JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra London den 1ste og 4de October. I Dag har man her den meget ubehagelige Efterretning, at 7 af vore Ostindiefarere, som vare under Eskorte af Linieskibet Calcutta, ere paa deres Hiemreise til Engelland blevne tagne af den fiendtlige Eskadre fra Rochefort. Denne Efterretning er i Dag ankommen ved Telegraserne. Admiralitetet har allerede i Morges tidlig udstedt en Bulletin, der melder en Trefning, som Krigskibet Calcutta har havt med fiendtlige Skibe, som havde gjort et Angreb paa dets rige Convoi.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Alle herværende Tidender meldte allerede i Gaar, at man havde Grund til at frygte for, at Skibet Calcutta med Ostindiefarere var bleven erobret den 27de Septbr. af Rochefort-Eskadren, som bestod af 5 Linieskibe og 2 Fregatter. Angrebet skeete paa 49 Graders 40 Min. Brede og 11 Sr. 40 Min. Længde. Man veed ikke, hvor den franske Eskadre siden er bleven af. Krigschaluppen Scilly blev strax sendt til Admiral Cornmallis for at give ham denne Efterretning. Man er i megen Frygt for vor hiemventende vestindiske Koffardieflaade da Fienden, om han ikke skulde søge til Havns med sit Bytte, omtrent vil være paa den Strækning, hvor den maa tage Coursen.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Admiral Stirling, som med 5 Linieskibe var af Admiral Cornvallis udsendt for at krydse efter den franske Eskadre, er kommen tilbage uden at have truffet den.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Sir Sidney Smith har taget Commanden over de for Boulogne stationerte Skibe, og allerede fornyet det Forsøg, man gjorde i forrige Aar, nemlig at ødelægge de fiendtlige Skibe med Jldmaskiner eller saa kaldte Carcasser. Dertil har han brugt sine nyopfundne Baade, hvormed Capitain Secombe, under en Kugleregn fra Batterierne, har bragt 6 af disse Jldmaskiner i Boulognes Havn. De sprang i Luften med saa god Virkning, at nogle fiendtlige Skibe i Havnen derved bleve ødelagte, og det hedder, at Virkningerne ogsaa skal have strakt sig til Staden Man venter det nærmere og tilforladelige herom i Officielberetningerne.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Allerede i Forgaars var Rygtet her i Hovedstaden almindeligt, at behagelige Efterretninger vare indløbne fra Si Sidney Smith.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Admiral Lord Nelson er for nærværende Tid for Cadix hvor Fienden holdes paa det strængeste blokeret. Den fiendtlige Flaade kan ikke giøre mindste Bevægelse uden at sees. Den bestaaer i alt af 36 Skibe, som alle ere seilfærdige.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Admiral Thornborough har heiset sit Flag ombord paa Linieskibet Kant i Charam, hvor endeel Kanoneerschalupper skal bygges efter Sir Sidney Smiths ny Opfindelse.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Linieskibet Belle-Jsle og Fregatterne Amazone og Chi sonne ere afseilede for at støde til Admiral Nelsons Flaade. General Sir James Craig er afseilet fra Maltha med et Antal brittiske Tropper, for at forene sig med 16000 Mand russiske Tropper fra Corfu, som ere indbudne at besætte Neapel.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Der er nu ikke længere Tvivl om, at den anden Eskadre i Toulon har forenet sig med Carthagena-Eskadren. Før Admiral Calders Ankomst til Cadix krydsede de i Strædet ved Gibraltar; men gik strax efter tilbage til Carthagena. Deres forenede Styrke skal være 14 Linieskibe og 2 Fregatter. Skibet Henry Marøden, bestemt fra Liverpool til Angola, er taget af den franske Fregat Bellona, som seilede til Jsle de France.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Deres Majestæter Kongen og Dronningen ventes i Aften at komme fra Weymouth til Kew. Stocks. 3 Procent consol. 58 3/4.