JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-18
Ligesom tilforn fra mit Contoir er averteret, at den ved Forordningen af 10de Juli d. A. befalede Forligelses=Commission for Odense og Ruggaards Amter holdes paa Amtscontoiret paa Odense Slot hver Fredag; saa bliver herved endvidere bekiendtgjort til Vedkommendes behagelig Efterretning, at Hr. Kammerraad Holm og Fuldmægtig Dall af Odense, i Overeensstemmelse med det Kongel danske Cancellies Skrivelse af 281 f. M., af mig ere beskikkede som Forligelses=Commissarier til at foretage og forlige de Sager, som i min Fraværelse og Forfaldfor samme Amts=Commission maatte indklages. Kiøbenhavn d. 3 Dec. 1795. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-18
Undertegnede forfærdiger alle Slags Bord=Opsatser af Blomster de og Frugter, Blomster= og Frugtkurve, Krandse, o. s. v.; som kan faaes paa Overgade hos Schmidt Uhrmager, hvor hun opholder sig. Hun giver og Folkes Born Underviisning heri. Odense d. 10 Dec. 1795. A. Petersen. Ifald nogen haver en Halvtøndekiedel at ville sælge, anvises en Kiøber fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Odense, den 21 Decbr. J afvigte Kirkeaar fra Dom. 1 Adv. 1794 til Dom. i Adv. 1795, ere udi Fyens Stift (hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærøe samt Lolland og Falster lere indbegrebne.) Copulerede 1715 Par. Fødte: af Mandkiøn 2744, af Qvindekiøn 2650, ialt 5394; deriblandt 38 Par Tvillinger, og 2de Koner født Trillinliger. 250 ere avlede udenfor Ægteskab. Døde: at Mandkiøn 2276, af Qvindekiøn 2274, ialt 4650; altsaa 744 flere Fødte end Døde. Jblandt de Døde ere 186 dødfødte, og 1873 ere døde under en Alder af 10 Aar, og et Par Tvillinger, 9 Aar gamle, døde den eene Dagen efter den anden. - Merkværdigheder ved de Fødte: J Nørre-Wedbye Sogn paa Faster paa een Dag født 2de Drengebørn, som ligeledes paa een Dag bleve døbte, og fik begge eet og samme Navn, af hvilke den eene var Broder til den andens Bedstemoder; og paa Ærløe født et Barn med 2 Geværter ad posteriora, der endnu lever et halvt Aar gammelt. - Merkværdigheder ved de Døde: a Jusædvanlig høi Alder have opnaaet: 480 en Alder fra 70 til 80, 281 fra 80 til 90, 10 fra 90 til 100 Aar, og Kone i Odense død 103 Aar gammel; Jblant disse, i Odense et Par Folk, Manden 79 og Konen 90 Aar gl., døde paa een Dag. b) Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne: Et Barn ihielslaget af en Veirmølle, en Mand af en medfaldende Bielke; en ved at fælde Træ, en Dreng knuset af et Træ, og en Mand i Stormveir af et Træ i Skoven; len Møller knuset af Mølleverket og strax død, og en Mand lomkommet af løbske Heste; en Smed forbrændt ved det at Taget af hans Smidde, der brændte, skiød ned paa ham, og døde faa Dage derefter, en Pige nedfaldet i Hopladen og død paa 3die Dag ; en Mand nedfalden fra et Huus og slaget sig til Døde ; en anden ligeledes paa et andet Sted; en Stadstambour kiørt ihiel i Nachschou af et Par Heste, der bleve løbske ved det han rørte Trommen; en Dreng traadt ihiel af en Hest; en anden Dreng indviklet i en Hests Tøier og slæbt til Døde; en Pige falden af en Vogn og overkjørt, en Dreng ihielslagen af en Bielke; 12 ere druknede, deriblant 6 paa Søen, en Karl i Aunsleff Aae, en 4 Aars Pige i en Vandpøel, et Barn i en Brønd, en 10 Aars Dreng ved at glide paa Jsen, et Barn i sin Faders Gaard, en Skibsmand ved at falde over Borde. - e) Pludselige Dødfald: En Kone død pludselig paa Marken; en un Karl omfalden og strax død; en fattig Kone kom kiørende til en Bondegaard, og pludselig død; 3 ere fundne døde paa Marken, hvoraf den ene ventelig var frossen ihiel; et 2 Aars Barn bortdød i heftig Skrig; 2 andre døde pludseligen, og 2 Koner døde i Barnsnød uforløste. - d) Selvmord: 4 have hængt dem selv, den ene i Sindsforvildelse : en skudt sig selv, og 2 druknet sig selv, begge i forvildede Tanker, en Vægter i Middelfart overskaaren Struben paa sin 7 Aars Datter, og død i Arresten, hvorfra hans Krop af Natmanden blev udført og henslængt under Galgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Under Dato Kiøbenhavn den 4de Decbr. