JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Det bringes herved i Erindring: at i Overeensstemmelse med Kongelig allernaadigst Rescript af 29de Mai 1832 holdes heri Byen den 25de dennes et Heste- og Qvægmarked, hvorved tillige falholdes Fødemidler af enhver Sott. – Almanaken for dette Aar giver nemlig ingen Underretning om dette Marked. Skielskiør den 16de October 1833. Foss. Jndleveringstid paa det Kongelige Postcontoir i Slagelse til den tredie almindelige Brevpost fra Kjøbenhavn til Hamborg, som for første Gang afgaaer fra Kiøbenhavn den 8de November, bliver, den første Gang, Fredag den 8de November og siden hver Fredag Aften fra Kl. 7 til 10 slet. Krebs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Natten imellem den 13de og 14de Octbr. er fra Huusmand Christen Mikkelsens Mark i Sorbyemagle pr. Slagelse, bortgaaet eller borttaget 2 sorte Hopper; den ene har en Snup og en hvid Sok paa det venstre Bagbeen, 13 Aar gl.; den anden har en hvid Stiern i Panden og 2 hvide Bagsokke, 10 Aar. For sammes Tilveiebringelse loves en god Douceur af ovennævnte Eier. En beqvem Leilighed paa en af Byens reelle Gader anvises tilleie af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
En ugivt Mand, som i flere Aar har været ved Landvæsenet, ønsker sig anbragt snarest mueligt som Ladefoged, eller i Mangel heraf som Avlskarl, gode Anbefalinger kan forevises. De Reflecterende ville behageligst henvende dem til Bogtrykker Magnus i Slagelse, som giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Mandagen den 4de November holder Ringsted og Omegns Bibelforening sit høitidelige Aarsmøde i Ringsted, Kirke Kl. 2. Hr. Pastor Lindegaard holder Talen. En meget fordeelagtig beliggende Kielder er strax at erholde tilleie paa billige Vilkaar, naar man snarest muligt henvender sig til Slagelse den 16de October 1833. J. F. Alling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Undertegnede, som er flyttet fra Hr. Regnskabsfører Boldts Gaard paa Bredegaden til Hr. KammerraadGruners Gaard paa Rosengaden, anbefaler sig fremdeles med færdigt Dame- og Mands=Skomagerarbeide, saavelsom og at modtage Bestillinger, som paa det hurtigste og billigste skal blive expederet. Slagelse den 16de October 1835. Jannelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Da Drengen Peter Carisen, Søn efter afgangne Skomager Peter Carlsen, den 1ste October er bortgaaet fra sin Lære, og hans Opholdsted er mig siden denne Tid uvidende, saa anmodes Alle og Enhver som maatte kunne give mig nogen Oplysning om ham, at melde mig det. Han var ved sin Bortgang iklædt hvid Bad mels Nattrøie, brune hiemmegjorte Beenklæder, blaae Tvistes Vest, Vellingtons Støvler, tillige liden af Væxt, lys af Haar og Ringe i Ørene. Slagelse den 18de October 1833. Müssel, Skoemagermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Natten imellem den 9de og 10de denne Maaned er fra min Lod bortgaaet eller bortstiaalet en sort Hest, 4 Aar gammel, uden Aftegn. For Opdagelsen af denne Hest udloves herved en passende Douceur, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Slaglille ved Sorøe, den 12te October 1833. Poul Rielsen, Gaardfæster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Hos Undertegnede kan bekommes særdeles godt Maculatur=Papiir til billigste Priis. Slagelse den 14de October 1833. J. F. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Fra Hr. Bundtmager L. Michelsen i Aarhuus er jeg bleven forsynet med et Partie smukke Vintervarer, af moderneste Facon, bestaaende af Kasketter, Damestovler, Bog, Pelleriner og Handsker m.m., som sælges til de billigste Priser. Slagelse den 12te October 1833. A. Wulff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Ved en Hovedgaard er Tieneste ledig for en givt eller ugivt Muurmester. Det nærmere anvises fra Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aarg. Tirsdagen den 22. October 1833. No. 85, 19de Aar, Tirsdagen den 22. October 1833. Tirsdagen den 22. October 1833. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Fugle og Jnsecter. Fuglene fortære i den Tid de yngle en utrolig Mængde Jnsecter. Bingley observerede et Par smaae Amerikanske Fugle, som i en Tid af en Time forlode deres Rede 30 til 40 Gange og kom tilbage med Jnsecter. Saaledes bleve de ved den største Deel af Dagen og i een Time kom de endog 71 Gange tilbage til Reden med deres Bytte. Antager man nu at de saaledes blive ved i 12 Timer af 24, saa vilde et eneste Par Fugle dagligen dræbe 600 Jnsecter, forudsat, at det hver Gang kun fangede een Jnsect, som i det heele er for lidet regnet. Betragter man Sagen fra denne Synspunkt, saa kan Udrøddelse af de inseklædende Fugle under visse Omstændigheder anrette megen Skade (dette beviser hvilken Balance der finder Sted i Naturens Jndretninger og hvorledes alt er nøie betænkt og forud beregnet). J de forenede Nordamerikanske Stater havde man engang i den Grad udrøddet Kragerne og Allikerne ved det at Regieringen havde udsat Præmierpaa deres Hoveder saa at Jnsecterne toge til i en overvættes Grad, og Staten saae sig nødsaget til at udsætte Belønninger for disse Fugles Formerelse, saadanne Præmier finde ofte Sted i Amerika. (Det vilde ikke gaae bedre ifald man vilde udrødde alle Muldvarpene; thi saa vilde Ormene faae Overhaand.) Den fortreffelige Naturkyndige Bree paastaaer at Jordkloden vilde neppe blive beboelig uden Svalernes velgiørende Biestand. Denne Fugl lever kun af Jnsecter, og var den ikke til, saa vilde der ikke blive nogen Ende paa de Ægyptiske Landplager. Hr. Bree havde skudt en Muursvale i den Tid, da den havde Unger. Han saae en Mængde Fluer, deels lemlæstede og deels ufortærede at krybe udaf Næbet paa denne Fugl. Svælget og Kroen var proppet fuld af Fluer, og en utrolig Mængde laae i Kroppen. Han troer ikke at overdrive Sagen, naar han paastaaer, at der gjemtes flere Fluer i denne Fugl end der kunde rummes i en sædvanlig Spiseskee, naar man ogsaa vilde pakke dem tæt sammen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Udvandringer til Nordamerika. Til de interessanteste Papire, som ere forelagte Underhuuset, høre Udtogene af Colonialministerens og flere Embedsmænds Correspondence om denne Gienstand. J Canada siges 55,000 Personer at have udvandret og nedsat sig i Provinserne i Aaret 1832 og som havde medbragt en Capital af 6 til 700,000 Pd. St. En af dem havde allene en Anviisning paa Banken i Qvebek, som lød paa 16,000 Pd. St., en anden paa 4000 Pd. Beretningerne omtale den store Forandring, som viste sig i de Jndvandredes Karakteer; de fleste vare respektable Folk og befandt sig i gode Omstændigheder. Af Cholera døde 2350 Jndvandrede. Trangen til Arbeidsfolk tog desuagtet til og man bød i Arbeidsløn fra 2 1/2 til 7 1/2 Shilling (Rixorter) dagligen. 4988 bleve i 1832 afsendte til Canada fra England med Understøttelse af de Communer, som de tilhørte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
