JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
J London i Underhuuset vendte sig Hr. Ponson, d. 4 Maj til Lord Castlereagh, for af ham at erholdt nogen Udslag over Storbrittaniens politiske Forhold til Dannemark og Sverrig. Jeg hører, sagde han, at Ministeren fra Dannemark har trukken sig tilbage, og at Udsoningen med Dannemark ikke er meget rykket frem- og at Underhandlingerne med denne Stat, formedelst visse Engagements over nogle Dele af det Danske Gebeet ikke synes at være meget gunstige. Dersom den at le Lord ikke holder det for raadeligt herover at give bestemte Erklæringer, saa vil jeg ikke trænge derpaa. A den ædle Lord i Hensyn til saadanne Engagements og være meget forsigtig, er jeg overbeviist, eftersom de ka være meget ufordeelagtige for vor fælles Jnteresse og Formaal til Understøttelse af de nærværende Anstrænge, ser paa det faste Land. Man paastaaer at fra Bu lands o Storbrittaniens Side skal være givet Garantie, at Sverrig skal have Frihed at tage Norge i Besiddelse og forene det med sine Lande. Da vi ere i Krig med Dannemark, saa kan man ikke tvivle og Retmæssigheden af en saadan Forholdsregel. Vi selv har en Ret til at angribe Norge, naar vi holder det for tienligt; og saa vilde det ikke være ubilligt at forsyne Sverrig med Midler til et saadant Angreb, naar det skulde synes nødvendig for den almindelige Sag og Politiken. Lord Castlereaah svarede, at han kunde ikke erklære sig ov Beskaffenheden af Storbrittanniens nærværende Forhold til Sverrig og Dannemark, uden at tage Hensyn til andre Forhold og derom giøre Forklaring, som den ærede Repræsentant selv vilde indsee at skulde være skadelig for den offentlige Tieneste og Vel. Jmidlertid ere dei Hensyn til Dannemarks Fordringer paa dette Lan nogle Omstændigheder, hvorover det vilde være raadelig inden kort Tid at meddele Parlamentet nogle Forklari, ger, som ikke kunde være skadelige for den offentlige Til neste.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Kiøbenhavn, den 4de Junii. Den 31te Maj, mod A. tenen, overleverede en engelsk Søe=Officeer, som i en Ku ter under Parlementair=Flag var ankommen her paa Rhedeen Skrivelse fra den ved det svenske Hof accreditterede er gelske Gesandt Thornton og fra den engelske General Hof samt en anden fra den svenske Hofcantsler Baron Wette stedt, begge daterede fra det engelske Orlogskib De fiant under Admiral Hope i Kiøge=Bugt. Tillige blev meldt den russiske General, Baron van Suchtelen, befandt sig om bord paa samme Skib, for at tage Deel i de Fredsundehandlinger, som fra engelsk Side bragtes i Forslag ved samtalte Skrivelser, og hvortil den ovennævnte Gesandt og General sagde sig at være befuldmægtigede, ligesom den svenske Hofkantsler til at underhandle med Hensyn til den tvetydige Stilling, som nu finder Sted mellem Danmark og Sverrig. Efter det, som herover allerede tilforn er bleven bekiendt, ville Kongens troe Undersatter i begge Riger og i Hertugdømmerne ikke forundre sig over, Kronprindsen af Sverrig har i Hans svenske Majestæts Navn gjort det gieldende som et Beviis paa Maadehold og Uegennyttighed, at der fra svensk Side nu kun fordres Afstaaelsen af Trondhiems Stift og hvad der er beliggende mellem Samme og den russiske Grændse. De ville deri blot finde et gientaget Beviis paa de ublue og paatrængende Fordringer, der i den senere Tid have udladt de nordiske Rigers Jndbyggere for at see sig den fredelige Tilstand mellem dem indbyrdes berøvet, som er overeensstemmende med deres fælles Velfærd. De ville ikke finde det mindre stridende mod deres Tænkemaade og mod Nationalfølelse, at der tillige er gjort den Fordring, 25000 Mand danske Tropper skulle stilles under den svenske Kronprindses befaling, for, i Forening med sven skee og andre Magters Tropper, at bruges i det nordlige Tydskland mod Frankrig. Paa samme Grundvold have de engelske Befuldmægtigede foreslaaet at underhandle om Fredens Gienoprettelse med Storbrittanien, hvorved nøie er bleven bemærket, at forinden de i Jylland og Holsten befindtlige Kongel. Tropper bleve overladte til den svenske Kronprindses Raadighed, maatte det ikke ventes nogen Vaabenstilstand til Bedste for Skibsfarten. Ved Fredsslutningen skulde Colonierne tilbagegives, men ikke Øen Helgoland, og heller ingen Erstatning tilstaaes for Flaadens Tab.