JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Efter den Gang, som Begivenhederne have taget i de sidste 40 Aar, maatte England være Frankrigs naturlige Fjende." Jmod denne Paastand tog Udenrigsministeren til Gjenmæle. Han gik især ud fra, at, saalænge det franske Cabinet vedblev at bekjende sig til Jkkeinterventions-Principet, kunde dets Grundsætninger ikke forekomme Nogen farlige. "Denne Grundsætning holder den offentlige Orden i Europa opret den sikkrer Belgiens Uafhængighed; thi, blev denne krænket, maatte Frankrig strax gribe til Vaaben, for at hævde den. Rustningerne i Norden vække ikke Formodning om nogen Krig, hverken nu strax eller i Fremtiden, da de ere foranledigede af en Vildfarelse. Man havde indbildt en vis stor Magt, at den franske Regjering selv stod under revolutionair Jndflydelse og ei saae sig istand til at hævde Fornuftens Herredømme. Nu, da denne Regjering er bedre underrettet, veed den, at den franske Regjering er stærk ved Folkets Kjærlighed og en uforanderlig Retfærdigheds Grundsætninger; denne Magt erkjender nu, at den har været ført bag Lyset af vor berømmelige Revolutions Fiender, og har netop i Dag givet os de destemteste Forsikkringer om at ville leve i god Forstaaelse med os. Jngensinde var en Forbindelse naturligere end mellem Frankrig og Rusland; i 400 Miles Afstand fra hinanden ere disse 2 Folkeslag skabte til gjensidig at agte og elske hverandre, medens deres Jnteresser aldeles ikke collidere; jeg er langtfra at være enig med hiin Taler med Hensyn til hans foruroligende Spaadomme om vore Forhold til en vis Søemagt. England har i Henseende til Folke=Souverainiteten een Grundsætninger med os og ingen Jnteresse meere ved at overlade sig til sit gamle Had, sine gamle Fordringer, som foranledigede saa langvarige Krige. Den engelske Regiering var den første, som erkjendte vor nærværende Regjeringsforfatning og det engelske Folk det første, som beundrede vort Maadehold, vor Kraft og vor Styrke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Fra den piemontesiske Grændse melder man, at den sardiniske Hær er 60000 Mand stærk, medens man omtaler Savoiardernes særdeles Tilbøielighed for Frankrig. 2 Forter paa denne Grændse ere forsynede med Garnisoner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Ved at omtale Opstanden i Warschau, gjør Bladet le Courier francois den bemærkning: "Frankrig, tør nu ikke meere sidde stille." Samme Blad giør ogsaa Commentarer over de Efterretninger, som indløbe fra Jtalien om Østerrigs fjendtlige Holdning, iblandt andre, at Østerrig skulde have sluttet en of, og defensiv Alliance med Neapel, at Østerrig har gjort Forestillinger til den sardiniske Regjering om at overlade det sine Fæstninger i Piemont og endelig, at Pius den 8des Død har givet Østerrig Paaskud til at gjøre Prætension paa at besætte Kirkestaten. En af Commentarerne har følgende Tirade: "J det Øieblik, den østerrigske Fane enten fra Piemønt eller fra Schweitz, viser sig paa Alperne, i det Øieblik Østerrigs Stridskræfter forenes med Neapels, vil det blive betragtet som Jntervention, som Trudsel mod Frankrig, og den tillader vor Værdighed os ikke at taale.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Det er et Rygte i Paris, at alle Russer og Polakker, som opholde sig der, have Ordre at forføie sig til deres Hjem. Denne Keiserlige Ordre er allerede ældre, og adlydes blot nu for Tiden fordi Slægtninge i Hjemmet ei have tordet vove at gjøre Forestillinger derimod; den kan altsaa ikke udlægges som noget Tegn paa en uvenlig Stemning hos det russiske Cabinet imod Frankrig for Øieblikket. Derimod er det mere mærkeligt, at den russiske Minister nu nægter de talrige Polakker, som boe i Paris, at give dem Passe til deres Hjemstavn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
