JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-07-10
reskrang. Et paa Ablanten i Bordingborg Beliggende Gaars, som forden har tilhørt afdøde Regimens ellersker Eftersen, og arbedraal de Kale og Caulamtions Jnsoget at gang, er un derpaa den ster at faae tilkiøbs, og kan tillædes førstkommen denne Røglender. Gaardener des en haarde paration nu næsten agt, og er indrettet i Forhuset til 3 Stuet og 3 Kamre. hastig ant et og en 2 Etage Vindovn, samt Portrum, tillige. medan opmuret forskielder paa 3 sag Den vestre Længde til Kiøkken, Braghuus, Svil kammer og Aman har med en Bilægger Kalt levne den vare Ende til Stald og Brand hans saaren til Stedet Gaardsrum med en god Braa, samtlands Vaa hans af Spine Egle en godindt et Hauge med gode gruatiræer og sæsgands Retnades paa Ore og Knu skab efter an talien. Stædet hager for en meget sin naagt til Stranden Kalsters Lang og er beqvem at Blde sig for en skilling ham lige og er en Handlend og anden Næringssang. da liggend han er fordeelagtig en Marsgade det. Den havende vil behag da mild dem hos undertegnede: Dan. sing og den agte hana 119. og a Sale. Man ser.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
ned Proclama som al(af traadsgade er den at hans dan kaldtrød gra des aller Borgaard. anmelde deres Fordrag.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
Comension. gaae des Dødslag. inden den Loven antage. de poen. fald. en St. kandsting den 3de Ja noget at fordre udi Kongel. Kok Jørgen Poulsens og hans 1s. sonagod Hustrue Friderica Cathrine Bands fælleds Stervede, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= en Staderets Skifte=Commission, for at anmelde og beste deres Kondegaar. s.) J Følge et mellem nu afgangne Betid, Thomas, datte gelskom og efterlevende Mand Brændeviinsbrænder Peder Jensen Treeld den 26de Artil 1781 ogrettet og den 2de December 1793 allernaadigst confirmeret : Testamente, haver Enkemanden til Hol og Stadsrettens ellitten Commission indbetalt til Deling imellem den Afdødes Arvinger de Rale thi indkaldes herved med lovlig Varsel ser meldte a døde Blad Thomasdatter Jgelskoms Arvinger, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission. for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at imodtage hvad dem kan tilkomme af bemelte indbetalte 10 Rdlr. saire.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibstømmermand Svend Rasmussens Stervber, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Høse og Stade Rets Skifte=Commission, forat anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde en bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under stillet.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
De som maatte have noget at fordre udi afg. Tie(are. aflevige Aan Marie eller Marte Rasmusdattere. Et røbe indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hoft og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevile deres Fordringer i ligeledes indkaldes: medsovlig Parsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og denne deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Stiftet.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
med Proclama, som er læst i Siellands Lands til ning den 3de og i Kiøbenhavns Hof og Stadsret. den røde huun 19 ere alle de, som maatte have noget at søndre sig i afgangne forrige Jnspecteur Johan Christian, Krum holds Sterved indkaldede med 12 Ugers Varsel at med at Kiøbenhavns hol og Stads=Rets Skifte=Commission, ter at anmeldt og bevise deres Fordringer i ligeledes ere og indtaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde den deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Stalet.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
