JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Det vilde blive for vidtløftigt for os her at antegne navnligen alle dem der ved Deltagelse i Bestyrelsen, eller ved at give, som anført, fri Underviisning, eller ved større og mindre Gaver og Bidrag, befordrede denne herlige Stiftelses Fremskriden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
J det første Aars Løb, nemlig til 10de Juni 1812, udgjorde de goddædige Bidrag til Stiftelsen en Sum af 18360 Rdl. D. C. og efter Udgifternes Fradrag blev en Beholdning af 9000 Rdl. gjort rentebærende. Da i det følgende Aar, 1813, Pengevæsens-Forandringen foregik, havde Stiftelsen været heldig i, at noget af dens Beholdning var anvendt til Anskaffelse af Kongelige Obligationer, og dens Regnskab for 1813 kunde derfor begynde med en Beholdning af 2000 Rbd. i Kongelige Obligationer og 430 Rbd. 57 s. contant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Paa en Eiendoms-Gaards Erholdelse havde man imidlertid været betænkt, som en Sag der ansaaes ønskelig og vigtig for Stiftelsen. Der aabnedes ved Subskription i hint Selskab et Laan mod Aktier, enhver paa 300 Rdl. D. C., hvoraf skulde svares sædvanlige Renter, dog at Kapitalen ikke kunde opsiges i de første 28 Aar. Subskriptionen havde saa god Fremgang. at i en kort Tid erholdtes en Sum af 28200 Rdl. D. C. ved Bidrag fra 100 til 1400 Rdl. Den største Deel af Bidragerne frasagde sig strax saavel Renter som Tilbagebetaling af Kapitalen. Nogle indskrænkede deres Fordringer paa Renter til det Tilfælde, at Gaarden blev istand til at svare dem. Ved den saaledes tilvejebragte Sum, og ved Hjelp af et Laan af den kongelige Kasse paa 20,000 Rdlr. D. C. blev man istand til at kjøbe og istandsætte den Gaard i Tugthuusporten No. 42, paa Hjørnet af Helliggeiststræde, hvor Institutet siden har været. 1813 den 20de Mai holdtes den første offentlige med Sang og Tale høitideligen aabnede Prøve over de blinde Lærlingers Fremgang musikalske Færdigheder, i Kundskaber og Haandarbeider. En talrig Forsamling bivaanede den med Tilfredshed og Deltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Fra Begyndelsen af Aaret 1814 har Stiftelsen af den kongelige Finantskasse været betalt 500 Rbd. rede Sølv aarligen. 1815 den 25de November tæller Stiftelsen, blandt sine Høitidsdage. Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, Deres Kongelige Høiheder Kronprindsessen, Prinds Christian Frederik og Gemalinde beærede Stiftelsen med deres Nærværelse. De Blinde aflagde Regnskab for deres Kundskaber, og viiste deres opnaaede Duelighed i Haandarbeide, og en Sang (af Sander) blev af dem ved denne Leilighed afsjungen. 1816 den 29de Februar holdtes en offentlig Prøve for Stiftelsens Velgiørere og Velyndere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
J Aaret 1826 havde Stiftelsen en extraordinair Jndtægt af 2766 Rbd. 69 s. der i netto Beholdning udkom ved Salget af de af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst skjænkede Gas Apparater paa Amalienborg Plads. Efterhaanden er nu Stiftelsen fremvoxen til at eie en, dens Varighed betryggende, Kapital. Denne udgjorde den 31te Marts 1826, i Kongelige Obligationer og andre offentlige Padirer i alt 47550 Rbd. r. S. - Den 31 Debr. 1826 noget over 50000 Rbd. r. S. Foruden hin aarlige Sum som af Hans Majestæt Kongen var bevilget og som i de tre første Aar betaltes af Fondet og udu publicos, siden af Finantskaffen, og hvad Hs. Majestæt ellers har ladet tilflyde Stiftelsen, og foruden veldædige Bidrag baade fra det høikongelige Huses høie Medlemmer, og fra Private, have Legater grundet dette Fond, saasom: 1. Afdøde Veiermester Andreas Thomsens Legat af 10000 Rbd. (Coll. Tid. 1818. S. 736.) 