Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-30
Skolevæsenet forbedrer overalt Ungdommens Sæder, og det nye Skolevæsens Virkninger ere i denne Henseende overalt kjendelige. At indb. Underv., fremfor enhver anden Methode, er skikket til at udbrede Sædelighed, seer jeg ingen Grund til, har heller, ingen Beviser for, med mindre at en Skole er anbetroet en for Ungdommens Sædelighed ligegyldig Lærer; men at den heller staaer tilbage deri fremfor andre Methoder, maa jeg, ifølge Erfaring, benægte. Har man i en Skole efter indb. Underv. fundet Unoder, da er det Lærerens og ingenlunde Methodens Skyld. Tabellerne ansees for kostbare og kortvarige. Den ofte omtalte Skole blev ombygget for indb. Underv.; man maatte hænge Tabellerne paa de raae Vægge; Børneantallet var stort, altsaa var i Skolestuen megen Fugtighed; ikke den hele Vinter og næppe den paafølgende Sommer var istand til at tørre den; Mul slog ud overalt, saa at man ordentlig kunde klippe Væggene; næsten alle Tabeller have hver Dag været i Brug, og dog har det først i denne Sommer været fornødent at overklistre en Deel af Pappene med nye Tabeller. Og da Pappene endnu i mange Aar ere gode, hvilken ubetydelig Bekostning var altsaa ikke Tabellernes Jndkjøb, Men skulde Skolecassen derimod siden 4de Dec. 1820 aarligen have anskaffet 162 Abder, da havde den næppe sluppet med mindre Udgivter, og man stulde dog troe, at det Barn, der har gjennemlæst 80 Tabeller, er gaaet betydelige Skridt forud for det, der har lært en Abced. Men her ere de tvungne, til en vis Tid indkrævede, for Alles Øine synlige Udgivter, atter Grunden til Besværinger. Naar hver Mand selv anskaffer, efter egen Leilighed, Læsebøger til sine Børn, saa taler man ikke om at de koste noget; thi det hører til Tidens Overfladiskhed, ikke at undersøge saa nøie. Det er ilde, at ved saadanne Leiligheder, spille de Tilfredse gjerne stumme Roller og lade de Utilfredse føre Ordet. Endnu mere ilde er det, naar de, ifølge individuelle Anskuelser, Misfornøiede, uden tilbørlig Prøvelse, indføre disse Anskuelser i offentlige Blade, og derved saa let forlede Almuen, berøve den den saa nødvendige Tiltroe til Regjeringens Foranstaltninger, og hindre de heldige Virkninger af de hensigtsmæssigste Bestræbelser, istedet for at opsøge de Mangler, der kunne findes ved enhver menneskelig Jndretning, opsøge Midlerne, hvorved de kunne forebygges, og da meddele Vedkommende de gjorte Jagttagelser, eller i det mindste benytte dem i egen Virkekreds, og saaledes handle den indsigtsfulde og redelige Embedsmand værdigt. Randers, d. 16de Juni 1825. H. N. Bache, Førstelærer ved den Kirketerpske Borgerskole. Enucleationer. Sminken bør Man derfor hade, fordi den skjuler Uskyld og Undseelsens Rødme, som næstefter Morgen- og Aftenrødmen er det skjønneste Rødt i Verden. De hvide Fruentimre ere netop fordi de kunne rødme - langt skjønnere end de Sorte, og den som opfandt Sminken gjorde dem en Tjeneste, som ikke kunne rødme. Naturen skrev Mandfolkansigterne med Fractur, Fruentimmeransigterne med Cursivskrift. Sminken sletter disse smaae Bogstaver ud, og Man spørger forgjeves: Hvis er Billedet og Overskriften: Kjære Ven, Jeg kan ikke tage Dig det ganske ilde op, at Du seer paa Skjønhed; men gjem denne Lære som Sølv og Guld: Gift Dig ikke med den Skjønneste i Staden, den skjønneste Kone tager af i Ægtemandens Øine, men hos Alle, som have beundret og endnu beundre hende, vinder hun ved den Tvang, som Ægteskabet paalægger, og denne Omstændighed trækker Dunster sammen, som foraarsage et skrækkeligt Uvejr jeg staaer ikke inde for at det jo slaaer ned. Et skjønt Fruentimmer duer ikke til Kone, men vel til Concubine; thi denne ligner et Lys under en Skjeppe. Det er ikke vanskeligt at bekomme det, som hele Verden vil have, men det er vanskeligt at beholde det. Ligesaalidet som jeg vilde raade Nogen til at gifte sig med en Hyklerinde i Religionen; saalidet vilde jeg anbefale en Fritænkerinde. Jntet er afskyeligere end et Fruentimmer der taler imod sin Kirkes Lærdomme. Et lille Anstrøg af Overtro klæder derimod et Fruentimmer godt. Luttrede Religionsbegreber er den eneste Videnskab som gjør det elskværdigt. Alle Fruentimre have et Hang til Fritænkeri; store Aander til Bigotteri i den Religion, hvori de ere opdragne. Jo dybere Man tænker jo tilbøieligere er Man til at tvivle om det, som middelmaadige Hoveder troe, og at holde det forSandt, som den almindelige Mand troer. Adelen gaaer simpelklædt, Landmanden ligeledes; Borgeren - den høiere og lavere - klæder sig prægtigt. De Hoveder, som grændse nær til de Store, ere hemmelige Spottere; de af denne Klasse, som sidde nederst, og ere ligesaa nær de middelmaadige Hoveder, som Disse de Store, betragte Religionen som et Par Vandstøvler, Man kun bruger i slet Veir. Store Hoveder, som skreve imod Religionen, have gjort det imod deres Overbeviisning. Man kan antage det for afgjort, at store Mænd troe paa Spøgelser. Jngen stor Mand kan addere; de andre Species gaae bedre, men der er dog altid Feil i Regningen. Hvo der i sin Ungdom er en Regnemester, bliver aldrig i sit Liv nogen Newton, nogen Copernicus eller nogen Leibnitz.