JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Storebelt er nu aldeles spærret af Jis, som ikke kan bære, saa at al Transport er umulig, saalænge indtil enten Jsen ved fortsat Kulde bliver befarlig, eller Tøveir og Storm giver aabent Vande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Den fra Kjøbenhavn den 19de de afgaaede Brev og Personpost ligger paa Sprog; de tidligere Poster ere komne over.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Telegraphen har bragt den sørgelige Efterretning, at vor berømte Landsmand Henrik Steffens er død i Berlin den 13de ds. (Fædrel)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Samme Meddelelsesmiddel har ogsaa bragt en anden Efterretning, som sikkert vil interessere, nemlig at Sir Robert Peel har meddeelt i Underhuset, at det forløbne Finantsaar har givet et betydelig Overskud, hvilket han agter at anvende til Toldnedsættelser. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
J Jtzeho, fortæller "Jtz. Wochenbl.", er man nu ifærd med at trykke alle de ifølge den Ussing ske "Statseenhedsproposition" til den holsteenske Stænderforsamling indkomne Adresser, som, efterat høiere Tilladelse dertil nu er given, ville blive fuldstændig meddeelte, med alle Navneunderskrifterne, som Tillæg til Stændertidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Der vil nu paa Actier blive aabnet en Dampskibsforbindelse imellem Hamborg og Cadix, som er intenderet at skulle iværksættes med 4 eller 5 Dampskibe, af hvilke eet skal afgaae den 1ste og den 15de i hver Maaned fra Hamborg, og eet fra Cadix og anløbe alle Hoved=Kystpuncter i Spanien, Portugal, Frankrig, England, Holland, Belgien, Østfriesland og ved Weseren. Actiecapitalen er bestemt til 1,200,000 Rthlr. i 12,000 Actier a 100 Rthl.; 15 pCt. indbetales strax.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Der er projecteret en Dampskibsfart imellem Stettin og Köln, til hvilken man agter at benytte Passagen gjennem den slesvig-holsteenske Canal. Tilladelsen dertil skal allerede være given under den Betingelse, at Farten gjennem Canalen kun maa skee med en forringet Maskinkraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
(Corresp.) Kjøbenhavn den 22de Februar. Den haarde Kulde, der har indfundet sig i den seneste Tid, trykker overalt den Fattige tungt, men neppe nogetsteds tungere end i Hovedstaden, hvor Armoden, ifølge mange Omstændigheder, fremtræder i en Yderlighed, hvortil, det ville vi haabe, ikke mange af de mindre Communer kunne opvisse Exempler. Men er Armoden stor, saa er Velgjørenheden det ikke mindre, og Kjøbenhavns Adresseavis bærer daglig Vidnesbyrd om den utrættelige Redebonhed, hvormed den velhavende Deel af Befolkningen følger enhver Opfordring til at lindre Eiendigheden. Foruden de mange offentlige Foreninger, tør vi vel blandt de Foreninger, der virke i Stilhed, nævne den qvindelige Pleieforening", stiftet den 6te October 1843, hvis sidste Regnskab ligger for os. Foreningens Formaal er fornemmelig at understøtte Syge af den bedre Deel af Fattige, det er saadanne, som ere bekjendte for at føre et ordentligt borgerligt Liv og Virksomhed, og Understøttelsen ydes i Regelen ikke i Penge, men in natura. Foreningens Jndtægt i det forløbne Aar har været 1687 Rbd. 65 s., hvoraf Hds. Maj. Dronningen har bidraget 500 Rbd., og Foreningen har i det forløbne Aar paa 84 Steder pleiet den Syge og opretholdt Modet hos den Nedtrykte. Forstanderinden er Hs. Maj. Dronningens Overhofmester inde, Kammerherreinde Rosenørn. Vi have hørt tale om et dumdristigt Tyveri hos en Boghandler, hvor to Tyve om Aftenen skulle have seet en Mand staae i Bogladen og tælle Penge, hvorpaa de skulle være styrtede ind, efter Sigende, have bibragt ham et Knivstik og frataget ham Pengene, uden at man senere har opdaget dem. Man taler om, at en af Cheferne for vore Regjerings-Collegier, der allerede i længere Tid har været svagelig, skal afgaae. Man remplacerer ham med en ung Stiftamtmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Nykjøbing den 27 Febr. Tirsdag Aften gaves her i Byen af Musiklærer Wiberg en musikalsk Aftenunderholdning, som vistnok i det Hele opfyldte de Fordringer, man med billighed kan gjøre til Hr. Wiberg, der desuden ved Hjælp af den af ham først i Vinter oprettede Sangforening, ikke saa let var istand til at udføre noget Fuldkomment. Der er nu saaledes ved Hr. Wiberg gjort en Begyndelse til at vække Sandsen for Musik her, og man maatte ret ønske, at det, ved Organist Braases Død ledige Organist-Embede, maatte besættes med en dygtig Musikkyndig, der ret kunde ophjælpe den forsømte Musiksands i vor By.