De franske Vaaben have havt en nye Triumf i Africa, ved at tugte den opsætsige Bey af Titeri. Efter en haardnakket Fægtning af 4 Timer forcerede de Overgangen over Atlasbjergene og i en Proclamation til sine Soldater siger General Claugel, at Jlden af det res Bivouaker, i det Øieblik han skriver, synes at blande sig med Stjernernes Glands, for at forkynde Afrikas Beboere den Seier, de have tilkjæmpet sig over Bjergets fanatiske og barbariske Beboere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Hertugen af Treviso (Marskal Mortier) er udnævnt til Gesandt hos Hs. M. Keiseren over alle Russer, og Grev Pozzo di Borgo skal endelig være officielt optraadt som russisk Gesandt ved det franske Hof. Lovforslaaget om den isralitiske Geistligheds Lønning af Staten er den 4de antaget i de Deputeredes Kammer med 211 mod 71 Stemmer. Det var især Augustin Pertier, som tog sig af deres Sag. "Chartet - sagde han - tilstaaer alle Religioner lige Beskyttelse, og Frankrigs Exempel vil bære Frugter i hele Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Den 6te blev Forslaget om en Udskrivning af 80000 Md. ogsaa antaget med 263 mod 2 Stemmer. Hr. Madier Morsau foreslog at udskrive 120000 Md. Sagkyndige mene: at Exministrene slippe med Forviisning. - paa Polignac nær.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Den siden 1815 landflygtige Generallieutenant Lallemand er fra Philladelphia ankommen til Calais. Den fra Frankrigs ældre Revolution noksom bekjendte Abbe Sleyes er for faa Dage siden død i sit 82de Aar. Han havde i sine yngre Aar været Præst; men ombyttede ved Revolutionens Udbrud den geistlige Bane, med den politiske, og blev omsider Medlem af Directoriet, tilligemed Bonaparte. Under Processen med Ludvig den 16de stemte han, ligesom den bekjendte Biskop Gregoire, for den ulykkelige Konges Henrettelse; han gav sit Botum med de Ord: La mort et sans phrases! Han var en Mand af store Talenter, men af en meget plettet Caracteer. Han efterlader sig et Minde, som Jngen velsigner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Preussen. Det har længe været at spore, at Tonen i de franske Blade i den senere Tid har mishaget det preussiske Cabinet, især siden denne Tone paa lignende Maade begyndte at yttre sig fra de Deputeredes Kammers Tribune. Den preussiske Statstidende af 14de Dennes har en høist mærkelig Artikel, af hvilken vi uddrage Følgende: "Siden den sidste Trediedeel af November kappes de franske Blade om at fremstille en Krig med Magterne paa Fastlandet som nundgaaelig, overhængende, let og hæderlig. De skildre med brændende Farver, hvorledes den franske Friheds, Lykkes og Hæders Fienders talrige Hære nærme sig Frankrigs Grændser, hvorledes de allerede staae beredte til at falde ind paa dets Gebeet, at plyndre, søndersemme og tilintetgjøre det. Men lad dem kun komme, Franktig frygter dem ikke. Seiervante Hære, en heel Million Nationalgader vente dem, det franske Territorium bugner af Bajonetter. Og hvo er det, som kommer at bekjæmpe dette enige frie Folk, Det ere ikke mere Heltene fra 1811, som ilede did for at hævne Jnvationerne i deres Hiem, Forstyrre sen af deres huuslige Fred, som vare udrustede med Brittanniens Statte og styrkede ved Anelsen om bedre Dage, efter en lang Skjændsels- og