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Enhver af disse Rigers og Landes Jndbyggere vil forud være overbeviist om, at disse Tilbud ere efter Allerhøieste befaling blevne besvarede paa en med Kongens Værdighed og Statens umiskiendelige Interesse overeensstemmende Maade.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Parlementairen vendte herfra tilbage den 2den Juni om Eftermiddagen. Ham var foreskrevet ikke at oppebie Svar længere end 48 Timer. Hs. Majestæt, inderligen rørt over den Nød, som er en uafvendelig Følge af en langvarig Forsvarskrig, der standser Næringsveiene og hindrer Samqvemmet mellem Dannemark og Norge, havde, som forhen bekiendt, gjort den storbrittaniske Regiering Fredsforslag, uden at den, til hvem det var overdraget at forebringe disse, blev hørt. Mod de Forslag til samme Hensigt, som gjennem den engelske Gesandt i Stokholm vare allerede i Forveien bragte til hans Regierings Kundskab, kan der paa ingen Maade, med Grund, giøres Jndvending, fordi man derved gjorde Paastand om Tilbagegivelsen af Alt, hvad der ifølge af Krigens uventede Udbrud var frataget Hs. Majestæt, eller en Erstatning derfor, og om at sikkre Hs. Majestæt Besiddelsen af Hans Stater. Naar to Regieringer, efterat en Krig er udbrudt, ce nes og igjen at slutte Fred, er intet sædvanligere, end at der fordres Erstatninger; men saadanne Fordringer fremsættes ikke som et ufravigeligt, foreløbigt Vilkaar, uden hvilket Underhandlinger er engang skulde kunne finde Sted. Det vil derimod bemærkes, at de Forslag til Underhandlinger og Fred og Forlig, der nu ere gjorte af den ene, ske Regierings Agenter og den svenske Hofkantsler, giøres aldeles afhængige af saadanne foreløbige Betingelser, hvortil slet ingen Grund findes i den Krigs Hendelser, hvori Dannemark er indviklet med Engelland. Begge forbenævnte Regieringer søge at give deres Fordringer et Anstrøg af Retmæssighed, ved at beraabe sig paa de imellem dem indbyrdes indgangne Forpligtelser, ifølge hvilke Kongeriget Norge er bestemt til at giøres Sverrig underdanigt, ligesom om man deraf kunde udlede nogen Forbindlighed for Kongen til at opfylde hvad der til Hans Skade er indgaaet mellem Hs. Majestæts Fiende og en Naboemagt, hvis Behersker tragter efter at stille Tvillingrigerne fra hinanden, ved at underkaste sig Norge.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Kongen er uforanderlig i Sin Beslutning at holde over Sine Rigers Forening. Landsmænd, Vi ville understøtte Hs. Majestæts utrættelige Bestræbelser for Fædrenelandets Velfærd og Uafhængighed, Med ham ville vi gaae alle Farer imøde, og Gud og den retfærdige Sag skal være vor Løsning! Ved at lægge næsten uovervindelige hindringer iveien forKorntilførselen til Norge, er Hensigten at svække de kiække Nordmænds Mod ved deres Hustruers og Børns Raab om Brød, ved Oldingernes Mangel paa nødtørftig Føde. Det er de Vaaben, som anvendes mod et uskyldigt Fork, for at friste det til Utroeskab mod dets retmæssige Konge, der uafladelig er beskieftiget med at afhielpe dets Trang og som intet har efterladt for at tilveiebringe Fredens Gimoprettelse paa antagelige Vilkaar, men som ikke vil række Haanden til at sønderrive Foreningen mellem de ham lige siære, af Hs. Forfædre arvede, Tvilling=Riger.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Under 11 Mai d. A. er Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark og Norge, Ridder af Elephamten og Dannebrogsmand, Storørn af Æreslegionen, Storers af den westphalske Krones Orden og commanderende General, af Hs. Majestæt udnævnt til Statholder over Kongeriget Norge.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Under 28 April d. A. er udkommen en Plakat, om Skillemynt for Kongerigerne Danmark og Norge og Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. (Samme skal vorde meddeelt i næste Avis.)