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Udenlandske Efterretninger. Jgaar ankom paa eengang 3 Poster fra Udlandet. Af de medbragte Efterretninger ere følgende de vigtigste: J Schweiz har de fleste Cantoner instrueret deres Gesandter ved den forestaaende Forbundsforsamling om at bevirke Jesuitersagen erklæret for et Forbundsanliggende. J Canton Waadt havde Statsraadet rigtignok taget en anden Beslutning, og til sammes Jværksættelse endog indfaldt Tropperne, men den største Deel af disse forenede sig med Borgerne til en saa alvorlig Demonstration, at baade Statsraadet og det store Raad fandt det rigtigst at afgaae. En provisorisk Regjering et indsat og har nu sammenkaldt en Folkeforsamling for at vælge et nyt Storraad. Det nærmere og denne Begivenhed skal blive meddeelt i næste Numer. En anden vigtig Efterretning, men som endnu neppe kan betragtes som paalidelig, er, at den preussiske Konge har besluttet at forunde Riget en Constitution, naar Provindsialstænderne atter samles (altsaa i Aaret 1847). Det hedder nemlig, at de de Breslauske Deputerede bragte Landdagsmarschallen, Fyrsten af Hohenlohe deres sædvanlige Velkomsthilsen, skal denne have yttret sig saaledes: Jeg kan bringe Dem den behagelige Efterretning fra Berlin, at den mørke Sky, der siden 1841 uheldigviis har leiret sig mellem Kongen og det Breslauske Borgerskab nu er aldeles forjaget. Ogsaa kan jeg tilkjendegive Dem, at Hs. Majestæt aabner dem en sikker Udsigt til, at den forønskede Rigsforfatning vi blive tilstaaet ved næste Landdagsmøde. Kongen har overtydet sig om, at Forholdene nu ere af den Beskaffenhed, at de ikke alene kræve, men endog begunstige et sligt Fremskridt. Denne vigtige Efterretning meddeles af Wesertidenden, men trænger vistnok til Bekræftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Vor berømte Landsmand Steffens er den 13de Februar afgaaet ved Døden i Berlin i en Alder af 72 Aar. Ogsaa et andet Dødsfald medde les i de sidst ankomne Blade, nemlig Keiseren af Chinas. Efterfølger er endnu mindreaarig og Englænderne i Ostindien smigrer sig med, at Regentskabet, som i hans Mindreaarighed komme, til at styre Riget, vil være lettere at komme til Rette med i Henseende til at ordne den for Ostindien fordeelagtige Opiums=Handel, saaledes at samme tillades mod en bestemt Told – en Sag, som Englænderne forgiæves har søgt at udvirke hos den sidste Keiser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Repræsentanternes Kammer i Nordamerica har nu decreteret Texas Jndlemmelse i Unionen, men foruden at denne Beslutning endnu trænger til Senatets Bekræftelse, synes en anden Vanskelighed at møde fra Texas egen Side, idetmindste meldes over Frankrig, at Præsidenten i denne Stat ha nægtet den nordamericanske Consul, General DuffGreen sit Exequatur c: Fuldmagt til at tiltræde sine Functioner, hvilket man anseer som et Beviipaa, at han ikke under en nærmere Forening med Nordamerica.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