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet følgende Forordning:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Da Vi have erfaret, at Skyldnere, der have pantsat deres Eiendomme af Huse eller Gaarde, ikke sielden bortleie disse, enten paa flere Aar, eller med det Vilkaar, at Leieren ikke, imod sin Villie maae kunne opsiges, og at deraf reiser sig Rettergangs Tvistigheder imellem Panthaverne og Leierne, naar de første, paa Grund af tinglyste Panteforskrivelser, søge at tiltræde deres Hypotheker, støttende saadan deres Ret paa Danske og Norske Lovs 5 B. 7 Cap. 7 og 8 Art., og de sidste giøre dem Besiddelsen stridig, ved at anføre, til Styrke for deres Paastand, D. L. 5 B. 8 Cap. 13 Art. og N. L. 5 B. 8 Cap. 16 Art., der fastsætte, at Leie gaaer for Eie, til Fardag er ude; Saa have Vi, til at afværge Trætter imellem Panthavere eller Kiøbere, paa den ene, og Leierne paa den anden Side (især da Rettens Domme, desangaaende befindes at have været forskiellige) besluttet at foreskrive saadanne Forholds-Regler, i Henseende til den Fremgangsmaade, der bør lagttages ved deslige Leiecontracter, at Eiendoms og Panterettens Betryggelse kan opretholdes, uden at Leiernes Sikkerhed derved krænkes. I dette Øiemærke, befale Vi herved, at Leiecontracter om Beboelse af Huus eller Gaard, som lyde paa længere Tid, end den almindelige, eller hvorved Leieren er tilstaaet længere Opsigelses Termin, end den sædvanlige og ved Anordningerne bestemte, skulle ikke gielde imod lovlige Skiøder og Pantebrove, med mindre de have vævet tinglyste, førend Huset blev solgt eller pantsat; men Leieren skal, i Mangel af saadan Tinglysning, være pligtig til at vige for Kiøberen, eller Panthaveren; Dog bør disse, naar de ville tiltræde deres Eiendom, eller Hypothek, opsige Leieren, med lovlig Varsel til næste Fløttetid. Det følger ellers af sig selv, at, naar Panthaveren udtrykkeligen har givet sit Samtykke til Leiecontracten, bliver den gieldende imod ham, uagtet den ei er tinglyst. J øvrigt bør det, i Henseende til Fæstebreve og Bygsel=Sedler, have sit Forblivende ved Lovens og de, desangaaende udgangne Anordningers, Forskrivt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn d. 12 Decbr. De asiatiske Compagnieskibe Prindsesse Louise Auguste og Prindsesse Charlotte Amalie ere i disse Dage gangne under Seil til Ostindien og China. - Cancellieraad Berg til Selleberg i Fyen, og Kiøbmand Belfourt i Helsingøer ere blevne valgte til ordentlige Medlemmer af Landhuusholdningsselskabet. Prof. Rahbek skal indtræde i Skolecommiss.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Skrivelse fra Alzey, den 8 Decbr. I dette Øieblik marscherer vor Bagage fra Egnen ved Maynz. Alle vore Armeer ere i Bevægelse for at foretage et annindeligt Angreb paa de franske Linier. Veiene ere overmaade slette, saa vort Artillerie &c. neppe kan komme igiennem. J halvanden Time har det allerede kanoneret stærkt ved Kreutnachs maaskee Angrebet allerede er begyndt. Seire de Keist i Slaget, saa staaer Veien aaben for dem til Belgien. Skrivelse fra Frankfurt, den 8 Dec. J forgaars er Skuepladsen igien aabnet i Mannheim, og de adspredte Medlemmer ere næsten alle komne tilbage. Menved Bombardementet ere 17 Hoved=Decorationer opbrændte, og Hoffet maa i det ringeste give 20000 Gylden til Theatret, hvis det skal kunde staae sig. - J Manheim længes man efter at vide, hvorledes det skal gaae med de af Rigsarmeen Arresterede. Endnu er intet afgjort. - Den Contribution, som er lagt paa Staden, er formildet til 300000 Gylden. - Endog Tyrkiet leverer nu Bidrag til Armeernes Vedligeholdelse ved Rhinen. Da Kiødet der er blevet meget dyrt, saa