JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Aar 1835. No. 210. den 3die September. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter Tidende. Avertissements Berlingske politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret p. t. af Th. K. Rumohr.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
London, den 28de August. – Den 21de August feiredes Hans Majestæts Fødselsdag paa en meget høitidelig Maade, især i Windsor.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Courier fortæller, at Regjeringen har givet Digteren Thomas Moore en Pension paa 300 Pund Sterling. Times er tilfreds hermed, men synes dog, at man heller skulde have givet ham et Embede.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Efterretninger fra Lissabon indtil den 16de August melde, at en Deel af Statens Gjeldsbeviser til Beløb af 1,100,000 Pund var blevet brændt, og man ventede kun paa Hr. Mendizavals Ankomst, for da at brænde endnu flere. Man talde meget om, at en Koburgsk Prinds var valgt til Hendes Majestæts, Dronning Marias Gemal.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Breve fra Canada af 29de Juli omtale en rørende Afskeeds Adresse, som Quebees Handelstand havde tilstillet Lord Ailmer, da denne beredte sig til sin Afreise.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Fra Havanna erfares af 17de Juli, at 40 emanciperede Regere – saadanne, som engelske Orlogsmænd have frataget Slavehandlerskibene, og som de bringe til Cuba, hvor de overgive dem til den spanske Regjering under den betingelse, at de efter et Ophold af fem Aar skulle være frie – for noget for at faae deres Frihed havde gjort Oprør og vilde myrde alle de i Nærheden boende Blanke. General-Capitainen Tacon førte Rytteriet imod dem; de fleste bleve huggede ned, Resten tog Flugten eller fangedes. 18 til 20 Mennesker, deriblandt tvende Blanke, vare blevne dræbte. Mange skulde endnu henrettes.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
J Rio Janeiro har man opdaget en betydelig Kulmine, i Provindsen Sta. Catharina. Tory-Lorderne fortsætte haardnakket deres Anstrengelser, med Hensyn til Municipal-Reform Billen, og lade sig ingenlunde afskrække, hverken af Bevægelserne i Landets store Stæder eller afde kraftige Forholdsregler, Underhuset truer med. Den tredie Læsning er bestemt til i Aften.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Underhusets Comitee, der skal undersøge Orangist-Logerne, har eenstemmigt besluttet, at stævne Hertugen af Cumberland, forat erfare noget om hans Forhold til Logerne.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
De sidste Efterretninger fra Lissabon indeholde kun, at den offentlige Mening temmelig bestemt havde udtalt sig mod Dronningens Formæling med Prindsen af Carignan.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
De americanske Meddelelser naae, fra Jamaica til den 23de Juli, fra Havanna til den 22de Julii, og fra Rew-York til den 8de August. Overalt syntes man at være i Angst for Slaverne; dog var der - siden de med forrige Post meldte – ingen urolige Optrin forefaldet. Navnlig frygtede man paa Jamaica for, at Slaverne paa flere Steder skulde vægre sig ved at arbeide efter den 1ste August.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Paris, den 25de August. – Fra Spanien meldes: Den 18de August Kl. 3 om Eftermiddagen forsamlede sig Minister Conseilet i St. Jldefonso, under Regentindens Forsæde; der besluttedes: 1) Borgergaardens Afvæbning og fuldkomne Reorganisation; 2) Nedsættelsen af en Krigsret, for øjenblikkelig at dømme de Skyldige; 3) at lægge Beslag paa Scho og sandsynligviis ogsaa paa Revista, foruden nogle nye Jndskrænkninger med Hensyn til Pressen. Torreno skulde om Aftenen afgaae til Madrid, for at lade disse Beslutninger sættes i Udøvelse; først mod Slutningen af Maaneden vilde Hoffet begive sig derhen. 