JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-22
J Tilfælde af Salg kan Kjøbesummens Udbetaling, forstørstedelen, beroe paa en solid Kjøbers Ønske, og gjøres derhos opmærksom paa, at, om ønskes, kan det Meste af samme forblive indestaaende i Eiendommen. Nærmere Underretning meddeles, ved personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til Fuldmægtig R. Helms i Kjerteminde. Lavindsgaard, tæt ved Hovedroutten, to Miil fra Odense, Nyborg og Kjerterminde, med tilliggende 160 Tdr. Land, a 11,000 – Alen. Ager, Eng, Skov, Tørv, herlige Frugt-, Humle, Kjøkken- og Lysthaver, gode Bygninger og Bopæl med gibsede Værelser, Fiskerie i Mergelgrave og en tæt ved liggende Søe, Bopælen midt i Jorderne, betydelig Høslet, som ved Overrisling betydelig kan forøges, agter Eieren absolut solgt paa Grund af Synets betydelige Aftagen; betydeligt af Kjøbesummen kan H. Fahnøe. forventes at indestaae. En Bondegaard. beliggende i Tjørnebye, i Nørre Herred paa Lolland, med 71 Tdr. fortrinlig Pløieland, 9 Tdr. Land Eng og 9 Tdr. Land, Skov, er til Salg, naar man derom henvender sig enten til Hr. Consul J. Ploug i Faaborg eller til J. Ploug & Richardt. Odense den 20 Decbr. 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-22
Altona=Stedet, i Fielsted Sogn, mellem Bogense og Middelfart, med et Areal af 30 Tdr. Land, størstedelen god Jord, staaende for 1 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Hartkorn, er underhaanden at erholde tilkjøbs, paa billige Vilkaar. Liebhaverne ville henvende sig til Skolelærer Knudsen i Søerup ved Svendborg. De første Dage i Februar Maaned vil i Langen NB. søe Skove blive bortsolgt circa 7 a 8000 Humleragter, saavel Elle- som Gran- og Fyrragter, samt endeel Bønnestænger og Tilbindingspæle for Træer, der ere plantede ved Veien. Auctionen vil nærmere blive bekjendtgjort. Torsdagen den 29 Decbr. førstk., Formiddag Kl. 10, bliver i Sanderumgaards Have og Humlelankeskov afholdt offentlig Auction over endeel store Popler, tjenlige til Planker og Tømmer; Alle, tjenlige til Træsko; Aske-, Ære- og Birke træer til Bjelker, Sparrer m. m.; endeel deels paa Roden staaende, deels afhuggede Grantræer, tjenlige til Bjelker, Svarrer og Lægter, samt noget Udhugning til Brændsel og Gjærdsel. Hvilket herved bekjendtgjøres. Bjerge Aasum Herreders Contoir den 17 Decbr. 1812. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-22
Løverdagen den 7 Januar 1813 bliver afholdt en Skiftesamling i afgangne Fuldmægtig Knud Nicolaysens Dødsboe, ved hvilken Repartitionen vil blive fremlagt til Protocollen og Skiftet derefter sluttet. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. 21 April 1821. Odense Raadstue den 21 Decbr. 1812. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-22
Ved Tallotteriets 1518 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Fyens Stiftsqvis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