Jammers Periode. Begeistringen er bortdunstet; det brittiske Riges Guld kilder ere tilstoppede og Frihedens og Velstandens Morgenrøde, som smillede til dem, er uden Spor forsvunden. Sukkende under et skjændigt Tryk, vente Fastlandets Nationer blot paa at see den trefarvede Fauvaie og at høre Marseillaner-Hymnen klinge, for at sønderbryde deres Lænker. Frankrig vasker sine Hænder i Uskyldighed, naar Stormen bryder ud over dets Modstanderes Hoveder. Saaledes lyder Skriget igjennem Frankrig, og under levende bifaldeyttringer hører man det noget mildere Scho gjenlyde i de Deputeredes Kammer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Det er sædvanligt at see Hære paa Marschen i Aviser, naar enkelte Bataillons, forandre deres Garnisoner, og at høre dem forkynde truende Rustninger, naar den jevne Forsigtighed, som aldrig burde hvile, afbryder Sikkerhedens forgløse Slummer. J Lande, hvor Qvarteerlister for alle Troppearter aarlig trykkes og sælges i Boghandelen, hvor Hærens Rekruttering og Forpleining er en Gienstand for offentlige Forhandlinger, hvor enhver dannet Mand er kaldet til Krigstjenesten, og har Kundskab om Hærens hele Organisation, i saadanne Lande kan det ingen Hemmelighed være, at man hver Time er beredt til at møde Faren, og upaatvivlelig maa den franske Regiering herom være bedre underrettet, end dens Nations Avirredacteurer. Den franske Regjering vil af denne Kandskab drage Slutninger, om den virkelig er omringet af truende Stillinger, og da efter sin Overbeviisning i fri Selvstændighed anordne, hvad dens Sikkerhed forekommer den at fordre. Af lige Ret maa enhver Regjering kunne betjene sig; forstandig Forsigtighed bør kun indgyde Agtelse, og der behøves ingen nedværdigende Værgeløshed til at afdøde den Mistroe, som sniger omkring i Mørket."
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
England. Et Antal af 8000 Haandværkere fra City have den 9de, ledsaget af Musik og Faner, overgivet Hs. Majestæt i St. James Palladset en saakaldt loyal Adresse, undertegnet af 37000 Navne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
J Overhuset har Lord Wynford andraget paa, at undersøge Agerdyrkernes, Handelstandens og Mann facturisternes Jnteresser, hvilket Andragende foranledigede vidtløftige og levende Debatter. Blandt dem, som stemte derimod, var Hertugen af Wellington, som tilskrev de i flere Grevskaber stedfindende Excesser, ene og allene det onde Exempel, som var udgaaet fra Nabosten Frankrig, hvilket han skildrede som saare skadeligt for de øvrige civiliserede europæiske Stater, Han var heller ikke tilfreds med at man havde tilladt hiint Optog af Haandværkerne. Han erklærede iøvrigt, at han ikke nogensinde under nogen Omstændighed igjen vilde træde i Spidsen for Statsforvaltningen, men paa denne Forsikkring lægger man ikke stor Vægt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Nederlandene. Man har i Brussel seet sig nødt til at standse med de Arbeider paa Stadens Forsvarsværker, med hvilke man hidtil beskjæftigede Pøbelen, men hvorved Staden havde en ugentlig nu uoverkommelig Udgivt af 22000 Gylden. Følgen af denne nødvendige Forholdsregel var et Slags Oprør af Arbeiderne, hvilke dog ved en Oberst Borremans modige koldblodige Adfærd blev standset. J øvrigt synes Belgiens hele Stilling ret skikket til at advare mod lignende Foretagender. J Antierpen drog nylig en Hob af den arbeidsløse Pøbel til Børsen, medens Handelstanden der var forsamlet og aftvang den Løfte om Arbeide, man havde allerede gjort Anstalt til at plyndre