JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Følgende er den foreløbige Beretning om Slaget paa Kiøhavns Rehd, som samme læses i de Berlingske Tidender af 3d. I Gaar var det en i Danmark Aarbøger mærkværdig Dag. Paa den havde man den anden Kamp med den overmodige Britte, og den er overstaaet til Hæder for Fædrelandet. J Forgaars Eftermiddag gik 2 Divisioner under Admiral Nelson til Seils og lagte sig samlet en halv Miil Østen for Lynetten Qvintus, skraas for den sydlige Linie af vor Defension. Kl. 10 1/2 lettede den Engelske Flaade af henimod 40 større og mindre Skibe og nærmede sig. Vor Defension begyndte Bataillen. En afbrudt Jld blev vedligeholdt i fulde 5 Timer. Det danske Mod viste sig i det ædleste Lys, og den sejervante Britte saae, at Danmark har Mænd, som kan værne om dets Fred og kjæmpe for dets Uafhængighed. De Engelske anfaldt efter Sædvane paa een Punkemed deres hele Magt. Den sydlige Linie udholdt en morder lig Jld, og besvarede den med Kraft. Chefen for Defensionen, den kjekke Olfert Fischer, blev saaret, maatte forlade Skibet Dannebrog og førte derefter Kommanden paa et andet af Blokskibene. Alle Officererne udmærkede sig hver paa sin Post og de Underordnede ofrede gladelig deres Liv for Fædrelandet. Kl. 3 begyndte Kanonaden lidt at sagtne og Admiral Nelson sendte noget efter en Parlementairi Land for at underhandle. Man siger, at han skal have hilset de Danske som kiekke Brødre og i Depeschen gjort følgende Forslag: 1) at Danmark skulde afstaae fra sin Alliance med Rusland, 2) tillade ham at reparere sine Skibe og 3) modtage hans Saarede til Helbredelse. De 2 første Forslag skal vor ædle Kronprinds have ganske afstaaet, med det Svar, at Danmart havde endnu Mod og Kraft til at forsvare sig og sin Selvstændighed, men hvad det sidste angik, saa kunde Adral Nelson vente, at Danmark vilde altid vise Menneskelighed mod sine Fiender. En Vaabenstilstand, der varer endnu, blev derpaa sluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Admiral Nelson er i dette Øieblik i Land, for selv at underhandle. Hans Forslag ere endnu ikke bekiendte, men det føler enhver Dansk, at vor Kronprinds, til hvem han har henvendt sig, aldrig vil modtage noget Tilbud, som kunde vanhædre Nationen. Det er et kritisk og afgiørende Øieblik, og endnu mere Blod vil der flyde i den næste Kamp, dersom Underhandlingerne ei falde ud efter Ønske. Man er bered til at møde det Værste og staae eller falde som Mænd. 4 af vore Defensions=Skibe have lidt særdeles meget, Dannebrog fløi i Luften, efterat Mandskabet havde sat det i Brand; men de Engelskes Tab, især paa Folk, er stort og dette skal Nelson selv have tilstaaet. E. Sk. J dette Øieblik siger man, at Vaabenstilstanden, er for det første forlænget paa 3 Dage. " Under Kanonaden kastede Engellænderne Bomber ind paa Nyeholm og Batteriet, som dog ei have anrettet nogen Skade. Arriergarden af den Engelske Flaade under Parkers Kommando laae under Actionen stille ved Hveen. Snart kan man vente det nærmere Officielle. Saalænge indtil de belovede Offici al beretninger kunne meddeles, tage man derfor til Takke med følgende Rygter, som ere uddragne af de paalideligste Privatbreve:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Paa et af Blokskibene borttog Engellænderne den overblevne Deel af vores Mandskab, som ikke vare lemlæstede eller saarede, og deres Tøi blev et Bytte for Fienden. Jmod de Saarede beviste de dog den Ædelmodighed at lade dem beholde deres Tøi, men af deres Middagsmaaltid, fik de, uagtet de den hele Dag intet havde spiist, ikke det ringeste, thi det spiste Engellænderne, som nok ogsaa vare sultne, med største Appetit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