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Hs. Maj. Kongen har, under 1ste d. M., behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at alle Renter, som, i Følge Forskrivningernes Indhold, ere forfaldne eller forfalde til Udbetaling efter de i §. 11 af Vox Forordning af 5 Jann, dette Aar bestemte Terminer, skulle erlægges og betales efter den bemeldte Vor Forordning tilføiede Tabel Litr. B., beregnede fra den næstforegaaende 11 December Termin 1812 eller senere speciel stipulerede Renteforfalds Termin; derimod skulle alle Rentebetalinger, som ere forfaldne før de i 8 11 bestemte Terminer, behandles efter fornævnte Vor Forordnings 31 8.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Prædiken paa Trinitatis Søndag. Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Avertissements. Søndagen den 13 Juni holdes Val udi Klubben Harme nien, der begynder og Aftenen Kl. 7, Billetter dertil afhentes hos Klubbens første Directeur til Løverdag Middag Kl. 12, som herved bekiendtgiøres til behagelig EfterretDirectionen. ning af Fiernet fra den Bane, hvor jeg fra Ungdoms og Manddoms blidere Dage, endnu troer at have Venner og Velyndere, hvis Navne ere immer kiære for mit Hierte, for et veltænkende Publikum i Aalborg og Omegnen, vover jeg med Frimodighed, uden at ville mislede eller misbruge=Landsmænds milde Stemning til Godgiørenhed og Borgersind, at fremstaae som Tolk for en brandlidt Mand, een af min bedste Sognemænd, Mølleren Bemense her, der ved en uheldig Vaade=Ild i Vads Mølle i Falling Sogn, under Enkiær, hvor han som Pagter paa nogle Aar, ved Stræbsomhed, ved ærlig Omgang temmelig havde forbedret sine Vilkaar, nu sidst d. 30te April, i en uheldig Nat, blev med et styrtet fra sine bedre Udsigter, brødløs, næringsløs, huusvild, med Famile af Hustrue og 5 uopdragne Børn, og en gammel Fader, Tab af Boehave, Sengeklæder, Gangklæder, Sparepenge, og meer end et halvhundrede Tønder Korn paa hans Loft, blot reddet med Sine som Brande af Jlden, mellem de sørgelige Ruiner, kun ved Guds Forsyn, med Livet til Bytte. At der under denne Tildragelse ingen Overdrivelse er i denne min Fremstilling, derfor borger jeg som Præst og ærekier Mand med al mit Embeds Troværdighed, medens jeg appellerer til mine gode Medborgeres Ædelmod og Borgersind, under hans Øie, der er en Gud nær hos og langt fra. Det Offer, som her nedlægges paa Dydens og Trangens Alter, den Gave som paa min Forbøn skienkes den nævnte Brandlidte Familie, beder jeg ærbødigst at maatte afgives, var det endog kun Enkens Skierv, til min Ven Hr. Bogtrykker Wandall i Aalborg, som ubesværet ved denne Uleilighed, ædelmodig vil tage derimod til videre, og igiennem hvis Hænder: det hele i sin Tid, ved offentlig Retinskab skal blive ved mig den brandlidte Mand tilstillet, der har for Tiden intet tilbage uden det Haab, der beskræmmer ikke medens min Stæmme fra Ørting, ikke skal være hans Røst, der raaber i Ørken. Ørting d. 1ste Juni 1813. Søren Møller, Sognepræst.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Alle Sorter Klude som bruges ved Papiirsmøllen kiøbes, og god Viin-Edike sælges ved Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Et Værelse kan faaes til Leie i Snapstingstiden. Bogtrykkeriet anviser.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Extra godt Chocolade kan faaes for billig Priis i større og mindre Partier hos Thomas Spreckelsen, paa Gammeltorv.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
