JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-22
Fra Pressen er udkommet: Bibelsk Christendom, til Underviisning og Opbyggelse. For fromme Chistne, især for christelige Ungdomslærere. Udgiven af B. P. Bekker. Motto: Vi tale ikke med de Ord, som menneskelig Viisdom lærer, men med Ord, som den Hellig Aand lærer, idet vi tolke aandelige Ting med aandelige Ord." (1 Cor Bogens Jndhold deeler sig i to Hoveddele: 1) De christelige Troeslærdomme, hvorunder handles a) om Gud og hans Egenskaber; b) om Gud og hans Gjerninger; c) om Menneskets Natur og Bestemmelse; d) om Menneskets Frelse ved Jesum Christum; er om JesuChristri Herligheds Aabenbarelse; Menneskets sidste Tilstand. – 2) Den christelige Pligtlære: a Du skal elske Herren din Gud; b) christeligt Forhold imellem Mennesker i nærmere Forbindelser; e) en Christens Pligter mod sig selv; d) Midler til Opmuntring og Bestyrkelse i det Gode; er Anhang. Om Giengieldelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-22
Skriftet, 17 Ark stor Octaviormat og heelt igjennem Henviisning til de anførte Bibelsprog i Marginalier, trykt paa smukt hvidt Papir, sælges til Bogladeprisen 7 Mk. 8 s. i Materie, 16 s. mere i couført Hefte paa Bogladerne i Ribe hos Termansen og i Odense hos Forlæggeren. S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-22
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos: Hr. L. Frandsen i Ribe. C. F. Müller i Colding. Edv. Hoffmann i Varde. P. F. Nyeboe i Ringkjøbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-22
Ligesom Fabricatet med fuld Föie kan anbefales. som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sörget for smagfuld Udstyring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-22
Pibekraver sælges til billigste Priis hos S. sal. Buch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
allernaadigst Kongelig legeret. priviI en er Nibe. Avlv. Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Tirsdagen den Nr. 43. 26de Mai. Redigeres af E. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Pairskammerets Kommission, der skulde prøve Lovforslaget angaaende Rentekonversionen, har eenstemmigen erklæret sig mod Lovforslaget. - Efter levende Debatter i Anledning af Valgteform-Petitionerne har Deputeertkamret besluttet, at ingen Valgreform skal foretages. - Et Forslag angaaende en af Regjeringen forlangt Tillægssumma til at bestride Udgifterne i Algier har givet Anledning til meget larmende Debatter, som dog endtes med, at Forslaget blev antaget. Kommissionens Beretning dadlede det af Regjeringen i Afrika fulgte System, erklærede sig imod Okkupationen i det Hele og udtalte sig for kun at beholde enkelte Kystpunkter i Algier. Hr. Thiets erklærede blandt Andet, at en saadan indskrænket Okkupation var umulig. Frankerig maatte vise sig i sin Storheri Africa; den offentlige Mening befalede Regjeringen at beholde Algier. Kommissionens Forslag blev forkastet. - J Deputeertkamrets Møde d. 16. Mai forelagde Hr. Thiers et Lovurkast af den største Vigtighed for Frankerigs Handelsforbindelse med Amerika; det angaaer næmlig Oprettelsen af Dampskibsfarter mellem Havre og New York, mellem Bordeaux og Havanna og mellem Marseille og Mexico. Til dette Øjemed forlanger Regjeringen en Kredit af 25 Mill. Fr., der skulle fordeles paa Aarene 184042. - Prindsen af Joinville har ogsaa faaet Mæslinger, men befinder sig i Bedring. Det hedder nu, at han først vil afgaae til St. Helena d. 15. Junii. Regjeringen skal have besluttet kun at lade 300 Personer gjøre Reisen med Prindsen af Joinville som Passagerer, der alle skulle vælges blandt dem, der forhen have staaet i Napoleons Tjeneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