J Mexico har den forrige Præsident St. Anna prøvet Vaabenlykken med de Tropper, som vare forblevne ham hengivne, men han kom tilkort i Slaget og blev selv taget til Fange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Fra Frankrig og England er intet mærkeligt Nyt Rettelse. Vi havde den Fornøielse i vort Blads Jo 19, 20, 21, 23 og 24 at optage en Afhandling af Hr. Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard, og endskjøndt Forfatteren nok lader sig tilkjende under Foredraget, maae vi dog meget bede undskylde, at hans Navn forglemtes tilføiet Artiklens Slutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Dødsfald. Tirsdagen den 25de Februar Kl. 11 1/2 behagede det alvise Forsyn at bortkalde min kjære Søster Asta Møller i hendes 27de Aar efter 15 Maaneders tiltagende Brystsvaghed; hvilket herved med dyb Smerte bekjendtgjøres for fra værende Slægtninge og Venner. Augusta Christensen. født Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
At Ligningen over Bidragene til Nykjøbing Kjøbstads Communes Udgifter for Sognets Land district vedkommende, er henlagt hos Garver Hørup til Eftersyn for Yderne, bekjendtgjøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Ligningscommissionen. Grundet paa afholdt Møde den 22de dennes, i Anledning af Oprettelsen af et Brandassurance Selskab for de mindre Jordbrugere i Lollands og Falsters Stift, tage vi os den Frihed at indbyde til Deeltagelse for dem, der kan lade assurere foren Sum fra 50 Rbd. til 4000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
De, som have Lyst at tage Deel, ville behage inden 14de Marts d. A. at melde sig hos efternævnte Comitee-Medlemmer: For Lollands Nørre-Herred, Peder Skafte i Øster Karlebye; Lollands Sønder=Herred, Møller Wrede i Egebølle, Fuglse Herred, Peder Povelsen i Brandstolpe og H. Olesen i Sædinge; Musse Herred, Jochumsen i Døllefjelde; Falsters Sønder-Herred, Peder Thomsen i Falkerslev og Borker Skytte i Sydstofte, Falsters Nørre-Herred, Niels Kylling i Taaderup. - Det bemærket at 500 Medlemmer have tegnet sig Til førstkommende April Flyttedag kan her i Byen en Leilighed med 3 Værelser, Kjøkken og Spisekammer samt nogle Værelser i anden Etage, og Brændehuus erholdes tilleie, Snedkermester Ohlenbostell anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Nykjøbing. Odder-, Ræver, Maar, Katte og Hareskind samt smaa Lammeskind kjøbes til høie P. C. Berg. ste Priis hos Forede Sælskinds Frakker, Reisestøvler og Haand sker m. m. faaes til billigste Priis hos P. C. Berg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Auctioner. Fredagen den 7de Marts d. A., Formiddag Kl. 11 slet, bliver afdøde Peder Raals Fæstehuus udflyttet fra Waalse Bye, under det Kongelige Waalse Gods, stillet til en eneste Auction, hvorved det agtes afhændet enten til Eiendom eller til Arvæste. Til Huset, der bestaar af 11 Fag og er i god Stand, hører en Lod paa circa 3 Tønder Land, der har nyt Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. Conditionerne, hvorefter bemeldte Huus bortsælges, ere til Eftersyn hos Landinspecteur Rosenkilde i Egeløv. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Februar 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Da der ved 3die Auction over den Møller Reimers og afdøde Hustrues Bo tilhørende saakaldte Kudskemølle med Tilliggende herved Byen ikke blev gjort noget antageligt Bud, saa bliver denne Eiendom opbuden til Salg ved en 4de Auction, som afholdes i det til Møllen henhørende Vaaningshuus Mandagen den 10de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Saxkjøbing den 23de Febr. 1845. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-27
Torsdagen den 6te Marts, Formiddagen Kl. 11, bliver i Bruntofte Skov ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Bøgebrænde, bestaaende af Kamp, Knuder og Knippel samt Top. - Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Vennerslund den 21de Februar 1845. Strange Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester . Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Falsters Lollands Ende. Til Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 1. Marts. No 26.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Mødet i Falsters Landboforening den 85de Februar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