800 Mand vare strax sendte til Madrid fra St. Jldefonso, da man her fik Underretning om Urolighederne. Deputationen fra Madrids Borgergarde, bestaaende af tvende Capitainer og tvende Lieutenanter bleve fængslede. Om Aftenen indtraf Hertugen af Abræntes med trende Adjutanter i St. Jldefonso; Gensdarmer bleve strax stillede for hans Dør, og han, saavelsom flere andre Hovedmænd for Opstanden, bevogtes strengt. Som Deeltagere nævnes desuden de Herrer Grev de las Navas, Calvo de Rosas, Jsturiz, Caballero og flere. Det Ministerium, den insurrectionelle Junta vilde sammensætte, skulde have bestaaet af: Arguelles, Almodovar, Calatrava, Mendizaval og Gil de Caadra. – J Jldefonso talde man om en Forandring i Ministeriet Torreno, og om en Diplomats øjenblikkelige Afsendelse til Paris, for at opfordre til umiddelbar Jntervention. En befaling er udstedt til Krigsministeren, ifølge hvilken kun Borgergaardens anden Bataillon skal gjøre Tjeneste, og de øvrige suspenderes; den nedsatte Krigsret skal strax lade sine afsagte Domme fuldbyrdes. Befalingen slutter med de Ord: Hendes Majestæts moderlige Regjering vil ikke underhandle med nogen af sine Fjender. - Om Aftenen den 18de skal Ministeriet virkelig være blevet forandret i Regjeringens Aand. – Fra den spanske Grændse er intet Nyt. Senere Efterretninger fra Madrid yttre. De kraftige Forholdsregler, den spanske Regjering har truffet, lade haabe, at ingen ny revolutionair Bevægelse vil finde Sted der. Men da ingen Efterretninger ere indløbne fra Barcellona, Aragonien og Valencia, maa man troe, at det Parti, der i hine Provindser har Magten i Hænde, vil – hvis ikke Anførerne ere blevne forknytte ved Regjeringens Energi – lade sig forlede til sørgelige Yderligheder. J Sevilla skal der være udbrudt alvorlige Uroligheder. – Fra den spanske Krigsskueplads meldes: Syv Batailloner Navarresere rykkede den 15de August ind i Huesca; General-Capitainen af Aragonien drog ud imod den, og Cordova havde sendt 4000 Md. til Yerba, og da Militser tilte til fra alle Kanter, haabede man, at hine Carlister snart skulde see sig omringede af 15,000 Md. Den 13de og 14de foretoges talrige Fængslinger i Barcellona. En ubetydelig Fægtning har fundet Sted ved Bidassoa-Broen, og Portugalet, Bilbaos Havn, skal være taget af Carlisterne.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Den 14de om Aftenen skete i Barcellona et Forsøg paa, modden midlertidige Juntas Villie at proclamere Constitutionen fra 1812, men det mislykkedes.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Det franske Publicums Opmærksomhed er nu ene og alene henvendt paa Udfaldet af det ministerielle Project, angaaende PresseLoven, hvis første Artikel rigtignok indeholder en fuldkommen Revolution af hele den hidtilværende franske Presse-Lovgivning, idet nemlig Fornærmelser mod Kongen og Angreb paa Regjerings Principet, der ellers behandledes som simple Forseelser mod Pressen, og straffedes som saadanne, nu stemples til Attentater mod Statens Sikkerhed og henvises som saadanne til Pairs=Rettens Kiendelse, Hr. Royer-Collard, som har været taus i fem Aar, hæver sig ogsaa mod den. Journalerne indeholde endnu ikke hans Tale i denne Anledning, og da hans Stemme er meget svækket, kunde man blot høre Følgende: Nytten og Skaden, Pressen foraarsager, ere absolut uadskillelige, man maa derfor finde sig i den sidste, for ikke at miste den første. Desuden hæver Frygten for Pressen, jo umiskjendeligere den lægges for Dagen, dennes Magt kun endnu mere, og allerede i denne Henseende vilde den foreliggende Lov naae et Maal, der netop stred mod det attraaede. Pressens Værdighed - vedblev han – der allerede længe har været truet, vil naar den paa denne Maade gjøres afhængig af Regjeringens Naade, aldeles forsvinde. At tage Pressen fra Jury og henvise den til Pairs-Kamret, er det samme som at tilintetgjøre dens politiske Existents. Jvet han derpaa vendte sig til et Overblik af Landets nærværende Forfatning, bemærkede han, at Begivenhederne, saaledes som de i vexlende Løb siden 1789 vare førte forbi vore Blikke, danne en lærerigere, mægtigere og virksommere Skole end Pressen og Journalerne. Han opfordrede endelig Kamret til at modsætte sig Loven. – Efter ham besteg Hr. Thiers Talerstolen, og bad allerførst Kamret om en skaansom Bedømmelse, da han skulde svare en Modstander, der havde Fordelen