JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Flyvebladet No. 19. Desuden er Ungdommen og bestemt til andre nyttige Ting i Verden, hvortil den lige saavel skal beredes som til Religionens Kundskab og Udøvelse. De skal ikke allene være gode Christne, de skal og være brugbare og forstandige Borgere, ja de kan ikke ret være hiint, naar de ikke kiende de sidstes Pligter, og ere tilbøyelige til at udøve dem; thi Christendommen skal just vise sin Jndflydelse i dette Livs mangfoldige Forbindelser og Forretninger, og jo meere opklaret et Menneske er som Borger, jo bedre lærer han at forstaae, naar og hvorledes han skal bruge sin Christendom.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
J vore opklarte Tider har man lært at tænke langt rigtigere end tilforn om det menneskelige Livs Anliggender og Forretninger; men Lyset skinner, i det Heele betragtet, kun forganske faa, og den største Deel af det menneskelige Kiøn svever endnu i sin gamle arvede Uvidenhed, og bliver i sine Forretninger ledet af falske Fordomme og forkeerte Vaner. J sær er det sandt om Landmanden; han kryber endnu i sit tankeløse Mørke, han bliver endnu i sin gamle og vildfarende Fordom, omendskiønt den eftertænksomme Deel af Verden begynder at holde Landmandens Virksomhed og velanførste Arbeydsomhed for Grundstøtten til poleerte Landes hele Velfærd. Skulde man nu ikke komme ham til Hielp, skulde man ikke meddele ham af det Lys, man har, saa meget han behøver, skulde det ikke være en magtpaaliggende Sag for Menneskeligheden og Politiken at giøre ham til en forstandig Mand, og en dygtigere og dueligere Bonde? Derfor behøver han intet mindre end at være lærd, han bør allene lære meer end sin Katekismus; Religionen, maa han forstaae, og lære at forstaae den saaledes, at han veed at anvende den paa sin Tilstand og sin Handtering. Men de første Grunde i Ager= og Havedyrkningen og Fæavling skulde han og ved Underviisning og Øvelse fatte i Ungdommen; de nødvendigste Regler i Regnekonsten, og nogle meget begribelige og tillige meget brugbare Erfarings sætninger af Maalekunsten og Mekaniken burde ikke være ham ubekiendte. Kundskab om de Fordeele, han nyder i sit Fæderneland, og den nødvendige og nyttige Forbindelse, han staaer i med andre Mennesker, skulde giøre ham villig til Lydighed mod Øvrigheden, og formaae ham til billighed og Kierlighed mod andre Mennesker. Han burde og lære at skatte og bevare sin Sundhed, for at vogte sig forde Laster, som nedbryde den, for Markskrigerne, som forderve den, og for de falske Fordomme, som forføre ham ved tilstødende Sygdomme. Disse ere de Punkter, hvorom den unge Landmand behøver Underretning, naar han skal blive forstandigere og tienligere for sin tilkommende, Stand, end han hidtil har været. Materiernes Afvexling og sammes øyensynlige Jnteresse vilde desuden giøre hele Underviisningen angenem og kostbar for Ungdommen.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
De engelske Skibes Racehorses og Carcases Reyse efter kongel. befaling imod Nordpolen, under Kommando af Kapitain Phips, beskrevet af en Officeer ombord paa det første.