(Meddeelt efter Forhandlingsprotocollen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Da Foreningens hidtilværende Formand, Skolelærer, Sidenius, som ikke var tilstede, havde frasagt sig denne Post, ledede Viceformanden, P. Steffensen, Forhandlingerne. Efter at nogle nye Medlemmer vare opagne, foretoges Valg af en Formand og Viceformand, for Aaret 1845. Borcher Skytte i Systofte valgtes med 24 Stemmer til Formand (Ole Rode havde 20 Stemmer) og P. Steffensen gjenvalgtes som Viceformand med 23 Stemmer. Begge modtoge Valget. Den nylig stiftede lollandske Landboforenings Formand og Secretair, Gaardmand H. Olesen i Sæddinge og Skolelærer Stephansen i Hillested, vare indførte som Gjæster; den Første henledte Forsamlingens Opmærksomhed paa en paatænkt Brandassurance-Forening for Stiftets mindre Jordbrugere og fremsatte de foreløbig vedtagne Bestemmelser. Under den fortsatte Samtale om dette Anliggende viste sig almindelig Jnteresse derfor og en stor Deel af de Tilstedeværende erklærede sig villige til at deeltage deri. Landboforeningens Kasserer, Kjøbmand R. Sidenius, havde fremsendt Regnskab for forrige Aar med tilhørende Bilage. En Comitee udvalgtes til at revidere dette inden næste Møde. Viceformanden oplæste et af Hans Rasmussen og Jens Madsen forfattet Udkast til et Andragende til Kongen angaaende de Landbosager, hvorom Petitioner vare indgivne til den sidste Roeskildske Stænderforsamling. Denne Sag blev udførlig drøftet, og medens de Fleste vare enige om, at et saadant Andragende burde indgives, vare Meningerne dette om Jndholdet og den ønskeligste Form. Omsider blev det besluttet at overdrage til en Comitee at tage Sagen under nærmere Overveielse og ved næste Mode at fremlægge et Udkast. Hertil valgtes Hans Rasmussen i Egense, Jens Mortensen i Kraghauge og Ole Rode i Sillestrup. Til samme Comitee overgaves et Forslag af O Rode, at Foreningen skulde søge at bevirke en Forandring i Sognefogdernes Valg og Lønningsmaade, saaledes at disse kunne vælges enten af Sognets Beboere eller af Sogneforstanderskabet og lønnes ved en fast aarlig Afgift, f. Ex. 4 s. pr. Tønde Hartkorn, men derimod deeltage i alle Byrder lige med andre Gaardbrugere. Endelig besluttede Foreningen, efter et Forslag af Gaardmand Hans Smed i Guuslev, at indgaae til det Kgl. danske Cancelli med en Forestilling om, hvorvidt Skoledirectionen for Falster har været berettiget til at forbyde Skolelærer Sidenius at fungere som Foreningens Formand, ligesom ogsaa til at nægte Beboerne i Skovby Skoledistrict at afbenytte deres Skolestue til Læseværelse udenfor Skoletiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen paalagde Kunstacademiet umiddelbart efter Thorvaldsens Død, ved Rescript af 31te Marts 1844, at indkomme med Forslag til en Seiersgudinde i en Biga (tospændt Vogn, hvormed Allerhøistsamme vilde pryde Thorvaldsens Musæums Tinde. Professor Bissen, hvem Academiet overdrog at indkomme med Skizze og Forslag til dette Kunstværk, yttrede allerede strax, at han maatte ansee en Qvadriga som et rigere og mere passende Smykke for Musæet, men forbeholdt sig, naar han var vendt tilbage fra et Ophold i Udlandet, og en af Thorvaldsen selv udført Composition af Seiersgudinden i Basrelief var hidsendt, at indgive det nærmere Forslag. J Academiets Forsamling af 10de f. M. fremviste Professoren sin Composition i Skizze, hvortil Motivet var taget af hiint Arbeide af Thorvaldsen, og til den ene Hest var valgt den af ham udførte Hest, som findes her paa Charlottenborg; efterat Skizzen, tilligemed Overslaget over Omkostningerne med at udføre dette Kunstværk var fremsendt af Academier med allerunderdanigst Forestilling, har Kongen allernaadigst resolveret, at bemeldte Kunstværk bliver at udføre, efter Skizzen, i Bronce i naturlig Størrelse, og endvidere dertil ladet anvise af Finantserne (Berl Tid.)de fornødne Fonds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Tirsdagen den 18de Februar Kl. 8 1/2 Morgen blev den afdøde Gh. Regjeringsraad og Prof. Dr. Steffens høitidelig begraven. Den tidlige Morgenstund og det da herskende heftige Sneeveir hindrede ikke den Afdødes Foresatte, talrige Tilbedere, Venner, Embedsbrødre og Disciple at vise ham den sidste Ære. Sørgehuset kunde derfor