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Paris den 2den October. Moniteuren af 2den October melder allerede MarschalBernadottes og General Marmonts Ankomst til Würsburg, med deres Armeekorps, og lægger til, at de have forenet sig med en bayersk Armee, som bestaaer af 26000 Mand, og altsaa udgiøre en meget respectabel Armee. Moniteuren melder tillige, at en Of= og Defenitivtractat er bleven sluttet imellem de Franskes Keiser og Churfyrsten af Baden; at bemeldte Churfyrste har indkaldet alle Frimænd og vil lade et Korps af 4000 Mand støde til den franske Armee, hvilket Korps den unge Prinds Carl efter Forlydende skal kommandere. Marschal Ney er den 27de Septbr. ankommen til Carlsruhe med det slette Korps af den store franske Armee. Officerer og Soldater havde Egegrene paa deres Hatte, som Tegn paa Seier. Samme Aften ere 4 franske Grenadeer, Compagnier brudte op fra Carlsruhe til Pforzheim for at fordrive nogle dertil fremrykte østerrigske Patrouiller.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Fra Strasburg melder Moniteuren: "Man har aldrig sammesteds seet en saadan Vrimmel af Artillerie og Heste. Paa første Opfordring havde 20000 Reqvisitionsvogne befunden sig paa alle Puncter. De med deres Heste og Vognereqvirerte Landmænd viste den største Munterhed og Jver i at udføre deres Tieneste. Følgende er det Væsentligste af Proclamationen, som Keiseren har udstedt til Armeen: Soldater! Den tredie Coalitions Krig er begyndt.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Den østerrigske Armee er gaaet over Jnfloden, har fornærmet Tractaterne, angrebet og forjaget vor Allierte fra sin Hovedstad. Selv har J maattet ile med forcerede Marscher til vore Grændsers Forsvar og ere allerede over Rhinen. Vi ville ikke standse førend vi have sikkret det tydske Stats legemes Uafhængighed, bragt vore Allierede Hielp og beskiæmmet vore Fienders Stolthed, som uretfærdigen have gjort Angreb. Vi ville ikke igien giøre Fred uden Borgen; vor Stormodighed skal ikke meere blænde vor Politik. Soldater, Eders Keiser er midt iblandt Eder. J en blot det store Folks Avantgarde, er det nødvendigt, saa videt paa mit Vink reise sig in Massa; men Soldater, vi maa giøre Jilmarscher og udholde alle Slags Besværligheder og Mangel, hvad hindringer man endog lægger os i Veien, vil vi seire over dem og ikke hvile førend vi have plantet vore Faner paa vore Fienders Gebeet.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Napoleon. Marschal Berthier, Generalmajor ved den store Armee.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Endelig leverer Moniteuren ogsaa den Eed, som Divisionsgeneral Miollis har som udnævnt Gouverneur i Fæstningen Mantua aflagt til Keiseren den 16de Statbr. Den lyder saaledes: "Jeg sværger, at forsvare den mig af Hs. Majestæt Keiseren betroede Fæstning med alle mine Kræfter, heller opofre mit Liv, end overgive den før den yderste Nød, afslaae enhver saa kaldet ærefuld Capitulation, og ikke antage nogen anden, end den som Krigsfanger uden Vaaben, uden Faner og militair Honneurs, og heller aldrig at giøre nogen Slags Stipulation for Officererne eller mig selv. J Tilfælde af Beleiring sværger jeg, ikke at ville overgive Fæstningen, saalænge Garnisonen hvor stor dens Mangel end er paa andre Fornødenheder, ikke gandske mangler Vand og Brød. J Tilfælde af Beleiring sværger jeg, ikke at overgive Fæstningen, førend Fienden har taget Udenværkerne, besat Glaciet og de bedækkede Veie og efter Contrescarpens Sprængning vovet at gaae over Graven, og anbragt en Bresche i Fæstningen; saa at jeg i en saadan Stilling kan som Mand af Ære være overbeviist om, at min Garnison paa ingen Maade vilde være i Stand til at forsvare Breschen. "Jeg sværger ogsaa, at jeg aldrig vil tage Hensyn paa de Begivenheder, som kunne tildrage sig uden for Fæstningen, end ikke paa Umueligheden af Undsætning. Endelig igientager jeg den Eed, ikke at overgive den mig anbetroede Fæstning, førend jeg beviislig finder mig i den Tilstand, ikke at kunne forlænge Forsvaret et eneste Øieblik.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