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 4 Junii 1773 seylede vi fra Themsen, og kom den 7de paa Rheden af Whitby, hvor vi indtoge Vand og Forfriskninger, og hvorfra vi afgik med en stiv sydlig Kuling den 13de, og fik den følgende Dag Øen Schetland, i Sigte. Den 16de kom mange Schetlandske Fiskerbaade til os; Folkene vare i Førstningen meget skye, men tilsidst vovede de sig dog ombord, og faldt i stor Forundring overde adskillige Gemakker i Skibet; de kaldte Kajyterne Huse, og sagde, at her var flere af dem, end i Staden Larvik. Den 17de holdt vi af fra Øen Schetlands Nordhuk med en østlig Vind. Begge de følgende Dage havde vi saa sterk Taage, at vi slet ikke saae Larcasen, og maatte give Signal ved vore Trommer eller Kanoner, eftersom Omstændighederne udfordrede det. De Søefarende berette i Almindelighed, at der i den nordlige Occan falder liden Taage omForaaret, men at Luften i disse Egne er sielden frie derfor, naar det er midt om Sommeren.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Fra den 20 Junii af havde vi Solen alle 24 Timer stedse i Syne paa Himmelen, uden at spore nogen Forandring i Veyrliget; dette var meget behageligt for os, da Solens Straaler, ommendskiønt de faldt meget skievt, udbredede dog en tempereret Varme omkring os. Solens største Nærmelse til Horizonten var her 35, 33. Jkke at miste Solen af Syne, er for en, der ikke er bekiendt med Astronomien, et ligesaa overordentligt Syn, som det er en stor Velgierning for de Søefarende paa saa langt bortliggende Grader. Den 21 Junii, en klar og stille Dag, loddede vi med et hundrede Punds Blyelod, og fandt ingen Bund paa 780 Favnes Dybde; et Thermometer, som vi nedsenkede med, viste, at Vandet paa den Dybde var 11 Grader koldere, end paa Overfladen. Vi prayede i Dag et Hamborgs Skib, som kom tilbage fra Robbefangsten, og Hr. Wyndham, en Mand af store Jndsigter og Formue, som vilde ølge med Kapitain Phipps paa denne Expedition, benyt tede sig af denne Leylighed, at vende tilbage igien til Syden, efterdi han ikke længere var i Stand til at udstaae Søesygens Heftighed.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 27de blev det klart Veyr igien med en Sydvestvind, efterat det i nogle Dage havde været meget ubehageligt og taaget, som vi her gemeenlig fandt det med vestlig indtil nordostlig Vind. Vi saae i Dag meget Træ at flyde omkring Skibet, og en Mængde smaa Fugle, hvis Hoved havde en smuk og skinnende Carmoisinfarve.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 29 Junii fik vi det sorte Capat see. Der findes intet sørgeligere Syn, end denne øde Kyst; Landet er fuldt af Klipper, høyt, og har spidse Bierge, paa hvis Toppe Sneen bliver liggende hele Aaret igiennem, omendskiønt Solens Varme er her temmelig sterk i Sommermaanederne.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
J dette Land, hvor der hverken findes Skove eller Kilder, og hvor man intet andet Vand har end smeltet Snee, har Russerne havt to Colonier, som maatte overvintre her to gange. Denne Dag fik vi at vide af et engelsk Skib, som var paa Fiskeriet, at det først Dagen tilforn var kommet ud af Jisen, og at tre andre Skibe vare blevne sønderknusede derimellem. Jisøerne støder ofte sammen med den største Heftighed, naar de gaaer adskillige Veye, saa at den ene driver for Vinden, og den anden for Strømmen, og naar et Skib da kommer der imellem, saa er der ingen Redning for det; i saadant Tilfælde forlader Folkene Skibet, og bliver paa Jsen saa længe indtil de kan faae et andet Fartøy at see, som bierger dem, eller indtil de omkommer.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 30 Junii var det særdeles klart og varmt; Thermometret, som ved Midnatstid var udsat for Solens Straaler, stod paa 41 Grader, og steg ved Middag til 76.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 1 Julii saae vi Carls Øen, som er merkværdig ved en Høy, hvis Spidse rekker omtrent 3960 Fod over Søens Flade, og som kaldes Parnass, et Navn, hvorved Muserne og Digterne ikke er skeet nogen Ære; thi man veed, hvor lidet Digtekunst og Laurbær kommer til rette med en evig Frost.