af det største Ny paa sin Side. Efter min inderligste Overbeviisning - vedblev han - feiler Hr. Rover-Collard i Dag. Det skulde gjøre mig ondt, hvis jeg ved denne min Mening fornærmede ham; men dølge den tør jeg ikke. Jeg ærer enhver Overbeviisning, fordi den er Resultatet af Ens egen Samvittighed, og Samvittigheden skal jo være Enhvers Ledestjerne. Hvis jeg derfor seer mig nødt til, i det Følgende at udkaste en Skildring af alle Partiernes Forhold siden Juli-Revolutionen, beder jeg forinden, at Jngen i samme vil søge at opdage noget, paa ham i Særdeleshed rettet Angreb. – Hr. Thiers sluttede sin Tale med følgende Ord: De maae ikke glemme, mine Herrer, at vi under ingen Omstændigheder, selv ikke i April forrige Aar, have fordret de Skyldiges Hoveder, og at vi aldrig have gjort os skyldige i en Overtrædelse af Chartet, ei heller i at foreslaae nogen, mod Chartet stridende Forholdsregel. Jeg mener, at et saadant Maadehold skulde skjænke Fordringer paa Deres Taknemlighed, og tillige give den bedste Sikkerhed for, at vi med et ligedan Maadehold ville benytte os af den foreslaaede Lov Hr. Mendizaval har den 17de August indskibet sig i Bordeaur.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
J Pairs-Kamrets Gaarsmøde fremlagde Hr. Tripier Comiteens Beretning over Loven og Proceduren ved Assiserne. Comiteen foreslaaer nogle Amendementer til Bedste for de Anklagedes Garantier, f. Ex, at hele Assiseretten, og ikke Præsidenten alene, har at afgjøre om en Anklaget med Magt skal føres for Skrankerne.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
J en Audients i Gaar modtog Hs. Majestæt blandt Andre, Marschal Soult, den Kongl. Svensk-Norske Gesandt, og den Kongl. preussiske Forretningsfører Hr. Brassier de St. Simon. Denne sidste skal, efter Moniteur, have overbragt en Lykønskningsskrivelse fra sin Monark.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
J Forgaars blev Fritz, en af Europas snildeste Tyve, arresteret her. Han havde tvende Passe hos sig; det ene lød paa en Kjøbmand May i Bern.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Tydskland. Vien, den 22de August. – Den af flere Blade meddeelte Efterretning, at en Conferents af de forbundne Hoffers Ministre skulde finde Sted i Prag forinden Monarkernes Ankomst til Teplitz, har viist sig som aldeles ugrundet.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Den 16de August dinerede den tyrkiske Gesandt, Achmed Pascha, med sit hele Følge i Prælaten af Klostret NeuburgsPallads, en af Østerrigs Primater. Disse Ottomaners Ankomst bragde, som man nok kan tænke, den hele By i stor Bevægelse, Alle Jndvaanerne strømmede til og leirede sig hele Dagen igjennem omkring Palladset, hvor man i fuld Maade nød Taffelets Glæder, krydrede med Neuburgs berømte Viin. Achmed Pascha skal have undret sig meget over, at der ingen Damer var ved Bordet. De franske Journaler fortælle saa meget om Hertuginden af Berrys Nærværelse i Chambery, og sætte allehaande, i Paris omløbende Rygter i Forbindelse dermed, men Hertuginden er i Jschl, og vil blive der indtil Bade-Saisonen er forbi, for derpaa at nedsætte sig i Gratz.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Fyrst Milosch af Servien er ankommet til Gallacz, og har under Veis havt en Samlale med Wallachiets Fyrste, dog i Contumats-Embedsmændenes Overværelse.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Den hannoverske Tidende melder fra Frankfort af 22de August: For nogle Dage siden kom en stor Kobbel ægte engelske Jagthunde gjennem vor Stad, som Kong Wilhelm af England sender Keiseren af Østerrig til Foræring. Maaden, hvorpaa disse Dyr, 50 i Tallet, droge gjennem Stadens Gader, gjorde et co mist Jndtryk, de fulgte nemlig alle ganske løse en til Hest siddende Fører, og saaledes gjorde de den hele lange Reise fra London til Vien.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
