JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Blandede Efterretninger. ) Cancelliet har tilkjendegivet for samtlige Amtmænd, at da Landprang og Landkræmmeri skal drives i en for Kjøbstæderne høist skadelig Grad, saa har Hs. M. Kongen befalet, Jndskjærpelse til vedkommende Embedsmænd af Overholdelsen af Frdn. af 25de Aug. 1741 og 13de Febr. 1775 angaaende lovstridig Handel. Der skal ogsaa gives Retsbetjentene det fornødne Tilhold, idet Cancelliet, med Hensyn i til Forfølgelse af Sager angaaende Landprang, henholder sig til sammes Circulair af 14de Juni 1831. = En Maler Marstrand i Kbhvn, klager i Politivennen meget over, at han, ved at gaae igjennem en Colonade ved Amalienborg, røgende en Cigarre, paa Skildvagtens bydende, Tilraab: "Cigarten af Munden, ikke strax efterkom denne, at Skildvagten da ilede efter ham og bibragte ham heftige Slag med Geværet over Skulder og Arm. Oprørt over denne voldsomme Behandling henvendte M. sig til den vagthavende Officeer, der trak paa Skuldrene, sigende, at naar Soldaten har advaret ham, at han (Officeren) da intet kunde gjøre ved Sagen, men at M. kunde klage. Men dertil finder han ikke Tid og Leilighed og hans for bankede Lemmer vinde intet derved, men han foreslaaer mere Humanitet og Hoflighed for Fremtiden, med bemærkning, at en Fremmed, som ei forstaaer den danske Tiltale, maae jo være udsat for meget i saadant Tilfælde. Langt heller maa jo den ærekjære Borger lade sig arrestere og betale i Mulct, end paa offentlig Gade at lade sig sønderprygle af en Soldat efter dennes raa Vilkaarlighed, og med et saa kraftigt Tugtemiddel som Geværet er. (Forbudet mod Tobaksrogning forbi Skildvagten hidrører vel ogsaa fra den Tid, de gik Vagt med ladte Geværer, men dette er jo nu ikke længere Tilfældet.)J Politivennen tales om en Tumult i Løverdags ved 2det jydske Regiments Caserne, men videre Oplysning herom kan ikke deraf erfares.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Kbhvnske. Blade takke Hr. Secr. Algreen=Ussing, fordid han har belyst Censor=Instruxen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
J Skanderborg Amtstidende læses: Et Par Ord omVacinationen. Ved at læse i Aarhuus Avis Nr. 21 de A., først om den deri yttrede Frygt for at Vaccinationen, ikke kan forebygge de naturlige eller formildede Børnekopper, og dernæst om den Trøst, som gives af Jyllands første Vaccinateur, der har vaccineret henved 2000 Personer, finder jeg det passende her at tilføie: at jeg, efter at have paa Thuus og heri Egnen, indtil Aar 1800, inoculeret med Held 1 1/2 a 1500 Personer med de naturlige Kopper, vaccinerede i Aarene 1806 og 7, 2291 Personer; altsaa nu for 27 og 28 Aar siden, og vedblev indtil 1825, hvorved de af mig i 34 Sogne Vaccineredes hele Antal beløbe sig til 6119 Personer. Jngen af alle disse har jeg endnu hørt at være smittet af de naturlige Børnekopper, ligesom jeg ogsaa herved anmoder Vedkommende, om dette skuldellet skee, behageligst strax at tilmelde mig samme; men indtræflEffer ikke saadant Tilfælde, har jo baade Vedkommende og jeg storst Aarsag til at ansee Vacinationen for et ganske paalideligt Forebyggelses Middel mod Børnekopper, kun at man altid har brugt ikke for gammel Koppematerie, der frembringer uægte Vacciner, som ikke kan forebygge de naturlige Kopper. Det sikkreste, og med rette antagelige Beviis for at man er vaccineret, er dog under alle Omstændigheder det, at forevise Vaccinateurens Attest; men mon og dette er skeet hallevegne, hvor det burde skee. – Søndervissing PræsteJgaard ved Horsens, den 10de Februar 1834. O. Arnzen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