De Engelske begrave nu deres Døde paa Øen Hveen, hvor de ogsaa have anlagt et Hospital for de Syge. J fald dette Tilflugtssted ikke stod dem aaben, havde de fikkert allerede maattet begive sig tilbage til Nordsøen, hvis de nu saa got kunde slippe forbi Kronborg, som den første Gang, da de med god Vind og stærk Strøm seilede igjennem Sundet, dog ikke uden betydelig Skade, thi man har siden faaet den Efterretning, at Svenske med deres Baade have opfisket mange Stykker og Møbler af de Engelske Skibe. Medens den ovenfor beskrevne Søebatallie varede, var den Svenske Admiral blot en Tilskuer af Slaget paa Christianshavns Vold. Matroserne og Mandskabet paa de danske Skibe, ere besielede af saadan en Jver i at slaaes med Engellænderne, at de paa Langfredag høit sagde: Jgaar holdt vi Trolovelse, men i Dag eller i Morgen skal vi holde Bryllup med Engellænderne, paa hvilken vor Fiende skal dandse efter vore Kanoners Bragen, og siden skal vi drikke vor Konges, Kronprindsens og vore Kieresters Skaal. Saa raske Folk ere vel en Søemandssang værd, som denne af Digteren Øhlenslæger, der læses i danske Tilskuer: Til Kamp, til Seir, til Fryd, til Roes Det værste Havnhyre maae, med hævet Bryst, og skal - ved Thor, udile hver en dansk Matros ved Krigsharpunen brat forgaae. til Kiempeds. og flye vor Jord: Paa kjekke Søemands Heltefærd. Ved Danmarks Torden Knald i Knald trygt stoler Dan. paa nordisk Søe. O viis du er vor Tillid værd, Det stolte Monstrum lære skal, Du danske Mand at det kan døe. For Fædrenelandet du strider. Vi stride for Ret og for Ære. Blegn Fiendelglem din Svig, din Bold, Thi heis i Skye det danske Flag forstum af Harm du raske Mand! Du finder Juul og Tordenskjold, i hver en Barm, og til, og hold et blodigt Slag, for Fædreland. Du finder Ærens Lueglød, Naar Nordens Helte fnyse vilde i hvert et Bryst paa stormrigt Hav Du finder brat din visse Død ved danske Kyst da smle fordums Kiemper mildt. i stukne Grav ! Vi stride for Fædrenelandet Og hisset de varmt os omfavne. Nelson skal i sit Brev have brugt det Udtryk, at da den høire Fløi af Desensionslinien nu var slaget, og han havde Ordre at skaane Danmark saa meget mueligt, saa vilde han indgaae Fred, dersom vi vilde tage Partie imod Rusland a., hvorpaa Kronprindsen igien skal have svaret: at han hverken stolede paa høire eller venstre Fløi, men paa Danmark. Der skal have været saa gyselig en Stimmel omkring Nelson, da han kom i Land, at man havde Ont ved at naae til Amalienborg, hvor han spiste ved Taffelet; dog var Kronprindsen ikke tilstæde. Om Aftenen Kl. 7 tog han igien ombord. Det er en liden anseelig Mand af et barsk Udseende med een Arm og eet Øie, og behængt med 3 a 4 Ordener. I Hovedstaden som overalt i alle danske Provindser her skeer et grændseløst Had imod Engelland for dets lumpne Opførsel, og hver Mand ønsker, at Flaaden maatte blive siddende i den Musefælde, den saa godvillig er søgt i, som maaskee nok kan gaae i Opfyldelse, dersom et nyt Rygte om den Russiske Flaades Ankomst til Kiøge Bugt maa blive stadfæstet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Af