De Britiske Colonier i Australien. Disse Coloniers uhyre Afstand fra Moderlandet er Skyld i at Englænderne i Europa vide kun lidet om deres Brødres Flor i den femte Verdensdeel. Kiøbmændene i Ny=Syd=Wallis, siger Captain Sturt, udmærke sig ved de dristigste Speculationer og kjæmpemæssigste Projekter. Deres Magaziner ere collosalske og meget fast byggede. Saavel Handel som Agerdyrkning giøre kjæmpemæssige Fremskridt. Da jeg saae Sydney første Gang, blev jeg i høi Grad overrasket; dog kan ikke Jagttageren ved et flygtigt Overblik erholde et fuldstændigt Begreb om denne virksomme Hovedstads mercantille Driftighed. For rigtigt at kunne fatte den maa man fragte en Baad og feile fra Sydney-Cove til Darling-Harbour. Der vil man faae at see saa mange Magaziner, Skibsdokker, Møller og Værfter, saa at man skulde troe at man var i Liverpool. Australien er nu ikke længere som de øvrige Colonier en trykkende Byrde for Moderlandet; den udreder ved sine Afgivter omtrent hvad den koster. J 1832 beløbe dens Jndtægter sig til 135,909. Pd. St.; Udgifterne i Landet ikke til fulde 100,000 Pd. St., saa at der var over et Overskud af næsten 40,000 Pd. til indenlandske Fornødenheder. Den dyrkede Deel af Nye Sydwallis strækker sig fra den 36te til den 32te Grad og er inddeelt i Grevskaber, Sogne og Commune Distrikter. Coloniens Folkemængde anslaaes til 45,000 Frie og 25,000 Forbrydere. Jndførselen i 1831 beløb sig til 602,032 Pd. Værdien af Handelsartikler fra fremmede Lande til 144,793 Pd., Resten leverede Brittanien og dens Colonier. Udforselen beløb sig til 384,344 Pd., hvoriblandt Brittiske og udenlandske Varer til 81,969 Pd., som igien bleve exporterede. Resten bestod af Coloniens Producter og af Udbyttet af Fiskerierne ved Nye=Seeland og Øerne i Sydhavet, De vigtigste Udførsels-Artikler til Moderlandet vare: 800 Tønder Nye=Seelandsk Hør; 3186 Tønder Hvalrav og sort Olie (Thran) og 515, 156 Pd. Uld, Coloniens Hovedprodukt. J 1831 ankom 150 Skibe fra udenlandske Havne til Port Jackson. - Colonien Van Diemensland eller Tasmaania (saaledes kaldet af sin første Opdager Hollænderen Tasmann) har en Brittisk Folkemængde paa 24,000 Personer, hvoraf Halvdelen bestaaer af Forbrydere. Den har aarligen 65,000 Pd. Jndtægter; men Udgifterne stige langt høiere, og den har ikke nær gjort de Fremskridt som Nye=Syd Wallis, hvorfra den blev adskilt i 1825. Denne Standsning kan maaskee forklares af de Vildes Grusomheder, som foraarsagede Colonisternes Foretagender store Hindringer; nu har man imidlertid transporteret de Vilde til en liden Øe, hvor de ville rimeligen uddøe. De nyeste Reiser inde i Landet, have, endskiøndt 1/2 af Øen endnu er ubekiendt, dog tient til at udfylde Kaartet og til at opdage at Jorderne ere af meget god Bonitet. Van Diemens Land synes at være meget frugtbart. (Redacteuren af dette Blad eier to store Kaart over Van Diemens Land, eet af Ewans af 1821 og eet af Arrowschmidt af 1832; men det er forbausende at see ved Sammenligningen hvilke Fremskridt Kundskaben om denne Øe og Kulturen paa den har gjort i disse 11 Aar.