JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
J Jura Departement underholder man sig i den sidste Tid ikke og Andet, end om en i det mindste paa 500,000 Fr. vurderet Diamant, som en far tig Dreier i St. Clande skal have fundet i et Stykke udenlandsk Træ, hvoraf han just vilde skjære en Kegle. Om Historien er en Opfindelse, vil snart (Aath. Av) vise sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Udenlandsk. Da Overkrigscommissair Frederik Jensen Selchau ved en af Kjøbenhavns Politieret afsagt Dom er for begaaet Tyverie bleven anseet med 18 Maaneders Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus, har det behaget Hans Majestæt Kongen under 21de December sidstleden at kassere den, bemeldte JensenSeichau under 25de Februar 1828 forundte Bestal(Coll. Td.) ling som Overkrigscommissair,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Qvartalscoursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1835 er uforandret den samme, som i indeværende Qvartal, saa at en Rbd. Sølv ogsaa kan betales med 1 Rbd. 3 s. S. og T.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
De Omsætninger, som i Hovedstaden have fundet Sted i Byg og Havre, ere noget standsede. Jmidlertid vedblive Sælgerne at holde paa 4 Bem2 a 4 s. for 2 radet Bog, og Bemk. 4 a 6 s. for Havre, at udlevere til Foraaret i Provindserne. Af disse Kornatter komme kun Lidet til Hovedstaden; men Priserne ere dog ikke stegne. Ved Stranden var den 22de Decbe, betalt 2 Rbd. 68 s. for 2 ra det Byg og 2 Rbd. 2 a 3 s. for smuk Havre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Kjøbenhavnsposten" vil fra Nytaar af udkomme dagligen, saaledes, at der paa hver af de for Søgnedage udgives et Numer i stort Qvart, og Forbindelse dermed tillige hver Søndag er, i samme Format som Fædrelandet, trykt "Søndags blad." der er bestemt til, ligesom Kjøbenhavns posten." at meddele originale Artikler, men i Almindelighed kun af æstbetisk Jndhold. Ogsaa loves Nyhedsartikken udvidet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Tvende af Kjøbenhavns Geistlige. Dher. Prof. Wolf og Pastor Markmann, opfordre i "Dagen" en deeltagende Familie, som selv savner Forældres Glæde, til at antage sig et elskeligt 4 1/2 Aars gammelt forældreløst Drengebarn, hvorom Man henvender sig til en af Ovennævnte. Det fornøier os at kunne melde, at den for nogen Tid siden haardt anklagede Sømand, Skipper Gad, har kunnet giendrive de Beskyldninger for haardbjærtet Nægtelse af Bistand, som en anden Skipper for havde fremført imod ham i Sand. hedsfaklen." J samme Blad har hun nu benægtet at have fordeet 100 Rbd. for sin Hjælp; han har kun sagt: "om de saa gav mig 100 Rbd., torde jeg ikke." Desuden synes han, saavidt Lægmand i Søvæsenet kan bedømme, ogsaa at have oplyst andre Omstændigheder, der tale langt mere for ham end for hans offentlige Anklager. (Jvs. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Bladet Fædrelandet, har en interessant Afhandling om Gratial-Systemet, hvori mange talende Grunde ere udhævede for den Mening, at dette System er en farlig og skabelig Maade, om end kunfor en Deel, at lønne Statstjenesterne paa; thi hedder det blandt Andet, netop der, at det er umuligt, at ikke Dristighed og Paatrængenhed, Skrive og Snakkesalighed skulle vide i mange Tilfælde af forskaffe sig Fortrinet for Beskedenhed og Undseelse, Ligefremhed og Oprigtighed - netop det, at det ikke kan være anderledes, end at Gratialer meget boppigen maae falde i deres Lod, som forstaae meest uforskammet at trygle, meest vedholdende at tigge netop det, sige vi, maa have den skabeligste Jndflydelse paa Statstivet og National-Caracteren. Naar de nederste Klasser vide, at de høiere Klaser ikke alene af det Offentligen vente Lønnen for deres Arbeide; men at de ogsaa dente Gavet uden