J Berlin har Lord Stanhope, paa Politiraad Meckers Raad, udsat en Priis af 1000 Pund Sterling for den bedste juridiske Beviisførelse for, at Caspar Hauser ikke har været nogen Bedrager, og at han ikke har taget sin Pleiefader, den ædle Lord, ved Næsen. Dommer-Embedet er overdraget det juridiske Facultet i Berlin, til hvilket alle concurrerende Afhandlinger blive at indsende for Paaske 1836.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Belgien. Brüssel, den 25de August. – Jngen fremmede Eventyrere tilstedes længer Adgang til Staden; dem man treffer paa, og som ikke have meldt sig ved Politiet, anholdes som Landstrygere. Retslig Undersøgelse er indledt mod elleve Hattemagersvende, der i disse Dage have yppet Klammeri med Folk her, angaaende Moden at gaae med Straahatte. 110 Grundbesiddere ere indkomne med en Petition til Repræsentantkamret, om et Forbud mod Jndførsten af Qvæg fra Holland, eller ogsaa om en høi Afgivt af denne Handels-Artikel.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Den 21de August og Eftermiddagen kom Deres Majestæter tilbage fra en Tour ud paa Havet i den kongelige Baad netop i det Øjeblik, da Sielslusen var blevet aabnet. Det heftigt oprørte Vand truede med at opfinge Baaden og gjorde Landingen saa vanskelig, at Kongen og Dronningen maatte vade til Kysten og bleve vaade indtil Knæerne. Moniteur melder, at ved de sidste, mellem Frankerig, Preussen og Belgien trufne Jndretninger, kunne Breve fra Paris og fra Belgien indtreffe i Berlin 24 Timer tidligere end forhen.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Jtalien. Rom, den 16de August. Don Miguel boer for Øjeblikket hos sin Kammerherre Mengacci i Tivoli, og Marschal Bourmont har forlangt et Pas til Vien, medens fremmede Blade lade dem begge være landede i Spanien.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Sundheds-Tilstanden her er nu meget god, ingen almindelig Sygdom grasserer, og Hospitalerne, der ellers paa denne Aarstid pleie at være opfyldte med Feber-Patienter, staae næsten tomme Neapel derimod spærres bestandig meer og meer for Udlandet, og den meest overdrevne Frygt vises mod Reisende, om disse ogsaa komme fra aldeles umistænkelige Egne. Jntet Skib fra Frankerig tilstedes Adgang længer. Ogsaa ved Kysten har man truffet lignende Forholdsregler, franske Skibe maae holde Qvarantaine ved Malta. Samqvemmet med Neapel er gjort saa vanskeligt, at de Courerer, der komme fra Norden, maae lade deres Depescher besørges videre frem ved saadanne Folk, der allerede i længere Tid have opholdt sig her.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Sverrig. Jønksping, den 25de August. – En frygtelig Jldebrand, rasede den 21de Angust i denne Byes vestre Forstad. Tolv større og mindre Gaarde afbrændte med Fløie og Udhuse, foruden 27 Lader og Magaziner, og fem smaa Huse. For at blive Herre over Jlden, maatte man deels ganske nedrive og deels betydeligt beskadige sex andre Huse med Bøder i. Kun sex af samtlige Eiendomme vare forsikkrede i Brandkassen, og det kun til den ringe Sum af 1850 Rdlr. 168 Jndivider, af hvilke mange desuden have mistet betydeligt rørligt Gods, ere blevne huusvilde. Der er anstillet Politi-Undersøgelse og Jldens Opkomst. En Pige der hentede Høvlspaaner fra et i den Gaard, hvor hun tjente, værende Snedker-Værksted, for dermed at gjøre Jld, har sandsynligviis været Aarsag til hele Ulykken.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Efterretninger af blandet Jndhold. Sillimans AAmerican Journal of Science omtaler et Stykke gedigent Kobber af næsten 137 Punds Vægt, der er fundet i America, i Nærheden af Floden Ontagnawegaw, som falder i den øvre Sø. Paa samme Sted skal der endnu ligge et andet, langt større Stykke, der er ligesaa gedigent som hiint.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
J August-Heftet af det asiatiske Selskabs Journal i Bengalen, for Aaret 1835, melder Hr. Prinsep, at man i Nerbuddas Dal har fundet den høire og den venstre Beenpibe af et Mammuthsdyr, der maa have været femten Fod høit, Den moralske Tilstand i Ny=Sydwales og i Vandiemensland, maa just ikke være den bedste; thi i Løbet af forrige Aar udstedtes 1000 Arrestbefalinger paa det første Sted (ved en Folkemængde af 80,000 Jndivider), og i det sidste arresteredes endog 2000 (ved en Folkemængde af 30,000 Jndivider).