ikke rumme alle dem, der vare komne for at slutte sig til Liigfølget, i hvilket ogsaa Minister Eichhorn var. En af den Afdødes Embedsbrødre, Overconsistorialraad, Hosprædikant og Prof Dr. Strans holdt den første Mindetale ved Kisten, hvori han skildrede den Hedengangnes gode Sider og ikke lod hans religieuse Mening og Overbeviisning uberørt. Derpaa satte Sørgetoget sig i Bevægelse med et Musikcorps i Spidsen. Foran Liigvognen bares hans Ordener og efter den fulgte en overskuelig Række af Vogne, strax bag Liigvognen kom Kongens og Prindsernes Vogne. De Studerende, vel henved en 300, fulgte Alle tilfods. Saaledes bevægede Toget sig fremad til Trefoldighedskirkegaarden. Da Kisten løftedes af Vognen, ilede mange Studerende til for at bære deres dyrebare Lærer til hans sidste Hvilested. Sang, modtog Liget ved Graven, hvor Pastor Kober holdt Liigtalen og udførte Jordspaakastelsen, hvorpaa der atter blev sungen. Til Slutning holdt en theologisk Student en gribende Mindetale. Kl. 11 vendte Deeltagerne i Sørgetoget tilbage fra Kirkegaarden, hvor Steffens nu hviler efter sit Arbeide. Samme Eftermiddag Kl. 3 holdt Prof. Dr. Gelzer en Mindetale over Steffens paa Universitetet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
J Aalborg Avis af 22de ds. læses Følgende: Da man i Hjørringegnen har søgt at jage en unyttig Choleraskræk i Folk, i Anledning af flere i een Familie i Landsbyen Skallerup hurtigt paa hinanden fulgte Dødsfald og at det i Lægeattesten herom skal være anført Cholerat som Dødsaarsag, maae vi gjøre opmærksom paa, at der er en i det medicinske Sprog benævnt Cholera danica, der viser sig i Brækning, Diarrboe og Krampe i Læggene, og som vel i sig selv skal kunne være angribende nok, men ellers i farlig Beskaffenhed Jntet har tilfælleds med sin frygtede og berygtede Navneføster, Forresten er det vel tænkeligt og sandsynligt, at de indtrufne hurtige Dødsfald i een Familie i Skallerup kunne være foranledigede ved andre end sædvanlige Sygdomsaarsager og fremskyndede ved muligen savnet hurtig Lægehjælp, hvilket Alt udentvivl af Autoriteterne vil blive eller allerede være undergivet. Undersøgelse og det nærmere blive bragt til offentlig Kundskab. J alt Fald er det vist den vedkommende Læges Pligt at underrette Publicum i nærværende Tilfælde, om en Attest, som den anførte, har været udstædt og hvorledes dens Jndhold er at forklare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
J Mandags, hedder det i Ribe Av." af 19de f. M., overtog vor Cathedralskoles nye Rector, Hr. Bentzen, sit Embede. Den fratrædende Rector, Hr. Professor, Ridder, Dr. Thorup, læste for sidste Gang paa Skolen i Løverdags og tog da Afskeed med Disciplene, der i Anledning af hans Fratrædelse havde tilstillet ham et smagfuldt Taffeluhr som Beviis paa deres Taknemmelighed. - Hr. Professor Thorup begyndte 1804 sin lange, hæderlige Embedsbane ved Skolen som Vicekonrector, og var nu Byens ældste Embedsmand. 1814 blev han udnævnt til afdøde Professor Hanssens Eftermand i Rector-Embedet og har i den Tid demitteret til Universitet 124 Disciple (1 til Kiel), Af disse erholdt ved Exam. art. 1 Land. p. c., 77. Land., 42 Haud, illand, og 3 Non. cont.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
J Hels. Av." hedder det under 24de Februar: Siden igaar Morges har Sundet været aldeles tillagt, saa at en directe Passage nu finder Sted herfra til Helsingborg; alt igaar Formiddag ankom hertil en Mængde Skaaninger, og igaar Eftermiddag var hele Veistrækningen over Sundet betegnet ved adspredte Grupper af Passagerer, hvilket frembød et sjeldent interessant Skue. Skaaningernes Liebhaveri for de Helsingørske Kummenskringler viste sig ogsaa ved denne Leilighed, idet de fleste Hjem vandrende havde forsynet sig med en Mængde af samme, trukne paa Snorer. Uagtet Sneefoget have vi dog idag Besøg af endeel af vore svenske Naboer, Aabent Vande observeres nu intetsteds; selv imellem Gilleleie og Kullen skal Søen være aldeles tillagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