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 11 Julii blev Veyret klart igien; vi saae en stor Jis at strekke sig fra Nordvest til Nordost, som syntes at hænge ganske sammen; for Sikkerheds Skyld, og for at undgaae at blive fastfrosne, satte vi Coursen i Sydost.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Det var i Dag koldere, end vi overhoved hidindtil havde merket. Thermometret faldt fra 41 til 37 Grader. Ved Middag fik vi Vogelsank i Sigte, som er den nordvestlige Kyst af Spitsbergen, der ligger ti engelske Mile nordlig fra Halcuts Landodde paa 80 Grad Norder Brede. En temmelig sterk Vind af Vesten foranledigede, at Skibene fik mangt et haardt Stød af Jisen. Den 13de ved stille Veyr nærmede vi os til Strandbredden; men vi lode Anker falde ved Vogelsank, efterdi det begyndte at blæse haardt af Sydvest igien.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Vi bragte Jnstrumenterne til de fornødne Astronomiske, Jagttagelser op paa en liden Øe, som bestod af en eneste Klippe af hvid Marmor, og havde en tynd Jordskorpe af Sand og Leer, som hist og her var begroet med fiin Mosse Faa Dage tilforn havde man her begravet en Hollænder, som Jndskriften paa en Tavle udviste, og tildekket ham med en Steenhøb, for at holde Biørnene fra ham, der ellers, naar de mangler Rov, kommer til Begravelses=Stederne, og opæder de menneskelige Liig. Vi opsloge to Telte paa denne Øe, og bleve besøgte af mange Hollændere, hvis Skibe, befandt sig i Nærheden. En af vort Selskab steeg op paa et af Biergene der nær ved, som efter Barometret havde en Blyeret Høyde af 1300 Fod, men var dog ikke det høyeste. Han kom med megen Møye og ikke uden Fare op paa Toppen, thi man maae krybe over mange Iishøye, som ere fulde af farlige Sprekker og Aabninger, over hvilke der ikkun ligger Snee eller tynd Iis. En Person fra et hollandsk Skib, som var gaaet ud for at skyde, faldt i saadan en Sprekke, man hørte ham længe meget ynkelig at jamre sig, men kunde ikke ved et nedladt Toug hielpe ham, og han maatte omkomme paa denne forskrekkelige Maade. Floden steg her 4 Fod, den gik imod Østen, og varede omtrent 5 Timer; Ebben gik imod Vesten, og varede i syv Timer. Her findes en Mængde forskiellige Fugle, mange Rensdyr, Biørne og Ræve; de sidste ere graa og sorte af Farve, og meget slue og nedige. Naar de lurer paa deres Rov, som gemeenlig bestaaer i Fugler, strekker de sig ud paa Sneen, ligesom de vare døde. J Øyeblikket flaggrer Fuglene rundt omkring dem, for at søge deres Føde; men saa snart Ræven merker, at han kan naae en af dem, springer han op, og bringer sit Bytte i Sikkerhed.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 19 Julii havde vi en anden Besøgelse af en hollandsk Baad, som var faren igiennem en Jisbue af et Iisbierg, der var 40 Fod høyt. Vandet flød igiennem denne Crystalhvelving med samme Magt som en stor Strøm, naar Solen skinnede derpaa, saae det meget smukt ud, formedelst de glindsende giennemsigtige Dele, hvoraf samme bestod. Disse Folk havde været ude, for at søge efter Brænde, og det havde lykkedes dem, saa at de havde fundet en heel Mængde deraf, og iblant andet en stor Birk 20 Fod lang, og 2 Fod i Giennemsnit. Det er meget uvist, hvor fra dette Træe maa være spømmet; Kysten af Spitsbergen, har i det mindste ikke den ringeste Anseelse, at der skulde voxe et eneste Træe derpaa, undtagen det Slags Piil, som vi har medbragt. Da vi saae, at Jisen vilde sette sig fast rundt omkring, Landet, endte vi