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. De forskiellige uroelige Bevægelser, som i den sidste Tid have yttret sig paa flere Steder i Jtalien lade ikke omtvivle, at en hemmelig og vidt udbredet Conspiration der finder Sted. Den Sammenrottelse, som blev opdaget i Piemont gav Sagen fuldkommen Vished og lærte, at der existerer et hemmeligt Selskab, som kalder sig giovine Italia (det unge Jtalien), som søger at kuldkaste hele Landets Forfatning. Ganske nyelig har ved Commer Søen tildraget sig en meget førgelig Begivenhed, som staaer i Forbindelse dermed. Den 15de September ankom dertil Advocaten P. fra Genua, en meget formuende Mand, som boer i Distriktet St. Fidele, 2 Mile fra Como. Dommeren i dette Distrikt C. fik Ordre til strax at arrestere ham og lade ham bringe under sikker Forvaring til Mailand. Neppe var han arresteret og den Commissair, som Dommeren havde delegeret, var i Begreb med at begive sig bort med den Arresteredes Papire, førend han i Husets nederste Etage blev overfaldet paa en rasende Maade af en af Advocaten P's Emissarier, som affyrede to ladte Pistoler paa hans Bryst og dræbte ham paa Stedet. Morderen bemægtigede sig øieblikkeligen Papirerne og undveeg. To Brødre af Advocaten bleve strax paagrebne og al Umage anvendt for at gribe Morderen; men uagtet alle de Streifetog, som bleve foretagne i Omegnen kunde man ikke komme paa Spor efter ham. Advocaten er bleven bragt til Mailand og siden den Tid ere to af hans Bekiendte rømmede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Rom tager man ved Universitetet de strengeste Forholdsregler for at forhindre at de liberale Grundsætninger skulle finde Indgang hos den studerende Ungdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Staden Basel har med 1033 Stemmer mod 190 antaget den nye Regieringsform, som Landdagen har ladet den foreslaae; derimod har Canton Schwyz ikke modtaget den, som er bleven samme foreslaget, hvorfor ogsaa Forbundets Tropper ville indtil videre vedblive at occupere den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Staden Basel har den 4de September deelt Forraadet i dens Tøihuus med Landskabet Basel. og da Forbundsdagens Fordringer saaledes ere blevne opfyldte, saa ville Forbundsdagens Trop ver snart rømme Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Det siges for vist, at der skal i December holdes i Schønbruun ved Wien en almindelig Congres under Keiserens Præsidium af de Tydske Fyrster eller af disses Ministre for at afhandle om Tydsklands Anliggender. Ligeledes forsikkres, at Kronprinsen af Preussen ved Sammenkomsten i Münchengraz er bleven overdraget af den Østerrigske og Russiske Keiser at foretage en Reise til flere Tydske Hoffer for at tilveiebringe en Forbindelse imellem Hofferne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Fra München berettes, at der bestandig hverves Tropper i Baiern og afsendes til Grækenland, at de paa deres Marsch til Triest blive i de Østerrigske Stater modtagne med megen Velvillighed, og at Troppernes Sundhed i Grækenland er meget god, den kan imellem blot lide af den megen Viindrikken, da Viin faaes der for meget godt Kiøb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Man vil vide fra London: at en Coureer fra Constantinopel har overbragt dertil en Afskrift af den Tractat, som er afsluttet imellem Rusland, og Porten; den skal være af et beroligende Jndhold og ikke indeholde noget som berører Europas større Jnteresser eller krænker Englands Jndflydelse paa de Orientalske Forhold. Tractatens Formaal skal fra Russisk Side kun være at indgyde Porten Tillid, den er ingen offensiv Alliance, men indeholder kun det Løfte, at Sultanen skal erholde Hielp af Rusland, dersom Mehemed Ali skulde falde paa at giøre videre Opstand imod ham. En Troppemagt af en vis Styrke skal altid staae færdig til hans Disposition og ile ham til Hielp, selv om han ikke faaer Tid iforveien til at anraabe den Russiske Regiering om Hielp. Men derimod skal Porten indrømme Rusland, større Fordeele