Onsdagen den 12te Julii, Kl. om lem 1 og 5, bliver i Gaa en ogsaa Stidenstræd i ved Auction Fæm Tæk og gode Gang opbuden, for til den Høistendende absolut og uden neret Auction Halle at bortsælge: Grunden al den afbrændte Gaard Nr. 12 paa Vester ande, stor efter gradrag, hvad som bortgaaer til Gavens Ude delse, at i en Trediedeel Qvadrat al ud at gaae Higle Ente preneur og Røde. men aaber Blads og efterlevende Enke Wil en honettestædets Boe tilhørende. og tilgeterson hos Varts Curator Procurator actionen holdes: da fulde formelse Kl. 9 Slet, bliver : siinseilstraaler va ontlig Auction forallenes Røgning havestlæt alleallelsergade. og lingster staaet sig skal skal alle ædlemlags fort at delstage formales for det agule og lattunen logsaa atte . gale merner, Marmedler og Nettelduger. ligstrandet ladige og dere Slags Valte, som en saa at kaManerman have aftryk hartegaler en være sal. en saaogle Dagende smagende være man kan i Pakhuset Nr. 2 paa den sandseende. r Ribbanden den 20 i 180.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
Torsdagen den 13de Julii om Formiddagen Kl. 9 bliver ved Auction i Gaarden No. 311 i Laxegaden bortsolgt endees. Gods og Løsøre, bestaaende af Tin, Kobber, en gang, Jern og Blikten, Porcellain, Steentøy og Mass, Meubler og Træe, vare, ømmer, Gang og Seng klædums afgangne Værtedunsholder Albrecht Tarchelsenge terlevende Enkunde andersdatterslæge Borgeren, mod Betalinger Tilstager, eller naar paataardens til Boets Curator Procurator A. T. Sildenræder al 163, hos holms ratte Fortegnelser ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
Torsdagen den 14de Julii, Kl. imellem 2 og 4 bliver ved Auction Ande Gang opbuden for til den Hønshørende, at borsælges afgangne Johanne Dorthea Commere og efter er vende Mand Børtermeller Christian Mathiasens fæsteds Boes huus No. 223 og 29 i Dronningensgade paa Christianshavn. efter de Conditioner, som erfares hos Boets Curator Prokurator Tov i Skidenstræde No. 163.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
Fredagen den 14de Julii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem i og 3 Slet, bliver ved 3 Jæg De Auction op baden for til den Høystbydende absolut at bortsælges, afdøde Stræddermister Conrad Nacteaals Stervboes Huus under No og i store Kongensgade, hvis Beskaffenhed, efter den under 7de denne Maaned skabte Vurderingsforretning brandes laare des: Forhuset til Gaden og Gaarren 5 Fag Grundmuur, med en Udbygning al 2 Fag Bindingsværk, og Muur og Sandingsværk Gavle 3 Etager høi. J Gaarden et Sidehuus i saa Bindingsværk 3 Etager høi, i hvis underste Etage er 2de Kamre til Brænde, 2de Locummer og en liden Kielder. - Baghuus 4 Fag Muur og Bindingsværk 3 Etager høy, med Qvist over 2 Fag, hvor et Vaskerhuus med indmuret Kiedel, et Trappehuus af Tømmer og Bræder, 4 Etager høy med Halvtag. Et broelagt Gaardsrum, hvori en Portion fersk Pomomvandmed Opstander og Jern Pomperedskab. J Værelserne befindes 2 Stkr. Mindovne og en Bilægger, samt til Stedet forneden Brandredskab, med videre muur og nagelfaste Appertinentier, som Murderingsforretningen nærmere ommelder. Auctions Conditionerne kan faaes til Efterion hos Procurator Kinch, boende i Helsingøersgaden No. 315. Fraagen den 14de Juli, om Eftermiddagen Kl. 5, bliver udi Kiøbenhavns Raadstue paa paagaarden ved en enene Auction opraabt og til den Høindbydende paa nærmere Approdation bortsolgt: En Gogneplade, bestaaende at de fra Jndrykning over: blivet og nu tillammenlagte Stofter afgrundene No. har og paa i Lavendelstrædet under Vester Qvarteer. Paa Høiesterets Advocat Hoftveds Contoir i Gaarden paa Hist net at Viingaardstrædet Kongens Nytore og Reverentsgaden ere Auctions Conditionerne til Fattison, blandt hvilke er denne, at Kiøbesummen kan detales enten i næstkommende : Decbr. Tirman eller aldrages udi en garmede vids at aarlig dog al de gives Cento regnes som Rantgaa den overskabende som Uldrag paa Capitalen, efter disse Conditioners nærmere Jnd held og Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