Arbeide, naar de vide, at de høiere Klasser betragte det Offentlige som en riig Onkel, der maa giare sine Slægtninges Mangel paa Sparsommelighed, Forudseenhed og Klogskab god, og der maa bøde for deres Letsindighed og Ørkesløshed: saa er det ganske i sin Orden, at de Fattige i det Offentlige see en pligtskyldig Fattigforsørger."Hr. Pastor Lyngby til Søborg og Gilleleie har, ved fortsatte Undersøgelser i Søborg Slots Ruiner og nærmeste Omgivelse, fundet og indsendt til det kgl. Museum for nordiske Oldsager flere, Middelalderen tilhørende Redskaber og Huusgeraad, hvoriblandt en Gaffel, med smaae Moddager paa Spidserne, og to Steenkugler, formodentlig brugte til de (Berig Td.) tidligere Kanoner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Der skrives fra det Holsteenske, at Cancellie=Reseriptet om at den, der i et District er valgt til Deputeret eller Suppleant, og ikke strax efter at have modtaget Valget, renonerer paa samme, senere intet Valg kan modtage i et andet Distriet; er og faa anvendeligt paa tvende foretagne Valg i Hertugdømmene, da nemlig i det andet holsteenske Land district for Heide, baade den valgte Deputerede og Suppleant, Hr. Wehlt og Griebel vare foreløbig valgte til Suppleanter i andre Districter og have (Neue Zeit ) modtaget Valget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Til det nye Hestemarked i Apenrade, som 2den Gang blev afholdt sidstleden 16de og 17de Decbe, havde indfundet sig endeel udenlandske Kjøbere, der søgte Luxusheste. Disse betaltes fra 110 til 130 Rd. Courant Stykker, og opkjøbtes deraf Alt hvad (Rd. Av) der var.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Ved Lands Overretten i Viborg er, under 15de Decbr., Hansine Sennels (for at have ombragt et til hendes Opsigt betroet Barn ved Gift, og for at have forsøgt at bringe Adjunct Blochs Kone, hvem hun paa den Tid tjente, af Dage paa samme Maade, samt endelig for, under hendes Tjeneste hos Adjunct Bloch at have bestiaalet denne) dømt til at miste sin Hals, og hendes Hoved at sættes paa en Stage. Ved Bytingsretten i Randers var hun dømt til, paa den i Forordningen af 16de Octbr. 1697 foreskrevne Maade at knibes med gloende Tænger, samt miste Haand og Hoved, og disse fæstes paa en Stage, samt Kroppen lægges paa Steile.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Natten imellem sidstafvigte 7de og 8de Decbr. omblæste en heel Lade for Gaardmand Hans Jensen i Maderup. Særsløv Sogn; saa at 14 Fag bleve deelt rumerade og Resten spoleredes. Vinden var samme Aften V.; men imellem Kl. 12 og 1 sprang den paa et Øieblik omkring og blev pludselig i nogle Minutter en Orcan, som omkastede den sondre Lade. Beboerne med flere Personer sadde i Stuehuset, som ligger i Nord, og hørte den gyselige Knagen og Bragen; men da de kom ud. fandtes Laden, der var fuldkommen stærk og solid braget, at ligge paa Jorden i et Mask. Mandens Skabe skal være saa meget beklageligere, da han fartentet Penge i Gaarden og besuden, paa Anmodning af Egnens Beboere, har bygget en Veie mølle for laante Penge, for at afhjælpe den paa (H. Av) Egnen herskende Molletrang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Blandt de Gjenstande som ville komme paa Ban ved de jydske Stænders raadgivende Forsamling tør man baade – hedder det i Vid. Samt at og saa følgende ville vorde tagne under Overveielse, Afskaffelsen af de saakaldte Natmandsfolk der ere en aabende Orm paa Statsvæsenet; Jndskrænkning og større Control med Konge Ægterne, samt deres ligeligere Fordeling; en Udvidelse af Veiarbeidspligeten for samtlige Landboere, Forandring ved Fattigvæsenet paa Landet; Afskaffelse af den tiltagende Movlige Handel paa Landet af de saakaldte holsteenske Drenge; Ferandring i Landets Commune-Afgifrit, og i Myndigheden til at bestemme samme; e.