere Auctioners Holdelse, strax bortsolgt; Gaarden som er beliggende under No. 449 i Nørregade, bestaaer af 10 Fag 2 Etager til Gaden, en Sidebygning i Gaarden, Halvtag, 9 Fag, en dito 4 Fag, begge en Etage, en Tverbygning : 14 Fag en Etage og 4 Fag Qvist, altsammen Muur og Bindingsværk, nyt og vel indrettet, en rummelig Gaard, hvorudi en Brønd, saaog til Gaarden en smuk Have; alt efter de Conditioner, der ved Auctionen, som holdes i Gaarden, blive fremlagte. Odense d. 29 April 1793. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
(Førstkommende 29de April bliver holden offentlig Auction B udi Hr. Giestgiver Petersens Gaard i Overgade, over den samtl. St. Knuds Sogn tilhørende Præste=Tiende af Hunderup, Bolbroe og Heeden; og kan sidst i indeværende Uge de trykte Auctions=Conditioner faaes til Eftersyn, saavel hos mig selv, som hos Bogtrykker Faber. Odense den 21de April 1793. L. Ancher. forgribelig Veiledning for dem, som behøve den, til at H. bruge den ny udkomne Lærebog efter dens Hensigt, agter en geistlig Mand i en af Provindserne at udgive paa mit Forlag. Forfatteren mener dermed at tiene Skoleholdere og andre, som efter denne Lærebog skulle give de Unge Underviisning i den christelige Religions Lærdomme. Skriftet skal til den Ende give denne Veiledning: 1) Ved at fremsætte Regler til at lære de Unge den. 2) Ved at give Anledning til at udvide Læresætningerne ved nærmere Udvikling eller passende Tillæg. 3) Ved at opløse Lærebogen i Spørgsmaale og Svar, med Beviisstederne henførte til den Sætning, til hvilken de henhøre. 4) Ved nogle oplysende Anmærkninger over nogle Sætninger i Lærebogen til deres nærmere Udvikling og Forklaring, 5) Ved at forklare de vigtigste Beviis steder, og opløse deres Jndhold. Forfatteren tør ikke love at udføre dette paa ringere end eet Alphabet, men for at bringe Skrivtet i fleres Hænder, vil jeg som Forlægger sørge for at levere det for billigste Priis, naar et nogenlunde klekkeligt Antal af Subskribentere melde sig. For Fyens Stift modtages Subskription hos Bogtrykker Faber. Kiøbenhavn den 24de April 1793. S. Poulsen. efter Begiering af Hr. Procurator Hansen paa Hamborggaardbliver i Følge Dom, passerede Jndførsels og VurderingsForretning, holdet offentlig Auction over en udi Gielsted Bye, i Hindsgauls Amt, beliggende Bondegaard, som beboes af Niels Rasmussen, og tilhører nu værende Vertshuusmand Aasmus Hansen i Odense. Til Gaarden er en betydelig Frugt og Humle Hauge, samt 2de meget gode indhegnede Løkker. Første Auction foretages Mandagen den 29de April, anden Auction den 6te Maji, og 3die og sidste Auction Onsdagen den 8de Maji førstkommende, alt i Gaarden i Gielsted, om Formiddagen Kl. 10, og efter de Conditioner, som ved Auctionen skal blive fremlagt. Brahesholm den 15de April 1793. H. Bagger, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Den under Billeshauge Hovedgaard af Jmportence bekiendte Røile Veirmølle i Hindsgauls Amt, bliver efter Vedkommendes Begiering, Torsdagen den 2den Maji førstkommende, ved offentlig Auction opraabt og om antagelig Budskeer, enten bortfæstet paa Høistbydendes Levetid, eller til Bortforpagtning paa visse Aar, alt efter de Conditioner, som forinden ere at faae til Eftersyn hos Hr. Procurator Hansen paa Hamborggaard og paa Billeshauge Skriverstue. Auctionen holdes paa Hovedgaarden Billeshauge den bemeldte 2. Maji Formiddag Kl. 100; og tiener til Liebhabernes Efterretning, at Møllen af Høistbydende, enten kan tiltrædes strax eller til førstkommende Michelsdag. H. Bagger, Brahesholm den 15de April 1793. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Under Grevskabet Gyldensteen, det Oregaardske Distrikt, er N. Huusmand Rasmus Knudsen, Tømmermand, i Ørbech, ved Døden afgaaet den 5te Martii d. A., og hans Stervboe strax tagen under lovlig Behandling, men ved sammes Aabning 30te Dagen blev anmeldt, at hans Søn, navnlig: Knud Rasmussen, er for omtrent 3 Aar siden bortreist fra Bogense som Matros, og siden den Tid ikke hørt eller spurgt noget fra ham, og ei heller veed hvor han for nærværende Tid opholder sig; thi bliver herved benævnte afdøde Rasmus Knudsens Søn, Knud Rasmussen, lovlig indkaldet udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og begge de fyenske Avertissementstidender, at møde for Skifteretten udi Ørbeck 6te eller 12te Ugesdagen fra undertegnede Dato, for at iagttage sin Arveparts Rettighed; og ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer. Gyldensteen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Paa Hs. Høigrevelige Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand v. Knudts Vegne. den 3die April 1793. J. C. Anthon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Et Borger og Møller Sr. Christian Lihme her i Byen, un At der 12te d. M. er, formedelst Mangel paa Sinds= og LegemsKræfter, bleven af Hr. Byefoged Bluhme, som Byens Magistrat, i Følge Lovens 3die Bogs 17de Cap. 1ste Art., erklæret for at være herefter umyndig, og jeg beskikket til hans Værge; det bekiendtgiøres herved, med Anmodning til alle de, som enten maatte have noget at fordre hos bemeldte Christian Lihme, om at melde dem hos mig, inden 12 Uger fra undertegnede Dato med deres Fordringer. Ligesom og i øvrigt enhver der i Henseende til Handel eller Pengesager har havt med ham at bestille, og formeener at have noget at fordre hos ham, vilde henvende sig til mig, da jeg efter den mig meddeelte samt ting lyste Constitutions Jndhold, tillige er paalagt at undersøge og paatale hvad Fornærmelser som een og anden, ved at benytte sig af hans Forfatning, kan have tilføiet ham, alt for at forekomme, at han ikke, paa en høist ubillig Maade, skal ganske bringes til Bettelstaven, og hielpe ham ud af hans ibragte indviklede Forfatning. Middelfart den 15de April 1793. Povel Christiansen, Borger og Hattemager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
Bøger, som faaes paa Adressecomtoiret for vedsatte Priser. 1) Florians Værker, oversat ved Rahbek, 1 og 2 Bind, 88 sk. 2) Math. Galthens catechetiske Udtog af den aabenbarede Theologie, 20 sk. 3) Sporonschristelige Religions Hoved=Lærdom, 2 Opl. 16 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
4) Gavnlig og underholdende Læsning i Naturvidenskaberne, samlet af Odin Wolff, 64 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
5) Hr. Prof. Todes Skrivter, 1ste Deel med Forfatterens Portrait, 10 Mk. 6) Dito; Fabler for Ungdommen, 40 sk. 7) Engelsk Læsebog af Odin Wolff, 7 Mk. 8) Ronsseaus Botanik for Fruentimmere, i Breve til Frue de Læs, overs af det Franske, med Tillæg forøget af Odin Wolff, 2det og forøget Oplag, 28 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
9) Menneskets Physiske Beskrivelse, af det Hollandske, ved Odin Wolff, 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
10) Fransk Læsebog med hosføiet dansk Oversættelse af de vanskeligste Ord og Talemaader, ved Odin Wolff, 48 s. 11) Latinsk Læsebog med forklarende Anm., af O. Wolff, 48 s. 12) Tydsk Læsebog for Børn, med hoeføiet dansk Oversættelse, af de vanskeligste Ord og Talemaader, ved Wolff, 6 Mk. 13) Undersøgelse om Amerikas Opdagelse har mere skadet end gavnet det menneskelige Kiøn, af Clauson, 32 s. 14) Høistnødvendig Underviisning og Advarsel for unge Piger, om tidlig at bevare deres Uskyldighed, 18 sk. 15) Dito for den mandlige Ungdom, 34 s. 16) Kammerherre Suhms nye Samlig til den danske Historie 2 B. 3 og 4 Hefte, 80 s. 17) Numa Popilius Roms anden Konge, af Florian, 2 Deele, 6 Mk. 18) Billedgallerie for Fruentimmer, indeholdende Levnetsbeskrivelser over berømte og lærde danske, norske og udenlandske Fruentimmere, 1ste Deel, af Birch, 8 Mk. 19) Dito paa Postpapir, 9 Mk. 8 s. 20) Syngesygen, et Syngestykke, 16 s. 21) Renaud Dast, et Syngestykke, 28 sk. 22) De to smaa Savoyarder, et Syngestykke, 20 sk. 23) Morgen=Posten, et Ugeblad (hvoraf 8. Aarg. No. 113. 1793 faaes til Prøve paa Adressecomt.) Aarg. 8 Mk. 24) Jris et Maanedsskrivt, 3die Aargang Jan. Febr. Mart. 1793 er udkommen (herpaa modtages og Subskription.) 1. Lommebog for Bønder, til Brug for Bondestanden, 10 sk. 2 Patriotiske Samlinger, 8 Hefter, 2 Rd. 4 Mk. 3 Efterretning om Brødre-Unitetets Oprindelse og Fremgang, 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