2. Afdøde Jomfrue A. R. Stub's Legat paa 200 Rbd. 3. Af den af afdøde Hofraad og Grosserer David Amsel Meyer, skjænkede betydelige Kapital til offentlige Indretninger, tildeeltes denne Stiftelse, ifølge Fundatsen 13 Dec. (conf. 20 s. M.) 1822, 7500 Rbd. Sølv i Kgl. Oblig. (Coll. Tid. 1822. S. 790.) "Direktionen for Blinde-Jnstitutet maae, siger Fundatsen, være betænkt paa, med samme at forene en ArbeidsAnstalt, til hvilken da de Stiftelsen skjænkede Renter isærdeleshed anvendes. Jndtil en saadan Arbeids-Anstalt er indrettet, afbenyttes Renterne paa anden Maade til Stiftelsens Tarv. 4. Majorinde Cathr. Margr. Qvists Legat af 5000 Rbd. Sølv, ifølge Testament af 21 Sept. 1822, confirm. 4 Mai 1823 (Coll. T. 1823 S. 177). Denne Sum blev af Bestyrerne bestemt at tjene til Arbeids-Anstalten. 5. Vinhandler Ellers Legat af 50 Rbd. 6. En testamentarisk Gave af en Ubenævnt, anmeldt efter Regnskabet for 1824, paa 1060 Rbd. i kongel. Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
7. Forrige Eqvipageskriver Laffens Legat af 3550 Rbd. i Sedl. og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
En god Indtægtskilde har Stiftelsen haft ved Forestillinger paa Skuepladsen. Den første blev holdt d. 22 Jan. 1817, og gav, efter Udgifternes Fradrag, en Jndtægt af 2610 Rbdl. 85 s. Sedler og Tegn. Ved Sange af de Blinde, ved en Fløitekoncert af en Blind, og en Klarinetkoncert af en Anden, forhøiedes Jnteressen. J Aarene 1818, 19 og 20 bleve ligeledes paa det store kongl. Theater Forestillinger givne til Jnstitutets Beste, understøttede af de Kongelige Skuespillere og Skuespillerinder, ved korte Skuespils Opførelse. J de to følgende Aar 1821 og 1822 (27 Marts) opførte Eleverne allene paa det kongel. Hoftheater Koncerter, i Forbindelse med Fremsigelse af Prologer, Epiloger &c. De følgende Aar 1823, (31 Marts), 1824 (4 Apr.), 1825 (4 April, 1826 (20 Febr.) ligeledes, men understøttede baade af det kongl. Kapel, og af nogle af det kongl. Theaters Sangere og Sangerinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Fra det qvindelige VelgiørenhedsSelskab er Stiftelsen ogsaa aarligen tilflydt Bidrag, i de sidste Aar 300 Rbd. Sedl. aarligt. Fremdeles har det haft en ikke ubetydelig Jndtægt af Skriftet: Journal, udgiven til Fordeel for Blinde, af Hr. Prof. Fr. Chr. Brorson. Af samme er i Aarene 1811-24 udkommet sex Hæfter i tre Bind. Det første er recens, i Lit. Tid. 1812 Nr. 34 S. 52934. Skriftet giver ikke blot Efterretninger og Jnstitutet og de deri optagne Elever, om de erholdte veldædige Bidrag a. a., men ogsaa andre interressante Efterretninger om Blinde, saasom om de mærkelige Blinde Dulon og Bazko; om den parisiske af Blinde-Jnstituts Stiftelse fortjente ædle Hauy; Undersøgelse om, hvo er meest at beklage, den Blinde eller den Døve? Den blinde Leonore, efter Starke, de Blindes Dannelse &c. &c. Bemeldte tre Bind faaes samlede hos Hr. Prof. Brorson for 3 Rbdlr. Sedler, ogsaa enkelte Hæfter for 3 Mk. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Foruden Pengebidrag til eller ufortrødne Arbeider for Stiftelsens Tarv, saaledes som det foregaaende er nævnt, har og Veldædighed yttret sig paa andre Maader: saaledes ere Jnventarii-Stykker, Arbejdsredskaber, musikalske blæsende Jnstrumenter skjænkede Stiftelsen, Klæde er skjænket af Hs. Majestæt Kongen. Medikamenter er uden Betaling fra 1818 Aars Begyndelse skjænkede af Cancellieraad og Apotheker Groth. Ogsaa erindrer Erkjendtligheden den Veldaad af Frue Etatsraadinde Koefod, som antog sig en af de blinde fra Stiftelsen udgangne Piger. Stiftelsens Sigil er skienket af Hr. Kobberstikker Bagge. Det forestiller et allerede reist Alter – for Blinde. Paa samme brænder en klar Offerlue, hvis Røg, lig den fromme Abels, stiger mod Himlen, og betegner den Skjærv, Menneskeligheden lægger paa dette Alter. Ved dets Fod fremvoxer et ungt Træ hvis spæde Grene venligen overskygge Alteret, og love eengang herlige Frugter; dette er Symbolet paa det spirende Haab, Menneskevennen nærer om den nyttige Indretnings Fremme Oven over det Hele vaager det evige altseende Forsyns Øie, der med Velbehag skuer ned paa det Offer, gode, med Synet begavede, Menne*) Ellers findes om Blinde, og om dette Jnstitut, Notitser i Penia 1810, No. 1. S. 911. 181 Na 21, S. 3312. 1813 S. 43 og 133. Af Regnskaberne for 1823, 1824 og 1825 og 1ste Qvartal 1826 er en General-Extrakt meddeelt i Koll. Tid. 1826 No. 31 S. 445452. sker nedlægge paa Alteret; og ved velmenende Nenneskers Hielp og Bistand, faderligen sørger for den ulykkelige Blinde, vaager over ham, og i et Lys i den evige Nat, der omtaager ham. Alteret er valgt for at undgaae at person flere Blindheden; - Jndskriften paa samme ter dets Bestemmelse. (Fortsættes.) En Tiendekommissair, som han bør være. Et pium desiderium, Ifølge Forordningen af 8 Jan. 1810 ere, som bekjendt, Tiendecommissioner beskikkede overalt i Danmark, for, efter Hans Majestæts landsfaderlige Ønske: "at see de Pligter og Rettigheder, som finde Sted imellem dem der yde og modtage Tiende, saaledes lempede imod hinanden, at de kunne bestaae saavel med Enkeltes som med Statens Tarv." Fremdeles benævnes dette offentlige Anliggende, i Jndledningen til bemelte Forordning, med det Udtryk: "denne vigtige Sag; hvorved Landsfaderen vist nok har villet give Alle, som det betroedes til, at have med Tiende ansættelser at gjøre, et Vink om, at lagttage streng Omhyggelighed og samvittighedsfuld Redelighed, ved at foranstalte en permanent Forandring i Godseieres, Embedsmænds og offentlige Stiftelsers lovlige Rettighed, hvad Tienden angaaer; - en Forandring, der følelig griber indi Manges timelige Velfærd, og hvis Følger udstrække sig til de følgende Slægter, - samt derhos tilbørlig paasee de Tiendeydendes Tarv, hvilket sidste imidlertid den allernaadigste Forordning særdeles letter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Da de anordnede Tiendescommissioner siden Aaret 1810 have existeret, og have foranstaltet Tiendeansættelser paa mange Steder overalt i Riget, saa er det vel tilladt, ved at tænke over denne Sag, at udkaste nogle Træk af, hvad en Tiendecommissair bør være, og underkaste disse Saakyndiges nærmere Prøvelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Til en Tiendecommissair, der er som han bør være, udfordres en Mand, som med grundige landoeconomiske Kundskaber forener i det ringeste almindelig Cultur, en god Portion Menneskekundskab, og nøie Bekjendtskab til Landalmuen, samt har Gaver til, at tale med Vedkommende, og formaaer at mægle mellem de modstridende Partier, ikke ved at snakke for dem, som for Børn, eller viske dem intetsigende Ting i Øret; men ved at tale fornuftigt med dem, veie Grunde imod Grunde, og deraf udlede et Resultat, der er