J Politivennen yttres det Ønske, at det i 1830 oprettede Selskab, sigtende til moralsk fordærvede Personers Forbedring, vil skjænke Publikum Beretning om, hvorvidt det ærede, Samfunds Bestræbelser ere lykkedes. Instrumentmager F. Schulze i Rendsborg har erholdt 15 Aars udelukkende Privilegium paa sin Opfindelse af en vigtig Forbedring ved Pianoforter, idet hele Strængesystemmer, indsluttes i Stobejern, hvorved Tonernes Skjønhed og Udholdenhed vinde overordentlig og Claviaturen er anbragt midt i Instrumentet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Af J. W. Hornemanns occonomiske Plantelære vilvanden Deel udkomme hefteviis. Første Hefte vil indeholde Terminologien.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Hr. Etatsr. Ridder Steenfeldt har udgivet. Om Mugnicipalvæsenet i Almindelighed og det danske i Særdeleshed; det Forsøg. (8 s.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Hr. Prof. H. N. Clausen har udgivet. Om Diævle læren og Diævleforsagelsen ved Daaben. Betragtninger, anbefalede til tænksomme og retsindige Christnes Overveielse. 12 Mk.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Den ældste Avis i Holsteen er Bladet Fortuna, der begyndte 1740, udkommer i Glückstadt og vil altsaa om 16 Aar kunde holde 100 Aars Jubelæum. Altonas første Avis, (Adresse=Contoir=Nachrichten) er fra 1775, og Kiels fra 1776. De øvrige holstenske Blade tilhøre samtlige det 19de Aarhundrede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
I Directionen for Sparecassen i Odense bekjendtgiør, at den af nævnte Casses Midler til Juni Termin d. A. vil gjøre Udlaan i faste Eiendomme i Fyens Stift. Aloys Theodorowich har gjort saadan Lykke i Slagelse, at han eenstemmigen blev opfordret til at give flere Forestillinger. Et for Jagtelskere mærkeligt Tilfælde fandt Sted i Holsteen. Tvende Dyr, forfulgte af Arbeidere, satte over et levende Gjerde, men faldt paa den anden Side ned i Mergelgraven, hvor de siden fandtes begge døde, da de havde brækket Halsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
I Holsteen er en Mand død af Kopper.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Den 14de Marts bliver ved Varde bortsolgt paa Aucction 300 Skippund Talg. Commissioner til Jndkjøb imodtager Kjøbmand K. Christensen i Varde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Fra den 1ste til den 4de Februar ere 3 Skibe, ladede
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Bekjendtgjörelser. Min inderlig elskede Söster, Frøken Ulrikke Antoinette v. Bertouch, blev mig, Natten imellem den 23de og 24de Febr., efter 8 Dages Sygdom, ved Döden berøvet. Dette mit, i min höie Alder, smertelige Tab, bekjendtgjöres herved for den dyrebare Afdødes fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 21de Februar 1831. C. sal. Preetzmanns, födt Bertouch.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Restancelisterne over Skatter- og Communal=Afgivter af Aalborg Kjøbstæds Jndvaanere for andet Halvaar 1833. ere nu approberede til Udpantning; forinden denne imidlertid iværksættes, bliver til Opfyldelse af Forordningen af 2den Juni 1830, Listerne endnu i 8 Dage fra Dato henlagte hos Skatte=Jndkassator Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunne klarere deres Skyld, men efter saadan Tid paabegyndes Udpantning, uden videre Varsel. Aalborg, den 24de Ferbuar 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Friske Citroner, tørrede Æbler, Kirsebær og Blommer, uden Stene bekommes hos T. Wissing. paa