en bekjendt Handelsmands Huus, endskiøn han skal have været den første til at ophidse Pøbelen mod de Kongelige Tropper. Aucemburg, den 30te November. Militair gouverneuren. Landgreven af Hessen-Homburg har ifølge sine Jnstructioner, trukket sig tilbage til sit Fyrstendømme. Det hedder, at han vil forblive der indtil Storhertugdømmets Besiddelse er afgjort; den er i dette Øieblik en Gienstand for diplomatiske Forhandlinger, og tilstæder ikke for Øieblikket nogen Jndblanding af Forbundsfæstningens Tropper, saafremt Belgierne, som det lader til, skulde ville tilegne sig Luxemborg med Magt og med Jndvaanernes Samtykke. Han har givet Besætningen befaling, at beslitte sig paa at leve i god Forstaaelse med Borgerne. Det er at formode, at Storhertugdømmet nu af egen Drift vil paaskynde sin Jndlemmelse i den belgiske Stat; saameget er i det mindste vist, at Jngen der er Holland hengiven, og at det endmindre lader sig formode, at Jndvaanerne efter længe at have levet under en liberal Forfatning, skulde ønske at aftrædes til en fremmed Fyrste.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Fædrenelandet. Naribo, den 14de December. I Gaar Nat opkom der Jldebrand i Bondebyen Vester Ulslev. En Bygning skal være brændt. De nærmere Efterretninger herom forventes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Den til det Chlerske Skuespillerselskab forhen hørende Lars Søborg er, ved Høiesteretsdom af 19de October, som stadfæster Grevskabet Knuthenborgs Extraretsdom, anseet med Arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder, for første Gang begaaet Tyverie. Herren var forhen dømt for bedragerisk Forhold.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Blandinger. Mag. Lindberg kan ikke høre op med at gjøre Udfald imod Prof. Clausen. J hans Skrift mod Cancellieraad Lornsen kalder han denne, en Urostifter i Staten, og Prof. Clausen, en Urostifter i Kirken; fremdeles: en aabenbar falsk Lærer, en Bestridet og Forhaaner af Landets ved Kongeloven belli gen stadfæstede Religion.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
J forrige Maaned ere 1062 Skibe passeret Øresundet, nemlig 497 engelske, 93 hanoverske, 115 preussiske, 89 svenske, 51 norske, 42 danske, 47 russiske, 88 hollandske, 6 franske, 2 hamborgske, 4 lubske, 10 mecklenborgske, 5 oldenborgske og 13 americanske. Fra Thisted skrives, at der paa Kysten skulle være inddreven 6 a 7 Mandfolk, hvis Paaklædning vidnede om Velstand. De formodes at have været med et forulykket engelsk Skib hvis Besætning vistnok har været 16 a 18 Mand, der formodentlig alle ere omkomne, i Bølgerne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
For et Par Uger siden afbrændte ved Vaadeild den af Kapit. Soelberg ved Esrom Søe opbyggede Kartoffel-Mølle, et Uheld, der er saa meget mere at beklage, som denne virksomme Mand selv havde inventeret og ladet Møllen opbygge til fiint Meels Tilvirkning af Kartofler i det Store, og hvilket Produkt var meget søgt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
J Fyens Aviser falbydes tillaans i Jordegods 30000 Rbd. Sølv af det Billeske Fidel-Commis til 11te Juni 1831, enten samlet eller adskildt, dog ikke under 10000 Rbd. Sølv. Til hvilken Grad Smugleriet drives i Slesvig sees af en i "Der Schleswigsche Gewerbefreund", af 18de f. M., indført Artikel om Toldvæsenet, hvorefter der aarlig i Slesvig kun indføres 50 Pund fortoldet Thee, omendskjøndt der i det Hele consumeres 10000 Pund. Hvis Tolden, siger bemeldte Blad, ligesom for Kaffee, var 1 1/2 s. pr. Pd. (istedet for 10 s.) saa vilde Toldkassen være langt sikkrere paa, idet mindste at faae Halvdelen af de 937 Mk. 8 s., den vilde udgjøre, end nu 31 Mk. 4 s. Men nu er Fordelen ved at smugle altfor glimrende til at man skulde lade Smugleriet fare. Jstedetfor tilforn kun een, har Slesvig, for Tiden tre Controlleurer, der vel tilsammen torde have lidet mere Fixum end hiin havde alene, og desuagtet maae de leve.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
