JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Af en anden Skrivelse fra Berlin d. 15de d. M., om Middagen Kl. 12. J den nuværende Gouverneur, Grev v. Schulenburgs Gaard er i dette Øieblik offentlig opslaaet den Efterretning, at Prindsen af Hohenlohe har totol slaaet Marchal Soults Corps. Et her fra Dresden ankommet Brev anslaaer de Franskes Forlis til 6000 Døde, og 14,000 Fanger. - En fra Egnen af Breslau ankommen Reisende forsikkrer, at der sammesteds og i den derværende Egn er bestilt Qvarteer til 80,000 Mand Russer, og at der i Kalesche endnu ventes 30,000 Mand. Halle d. 14 Oct. Følgende tilforladelige Begivenheder ere i disse Dage indtrufne ved den Preussiske Armee. General Trauenziens lille Corps, som indtil den Tid havde staaet ved Hoff, og i det Høieste bestod af 7000 Mand Sachser og Preusser, trak sig, saasnart den Franske Armee rykkede indi det Bayreuthske, til Saalburg, og da de Franske endnu rykkede frem, tilbage til Schleitz. Ved dette Sted kom det til en Fægtning, hvori det forenede Corps Preusser og Sachser, endskjønt de fægtede som Løver, maatte vige for Overmagten. Tabet paa begge Sider er temmelig betydeligt, og en Mængde adspredt Bagage og Stykknegte drive siden den Tid omkring i denne Egn. Strax derpaa stødte de Franske paa det Hohenloheske Corps's Avantgarde, nemlig paa den venstre Fløi af samme, under Prinds Louis. Denne lod sig ulykkeligviis af den Franske Armees Fortropper, som han ansaae for det hele Corps, lokke ind i en Skov, hvor han forefandt et Corps paa 30,000 Mand, der allerede afsides havde oprettet skjulte Batterier, og overøste ham og hans svage Corps med en Kugleregn. Han selv, den tappre, haabefulde unge Kriger, faldt strax i Begyndelsen, gjennemboret af to Kugler. Hans Lig blev først den anden Dag fundet blandt de øvrige Døde, sønderslidt og ganske ukjendeligt. Det blev begravet i Weimar. Ved denne Affaire have 5 Sachsiche Regimenter især lidt meget og deres Bagage og Train ere blevne aldeles adspredte. - Efter denne Affaire har et lidet Streifecorps af Bayerer og Franske (maaskee et adsplidtet), vovet sig til Naumburg og Weissenfels, men kun opholdt sig der faa Øieblikke. Morges har en saadan Fransk let Troupe, rimeligvis den samme, som i Gaar forlod Weissenfels, ladet sig see ved Leipzig, og ladet sig udbetale 500 Louisdorer og 1000 Gylden i Contribution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
I dette Øieblik rykker det Preussiske Reservecorps's Fortropper, under Hertug Engen af Würtemberg, herind, og vi ere altsaa nu fuldkommen betryggede mod saadanne enkelte Overfald. – En i dette Øieblik her gjennemreisende Feldtjæger, som er bestemt til Dresden, bringer den Efterretning, at Prindsen af Hohenlohe har total slaaet den høire og General Rüchel den venstre Fløi af et Fransk Corps, og at Kongen rykker Fienden med Hovedarmeen, i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
De forskjellige i Dag indløbne Efterretninger, som melde, at Prinds Murat er bleven tagen til Fange, trænge til nærmere Stadfæstelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Leipzig d. 14 Oct. J Forgaars Nat Kl. 2. kom omtrent 50 Mand Fransk Cavallerie for de herværende Porte, besatte i en Hast disses Hovedvagter, gjorde de faa Mand Soldater vaabenløse, og rede igjennem Byen til Raadhuuset, hvor de begjerede 100,000 Rdlr. i Brandskat. Man gav dem i rede Penge 1000 Louisdorer og Banquirerne Frege & Comp. maatte underskrive en Vexel paa adskillige tusinde Rigsdaler, hvorpaa de rede bort igjen. Da her i dette Øieblik aldeles ikke er nogen Besætning, saa lod et saadant Foretagende sig let udføre. Efter nogle Streife Corpsers Udsagn, skulle endnu i Dag 3000 Mand og derpaa det hele Soultske Corps paa 30,000 Mand rykke ind her. Siden to Dage komme her bestandig enkelte saarede Sachser og Preusser, Bagage &c. Sachserne og Preusserne have fægtet yderst tappert, men de vare paa denne Side for svage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