England. J Budgettet for Aaret fra 6. April 1840 til 6. April 1841, som Skatkammerkantsleren. d. 15. Mai forelagde Parlamentet, anslaaes Stats Udgifterne til 49,432,000 Pd. St. medens Jndtægterne kun anslaas til 46700,000 Pd., saa at der viser sig et Deficit af 2732,000 Pd. St. For at dække dette Deficit foreslaaer Regieringen at forhøie Jndførselstolden og Aktisen 5 pCt. og de direkte Skat er 10 pCt.; kun Korntolden bliver, som den er. Endvidere foreslaaer Regjeringen en umiddelbar Kredit af 850,000 Pd. Sterl. Forrige Aar havde et Deficit af 1,457,000 Pd. St. fundet Sted, der dog paa 197,000 Pd. nær er dækket ved Udgivelse af Skatkammerbeviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
- Jfølge en Skrivelse fra Bombay af 27. Marts er Utilfredsheden der, i Anledning af de chinesiske Stridigheder, stor. Bombay skal ved Albrydelsen af Handelen, med Canton lide mere end alle de øvrige indiske og engelske Havne tilsammen, da ikke alene Udførselen af Opium derfra var større end fra Caleutta, men den hele Bomuldshandel med China var i de derværende Handelshuses Hænder. Udførselen af raa Bomuld fra Bombay anslaaes i Gjennemsnit aarlig til 1 Million Centner, og man havde Udsigt til at den vilde blive større.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Spanien. Man venter hver Dag Efterretning om Morelles Overgivelse; 82 Kanoner ere rettede mod Fæstningen. Den carlistiske Befalingsmand i Catalonien, Segatra, skal efter det Nederlag, van Halen har tilføjet ham, være beredt til Underhandlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Holland. Generalstaternes andet Kammer har endelig med en Majoritet af 10 Stemmer antaget Budgettet for 1840; det andrager 2 1/2 Mill. mindre end det fra December f. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Rusland Efterretningerne fra de russiske Havne lyde meget ugunstige med Hensyn til Krigen med scherkasserne. Disse skulle atter have bemægtiget sig et russisk Fort med en Mængde Levnetsmidler og Krigsmunition, og hele Kysten skal være i de Jndfødtes Hænder. De Seirendes Magt skal ved dette Held være stegen til 20,000 Md., som allerede true Anapa. De forenede Kakasters Anfører er den tappre Hamil, under hvis Kommando en heel Deel polske Officerer kæmpe. Med disse foruroligende Efterretninger kontrasterer stærkt de i de nordlige Havne ved det sorte Hav kommanderende Generalers Uvirksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Tyrkiet og Ægypten. Fra flere Kanter ere Efterretninger indløbne, som give Anledning til Frygt for Uroligheder i flere af Tyrkiets Provindser. Saaledes skal der i Adrianopel være holdt Forsamlinger, der ikke gaae ud paa mindre end Sultanes Afsættelse; i Philipopel finde Bevægelser Sted af samme Natur, og fra Smyrna til det Jndre af Landet skal være gjort Forsøg paa at tilveiebringe Oprør. De fremmede Magters Gesandter skulle have sendt deres Regjeringer Jilbud for at anmode dem om snart at foretage Noget, for at udrive Porten af den Fare, hvori den svævet. - Fra Alexandrien berettes, at tvende engelske Krigsskibe havde forladt Havnen uden en sædvanlige Salut, og man frygtede for, at den engelske Flaade snart vilde lade sig see i fjendtlig Hensigt. - Pesten var i Aftagen i Alexandrien. Paa et Dampskib, som den 29de April var indtruffen derfra til Malta, vare 2de Matroser døde af Pesten. - Medemed Alis jødiske Undersaatter have indgivet en Petition til ham, hvori de fordre Retfærdighed for deres forfulgte Troesbrødre i Damascus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Jndenlandske Efterretninger. Høitidsfesten paa Sorgenfri i Anledning af Deres Majestæter Kongens og Dronningens Sølvbryllup indlededes om Formiddagen Kl. 10 ved første Deel af en Caniate af H. P. Holst, som udførtes af Theatrets Sanger- og Orchester-Personale, hvorefter Sjællands Biskop holdt en hjærtegribende Tale, der rørte alle Tilstedeværende og fremkaldte de bjærteligste Ønsker for Majestæternes Fremtidsdage. Efter Talen blev Cantatens anden Deel affungen, hvorpaa Deres Majestæter henimod Kl. 12 begave sig til Kjøbenhavn, hvor de, Kl. 2 vare nærværende paa Nyholm, da Linieskibet, "Christian den 8de løb af Stabelen. Allerhøistsamme begave Sig derefter til Christiansborg