No 213. 71 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Trykkes og udgives i Odense 24 December 1842. Løverdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Jndhold. Udlandet. Spanien, Østerrig. Sverrig. Norge. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Udlandet. Spanien. Det halvtødelagte Barcelona frembyder det sørgeligste Skue: ved den sidste Posts Afgang vare 200 Jndivider henrettede og Executionerne vedblive fremdeles. En heel Bataillon er bragt ind i Citadeller for at skydes i Masse. Regenten Espartero skal have til Hensigt, at lade samtlige Kommandanter ved Nationalgarden skyde tilligemed hver tredie Capitain, hver femtLieutenant og hver tiende Menig, (Er dette sandt, kan Espartero ikke give noget mere glimrende Beviis paa, at han er en af Cabreras Landsmænd.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Østerrig. J Wels ved Linz er skeet en grov Jnsubordinationsforbrydelse; ved Exerceerøvelserne styrtede et Par Husarer paa Ridebanen og En af dem fik paa Rit mesterens Befaling 50 Stokkeprygl. Da den Skyldige havde liidt sin Straf og skulde, saaledes som Krigsloven byder, takke for velforskyldt Straf, gav han Ritmesteren et Øresigen, hvorpaa Ritmesteren øieblikkelig huggede ham ned med sin Sabel, men i samme Øieblik styrtede 3 Mand udaf Geledderne og i et Øieblik var Eskadrons¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
(Børsenhalle.) chefen huggen i Stykker. Sverrig. J Anledning af de foruroligende Rygter, som i de sidste Dage have circuleret i flere af Hovedstadens Kredse, om, at den vidtberømte Chemist, Friherre Berge lius skulde være kommen til Skade, da han den 12 ds. var beskjæftiget i sit Laboratorium, meddele svenske Blade den Underretning, at, skjøndt en Explosion af en Retorte, hvormed Friherren var sysselsat, virkelig skal have fundet Sted, hvilken Explossion kunde have havt de farligste Folger, indskrænkede Skaden sig dog kun til en Contusion, som ikke har hindret Friherren i at gaae ud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
J det kgl. svenske Videnskabsselskabs=Academies sidste Møde valgtes Professor ved Kjøbenhavns Universitet Dr. Eschricht til udenlandsk Medlem af bemeldte Selskab. Samme Ære nød den franske Minister Guizot, Prof. Breschel i Paris og Forstanderen for de entomologiske Samlinger ved Musæet i London, Milne-Edwards.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Norge. Fra Christianstad skrives under 10 Decbr.:"Atter have vi et advarende Exempel at berette paa en ved grov Uforsigtighed foraarsaget ulykkelig Hændelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Contractsprovst Liljeborg har nemlig til Kongens Befalingsmand indberettet, at Man hos Bonden Niols Jeppeson i Skettiljunga, Wrams Sogn havde udsat Arsenik for dermed at fordrive Rotter; men at Man ved Behandlingen af denne Gift var gaaet saa uforsigtigt tilværk, at en Levning af Arseniken var bleven blandet i en af Pote tes tillavet Ret, Fire Personer fortærede den 2 ds. bemeldte Ret til Frokost og bleve alle syge, men meer og mindre voldsomt paa Grund af den større eller mindre Dosis, de havde fortæret af Giften. Heldigviis bleve ved hensigtsmæssig Behandling de 3 helbredede; men Drengen Ole Nilsson, 18 Aar gammel, der formodentlig havde nydt den største Portion af den forgiftede Mad kunde ikke reddes, men døde den 4 ds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Capitain C. v. Henckel, Lithograph ved Generalqvarteermesterstaben, er af Hs. Maj. Kongen af Hannover decoreret med Guelfeordenens Ridderkors. Denne vor Landsmand var allerede Ridder af tvende fremmede Ordener, nemlig den kongelige svenske Sværdorden og den kongl. nederlandske Egekroneorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Videnskabelighed. Til den sidstafholdte praktiske Prøve ved den fuldstændige juridiske Examen indstillede sig 17 Candidater. Af disse forlode 6 Prøven, uden at indlevere nogen