Berlingske Tidende, 1793-04-29
Paris, den 15de April. Delange Sessioner, som alt forud for det Natten mellem den 13de og 14de udstædte Anklagelse deeret mod Maret, bare udmærket sig ved en saa skrækkelig Allarm, saavel af begge mod hverandre stridende Partier, som af de for Marat erklærte Loger, at man næsten 13 Dage glemte de frygtelige Armeer som nærme sig vore Grændser. Dette Decret har ogsaa fordet første endnu været uden Virkning, da man endnu ikke har kunne arrestere Marat, saasom Theatersectionen har tagen. ham i Beskyttelse, og opstilt ladte Kanoner og 600 Flinter, uden for sit Sectionshuus, for at beskytte ham med voldsom Arrestering, hvorfor han, som allerede efter tilforn, nar sin underjordiske Friestad trodser alle Decreter og Arrestbesann, ger, og endnu i Gaar udgav sin Journal med den sadrang. Bitterhed mod Brissot og sine øvrige Modstandere. Da ta efter det udalene Deeret skulde arresteres, havde Borger det, af Frygt for Alle af Folket, ladet Adbedesange, stærkt besat, men at Forsigtighed har forbindes, og Ma var forsvunden. Følgende er kortelig Debatternes Sal N. C. mellem Biergaartiet, eller de tidige Jacobinere er Maratisterne og de Moderate. - Bierapartiet denne sig igien af Dumauriers Skridt, for ved Røberspierre lade anklage deres Modstandere Briffet, Gaadet, Gensen ne, Baraniaar m. fl. som Dumauriers Medskyldige. Den 11te befrygtede man allerede derfor et Blodsadt N. C., a. de Moderate med Heftighed at løsmod Lommerne af Birepariint og man endog stempliste blotte Dalke. Gaadet forsvarte sig den 12te halvtredie Time, kaldte Dierapartiet er Faction, som allene vilde skifte Uroeligheder og Opter med N. C., og formaade, som et nyt Beviis derpaa, en Circalanskrivelse fra Berømmerne, hvilken Marat, som deres Prandant, har underskrevet, og hvori blev bekiendtgiøalle Davarinanter, et Mahrevolutionen havde til Sæde N. C. selv, en at maat Jacotair afhan havde med M. rat raabt, at man skade gaae løs paa N. C. D. Saal. bekiendtgjorde danne Opfordring til at myrde de Deputer, en fornærme og tilintetgiøre Nationairepræsentationen, sto den deels høie Side, og forlangte et Antlagelses Deer. med Marat. Daman paagasin Marats Forseet og de at man maatte herved frygte for Blangelse blander han briket Madpartiet nægtede. Derettet kom endnu ere Stand i denne Seman, og man begyndte igien dermed den 13de. Først dies forelagt en Skrivelse fra Marat, den han retfærdiggiørde sig selv, men anklagede mange andre Da hans forbemeldte oprørske Skrivelse blev igien bragt paa Bane, støde over 70 Lemme af Ditrapartiet og, storede løs paa Prandsnien og raabte, ei underteget alle denne Strivelse. Nu bleve de Maranisksindede Loger mommanlarmende og overgivne, og en Karlsøyttede endog fra som me paa en af de moderate Deputeren. Efter en Mande hinanden modstaende Forslag, og saavel rasendt som skal melige Udfald af den aldre Røbersværre, begyndte efter 10 Timers Debatte Stemmegiønman efter Mannespraabne. endelig Kl. 10 om Aftenen den 13de, men blev ved admin rolige Optrin afbrudt. Claves, Thuriet og store som de heftig mod Antlagelsedrettet, og kaldte Marat den før ste Friehedens Forsaare ; endang Kl. 7 om Morgenen den 14de, vare af 367 Stemmende De for Anklagelsedetninen 92 derimod, og der blev da besluttet ved en Overvægt a. 184 Stemmer. - Conventen har inden brands den Protamation, hvorved Monsteur erklærte sig for Frankrigs Ro gene.