Nytorv. B. H. Cohns Boutique paa Gammel-Torv er i disse Dage bleven forsynet med flere Sorter smukke, til Manufactur=Handelen henhørende, Varesorter, som Alt udsælges til meget billige Priser. Godt tørrende Terpentinfernis, til Skibsbrug, a 20 sk. pr. Pund; Clasticumfernis, til at vandtætte Søklæder, at Mk. pr. Pot, faaes hos D. Maynzhusen. Den 24de Febr. er tabt et sølv Kapsel=Uhr paa Landeveien fra Aalborg til Hobro, omtrent 1/4 Miil norden, for Ulstrup. Den retsindige Finder deraf ville behage at aflægge samme paa Politikammeret i Aalborg eller hos Hr. Niels Møller i Hobro, imod en passende Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
En skikkelig Karl, som forstaaer at passe og kjøre et Par Heste, kan strax faa Condition hos Aalborg, den 27de Februar 1834. Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Særdeles gode aflagte Linoliefernisser faaes billig hos beD. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
En Reisevogn og en stærk Arbeidsvogn er tilkjøbs Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Mandagen den 10de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Arvingerne efter afdøde Pastor Henneberg, i Kjøbmand Peter Rasch's Gaard paa Algaden her i Byen ved offentlig Auction, bortsælge en stor Deel Kobber=, Messing= og Tin=Tøi, hvoriblandt Tærte=Pande, Kage=Former, Kasseroller, Kjedler, The=Maskiner, Lysestager og Plader, samt et Destilleertøi m.m. EnDeel Glasvarer, bestaaende i Karafler, Flasker, Glas=Klokker, Platmenage, en Mængde Glas-Rør &c. En Deel Porcellain og Steentøi, hvoriblandt et Bord=Service med blaa Kant, bestaaende af Terrin, 6 Dusin Tallerkener m.m., foruden adskilligt Andet. Fremdeles en stor Deel forskjellige mathematiske og physiske Instrumenter, samt man ge nette Ting, saasom en stor og skjøn Electriseer=Maskin med Aparater, hvoriblandt lade Glas-Kanon, Klokkespil Vandspring, Jsoleer, Skammel m.m., Alt i brugbar Stand, En Galvaniseer=Maskine med Zinkplader, et Electrometer, gen Luft=Pompe, et Rivalations=Instrument med alt Tilbehør, en stærk Magnet med Kugler til at bæres af samme, et Declinations=Compas, Octanter, Barometre, forskjellige Kikkerter, slebne Glas til samme og til Briller, Microskoper, Perspectiv=Kasser, et stort Camera obscurn. Meget forskjelligt Værktøi, især herhørende til Uhrmagefriet, hvoriblandt Skjeremaskiner til Hjul, et Jern=Dreier lag, mathematiske Bestik, en Glas=Slibemaskine. Samt endvidere : Uhre, hvoriblandt et Guld=Dameuhr, Lampe Uhr. Forskjellige Daaser : en Agat-Daase og en Rav Daase med Sølvlaag, en Spilledaase. En damasseret Riffel=Vindbøsse, et Sølv=Etui med Kikkert, med meget mere. 2 Bestik med pletterede Knive og Gafler, et Speceri=Skab, med 15 Skuffer, et stort Hjørneskab, 2 Postaments=Speile, et Klaver, en udmærket god Violin, en liden Bilæggerhovn. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te Februar 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Auction over Sveigaard. Den ved foreløbig Bekjendtgjørelse i Aviserne i October Maaned f. A. bebudede Auction over Avlsgaarden, Sveigaard, beliggende i Aarhuus Amt i Hads Herred, i Nærheden af Norsminde Ladeplads, bliver nu herved, efter Skifterettens Foranstaltning, berammet til Afholdelse følgende Dage: 1ste Gang Mandagen den 10de Marts næstkommende, 2den -- den 17de - 3die Onsdagen den 26de De 2 første Auctioner afholdes paa undertegnede Herreders Contoir, Formiddagen Kl. 11, og den sidste i selve Gaarden, som sælges, bemeldte 26de Marts, Formiddag Kl. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-27