J Gaar har den herværende Magistrat udstædt en Bekjendtgjørelse, hvori det forbydes fremmede Kjøbmænd, der opholde sig her, at afreise, paa det de til de forestaaende Betalingsdage i nærværende Messe indgangne Forpligtelser, efter den sædvanlige Orden, kunne blive opfyldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Det Franske Mandskab, som har inddrevet her Contribution, skal være et adspredt Corps, som vore Tropper allerede have faaet fat paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
En Preussisk Piquet har afhentet Casserne i Essen og Wesel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
De Tropper, der have staaet i det Münsterske, under General Lecog, ere brudte op i 3 Colonner mod Egnen af Wesel. Rhinforbundslandene i Vestphalen behandles af Preusserne som fiendtlige. Meppen er taget i Besiddelse og mod Covoerden marchere Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Berlin d. 15 Oct. om Aftenen Kl. 10 1/2. J Eftermiddag Kl. 3 1/2 indløb her følgende ved en Estafette: "Lykkelige Efterretninger indløbe i dette Øieblik fra Leipzig, og bekræfte, at Førsten af Hohenloh har anrettet et totalt Nederlag blandt de Franske. - Ogsaa General Rüchel har tilfegtet sig nogle Fordeele."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Den Østerrigske Keiser har ladet de fremmede Ministere ved sit Hof officiel tilkjendegive, at han vedbliver sin Neutralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Nat og Dag arbeides i de Keiserlige Russiske Geværfabriker; den hele Russiske Armee, paa de Regimenter nær, som staae mod Persien, er i Bevægelse. Den trækker sig deels mod Sønden til Dniester, deels mod Vesten til de Preussiske Grændser. Det hedder og, at de Keiserlige Garderegimenter snart skulle rykke op.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Det Dresdenske Hofs Kostbarheder, Archiver, te, flyttes nu til Königstein, en Bjergfæstning paa en høi Klippe, hvorpaa der findes en Skov, Agerland, en dyb udhuggen Brønd &c. Den ligger ved Elben, og skal ikke kunne indtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Keiser Napoleon har befalet, at der hver Dag skal gaae en Estafette fra Maynz over Strasburg, til Lyon, og fra Lyon til Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Den faldne Prinds Ludvig var en Brodersøn af Friedrich den Store, født 1772, og Generallieutenant ved den Preussiske Armee. Kongen af Preussen har under d. 9 Oct, udstædt fra sit Hovedqvarteer i Erfurt en Proclamation til den Preussiske Armee, hvori han forestiller den Krigens Aarsager og Øiemed. Vi have - hedder det der - med en Fiende at gjøre, der rundt omkring os har slaaet de talrigeste Armeer, ydmyget de mægtigste Stater, tilintetgjort de ærværdigste Jndretninger, og berøvet mere end een Nation sin Uafhængighed og sit Navn. Den samme Skjebne havde man tiltænkt det Preussiske Monarkie. Allerede true talrige Hære rundt omkring dets Grændser og formere sig daglig. Ogsaa Preussen skulde snart nedsynke, ja maaskee endog tjene en fremmed Behersker, og Overmod og Rovgierrighed drømte allerede om det nordlige Tydsklands Deling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
J Begyndelsen af October er der i Riga bleven indkjøbt meget Hamp for Engelsk Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Endelig er det Preussiske Manifest d. 9 October blevet udstædt. Det gjennemgaaer Frankriges Adfærd fra Begyndelsen til Enden, søger at godtgjøre, at dets Politik bestandig grundede sig paa umættelig Æresyge, at det midt under Freden gjorde et Jndfald i Hannover; at Napoleon imod Luneviller Tractaten paa satte sig Jernkronen, og indlemmede Genua og Lucca i Frankrige; at Portugal maatte tilkjøbe sig nogle Øieblikkes Fred, at ingen Magt blev fri for vilkaarlige Angreb, at en Regjeringsjournal (Moniteuren) gjorde Udfald mod alle kronede Hoveder; at Frankrig, har overtraadt sit Løvte, ikke at fornærme det nordlige Tydsklands Neutralitet; at det under Navn af Laan har tvunget Hansestæderne til at betale