J den ved Universitetets sidste Reformationsfest af Hr. Prof. Dr. Theol. N. Fogtmann holdte Tale gjordes Overgangen fra de almindelige bemærkninger til Talens egentlige Gienstand ved den Tilstaaelse, at det vel kunde synes farligt at tale om vor Tids Bevægelser, der ere saa vilde og voldsomme, at de neppe kunne betragtes og omtales med Rolighed og uden Frygt. Men derimod erindredes, "at denne Fare ikke finder Sted i vort Fædreland; thi her taales Sandhedens Lys, og derfor kunne skjulte Bevægelser og skumle Bestræbelser, som snige sig om i Mørket, ikke her finde noget Sted. Hvor det Sande og det Gode kan fri træde frem, der kan det Vrange og det Onde ikke holde sig; thi det Gode er stærkere end det Onde. Derfor have vi ogsaa her i Danmark ved Kongens og Folkets gjensidige Tillid og Kjærlighed alle de Goder, som Folket nu i flere Lande stræber med Vaaben i Haand at tilkjæmpe sig. Vi nyde sand borgerlig Frihed; thi alle staae under Lovens Herredømme, og ingen er udelukket fra Nydelsen af sin Ret. At den kan ønskes Forbedringer i flere Henseender, det følger af sig selv, og det staaer Enhver frit for, at yttre sig derom og at bestræbe sig derfor. At forlange meere vilde være Daarskab. Men derfor kan ogsaa den danske Mand, som den der staaer paa et frit og roligt Sted, bedst betragte og bedømme vor Tids Bevægelser &c.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Døde. Møllersvend Chr. Nølholm, 66 Aar. Enken A. M. Prebjørn, f. Thuesen, 79 Aar; Jfr. S. C. Leth. L. A. Hansen, 17 Aar; A. H. Grodt, f. Quillin, 59 Aar; C. F. Meyers Hustru, Ane Jensens, f. Olsens, Mand; alle i Kbhvn. J. D. Petersen, 17 1/2 Aar, fra Kbhvn., døde paa Reisen til Vestindien. Forhenv. Sognepræst for Lunde Mhd., H. Christensen, 62 Aar. H. C. Fabricius, 21 Aar, paa Ærs. - Anna Schmidt, f. Christiansen, 45 Aar, i Flensborg. M. D. Friccius, f. Meyer, 87 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Aalborg Kirker. Første Juledag prædiker til Høimesse. i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm, i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Anden Juledag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen. - Til Aftensang i Budolphi Kirke ingen Gudstjeneste; i Frue Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Bekjendtgjørelser. Nytaarsdag afholdes Borgerbal paa Compagniehuset, hvortil Indgangen aabnes Kl. 6. Entre, Billetter a 7 Mk. Stykket, kunne indtil den 31te Dennes afhentes hos Undertegnede, hvor det nærmere, Ballet betræffende, kan erfares. Aalborg, den 23de December 1830. Rybsahm. Hammelmose Hovedgaard. i Thise Sogn, Borglum Herred, under Stamhuset Birkelse, agter undertegnede Forpagter, formedelst anden Bestemmelse, med Høie Vedkommendes Tilladelse, at afstaae fra nu anstundende 1ste Mai 1831 og til 1ste Mai 1837, som den Tid der er contra heret til. Gaarden drives ved fuld Hovexie; dens Areal er, foruden Kjer, Mose og Overdrev, circa 600 Tdr. Land Ager og Eng, og den aarlige Udsæd circa 160 Tdr. Korn, af Rug, Byg og Havre. Den hidtil hafte Besætning ved Gaarden er 90 Køer, foruden Ungevæg i Opdræt, 