vore Jagttagelser i mueligste Hast. Den ne Marmorøe er lav og jevn, og af denne Aarsag ikke bedekket med Snee, men just derfor udsat for des heftigere Virkninger af Frosten, som endog flekker Klipperne. Vi har paa denne Reyse seet Prøver nok paa, at Kulden bringer Metaller ligesaavel som Stene til at briste, dog ikke Guld. Vi forlode nu denne haarde ubeboelige Strandbred, og satte vor Cours imod Østen, endnu stedse i det Haab, at finde en Giennemgang igiennem Jisen til Norden. Den 20 Julii saae vi om Eftermiddagen en Bisoel, et Phaenomenon, som her ikke er sieldent at see, det varede omtrent i 15 Minuter, og blev borte, da Luften opklaredes. Driv sen svømmede her i stor Mængde omtring vore Skibe, og nødte os til at mindske Seyl. Vi fik her flere Hvalfiske at see, end vi hidindtil endnu havde fundet; det var overmaade koldt, og sneede næsten stedse. Omendskiønt vi bestandig saa vidt mueligt styrede Nord paa, saa befandt vi os dog den 21 Julii paa 79 Grad, 27 Minuter tilbage; Aarsagen hertil var Vandets sterke Strøm imod Syden, der uformerkt rev os med sig.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 23de saae vi Spitsbergen, omtrent 20 engelske Mile sydlig fra os. Hvalfiske og Sælhunde vare her i stor Mængde, og den megen Driviis blev os ret besværlig.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 24de saae vi Raad=Hill i Sydsydvest, fra denne Høyde af strekker sig et jevnt Land i en Længde af 12 engelske Mile, paa hvilket der er slet ingen Snee, og som syntes os beboeligere end noget andet, som vi havde fundet her omkring; man har kaldet det Deerfeld, af den Mængde Rensdyr, som der opholder sig. Østlig derfra ligger en liden sort lav Øe, som heder Mulingen, og som langt fra seer ligesaadan ud som en ved Horizonten trakt sort Stræg. Her var mindre Iis, 11 til 24 Favne dybt med Klippe=Grund= og Smaasteen. Vi skikkede Baade til denne lave Øe, hvor Matroserne angrebe nogle store Biørne, men en af dem gjorde saadan Modstand, at de i en Hast maatte retirere sig tilbage, og efterlade nogle Piqver paa Pladsen. De dræbte en Hvalros, som angreb Baaden, med Grumhed, og var ikke mindre, end en stor Oxe. Den 27 Julii (Poli Høyde 80 og en halv Grad) var Veyrliget taaget og stille. En Mand af vor Besætning, som havde længe ligget syg, døde denne Dag, ellers vare Skibsfolkene overhoved meget friske og lystige. Ved Midnat saae vi adskillige Øer Nordverts fra os. Skibene, vare nu ganske omgivne med Iis, som trakte sig stærk imod Sydøst. Den var her meget høyere, end vi havde seet den i Vester fra Haleuits Landodde. I de sidste 24 Timer var Veyrliget meget smukt og klart, og saa behageligt som i Maymaaned i de sydligere Egne. En stor Mængde Sælhunde spillede omkring paa Jisen, og gottede sig i det skiønne Veyr, i det de syntes at vise deres Taknemmelighed derfor ved deres muntre Bevægelser. Vi skikkede Baade til den nærmeste Øe, som skulde opsøge Hvalrosser, men disse gik saaledes løs paa Menneskene og Baadene, at de i en Hast maatte trekke sig tilbage. Ved Strandbredden fandt man meget Drivetømmer, og adskillige ganske nylig fældede Stammer.