Det bemærkes herved: at Gaarden, som sælges formedelst forrige Eiers, O. Schougs, Dødsfald, er af Hartkorn, med en tilkjøbt Parcel, 13 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr., og har et Areal af 160 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf 130 Tdr. ere Ager- og Engjorder; Resten er bevoxet med ung og velfredet Ege- og Bøgeskov i bedste Grøde. Kirketienden er indkjøbt til Gaarden, hvis Jorder ere iblandt de fortrinlig gode i Hads Herred og have Mergel i Mængde. Paa Gaarden, hvis Udsæd i Efteraaret 1832 var 14 Tdr. Vinterkorn, og det paafølgende Foraar 25 Tdr. Byg, 37 Tdr. Havre samt 16 Tdr. Kartofler, kan holdes 160 Fækreaturer og 8 a 10 Heste. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte, og afgive Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Den største Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen, om hvis Bortsalg bliver afgivet Beslutning den ommeldte 26de Marts, og kan tiltrædes den 1ste Mai d. A. Lysthavende, som ville tage Eiendommen i Øiesyn, kunne bedst overbevise sig om dens Fortrinlighed; den forevises af Herr Forpagter Gyllich paa Gaarden, hvor, saavelsom og her paa Contoiret, de væsentlige Conditioner til Auclitionen kunne erfares. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 20de Februar 1834. Lanng, Skifteforvalter i bemeldte Dødsbo.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Belgien. Den noget overmodige Fremgangs=Maade af Gouvernementet i Fæstningen Luxemburg i de bekjendte Stridigheder, har bevæget de belgiske Kamre til at tage sig varmere af Sagen end hidindtil. Da Efterretningen om den belgiske Øvrighedspersons Anholdelse udenfor Rayonen naaede Brussel, var Kammeret just beskjeftiget med Budgettet for de indenlandske Anliggender. Nu tog Hr. Huart Ordet og forlangte Ministrenes Nærværelse. Først indfandt sig kun Ministrene for de inden og udenlandske Anliggender, men da Kammeret lod udgaae en Jndbydelse til Ministeriet inpleno, mødte de og alle paa Justitsministeren nær, som er upasselig. Hr. Huart adresserede nu følgende Spørgsmaal til dem. Om det er sandt, at tyske Forbundstropper, Natten til den 15de havde gjort et Udfald fra Fæstningen Luxemburg og bortført Districtt-Commissairen Hanno paa en voldsom Maade? Hvad der har været Anledningen eller Paaskuddet til denne Voldsomhed? Hvilke Forholdsregler Regjeringen havde taget for at fuldbyrde sine befalinger i Henseende til Recrut=Udskrivningen og Skovningen i Grunvald. Hvilke den fremdeles havde taget eller agtede at tagen for at opretholde Nationens Ære og Gebetets Integritet, Ministrene svarede ja til det første Spørgsmaal, men erklærede, at de endnu ikke kunde svare bestemt paa de andre, fordi de manglede tydelige og bestemte Efterretninger. Efteren levende Ordvexling om Tractaten af 1831 angaaende den strategiske Rayon, hvorunder Hr. Gendebien blandt Andet: yttrede sig saaledes: Erindre Dem, hvorledes det gik til med Hr. Thorn, Regjeringen henvendte sig dengang til det store Magter ; den kastede sig endog paa Knæ for dem; men hvad disse ydmyge Bønner ikke formaaede at udvirke, det opnaaede Hr. Huart, da han greb til Repressalier, og vi fik Hr. v. Thorn igjen. - blev man enig om at nedsætte en Commission for at udkaste en Adresse til Kongen. Udkastet forelagdes allerede den følgende Dag Kammeret og blev eenstemmig antaget af dette.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