Contribution; at det d. 3 Oct. f. A. har fornærmet det Anspachske Gebeet; at det vilde tvinge Preussen til at afstaae tre Provindser, og at spærre Havne for det Brittiske Flag; at det tre Maaneder, efter at have undertegnet Tractaten med Preussen, allerede havde overtraadt alle dens Artikler &c. - Som Betingelser, under hvilke Preussen ønsker Fred, anføres: "at Frankriges Tropper skullerømme Tydskland; at det ikke skal lægge nogen Hindring i Veien for det nordlige Forbunds Stiftelseogatder skal aabnes en Fredsunderhandling, hvis Præliminairartikel skal være, at Frankrig tilbagegiver Staden We gl."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Den berømte Provst Hermes, Forfatter til Sophies Reise &c., har nu ladet bekjendtgjøre en authentisk Efterretning om den Kone, som er kommen 44 Gange i Barselseng og forhen har været omtalt i dette Blad. Strax da Hermes erfarede, at dette mærkværdige Fruentimmer var ankommet til hans By, for efter høiere befaling, at lade sig poussere i Vor, lod han hende bede at besøge hans Kone. Mad. Døpser, saaledes hedder hun, indfandt sig ogsaa. Hun er en munter og aabenhiertig Kone paa 47 Aar. Hendes første Mand var en Chirugus Bøttcher og nu er hun givt med Skorsteensfeier Døpser. De to eneste Drengebørn, som af de anførte 44 Børn, endnu ere i Live, studere Chirurgien, og bleve Hermes forestillede. Hun er atter frugtsommelig, og som det lader med Tvillinger. Hun hviskede Hermes Kone i Øret: "at det neppe bliver derved." Hun er overalt bekjendt som en værdig Huusmoder, og forsikkrede, at hun altid har afholdt sig fra at danse, ophidse sine Lidenskaber &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
J Østerburg (i Altmark) udbrød for nogen Tid siden en Sygdom, som man ansaae for Qvægsyge, men man har nu fundet, at den ene og allene har havt sin Oprindelse fra gale Hundes Bid. Alle de Køer, der bleve bidte, døde enten eller bleve gale. Men mærkeligt er det, at der hos dem, der bleve bidte bagfra, yttrede sig i Krydset Spor at Sygdommen, men at derimod de, der bleve hidte foran i Brystet &c., bleve aldeles gale Den 20 Aug. døde den ældste Tydske Første, Carl Ludvig til Anhalt Bernburg, i sit 84de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Den Preussiske Landmagt bestaaer for nærværende Tid af a) 3174 Mand Garde, b) 175,307. Mand Infanterie, c) 40,470 Mand Cavallerie, d) 9186 Mand Artillerie, e) 7,520 Mand Cadetter, Feldtjægere, &c. - Den hele Armee kan altsaa foruden den stærke Milits, regnes for 250,000 Mand, hvorved der er ansat 3 General=Feldtmarchaller, nemlig Hertugen af Brunsvig, von Møllendorf og Churførsten af Hessen. Den koster Staten aarligen 22 til 24 Mill., altsaa omtrent 2/3 af hele Statsindkomsten. J hele Monarkiet ere omtrent 6,775, 608 Mennesker underkastede Conscriptionen, og omtrent 2,880, 32 Mand 9befriede derfor. - Den første Churførste af Brandenburg havde ikke flere staaende Tropper end 100 Mand Livvagt. Churf. Georg Wilhelm underholdt 1627: 4000 Mand. ChurfFriedrich Wilhelm havde 1688 forøget dem til 30,000 Mand. Kong Friedr. Wilhelm den 1ste efterlod sin Efterfølger Friedrich den Store 1740 en staaende Hær af 70,000 Mand, som ved Friedrich den Andens Regjeringstiltrædelse voxte til 200,000 Mand, og under den nuregjerende Konge til 250,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Den Sachsiske Armee var i Aaret 1803 med Jndbegreb af Garden og 943 Jkkecombattanter, 34, 313 Mand stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Den Engelske Admiral Sammel Hood, som i Fægtningen med de 5 Franske Fregatter mistede en Arm, er d. 3 d. M. bleven bragt i Land paa Øen Wight. Han befandt sig saavel som det efter den Operation, han havde udholdt, var mueligt. De erobrede Fregatter ere blevne bragte i Sikkerhed i Plymouth og Portsmouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