I Dag den 4de Juni, er bierget paa Fiorden en Pomp som Eiermanden imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn kan afhente hos J. M. Hørlev. Boghvedegryn faaes hos Heibrech.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
En Slup beliggende i Nyehavn, agter strax at afseile til Aarhuus, hvem som maatte have Fragtgods at afsende, bedes at melde det hos Hr. Phillipson et Lipmann i Bispensgade.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
En Gartner kan til 1ste Navbr. d. A. faae Tieneste paa en Herregaard. Den Søgende vilde melde sig hos Hr. Kiøbmand P. Borreschmith i Aalborg Termin, hvor Vilkaarene erfares. Aalborg den 9 Juni 1813. Foranlediget ved Tidernes Omstændigheder, er Gothaabs Papiirfabriques Oplags Priser, bestemte fra Dato af saaledes: Litr. A. A. Postpapiir, Risen . 8 Rbd. A. fiin Skrivpapiir Ris. 10 Rbd. . B. middel dito = 7 Rbd. . . C. Concept. - 6 Rbd. . D. stort til Carduser = 7 Rbd. D. mindre dito = 6 Rbd. -G. Trykpapiir, Ball. 28 Rbd. 8 Punds Pakpapiir = 8 Rbd. 6 Punds dito = 6 Rbd. - 4 Punds dito = 5 Rbd. . .J. Manlaturpapiir = 2 Rbd. = =P. Borreschmith.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Hos undertegnede er for billig Priis at bekomme: Banked Byggryn, sigtet Bygmeel i Pundeviis, grovt Bygmeel, Havregryn, Hvedemeel, Smør, Æg, Ølædike, Viinædike, Syrup, samt en Dunk Anstoser. Aalborg den 9de Juni 1813. Christensen paa Graven.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
ved Proclama, læst inden Hørne Venneberg Herreder Ting, Mandagen den 29 Martii d. A., og inden den Kongelige Landsoverret i Wiborg den 3die d. M. alle og enhver, som maatte formene sig noget Krav er have i Boet efter afdøde Sognepræst til Thornbye og Vidstrup Sogn i Horns Herred, Hiøring Amt, Ca August Damkier indkaldet inden 12 Uger, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise saadant, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hiøring den 18 Mai 1813. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
J sidstafvigte Efteraar døde gammel Ungkarl Christen Poulsen Klæstrup, som var Røgter her paa Giettrup i Kiær Herred, Aalborg Amt; hans Efterladens skaber bestod saa godt som af hans Gangklæder, hvilket alt strax af mig som Stifteforvalter blev registreret og af Vitterlighedsmændene vurderet, samt derefter ved Auction bortsolgt, som opfød til 60 Rd. 2 Mk. - detuden fandtes i rede Penge Banco B. 10 Rd. 12 s. Hans Arvinger vides ikke, men har han no saa maae de formodentlig stamme fra Jerslev Sogn, Hiøring Amt, siden han i hans Fripas havde det Binavn Klæstrup, som ligger i bemeldte Jerslev Sogn. Hans Arvinger saar som hans Credi= og Debitorer indkaldes herved 3 Gange i Aalborg Stifts jydske Efterretninger, at møde her hos mig paa Giettrup, for at bevise deres Arveret, Kravsret, og Boets Debitorer at betale hvad de skylder. Giettrup d. 25 Jan. 1813. Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Ved Aftale med Overkiöbmanden har jeg truffet den Foranstaltning, at Compagnihuusets Balsal, kan i Snapstingstiden afbenyttes som Börs eller almindelig Forsamlingssted, til hvilken Ende den skal blive oplukket Kl. 9 til 1 Formiddag og 3 til 7 Eftermiddag, fra den 14de til 19de Juni d. A. Aalborg den 29 Mai 1813. Kløcker. Qvarteer for tvende ugifte Soldater til næstkommende Michaeli, anvises af Holm, boende i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Hvide Halstørklæder kan daglig blive trykkede med ægte Farve hos Christen Trykker, som boer paa Hiørnet af Nye= og Brødregaden i Aalborg, imod en billig Trykkebetaling. - Sammesteds kan erholdes expederet, Ansøgninger til Kongen og de Kongelige Collegier, Klager til Overøvrighederne, Politie=Retterne og Forligelses=Commissionerne, Pengebevisers Udstædelse og Omskrivning i Rigsbankpenge med flere lovformelige Documenter.
Jyske Efterretninger, 1813-06-10
Rettelse. J forrige Avis stod paa 3die Spalte, 1ste og 5te Lin, fra neden: Geers, læs Peers.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
ude.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Blandede Efterretninger. Fæstningen Spandaus Capitulation har hos alle Militaire opvakt den største forundring, da den var en saa fast Plads omgivet med Moradser; Keiseren har derfor ladet fængsle Gouverneuren Gen. Bruny, Artillerie og Jngenieur-Cheferne og Medlemmerne af ForsvarsConfettet, der skal fremstilles for en Commission af Marskaller. Ligeledes skal Capitulationen af Thorn undersøges. Derimod er man fuldkommen tilfreds med Commendanten i Wittenberg, Gen. Lapoppes, mødige Forsvar, som for Resten har kan maadelige Forskandsninger.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Hamburg har Prindsen af Eckmühl (Davoust) efter Keiserens Befaling, under d. 7de paalagt, som Stral. en overordentlig Contribution af 48 Millioner Franker, som fra 12 Juni til 12 Juli skal afbetales i 6 Terminer; de 3/4 Dele i rede Penge; de øvrige 3/8 Dele kan afgiøres ved Vexler paa Paris, 3 Maaneder fra Dato. Denne Afgift skal især paalægges dem, som ved frivillige Bidrag eller ved andre Handlinger have taget Deel i de Oprørs=Scener, som siden d. 24 Febr. ere forefaldne.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
J Mangel af Betaling skal alle Slags bevægelige eller ubevægelige Eiendele seqvestreres, og hæfte for det samt lige Beløb af den paalagte Sum. Haandværkere og Daglønnere skulle være befriede, ligesom de Professioni, ster og Mestere, som kun betale et Parent paa 24 Franker og mindre, naar ellers ikke deres Opførsel eller Formue foranlediger en Taxation. Som Tvangsmidde, maae man bruge Militair=Execution. Til Commissarie, ved Fordelingen, under Præsidio af Auditeur d'Arlincourt, eller til dennes Tilbagekomst, Auditeur Rongisom Regierings=Commissair, ere udnævnte disse 7, det Chapeaurouge, Pet. Godekroy, Oppenheimer, Bev. Schrøder, Faber, Andersen og Rentzel. - J Præsteten Bretteuils Bekiendtgjørelse d. 31te var fastsat, at Vaabenernes Aflevering skulde attesteres ved et enet Register, der angiver de Afleverendes Navne, Fornavne, Haandteringer, Vaabenernes Beskaffenhed og Antal, ligesom Jndskrivning=Rummeret, der vedhæftes bemeldt Vog ben. De Vaaben, som Sværdfegere afleverer, indføres i særskilt Register.