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 31 Julii kunde vi fra Masterne intet see, uden en tyk Iis, som overalt omgav os. Vi søgte at arbeyde Skibene igjennem Jisen ved Hielp af en opkommende gunstig Kuling, men forgieves; vi maatte derfor giøre dem faste ved Jisen. Jeg maalte her Tykkelsen af et svømmende Jis stykke, og befandt det 24 Fod og 10 Tommer, hvoraf 2 Fod og 10 Tommer stode over Vandet. Vore Skibsfolk mistede ikke Modet i denne Forfatning; de forlystede sig med allehaande Leeg paa Jisen; der bleve mange Biørne saarede og en dræbt, som uden Hud og Jndvolde veyede 662 Pund; Kiødet lod sig got spise, og smagede næsten som Oxe=Kiød. Skibene dreve her med Jisen, snart til Sydost, snart til Nordvest, ligesom enten Strømmen eller Vinden vilde, og Dybden forandrede sig imellem 33 og 23 Favne. Da Jisen slet ikke rørte sig, saa blev vor Tilstand betænkeligere, og vi forsøgte, at hugge en Canal i Jisen Vester paa, men kunde ikke naae vor Hensigt. Vi skikkede en Commando med to Lootser til det nærmeste Land, om de ikke maaskee derfra kunde finde en Udvey for os, men de saae intet uden Jis, saavidt Øyesynet rakte. Et andet Antal Folk maatte opsøge Land i Vester. De havde omtrent gaaet i 20 Timer, og havde været 20 Engelske Mile borte fra Skibet, uden at det ringeste Anmerkningsværdige havde mødt dem, undtagen mange Biørne med deres Unger. Vor Tilstand begyndte nu at blive meget betænkelig, og gav Anledning til, at Officiererne forsamledes, og toge Lootserne i Raad med. Man blev enig deri, at det var umueligt at redde Skibene, dersom Jisen ikke skiltes af af sig selv; den fornemste Omsorg, var derfor, hvorledes vi kunde bierge os selv. Da det af lerede var sildig paa Aaret, og vi befandt os langt borte fra andre Skibe, saa blev taget den Beslutning, at indrette Baadene saaledes, at vi kunde trekke dem over Jisen, hvormed vi siden, naar vi havde naaet det aabne Vand, vilde giøre os Umage, at komme til den nordligste Havn ved Spits bergen, hvor der maaskee endnu skulde findes et Skib, som havde opholdt sig for længe. Baadene bleve nedtagne, forsynede oven paa med Dekke, og gjorte saaledes til rette neden under, at de lode sig slæbe over Jisen; enhver Mand uden Persons Forskiel fik en Ler rets Pose med 20 Pd. Brød. J alle Cajuter herskede nu en fuldkommen Forstyrring; Officiererne havde nemlig klædt sig med saadanne Ting, som de troede, var dem nyttigt i disse Omstændigheder, og havde overladt det øvrige af deres Garderober til Skibs=Folket, at de kunde tage deraf, om de fandt noget, som var passeligere for dem, end deres eget. Matroserne, som i den største Nød og ofte øyensynlig Fare ikke taber Lystighed og Mod, havde nu udsøgt sig det, som de troede, var af meest Værdie, og saaledes udgjorde begge vores Skibs Besetninger en meget broget Maskerade. Vandet blev stedse grundere, og tilsidst fandt videt kun 13 Favne dybt. Der var nu intet Haab til Redning mere tilover, end maaskee over Jisen, og hertil gjorde vi os færdige Søndagen den 8 August om Eftermiddagen Kl. 4, efterat vi i 9 Dage havde været i denne Tilstand; og vore Folk, som gjorde sig forsikrede og en lykkelig Reyse i Baadene til Syden, forlode med usædvanlig Munterhed, de fastfrøsne Skibe.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den følgende Dag den 9 August syntes det, som Jisen vilde brekke, vi vendte i en Hast tilbage igien til Skibene, og det lykkedes for os, ved Seylenes Styrke og med meget Arbeyde at bringe dem igiennem Jisen ud i den rumme Søe. Et Jisstykke stødte hermed med saadan Heftighed paa et af vore største Ankere, at Stangen blev glat afbrekket.