Besvarelse; af de øvrige 11 erholdt 3 Charakteren Land., nemlig: P. A. M. Lillienskjold, C. P. G. Leuning og M. F. S. Smith; de andre Charafteren Hand, ill. – Til den praktiske Prøve for de ustuderede Jurister havde 12 Personer meldt sig. Af disse erholdt A. G. B. Knudsen, A. Bentzen, T. Kjær, N. Rasmussen, T. Gandrup, L. P. Møller, og N. C. Winther, Charakteren Vel; J. C. G. Schneider, C. F. W. F. Ostenfeld, A. Faurschou og J. A. Hoyer, Charakteren Temmelig Vel; hvorimod 1 blev funden antagelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Blandinger. J sit Brev til Prof. Schouw (see denne A. S. 838) siger den med Forholdene i Hertugdømmerne saa nøie bekjendte Historiker, Prof. Estrup, "Det er muligt, at de ovenstaaende Talforhold i det sidste Decennium under Populationens Bevægelser have forandret sig noget. Men det er dog utvivlsomt, at det danske Sprog (som var det ældste og indtil Midten af det 15de Aarhundrede det herskende lige indtil Eideren og Levensau, og først ved Schauenborgernes kloge og oldenborgske Fyrsters slette Politik blev fortrængt mere og meere imod Norden), at dette gamle Sprog endnu er Almuesproget for mere end Halvdelen af hele Hertugdommets Folkemængde. Det er det absolut overveiende Tungemaal paa Landet og tales i de fleste af de mindre Kjøbstæder og Flækker, medens Tydsk er Folke sproget i Hertugdommets største og meest befolkede Stæder. Den dansktalende Masse vælger ikke flere end 15 Deputerede til den slesvigske Stænderforsamling, altsaa ikke i det rigtige numeriske Forhold til den hele Folkemængde og til den tydsktalende Population i Særdeleshed, endskjøndt Forholdet med Hensyn til andre Stands interesser kan være meget rigtigt. Jmidlertid, dersom jeg ikke feiler, er der af 17 Valgdistrikter for de mindre Landeiendomsbesiddere (hvortil komme to blandede Distrikter), ti, hvor den danske Tunge hersker, og hvorfra til Deputerede vælges til Stænderforsamlingen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Jfølge Aalb. A. har Blikkenslager Meyer i Aarhuus opfundet en Maskine, som, sat ovenpaa en nykastet Grav, kan vise, om den Døde ikkun har været Skindød. En saadan Maskine, i complet Stand med alt Tilbehør og med Beskrivelse af Maaden, hvorpaa den anstilles over Graven eller i det Hele anvendes, kan erholdes hos Opfinderen i Aarhuus for 10 Rbd. Naar en Menighed eller et Begravelsesselskab anskaffer sig en saadan Maskine kunde den udlaanes til enhver efterlevende Frænde, der vil lade holde Vagt i saamange Dage og Nætter, han finder nødvendigt, og kan en liden Betaling for Udlaanet snart gjenvinde Anskaffelsesomkostningerne. Enhver større By eller Menighed maatte vel have 4 a 5 Stykker, i Tilfælde af at flere Liig paa samme Tid skulde jordes. Den meddeelte Attest lyder saaledes: "Jeg har, efter Forlangende, undersøgt den af Hr. Kjøbmand H. Ph. Ree her i Aarhuus, efter en Model, der forevistes paa Kunstudstillingen i Dresden, fabrikerede BlikmaskinDe med Tilbehør, hvorved muligt skindøde begravede Mennesker, for en ved Graven omstaaende Vagt, ved Klokkelyd kunne tilkjendegive den mindste Bevægelse af Arme og Been ved Oplivelsen, og fundet denne lidet bekostelige Maskine meget hensigtsmæssig at anvendes i det Tilfælde, hvor Liigskue ved Begravelsen ikke formaaer at give fuldkommen Vished om den virkelige Død; hvilket herved bevidnes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Dr. Willemoes, Aarhuus den 16 Decbr. 