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg., Christiania, den 1 Junii. Den 28 Mai om Middagen behagede det Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, i Følge med Hs. Durchlauchtighed Prinds Friderig til Hessen, under Escorte af Byens gule Æresgarde og ledsaget af sine Cavalerer og Adjutanter, at begive sig til Vor Frelsers Kirke, for at bivaane den der berammede Høitidelighed. Denne aabnedes ved en Jndledningssang, hvorpaa fulgte første Part af Cantaten til Universitetsfesten. Hs. Høiærværdighed Biskop Bech, Ridder og Dannebrogsmand, traadte derpaa frem, og tolkede Folkets Følelser til Jmodtagelsen af dets høie Foresatte, og til Afskeed med dets høitelskede Vice-Statholder, i en kraftig og skiøn Talle Festen endtes med anden Part af Cantaten. Saavel Taler, som Musikken bidroge til at sætte de Tilstædeværende i en med Glæde blandet veemodig Stemning, der særdeles for gede Fæstens Høitidelighed.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Udtog af et Brev fra Christiania den 31 Mai 1813: "Jeg vil kortelig melde Dem, hvad der siden mi Brev af 24 dennes er foregaaet: Torsdags Eftermiddag (d. 27 Maj) var høitidelig Samling i Sælskabet for Norges Vel, hvori Prinds Frederik aftraadte, og Prind Christian tiltraadte som Præses, da et Aftensmaaltid hos Stiftamtmand Thygeson paafulgte. Næste Dag blev giver den Concert, som i forrige Jntelligentsblad kundgjordes hvorefter var stort Middagsmaaltid hos Stiftamtmanden Løverdag Morgen (d. 29de) reiste Prinds Frederik heri fra. Over 200 Mennesker deels fulgte ham til, deels mod toge ham paa et Sted kaldet Sæter, en halv Miil fra Byen. Her havde vi ved Borgerskabets civile og militair Embedsmænds fælleds Foranstaltning og Bidrag anrettet et Frokost. Jeg troer, at der vare ikke mindre end 300 Mennesker forsamlede; men alt gik med Orden og Høitid lighed, og faa Øine vare tørre ved Afskeeden fra denne af le godmodige Prinds. Prinds Christian følede det Skiønne i denne virkelig angribende Stene; han tog et Glas og sagde til Prinds Frederik: "Gud give, at min Afskeer herfra engang maatte blive som Din!" Prinds Christan fulgte med til Frederikstad, hverfra han bereiser Grænsen til Kongsvinger. Ved Stiftamtmandens Bord og ved Afskeden bleve to smukke fædrelandske Sange afsiungne.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Den franske Charge de Affaires i Kbhvn. Desaugiers, er afreist til Kiel, og Skuespillerne Knudsen og Kruse til Norge.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
J Torsdags d. 3 Juni ankom til Hovedstaden den tredie Transport danske Matroser fra Antwerpen. De trak med klingende Musik og deres Flag i Spidsen op til Holmen. Det var et skient og rørende Syn, at see disse ægte danske Søegutter, hvis hele Aasyn bærer Præget af Nordisk Mod og Kraft, omgive Dannebrogs hellige, uplettede Flag, og nedlægge det paa Holmen, som Fædrelandets ypperste Palladium. I Dagen er opkastet følgende for Øieblikket Mange interesserende Spørgsmaal: "Nu Terminen stunder til, hvorledes bliver Renten at beregne, naar den efter Forordningen af 5 Januar d. A. skal betales efter SølvVærdie, eller bør enhver Prioritetshaver oppebie den forventende Kours, som skal bestemmes den 1 August d. A.