Skibskommanden fra Aarhuus skal kun være 4 af 5 Md. tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Da her ingen Staffet er passeret igiennem Odense før Gaar, saa maae man befrygte, at Underhandlingerne ere afbrudte, og at maaskee med Posten i Dag kan ventes Efterretning og en nye Bataille. Kommanderen for det 3die jydske Infanterie=RegimentsSkibskommando fra Aalborg, Kapit. Surkow, ønsker i de Kiøbenhavnske Aviser at vide, hvor dets blesserede Mandskab, er henlagt paa Hospitalerne, saavelsom det overblevne Mandskab, der er kommet i Land, for efter Evne at kunne, række enhver al fornøden Hielp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
J samme Aviser spørges: Hvo der modtager Bidrag til vore saarede Brødre, og de paa Ærens Seng Nedlagdes Efterladte? – Sikkert vil det ikke mangle paa mange og saa i Provindserne, som ville betænke, hvad Gield vi staae i til disse Brave, der vove Liv og Lemmer for vores Sikkerhed og Uafhængighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Af en ubekiendt er givet 500 Rd. til Uddeeling iblant de borgerlige Artillerister paa Qvintus. Derskal være paagrebet en Engelsk Mordbrænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Af Kommandantens paa Kronborg, Oberst v. Strickers Officialberetning om den Engelske Flaades Forbiseiling sees, at foruden de to Mand, som bleve dræbte, ere 2 blesserede ved den Kugler og Bomberegn, som blev gjort paa Fæstningen. Kongen af Sverrig var i Helsingborg Tilskuer af denne 2 1/2 Times heftige Kanonade, og sendte om Middagen en af sine Adjutantere over, for at komplimentere den brave Kommandant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Efter Forlydende forespurgte Engellænderne sig først. om de uhindret kunde passere forbi Fæstningen med den Erklæring: at de slet intet fiendtligt havde i Sinde mod Danmark, men det første Skud, som blev givet fra Fæstningen, vilde den Engelske Regiering ansee for en Krigserklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Grev Løvendahl, der nu bliver som Gesandt i Petersborg, har atter sendt en Koureer til Kiøbenhavn, der om nogle Dage gaaer tilbage med Depescher. Man mener at han tillige har medbragt Efterretning om den Russiske Flaade. Det hedder at Gouverneuren Prindsen af Würtenberg, er reist over til Skaane, for at have en Samtale med Kongen af Sverrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Det oprettede frivillige Jægerkorps har nu forladt Kiøbenhavn og begivet sig ud paa Amager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Fra Kiøbenhavn ere afsendte endeel Konstabler til Fridericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Under 25 f. M. har den for Landsdesensionen saa nidkjære, og aarvaagne Moltke, som kommanderende General i Nørreylland, ladet udgaae en almindelig Foranstaltning angaaende Strandsignalerne, Strandvagterne og den dermed forbundne frivillige Kystmilkee, hvori det hedder: "Forener eder med mig, at Ord og Gierning maae være Etiat vores Mod maae virke med ødelæggende Kraft, endog foruden de Slags Geværer, som nu i Øieblikket fattes os. Sandelig det er med Staal og Mandsmod, at Fiender og vervindes, og ikke med endeel som oftest ilde anbragte Skud. Med Glæde lever og strider jeg med eder, med megen Glæde døer jeg for eder og for min Konge, i Øieblikket hvor det kan gavne; thi det er skiønt for Fødeland at falde. J Randers Amt have