blive mange tusinde Stkr. Sviin drevne fra Tyrkiet til Rhinegnene; et Handelskompagnie i Oedenburg indkiøber dem i Tyrkiet, og lader dem drive til Nürnberg, hvorfra de transporteres videre. Efterat Generalerne Nauendorf a. have dræbt 1000 Md. ved Meisenheim, saa ere de rykte frem til Kreutnach. Prindsen af Würtemberg har allerede forsamlet sit hele Korps ved Chrenbreitstein, og lader Broer slaae over Rhinen, hvorpaa han vil gaae over, og komme i den venstre Flanke paa de Franske. - General Wartensleben vil angribe de Franske i Fronten. - Den bekiendte Postmester Drouet skal i Freyburg ved Basel, hvor han ventede paa sin Udløsning, være død af Følgerne af et Spring, som han i sit Fængsel i Ollmütz vovede. Et andet Rygte, lader en stærk Pengetransport ankomme fra Frankerige til Basel, for at føre ham bort derfra paa en Feldtvogn til Condes Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Maynz, den 10 Decbr. Det bekræftes at de keis. Gen. Nauendorf og Krav have angrebet de Franske under Gen. Marcean (som de fra Lantereck af kom i Ryggen) ved Meisenheim og Alsen, gjort 500 Fanger og faaet 5 Kan. og 30 Krudtvogne til Bytte. Marceaus Korps er i største Uorden. Jdag gaaer den keiserlige Hovedarmee til Kirn, og vil foretage et Hovedangreb. Grev Clairfat har tilbragt forrige Nat i Fürstenfeld. Han haaber og 3 a 4 Dage at være i Coblenz. Prindsen af Würtemberg gaaer samme Tid med 3 Colonner over Rhinen. Den ene skal Major William ved Valendar skibe, over; den skal tilligemed sine Kanoneer-Chaloupper søge at forstyrre den franske Broe over Moselen ved Coblen, Man giør sig Regning paa at finde de Franskes Reserve Artillerie ved Maynen, som bestaaer i mere end 100 svære Kan., og endnu flere Munitionskarrer. Landsbyen Al sens, ikke langt fra Alzey, er stukket i Brand af de Franske, fordi de ikke kunde holde sig længere deri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Maynstrømmen, den 11 Dec. Prindsen af Conde, Hertugerne af Berry og Enghien den adelige Garde og alle Prindsernes Korps ere siden denne Maaneds Begyndelse opbrudte fra Egnen ved Mühl. heim i Breisgau, og trække sig til de nedre Egne. Prindsens Hovedqvarteer forlegges for det første til Wisloch Om Korpset skal holde Vinterqvarteer i det Badenske, eller ved Manhelm gaae over Rhinen, vil Tiden lære. - De Keiserl. Forposter, som alt stode ved Zweybrücken, Homburg og en Miil længere borte, have siden den 5te trukket sig tilbage. Leipzig, den 13 Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Nogle Tyrkiske Breve melde, at Divan har sendt Befaling til alle Commandanterne i Fæstningerne, paa et Aar at forsyne sig med Levnetsmidler. J Georgien skal den persiske Armee med 120000 Md. Cavallerie være ry videre fremad, og hele Flokke af Georgier være stødt til den Paris, den 4 Dec.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Jourdans og Pichegrus Armeer skal nu giøres langt tak rigere end de have været afvigte Sommer. - J Lyon er Børsen endelig igien bleven aabnet. - Den prægtig Bygning, de 4 Nationers Collegium, som Cardinal Mazarin fordum har ladet bygge, og hidtil har været Arresthuus skal nu indrettes til en offentlig Opdragelses=Anstalt, og Directorium har udnævnt 48 Personer til Professorer og Medlemmer af dette Nationalinstitut. - Ved Kysten af Cherbourg er en engelsk Lugger strandet fra Jersey, som man ha fundet 600000 falske Livres paa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Efterretningen og Østerrigernes Tab, som læses under Artiklen Wien, stadfæstes og herfra, og tillægges, at General Scherer har givet den Efterretning, at 3000 Østerrige, og Sardinier ere blevne og 5 Fahner erobrede; de Fransk ere indrykte i Finale, hvor de have saaet umaalelige store Magaziner til Bytte. Vor=Tropper skulle og have indtage Staden Vado, og de Fangnes Antal, som vore Tropper har gjort, være over 3000. - Ludvig 16. Datter er endnu i Temple. Madan Chantereyne, Madam Tourzel og hendes Datter have Tilladelse til, og besøge hende ogsaa ofte. To Commissarier af Regieringen have bestandig Opsigt hos hende, og begegne hende med al Agtelse. Alle de der ere omkring hende, søge bestandig at fordrive hendes Kummer, og det har paa nogen Tid lykkedes dem at opmuntre hende. Hun spadserer hver Dag i Haugen, og har Frihed at gaae omkring i Fængslets Gaard. Hun har en Hund og en Gied hos sig, som hun selv giver Foder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