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Den 8de December om Aftenen, indstrandede i Strandby Strandlehn, Hjerting søndre Tolddistrict, Jagten Enigheden." Skpr. P. Ankersen, fra Altona med en Ladning Stykgods bestemt til Hjemstedet Ringkjøbing. Mandskabet er frelst, samt hele Ladningen paa Lidet nær, bjærget i god Stand, en Man ventede at faae Fartøiet af igjen. – Den 7de Decbr. indstrandede ved Lohals, Rudkjøbing Torddiskeer, Everten "Pasep." Skpe, J. Winker, af Hamborg fra Bandholm med Byg bestemt til Hjemstedet. Efterat Ladningen var losset, kom Fartøiet af igjen, og er bragt til Rudkjøbing. (hvis To)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Ved Valgforhandlingen i Grindsted og Varde den 16de, 17de og 18de De for det 21de Distriet af mindre Landeiendomme i Nørre-Jylland, der bestaaet af Nørre, Øster, Vester-, Skabs og Staugs Herreder, samt en Deel af Andst Herred, blev valgte til Deputeret med 153 Stemmer Møllet Søren Tøstesen i Roust Mølle og til Suppleant med 143. Stemmer Møller Niels Hansen i Tarm Mølle, Næst efter disse havde Proprietair Thomsen til Wesselberggaard de fleste Stemmer, nemlig 91. Af Districtets 328 Vælgere vare ikkun 35 udeblevne fra (Ribe Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Valgmødet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Natten imellem den 17de og 18de De afbrænde te Sognefoged Jens Mørchs Udhuus i Øeslev Kloster Sogn, Viborg Amt. 15 Fækeraturer og 3 Hi ste indebrændte. Jlden formodes opkommen ved Uforsigtighed med en Lygte. (Vib Saml)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Ogsaa ved Høiesteretsdom har nu Aarhuus vundet sin Proces med Havnecommissionen om Besiddelsen af Riis Skov Landsoverrets-Dommen er kjendt ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret skal Citanterne betale med 100 Rbd. Sølv. Saa og til Justitskassen 5 Rbd. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Skarlagensfederen grasseret, stærkt paa Landet omkring Aarhuus. Paa en Herregaard der i Nærheden ligger alle Forpagterens Boen 12 i Tallet, angrebne deraf, selv det spæde Barn i Vuggen er ikke forskaanet. (Aath. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Kjøbenhavns Børs den 23de Decbr. Cours Hamb. 2 Mk. - a vista 206; Species 206 1/2 Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s.; Bi Disconto 4 pCento; nerske Speciessedler pr. 100 Specier 170 1/2 a 171 Rbd. Sedler; sv Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 46, a 46 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCento kongel. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91 Rbd. Sed. lers (88 a - i Banco). Nationald, Obligationer, 14de Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 20de Decbr. 1834. Holstensk Hvede 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Siellandsk dito 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. 3.4 Rbd. 2 Mk. - s.; Lollandsk dito 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s.; Langelandsk dito Rbd. - Mk. - s. 4 - Rbd. - Mk. - s.; Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg (toradet) 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. Mk. 2 s.; Dito sexradet) Rbd. - Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s.; Havre, Rbd. - Mk. - s. 4 Rbd. - Mk. - s.; Ærter - Rbd., Mk. s. 4 - Rbd. - Mk. - s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Jndk. Den 19de December, Jens J. Kjer af og til Thaarupstrand fra Kragerøe Ballastet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
Udg. Den 19de December, Jens J. Kjer af Thaarupstrand til Arendahl med Kornvahre. Den 30te, Frederik Søe af Vixøe til Christiansand, med Kornvahre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-31