et Antal af 462 frivillig undertegnet sig til Kystmilitzer under Hr. Birkedommer Møllers Veiledning; og henved 1000 brave Danske ere færdige fra Greenaae til Udbyehøi, og Strandforanstaltningerne beredte, under Hr. Generalkrigskommissair Fønses Bestyrelse. Den Trang paa alle Slags Kornvahre, som hersker i Bergen, har foranlediget Stiftets Øvrighed til, at opfordre Enhver til at bruge den største Oekonomie i sin Huus. holdning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Blant andre med Tidernes Leilighed passende Raad, som Politievennen giver, ere disse, ligesom tilforn i Frankerig at opfordre Enhver til at avle Salpeter, og at pumpe Fartøierne i vore aabne Havne fulde af Vand, saa længe, man kunde frygte for at de skulle blive stukne i Brand af fiendtlige Kuttere. Saa ønskes og, at man vilde sætte Gieldsarrestantere og de ikke alt for slemme Malefikantere i Frihed, imod at de foretage sig et eller andet halsbrækkende Arbeide mod Fienden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Man seer nu i Kiøbenhavn næsten ingen Embedsmænd, paa Gaden, uden at have deres Bestalling i Lommen, naar de ellers ikke bære en Slags Uniform, ingen Borger uden en Kokarde paa Hatten og ingen Student uden sin Uniform eller i det mindste en Kaarde paa Siden. Andre Løsgiængere blive pressede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Kammerherre Lindenkrone har sendt Chesen for Kronprindsens Livkorps, Overhofmarschal Hauch, en Skrivelse, med 1000 Rd. til Hielp til Armatur for Studenterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Færgejagten det store Belt bliver nu for Konge. lig Regning armeret, for at konvoyere Færgejagterne imellem Nyborg og Korsøer, hvorfor af Færgeløbene indtil videre skal oppebæres en Fierdedeel mere, end Taxten fastsætter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Ved Plakat af 31 f. M. har Hs. Majestæt tilstaaet enhver Landeværnsmand, naar han udkommanderes, 5 Rd., af den Kgl. Kasse til Hielp for deres Hustruer og Børn, foruden den Løn, han nyder som Krigsmand. Tillige er re de Beboere, som ikke forlade deres Hiem, opfordrede til at komme dem broderligen til Hielp i Mændenes og Fædrenes Fraværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Under 26 f. M. er udkommet en Plakat, hvori fastsættes de Regler, hvorefter Forskuddet til Veiarbeidet i Sielland og Fyen for 1799, som ialt beløber sig til 39,860, Rd. 32 s., skal udreedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Befordringer og Afgang. under det danske Cancellie, Den 1 April er Amtsforvalter O. Giødesen i Aalborg udnævnt til virkelig Kancellieraad. - Under Generalitetet: Den 27 Martii er ved Livregimentet Ryttere karakteriseret Prem. Lieutenant v. Schulz beskikket til virkelig Prem. Lieutenant, og Kornet a la sulte Greve af Wedel til virkelig Kornet. Ved Prinds Frederiks Regiment Kapitain v. Koppo til Major og 5te Stads Officeer, Stabskapitain v. Staffeldt til Kompagniches; karakteriseret Kapitain v. Hanson til Stabskapitain; Sec. Lieutenant S. M. v. Flinck til Prem. Lieutenant, og karakteriseret Sec. Lieutenant v. Hirschach til virkelig Sec. Lieutenant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Ved det siellandske Jnfanterieregiment Fændrik a la suite v. Fischer til virkelig Fændrik. Ved det 2det aggershusiske Jnfanterie regiment Kapitain v. Hammer forundt Afsked med Pension : Prem. Lieutenant