Slot, hvor der var Middagstaffel for den Kongl. Familie. Kl. 7 1/2 om Aftenen begyndte Couren for de 3 første Classer, og efter denne fulgte et Bal pare, hvortil 2200 Personer af alle Stænder vare indbudne. Deres Majestæter, ligesom ogsaa hele den øvrige Kongl. Familie deeltoge i dette til Kl. 4 om Morgenen, hvorpaa De begave Sig tilbage til Palaierne paa Amalienborg. Den udmærket smukke og smagfulde Riddersal paa Christiansborg Slot afgav et imponerende Skue. Under hele Festen herskede en glad Stemning, der fremkaldte de enthusiastiske Jubelraab for Majestæterne, da disse toge bort, hvilket Hs. Maj. besvarede med nogle hjærtelige Ord, der fremkaldte fornyede Jubelraab. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Efter Alt. Merk. har Hs. Majest. Dronningen i Anledning af Sølvbrylluppet oprettet sex Legater for sex værdige, ugifte Personer af Kvindekjønnet, hvert paa 200 Rbd. aarlig, som udbetales af Dronningens egen Kasse med 500 Rbd. kvartaliter, saalænge Hs. Majestæt lever.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Magistraten i Kbhvn, har den 19de Mai modtaget et kongeligt Rescript, hvorved Hs. Majestæt frabeder sig den Jllumination paa Fredag Aften, den 22de Mai, som Hovetstadens Beboere muligen skulle have paatænkt, da H. M. ønsker at forskaane disse for den dermed forbundne Bekostning, hvortil kommer, at Balpareen paa Christiansborg Slot vilde forhindre H. M. fra at kjøre ud for at tage Jlluminationen i Øielvn. (Kbh.) Hertugens Familie boer i det Palais hvor den afdøde Konge laae paa Parade, og Prindsens i det saakaldte gule Palais, Kronprindsen boer paa Christiansborg Slot. Enkehertuginden af Augustenborg og Hertugen af Glücksborg med Gemalinde komme ikke til Kbhvn. D. 18, ds. var Kongen og samtlige fremmede Herskaber i Theattet. (Aarh. A.) Baade af oprigtig Bekomring for den offentlige Fred og Sikkerhed og af Omhu for den sande gode Sag, der er Folkets Sag, anbefaler Kbhposten af 21de Mai sine Medborgere paa Sølvbryllupsaftenen og Aftenen efter at iagttage Stilhed og Taushed for at undgaae en saadan Behandling af Politiet, som nylig fandt Sted paa Nørregade, og som nu Politiet, enten af egen Drift, eller efter høiere befaling, maa antages at ville anvende ved alle Leiligheder, hvor offentlige Raab, hvad enten de ere bifalds- eller Mishags Yttringer, lade sig høre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Jfølge det Kongl. Reskript af 14. Mai, angaaende Sproget i det nordlige Slesvig, skulle Embedsmændene, i de Distrikter, hvor Kirke- og Skolesproget er Dansk, som ere det danske Sprog mægtige, gjøre Begyndelse med Brugen af dette Sprog fra næstk. 1. Jan., hvorimod Beretning bliver at indgive med Hensyn til de Embedsmænd, som ikke i den Grad ere det danske Sprog, mægtige. Lærerne ved de Skoler, i hvilke Underviisningen skeer paa Dansk, skulle være pligtige til i tre Privattimer ugentlig at give de Børn, hvis Forældre eller Værger ønske saadant, Underviisning i det tydske Sprog. De Lærere, der ere tilstrækkelig kyndige i samme, skulle imod en Godtgjørelse, som nærmere bliver at bestemme, begynde dermed fra næstk. 1. Jan. men de, som for Fremtiden ausættes til Lærere ved bemældte Skoler, skulle meddele denne Underviisning uden Betaling, og Enhver, der ansættes som Under- eller Hjælpelærer ved disse Distrikisskoler, skal ved en Prøve, som aflægges for ved Provst, godtgjøre, at han er saa kyndig i det tydske Sprog, at han kan give Underviisning i at læse og skrive samme. Fremdeles har Hs. Majest. allernaadigst bestemt, at for Fremtiden, Enhver, der ønsker at blive ansat i de Distrikter af Hertugdømmet Slesvig, hvor det danske Sprog er Kirke- og Skolesprog, og ifølge allerhøieste Reskript af 14de Mai d. A. fra d. 1. Jan. 1841 ogsaa, istedetfor det tydske Sprog, skal bruges i alle Administrativ- og Rets lager, forinden har at godtgjøre, at han fuldkomment besidder den til den mundtlige og skrivelige Brug af det danske Sprog fornødne Kundskab