1812. Stiftsphysicus."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Borgerrepræsentanterne i Aalborg have besluttet, fra Nytaar at lade udgaae med Avisen et periodisk Følgeblad, som vil levere Uddrag af de væsentligste Forhandlinger fra det nye Aars Begyndelse og hvori tillige vil blive givet et Referat af de vigtigere ældre Sager, som endnu ikke ere komne for Publikum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Jfølge Aalb. A. agter Hs. Majestæt at tilkjøbe sig det Mac=Evoyske Palais, der umiddelbart støder op til de kongelige Palaier paa Amalienborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Med Hensyn til Frederiksgaves Bortforpagtning. med Hoverie bemærker "Dagen, at der har været indledt Forhandlinger med Godsets Bønder om at give et efter en moderat Taxation ansat Vederlag for Hoveriet, men Bønderne, der holde deres Jorder i en ypperlig Drift og paa Grund af den paa Godset almindeligen udbredte Mergling have en større Arbeidskraft end den andensteds sædvanlige, interesserede sig ikke meget for Af lysning af Hoveriet, hvilket paa Grund af disse Omstændigheder ikke synderlig generede dem, hvorfor de ikke vilde byde stort mere end Halvdelen af den billige Taxations værdi for Hoverifriheden. Der blev saaledes kun budet 21 s. for en Spænddag og 8 s. for en Gangdag, et Bud, der var saa uforholdsmæssigt lavt, at det Offentlige neppe kunde entrere derpaa, uden saa godt som at bortskjænke, Hoveriet. Lignende Forhold have fundet Sted ved de andre offentlige Godser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
J Aalb. A. hedder det under 19 ds. Brigade chefen, Generalmajor v. Moltke, opholder sig i disse Dage i Aalborg, for at inspicere Bataillonen. Under Generalens Ophold overraskedes Byen i Løverdags Aftes Kl. 40 1/2 med det usædvanlige Tilfælde, at Generalmarschen, blev slaaet og hele Militairet, som bekjendt, med Hurtighed maatte stille sig paa Benene, hvilket naturligviis gav Anledning til et broget Røre over hele Byen. Efterat Bataillonen var samlet ved Hovedvagten og inspiceret af Generalen, blev der atter commanderet til Afmarsch og Enhver begav sig til Sit. Siden Aaret 1828 erindres ikke, at være slaaet Generalmarsch her i Byen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Dampskibsfarten paa Liimfjorden vil hurtigere end Man havde ventet blive realiseret, idet Hr. Kjøbmand Poul Pagh i Aalborg har afkjøbt Hr. Jacob H. Lundt Dampbaaden "Violet- og agter til Foraaret hermed at aabne en regelmæssig Fart paa Fjorden. Hr. Pagh agter til dette Øiemeed at lade "Violet, endnu i Vinter fuldstændigen udruste og kobberforbude, i hvilken Stand Skibet inclusive Kjøbesummen vil komme paa c. 1500 Pd. Sterling (13,500 Rbd.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Fra Fehmern saavelsom fra Bornholm skrives, at Eiendomsusikkerheden tiltager, idet fleer og fleer Jndbrud begaaes; det Samme meldes fra flere Steder i Tydskland, navnlig fra Hannover. Næringsløsheden, blandt de arbeidende Klasser bærer maaskee en Deel af Skylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