En stor Deel af Dagen tilbringer hun med Læsning og Ternen, og man seer hende ofte brodere og sye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Wien, den 9 Decbr. Vore Krigsforetagender i Jtalien have været uheldige, og følgende Official=Beretning have vi derfra under 29. Nov. "Allerede siden Novbr. Maaneds Begyndelse herskede i de Egne, hvor Armeen stod, saa hæftige Nordenvinde, at Teltene med Pælene bleve rykte op af Jorden, og vore Tropper kunde altsaa ingen Lye have. Paa Vinden fulgte saa tyk en Taage, at paa nogle Skridt kunde vi intet see. Fienden var imidlertid blevet forstærket, og den 23. angreb General Argenteau med Overmagt, trængte ham tilbage, og han trak sig d. 24 til Refain. Fienden trængte videre frem, bemægtigede sig Klippen Pietra del Mont, hvor vor høire Fløi var, kom ham derved i Ryggen, angreb tillige vor Redoute i Corstellaro, og beskiød vor venstre Flanke fra Søen med 8 Tartaner. 6 fiendtlige Hovedangreb bleve slagne tilbage, men tilsidst maatte vi vige for Overmagten. Jmidlertid havde Fienden detacheret 4 Colonner af sin venstre Fløi ind i Biergene mod Settepane og Melogno, truede derved igien vor høire Fløi og vor Ryg, og vi maatte nødvendig trække tilbage i vor Stilling ved Finale. For ikke at blive afskaaret fra de Sardiniske Tropper og Stater, marscherede Armeen d. 25. fra Finale til Vado, og da Fienden, kunde formedelst sin Styrke bemægtige sig alle Høiene ved Appennin, og giøre Posten ved Altare usikker, saa blev Armeen i 2 Colonner sat tilbage til Altare, og et fiendtlig Angreb paa vor Arriergarde ved Vado afslaaet. D. 28. og 29. ved varede Tilbagetoget indtil Dego og Acqvi, hvor Armeencantonerede. Fienden angreb ogsaa d. 23 det Østerrigsk Sardiniske Korps under General Colli og Prindsen af Carignan ved Garesio fem Gange, men blev tappert slaget tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
En Landsbyepræst nær ved Hovedstaden har været saa lykkelig, at 2 Millioner Gylden og 20 Huse i London ere ham tilfaldne efter en Slægt der, som han alt for lang Tid siden troede at have været død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Thorn, den 12 Decbr. Kongen fik just paa sin Kronningsdag den 25 Nov., som den 30te Aarsdag, en Skrivelse fra Keiserinden af Rusland, med Anmodning at frasige sig den Polske Krone. Den rørte ham undsigelig, baade indtil Taarer og Afmagt, men, han maatte opfylde, hvad han ikke formaaede at giøre Jndvending imod, da han havde kuns faa Timer at betænke sig udi. Han maatte da altsaa overlevere sin Krone i de selvsamme Hænder, som han for 30 Aar siden fik den af. - Adskillige Regimenter skulde i det indre Rusland have faaet befaling strax at sætte sig i Marsch mod de urolige Tartarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Brüssel, den 8 Dec. Nu ere 25000 M. franske Tropper ankomne fra Egnen ved Paris til Belgien, for at forstærke Pichegru og Jourdan og stærke Munitionsstransporter følge med. - Den franske Regiering lader i hele Belgien Hvede og Rug opkiøbe til en uhørt Priis, og bortføre til Magazinerne i Frankerige. Kornets Priis er derfor steget firedobbelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