De eensomme Fængsler have allerede viist deres Virkning. For omtrent otte Dage siden blev et Tyveri begaaet hos Guldsmed Nyklii Nygade ved at ituslaae en Rude om Aftenen Kl. omtrent 8 og borttage en Deel Guldtøi. De 2de derfor sigtede, forhen straffede Personer, Jørgen Wiedt Haagensen og Carl Julius Lundby, have vedgaaet Tyveriet, og den ene af dem, som var hensat ene i en af de nye Arrester, har efter nogle Dages Forløb, som han selv yttrede, bekjendt, fordi han ikke kunde finde sig i at sidde alene i Fængsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Jfølge et privat Brev fra London af 6te ds. meldes, at Lucile Grahnfor Tiden er engageret ved den derværende italienske Opera, hvor hun har været første Dandserinde siden i Slutningen af November Maaned f. A., da hun forlod Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
J Thisted Av. af 13de f. M. læses: Det danske Skib unge Johanne", Capt. Hein, er den 29de Januar gjennemskaaren af Jsen og sunken ved Kraussand med en Ladning Steenkul fra Hartlepool. En engelsk Brig er strandet paa Niddingen; Mellemdæksladningen var udtagen og Dækket ophugget. – Afvigte Tirsdag Morgen afseilede Baadfører Ole Nielsen af Aalborg med sin Baad Sø løven" og et derværende Qvantum Fisk fra Frederikshavn for at gaae til Aalborg, og befandt sig allerede om Aftenen Kl. 9 paa en Miil nær Hals, da Vinden forandrede sig og blev til en Orkan, der borttog Baadens Mast og Seil, og drev den 3 Miil, tilsøes, i hvilken forladte Tilstand Baadføreren og hans Medhjælper befandt sig i halvtredie Time med den øiensynligste Fare, indtil de observeredes af Capt. Madsen, førende Skonnerten "Aalborg, der med personlig Anstrængelse fik Baadens Besætning reddet og bragt med til Aalborg, hvorimod intet af Baaden eller de derværende Eiendele kunde bjerges. Jagten "Porsgrund Paket", Skipper J. H. Bech, af og til Horsens fra Hobro med gammelt Tagbly, ledige Bouteiller og Flyttegods, er den 27de Jan. sunken sydligt for Fornæs Fyr, da Skipperen, vilde anløbe Grenaa Havn, fordi Jagten var bleven læk. Besætningen, bestaaende af Skipperen og en Matros, søgte Tilflugt i Vanterne, hvorfra de bjergedes; men Fartøiet er sandsynligviis sønderslaaet, da saavel nogle Vragstykker som Deele af Ladningen ere drevne iland. – Den paa Læss strandede engelske Brig Nancy", som ved Auction den 3die f. M. kjøbtes af et Jnteressentskab for 368 Rbd.,er i sidste Storm bortdreven og intet af Vraget senere bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-01
Ved Placat af 7de f. M. har Hs. Maj. allernaadigst besluttet Forhøielse paa 2 Aar i det Bidrag, som ifølge Placaten af 5te Marts 1834 lignes paa Sjællands og Lollands Falsters Stifter til Vedligeholdelsen af Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn samt af Møens Tugt- og Forbedringshuus. § 1. Det ved Placaten af 5te Marts 1834 paabudne Bidrag til Vedligeholdelsen af Tugt-, Rasp og Forbedringshuset i Kjøbenhavn samt af Møens Tugt- og Forbedringshuus bliver, fra 1ste Januar 1845 at regne, for 2 Aar at opkræve med et Tillæg af 1 1/2 Gang til sammes oprindelige Beløb, eller med ialt 37,800 Rbd. Sølv aarlig. - § 2. Af det saaledes forhøiede Bidrags Totalbeløb skal 15,750 Rbd. udredes af samtlige under Sjællands og Lollands=Falsters Stifter hørende Amters RepartitionsFonds paa den Maade, at Bidraget for ethvert Amt bestemmes i Forhold til det hele under Samme, hørende frie og ufrie Hartkorn, og at Skov- og Mølleskylds Hartkorn derved regnes halvt imod Ager og Engs Hartkorn. - § 3. Af samtlige Kjøbstæder, i bemeldte Stifter, dog med Undtagelse af Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn samt Kjøbstæderne paa Bornholm, udredes 1/2 mod den Sum, der efter §2 skal udredes af Landdistricterne, altsaa 3, 150 Rbd. Sølv. Dette Bidrag fordeles i Overeensstemmelse med Forordningen 7de Juni 1843, og den saaledes paa enhver Kjøbstad faldende Anpart paa lignes dens Jndvaanere i Forbindelse med de øvrige Delinqventudgifter efter de for disses Fordeling gjældende Regler. Til Handlende og Jkke=Handlende.