4. Samling af udkomne og endnu gieldende Kongel. Forordninger, Placater, Reskrifter, samt Resolutioner Collegial=Breve og Privilegier m.v., for saavidt samme angaae Geistligheden i Danmark, indrettet efter Lovens Cap. og Art. i den anden Bog, 2 Dele, indholdende 23 Capitler, af Joh. Wandall, 1 Rd. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
5. Bidrag til Billetteristiken eller de skiønne Videnskaber, et Maanedsskrivt, Aargangen 1 Rd. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-04-29
De Herrer Subskribentere, som have subskriberet paa S. T. Hr. Prof. Todes Skrivter og Hr. Birchs Villedgallerie, ville nu behage at lade deres Exemplarer afhente her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Odense, den 3die Maji. Af udenlandske Aviser sin Kiøbenhavn den 27. Apr. Ved den Jydske Kyst er den 11te h. det Amerikanske Skib Betty, Cap. Chandler, fra Bosion til Gothenborg bestemt, strandet, men Mandskab og Ladning blevet bierget. - De over Gothenbor til Helsingøer ankomne 3 Franske ere blot Kiøbmænd, og hede Castire, de la Mare og Honore. - J Sønags blev i Guarnisons Kirken her en stor Concert give til Bedste for de Fattige, som adskillige af de Høikomel. Herskaber bivaanede. Major Greg. v. Høegh er det i Wiborg 73 Aar, og i Horsens Oberstl. Grev von Schmettaus Frue, 25 Aar gl. Det Asiatiske Compagnie vater i Sommer 4 af deres Skibe tilbage, og vil igien erefter sende 2 ud Stokholm, den 19de Pril.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Capitainlieut. ved de Kongel. Livdrabater Grev Fabian Fersen, er udnævnt til Kammerjunker, han var for 2 Aar siden i Frankerige, og een af dem, der foranstaltede Ludvig 16. mislykkede Reise til Varennes J Gothenborg har d. 10. h. paa ny været Jldebrand, hvorved i 6 Timer 73 Huuse ere afbrændte. Af Læregimentet have 500 Dragoner Ordre til at brække op hertil; før tilkommende Maaneds Ende skulle de dog ikke komme her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Constantinopel, den 11te Mart. Den Escadre der skal krydse i Archipelagus, bestaaer i 8 Linieskibe, 4 Fregatter og nogle Ghirlangis. Arbeiderne paa Værfterne fortsettes, og inden kort Tid skal et 74 Kanonskib løbe af Stabelen i Hs. Høiheds Nærværelse. Jmedens Divan beskiæftiger sig med Søemagten bliver Landmagten ubevægelig, og intet Korps har befaling til at marchere, hvilket beviser, at Storherren ikke vil afsige sit fredelige System i Hensigt til Naboemagterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Skrivelse fra Petersborg, den 26de Mart. Efterat Greven af Artois endelig havde erholdt Keiserindens Tilladelse til at begive sig til vort Hof, saa er han den 23de huj. ankommen her. For hans Ankomst foregik et afgiørende Skridt af vort Hof, da Monsieur, Ludvig 16. Broder, blev erkiendt som Regent af Frankerige, imedens den rette Thronarvings Mindreaarighed varer, der holdes fangen i Paris, ligesom og Greven af Artois blev erkiendt som Generallieutenant af Frankerige, og Grev Romanzow fik Creditiv hos samme i denne Qvalite.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Derimod overgav Grev Esterhazy den 11te huj. i en særdeles Audients sit Creditiv fra Monsieurs Side, dog uden at antage en offentlig udmærket Karakteer. Grev Efterhazy havde og Commission at overgive den Danske og Svenske Minister ved vort Hof Skrivelse fra Monsteurs, Side, hvori han bekiendtgiør begge disse Magter det Mord, som de Franske have begaaet paa Ludvig 16., og at han ved dette Attentat var bleven nødt til at antage en RegentsQualitet. Til at overgive disse Skrivelser, var Esterhazy berettiget ved Keiserindens Understyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Haag, den 23de April. Over Holland har man Efterretning, at de Kongeligsindede i Normandie og Bretagne stedste blive stærkere, og at de have slaget Jacobinerne i adskillige Fægtninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Lissabon, den 18de Martii. General-Jntendanten for Politiet her, har givet de fremmede Consuler tilkiende, at bekiendtgiøre