J Rønne paa Bornholm har der den 8 Decbr. været Jldløs, afstedkommet ved en drilfældig Persons Uforsigtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Typhus skal nu ogsaa grassere i Vordingborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Copulerede i Kjøbenhavn: Kammikr. og Regimentsqvarteermester v. Linstow og Frøken Malling (Datter, af Oberstl. Malling); Lieutenant i Sø-Etaten Bruun, og Frøken Steffensen (Datter af Admiral Steffensen).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Den 16 de, i Bjerregrav Kirke: Capellan for Bjerregrav, Aalum og Thaanum Menigheder C. A. Berg og Jfr. M. Bøggild af Moesgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Odense. Kirketyverierne synes i Vinter at begynde at høre til Nattens Orden. Efterat der fornylig er skeet Jndbrud i Vissenberg Kirke - ved hvilken Leilighed Man efter Forlydende skal have opdaget Jnstrumenter til Fabrikation af falske Sedler - er der nu ogsaa Lignende skeet i Schoubye Kirke ved Bogense, hvor der er bleven prøvet paa at opbryde Fattigblokken; Tyvene fik imidlertid Jntet. Det bliver da vel en nyttig Forholdsregel, ikke at lade store Summer ligge i Fattigblokken, der, trods sit hellige Stade, synes at ligge visse Pro faae mere paa Hjertet, end selve Huset, der gjemmer den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
- J Schoubye Sogn ere tidligere 2 Jndbrud skeete og det er lykkedes at anholde 2 Tyve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Udnævnelser. Under 15ds, ere Følgende ansatte i det Kongel. Capel: Blauhut som Contrabassist, C. L. Kech jun. som Oboist. A. Andersen som Hornist og J. C. M. Petersen, jun, som Flautist; den 17de Legationssecretair i Paris, Baron Brockdorff, og Attache ved Gesandtskabet sammesteds, Kjunker, Ahlefeldt, beskikkede resp. til Legationssecretairer i London og Paris, Chefen for Laboratorii-Etaten i Kbhavn, Major J. S.v. Fibiger, R. af D. og Dom, udnævnt til Constructeur og Chef for Bureauet for det Materielle, samt Bibliothekar og Archivar ved Artilleribrigaden fra 1 Januar 1843 af, under f. D. er resolveret følgende Forflyttelse og Avancement i Brigaden fra samme Tid af: Major ved 1ste Artilleriregiment A. G. v. Deichmann, R. af D., udnævnt til Chef for LaboratoriiEtaten i Kbhavn; Capitain af 2den Klasse, P. L. v. Sandholt, forfremmet til Capitain af 1ste Klasse og ansættes som Undertøimester ved Kbhavns Arsenal, og Premierlieuten. N. O. v. Holm udnævnt til Capitain af 2den Klasse med den ham reserverede Anciennetet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Ledige Embeder. Et Politiassistent-Embede i Kbhavn; Byfoged- og Byskriver-Embedet i Vordingborg samt Birkedommer= og Skriver Embedet i Vordingborg søndre District; Caution 200 Rbd. (opslaaede vacante den 19 Decbr.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Reisende over Storevelt, fra 19 til 22 Decbr. Fra Fyen til Sielland; Jirr. Lundbye og Hansen: Geh. Confer, Greve Ville Brahe med Gemalinde, Kammerjer og Tjener; Forpagter Mackerrang: Kherre v. Wind; Landmand, Suhr; Lieuten. v. Ostenfeldt: Doctor Hundrup; Cand. theol. Fritz: Frue v. Qualen med Datter; Baron v. Wedel, Frue Vennigsen med Datter; polyt. Cand. Jørgensen; Greve Bernstorff, Premierlieuten. v. Schultz; Hr. Brandt; Portraitmaler Holbech, Adjunct Sick, Kjøbind. Rohden; Kongel. Capelmusicus Helstedt. Fra Sielland til Fyen, Jfr. Grosse; Cand. juris v. Rosenørn; Stud, theol. Svelmøe; Stud. juris Benzon; Cand. juris Hersleb; Overanditeur Høier; Justitsraad Huss: Forvalter Jacobsen; Pastor Espensen; Stud, med. Echir. Nyborg: Frøken Lytzen; Forststuderende Sporon; Capit. Moltke met Frue; Geh. Confer. Overførstmester v. Krogh: Disciplerne Lihme, Nyholm, Schou og Schmidt; Cadet