J Lyon er atter udbrudt en alvorlig Uenighed mellem Fabrikherrerne og deres Arbeidsfolk. Til positive Uroligheder er det dog ikke kommen, og Regjeringen træffer ogsaa Anstalter til at forebygge disse, men imidlertid er dog en Standsning i Forretningerne indtruffen, idet Silke=Væverne hav vægret sig ved at fortsætte deres Arbeider, og man befrygtet at de øvrige Fabikarbeidere ville efterligne dem. General Demaray foreslog i Kammeret: at de nuvær rende Marschalsposter ikke skulde besættes, naar de bleve ledige, at overalt i Fredstider ingen Marschaller burde udnævnes, og at der i Krigstider behøvedes en speciel Lov til en hver saadan Udnævnelse. Af dette Forslag blev det først Led forkastet, det andet derimod antaget, hvorpaa Proponenten tog det tredie tilbage. Medens man nu debatterede omdet Spørgsmaal, om der maatte nogensinde være mere end 12 Marschaller, og lavede sig til at stemme over den hele Artikel om Marschalsværdigheden, hvortil hiint Demargayske Forslag egentlig kun var et Amendement, afbrød Hr. Thiers Forhandlingerne ved den Erklæring, at han vilde forelægge Kammeret nogle andre denne Sag ikke vedkommende Propositioner. Herover opkom en meget varm Strid mellem Ministeren og Kammerets Præsident, der i denne Fremgangsmaade saae et Krigspuds til at udsætte Forhandlingerne, og derved oppebie flere Ministerielles Ankomst, for at faae dette hele Forslag forkastet. Hr. Dupin paastod saaledes Kammerets Ret til først at tilendebringe det under Forhandling værende Punkt, medens derimod Hr. Thiers beraabte sig paa nistrene at tale til Kammeret, naar de ville. Det er endnu ikke bekjendt hvem der fik sin Krig frem.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Fra den pyrenæiske Halvo haves dennegang ingen Efterbretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Blandede Efterretninger. Ved Schleiermachers Jordefærd den 15de Februar var det halve Berlin paa Benene. Liget bares af Studenterne og efter fulgte en lang Sørgeskare tilfods; over 100 tomme Vogne, hvoriblandt Prindsernes sluttede Toget. Denne store Taler og berømte Theolog døde med fulkommen Bevidsthed, og rakte forinden baade sig selv og sin Familie Nadveren.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Man fortæller, hedder det i Itzehoe Ugebl. fra Hamborg, meget om en Forandring i vor Milice, at nemlig vort Militaire, der siden 1815 har bestaaet af Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie, skal undergaae den Forandring, at vort, i enhver Henseende gode Artillerie skal combineres med Storhertugen af Oldenborg, og denne i Fremtiden have Overbefalingen over de 3 Hansestæders, Hamborg, Bremens og Lübecks Artillerie. Vort hidtilværende Artilleriecorps skal forvandles til et Jægercompagnie.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Den meget berømte og sjeldne geniale italienske Kobberstikker Raphael Morghen er ved Døden afgaaet i Florenz, 75 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
En Soldat kom paa Vagten i en Strid med en Corporal og erklærede, at sidste ingen Mand var. Der kla gedes hos Officeren, og da denne forlangte Soldatens Erklæring, svarede han : "Hr. Lieutenanten har selv befalet, at at der skulde patrouilleres af fire Mand og en Corporal, altsaa er en Corporal ingen Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
En sielden Fugl. J Nærheden af Neapel blev d. 18de Decbr. f. A. skudt en Slags Maage, hvis udbredte Vinger, vare 5 Fod og 2 Tom. brede, og som veiede 3 1/2 Pund. Denne monstrøse Fugl, som man holder for at være ukjendt i Europa, tilhører nu en ficiliansk Herremand, der eier mange naturhistoriske Sjeldenheder. Planterigets Geographie. Det er beregnet, at man paa Spidsbergen, der ligger i 200 nordl. Brede, kun har 30 forskjellige Sorter Planter; paa Lapland (600) 343, paa Jsland (630, 353, i Sverrig 1300; i det Brandenborgske 4000; i det Piemontesiske 2800; paa Jamaica 5000; paa Madagascar over 5000.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