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Den afdøde Grev Arakischejew, Grunderen af de, siden 1817 i Rusland oprettede militaire Colonier, har i sin sidste Villie bestemt en Capital af 50,000 Rubler Banco, som Belønning for den bedste, fuldstændigste og meest authentiske Historie af Keiser Alexander og hans Regjering; men vel at mærke, den skal skrives om hundrede Aar, fra denne Regents Død at regne, af en Russer og i det russiske Sprog. Om 82 Aar skal Videnskabernes Academi offentlig bekjendtgjøre, at Tidspunktet til denne Priisopgaves Udarbeidelse nærmer sig; og Tidspunktet vil være Anno 1925. Den heldige Skribent skal da modtage de tre Fjerdedele af den oplagte Capital. Den sidste Fjerdedeel bliver tilbage til Videnskabernes Academies Raadighed, og skal anvendes til Trykningen af 10,000 Exemplarer af dette Værk, der da skulle udsælges til en meget lav Priis. For Jndtægterne af Salget skulle Oversættelser af det samme Værk offentliggjøres. Capitalen, der skal sættes ud paa Rente til fire pCt., vil i Aaret 1925 være voxet til en Sum af 1,918,960 Rubler; den heldige Skribent faaer altsaa 1,139,220 Rubler Banco – vistnok den høieste Priis, en Forfatter nogensinde har vundet eller vil komme til at vinde for et literairt Arbeide.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Jndenlandske Efterretninger. J Husumer Ugeblad fortælles, at en gammel Matros, der i 36 Aar havde tjent paa den engelske Flaade, vendte omsider tilbage til sin Fædrenes – hvilken, siges ikke – hvor han lovede en Søsterdatter, Moder til en talrig Børneflok, at hun, naar hun vilde underholde ham, skulde efter hans Død finde det, hvorfor hun kunde kjøbe den største Bondegaard. Efter 1 1/2 Aars Forløb døde han, og hun fremdrog da en lille Kasse, der altid havde staaet laaset under hans Seng. Men da hun deri ikke fandt Andet, end nogle stemplede Papirer, som hun ansaae for gamle Lotterisedler, gav hun Børnene dem at lege med. Disse klippede efterhaanden Stemplerne af. Skolemesteren, som saae disse, kjendte dem heller ikke; men en Jøde, der tilfældigviis saae et af den, opdagede for sildigt at Papirerne havde været engelske Banknoter, hvoriblandt flere paa 50 og 100 Pd. Sterl. Det var ifjor Jøden gjorde denne Opdagelse.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Viborg, den 28de August. – J en Generalforsamling af Selskabet for Væddekjørselerne ved Viborg er det blevet forkastet, at anvende dets Capital til Væddekjørsel næste Aar, hvorimod Man antog, at indenlandske Hingster skulle anskaffes, een for Viborg Amt, een for Aalborg Amt, og hvis Capitalen kunde slaae til, een for den vestlige og een for den østlige Deel af Jylland. Til at indkjøbe disse bemyndigedes Dhrr. Krigsraad Conradsen til Rørlund, Proprietair Pind til Thustrup og Proprietair Weinschenk, til Gunderupgaard. Derefter gaves en Diner til Ære for den elskværdige 80-aarige Olding, Hs. Excell. Hr. Overkammerherre, v. Hauch, hvem Man ønskede at bevidne sin Taknemlighed forden Jver, hvormed han har fremmet dette Anliggende. Odense, den 1ste September. – Vor By glædes i denne Tid, foruden ved Stiftets elskede Gouverneurs, og saa ved Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christians og Hans høifyrstelige Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborgs høje Nærværelse, hvilke begge indtraf hertil i Søndags Hs. Kongl. Høihed Prinds-Gouverneuren, hvis Ophold her denne Gang desværre indskrænker sig til næstkommende Torsdag Form., foretog i Løverdags