Tornøe; Kherre Baron v. Holsteen=Levn med Jæger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Dødsfald. Etatsraadinde A. C. Ahrentz, f. Hvass; Brændeviinsbrænder S. Bjerre, 76 Aar, Hedda Kalkar, 75 Aar. Alle i Kbhavn. - Skuespildirecteur Beckers Kone, i Aarhuus; M. V. A. Lund, f. Jürgens, i Maibølle pr. Saxkjøbing, storhertugelig mecklenborg-schwerinsk Conjul, R. Bergen, i Frederikshavn, 61 Aar. P. Jensen, Mester paa Cichoriefabrikken i Randers, 37 Aar, Brygger B. L. Schmidt, i Helsingøer, 72 Aar; P. Svendsen, f. Bendzen, paa Aalsgaard, 90 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
(Jndsendt.) Tydsk og Dansk. (Af en Nordslesviger.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
De i den slesvigske Stænderforsamling nylig forefaldne Begivenheder med Hensyn til Sprogforholdene have sat mange saavel Hjerter som Penne i Bevægelse. Som et Resultat af disse betragte vi ogsaa tvende i Jtzeboer Ugeblad af de indrykkede Artikler. Den første af disse er anonym og indeholder endeel Spørgsmaal til-Fædrelandet, den anden derimod indeholder et Spørgsmaal af den Stænderdeputerede Lock, tilligemed Svar paa samme, og vi finde dette Svar saa fortræffeligt og grundrigtigt, at vi i vor Begeistring for Sandhed, Ret og Fædreland ikke kunne undlade at gjentage det for en ny Kreds af Læsere. Spørgsmaalet lyder saaledes: Dentsch oder Dänischs og Svaret saaledes: Gleichheit des Rechts. Men dette Svar er i den Grad almindeligt og lakonisk, at vi ikke kunne formode vore Læsere alle ville fatte dets Jndhold: og Betydning med Hensyn til det foreliggende Tilfælde, og da er engang Løck selv har fattet dets rige Jndhold (hvilket vi nedenfor skulle bevise), saa kunne vi langt mindre formode, at alle vore Læsere ville være istand dertil. Den ærede Deputeredes Svar trænger derfor til nærmere Udvikling. Spørgsmaalet: Tydsk eller Dansk, kunde vel anvendes paa forskjellige Forhold, men vi ville ikke paadrage os Skyld forat overføre det paa et fremmed Gebeet; vi ville tvertimod tage vort Standpunct i den Sal, hvor Tvistens Æble er kastet, og derfra svørge: Skal den slesvigske Stænderforsamling være tydsk eller dansk, Hr. Löck vil ikke, at den skal være tydsk, No thi da blev jo Dansken undertrykket; han vil ikke, at den skal være dansk, thi da blev jo Tydsken undertrykket; han vil kun dette Ene (das eine Mittel): Gleichheit des Rechts! Det er: Stænderforsamlingen skal være baade tydsk og dansk (om andre Sprog kan jo ikke være Tale). Dette er nu forsaavidt klart og tydeligt og saare rigtigt: men hvorledes kan dette opnaaes, Hidtil har den været tydsk alene, hvorledes kan dette undgaaes, Den ærede Deputerede har ikke ligefrem besvaret disse Spørgsmaal, men dog yttret Adskilligt, der heri kan tjene som understøttende Bidrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Der skal i Stænderforsamlingen være sagt, at det staaer en Deputeret frit for, om han vil forstaaes eller ei. Disse Ord, vise tilstrækkeligt, hvorlidet deres Autor har fattet saavel sin egen som disses Betydning. Folket vælger den Deputerede, for at han skal tale Folkets Sag; og Folket skaffer hans Diæter, tilveie med Sved og Møie, men ikke for at det skal beroe paa ham, om han vil tolke Folkets Trang forstaaeligt eller uforstaaeligt; paa den anden Side maa han selv kunne forstaae, Folkets og Forsamlingens Tale; han maa tillige kunne høre og see, saa det ikke beroer paa ham, om han vil