i samme. - Endvidere har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere, at alle Underretsbetjente saavelsom Advocaterne i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen ved Cirkulærer fra Overretterne skulle opfordres til, i deres Udfærdigelser at afholde sig fra alle unødvendige latinske Ord og Talemaader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Actionen mod Prokurator Balthaver Cristensen beskjælliger de kjøbenhavnske Blade paa forskjellig Viis. Kbhposten udbryder: "J en Stat, hvor Talefriheden, undertrykkes, vil der ikke være Mangel paa dem, der, utilfredse med Tingenes Orden, ved alle de Midler, som staae til deres Raadighed, ville søge at vinde Tilhængere, og, naar de i Mørket have udruget og opklækket deres omstyrtende Planer, da kommer ikke sjeldent det Øieblik, der bringer Ødelæggelse og Fordærvelse overen Deel af Samfundet. Hine træde da i aaben Kamp mod det Bestaaende og sætte Magt mod Magt; thi hvor de ikke have kunne tale sig tilrette, der ville de tage sig selv tilrette. Men vee det Land, over hvilket en saadan Forfærdelsens Time kommer, og vee dem, der bringe Fordærvelsen. Borgere ville det kæmpe mod Borgere, Blodet vil farve de forhen fredelige Gader, og i et saadant ulykkeligt Land vil der da selv findes den Forvovne, som med formastelig Haand vil forsøge at rette det rødbringende Vaaben mod Fyrstens Bryst."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Paa den anden Side læses i Berl. T. er vidtløftigt Forsvar for Cancelliets Fremgangsmaade, hvor der blandt Andet yttres. "at det er at befrygte, at det ubesindige Parti, der i Christian Vill's Tronbestigelses Øieblik lagtede for ham, for strax paa Stedet at fremkalde de Reformer, som i ethvert Tilfælde vilde kræve en Tidlangs modne Overveielse og Forberedelse, og saasnart de mærkede, at Kongen ikke vilde følge den af samme betegnede Vei, antog en fiendtlig Charakteer, imod ham, vil standse mange til en friere Udvikling af alle Samfundsforhold førende Forholdsregler, som laae i Kongens Plan, og hvortil vistnok kunde høre Ophævelsen af enkelte af de paa Pressen lagte Baand; men aldrig vil han forfalde til frygtsom Speiden efter hvad der foregaaer i Lønkameene. Forfatteren, der under tegner sig 5. 7.", slutter sin Artikkel med den Bemærkning, at han maa erindre, at Sagens Standpunkt ikke er den, at Prokurator Christensen er bleven sat under Tiltale for de blot i hiint Selskab udtalte fornærmende Ord, men kun for de af ham selv gjennem Pressen gjentagne." (Hemp. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Med Hensyn til Fædrelandets" og "Kjøbenhavnspostens Drøftelse af Dagens Thema: "Jndskrænkninger i Talefriheden" bemærket Helf. Avis, at der i den Christenske Sag ikke et Spørgsmaal om løse i Samtalens Løb henkastede Ord og Vendinger, der, hvor fornærmende de end maatte være, ofte kunne undskyldes af Øieblikkets Jndskydelse eller af andre Aarsager, men Sagen dreier sig her om et, som man maa antage, overtænkt og nøie udarbeidet Foredrag, bestemt til at meddeles en større Kreds, bestemt til ved Pressen at forelægges den hele lælende Verden. Forsaavidt man fremhæver det Uhørte i nærværende Regieringsforanstaltning giør Helf. A. dernæst opmærksom paa, at det vel nærmest var Misbrug af den politiske Talefrihed, der 1821 bragte Dr. Dampe til Christianss. J et følgende Nummer, hvor den samme Gienstand behandles, hedder det: "Vi mangle ei paa Mænd, der kjende Forskjellen paa frimodige Yttringer og paa dem, som ville bære, men ei fortjene dette ædle Navn, der om ei af anden Vei, saa dog i alt Fald af Provindsialstændernes Forhandlinger have erfaret, at Frimodighed ei lægges for Had, naar den parres med Sandhed og Sagkundskab, og som tillidsfulde have mærket dem Christian den Ottendes kongelige Løvte ved sin Tronbestigelse: at han vilde træde i sin forevigede Forgiængers Forspor. Saadanne Mænd, og deres Antal er ei ringe, lade sig ei rokke af nogle Journal-Aristoltater, med