(Slutningen følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Fædrenelandet. Kiøbenhavn. Postmesteren i Holbek, Hr. Mazar de la Garde, er bleven Postmester i Helsingøer, og forhenv. Lieutenant ved H. K. H. Prinds Ferdinands Regiment lette Dragoner, Baron v. Haxthausen, Postmester i Holbek.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Hr. Secretair Algreen=Ussing fortsætter sine Undersøgelser, om Trykkefriheden, og siger blandt andet: "Sagen en nemlig den, at Danmark er i Besiddelse af en Trykkefrihed, som faa andre Lande i Europa kunne prise sig lykkelige ved at have, og at man hos Os med en saadan Frihed kan yttre sig om alle offentlige og private Forhold, som det i intet andet Land med en absolut monarkisk Regjeringsform er Undersaatterne tilladt. Dette er et Gode, som Folk i Almindelighed ikke kjende og som Vi aldrig noksom kunne paaskjønne. Det er derfor Pligt at gjøre Publikum opmærksomt derpaa
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 25de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 61 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1621 a 163 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46461 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 901 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 87 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 10165, i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 10 ta 101 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 i Banco. 1 pCt. Ditto Dito 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lod paa r. S. ved Dito 100; i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 701 a 71 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Hamborg, den 25de Februar. Bordeaux 189. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 6 1/2 s., k. S. 13 Mk. 7 3/5 s. Madrid 453/4. Cadix 46 1/2. Lissabon 46. Amterdam 2 M. 36; k. S. 35, 90. Kjøbenhavn 205 1/2. Species ½ danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Aalborg. J Onsdags blev af vort Politi paagreben tvende her bekjendte Personer, Daniel Wils og Niels Aalborg, der Natten iforveien havde forøvet et Tyveri, forenet med Jndbrud, hos Gaardmand Jens Nielsen i Oppelstrup, omtrent 2 Mile, herfra, paa Grevskabet Lindenborg. Gierningsmændene ere allerede bragte til Bekiendelse af deres Forbrydelser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Den arresterede H. P. F. Hjort for Opsætsighed imod Politiet overgangne Underretsdom, at arbeide et Aar i Viborg Tugthuus, er, saavel ved Overretten, som ved Høiesteret, bleven ved Magt kjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Blandede Efterretninger. Blandt de Botanikere, som have bereist Grønland, er der Ingen, som har udstrakt Undersøgelserne saa vidt, og med saa meget Held, som Hr. Vahl; men ei heller Nogen, som ved Kongens Naade nød saa megen Understøttelse dertil. Han kom i Selskab med Hr. Captain Graah fra 590 30 til 620 paa Østkysten, eller fra Cap Farvel til Cap Adler, og fra samme Punkt paa Vestkysten, eller fra Cap Farvel, til Colonien Godthaab. Paa denne Strækning har han undersøgt de vigtigste Fjorde, og havt Leilighed til at meddeele flere botaniske Oplysninger, end nogen Anden hidtil. Men uagtet alle de Møisommeligheder og Farer, som ere forbundne med Reiser i et Land, hvor man maa savne mange af Livets Bekvemmeligheder, er hans