To engelske Corvetter ere blevne erobrede ved Øerne Chausen af 3 franske Kanoneerchalupper og opbragte til St. Malo.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Her i Hovedstaden og i hele Seine Departementet drives Conscriptionen med største Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Den 24de Septbr. passerede 4 Mill. Piastre igiennen Bayonne.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Paris den 3die October. (Over Holland.) AdmiralLacrosse melder fra Boulogne, at Fienden har Natten til den 30te Septbr. gjort et Forsøg i Havnen ved Boulogne med de i Fior opfundne Kufferter eller Helvedmaskiner. Vore Skibe have ikke liidt betydeligt derved. Næste Morgen fandt man en af disse Maskiner drivende i Søen. Da man bragde den i Land, fløi den i Luften og dræbte 4 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Schweiz den 2den October. Landammannen har aabnet Landdagen med en Tale, hvori han skildrede de Underhandlinger og Forholdsregler, han har truffet, for at sikkre Helvetiens Neutralitet ved den udbrydende Krig. Alle de Deputerede bevidnede han deres Tilfredshed dermed, og det blev derpaa eenstemmig besluttet, at Helvetien skal iagttage en bevæbnet Neutralitet. Den 22de tilkiendegav Landammannen, at han allerede havde sendt 500 Mand til Granbundten. Det blev besluttet, at alle Cantoner skulle holde deres Contingenter færdige til at kunne marschere inden 24 Timer og at de saasnart muligt skulle levere et andet Contingent af samme Styrke. Den forrige Landamman von Wattenwyl blev udnævnt til Armeens Overgeneral og 49050, Livres bleve bevilgede til Armeens Sold. Hr. von Wattenmyl tager sit Hovedqvarteer i Zürich. Alle de Contingenter, der skulle marschere beløbe sig til 15203 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Wien den 2den October. Den preussiske Cabinetsminister Grev von Haugwishavde i Dag sin første Andience hos Keiseren og spiste derpaa ved Keiserens Taffel. Man troer, Keiseren vil bivaane den forestaaende Sammenkomst imellem Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Den første Afdeling af de russiske Tropper er nu ankom men paa det østerrigske Gebeet. Den gaaer over Donau ved Pølten og Crems; 16000 Vogne ere satte i Requistion, for at bringe den i største Hast til den tydske Armee. Da den franske Armee i Tydskland daglig forstærkes, har Keiseren efter Forlydende befalet, at Erkebertug Carl skal sende 20000 Mand fra den stærke italienske Armee, for at forstærke den østerrigske Armee i Tydskland.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Bamberg den 5te October. Vore Tidender indeholde følgende franske Parolsbefaling: "Bayerske Soldater, Jeg har stillet mig i Spidsen, af min Armee, for at befrie Eders Fædreland fra et uretfærdigt Angreb. Det østerrigske Huus vil tilintetgiøre Eders Uafhængighed og indlemme Eder i sine store Stater, J ville ligne Eders Forfædre, som vel ofte bleve undertrykte, men aldrig undertvungne og forsvarede stedse deres Uafhængighed og politiske Tilværelse -- Folkets første Velgierninger, ligesom Troskab mod Churhuset Bayern er Eders første Pligt. De Prøver paa Hengivenhed, J i denne vigtige Tidspunkt have givet Eders Første, have tørt mig som hans trøe Allierede. Jeg kiender Eders Tapperhed og haaber, at jeg efter det første Slag kan sige Eders Første og mit Folk, at J ere værdige til at stride i den store Armees Geledder.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Napoleon.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Stralsund, den 5te Octbr. En russisk Escadre, bestaaende af 40 Krigs= og Transportskibe, er ankommen til Rügen. Tropperne skulle indqvarteres i Greifswald, Barth og Wolgast. Generalstaden bliver her i Staden. Nogle af Tropperne ere i Dag ankomne hertil; de ere skiønne udsøgte Folk. De svenske Troppers Antal, de pommerske undtagne, beløber sig nu til 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Frankfurt den 5te October. De franske Tropper rykke frem fra alle Sider i Schwabru. De have besat Herrnalb. Liebenzoll, Heilbronn og Pforheim. Keiser Napoleons Garde, der bestaar af 12000 Mand, er rykket frem fra Kehl. Et fransk Detaschement opfordrede den 1ste d. M. en østerrigsk Cavalleriepatrouille til at trække sig tilbage, og da den vægrede sig, blev den taget fangen.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Ved Stockach og Salmansweil staae 50000 Mand østerrigske Tropper.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