J Studtgard er d. 26 Sept. udkommen en Forordning, som forbyder under noget mueligt Paaskud at sende Penge, Guld og Sølv ud af Riget. Dog undtages den Kongel. Hofbanque, Den Preussiske Gesandt v. Knobelsdorf er de 6 d. M. ankommen fra Paris til Maynz, hvor han, efter Forlydende, indtil videre skal forblive. Cassel og Kostheim, som ere afstaaede til Frankrige, ere blevne indlemmede i dette Rige, og man mener, at det samme vil blive Tilfældet med Rehl og Gammel-Breysach.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Transportskibene med Engelske Tropper ere afseilede fra Plymouth til Falmouth, hvor de maae oppebie videre Ordre. P. de Haan, der af Kongen af Holland er bleven ansat som Divisionschef ved Handelens og Colonievæsenets Ministerium, har d. 4 d. M. aflagt den sædvanlige Eed i denne Egenskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
J Utrecht begyndte man d. 11 d. M. at transportere de siden nogle Aar i det derværende Munitions Magazin nedlagte Feldtredskaber, som Telte, Kjedler a. til Wesel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
Ministeren Haugewitzer d. 11 d. M. ankommen fra Erfurt til Weimar, hvor den Sachsiske Gesandt Lucchesini og den Hessiske Ges. Grev Gortligeledes vare indtrufne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Frelses Fjerde Aargang. No. 4. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 25 October, 1806. Kjerlighedsbreve fra to forskjellige Aarhundreder, Du veed, kjere Ven, at jeg altid har været saa bange for at blive en gammel Ungkarl, som Gud forlade mig min Synd. - for den sorte Død. Jeg bliver nu 25 Aar til Kyndelmisse, og er blandt alle mine Sødskende den, der til digst indtræder i den hellige Ægtestand. Min salig Moder har altid sagt: "det er ikke godt, at Mennesket er ene, og jeg har længe følet, at hun havde Ret. Naar jeg efter fuldende Dagværk hidtil har siddet ene paa mit Værelse og styrket min Aand med Guds hellige Ord og moralske Skrivters Læsning, saa forekom de lange Vinteraftener mig dobbelt lange, – jeg følte en inderlig Længsel efter at kunne deele mine Kaar med en trofast, ærbar og gudfrygtig Hustrue, med Børn, som elske Gud, deres Forældre og deres Næste. Hver Gang jeg saae en lykkelig Mand ved Siden af sin Qvinde og sine Børn, saa tænkde jeg paa Skrivtens Ord: hvo der har Lykke til en dydelig Qvinde, hun er fast ædlere end kostelige Perler." Hver Gang jeg faae et Barn smile ved sin Moders Bryst eller favne sin Faders Knæer, saa gjorde jeg mig selv de bittreste Bebreidelser. Ak, tænkde jeg Elias, du er nu allerede 25 Aar gammel, og endnu er du ikke givt, Hvor mange huuslige Glæder ere ikke tabte for dig, - hvor mangen en lykkelig Time har du ikke forskjertset? Disse Tanker gjorde mig ganske tungsindig. - Men, Herren være lovet; ogsaa den Steen er ved hans naadigste bistand væltet fra mit Hjerte. Jeg behøver nu ikke mere at høre den Bebreidelse, at jeg er en Pebersvend. Vor Herre har udseet mig en Ægtemage efter mit Sind og mit Hjerte. Du veed den gamle Fabriker Lund har en eneste Datter, ret et Contrafey af hendes Moder, from, ærbar, huuslig, gudfrygtig, og fremfor Alt medlidende med den Fattige. Jeg har mange Gange seet hende i Guds Huus. Hun seer ud som Sundheden selv, og i hendes store blaa Øine straaler Fromhed og Gudsfrygt. Da jeg anden Paaskedag saae hende i St. Nicolai Kirke i hendes sorte Confirmations kjole med et hvidt Slør over det fromme Ansigt, og da følte jeg noget Stort, noget Helligt i mit Bryst. Jeg saae hende vende Ansigtet bort, for at tørre sine Øine, da vor Præst i sin Præken om Qvindens Pligter, sagde med et rørt Hjerte, hun udbreder sine Hænder til de Fattige, og rækker sin Haand til de Nødtørftige, at være lystig og delig er intet, men den Qvinde, som frygter Herren, skal man love; hendes Sønner komme op og prise hende salig, og hendes Husbonde roser hende; hun skal prises af hendes Hænders Frugt og hendes Gierninger skal love hende i Porten. Da hun havde aftørret sine Taarer, fik hun hændelsesviis Øie paa mig, men hun vendte strax Ansigtet bort, for ikke at forstyrres i sin Andagt. Hvad jeg læste i disse Øine, hvad