for deres respective Hoffer: at alle Passagerer, som i Fremtiden komme til Portugal saavel i Danske som andre Skibe, skulle forsyne sig med et Pas fra den Portugisiske Minister som der er nogen, paa det Sted, som de komme fra) men i Mangel deraf med et Pas fra den Portugisiske Consul, hvori Passagerens Navn, Fødselsted, Handtering eller Profession, samt Aarsagen til hans Reise skal indføres. J Mangel af saadanne Passer blive de strax arresterede ved Ankomsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Brussel, den 22de April. Man fornemmer, at de Franske have gjort et Jndfald i Provindsen Luxemborg, og der plyndret og stukket en Landsbye i Brand nær ved Arlon. Man forsikrer, at Dumourier, hvis Ophold her just ikke ansees med gunstige Øine, er reist til Schweiz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Jblandt de Franske Linietropper hersker stor Misfornøielse. De ere fortrydelige over at være de blinde Redskaber, til en blodtørstig Faction, som har bragt Frankerige i sin nærværende bedrøvelige Forfatning. Desertionen ved Linietropperne er derfor meget stærk, og de ankomme daglig i stor Mængde til Mons og Dornick. General Marasse har med adskillige Officerer fulgt Dumouriers Exempel, og søgt et Tilflugtsted hos os. - Breve fra Dornick forsikre, at General Dampierre har med et Pistolskud knuset sin Hierne. - Prindsen af Coburg vil strax begynde de store militaire Operationer, saasnart samtl. dertil bestemte Tropper ere samlede. Hans Hovedarmee bestaaer af lutter Keiserl. Tropper. Et andet Keiserl. Korps, forenet med Preusser, staaer under Grev Clairfat, og Hertugen af Yorck fører de Engelske, Hollandske og Hannoverske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Nederrihnen, den 20de April. J denne Uge ere 1500 Franske Krigsfanger, og iblandt samme 62 Officerer af Custines Armee ankomne til Wesel, og indbragte i Citadellet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
London, den 19de April. Fra Constantinopel meldes under 11te Martii, at man vel der er fri fra Pest, men at man sporer den i Bucharest, og at den vedvarer endnu i Smyrna. - Alle de Tropper, der skulde tiene under Hertugen af Yorck, skulle beløbe sig til 30000 Mand. - Lord Hood gaaer Overmorgen til Spithead, for at paatage sig Commando over Flaaden. Admiral Cosbys Escadre af 9 Skibe, er udløbet fra Portsmouth, og gaaet til St. Helena. - 850 Franske Fanger, ville bryde ud af et Fængsel nær ved Portsmouth, men bleve opdagede. Fra Cadix allene ere henimod 1000 Franske udjagede, hvoraf adskillige havde Deel i store Handelshuuse. Det Ostindiske Skib Europa, som man frygtede for at være faldet i de Franskes Hænder, er lykkelig ankommet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Altona, den 29de April. Efter de nyeste Beretninger fra Frankfurt am Mayn, er Staden Maynz, efterat endnu 10000 Mand Keiserl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Tropper under Grev Kalkreuth have forenet sig med Beleringskorpset, nu saa snevert indsluttet, at den Franske Besetning ikke kan benytte sig af de forskiellige Landsbyer, som ligge imellem Beleirernes og Fæstningens Leire. Den heele Kiede af Tropper, der indslutter Staden Maynz, danner en halv Maane fra Laubenheim igiennem Marienborn til Mombach. Hs. preussiske Majestet har befalet nøie at passe paa, at ikke eet Menneske kommer ud af Fæstningen, paa det Rolighedens Forstyrrere ikke skulde undgaae den Straf, som de have fortient. Da de Keiserlige den 16de vilde fordrive de Franske ud af Landsbyen, Weissenau, gave adskillige nederdrægtige Jndvaanere Jld paa deres tydske Brødre, hvorpaa Haubitzerne og brændende Kugler bleve kastede paa Landsbyen. Branden greb ved den stærke Søndenvind saa hæftig om sig, at den halve Deel af Landsbyen tilligemed den smukke Kirke, der i den hele Egn ikke havde sin Lige, pressenterede sig som en Jldklump, styrtede sammen og blev forvandlet til en Askehob. De Franske holdt sig desuagtet i deres stærke Forskandsning pa Kirkegaarden. Først den 17de trængte nogle hundrede geussiske Skarpskyttere ind i Landsbyen, nedskiød og