General Kienmager commaaderer det Corps Østerrigere, som trækkes sammen i Øvre=Pfalz, for at dække Østerrigernes høire Flanke i Schwaben. Nogle Regimenter ere paa Marschen fra Bøhmen, sor at støde til dette Corps.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Churførsten af Bayern har under 29de Septbr. udstedt en Oversigt af de Forhold, der have styret hans Fremgangsmaade. Skrivelse fra Franken, den 5te Octbr. Ved Grændserne af de preussiske Lande i Franken ere Neutralitetspæle opreiste. J disse Lande er ogsaa et kal Reskript blevet bekiendtgjort, som forordner, at ingen Giennemmarsch af fremmede Tropper eller Transporter med militair Escorte maae finde Sted i de kgl. Stater uden allerhøieste udtrykkelig Tilladelse, at altsaa alle Anmodninger og Giennemmarscher, af hvilke Tropper det endog maatte være, skulle afslaaes med Høflighed, men tillige med streng Alvor, hvorfor man aldeles ikke maae indlade sig i at skaffe Qvarterer, Forspand, Leverancer eller nogen anden Understøttelse, hverken mod Betaling eller mod Qvitteringer, men man skal protestere mod alle slige Forsøg og ikke tillade dem under noget Paaskud.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
De franske Corps i Franken trække sig pludselig ned mod Donau, Bernadottes Corps mod Neuburg, Marmontsmod Donauworth og det churbayerske Corps mod Jngolstadt. Disse Corps have betraadt det preussiske Gebeet, for at komme hurtigere til deres Bestemmelse. Da der blev protesteret derimod fra preussisk Side, erklærede den bayerske General, at han havde udtrykkelig Ordre dertil og vilde brække igiennem med Magt.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Haag den 5te October. Efter Forlydende har det franske Gesandtskab tilkiende, givet vor Regiering, at Keiser Napoleon for det første ikke har i Sinde, at sende flere Tropper til Holland, men 18000 Mand af Rhinarmeen havde faaet Ordre, at marschere til Holland efter den bataviske Regierings Requisition, naar Omstændighederne krævede det.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Den ny franske Overgeneral Michand har indført en ny Militair=Indretning i vor Republik. Hovedqvartererne skulle være i Grønningen, Utrecht, Harlem, Briel, Rotterdam, Vliestingen og Helder.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Den bataviske Generalmajor Bruce, Raad=Pensionairens Svoger, er bleven udnævnt til Commandant her i Staden. Vor Garnison bestaaer nu af Raad=Pensionairens Garde og det 14de Jnfanterieregiment.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
J Følge en Beslutning af Raad=Pensionairen skal et Gensdarmes=Corps paa 60 Mand oprettes under Husar oberst van Wiedencellers Commande. Dette Corps skal stationeres i Batavisk Brabant og foruden Polititienesten ogsaa bruges mod Contrebandererne.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
En Skrivelse fra Madrid melder, at den spanske Regiering er af Frankerig bleven opfordret til at levere den tractatmæssige Assistence, der er stipuleret i Tilfælde af en Landkrig.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
De bataviske Reskriptioner ere igien stegne til 47 1/2.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Stuttgaard den 5te October. De Franskes Keiser ankom til Ludwigsburg den 2den d. M. om Aftenen Kl. 11 og steeg af i det churførstl. Slot. Den 3die marscherede 16 franske Dragonregimenter. Samme Dag blev det de franske Tropper tilkiendegivet, at Krigen var deklareret, hvorpaa 2 fremmede Gesandter med deres 4 Legationssecretairer og Gesandtskabspersoner, samt en Statsraad og Charge de Affaires her i Staden fik Arrest, saa at de ikke maae gaae ud eller tale med nogen.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Skrivelse fra Berlin den 8de October. Adskillige Expresser fra det Anspaske have bragt den Efterretning hertil, at de franske Tropper ere rykkede ind sammesteds. J denne Anledning blev et stort Statsraad holdt i Gaar.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Da den regierende Hertug af Brunsvig og Feldtmar schall Møllendorf i Gaar havde indfundet sig til et Dine hos Cabinetsministeren von Hardenberg og just vilde gaa til Taffels, fik Cabinetsministeren Depescher, hvorpaa han havde en Conference, der varede 2 Timer, med Hertugen og Feldtmarschallen, hvorfor Taffelet maatte opsættes.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Blandede Efterretninger. Frankerig. Præfecten i Maynz har sat endeel Karrer i Reqvisition, for at bruges ved Arbeidet paa Fæstningsværkerne ved Kastell. Ligeledes er endeel Haandværksfolk satte i Reqvisition. For 1 Karre med 1 Hest og en Kudsbetales daglig 5 Fr. 50 Cent. Haandværksfolkene faae daglig 2 Fr.