dette Øiekast sagde mig, - at, min Ven! det lader sig umuelig udtrykke. - Jeg bad den naadige Gudfader, at jeg ved Foden af hans hellige Alter engang maatte kunne række denne hulde, eiegode Pige min Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Fra dette Øieblik af stod min Hu til Fabrikør Lunds Daatter. Jeg tænkde nu kun paa engang at kunne vandre i christelig Samdrægtighed ved Siden af hende paa Livets Bane. Jeg ventede ikkun paa en god Leilighed til at aabenbare hendes gode Fader mit Forsæt. Denne lykkelige Time kom endelig første Pintsedag. Min Fader og hans hele Familie blev budet til Gjest hos den gamle Lund. Det var just hans 71de Navnedag. De Gamle talde om henfarne Dages Glæder, om den Velsignelse vor Herre havde lagt i alle deres Jdrætter, om deres Børn, der liig unge Olieplanter, vare plantede omkring deres Bord. Ja, Deres Velærværdighed, sagde den gamle Lund til min Fader, - hvo skulde troet, da jeg for to Snese Aar kom til Kjøbenhavn som et fattigt Menneske med tømme Hænder, - at jeg vilde komme til at nyde saa megen Glæde og Lykke paa mine gamle Dage. Jeg havde i Forveien bedet min Fader, at tale til den gamle Lund om min Kjerlighed, til hans Datter. Da vi havde afspist, gik de Gamle ud i Haugen; jeg blev imidlertid inde i Spisestuen og hialp Jomfru Lund at lægge Dækketøiet sammen. Hendes Fader kom nu, ude af sig selv af Glæde, ind i Stuen, lagde min Haand i sin Datters og sagde: "Ane! jeg har altid ønsket dig en god, ærbar og retskaffen Mand, - tag ham og vær lykkelig. Min Velsignelse har J, og J vil sikkert ikke savne Himlens!" Jeg var maalles af Glæde, – jeg kyste min Anes Haand, og takkede Himlen for denne Lykke. Hun er nu efter Guds og Kongens Bud min trolovede Fæstem, og om sex Maaneder min lovlige Hustrue. - Dagen efter vor Trolovelse spadserede jeg med min Kjereste og hendes Forældre ud til Gyldenlunds Skov. Under Guds fri Himmel fornøiede vil os her i Tugt og Ærbarhed i det Grønne. Forat overraske min Trolovede havde jeg her nogle Dage i Forveien udskaaret hendes Navn i Stammen af et stort Nøddetræ og neden under første Pintsedag 1706. J det vi spadserede omkring i Skoven, magede jeg det saaledes, at vi ogsaa kom til dette Sted. Ane var saa bevæget, da hun blev sit Navn vaer, at hun fældte store Taarer. Jeg er nu det lykkeligste Menneske under Solen. Gud har beskjæret mig en god og gudfrygtig Kone, hun faaer et godt Udstyr, og jeg har Gud skee Lov mit rigelige Udkomme. Jeg har, som du veed, 150 Rdlr. i aarlige Jndkomster, og kan endnu vente et Tillæg af 10 Rdlr. Min Fæstemøe har jeg allerede foræret adskillige smukke Ting, blandt andet en Psalmebog med sort Fløielsbind og Sølvspænder, et forgyldt Hovedvandsæg, et stort Guldkors til at bære paa Brystet, en prægtig billedbibel og de tolv Apostler af Sachsisk Porcellain, til at sætte paa Dragkisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Min Ane vil blive en herlig Huusmoder, Hun forstaaer sin Dont som det egner en sand Danneqvinde. Hun kan koge, bage, sylte saa godt som den bedste, og hun har ikke en Traad paa sig, som hun jo selv har spundet. Jeg kan med Rette sige, at jeg, som det hedder i Visen, faaer en Pige, Der stege kan en Steeg, der lave kan en Kage, Der ælte ret kan Dei, et fattigt Brød kan bage, Der Suppe lave kan, der koge kan en Grød, Der ret forstaaer, hvad er, at lægge Fisk iblød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Paa grove Huusholdningssager forstaaer hun sig rigtig nok ikke, men det ere hendes Hænder ogsaa for hvide og fine til. Jeg har jo desuden ikke taget hende i den Hensigt, at hun skal være min Kokkepige? Den Gamle har imidlertid spillet mig et hæsligt Puds. Han har lagt Beslag paa min Kones Mødrenearv, og vil føre Proces med mig; han beskylder mig ordentlig for, at have voldført hans Datter. Rigtig nok har Procurator Puf sagt mig, at jeg kan ganske artig spille med ham og svoret paa sin Ærlighed, at den gamle Guiepind, vil komme til at bøde for unødig Trætte. Men saalænge