dette endeel Franske; Preusserne forlode derpaa Weissenaufrivillig, og de Franske besatte den ikke igien. Fra Landbyen Brezenheim bleve og de Franske fordrevne. Du franske General Landremont, som den 14de med 600 M. var rykt frem fra Saarbrüchen mod Homborg i det Beybrückiske, for der at bemægtige sig et Magazin, har lukket sig tilbage igien. Han angreb den 15de den for Homurg staaende hessiske Oberst Schreber, som for Overmagtn trak sig tilbage til Carlsberg, hvor 2 preussiske Batailloler tillige kastede sig ind, og hialp til at forsvare denne Pest. De Franske beskiøde Carlsberg frugtesløs med Kanoner og Haubitzer, og trak sig derpaa tilbage over Biels, hvorfor Arveprindsen af Hohenlohe ikke fandt dem, da han den 16de vilde angribe dem ved Homburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Følgende ny merkværdige Skivelse har Prindsen af Coburg den 12te huj. ladet afgaae til de i Valenciennes værende Commissarier fra N. C. "Mine Herrer, Jeg har ikke betragtet General Dumourier som en Forræder. Han talte hos os aldrig om andet end om sit Fædernelands Velfærd; paa dette æværdige Grundlæg beroede hans Foretagender; efter dette hans Ønske modtog jeg ham, og herefter maa de bedimme ham. De ere i deres Meninger forskiællige fra hinanden, det er hans heele Forbrydelse, hans Grundsætninger førte ham igien tilbage paa den Comitution, der var deres Afgud; han saae i den Frankerigs Vel og Europas Rolighed; der er altsaa ingen Aarsag til at udsætte ham som et Skarn for Jnfamie og Døden Han var aldrig med os i een Forstaaelse, og vi Slogs saaledes med hinanden, at derved kan bevises, at viikke vare i Forstaaelse med hinanden. Den første Bettigelse, som han og de med ham fulgte Generaler høitidlig betingede sig, da vi traadte i Underhandling, var at de aldrig ville give deres Bifald til, at ande Magter skulle blande sig i deres Regierings indvortes Indretning. Hvad N. C. 44 Commissarier angaae, saa er deres Skjebne i deres Hænder. Jeg beraaber mig i Hensigt til alle disse Gienstande, paa de voldsomme, tyranniske og lidenskabelige Resolutioner af nogle Nedlemmer i deres Forsamling, af dem iblandt dem, der i Sandhed elske deres Fæderneland. Maatte de finde Middel til at fordrive Convulsionerne, der sønderrive Frankerige og true den øvrige Deel af Europa med Omstyrtning. Dette er mit Ønske ligesaavel som deres. Prinds af Coburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
De i Dag den 30te indløbne Efterretninger fra Krigens Hovedsskueplads, melde en ny blodig Trefning, som den 17de h. ved Ryssel har varet i 7 Timer, hvorved 800 Franske og 300 Østerriger deels ere dræbte, deels saarede. De Franske havde stærkt forskandset sig i Skoven, ved Raimes; Grev Clairfat angreb dem, fortrængte dem endelig, og Ryssel blev følgelig derved snevrere indknebet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
En anden blodig Træfning var samme Dag imellem den Keiserlige General Prinds Reus og de Franske i Bavay, imellem Valenciennes og Manbenge, hvor Prindsen erobrede 2 Kanoner, gjorde mange til Fanger, og derpaa rykte frem til Hausin, en halv Miil fra Valenciennes, og indsluttede den snevrere. Da de Franske gjorde mordersk Modstand, saa bleve mange Folk paa begge Sider. De Keiserl. skulle derpaa have sprengt en Sluuse, og derved sat den nedre Deel af Staden indtil første Stokværk under Vand, ogsaa faaet fat paa en Transport af 500 til Staden bestemte Oxer. - Commandanten i Conde har aabnet Sluserne og sat Staden under Vand. J 2 Udfald blev han slaget tilbage. Da han paa ny blev opfordret til at overgive sig, svarede han, at han før ville lade sig begrave under Fæstningens Ruiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-03
Wien, den 20de April. J forrige Uge saaes Keiserinden som Bonekone iblandt de mange, der søgte Audienz for at overlevere Patriotiske Gaver, og overrakte Keiseren 10000 Gylden, som Krigsstyr. Han kiendte hende ikke, spurgte, om denne betydelige Summa ikke oversteeg hendes Kræfter, og først paa det Svar, at hun allerede havde overgivet sin Sølvtoilette, saae Keiseren sig overrasket.