forstaae, forstaaes, høre og høres, eller ikke, hvis han ellers skal røgte sit Kald og ikke misbruge sine Vælgeres Tillid og Velfærd, med faa Ord: Hertugdømmet trænger til Mænd, som forstaae, Hertugdømmets Sprog, og disse ere: tydsk og dansk. Og hertil siger Löck: "Hvorledes det skulde være muligt, at opretholde i en Forsamling Charakteer af en raadslaaende, naar dens Medlemmer indbyrdes ikke selv forstaae hverandre, formaaer jeg ikke at begribe. Saameget er altsaa klart: Medlemmerne skulle forstaae hverandre, og heri ere vi aldeles enige med den ærede Deputerede. Men forbinde vi nu denne practiske Fordring med hiin theoretiske Grundsætning: Gleichheit des Rechts, saa have vi paa rede Haand, hvad der er at gjøre, for at Forsamlingen kan faae Characteer af en raadslaaende, og Ret kan skee, der maa nemlig føies et Tillæg til Stænder anordningen, omtrent saaledes: Til den slesvigske Stænderforsamling er Jngen valgbar, som ikke tilfulde forstaaer Tydsk og Dansk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-24
Det maa i denne Forsamling staae Enhver frit for, om han vil tale Tydsk eller Dansk. Begge Sprog skulle i alle Henseender nyde: Gleichheit des Rechts. Saalænge disse eller ligevægtige Bestemmelser ikke ere gieldende, saalænge kunne vi Nordslesvigere ikke sige, at vi nyde lige Ret. Men kan man da virkelig fordre af en sydslesvigsk Deputeret, at han skal forstaae Dansk, Saa vist, som det af en nordslesvigsk kan fordres, at han skal forstaae Tydsk. Gleichheit des Rechts! Det er desuden en vitterlig Kjendsgierning, at det Danske i Form og Bygning er langt lettere og fatteligere end det Tydske, hellere ikke kunne vi troe Andet, end at enhver Deputeret gjerne vil gjøre Sit til at vedligeholde Fred, Enighed og Rettens Lighed, og ikke undslaae sig for en ringe Møie, som Forholdene eengang føre med sig: ja vilde blot Folket selv lade al Partiinge og alt Had fare, og ved Valg af Deputerede see paa det Heles Vel og begge Sprogs lige Ret, saa vilde det aldrig komme til saa sørgelige Optrin som nu er skeet, thi vi mangle jo ikke Mænd, som i Forening med de øvrige nødvendige Egenskaber tillige forstaae Folkenes Røst og Tale: Det ene Sprog er jo ligesaa godt som det andet, kun at vi ere enige; derfor Tydsk og Dansk, Dansk og Tydsk, Gleichheit des Rechts! Den ærede Deputerede har endnu med Hensyn til det slesvigske Dansk henkastet nogle Yttringer, som om dette var et Jargon og uforstaaeligt Sprog. Hertil ville vi blot svare: Enhver som kjender begge Sprog, og har havt Leilighed til at omgaaes Jndvaanere fra Provindsens forskjellige Egne, vil ogsaa vide, at den nordslesvigske Almue tilviste taler ligesaagodt Dansk, som den sydslesvigske taler Tydsk, ja man kan nok sige: meget bedre. At iøvrigt hver Provinds har sin Dialekt, i Danmark som i den øvrige Verden, er vel ikke saa underligt; men i Stænderforsamlingen bør Sproget tales reent, og hverken tydsk eller dansk Jargon; og Andet end reent Sprog forlanger Nordslesvigeren ikke; thi reent Dansk er ham tilfulde forstaaeligt. - Hvad oventor er antydet, at Hr. Lock ikke selv har fattet sin Phrase i dens fulde Omfang, lader sig kortelig bevise derved, at han foruden Hovedspørgsmaalet, endnu opstiller følgende Vispørgsmaal: "J hvilket Sprog skal Præsidenten (Stænderforsamlingens nemlig) stille Spørgsmaalet, hvilket saare let besvares, naar man først har tydeliggjort sig Hovedivarets gyldne Jndhold.