Processen, staaer paa, er jeg imidlertid i stor Knibe. Jeg har taget adskillige Ting paa Kridt hos Kræmmeren, Skræderen og Snedkeren, som ikke toge i Betænkning, at give mig Credit, da de hørte, at jeg skulde givtes med Justitsraadens Datter. Men nu, da de høre, at den Gamle har sat sig paa Bagbenene – nu ere de færdige at løbe mig Døren ind. Jsær er der en Kræmmer, ret en Canaille af en Karl, – som jeg har faaet et ægte Shawl hos, og en Snedker, der har forsynet mig med for 900 Rdlr. MahagonietræesMeubler - de ere færdige at pine mig ihjel Kræmmeren er saa impertinent, at han ordentlig paastaaer, jeg skal rive min Kone Shawlet af Halsen, og give ham det tilbage. Jeg har nu kjørt ham tre Gange paa Døren, og kastet ham to Gange ned af Trappen; men det rører ham ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Jndtil jeg har faaet min Kones Arv udbetalt, maa jeg lade mig nøie med to Smaaværelser, ved Vestervold, for jeg har, reent ud at sige, ikke saa mange Penge, at jeg kan leie mig anstændige Værelser eller føre et ordentligt Bord. Min Kon elsker mig imidlertid saa inderlig, at hun, dersom det skulde knibe, gjerne vilde leve med mig i en Hytte ved en Krukke Vand og et Stykke tørt Brød. Vi have i sex Dage ikke nydt varmt Mad. Caffe og Bakkelse fra Conditoren er vor daglige Ret; men den krydres af Kjerlighed og Venskab. Jeg er i stor Forlegenhed for Penge, og vil komme i en endnu større, dersom min Proces skulde vare alt for længe. Jeg har anmodet min Svoger om at understøtte mig med et Laan af 200 Rdlr.;men uagtet den Skjelm har gjort en god Coup og faaet udbetalt, 6000 Rdlr. af Brandassurancen, har han dog ikke villet hielpe mig. Ja, naar den Gamle ikke var saa stærk som en Hest, og der ikke var Udsigt til at han vil naae Drakenbergs Alder, Jeg agter nu at anlægge et lille Justitut for Ungdommen. Jeg kan lære Drengene Gymnastik og Moral, og min Kone kan undervise Pigebørnene i Dans, Sang og Skosyening. Naar vi da tage Smalhans til Oeconomus, saa haaber jeg nok at slaae mig igjennem indtil min Proces er vunden. Din hengivne &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Jndenlandske Efterretninger. J Nationalinstitutet i Paris oplæstes d. 4 Oct. blandt andre Efterretninger, at Prof. Nyerup har lovet Digteren Heiberg Jagttagelser over de ældste militaire Mindemærker i Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Hr. Fritsch, Blomstermaler, er d. 21 bleven optaget til academisk Medlem af det Kongelige Konstacademie. Hans Receptionsstykke er et stort Blomsterstykke i Oliefarve, hvorpaa hver Blomst er malet i sin naturlige Størrelse. Dette Arbeide er uden Tvivl det fuldkomneste vort Konstacademie i denne Green af Malerkonsten eier, og maaskee noget af de skjønneste der nogensinde er frembragt som Blomstermalerie. Det bliver ved forestaaende Udstilling offentlig at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Det har i et af de foregaaende Numere været anført, at Hr. Prof. Robertson agter at tilbringe en Vinter i Kjøbenhavn, for at forevise sit physisk mechaniske Cabinet. Denne Efterretning maa saa meget mere glæde alle Yndere af Videnskaberne og Konsterne, som alle de, der udenlands have seet Professorens physiske Forsøg og optiske Fremstillinger, ikke noksom kunne rose dem. Han er, som bekjendt, Opfinder af Phantasmagorien, hvori han i en Tid af femten Aar har gjort Experimenter i Paris. Ogsaa hans Forsøg med den saakaldte usynlige Pige, hvoraf man har seet en Efterligning i Kjøbenhavn, er ikke mindre bekjendt. Moskow har Professoren viist Experimenter i Hydrauliquen, der bestod af Blandinger af Vand og Jld. Man seer her Virkninger, der synes vanskelig at forklare, midt i Vandet frembringes Figurer af Blomster, Kurve &c. Et Øienvidne har forsikkret, at han har seet Professoren danne blot med Vand en ordentlig Luftpompe og en Vase, som bedækkede 20 Voxlys, der brændte under Vandet, og omsider slukkedes af Mangel paa Luft. Professoren foreviser tillige galvaniske Experimenter.