i Henseende til den frie Seillads end der vare tilstaaede det i Tractaten af Adrianopel, hvorimod den synes kun under visse Betingelser at ville tilstaae andre Nationer Passagen. igiennnem Dardanellerne og Seilladsen paa Søen Marmora; man troer at den Engelske og Franske Regiering ville protestere imod denne Clausel, hvorved Nøglen til Dardanellerne paa en Maade kommer i Ruslands Hænder. Engelske Blade sige bestemt, at disse tre Magter have protesteret mod Tractaten og erklæret at de ville betragte den som død og magtesløs, fordi de betragte den som et Middel til at give Tyrkiet til Priis for Ruslands Occupation, især da Porten har tabt al Evne til at beskytte sig selv. Den Russiske Jndflydelse i Constantinopel voxer dagligen. Den Russiske Ambassadeur Hr. v. Butenier lever paa den meest glimrende Fod, holder sex Secretaire og mangfoldige Domestiker: han har hverken Mangel paa Penge eller Agenter; de øvrige Gesandte spille mod ham en ringe Figur. - Den sidste store Jldebrand skildres vel som en Virkning af et Tilfælde, men de Forholdsregler, som Porten tager, udvise at den erkiender den for at være et Værk af Ondskab. Dette sees af de mange Vagter og Patrouiller; Jngen maa gaae uden Lygte om Natten paa Gaderne, selv respectable Jndvaanere blive arresterede, naar de forsømme dette, hvilket nyeligt mødte en Dame og 4 Englændere, som Kl. 8 1/2 om Aftenen havde fjernet dem blot nogle Skridt fra deres eget Huus. – J det opbrændte Geværfabrik gik 40,000 Gevære og Bajonetter forlorne; 140 Møller afbrændte; 80 Koffardieskibe ere befragtede for at bringe Meel til Hovedstaden, nogle Bagere, som vilde forhøie Brødpengene have faaet Bastonade. Nye Træe, huse opbygges, men paa samme uordentlige Maade som tilforn. Sultanen har endnu ikke ganske tabt Modet; den 7de mønstrede han 10,000 Md. ved Stephano; han sagde til dem: at han vel vidste at hans Reformer ikke behagede dem; men i fornødent Fald vilde han bede sine Allierede om Hielpetropper i tusindviis for at bringe dem til Fornuft. Mange Henrettelser blandt Militairen finde Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Nyeste Post-Efterretninger. Det er uroeligt i Spanien, men det sande Sammenhæng derved er vanskeligt at opklare. J Paris var det Rygte udbredet, at der var Opstand i Bilbao og at Postgangen imellem denne Stad og Madrid var afbrudt, men denne Efterretning er falsk, da man har i Hamborg faaet Breve fra Bilbao af 6te October og fra Cadix af 27de September, som vare indtrufne til rette Tid. J Cadix var Sundhedstilstanden god, men i Sevilla vare den 23de September 184 Mennesker døde af Cholera. Den Franske Regiering skal den 12te have faaet ganske nye Efterretninger fra Spanien ved Telegrapherne. Uroelighederne i Bilbao vare blevne dømpede, men vare udbrudte paanye; dog havde de ikke grebet videre og sig. Nogle Stabs officere ere afreiste til Armeen ved Pyrenæerne. Fonds ere vegne. Saaledes lyde de allernyeste Efterretninger. - Gaae vi en Dag længere tilbage, saa tilstaaer den temmelig vel underrettede Journal des Debats, at Regieringen har ingen sildigere Efterretninger fra Madrid end af 4de October; men at i Mangel af paalidelige Efterretninger ere mangfoldige Rygter, bragte i Omløb, saaledes: at Don Carlos er draget ind i Spanien med en talrig Skare af Ven dere og Portugisere, at Biscaig er i Opstand; at de Royalistiske Frievillige har slaget de Tropper, som vare fra St. Sebastian afsendte imod dem; dette Blad troer ikke at der er noget andet sandt, end at Uroeligheder ere udbrudte i Bilbao. Royalisterne, der skulle have udraabt Carl V, plyndret og nedsablet, hvoriblandt en Hr. Uhagon, de Constitutionelle; Staden og Omegnen vrimler af Apostoliske Gueriller. Zavalla commanderer der. Munkene skulle være Aarsag til hele Tumulten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