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Paa Leiserlig befaling har Professor Charles faaet sig physikalske Cabinet tilbage, som han for endeel Aar siden havde skienket Nationen under Betingelse af frie Boelig for Livstid. Da han aldrig var tilfreds hermed, men fremkom med den ene Forestilling efter den anden, ophævede man heller Contracten og gav ham sit Cabinet tilbage. De engelske Krigsfanger føres bort fra Verduun; 50 ere allerede ankomne til Valenciennes.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Mynten i Paris præger ugentlig 450000 Fr. Erkebiskoppen i Tours har nyelig høitideligen døbt General Torgets 6 Børn, hvoraf det fældste var 12 Aar og det yngste 2 Maaneder gammelt.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Postvognen, der gaaer imellem Brussel og Mecheln, styrtede nylig i en Canal med 11 Passagerer, som dog alle bleve reddede af Færgefolkene.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Den spanske Postillon, der gaaer til Jtalien er i en Skov i Var Departement bleven anfaldet af Røvere, som fratoge ham 300 Piastre og nogle Effecter.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Engelland. 300000 Pund Sterling ere i denne Tid bragte ombord paa Antelope og nogle andre Skibe, for at bringes til det faste Land. Der betales 20 Shelling af 100 Pd. Sterl. i Assurance=Præmie.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
En nye og stor Havn anlægges af Jndvaanerne i Margate. Ud i Søen bliver sat stærke Steendæmninger.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Paa Themsen er i denne Tid ankommen næsten 50000 Qvarter fremmed Hvede.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Batavisk Republik. Nylig drev en Hvalfisk paa Stranden ved Goederede. Den blev fanget og solgt for 215 Gylden. Den var 29 rhinlandske Fod lang.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Østerrig. Man opretter nu her et Lotterie paa 20 Millioner; det skal bestaae af 200000 Lodder. Hvert Lod koster 100 Gylden, hvoraf det Halve indbetales i Conventionsmynt og det andet Halve i Bankosedler. Gevinsterne blive betalte i Conventionsmynt.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Tydskland. Nylig bleve 3 fremmede Hververe arresterede ved Hammeln af Gend armer og indbragte til Hannøver.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Jtalien. Paven har udsat en Belønning af 500 Piastre for Opdagelsen af 4 unge Mennesker, som nyelig løb bevæbnede omkring i Rom, og havde ved at bære den franske Cocarde, givet sig Anseelse af at staae i Tieneste hos de fornemme Franskmænd, der opholde sig i Rom; de insulterede tillige Justitsbetienterne og myrdede endelig paa en barbarisk Maade to Frugthandlere, som blot vilde forsvare deres Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Rusland. Keiseren har anviist den berømte Doctor Frank en meget udvidet Virkekreds. Han faaer 120000 Rubler i Gage.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Helsingøer den 14de October. Fra den 10de til i Dag ere 37 Skibe passeret Sundet.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
De 6 russiske Krigskibe, som laae ved Dragøe, kom her paa Rehden i Løverdags og ligge her endnu.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Kiøbenhavn den 14de October. Etatsraad v. Eggers har af den tydske Keiser faaet en haderfuld Jnbydelse at komme til Wien, for at reformere Criminal Lovgivningen i Østerrig. Med Kongelig Tilladelse reiser han derhen om 14 Dage og ventes først tilbage næste Sommer.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Den 12te Octbr. gik den ved Dragøe lagte russiske Eskadre her forbi til Sundet.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Kongejagten Søeormen, som har været paa Opmaaling, kom i Gaar her paa Rehden under Pr. Schønheders Commando.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Til Qvarantaine Indretningen i Christiansand ere følgende Skibe indkomne: 1) Den 23de f. M., Maria Margaretha, af Drøbak, ført af Skipper Henry Par, kommet fra Tørrevechlamed en Ladning Salt. Det har havt 3de engelske Krydsere ombord ved Gibraltar; 2) Den 27de f. M., Circulation, af Stockholm, ført af Skipper Axel Liung, kommet fra Torrevechia med en Ladning Sal. Det har havt 2de Fiskere ombord ved Lizard- og været visiteret af en Kutter ved Døver. Begge disse Skibe ere underkastede 14 Dages Opservations=Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Følgende i denne Tidende forhen ommeldte Skibe ere løste af Qvarantainen. 