AVERTISSEMENTS. Fiin Kjöbenhavnsk Chocolade, udarbeidet ved Dampkraft i P. C. Deichmann & Comp. Fabrik, sælges i alle Sorter til Fabrikpriser hos A. Lund i Thisted,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Hvad der i Engeland foranledigede en Ministerial-Forandring, der synes at være et Skridt tilbage paa nyttige Reformers Bane, er ikke godt at gjette, uden det skulle være, at Monarken, bange for en overhaandtagende Friheds Aand hos Folket, havde besluttet at overgive Regjeringen i de Torryes Hænder, der som bekjendt hylde de strænge monarkiske og aristokratiske Principer; men hvorledes at et reen torrysindet Ministerium, efter at Reformbillen er antaget, med Nationens nærværende Stemning i Engeland og Jrland, kan bestaae, er en Gaade, som kun Fremtiden formaaer at opløse, da det gielder en Kamp mellem Aristokratiet og Geistligheden paa den ene Side, og den største Deel af den hele engelske Nation paa den Anden. Gaae vi til Tydskland, da see vi 38 større og mindre Stater, der alle have Stemmer ved Forbundsdagen, foruden 27 mindre Fyrstendømmer, der ingen Stemme have, alle disses giensidige Jnteresse, skulle iagttages ved Forbundsdagens Beslutninger, hvor afvexlende de 2de største Stater, Østerrig og Preussen have Præsidiumet. At det ikke er let, der at forene alles Jnteresse, er øiensynligt, og dette Hverv bliver endnu vanskeligere, ved den Utilfredshed, deri flere Stater hersker mellem Regjeringen og Folket. Forældede Jndretninger og Love, Tidsaanden, paa sine Steder en Mangel paa Fortrolighed mellem Ministerierne og Folket, og dettes undertiden alt for store Krav paa Regjeringen, ere vel de vigtigste Aarsager til denne Gjæring, der meget har faaet sin Næring ved de hemmelige Studenter-Foreninger, og temmelig frie Yttringer i de offentlige Blade. Saavel Wiener-Congressens, som Forbundsdagens seneste Beslutninger, gaaer ud paa at standse og hemme den urolige Aand, der hersker paa de tydske Universiteter, og at indskrænke Præssefriheden, medens at enkelte Stater, synes at ville indskrænke Stændernes Virksomhed og Rettighed – at kunne i ovennævnte Henseender, i det Hele handle med et saadant Maadehold, at det hemmer det Onde, uden at forbittre Gemytterne – deri synes Konsten at bestaae, og forhaabentlig ville vi kunne vente dette af Regjeringernes vise Politik, Gaae vi til Jtalien, da see vi den politiske Tilstand, der at være den samme, som den har været i flere Aar: Catholicismen og Hierarkiet har i dets Midte opslaaet sit Tempel, og hvor dens Enevælde hærsker, der synes sjelden noget constitutionelt eller repræsentativt System at kunne trives, imidlertid har dog Tilstanden der, i det afvigte Aar været roligere, siden de sidste revolutionaire Bevægelser i Piemont, hvor Schafotter jo i længere Tid hørte til Dagens Orden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Ruslands store Hersker, see vi med ufortrøden Jver, at arbeide paa at udbrede Oplysning, og hæve sit Folk paa et høiere Culturtrin, medens alle Jndustriegrene, og Kunstfliden overalt ophielpes; med en ophøiet kraftig Sjæl, styrer han Regjeringens Tømme, og har dog ogsaa en mægtig Faction i sit Rige at bekjempe. Da i Almindelighed de lavere Classer, af Russere, staae paa et ringere Culturtrin, kunne de ikke uden Fare modtage en repræsentativ Forfatning; de fleste russiske Bønder ere alle Livegne, og den russiske Adel alt for mægtig, til at dens Magt kunne forstørres ved en friere Forfatning. Keiseren selv, skal være en Mand med dyb Følelse og meget conseqvent, og der skrives fra Berlin, at han skal have yttret: "Er en Konge constitutionel, maae han være det med Oprigtighed, er han en uindskrænket Monark, maae han være det som jeg." – Hvad man imidlertid kunne have ønsket, var en mildere Skjebne for det blødende Polen og for saamange ulykkelige Polakkere, der endnu ikke kan glemme, at de vare et frit ædelt Folk Uforglemmeligt i