Berlingske Tidende, 1806-04-21
Selskabet vil og give Premier for Ædike, tillavet af Ribs eller andre Bær. Æskningen skeer inden Udgangen af Aaret 1806, og Premierne udsættes for flere Aar. 46. For den Borger, som fra en af de danske Kiøbstæder inden Udgangen af Aaret 1806 tilsender Selskabet den bedste Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af Øl sorter, bryggede hos ham selv af Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvorhan boer, og som maae være brygget for offentligen at sælges: For den bedste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guldmedaille. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Gudmedaille. For den derefter, den første Sølvmedaille. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, som er skadeligt for Sundheden, og allene bestaae af Malt og Humle (eller et fuldkomment Surrogat) foruden dets Vand og Gier. Maltspiren maae ei heller være anvendt ved Øllet, hverken ved Maltet, da det derfra børrenses, ei heller derefter for at give det en bruun Couleur, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter den indvortes Godhed mere end efter Mængden, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne, som maae brygges, bestemmes ikke, fordi det for Nærværende bliver Selskabet meest om Godheden at giøre. Premierne udsættes for flere Aar. Olsorter kunne indsendes af Værdie fra 4 Rdlr. til 15 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil de kunne sælges, maae følge med de mærkede, vel førke de, eller med Staalraad forsynede og numererede Flasker, hvormed desuden følge Attester, at Prøverne svare til den angivne Mængde, der haves hiemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øl af de stærkeste Sorter kan klares som Viin, ved Brisse(Huusblas opløst i Viin eller Øl) anvendt i større eller min dre Mængde efter Øllets Styrke, og omklaret dermed, er bekiendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øl lene kunne sælges til, og Tiden de kunne holde sig udi, hvorfor og Brygningstiden, da Øllet er blevet brygget, maae med Priserne anmeldes. I Anmeldelsen maae tillige tilføies, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Stæder, tillige med den der erholdte Priis. Ved Æskningernes Jndsendelse ønsker Selskabet sig underrettet, om der ved Brygningen er iagttaget nogen hidtil ubekiendt Brygningsmaade, eller om man har betient sig at Anviisninger, som findes i trykte Skrifter. J første Tilfælde maae Maaden opgives, og i sidste Titelen paa de Skrifter, hvoraf man har betient sig. 47. Da Hr. Etatsraad Bruuns, Hr. Baron Selbyes og fleres patriotiske Bestræbelser have lært, at man her i Landet kan frembringe Sødmelks=Oste af fortrinlig Godhed, der kunne sættes ved Siden af de bedste udenlandske, saa udsættes: For bedste Sødmelks=Oste, gjorte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end Skippund, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For bedste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten maa indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og ved Attester godtgiøres, at Resten svarer til Prøven. Med Tyboe=Oste kan man dog ikke samæske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhører til de saa kaldede søde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukunstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af fød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løbe, og ikke tilsat Fløde, skummet af anden Melk. Ostene maae allene have deres indvortes Værd og udvortes Skiønhed fra Græsset, hvori Kreaturene have gaaet, og Kunsten, hvormed de ere gjorte. Denne, hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kunne giøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mange paa Kræfter, naar man giør den med bare Hænder, uden Hielp af Perse, hører herhen. Mangler Løben noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeide bleven kold, kan Vallen ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det Hele standse m.v. Noget af det først fornødne til Ostmagererie blev da, for at vinde Til og spare Kræfter, en god Osteperse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skal skee, med stærke Arme allene. J Holland bruges ikke andet Middel til de mange tusinde Oste, der giøres, i Engeland derimod giøres neppe nogen uden Perse Hvad man vælger, maae følgende Hoved Omstændigheder ikke glemmes: at anvende Melken samme Øieblik, den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af Osten, medens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skiere den i Stykker, ælte den derpaa til meere Melk end Vallen der løber fra den, og forme den paa ny; men derhos ved hele Arbeidet iagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til Qvarteer i det høieste, da Melken ikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, deste fuldkomnere er den. Men alt kan ikke her anføres. For dem, som ikke have lært den rette Omgangsmaade i dette Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanaken for 1788, som giver den fornødne Oplysning herom. Ostepersen, som bruges i Engeland, forevises ved Selskabets Secretariat. Naar Premierne flere Gange ere vundne paa et og samme Sted, forbeholder Selskabet sig, efter Omstændighederne, at udelukke Reclamanterne fra dette Sted derfra. 48. J Overeensstemmelse med Selskabets 13de theore, tiske Premie, udsælges den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. for den eller dem i Dannemark, som beviisliggjøre, at have benyttet Melkevallen paa en mere fordeelagtig Maade til Fode for Mennesker end ellers brugeligt er, enten til Ost eller paa anden Maade. Hvorved tillige ønskedes Beregninger over Fordeelagtigheden ved denne, i Sammenligning med den sædvanlige Forbrugningsmaade. Den største Mængde og den fortrinligste Benyttelses maade vil forresten komme i Betragtning til at bestemme Premiens Størrelse. Æskningen indsendes i November 1807. 49. Da Stolebetræk af Hestehaar have fundet Smag her i Rigerne, og ere baade smukke og stærke, synes ikke vanskelige at være, men ere hidindtil indførte fra fremmede Steder; saa, for at forhindre, eller i det mindste formindske, Jndførselen af dette Slags Betræk, udsætter Selskabet sin første Sølvme, daille eller 20 Rdlr. for den største Mængde Stolebetræk af Hestehaar, beviisligen forfærdiget her i Rigerne, hvilken Premie Selskabet dog efter Mængder. og Qvaliteten af Varene efter Omstændighederne vil forhøie. Premienæskes inden Aarets Udgang 1807. 50. For at befordre Krølhaars=Fabrikers Fremgang, hvilken Anledning Selskabet og har udsat en theoretisk Premie, udsættes a. den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. for den, som beviser at have tilberedt ikke mindre end 50 Lispund i hvert af trende paa hinanden følgende Aar, eller 100 Lispund i eet Aar. b. den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. for den som beviser at have tilkiøbt sig i smaae Portioner og afsat til Krølhaars=Fabriker her i Landet, ikke mindre end 200 Lispund raae Haar. Med Æskningerne, som indsendes til December 1806. maae tillige følge Prøver, saavel af de raae som fabrikerede Haar. 51. Forbedste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norsk Jern af lige Godhed med det solinske, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. De indsendte Prøver maae være af følgende Dimensioner: a. 1 1/2 Tomme bred, 3/4 Tomme tyk. b. 3/4 Tomme breed, 1/2 Tomme tyk. c. 1/2 Tomme breed, 3 Linier tyk. d. Valse=Staal, 3 Tom. breed, 1 Tom. tyk, c. Stempel=Staal, 2 a 2 1/2 Tom. i Firkant. Alle Sortementerne maae kunne lade sig sveise, saavel til hinanden indbyrdes som til Jern. Jngen Blæret maae vise sig under Sveisheden. Ei heller maae de have bløde Grader. Staalet maae og kunne udholde, at Meisler, der af forfærdigede til 1 1/2 Tømmes Brede, kunne hugge Bestødeller Armstle.