hvor stærk en Livvagt de end omgive sig, og - svigter Aanden end hist og her, bliver Hjertet dog altid dansk og trofast. Man kan blænde for Øieblikket, men man skal have andt ved at faae underkuet alt Hensyn paa Nutid og Fremtid." (Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Jmod Forventning er Kommissionstidenden udkommen d. 16. Mai, ledsaget med en Annonce af Udgiveren, at han har truffet en saadan Foranstaltning, at Bladet fremdeles vil vedblive at gaae, og at de samme Avertissementer, som før, deri kunne indrykkes. "Saavidt vi vide" siger "Dagen" – er dette tredie Gang, at Udgiverne trodse en Høiesteretsdom, og at de ustraffet kunne gjøre saadant, maa rigtignok hos Folket udbrede forunderlige Forestillinger om, hvad der er Ret og Uret."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Jfølge "Dagen" blev der i forrige Uge fra Kammerraad Drewsen paa Strandmøllen mældt Banken, at der var skeet Jndbrud hos ham, ved hvilken Leilighed den Ramme var bortstiaalen, som han anvender for at trykke Papiret til Eenrigsdalersedlerne. Ved den af Birkets Politimester, Assessor Normann, strax paabegyndte Undersøgelse blev der i det optagne Forhør oplyst, at en paa Fabrikken arbeidende Dreng af Ulyst til Arbeide havde kastet Rammen i Mølledammen, hvorfra den siden blev opfisket. Drengen, der var den Første, som om Morgenen aabnede det Aflukke, hvori Rammen blev opbevaret, havde, for at dække sin Forbrydelse, fingeret et Jndbrud ved at slaae Ruderne ud og henstille en Aalestang saaledes, at man maatte antage Rammen for at være udtrukken med samme. En anden Ramme, som brugtes ved samme Leilighed, havde han gjort ubrugelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
J Søndags Eftermiddag, den 17de Mai, havde endeel Studerende begivet sig ud til Sorgenfri, for at bringe Kongen deres Hilsen i Anledning af ovennævnte Dag (den norske Constitutions Stiftelsesdag), men da Hs. Majestæt var taget ind til Staden, for at modtage den augustenborgske Familie, blev der ikke noget af denne Hilsen. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Om Justitsraad Kunzens Udnævnelse til lovkyndig Regjeringsraad i Vestindien hedder det i Loll. Falsters Avis under Meddeelt: "Man maa gratulere Kolonierne til dette Valg. De faae i Kunzen en Mand, der er ligesaa udmærket ved sine grundige, omfattende Kundskaber, som ved sin skarpe gjennemtrængende Forstand, og hvad Characteren angaaer, da kunde vi fuldkommen berolige Kjøbenhavnsposten, naar den synes at være ængstelig for, at han ikke skulde være fast og uafhængig nok. Kunzen er vel ligesom den franske Thiers, meget uanseelig af Udvortes, men ikke destomindre tør vi forsikkre, at han, saa godt som Nogen, vil være istand til at byde det Scholtenske regime Spidsen, naar fornødent gjøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Det er mærkeligt, at paa en Tid, da man med mere Bestemthed end nogensinde taler om Tallotteriets Ophævelse, dettes Tab i forskjellige af de senere Trækninger har været betydeligt, saaledes skal Tabet ved sidste Trækning beløbe sig til omtrent 34,000 Rbd. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Fra Rendsborg gjøres den bemærkning, at denne By har faaet den negative Udmærkelse, at den er den eneste, som ikke har erholdt Svar paa den i Anledning af Thronskiftet oversendte Adresse. – (At Rendsborg, ikke er den eneste By i Landet, der intet Svar har faaet paa sin Adresse til Hs. Maj. Kongen i bemældte Anledning kunne vi bevidne, idet Ribe har havt samme Skjæbne.