Historiens Annaler, vil for Danmark Aaret 1834 blive, da i dette vor ædle Konge, har, som et nyt Beviis paa sin faderlige Omsorg, skjænket sine Undersaattere de belovede nye Jnstitutioner. Allerede har Nationen i dens Midte næsten overat valgt de Mænd, som den nærer den Tiltroe til, at de ville tolke dens Tarv i Stændernes Forsamling; maatte disse i deres Forhandlinger besjæles af sand Patriotisme og Kjerlighed til Konge, Fædreland og deres Medborgere, og gid som hidtil, en indre Fred og Lykke for Landet, altid blive Frugten af deres Bestræbelse! Redacteuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Politiske Nyheder. Engeland. Den 23de Decbr. fandt et Diner Sted, som Lord=Majoren i London gav Ministrene og flere anseete Personer. De Bekymringer, som man nærede for at Pøbelen skulle gjøre Spetakler, var ugrundet, Folket havde i talrig Mængde indfundet sig, og tilkjendegav hyppige bifalds- og Daddels-Yttringer, uden dog at begaae nogen Excesser. Sir Robert, Peel benyttede her Leiligheden til at yttre de Grundsætninger Regjeringen vilde følge. Han meente at Nationen var kjed af de Uroligheder som afholdt Borgerne fra deres daglige Forretninger, og forhindrede Statsmanden fra egentlig at ivaretage Landets egentlige Jnteresse. Han og hans Colleger ville anvende Alt, for at fortjene Folkets Tiltroe, uden hvilken ingen Regjering kunne udrette noget godt; men han ville ikke søge at opnaae dette ved overilet at forpligte sig til at reformere Alt, som ved den første og overfladiske Anskuelse kunne ansees for slet og for Misbrug, men ved en rolig og omhyggelig Undersøgelse af alle Klager, ville han med rolig Overlæg søge Midler til sammes Afhielpelse, og derved stedse beholde Folkets og Landets Jnteresse for Øie. Ministeriet ville ikke lade nogen Misbrug bestaae, eller modsætte sig væsentlige Forbedringer, haabende at Gud ville lede alle Tildragelser til den sande Religions Fordeel og til Landets Velfærd og Sikkerhed." Jmidlertid sporer man dog ved de sidste Udnævnelser, at man i Valgene hælder til Ultra-Torrvismus, saaledes er Lord Sommerset udnævnt til Che for Forsidepartementet, Hr. Baring til Myntmester og Præsident for Handelsdepartementet,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Det heed at Kongen ville den 27de December underskrive Proclamationen om Parlamentets Opløsning, dette, saavelsom den stærke Opposition, der viser sig mod Ministeren, er Skyld i at de engelske Fonds ere faldne. (N. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Indenlandsk. Man seer af Bladet Fædrelandet at Staten besidder for nærværende Tid Landgodser af c. 12,000 Tdr. Hartkorn, omtrent til en Værdie af 6-7 Millioner Rigsdaler. Jfølge Hamb. Cortesp. er nylig det derlige Gods Bradesborg bleven solgt for 230,000 Rigsdaler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
I April næste Aar vil det formedelst "Dronning Maria, et fortemlig bygget, med to svenske Dampmaskiner forsynet Skib, begynde en regelmæssig Dampskibsfart imellem Kjøbenhavns og Stettin(Ogsaa projecteres der en Dampskibsfart imellem Stettin og St. Petersborg.)J Kjøbenhavn forevises i denne Tid en tille Schweizerinde som en stor Natuesjeldenhed. Huner 57 Aar gammel. og 38 Tømmer høi. Ligete des: den navnkundige vilde Fyrste: Yagans Ho(Aard Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Af en Annoner til Fædrelandets Læsere i sid ste No. af benævnte Blad sees, at Red., Hr. Prof. David, endnu ikke har erholdt nogen anden eller videre Meddelelse om den ham overhængte Retssag, end den, som ifølge Forordn. 