Jver, saavel for Botaniken som for Zoologien ikke kjolnet; hans Plan gaaer endog ud paa at forblive der endnu i flere Aar, og at trænge frem mod Nord forbi Upernavik, eller saa langt som det er muligt at erholde Befordring til Søes. Om det Jndre af Landet veed man, som bekjendt, kun meget Lidet; imidlertid bar Vahl dog fundet Leilighed til at gaae dybere ind i Lan et, end nogen Naturforsker før ham. Da han nemlig befandt sig i Upararsook, dybest inde i den længste Arm af Baals=Revier, besluttede en Deel af de Grønlændere, som for en kort Tid opholdt sig der, at anstille en Rensdyrjagt dybere inde i Landet, og indbøde ham til at følge med. Han modtog Tilbudet og kom efter 3 Dages Vandring til det Sted, hvor Jagten blev anstillet. Den første Dag stege de omtrent 3000 Fod; men havde siden et temmelig jevnt Dalstrøg, indtil de omsider naaede Jisbræen, eller som den der kaldes Jisblinken. Her fandtes Steenhytter, som efter Grønlændernes Sigende vare opførte af de gamle Normænd, og som nu benyttes af Grønlænderne paa deres Jagttoure. Egnen var fattig paa Planter, og af Buskarter fandtes kun Andromeda tetragona Linnæi, som, da den kan bruges som Brændsel i grøn Tilstand, indsamles af Grønlænderne til at koge deres Kjød ved. Sarifraga tricuspidataRottb; Potentilla nivea Linn., Cobresia caricinaWild.; som ikke forhen var fundet i Grønland, og en ny Art af Carer, som har Lighed med denne, vare temmelig hyppige der. Desuden fandtes og adskillige Planter, for findes ved Colonien Godthaab lidet over Havet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Bestyrelsen af Sparekassen i Lollands=Falsters Stift, hvis Beholdning nu er voxet til 74000 Rbd., har paatænkt at anvende endeel af denne Sum til Udlaan i Districtet, imod Obligation og Sikkerhed ved Pant i Stats= eller Bank-Obligationer, lydende paa Jhændehaveren; thi Udlaan mod Pant i faste Eiendomme kan ikke bestaae med Grundloven, der tilsiger Jnteressenterne Tilbagebetaling af Capital og Renter efter 1 Maaneds Opsigelse. Med Sparekassen har allerede i 3 Aar været forenet en Laaneanstalt, som udlaaner smaae Summer fra 5 til 50 Rbd. paa 1 til 6 Maaneder, imod Obligation, samt haandfaaet Pant eller Selvskyldner-Caution. Midt i Marts lader Gross. M. J. Grønbech paa Børsen i Kbh. bortsælge et betydeligt Parti nye engelske prøvedes Ankerkjættinger af forskjellige Længder og Dimensioner, samt et betydeligt Parti nye engelske Toug- og Kjetting-Ankere fra 30 til 1000 Pds. Vægt pr. Stk., saavel til Træ som Jernstokke. Den 1ste Marts forauctioneres den i Horsens Havn beliggende Skonnert Jdunna af 42 ½ Commerce=Læsters, Drægtighed. De 3 Studenter i Kiel, der i Drukkenskab) have mishandlet en anden Student, have faaet Consilium abeundi paa ubestemt Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
J Kbhvns. Adresseavis Nr. 39 tilbyder en ung Mand, der er Rangsperson og dansk Jurist, 3000 Rbd. strax udbetalt for en fast Ansættelse, der indbringer omtr. 600 Rd. aarlig. Man henvender sig derom til Adressecontoiret i Kbhvn, Saavidt det endnu af de indkomne Lister over den foretagne Folketælling lader sig beregne, havde Odense By den 18de Febr. et Antal af omtrent 8700 Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-01
Døde. Ane Fr. Hasmann ; C. Chr. Kebcke, Skipper ved Holmen, 45 Aar ; C. D. Bruhn, f. Michelsen, 63 Aar; alle i Kbhvn. Geheime-Legationsraadinde A. C. Classen, f. Treville, 69 Aar, til Eiegod paa Falster. Skipper J. Anderskou, 58 Aar, i Odense. Komd. H. L. Reininghaus, 72 Aar, i Grenaa. Enken H. J. Nielsen, f. Bredsdorff 69 Aar, i Aarslev.