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Jfølge en Bekjendtgjørelse fra den Slesv. Holst, Regjering af 11. Mai i Anledning af Skadeserstatningen for de Vandlidte paa Slesvigs og Holstens Vestkyst, bliver den Skade, som Kommunet have lidt eller saadanne Personer, hvis Velstand eller Næringsdrift derved ikke kan ansees for forstyrret, ikke erstattet. Beskadigelsen af Huse, saavelsom Tabet af Kvæg, Møbler, Baade, Redskaber, Victualier, Foder, Brændsel, og Gjødning bliver erstattet i Forhold til det Halve af Taxationssummen, hvorimod den overblivende Sun anvendes til Erstatning af Tabet ved f. A. Høst. Den hele indkomne Sum, som beløber sig til 12, 124 Rbd. 92 3/4 s., fordeles saaledes: Hvidding Herred, 8,618 Rbd., Kalslund Herred 693 Rbd. 57, Nordland paa Rome 142 Rbd., Pellworm 268 Rbd. 51 1/2 s., Pilmorms Hallinger 1980 Rbd, Halling Nordstrandischmoor 390 Rbd. 80 s., Sognet Lunden i Ditmarsken 32 Rbd. (Alt. Merk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Udnævnelser. Hs. Maj. har under 22de Mai udnævnt til Ridder af Elephanten. Hs. Durchl. Prinds Ernst af Hessen Philipsthal-Barchielt. Til Storkors af Dannebrog. Deres Durchl. Prinds Emil af Augustenborg og Prinds Friederich til Gücksborg; Hs. Exc. Geheimeconferentsraad von Døring; Viceadmiral Johansen; Geheimeconferentsraad, Hoffæger mester v. Krog; Kmhrre, Stiftamtmand Grev Knuth, og Conferensraad Collin. Til Commandeurer af Dannebrog; Hs. Exc. Overdirecteur Grev Danneikjold Samsøe; Kmherrerne Grev Reventlau til Christanssæde, Oberst C. H. v. Bülow; Amtm. Grev Reventlov Criminil; Oberst v. Schou; Oberst v. Steinmann, Kmhr. Rumohr af Tranthorst; Geh. Etatsr. Adler Geh. Archiver, Conferentsr. Holten; Legationsr. Brøndsted; Oberst von Broch og Geheimer. Leonhardt i Heidelberg. Til Riddere af Dannebrog. Deres Excell. Overstaldmester Grev Danneskjold Samsøe og Postdirecteur Grev Danneskjold Samsøe; Kmhr. Gre Blücher-Altona; Hoschef Oberstlieutenant v. Paulsen, Kmhr. Grev Varaas Bedemar; Kmhr. v. Clauson-Kaas, Omhr. Grev Baudissin til Knoop, Hollægermester og Løvenskjold; Etatsraad Linde; Oberstlieutenant, Commandant paa Rosenborg Sommer; Kammerjunker de Neergaard; Ritmester v. Blücher; Justitsraad Riis=Lowson; Justitsraad Andresen, Professorerne Høyen, Ursin og Stein; Capitainerne v. Fensmark og v. Koldevin; Dr.Theol. Hospræst Germar; Landsoverretsassessor Normann, Pastorerne Grundtvig, Hamburger, Raffard, Visby. Ahlmann paa Als, Steenbock i Odense, Jpsen i Lyngbye, Proprietair Hoffmann-Bang; Professorerne Stein beil i München, H. Steffens i Berlin, Molitor i Frankfurth om Mayn og Dahl i Dresden; Hofraad Arnet i Wien; Borgercapitain Peters i Altona og Capitain Wagener i Berlin. Benaadede med Dannebrogsmændenes Hæderstean: Gouverneur Land drost Grev Rantzau (C.); Kmh. Landmarskal v. Bülow 4); Etatsraaderne Garlieb og Kolderup-Rosenvings R.); Major Bruhn i Generalstaben (R.); Professor J. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hophoff. P. Müller (R.); Capitain S. L. Turen (R.); Prof. Thiele (R.); Biskob Faber (R.); Justitsraad Thomsen, (R) og Landraad Kmh. Grev Reventlov, Provst til Preetz (R.). Til Kammerherrer. Grev Ahlefeldt Laurvig til Langeland; Holck Winterfeld til FieldbroGrev Holstein til Gaartz Water Neversdorff, Generaladjutant Commandeur Wulff, Oberst Generaladjutant Evald og Kjunker Landraad Buchwaldt til Prohnstoff, Til Conferentsraader. Etatsraaderne Prof. Ørsted, Prof. Schumacher og C. H. Donner i Altona. (Forts)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Ledie Embeder. Amtsforvaltertjenesten for Møens Amtstuedistrikt. Til Sikkerhed for Oppebørselerne deponeres 6000 Rbd. i 4 pCt. rentebærende Kongelige Obligationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Ribe. Christi Himmelfartsdag prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst De Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars Svagelighed og kun 4 Ugers Sygeleie har det behaget Gud d. 18. Mai, ved en stille og rolig Død, at bortkalde til en bedre Verden, min kjære Søster, Anne Petrea Schierning, i hendes 78 Aar. Dybt føler jeg hendes Savn, men haaber i en Alder af 88 Aar, at vi snart maa forenes igjen. Dette til Efterretning for Familie og Venner fra hendes dybt sørgende Søster. Tønder d. 21. Mai 1840. A. C. Schierning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-26
Forskjellige Slags Malervare faaes hos Ped. Simonsen.