v. Huitfeldt konfereret det vakant blevne Kompagnie som Kapitain og Chef ; karakteriseret Prem. Lieutenant v. Møller beskikket til virkelig Prem. Lieutenant ved de Nationale; Fændrik v. Lassen til Sec. Lieutenant ved de Ge vordne, og Fændrik a la suite v. Münch til virkelig Fændrik, Ved Livgaden til Fods v. Juel udnævnt til Fændrik a la suite. Ved det norske Jægerkorps Frikorporal v. Henge ligesaa til virkelig Fændrik. Ved Artilleriekorpset er Tøihuuslieutenant v. Prunst paa Kronborg beskikket til Undertøimester ved Kiøbenhavns Arsenal med Kapitains Karakteer; Feldttøihuusskriver, J. L. Bruun til Materialforvalter og Fyrværker; C. F. Lassen til Feldttøihuusskriver ved bemeldte Arsenal, samt Sec. Lieutenant v. Gulstad til Tøihuuslieutenant paa Kiønborg Kapitain v. Frobøse af det 2det jydske Jnfanterierregiment beskikket til Chef for det frederiksordtske Garnisonskompagnie og Stabskapitain v. Schrebogel af den sælesvig holsteenske Batallion let Infanterie i hans Sted til Chef for det 3de Musketeerkompagnie i det 2det jydske Regiment; Major v. Neergaard til Kommandør for den Landeværnbatallion i Vordingborg og Tryggevælde Amter, som Oberst v. Banner var udnævnt til, men nu fratræder. - Under Admiralitetet: Fra den 26 Martii til den 1 April ere F. Herfort, S. Møllerup, C. Møller og H. Thuesen antagne til Maanedslieutenanter Secondlieutenant J. N. Müller er udnævnt til Chef for Stykprammen Hajen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Beltpassage. Fra Nyborg. Fra den 29de Martii til 4de April. Søe=Lieutenant Pohlman, Ober=Krigskommissair Schack v. Lüttichau, Studenterne Schalde mose og Mehl, Kiøbmand Koch, Frøken Willman Jfr. Hammond, Student Jørgensen, Kapitain Leschly, Kjøbmand Tode, en russisk Koureer, Kammerherre Baron Wedel Jarlsberg, Kammerjunker Raben, Oberstlieutenant Grev Reventlau, Kammerherre v. Heinen, Jfr. Jørgensen, Frøken Berregaard, Kiøbmand Gottig, Baron v. Binder. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Fra den 29de Martii til 5te April. Handelsmændene Co Friderich, J. Vulff og C. D. Runge, Handeløbetient I. HøisKompagniefeldskjær Minder, Studiosus Medicinæ F. Jansen, Ditto Bærens, Handelsbetient Pavolofsky, Kniplingshandler Waaben, Grosserer Moir med Kone, 3 Børn, Jomfrue, Lind og Domestiqver, Grevinde Vandessin med Følge, UnderChirurgns Heide, Kammerraad og Kammersekretær Heinzelmann, Banko Direkteur og Kiøbmand Reinicke, Revisor G. C. Reinicke, Handelsbetient H. J. Groth og Kiøbmand du Brenit og Søn, Alle til Holsteen; Kammerraad Nellemann, med Broderdatter og Tiener, Cornet N. Witt, Have=Jnspekteur Schmidt, Chirurgus E. Nielsen, Kiøbmand N. Fylster, Forpagter Lind, Kandidatus Theologi J. Bang, Grev Bille Brøbe med Følge, Geheimeraadinde Juel med Følge, Landmaaler Theil, Pastor Nyholm, Vagtmester W. Konintzny, Commtesse Knudt med Følge, Oberstlieutenant Bretteville med Følge og Kammerjunker Rabe med Tiener, Alle til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 31 Martii. Kurvemager W. Langes Søn, August, Fadd. Jfr. Fleischer, Jfr. Jørgensen, Grev Trampe, Kammerjunkerne v. Krogh og v. Benzon, Kiøbmand Jørgensen, Kand. Theol. Rissing og Smedemester J. Holm. Den 4 April: N. Pedersens Datter, Maren Cathrine, Fadd. Maren Jensdatter, Marie Cathrine Bertelsdatter, Glarmester Pflug, Hattemagermester J. Dorch, Vertshuusholder S. Mortensen, Skoemagermester J. Pommer og Feldtheredermester