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den 12 August ankrede vi i Havnen for Smeringburg. hvor der laae nogle Hollandske Skibe. Vi sloge Telter oppaa Landet, og bleve her i 8 Dage, deels for at bage Brød, og deels for at fortsette vore Jagttagelser; siden seylede vi videre frem og det stedse endnu imellem Jisen. Fra den 21. August begyndte vi at sette vor Cours imod Syden, og vedbleve dermed indtil den 12 September, da en sterk Storm, overfaldt os paa 56 Grader 57 Minuter, hvorved vore Baade, Træer, og adskillige Kister og Kasser med Proviant bleve udskyllede af Dekket, og som skilte os fra Carcasen, og nødte os til at kaste nogle Kanoner over Bord. Endelig om Morgenen den 24 September naaede vi Ordford=Næs og 4 Dage derefter kom vi til Woolwich lykkelig og vel, og forefandt Carcasen der. Vi havde gjort denne besværlige Reyse i 3 Maaneder og 24 Dage, havde ikkun mistet een Mand, og havde været længere i Nord, end nogen Søe Farer for os. Hensigten med denne Reyse var, deels at lette et tilkommende Forsøg for den saa længe ønskede Nordvestlige Giennemfart, deels iblant andre Jagttagelser, som skulde giøres, at undersøge, hvorledes Magnet=Naalen forholdt sig længere i Nord. Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Kiøbenhavn. J Dag spiser H. K. H. Prindsesse Charlotta Amalia til Middag paa Charlottenlund, og begiver sig derfra til Frederichsborg Slot.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Reysende. Kiøbenhavn. Udp. Kammerherre Walmmoden til Møen; Kammerherre Oberste Moltke til Kraagerup; Ritmester Bulow til Colding; Kammerherre Græv Moltke igien til Gyldensteen; General Hith til Holsteen; Lieutenant Wecker til Jylland; Fransk Cabinets=Coureer Epine til Stokholm; Capitain Birk paa Landet. Jndp. Kammerherre Græv Moltke fra Hanau; Lieutenant Seerop, Kammerherre Bielke, Kammerrand Qvistgaard og Major Holten fra Landet; en Fransk Cabinets Coureer Epine til den her værende Minister.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Mr. Holst. Frue Kirke, Mr. Bendsen. Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Mr. Køhler. Nicolai Kirke, Mr. Feilberg, for Dimis. Catechet Sinding. En Student. Hellig Geistes Kirke, Mr. Thye. En Student. Trinitatis Kirke, Hr. Schønheyder. St. Petri Kirke, Hr. Dr. Münter. Christianshavns Kirke, Mr. Wulff. Frederichs Tydske Kirke, Hr. Pastor Lorck. = Garnisons Kirke, Hr. Hubrich. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Den kommende Hamborger Agende Post er Hr. Postmester Heng: Den Forventende er Hr. Postmester Berends; Og den, som reyser til Hamborg den 18 Junii er Hr. Kammer Raad og Postmester Thorop. Touren falder og tillige til Jylland den 18 Junii førstkommende.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Gaver fra Publico. Hr. Agent Holk vilde behage efter hans sædvanlige Godhed at distribere indlagde 10 Rdlr. til nødtørftige SygeS. B. K. og Sengeliggende fra Gud kiender langt bedre end jeg S. B. K. Men vist nok er Navnet optegnet J Guds Protokol, hvorved Renten vil staae, Og Gaverne blive beregnet. 2 Mk. til 2 Elændige, er Continuation af gammelt Løfte fra At holde Gud Løfter er altid ham kjært, Jeg takker for det som blev Syge forært Jndlagde Rixdaler er fra en Enke, som beder maa uddeles til 6 Syge og Sengeliggende, at de med mig vil bede Gud giøre en naadig Forandring i min lange Smerte. Gud selv i Naade tænke.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Paa denne syge Enke, Besøg du hendes Hierte, Og lindre hendes Smerte. Hun hendes Offer sender: Jgiennem mine Hænder, J hendes Sygdoms Dage, Lad dig det vel behage. Holck.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Syge=Cassens Billance. Den 10 Junii omleveret til dem af Syge Cassen der ere Sengeliggende, samt for 14 Rdlr. - Mk. 12 s.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Medicammenter Til andre syge og uste Sengeliggende 7 Rdlr. 5 Mk. 8 s. 22 Rdlr. - Mk. 4 s.