100 Stude, 60 til 80 Faar, og 8 a 10 Bester. Høeavlen til Gaarden er, det ene Aar med det andet, 10 a 1100 Læs. Om Sommeren kan græsses, foruden anførte Kreaturer, 109 til 150 Stude. Liebhaberne ønskes jo før jo hellere at melde sig hos Undertegnede. Hammelmose, den 21de December 1830. W. Bridstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Tørt lyst Puddersukker faaes for 15 Mk. pr. Lspd. hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Fineste graae Rakitske Hør, nyelig arriveret, faaes med flere Slags, til billigste Priser hos Magnus Akkerman Første Abonnements Forestilling.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Søndagen den 26de December opføres: Munterheds Triumph. eller Lee naar Du kan. Lystspil i 5 Acter, efter Reynolds engelske Original, ved N. T. Bruun. Billetter, a 3 Mk. til første Plads (for Børn det Halve! og 24 s. til anden Plads, faaes i Undertegnedes (Müllers, Logis hos Hr. Gjæstgiver Petersen i Marenturisgade. Werligh & Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Hvo som abonnerer for 8 Billetter, erholde disse for 2 Rbd. 4 Mk. Abonnements Billetter kunne afbenyttes efter Behag. Jlder, Brok, Ræve- og Maar-Skind kjøbes til gang bare Priser af Peter Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
J mit Skoe= og Støvle=Udsalg paa Bispensgaden, udsælges smukke og durable Vinter-Dame Støvler, saavel Sælhundeskinds som Fedtlæders med Foerværk, til billigste Priser. Elmquist. Med udmærket godt engelsk og hollandsk Haandværkstøi samt alle til Jsenkræmmerhandelen henhørende Varer, saaog Nürnberger- og Galanterie-Varer, hvid og couleurt Steentøi, hvoriblandt flere smukke Stel The- og Caffeserviser, forgyldt Porcellain, Crystal, slebne og uslebne Glasvarer, Timler, extre fiin poleret Jagtkrudt, alle Størrelser Hagel og bedste Sort Kobber=Knaldhætter, Speile og Speilglas, Regnetavler, Kakkelovnspustere, Skovsauge og Hakkelseknive, Lactun-Messing, en stor Deel Børnelegetøi, holl. Jerngryder af alle Størrelser, jern Theekjedler, Grue-, Stege- og Comfyr=Gryder, Æbleskive- og Stegepander, alle Sorter Urtekræmmer-, Farve- og Malervarer, extra fiint Hvedemeel, Rom og Punschertact m.m. m., er jeg forsynet, og sælges til de billigste Priser af F. C. F. Hartmann, paa Nytorv. Ræve, Brok Jlder, Odder, Hare og kjøbes til høieste Priser af Maarskind, Levin Elias, i Hobroe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Proclamata. Ved Proclama af 9de Dennes ere Creditorerne i afgangne Sognepræst for Tolstrup og Stenum Menigheder Johanner Cramer og efterlevende Hustrue Georgine Frederikke Cramers Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel: til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herreds Contoir i Hiørring, den 18de December 1830. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-23
Ved Proclama af 16de Dennes ere Creditorerne i afgangne Fæstegaardmand i Aasendrup, Wrensted Sogn, SimmoPedersen og efterlevende Hustrue Johanne Christens datters fælleds Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel: til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-27