indlysende for den almindelige Menneskeforstand; men hvad der endnu maa ansees for en særdeles Hovedsag af allerstørste Vigtighed, er, at hvem der betroes dette Hverv, ogsaa er en for sin Retskaffenhed, Redelighed, Paalidelighed og Ugennyttighed almindelig agtet Mand. Den derimod der havde opvakt Mistanke imod sig ved misligt Embedsforhold i andre Henseender, og offentlig Tiltale og Revselse for samme; eller havde krævet mere end der var forordnet, og muligen endogsaa fra det Offentliges Side var bleven paalagt at levere tilbage, hvad han ulovligen tilvendte sig; eller som havde viist sig upaalidelig i private Forhold, saaledes at hans fri Existens maaskee kun beroede paa Andres Gunst; en Saadan burde vel aldrig være Medlem af en Commission, af hvis Functioner saa meget er afhængigt; da han ikke kunde vente eller gjøre for bring paa Medborgeres Agtelse og Tiltro, og mangen ærekjær Mand med Føje vilde føle sig fornærmet, ved at confronteres med ham. Saaledes dømmer Anmelderen og Mange med ham, og, i det han nok veed, at i denne Verden er intet fuldkomment, og at det er temmelig almindeligt, ved at søge Embeder, at den Søgende mere higer efter, at faae noget at leve af, "Levebrød", som det hedder, end alvorlig at foreholde sig selv, hvilke Forpligtelser mod Medborgere og Staten han paatager sig, prøvende sine Kræfter og granskende over, hvad han er og formaaer, - saa indskrænket han sig til det nøisomme Ønske: at enhver Tiendecommission i det ringeste maae besidde et enkelt Medlem, der nogenlunde svarer til de her udkastede Træk af en Tiendecommissair, som han bør være, og at kunFaa maatte findes, om hvilke Rettænkende med Føie kunde ønske, at en saa vigtig Bestilling aldrig var bleven dem betroet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Jblandt den danske Literaturs fortrinlige Produkter i det forløbne Aar hører, Musikalsk Haand-Lexikon. Et fuldstændigt Udtog af Kammermusikus H. C. Kochs musikalske Encyklopædie med mange Tillæg og Forbedringer af den nyere musikalske Literatur. Samlet og oversat af H. C. F. Lassen, Stud. Theol. Man havde længe i Danmark musikalske Literatur savnet et musikalsk Lexikon, der var bestemt ikke for Begyndere allene; men som tillige i en vis Grad kunde tilfredsstille den mere fuldendte Tonekunstner. Ved Tanken om at afhielpe denne Mangel kom naturligviis Kochs musikalske Encyklovædie i Betragtning, som et almindeligen agtet Værk, der ved Fuldstændighed, Brugbarhed og øvrige udmærkede Egenskaber uden Betænkelighed maatte lægges til Grund for en dansk Bearbeidelse, men endeel betydelige Vanskeligheder mødte; og lokale og temporære Omstændigheder, maatte haves Hensyn paa. Megen Jndskrænkning maatte finde Sted; og derimod mange Tillæg og Forbedringer af de nyeste og beste Hielpekilder tilføies. Dette er udført med megen Sagkundskab, og det benævnte Værk, der udgjør 472. Sid, i stor Octav, tæt trykt og forsynet med 85 Musiktabeller, faaes hos Forlæggeren, den dristige Musikhandler Hr. C. C. Lose, for den meget billige Priis 5 Rbdl. rede Sølv. (Det kochske Værk koster 10 Rbdl. r. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Aalborg, d. 10de Februari. Til Reisendes Beqvemmelighed imellem her og Sundbye er anlagt to Restaurationer paa Jsen. Paa en saadan Spadseretour døde i Forgaars Hr. Bogtrykker Albert Borch, der munter og rask havde tiltraadt samme, men bragtes død til sit Hjem, til ubeskrivelig Sorg for hans Kone og Børn. - 17de Febr. Man mener nu, at den Ansøgning, som er indgiven om begge Aalborg Bogtrykkeriers Forening, ikke, formedelst Bogtrykker Borchs dødelige Afgang, vil kunne blive hevilget, i det mindste ikke, uden at ny Ansøgning i saadan Anledning skeer. De imellem Vedkommende, forinden Ansøgningen, oprettede Dokumenter, synes i mange Henseender at lede til denne Formening. - Det er en barsk Vinter Afvigte Nat har det frosset 11 Grader. Der ere Nogle, som ville paastaae, at Fjordisen, herimellem og Nørre-Sundbye, har en Tykkelse af henved 2 Alen (?). Dog slap en Vogn ned forleden Dag, men den var rigtig nok ogsaa belæsset med Kampesteen, Vognen blev der, men Hestene bleve reddede. - Hastigløberen Hr. Philip udførte den 14de Febr. sit belovede Rend 13 Gange rundt om den store Exerceerplads (ialt omtrent 2 3/2 danske Mile) i belovet Tid, og vandt derved meget bifald af de Tilstedeværende, hvis Antal dog ikke var meget stort, som man heller ikke kunde vente, at Mange ville værdige en saadan vedrestisk Kunst saa stor Opmuntring, at de skulde opofre sig til paa en aaben Plads at staae i Februar Maaned halvanden Time for at være Tilskuere til det evige Et og det Samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Viborg, d. 17de Febr. En bidende og træbende Frost med Nordostvind har hersket heri de sidste 6 Dage især. J Dag har Vinden vendt sig til Vesten, der lindrer Frosten noget. Det afvigte Torsdag, den 16de Februari, her holdte Hestemarked var maadeligt. Hestene som fal dødes, for det meste forsultede Arbeidsheste, solgus for 16 a 20 Rbd. Stkt. Kornpriserne vare u sædvanlige. Pengemangel og Dyrheden af alt hvad der skal underholde Livet paa Menneskeer og Kreature, lamme alle Speculationer. For 1 Lpd. Halm tages her 24 s. og endda er det neppe at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Blandede Efterretninger. Særdeles Maade at underholde. sig paa den døde i München, og som er bekjendt som en meget frimodig Skribent, stod i yngre Aar i østerrigsk Civiltjeneste. J Aaret 1788 blev han udnævnt til Assessor ved Rigskammerretten i Wetzlar, og da han just stod i Begreb med at begive sig til sin nye Bestemmelse, blev han hæftet, som Forfatter af en Bog, som man holdt for farlig, og først bortført, som Statsfange, stein i Tyrol. beste Aar af hans Liv, men som det ikke sjælden er Tilfældet, at ogsaa Ulykken kan afføde nogle Fordele, saaledes var det ogsaa med Friherre v. Spann, som i sit ensomme Fængsel, hvor man hverken tillod ham at have Bøger eller Pen og Blæk, blev en af de skarpsindigste Mathematiker, sværeste Opgaver i Hovedet. merat i Ulykken, som var adskilt fra ham ved en tyk Muur, og med hvem han altsaa slet ikke kunde underholde sig mundtlig. J denne Hensigt opfandt han et System, som ikke var lidet sindrigt; men hvorledes skulde han underrette sin Nabo derom, som maaskee ikke engang forstod til sit ny Sprog. 24 Slag paa Væggen, og blev saalænge ved dermed, til den Fremmede endelig mærkede, at de betydede Bogstaverne i Alphabetet. Han gientog derfor Slagene, til Tegn paa at han forstod deres Betydning. I faa Uger kunde begge de Fangne ret godt underholde sig i dette nye Sprog, og meddele hinanden deres ublide Skjebne. Paa denne Maade erfarede Spaun, af sin Nabo, Udbruddet og Fremgangen af den Friherre v. Spaun begyndte med at gjøre Tysk, og hvorledes skulde han give ham en Nøgle Under hans Fangenskab fik han en Kam saa at han endnu i den seneste Alder opløste de J dette Fangenskab tilbragte han de 10 til Mungatsch (Munkass) og