Mandagen den 17de Julii om Eftermiddagen Kl. imellem og 4 bliver ved Auction dæmpaa ste Gang opbudtugter al den Høystbydende absolut og uden videre Auctioners Holdelse. at bortsælges afg. Skrædermester Lorens Medens Stats Gaard paa Hiørnet af Klosterstræde og Graabrøde No. 62 mk. tilgende Gaverrettighed. Bogningen til Klosterstræde er saared Etager han med Kielder under og Grundmuur med georetten Kage til eraabrødrestræde 4 Fag bred med Spids. gaal, saae af Anlægger, Kielderetagen er andrettet til Sa gerit meden Bageren. Mellem uset til Graaebrødresende er saarede Etager høy med en Byldegal, saae og Jntlæggergade pander er anlagt 2de Bagerovne. Baghuset til ulseldtsplads er : Fandred og til Graabrødrestrædet 1 Fag 2 Etakan erindrettet med Grundmaa tilen Skaldeskade dage og egen Mands Bieringsværd, dervedet kan at naar og Grader og saa paalantesk Pompevanamed ud hans Værellenne ere 2de alt saa med videre skee kan derpaa saane Vurderingalstriman nærmere omformelder, hvilken Forretning taltemmed nuet og Conditionerner til Efterinds Bo. et Carater kandalene Comminair og Procurator Torn. Bredgaden No. Tilbagen den 18de Juli, om Eftermiddagen Kl. 4, bli ret paa Høiesteren uderat Høstvids Contoir i Gaarden paa giernet af Vangaardstende, Kongens Nytore og Reverents. gaden i denneste Auctionsraabt, og til den Høistbodindom. antageligt Bud skeer bortsolgt: Grunden af Huset Nr. 144 i Reverintsgaden, med Aucderg af ende paa Pladsen stadlede Stene og endet harort Gruus, samt Jern og circa 42 Sætter. Jern Kakkelovne, meest Vinderne. Maalebrevet, samt Auctions Conditionerne ere til Eftersyn, paa bemeldte udnerat haftvids Conton. Da Auctionen som den 28de Junii blev holdt af Rasen. tore Hauges Orangeriehuus over 46 Stkr. Orangstruer i Baller, ikke er bleven approberet, saa bliver Onsdagen den 19de tali, om Foranddagen Kl. 10, holtet ude Auction paa lamme Sted over bemeldte Træer, som i Dage førend Auctionen kan deles.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
Torsdagen den 20de i denne Maaned, om Eftermiddag Kl. 3, bliver Græsset paa Køben af omtrent og Tønder Land paa Hjørtridrings Overdreng somikke til Garderhestenes Græs. ning behøves, ud og rødder, praandøeskader, og paa det Kongelige Rentekammers Approbation opdaren til Haabet. ved og atlig Auction efter de Conditioner, som paa Annans. leder blive oplæde og er enten der paa Amtsantanerholdes efterserte. Loddennes Størrelse og det derpaa forhaandne Græs kan erinden tages i Dieson og erholdes om at den paa Qvardrevet døende Vangevogter Qvarberg. Kiøbenhavns Amistne den 8de Juli 1801. Andersen.
Berlingske Tidende, 1797-07-10
En Person, der udtlig har taget hans junkte Cramen med di Caracter, ønsker sigen Conditionenten som Forvalter. ved et sort aller Kuldmægtig hos en Jnsindet maa drage Dele har har Ovelse. Gode Recommendationer kan for vales. De, som maatt attraar en saadan Person deres Tieneste, de. bager at mild og des L. C. Schiansmaa brande paa Hiørnet af Og raade de Plestrædet No. 10 i Kiøbenhavn. Staden, og hvortil er Fiskerie, Stand Korn tiener til Julien Frandemgaard en behagelte Fangen dale Masseliøbs og kan om forlanges strax tilraad Sandsin sal. Proviantsforvalter Marier Sothersgaden og agende Sal. Korn tale megensgade. dennegaaer at lønnegandallehag at paa og den nen har samme : derselen.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
at disse Tiden.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Manland den 22de Junii. General Buonaparte kom den 2de hertil igjen fra Com døde Renne over vere Naturalinger, en anden. Følge om Eftermiddagen til Manterne. J Lomodholdt. han følgende Tale til Nationalaardens Ometer Dem er den offentlige Rolighed anlegtroet. De maae allene. frygt for Loven forsvare Eiendom og vedligeholde den ovent: lige Sieterhed Den giør paske Repudtil et ertiender de ogiske Magter, og at Keiseren selv. Det er en Skan Jtalienerne i saa mange Aarhundrede have varer afhængende at Udlændinger. I Fremtiden skulle dagere meere være nogen Magt underdanig hverten Børstere Spanier eller gran mænd. De Franske have tilsalg uar deres Seier vihave derriget og erobret Lombardiet for at giøre det let. Urimme: lige Rygter ere blevne udspredte i demende til Deres tilkom: mende Stiebne. Markan Da ingen Sabellere have derom tot kunne De vogtrog at jeg var og det under Miens pril retfor at overlever Domiende Dage attige Undertrykteer. ei jeg har rant paa Dringsdagenandsagener a. . Partie Randskarlangtfra Dem. Den maatte mere giver nogen udelattende Patriot blandt Dan de maae alle være Patrioter. Den som forhen kaldte sig adenge og de Rige. mege give det første Frempel derpaa og holde sig lige med de rige. Der der i Fald hartioner hersker. Europaa som har sæstet sine sine paa Dring skindsfaldt : og undring. De skulde ande nedagligen og gen var saa slet et Menneske, at rante paa at han har varet adelig og at han itte eller Friheden. Bladet maae for relse paa enhver ved disse Ord. Ding eller s. Den Constitution og den nye Tingenes Andretning blive bekiendtgiørt. Lader Demlede at aderation og halverteBeligionen. Ethvert alt har ling men Religionen maagandsnaa Regeringsangender. Det var latterligt: ges den vildt anmalse sig dette tor den har blot med Himmelens og itte med Jordens Anliggender at giøre. De ere de rene Berling. troner. ag res Naboret omendskiønt disse, saavel i grende til deres Regieringsforme som ved Biergene, ere stille fra hinanden ders Republik, som befinder sig paa Sletten maae være forenet. Den vil komme til at have omtrent 4 Millioner Jndbygger Moden errarg Bo. lang, Romgang og maaskes ogsaa Bresein, skulle blive forenede med Dem. Ved Mod og Lovenes Efterlevelse skulle Deroligeholde Republiken og nantere som en europæisk Magt. Saasnart Deres Regiering er forganiseret og befæstet, skulle fianste tratte bort paa nogle Tropper nær, som De tordebehave til Dagen forsvar, og De skulle da regiere Dem selv Maner altigaderal at den forrige eis og transpadaniske Republit nu bliver omdanne til een, og at ogsaa Bologna og Ferrara hvilket man hidindtil har tvivlet om, skulle blive forenede med samme. De af de Franske erobrede italienske Provindser som lide blive indlemmede samme, torde deels blive givne tilbage til deres gamle Herrer, deels tiene til Efstatninger ved den almindelige Fred.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Paris, den 19de Junii. I Gaar holdte Directoriet en offentlig Forsamling i Anledning at de sidste erobrede Faners Overleverelse ved General Strue Krigsministeren lagde paa denne General, da han forestillede ham for Directoriet mange Berømmelser i endeel Mantuas Erobring og hans selskabelige Dyder, og solgtede der og Den italienske Armer har efter de slut rede Perligninger beholt hiin stolte og imposante Stilling som forudstande Seiervindinger ifald vi skulde blive tvungne til at gride paa nye til Vaaben. Dog maae man haabe, at Kienden bedre skulle kiendt sin Jnteresse, og ikke forglemme, at de maatværdigste gredsslutninger bleve i nogle Aar forhentilvidne under samme Betingelser, og at en udlog Gaardnargenhed kun forlængde det hensigteløse Onde. Den italienske Armer skal not vide at forsvare sit Navn, den Uovervindelia General Serrurier sagde ved Hanernes Overlevering: Den italienske Armer benytter sig af det nærværende Øieblit, en Alling samme at forkende en varig Fred, til at oprette ender virliamt Felttog noget svættet Disciplin, derhos bliver den underrettet og ved dens Tilbagekomst en Frantrige skal den ved den gode Ordens Vedligeholdelse erhverve sig nye Fordringer paa den offentlige Taknemmelighed. Ditector Car net sagde væsentlig i sit Svar: Mængden af de fra den italienske Armee oversendte Seierstegn, kan saa meget mindre vatte Enthusinsmen, med hvilken man antager de nærværende, da de tillige kunne ansees som Undervant for en nær stred, og da en Serurier overleverer dem, hvis Navn ved Erindringen om Slagene ved Mondovl og Castiatione, om Overgangen over Tannamente og Jlonio, og om Frobringen et Mantug og Gradiska maae gaae over til Udødelighed.