1) Anne Margrethe, Skipper Christian Nielsen Biørn, og 2) Providentia, Skipper Tønnes Andersen Dahl.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Ved Gavebrev af 12te Marts f. A. har Dorthe Margrethe Groth, afg. Lunds Enke, af Vesterhæsinge i Svendborg Amt, givet 100 Rdlr. til Vesterhæsinge og Sandholt Lyndelse Sognes Fattigdistrict. Hvilket Gavebrev under 20 Julii næstefter er allernaadist gratis confirmeret.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Cancelliet har under 9 Februar d. A. tilskrevet daværende Amtmand over Frederiksborg Amt, at det bifalder Amt mandens Forslag, at vedkommende Auctionarii paalægges at indfordre den 1/2 Proent, som af Løsøre Auctioners Beløb, efter Reglementet af 5 Julii 1803, skal erlægges til Amts-Fattigkassen, og derefter aflevere samme til vedkommende Amtstue.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Da de Jndtægter, som ved Reglementet af 5te Juli 1805 ere bestemte for Fattigvæsenet i Danmarks Kiøbstæder, ifølge de fra Stiftamtmanden over Aggershuus Stift og Fattigvæsens Commissionen i Christiania indhente, de Erklæringer, ansees utilstrækkelige til de Fattiges Forsørgelse i Aggershuus Stifts Kiøbstæder, saa har det behaget Hs. Majestæt, ved Resolution af 1ste Marts d. A., dog for det første kun paa 3 Aar, at tilstaae samtlige Kiøbstæder i Aggershuus Stift, Kongsberg undtagen følgende Jndtægter: 1) en Afgift af 1/2 Procent af alle faste Eiendomme, som høre under disse Kiøbstæders Jurisdiction, samt at Skibe, som i Kiøb og Salg overdrages, hvad enten det skeer ved offentlig Auction eller underhaanden; 2) en Afgift af 1/2 Procent af alle Slags Vare og Løsøre, som sælges ved Auction; 3) en Afgift af 10 Procent af fremmede Kunstneres Fortieneste, naar disse, efter dertil erholdt Tilladelse, offentligt lade sig see ellerhøre, eller fremvise Sieldenheder, Kunststykker og deslige, 4) en Afgivt af 2 Sk. af hvert Spil stemplet Kort som forbruges i fornævnte Kiøbstæder; 5) en Afgift af 1/2 s. af hver Pot Viin og 1 Sk. af hver Pot Brændeviin uden Forskiel af Slags eller Styrke, hvilken Afgift af Viinhandlere, Vertshuusholdere, Høkere og alle andre med Drikkevare Handlende, som Næringsskat, qvartaliter skal erlægges af hvad de af slige Vare, efterat disse til Staden ere indførte, efter eget Opgivende igien forhandle, saa har Hs. Majestæt ogsaa befalet, at denne Afgift, for saavidt Brændeviin angaaer, ligeledes skal svares af dem, som til at brænde samme i Kiøbstæderne ere berettigede.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Ved afgangne Kiøbmand L. H. Nicolaysens mundtligen tilkiendegivne og ved Udskrift af Skiftebehandlings=Protocollen i huus Dødsboe oplyste sidste Villie, som af Hs. Majestæt, under 15de Marts d. A., allernaadigst uden Betaling er stadfæstet, er til Nyekirkens, Korskirkens og Dom irkens Sogn i Bergen skienket 1500 Rdlr., og ligeledes 1000 Rdlr. til Skolevæsenets Forbedring i Viegøens Fierding i Nordlands Amt.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Under 14de Octbr. er fra Kiøbenhavns Raadstue udkommen en Kiød=Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden, sig indtil videre have at rette. Det bedste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 10 sk., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages, og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pund. Høiribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pund. Hele Fierdinger, Pundet for 9 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen, Pundet for 9 s.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
Lammekiød skal Slagterne være pligtige at sælge efter Vægten, Pundet af det bedste og fedeste Kiød 10 s. og Punder af det ringere for 9 s. Saltet eller sprængt Oxekiød sælges ligesom det færske, dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt.
Berlingske Tidende, 1805-10-14
I Dag indkom Capt Just Adolph Lahusen af Molde, fra Barcellona med Brændeviin. Udgaaen: Skibet de tre Søstre af Khavn, der føres af Capt. Fredrik Carlsen, til St. Croix og St. Thomas i Vestindien med Cargaisoner.