derpaa til KufFriherre v. Spaun, som for kort Tid si vidste. franske Revolution, om hvilket han slet intet Denne Nabo var Hr. M., siden efter Statssekretær i Frankrig, og Hertug af B., som erholdt sin Frihed før Spaun og aldrig forglem Species, 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Hamburg 2 M. fik den dreven op og letteligen nedlagt. Mai f. A. dræbt en Bjørn, som veiede 428 J Brandon i Staden Vermont, blev i gamle Sprog paa hans Kammerder. te sin Medfangne. Han forskaffede ham en Pension, som Spaun nød til sin Død. "Det er enten Spaun eller D...... udraabte Statsministeren, da Spaun, flere Aar derefter, gjorde ham sin Opvartning i München, og begyndte det (Wien. Moden=Beit.) Pund. Den havde anrettet stor Skade iblandt Faarehjordene. Da forenede sig 100 Jægere)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Kjøbenhavns Børs, den 2 Marts 1827. a vista 229 Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 a 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Svenske Sedler. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 170 170 1/2 Rbd. Sal. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 51 Rbs. Tegn, 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 84 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . . . 73 73 1/2 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 145 1/4 116 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/4 104 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . 94 1/2 i Banco. Asiatiske Actier. . . . . i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 58 58 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 19. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 Marts 1827. Udkast til en Plan til Samfundet for den danske Literaturs Fremme og Forskjønnelse, og danske Videnskabsmænds Understøttelse. Grundlagt paa Hans Majestæts Kong Frederik den Sjettes høje Fødselsdag. d. 28 Januar 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Overbevist om Literaturens store Virkninger paa et Folks Tænkemaade, Kultur, Oplysning, Velfærd og Hæder, følgeligen om, at ethvert Bidrag til dens forstandige Udbredelse for hed, har man troet, at et: "Samfund for den danske Literaturs Fremme og Forskjønnelse, og danske Viden kunde vinde almindeligt Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Samfundets Formue, Samlinger, Oplage &c. blive dets, og dets Formaals uigienkaldelige Eiendom, paa den Maade, at Jngen, der er eller har været Medlem af Samfundet, eller disses Arvinger, nogensinde, end ikke om Samfundet i Tiden skulde ophæves, har mindste paastaae sammes Deling. tioner, især det ældste typografiske Selskab (saavidt vides stiftet ved afg. Professor Abr. Kall.) og det af Hr. C. Jversen i 1782 planlagte Selskab, hvorom haves: "Efterretning om det kongelige lærde og typografiske Selskab i Fyen." trykt i Odense 1784, og hvoraf erfares (S. 33. 44), at dertil vare tegnede af de høikongelige mænd for 116 Aktier, ligeledes a 20 Rdl. Herskaber for 25 Aktier a 20 Rdl., og af Privat Ret til noget af denne Eiendom, eller til at og Tillæg i Lovene, som med Tiden kunne 3) Hvis Samfundet nogensinde skulde ophæves, da skal dets Eiendom, som aldrig maa fra vendes dets Formaal, overdrages, som en Videnskaberne til evig Tid opofret Eiendom, til det Kongl. Danske Cancellie, eller det høieste Kollegium, hvorunder Videnskabernes Fag anderledes bestemt. hører, medmindre en Testator udtrykkelig har 4) Ethvert Medlem maae ved Jndtrædelse i Samfundet samtykke i at underkaste sig saa vel dets Love i Almindelighed, som det nysAnførte angaaende Samfundets og dets Midlers Overgivelse til evigt offentligt Brug, som og af ham underskrevet. 