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Parie, den agte Junii. Vore Frede=Commissarier ere nu samtlig i Ryssel og vente der paa Lord Mammesburne have ogsaa ladet opstille paa Landeveiene fra Calais til St. Omer og Røssen Miil min Patrouiller og Commander, for at giøre Lorden Hr. murer. men den 1ste Julii. Banten i Venedig, som ellers var en af de rigester ure. og, har nu hørt og at betale, hvorved mange udenlandse. Kiøbmænd og Capitalister miste deres Praae og mange Privatpersoner, der havde sat deres Formuer i denne Bante paa Livrenter, miste hvad de skulle have til Livets Underholdning: Den venetianske Ambassadeur ved vort Hof. Marania Ol mali, har nu formelig nedlagt sin Pon og vil indtil Venedige Skiebne gandske bliver afgiørt leve som privat Mand den Marquis de Galle har i disse Dage atter sendt en Coureer med en videre Melation om de fortsatte Underhandle eer med Bilonaparte til Statsministeren Baron von TonautDalet i Ungarn har en saa overordentlig Mængder. bopper bedrettet Markerne, at man har opbudet Dan. der for at redde drig som endnuatte var bleven forte - Den franske General Gienting som er ankom: men med dentra Venediandladne stadte ved den venerianske en Ebrin har for samme udstædt en Proclamation, hvorhan opfordrer Jndbyggerne til at tageligtet en gryndlitansk Revolution kan forestiller dem af de nedstamme fra de forrige græske Republikanere som frembragte paa mange Det et og store Mænd. Denne Proclamation har giort stor Opsat og man troer at den itte vil være den tyrkiske Regiering behagelig da de Revolutionsgrund som anføres der. et anvendelige paa saa mange tyrkiske Cane paa Kiøres. Maerdonien og der hele Archipelagne Marame de Glands som endnu bestandig er i Underhandling med Buonaparie kommer ikke saa hallig tilbage til Wien. Hans sidste Depeservare daterte fra lang den 22de Juli, og foranledigede en Times Conferene imellem Reiseren og Saaremmesteren. Baron von Thugut hvis Olienstand var de mange nye vanskelige Indretninger somme var angiøre i Jtalien Maner nu nysgierrig efter at legge hvilke Skridt Municipaliteret i Venedig at giøre for at udvirke ved vort Hof Erkiendelsen af den nye Regering.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Frankfurt, den 4de Julii. De franske Tropper ved Ridda havde Ordre at holde sig marchfærdige; men nu er samme bleven kaldt tilbage sagde blive staaende ved den hele Riddag og Tropperne blot bur videre forlagte til Lettelse for Jndbyggerne. Følgende er: Udtog af den mærkværdige Proclamation, som den frangGeneral Angereau har udstædt, angaaende de opkomne ble dige Optrinved hans Division for det Ord Monsteur, "Sal. dater, hvad har jeg erfarer, hvorledes disse Vaaben, som ders Hænder som Europatilatskialde, og giorde Repub ten leierrig som kunde Jnu vende mod Eders egen Barmdypprilder Hænder franet Blod og besmitte Eders Laurd ved forstrættelte Dendermord hvilken en end Aand ha kunnet antænde Trebragt blandt de. Jeg saae mit Fadreneland udenlandsfratrueranandenlands forraadt sønden røvet af Byggererige ovalt af Factionene og overleveret alAngrette Stratteligheder. Den saa alle mine Medborg. rer opsigtede imod hinanden afferskiellige Partier har opplantederes Faner. Jeg saae at der i Dag blev morder Retfærdighedene Navn og Morgen i Menneskengheden. J. saa alle Jatollerantsens, Fanatismens og Drengens Forsendelser jeg luttede derover. Jenvendte mine Dine til A. meen og da sandt en Enighed. Saadrægtighed. Bræder, stadt alt gade og alle Lidenskabers Undertrykkelse, hol Patriotisme og ere forenede til sælles Forsvar, en ophøre Jver og Vedholdenhed. Da saade jeg til mig selv: Dan Friehed og Pleiermod kunne forvises ud af den øvrige Veden, men ved den Kronblitanske Armer have de en sitter Fristad Disse trøstelige Tanker have stedse opholdt mig i de voldsomste Crisen. Jeg var stolt af at høre til Eder AalKammerraler og ville tvinge mig til at forandre mi Mening: et Dider Aarsagen til Eders Tvist hvilke Stam, ere Borgere, denne Tilel har i kiøbt dørt, og maae altsaa satte den den høiere. Jmidlertid er det udgindelge barbariske Orden Mansteur, som den sande Fornuft har de viist i Landslagtighed bleven kaldt tilbage af Ufornuftig. heden.