1799 § 18, er indført i de offentlige Tidender. "Jeg støttet mig siger Hr. Prof." til min Overbeviisning om, kun at have villet det Sande og Gavnlige, og kun at havt belliget min Pen i dette Tidsskrift som i Althvad jeg under min Skribentvirksomhed har med deelt Publicum, til nyttige Sandheders Udbredelse paa en Maade, som hverken Levene eller Menneskene kunne fordømme. Men derfor seer jeg ogsaa denne Sags Udfald imøde med den Rolighed, som kun den kan have, der i Bevidsthed om sin Brødefrihed forener en ubrydelig Agtelse for Loven med en urokkelig Tillid til Lovens Haandhævere." A samme Annonce erfares, at det kal danske Cancellie under 9de Decbe f. A. har afslaaet Prof. Dis Ansøgning om den Bevilling paa Anonymitet, som Resol. af 4de Marts 1814 giver Haab om, vil vorde tilstaaet Udgivere af periodiske Skrifter, naar de ere Mænd af erkjendt Retskaffenhed og Ære, kjærhed." ved at give ham til Svar: "at det Ansøgte efter Omstændighederne ikke kan bevilges; saavelsom at den konge General Postdirection ha troet, ikke for Tiden at kunne forestille Hs. Maist til Bønhørelse en af ham indgiven Ansøgning om at Bladet, med Hensyn til Postforsendelsen, maatte sættes paa lige Vilkaar med den større Mængde af de der udkomne lignende Tidsskrifter, fordi det ved allerhøieste Resolution af 22de April f. A. allernaadigst er bestemt, at der ikke for modereret Porto indtil videre maa forsendes flere indenlandske Blade eller Tidsskrifter med Posterne i de danske Stater, end de, til hvis Forsendelse paa dette Vilkaar, der ved foregaaende allerhøieste Resolutioner allerede er givet Tilladelse."(Kbhvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Værsløv og Jordløse, Sognekald i Sjællands Stift, 300 Rd. - Hagenberg Sornekald paa Als, 250 Rd. - Kjøge og Ølsemagle Sognekald i Sjællands Stift, 200 Rd. - Hem og Sem Sognekald i Aarhuus Stift, 200 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 10de December er Vicebrandmajor i Frederiksted paa St. Croix, Procurator C. L. Øegaard beskikket til virkelig Cancellieraad. Den 17de, versonel Cappellan for Ølstykke Menighed i Siæland, A.W. Hertel, beskikket til personel Cappellan for Wemmetofte Klosters Menighed. Cand. Theol. S. A. Sølling til personel Cappellan for Hillerød og Herløv Menigheder i Sjælland. Sognepræst for Konsted og Raasted Menigheder i Aarhuus Stift, S. W. Bruun, til Sognepræst for Bjerregrav, Aalum og Thanum Menigheder i Viborg Stift, Den 19de, Cand. Theol. C. H. Sidenius til Sognepræst for Eilby og Meelby Menigheder i Fyen. Sognepræst for Asserg og Faarup Menigheder, samt Provst for Nørrehald, Onsild og Gjerlev Herreder i Randers Amt, J. L. Jørgensen, til Sognepræst i Veile Kjøbstad og for Hornstrup Menighed i Ribe Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Ved Tallotteriets 1229e Træfn. Mandsb. udkom: 12, 63, 87, 66, 7.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
AVERTISSEMENTS. Enhver der maatte formene sig at have Noget tilgode hos mig, ville behage, inden den 7de Januar 1835, at henvende sig til mig, for at faae dette berigtiget, ligesom og De, der ere mig skyldige, venskabeligen anmodes om, til ovennævnte Tid, at ville berigtige det med Underskrevne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Nyekjøbing paa Morsøe HovedconsumtionsContoir, den 30te December 1831. Branth.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-03
Et ungt Menneske, som er confirmeret – kan skrive og regne godt, besidder en føielig og moralsk god Caracteer – kan faae en Plads paa en Embedsmands Contoir, naar Vedkommende snarest muelig henvender sig til Postmester Carstensen i Thisted, der giver nærmere Oplysning Paa Mandag udkommer en Extra Avis
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-05
No. 2. Ao. 1835. TIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissememvidende eller: Den nordrimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 5 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-05
Literaire Blandinger. Landet og Havet. (Uddraget af T. F. Richters von der Wasserwelt.