5) Udsigt over hvad ved Samfundet virkes, samt offentlig Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Udtog af Regnskabet skal aarligen bringes til om et formeligt Dokument derom var forfattet, allernaadigst Konfirmation. Saaledes være da denne Plan overgivet til vore Medborgeres velvillige Modtagelse. Samfundet tæller allerede over 50 Medlemmer, og flere tegnes dagligen. De opgivne Formaal for Samfundets Bestræbelser ere store og udstrakte men kunne vel antages at vorde med Tiden om ikke i det Hele saa dog for en Deel opnaaelige Den midlertidige Bestyrelse indskrænker sig naturligvis til det først Nødvendige, nemlig behørige Bekjendtgjørelser om Samfundets Stiftelse, Modtagelse af Subskriptioner og Bidrag: Jndtægtens Forretning; den nærværende midlertidige Plans Overholdelse; og om kort Tid en Generalforsamlings Sammenkaldelse, for at som Grundlove for Samfundet, ansøges Kongl. 6) Paa forestaaende i denne §. anførte Artikler Samfundets Medlemmers Beslutning kan erholdis om Loves Forfattelse m.m., indtil hvilken Tid forestaaende Plan af os bliver fulgt. Kjøbenhavn, d. 28de Februar 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Den midlertidige Bestyrelse for Samfundet forden danske Literaturs Fremme og Forskjønnelse, og danske Videnskabsmænds Understøttelse. C. F. Brorson. N. Michaelsen. T. Müller, tillige midlertidig Kasserer. Fr. Thaarup. R. Nyerup. tillige. midlertidig Sekretær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Fortegnelse over de Medlemmer Samfundet allerede tæller, er at see hos enhver især af ovennævnte Mænd. Fortegnelsens Trykning vil skee forinden Generalforsamlingen. Et meget behageligt Beviis som Samfundet har modtaget paa det opmuntrende Bifald og den det saa vigtige Velvillie, der især i dets Begyndelse behøves, naar det skal fremvoxe til at blive en Fædrenelandet gavnlig Stiftelse, skylder det Directionen for det Classenske Fideikommis, om hvis Beslutning om et aarligt Bidrag af 100 Rbd. r. S. indtil videre af Fidekommisset, den midlertidige Bestyrelse har modtaget Meddelelse. Det Kongelige Jnstitut for Blinde. (Fortsat fra forr. No.) For at have en nøiagtig og fuldstændig Efturetning om Antallet af Blinde i den danske Stat, blev af Cancelliet d. 8de November 1806 udstædt et Circulaire (Coll. T. 1806. S. 747) til Øvrighederne herom, (og om Døvstummes Antal.)De Blindes Antal fandtes at være. i Kjøbenhavn. ellers i Sjællands Stift. 245 i Fyens samt Lollands og Falsters Stift . . . . 267. i Jylland, Aalborg St. 134; Aarhuus St. 128, Viborg St. 59 og Ribe. St. 141, er . . . . . 462 J alt 1014.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Om i Hertugdømmene nogen Optælling er skeet vides ikke. Sildigere ere, i 1825, nye Efterretninger indhentede, hvis Resultater ere: i Kjøbenhavn. . . . . . 38 ellers i Sjællands Stift . . 256 i Fyens samt Lollands og Falsters Stift. . . . . . 161 Aalborg St. . . . . 139. Aarhuus St. . . . . 117. Viborg St. . . . . . . 79. Ribe St. . . . . . . . 130 Als og Ærs St. . . . . . 66 J alt 976. Men af disse ere kun 51 i den Alder, og saa sunde paa Siel og Legeme, at de kunne vorde optagne til Dannelsen i Jnstitutet. J dette ere nu 3 Drenge og 7 Piger; de 6 nyde Pleie og Dannelse af Stiftelsens Kasse; de 4 betale hver 80 Rbd. r. S. aarligen.