J Ordunna og barolla skal ogsaa Don Carlos være bleven proclameret. Jmidlertid skal det ikke være lykkedes ham at komme ind i Spanien, da han er bleven afviist paa Grændsen. Ogsaa til London har en Regierings-Coureer bragt Efterretninger fra Spanien, som bekræfte, at der er udbrudt Opstand i Bilbao og paa andre Steder, og som havde til Følge at de Spanske Fonds faldt, De nyeste Efterretninger fra Madrid, som man har af 3die October bebudede ogsaa en uroelig Tilstand. Madrid var vel roelig; men det Rygt var i Omløb, at Kongeriget Valencia havde proclammeret Don Carlos, hvorfor Tropper vare afsendte dertil, hvilken Efterretning foruroliger meget. Dronningen har tilsendt Hertug Præsidenten for det Kongelige Raad et Testament af hendes afdøde Gemal af 12te Juni 1830, hvori han skal have skiænket meget til Klostere og Ordener. Dronningen lover i en Proclamation til Nationen at ville opretholde Kongerigets gamle Love og ikke indføre Nyeheder, som vel kunne være gode i Henseende til Grundsætningerne, men ere farlige i Henseende til Anvendelsen. Det er mærkværdigt, at den Franske Moniteur er saa raus og meddeler ingen nye Efterretninger fra Spanien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
De øvrige Franske Blade meddele vel udførlige Efterretninger om Begivenhederne i Spanien; men de synes ikke at være meget mere end Rygter, som ikke ere værd at fortælle og solide Efterretninger maae først oppebies. Det er ganske vist at en Fransk Armee samles paa Spaniens Grændser; men det er ikke saa afgjort om det er dens Bestemmelse at understøtte Dronningen eller blot at sikkre Frankrigs Grændser ifald Don Carlos skulde faae Overhaand og de Franske Carlister sætte sig i Forbindelse med ham. Det synes som at Hr. v. Zea Bermudez endnu besidder sin hele Jndflydelse hos Dronningen. Der fortælles om Don Carlos, at han har megen Forstand, men mangler en omhyggelig Opdragelse; dog har han erstattet sin Opdragelses Mangler ved megen Lecture; han skal vide god Besked om de udenlandske Hoffer og have længe staaet i Correspondence med tre af de Nordiske Monarker. Han skal være af en Mellemstørrelse, seer sygelig og bleeg ud og har blondt Haar. Han skal have nogen Lighed i sine Ansigtstræk med Keiser Carl den V. Hans Gemalinde er af en høi Væxt og har noget Afrikansk i sin Gang og i sine Ansigtstræk. Hun har tilsvoret Dronningen et uforsonligt Had. Deres Børn ligne Faderen; den ældste Søn er en vakker Rytter og kan forventes at sætte sig i Spidsen for de Royalistiske Frievillige. Don Carlos besidder ikke nogen Formue, men Geistlighedens store Rigdomme ere til hans Disposition. Dronningens Opdragelse skal være meget forsømt; hun er meget corpulent og hendes Comportement bliver stærkt criticeret af Spanierinderne. Hendes Søster, Jnfanten Don Franciscos Gemalinde og hendes Kammerfruer skulle have megen Jndflydelse paa hende. Jnfantinden skal have en meget bestemt Karakteer og i Grunden dirigere alt det, som man tilskriver Dronningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Jnfanten Don Francisco de Paula skildres som ganske uduelig, han skal være meget ængstelig og meget beskiæftiget med sine Financer, men han er godmodig og yndet af Folket. Af alle Ministerne staaer Greven af Ofalia høiest i Dronningens Gunst; men hun skal ikke være vel findet mod Hr. Fra Bermudez, som skal have meddeelt Konge Ferdinand, nogle Anecdoter af hendes private Liv. Hendes Financer skulle være i en maadelig Tilstand og man troer at hun maae tilsidst kaste sig i Frankerigs og de Liberales Armee. J London vil man vide at hun den 7de October vil modtage en Gesandt fra Dronning Donna Maria i Portugal. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Paris forglemmer man aldeles de Portugisiske Anliggender over de Spanske. Jkke heller har man fra nogen Kant faaet nye Efterretninger fra Portugal. – Fra Wien berettes at sørgelige Efterretninger ere ankomne fra Øen Cypern. Officielle Depescher berette, at Jnsurgenterne have myrdet den Tyrkiske Gouverneur og 100 Tyrker; de have ophængt en Europæisk Mages Consular-Agent og beskiæmmet hans Flag. Græske Søerøvere vise sig i Farvandene. - Man paastaaer at den Franske Regieringen skal have protesteret imod den imellem Sultanen og den Russiske Keiser afsluttede Tractat, som hiin skal have ilde optaget. - Fra Grækenland beberettes, at Konge Otto bereiser paa den Engelske Fregat Madagaskar sit Riges Kyster. Athen er vel bestemt til Rigets Hovedstad; men man veed endnu ikke naar Regieringen vil forlægge sit Sæde dertil. – Gen. Trezel er ankommen til Bugia i det Algierske, med den Expedition, som er afgaaet fra Toulon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Den Østerrigske Keiser og Keiserinde fortsætte deres Reise i de Østerrigske Stater, og ere endnu ikke komne tilbage til Wien. Man siger at denne Stad skal i Vinter blive Sædet for en almindelig Congres af Tydske Fyrster. Den Russiske Udenlandskminister, Greven af Resselrode, opholder sig endnu bestandigt i Berlin. Kongen af Preussen, har udnævnet Hr. v. Arnim til Gesandt ved det Belgiske Hof, og Hr. v. Bockelsberg til Legationssecretair. - Kongen af Neapel har oprettet i Hovedstaden en Borgergarde, under Commando af Hs. Kgl. H. Prinsen af Salerno; endvidere har han lagt en meget høi Jndførselstold paa alle Varer fra de Østerrigske Stater. - Kurfyrsten af Hessen er med Grevinde Reichenbach og hendes ældste Datter Louise kommen tilbage til Philipsrube, fra en Reise til Schnepfenthal, hvor to af hendes Sønner ere anbragte i det Salgmannske Opdragelses-Jnstitut. - Den Danske Søecaptain de Coninck har erholdet af de Franskes Konge Æreslegions-Ordenen, og ifølge Videnskabernes Academies Beslutning har Marineministeren befalet, at det af ham opfundne Clinometer, som tiener til at bestemme hvor dybt et Skib slikker i Vandet i alle Stillinger, skal indføres paa alle Skibe i den Franske Marine. - Tumulterne i Antwerpen og Gent have allene angaaet Orangisterne, som bleve beskyldte for at have afsendt Deputationer til Haa og til London, Pøbelen samlede sig og sloge Vinduerne ind i nogle private Huse; men den blev tilsidst adspredt ved Militairens Anstrængelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-22
Christiania, den 9de October. Antallet af samtlige Cholera Tilfælde i Drammens Bye - om de i Liers Præstegield indtrufne vides ingen anden Beskeed, end den forhen meddeelte, var indtil i Gaar steget til 106, af hvilke 59 Personer ere døde og 10 angivne som helbredede. Vi kunne destoværre endnu ikke berette, at Sygdommen har givet efter. - Siden Løverdagen den 5te dennes have enkelte Tilfælde yttret sig i Forstaden Enerhougen og paa Lambergsætter 1/2 Miil herfra.