Wairlew. Den 8det Kiøbmand J. J. Neels Søn, Ditlef Johannes Ulrik Bartolommens; Fadd. Kammerherrende Holsteen Frue Selchiær, Kammerherre Baron Holsteen, Kammerraad Willemoes, Landsdommer Bends og Stiftslandinspertør Berg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Kopulerede. Den 27 Martii, Sadelmagermester F.A. Magnus og Pigen Maren Carstensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Begravede. Fra den 30te Martii til 7de April: Dragon S. Petersens Søn, Jacob Rasmussen, 13 Uger. Dag leier Hans Larsens Søn, Lars, 11 1/4 Aar. Organist Forsoms Søn, Jørgen, 3 1/2 Aar. Kæmner=Casseret Mejers Søn, Jn nus Laurenzius, 1 Aar og 7 Maaneder. Maren Engelbreth, 21 Aar. Marie Elisabeth Møllers Søn, Hans Christian, 20 Ager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
AVERTISSEMENTS. Ligesom Hr. Thun, udi Avisen under 9de f. M., har recommenderet sit Giestgiverie her i Byen, saaledes recommenderer jeg ogsaa mit, der ligesaavel er Kongelig allernaadigst priviligeret, og meget beqvemmere for de Reisende, beliggendetæt ved Strandporten og lige over for Posthuset, hvor Reisende skal finde ligesaa god Leilighed saavel af Logement og Bevertning i alle Maader som hos Hr. Thun Nyborg den 31te Martii 1801. W. K. sal Ryes Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Mandagen den 13 April førstkommende bliver i Sognepræske Residentsen i Nyborg foretaget offentlig Auction over afgangne Sognepræstes Hr. Peder Schonnings efterladte Boe, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Trævahre og Steentøi, et Kobber Brændeviinstøi og en dito Kiedel, et 8 Dages Stueuhr og et Guld Repeteer=Lommeuhr, Borde, Stole, Canopeer, Speile, Chatoller, Linnet, Sengeklæder o. s. v. Saaog en Kareth, en Jagtvogn og en Arbeidsvogn, samt Hestetøi med og uden Messing, 2 Vognheste og 9 Køet hvorefter bortsælges den Afdødes efterladte Bogsamling, meest theologiske Skrifter. bemeldte den 13 April opbydes ligeledes til Bortsælgelse. følgende dette Stervboe tilhørende Eiendomme: 1) Et Huus i Nyborg beliggende, som nu beboes af Rebslager Wilhelm Bus. 2) 3de Færgeløbs=Parter, nemlig : 1/2 Parter i Jagten Store, Belt, 1/2 Parter i Jagten Ebenetzer og 1/2 Parter i Jagten Auguste. 3) 1/ Part i 2de Bundgarn og 2de dertil hørende Baade, ved Nordenhuse. Skulde antageligt Bud ei skee paa disse Eiendomme, ved denne Auction, blive de atter opraabte og absolut bortsolgte Torsdagen den 16 April paa følgende, Formiddag Kl. 10, hvilket alt til de Lysthavendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres, ligesom og at trykte Catalogi over Meubler og Jndboe strax ere at faae : paa Adressecomtoiret og paa Postgaarden i Odense, hos Mad. Rye og paa Postgaarden i Nyborg, hos Kiøbmand Hr. Larsen i Kierteminde, saaog hos mig undertegnede. Flødstrup den 21 Mart. 1801. H. Crone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Fortegnelse over uindløste Breve ved Odense Postcontoir i Martii Maaned 1801. 