Polen. Revolutionen bliver ved at udvikle sig. Storfyrsten var den 6te December med sine Tropper indtruffen til Pulewiz (Flække ved Weichselen, ikke ret langt fra den russiske Grændse). Han agtede Dagen derpaa at gaae over Floden og fortsætte sin Marsch til Volhynien. Den hele russiske Grændse er spærret. Paa den første Efterretning om Revolutionens Udbrud traf den russiske General Rosen Anstalter til at concentrere sit Armeecorps, men skal, efter WarschauerBlade, nogle Dage senere have erholdt befaling at ladt Tropperne forblive i Garnisonerne i Grodno og Bialpstock. J Zamose skal det russiske Militair have overgivet sig til de polske Tropper, og Staden Lublingjør fælleds Sag med Jnsurgenterne. De polske Tropper fra de forskjellige Garnisoner omkring i Riget ere for det meste i Bevægelse til Warschau, som for Øieblikket er Centrummet i den Tirkel, inden hvilken Repolutionsaanden gjærer. Senatorer og andre Deputerede til Rigsdagen indfinde sig ogsaa efterhaanden. Dictatoren har taget en nye Vaaning i Warschau i Besiddelse og har en Garde eller Æresvagt af det 1ste Linieregiment. Efter hans Villie har den provisoriske Regjering, forsaavidt den indre Forvaltning, angaaer, vedblevet sine Functioner, og hertil have samtlige andre Øvrighedspersoner modtaget Opfordring. De, som undslaae sig, paadrage sig et svært Ansvar. J hvert Woiwodskab dannes 10 Batailloner, enhver paa 1000 Mand. En saadan Bataillon, væbnet med Leer paa Stænger, har allerede indfundet sig i Warschau.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-27
Blandt de Anordninger, som vel ville behage mindst, endskiønt den vel er paabudt af Nødvendighed, er den, at Enhver, som har i aarlig Gage eller Pension 25000 Gylden (omtrent 6000 Daler) skal deraf bidrage trediedelen til Statens Bedste og Halvdelen af sin hele Gehalt, hvis den overstiger denne Sum. Dog er denne Anordning kun gyldig for en Maaned, indtil den erholder Rigsdagens Sanction. Man synes i Warschau at hovere over, at der i Storhertugdom met Posen kun befindes saa preussiske Tropper, fordi det preussiske Armeecorps var ilet til den franske Grændse. Antallet af de russiske Fanger i Warschau skal være saa betydeligt, at selv nogle af Klosterne ere opfyldte med dem. Man kan glæde sig over den gode Behandling, de nyde, saavelsom over den sindige og høimodige Beslutning, Storfyrst Constantin strax fattede ved at anbefale sine Tropper et roligt Forhold paa deres Tilbagetog, en befaling, der efterkommes, forsaavidt som ikke Mangel paa Levnetsmidler hist og her foranledie ger smaa Excesser. Dette er omtrent det vigtigste, vi vide om Tilstanden for Øieblikket i det oprørske Polen. Den 14de om Aftenen viste sig paa den sydlige Horizont et Luftsyn, en Jldebrand saa skuffende ligt, at endogsaa Stormklokkerne i Warschau begyndte at lyde. Det var at see omtrent i 5 Minuter. Det vil finde sine Udlæggere, og vi ville nedenfor faae at see, hvilken frygtelig Krigslue den begyndte Opstand rimeligviis har antændt. Med Bekymring maa den, der med Opmærksomhed kaster sit Blik paa disse Nutidens seneste Begivenheder, blive den Overeensstemmelse vaer, som synes at finde Sted mellem den Aand, som ledede Begivenhederne i det vestlige Europa i de sidste Dage af Juli, og den, der nu viser sig virksom omtrent et halvt Aar efter i det østlige. Saaledes hører man fra Warschau, at den revolutionaire Taktik ogsaa der giør sig gieldende. Var det for nogle Dage siden Mode at smigre Hoffet, saa er det nu blevet Tone at smigre Folket. Personer, som før ei kunde gjøre et Besøg tvers over Gaden uden i en Equipage, prale nu af, at de forsmaae denne og gaae til Fods. Man seer i Polen nye politiske Blade med det Valgsprog: "Loven er nu en Sandhed!" - Ottende Dagen efter Revolutionens Begyndelse holdtes Gudstjeneste i alle Hovedstadens Kirker, og man har høitideligholdt Mindet af de i Aaret 1794 i Praga omkomne Landsmænd, ved hvilken Leilighed adskillige, Professorer have holdt ægte patriotiske Taler.