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Haag, den 4de Junii. Allinger heri Bevægelse for at paaskande Tropperne, Jndskibene til ver Sar Erondition. Allerede i Dag blive en Deelindskibet og General Daendeels er i Nat afreist i Terel. Foruden de Datailloner Infanterie blive 12 Eft. droner Cavallerie indskibede. Dine Troppre have faaet en Tilvert af at keiserlige Deserteurer, som ere komme fra rille og som Frankrig har tilstaaet og Generalmajorerne ran guulen og Boechave og General Guerste en Tydsker, som har bivaaner adskillige Ser Expeditioner i Vestindsender. i Dag afreiste herfra for at besørge deres Delandets Jndal. ning. Erorditionen skal afgaae med den første gunstig Vind og Admiral de inther skal angride Admiral Dunkan. over han finder ham. Jmidlertid forsikrer man, at den hverken er bestemt med Engeland, eller Skotland og Jrland en det er ganske tilforladene at alle en eneste Mand at de franske Tropper er bleven indskibet paa Transportskibene, men blot den dataviske Republiks Tropper, hvilken paa nærværende Tid synes at være mindre indskrænket ved de politiske Hensigter, end den franske.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Lønden, den 4de Julii. Lord Malmesburys Afreise til Ryssel gik for sig den 30te Junii. Da han kom til Døver, sit han at vide, at et Stilstandsslaa var nylig forhen indtruffet der fra Calais, og Depecherne sendte til London Havde han kommer til Dover tid ligere havde han brættet disse Depecher, som ust angil hans Desandtskab. J denne Ulvighed hvori han var sendte han en Coureer til London. Han har derpaa faaet den Underter, ning, at denne nye Depeche blot var at ansees som et Overmaal at det franske Direktoriums Forbindtlighed i det samme melder Statssecretair Grenville de franske Frede Denne tertes Afrelse fra Paris til Rossel, og at alting var færdigt : Ryssel til Lord Malmesburde Jmodtagelse Dette foraarsagede saadan Forhaling at Lord Malmenhavn først i Gaar alleilede sen Dover tilsalgs paar sit Regieringen en vigtig Depechfra Admiral Dangang hvori han meldet at han ligger med sin glaade engelske Sørmild fra Terel for Anters tæller Stiden Terels og har den upaatvivlelige Efterretning at endog snagle at de engelske Tidender sig og og og Mand franske og hollandske Tropper støde færdige paa Kysten til at indskibes og tildeels allerede vare indskibede, hvorfor hans indstændig maatte anholde om Forstærtning.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Veile den 6te Julii. Uagtet alle Krigsrygter, hersker ved Nederbinen en fuldkommen Rolighed og leven bestaaer allene de stærke Jndsvarteringer. Til Mublein komme bestandig Tropper fra Egnen, ved Wigaden og marchere igiennem til Dusselder. Man holder den hele franske Samdre og Maal. Armers Magt som har de at Landet imellem Demaratione Linien og den høire Rain Strandbredde fra Dusielder, af indtil Friedder. og ved Middafor Man Jnfanterie og hver og gavalle. riet Divisioner. Den første at samme under Leievre, holder Niddag fra sidst indtil Wilstadebriat. Den anden unden Champignet strætter sig fra Allenhelm indtil Landach Den 3die og 4de udgjør en anden Linie, og holde det hele Land imellem Nidda og Laan deret. Disse staae under Generalerne Lemoine og Oranter. Dranden staae for Casteller ved Mann, saa og i Egnen af Threndreistrin 30 Mand. delsingberg den 3de Julii Fra den 3de hujus til i Dag ere 5 Stideparrede igiennem Sundet. Den 2de seilede de sidstmeldte danske og sven ste Fregatter til Kiøbenhavn, og i Dag de ommeldte engelske, Stide til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Fra det Kongelige danske Cancellie er den 24de Junii 1797. udkommen en Placat angaaende Nedsættelse i Renten af Umyndiges Midler, som herefter indtages i den Kongelige Casse.
Berlingske Tidende, 1797-07-14
Ved Tallotteriets 625 Trækning i Altona udkom: No. 55. 84. 18. 6. 50.