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Forrige Uge er bleven indsendt 2 Rdlr. saa og 3 Mk. samt 2 Rd. 100 Rd. og 5 Rd. 19 Rdlr. 3 Mk. - s.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Syge=Cassens Jnteressentere betalt for Maji Qvartal, 3 Rdlr. - Mk. 10 s. 22 Rdlr. 3 Mk. 10 s. Bliver tilovers 2 Rdlr. 3 Mk. 6 s. Spisnings=Cassens Billance.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Ved forrige Uges Udgang var dens Beholdning: 25 Rdlr. 3 Mk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Paa Løverdag udgaaer til Præsterne 120, 10 Rdlr. =Mk. - s. Spiisnings=Sedler a 8 sk. Bliver tilovers = 15 Rdlr. 3 Mk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Gields Advarsel. J. C. H. advares herved inden 8 Dage at indløse sit hos mig for Huusleye pantsatte Tøy, da jeg ellers i Mangel deraf setter samme til Auction og for det Manglende reserverer min Ret. Kiøbenhavn, den 15 Junii 1774. Peder Jacobsen, boende i Diderich Badskiers Gang Nr. 205.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Jndkaldes hermed Enhver som haver Pantegods hos migstaaende, enten Sølv, Tin, Linnet eller andet Tøy, for bekommede Vahre eller Penge, at de vilde behage inden 3 Uger a Dato at indløse det, thi i anden Fald bliver det stillet til Auction, og for det Øvrige reserverer jeg mig min Ret hos Vedkommende. Kiøbenhavn, den 14 Junii 1774. Hans Ravn, Urtekræmmer, boendes i Vognmagergaden Nr. 133.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Hermed advares Tøymager F. og C. P. at de inden 14 Dage, fra Dags Dato at regne, betaler deres mig skyldige Huusleye og andre Penge for bekomne Vahre, da jeg ellers i vidrig Fald bort sælger det hos mig derfor pantsatte Tøy, og for det Manglende, reserverer jeg min Ret. Frederichsberg, den 8 Junii 1774. Daniel Snoer, i Frederichsberg Bye.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Bekiendtgiørelse. Profess. Des Campeaux er findet at begynde 2de Forelæsninger Löverdagen den 25 Junii om Eftermidd. Kl. 4 over det Franske Sprog, den ene over Grammatik, og den anden viser Veltalenheden og Poesien Og da begge Cursus inden 3 Maaneders Forløb skal bringes til Ende; Saa bliver ingen andre i Selskabet optagen, end de som forstaae Tydsk, og have nogen Kundskab. Kuns 4 a 5 Personer bliver nærværende ved Informationen, og enhver af dem betaler, ved Subscriptionen 10 Rdlr. for den gandske Forelæsning De som behage at tale nærmere derom, vilde beære hans nem med deres Nærværelse om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 4, hvor han i Nyehavn Nr. 11. er at finde.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Saasom 11te Junii Termin nu er for Haanden, at Liv=Renterne af de i Aarene 1747 og 1757 Allernaadigst oprettede Liv=Rente Societeter blive udbetalte, saa ville ved kommende Jnteressentere behage deres forfaldne Liv=Renter Mandagen den 13 Junii førstkommende fra Kl. 9 til 1 om Formiddagen, og saaledes de efterfølgende Søgnedage, Løverdagen allene undtagen, men i det længste inden Maanedens Udgang at lade i General Post=Amtet afhente, og de Fraværende deres Commissionairer med fornøden Fuldmagt forsyne. General Post=Amtet den 10 Junii 1774.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Det bekiendtgiøres herved af mig underskrevne, at ingen enten laaner eller udlaaner noget paa mit Navn uden min Haandskrift, derfor er, thi ellers maae de tage Skade for Hiemgield. Strandegaard, den 10 Junii 1774. Peder Lange, Forpagter.
Københavns Adresseavis, 1774-06-15
Jfald en a to honette Fruentimmer søgte at komme i Kost og Logie, kunde de melde sig i No. 244, i Dronningens Tvergade.