en Jnspectionsreise til Kjerteminde, og bivaanede i Søndags Høimessen i St. Knuds Kirke. Jgaar Formiddags behagede det Høistsamme, tilligemed sine tvende høje Frænder, at overvære Hestevæddeløbene, der begunstigedes af det skjønneste Veir, hvorfor en utallig Mængde, Kjørende, Ridende og Gaaende, var draget ud til Pladsen. Som Udfald af Løbet igaar meldes foreløbigen: J første Løb for 3aarige Heste, 3000 Alen, vandt Hr. Procurator Ryes brune Hingst Pharao (2 Min. 30 Sec.) 1ste Præmie, 100 Rbd. r. S., og Hr. Kammerj. v. Sehestedt Juels brune Hoppe Wespa, 2den, 150 Rbd. r. S. J andet Løb for 4 og 3-aarige Heste, 3000 Alen, vandt Hr. Fischers Furhingst Red-Rover 12 M. 25 Sec., 1ste Præmie, 100 Rbd. r. S., og Hr. Nathansons mørkebrune Hoppe Augustal, 2den, 150 Rbd. r. S. J det tredie Løb for 34, 4 og 5-aarige Bønderheste, 2000 Alen, Hents, vandt en bruun Vallak, tilhørende P. Hansen fra Sandholdts Mølle, 1ste Præmie, 100 Rbd. r. S.; en sort Hoppe, tilhørende Gaardmand N. Nielsen fra Nordskov, 2den, 30 Rbd. r. S., og Avlsmand J. Thranes røde Hoppe, 3die, 20 Rbd. r. S. Første Heat tilbagelagdes i 2 Min. 15 Sec., 2det i 2 Min. 14 Sec og 3die i 2 Min. 52 Sec. Til 4de Løb, Seepstakes paa 10 Specier, 3 Underskrivter, 3000 Alen, løb Hr. Kammerjunker, v. Schestedt Juels brune Hoppe Wespa Banen rundt. Hr. Capitain, Ridder v. Bruhn var Dommer.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Kjøbenhavn, den 3die September. Forhenværende Kongl. adjungeret Consul i Stettin, Hr. Joh. G. Em. Kugler, Ridder af den preussiske røde Ørns Ordens 4de Classe, er blevet allernaadigst udnævnt til Kongl. Consul sammesteds, og i denne Egenskab anerkjendt af den Kongl. preussiske Regiering. Det Kongelige Theater. – Fredagen den 4de September Kl. 7 opføres: Belva, Drama i tvende Afdelinger af Scribe, Devilleneve og Desvergers, oversat af Hr. Overskou; den mimiske Deel udarbeidet af Hr. A. Bournonville, Musikken af Hr. Muth Rasmussen; og Kunstnerliv, original Vaudeville i een Act af Hr. Overskou. – Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 30te og 31te August, Handelsfuldmægtig Brunger fra Glückstad, Pastor Hasager fra Holstebroe, Handlende Krackow, Auditeur Knutssen, Studiosi Theol. Puch og Winther fra Malm, Prof Lithander, Dr. Juris Fallati, Licentiat Frykman, Secretair Nordstrøm, Studerende aaberg, Kiøbmændene Wendler og Koch fra Helsingøer, Toldbetient Meilbye fra Svendborg, Fuldmægtig Lytsen fra Pederstrup.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Dampskibet Dania afgik den 31te August til Aarhuus, medhavende: Hs. Exc. kgl. dansk Minister ved det svenske Hof Ludvig Greve af Moltke med Kammerjomfru og Jæger, Overauditeur og Regimentsqvarteermester Uldall, Grosserer Petersen, Handelsbetient Philip, Cand. Pril Heger, Studiosus Marzetta, Dyrlæge Eitzen, Jfr. Raben, Overjæger Borum, Gartner Andersen, Soldat Woldbye; til Helsingøer, Capitain v. Rindt, Cand. Juris Beyer.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Tirsdags Eftermiddag Kl. 2 til Trademunde, hvorfra Passagererne paa første Plads befordres, uden Udgift for dem, dirette til Lübeck, medhavende, Kongl. portugisisk Charge d'Affaire Commandeur de Faria med Frue, Datter og 2 Sønner til Lissabon, FrueDoctorinde Mathiesen med 4 Børn og Pige, Capitain og Renteskriver Mass mann med Frue, Grosserer M. Goldschmidt, Kiøbmændene Sander, Kock, Villalona og Kotensen, Balletmester Tescher med 2 Elever, Skuespiller Clausen, Mad. Hansen, 3 Haandværkssvende, 1 Soldat.