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Aalborg, den 20de Maj. Natten imellem den 31 Mai og 1ste Juni sidstleden hiem søgtes Røde=Mølle, beliggende 1 1/2 Miil fra Nibe i Store=Alstrup Sogn, Sleth Herred, af en meget voldsom og hastig om sig gribende Ildsvaade, hvorved hele Møllehuset, og Mølleværkerne med en ikke ubetydelig Deel Korn forvandledes til Aske. Eieren, Peter Hansen, var fraværende. Hvad man fra Luerne har kunnet redde, er høist ubetydeligt. Da Konen for trediegang vilde vove sig ind i det brændende Huus, for at bierge Sengeklæder, søgde man forgieves at afholde hende derfra. Hun holdt det vel for farligt, men ikke for umueligt. Hun gik ind, fulgt af sin ældste Datter. Da deres Fraværelse syntes den ældste Søn at vare for længe, vilde han opsøge sin Møder og Søster. Luer og Røg og den ligesaa smertelige Overbeviisning, at hans Moder og Søster vare i Luerne blevne Offere for deres Bestræbelser, syntes at ville ogsaa tilintetgiøre ham. Den Vei han var kommen ind ad, var af den hastigt tiltagende Brand bleven afskaaren. Dog det tredie Offer skulde ikke falde; og det lykkedes denne Yngling, at bane sig en Udvei igiennem Mølleværket. Han er noget beskadiget af Jlden, men vil snart blive helbredet.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Den redelige, men ulykkelige P. Hansen havde for kort Tiden siden ladet foretage en Hovedreparation ved den nu i Aske liggende Mølle, samt ladet forstørre Maskineriet, saa at det bestod af 3 Qværne. Han var velhavende og meget lykkelig som Mand og Fader. Faa Timer havde berøvet ham alle disse i deres Natur meget forskiellige Rigdomme. Menneskevenner, Gode, ædle Jyder, J, som saa tidt have viist, at Godgiørenhed er eder en Vellyst, lader os lindre den Deel af Mandens tunge Skjebne, som staaer i vores Formue, Lader os hielpe denne Ulykkelige, at han atter kan komme ind i sin Næringsvei, og finde Lye med de Kiæte, han endnu har tilovers!
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 8 Juni, Frieskræder Erich Christensen Bay og Jnger Cathrine Sørensdatter, Døbte. Den 4 Juni, Johan Gotliebs Datter Anne Magrethe, Fadderne: Mad. Mollerup, Jomf. Thygesen, Bager Schiønning, Skræder Stisgaard, Jens Assels, Handelsbetientene Clausen, Tedin og Løndstrup, Tidemand. Den 5 Juni, Reebslagersvend Johan Christensens Søn Johan Peter, Fadderne: Barnets Forældre, Gjordemoder, Mad. Søndergaard, Michel Hougaard. Den 7de, Gaardmand Anders Nielsen Hunes Datter Kiersten Nielsdatter; Fadderne: Tobakspindersvend Anders Giødesen og Kone, Maren Nielsdatter, Christen Nielsen Hune, Ung te karl Christen Nielsen. Den 8de, Arbeidsmand Christian Maters Datter Gorine, Fadderne: Mad. E. Nielsen, Jomf. Due, Viinhandler Bock, Kiøbmændene Hvid og Sauerbier, Handelsbetient A. Lassen. Beaxavede. Den 8 Junii, Parykmager Holstes Enke, 33 Aar. S. D. Podemester Christen Olesens Søn Ole, 2 Dage.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Tallotterie. Ved 854 Trækning i Wandsbek, udkom følgende Ruure Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1813-06-13
Ved en blid og rolig Død behagede det Gud at bortkalde i Eftermiddag min gode Faster, Madame Maren Taub., Enke efter afd. tydsk Skoleholder Jacob Saur vier her i Aalborg, i hendes 73 Aar; hvilket jeg sørgeligst skylder at bekiendtgiøre hendes Venner og Bekiendtere i og uden for Byen. Aalborg den 11te Juni 1813. Em m. Tauber.