1, fra Kiøbenhavn Pigen Karen Chrystiansdatter af Langeschou 4 Ls. 2, - Ditto Hans Fransen a Hinnevad = 3, - Ditto Olds Baghusen, Contorist a Eriskiøbing, 4 4. - Ditto Knu Karsen a Frobebye i Fyhn = 5, Ditto Seren Jensen a Østerbye a Dahlts Sogn 1 6, - Ditto Jens Steffesen a Bekkerhuus Fr. 7. - Ditto Niels Pedersen, at Egeberg pr. Odense 4 8, - Ditto Procurator Langsted a Harregadshuusene = 9, Nyborg, Niels Hansen Møller a Sangerupgaard 2 10, - Kiøbenhavn, Monsieur de H. Hilaire a Odense 11, - Flensborg, Birkedommer Busch a Faaborg, 12, - Hamborg Frans Ant. Heinrik a Ditto Odense Postcontoir den 4de April 1801. Lausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Der bekiendtgjøres herved for alle Søefarende, at Kosten som stod paa Trillen ved Smørstakken imellem Fyen og Langeland, er indtil videre bleven nedtaget. Tranetter Slot den 4de April 1801. Gr. af Ahlefeldt Laurvig. De, som have nedsendt saadant Gods til Skipper Jens Niesen i Skibhuusene, der ikke kan taale at henligge, vilde behage at lade samme hente tilbage, da hans Reise formedelst de nærværende Krigsuroligheder er udsat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-08
Paa Adressecomtoiret faaes; Efterretning om den hele Engelske Marine, dens Styrke, Besætning og Stationer, 8 sk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-10
Rusland. Det har sin Rigtighed, at Keiser Paul pludselig en død af et Slag flod Natten til den 25 f. M. i sin Alders 47de og sin Regierings 5te Aar. Storfyrsten Alexander, som er 24 Aar gammel og formælet med den Badenske Prindsesse, Elisabeth Alexiewna, har derpaa strax besteget den Russiske Trone under Navn af Alerander den første. Han har strax ved en Officeer sendt Kongen, af Storbrittannien en Skrivelse, hvori han melder denne sin Tronbestigelse. Denne sidste Omstændighed har givet Anledning til den Formodning, at der snart vil blive sluttet Fred imellem Rusland og Engelland. Dog er Rygtet om, at Embargen paa de Engelske Skibe alt skulde være ophævet, alt for overiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-10
Lybek. Den 4de d. er denne Rigsstad nu ogsaa besat af 2 til 3000 Md. danske Tropper, under Prinds Frederik af Hessen Cassel, ganske paa samme Maade som Hamborg, med den Forskiel, at Tropperne her ere indqvarterede hos Borgerne. Et andet Troppekorps er detascheret til Travemunde, hvilket man troede vilde ogsaa blive besat om faa Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-10
Batavisk Republik. Paa engang er man her igien bleven sat i stor Allarm af en stor Engelsk Krigsflaade under Dixon (der forrige Sommer besøgte Sundet), som den 28 og 29 lod sig see ved de Hollandske Kyster, Men da den siden er seilet imod Norden, saa slutter man, at den maae være bestemt til at forstær, ke Parkers og Nelsons Flaade. Man vil ialt have talt over 40 Skibe, endeel af Flaaden skal ogsaa være seet ud for Skagen. Her er lagt Embargo paa alle Skide i de Hollandske Havne, som man mener, for at afskiære Engellænderne al Handel paa det faste Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-04-10
Tydskland. Ved en Konvention imellem 4 Hannoverske Statsminstre og den Preussiske Statsminister Grev Schulenburg af 3die d. er nu fast besluttet, at de Hannoverske Lande, skulle besættes af et Preussisk Troppekorps paa 24000 Md., hvilke de ogsaa selv skulle underholde, da Neutralitætskonventionen er ophørt ved Rigsfreden. Denne Konvention er forudskikket en Erklæring af det Preussiske Hoff, hvori det hedder: at Engellands halstarrige Fiendtlighed imod de Nordiske Magter nødsager Hs. Majestæt til at opfylde sine Forbindtligheder med disse, og derfor ei allene lukke Jndløbene til Weser, Elben og Em, men ogsaa tage den Engelske Konges tydske Stater i Besiddelse. De Hannoverske Tropper permitteres og alle Kollegier skulle staae Kongen af Preussen til Ansvar.