London, den 8 Decbr. Jgaar forelagde Ministeren i mere end 300 Parlamentslemmere Nærværelse i Underhuset den Budget, hvorved Udgifterne i næste Aar til Krigens Vedligeholdelse beløb sig til over 28 og en halv Million, der bestaaer i følgende: For Søemagten og 110000 Matroser 7072000 Pd. For Armeen. Overordentlige Omkostninger for Armeen 2646990, Emigrantkorps, Sardinisk Subsidier, overordentlige Omkostninger = 850000 Artillerie. Blandede Udgifter Dette Aars Creditbevilling = 2500000 Skatkammer=Bevisernes Afbetaling 3500000 Aarlig Tilskud til de synkende Fonds 200000 Defect i de bevilgede Subsidier = 2333000 Defecter i Land= og Malttaxen = 350000 Tilsammen 27662083 Pd. Stk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Den Russiske Fregat Dolgorucky har i Nordsøen erobret en Hollandsk Fregat og 3 Koffardiefarere. - Det corresponderende Selskab har igaar, da det endnu var Tid og Ministerens Bill ikke var traadt i sin Kraft, igien havt en Forsamling under frie Himmel, paa en Mark ved Jødehavnehuset, og opsat en Remonstranz mod Ministerens tvende Bills. Ministerialbladene paastaae, at det vil blive den sidste Bill af dette Slags, som Egnen ved London vil blive vanæret med. - Øen Ceylon, som Admiral Elphinstone skal være gaaet under Seils til fra det gode Haabs Forbierg, er den vigtigste Hollandske Besiddelse i Jndien, ligesom den der værende Havn Trincomale er den sikkerste og beste i hele Jndien. J forrige Krig, da Holland erklærede sig for Frankerige, blev den holdt for den Egn, hvor Paradiis har været, og kom i Freden 1783 igien til Holland. Hvad Skjebne den nu skal have, vil Tiden lære. Fredsbetingelserne, under hvilke Storbritannien skulle ville slutte Fred med Frankerige, ere følgende: 1) At indsætte Huset Oranien igien. 2) Give de Østerrigske Nederlande tilbage til Huset Østerrige. 3) Engelland bliver i Besiddelse af Martiniqve, Guadeloupee, det gode Haabs Forbierg, Corfica og Cap Nicola Mola paa St. Domingo. 4) Alt det gives tilbage, som Frankerige har erobret af Sardinien. 5) De Franske udelukkes ganske fra den Ostindiske Handel. - Vil og kan Frankerige bevilge det: Altona, den 17 Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
De nyeste private Breve fra London indeholde den vig lige Efterretning: "At et Kongel. Budskab er bleven indbragt i Underhuset den 3 huj. hvori Hr. storbritanniske Maj. har erklæret, at han anseer nærværende Regle ring i Frankerige som saadan een, med hvilken han kunde indlade sig i Underhandlinger, ifald den gjorde Forslag dertil." Da man anseer denne Erklæring som en Forløber til nær forestaaende eller allerede begyndte Fredsunderhandlinger, og at Engelland erkiender den franske Republik, saa ere de offentlige Fonds i London anseelig stegne, og man holder sig overbeviist om, at hvis Frankerig vil afstaae den paastaaede Rhingrændse i Tydskland, og tilstaae, at Engelland beholder de Hollandsk Ostindiske Besiddelser, kunde Freden være nær, og maaskee blive sluttet inden dette Aars Udgang. - To fra London afsendte Engelske Commissarier ere den 5te stegne i Land ved Calais, og reiste videre til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Nederelven, den 18 Decbr. Private Breve fra Wien indeholde følgende Fredsplan, som det franske Directorium skal have foreslaaet det Wiener Hof. 1) Engelland giver Øen Corsika, de franske Besiddelser i Ost- og Vestindien tilbage til Frankerige, samt Øen St. Helena i Africa. 2) Derimod beholder Engelland Gothaabs Forbierg og alle Hollandsk Ostindiske Besiddelser. 3) Holland beholder blot sine Vestindiske Besiddelser. Arvestatholderen bliver igien indsat i sine Værdighedet, og faaer derved alle de Østerrigske Nederlande, undtagen Hennegau, Dornick og Luxemborg, hvilke 3 Provindser de Franske beholde. 4) Kongen af Preussen faaet det Østerrigske og Hollandske Geldern samt Hertugdømmet Berg. 5) Churfyrsten af Pfalz faaer Bispedømmet Lüttich og Hertugdommet Limburg. 6) Den heele øvrige venstre Rhinbred bliver givet tilbage til deres forrige Besiddere. 7) Østerrige faaer derimod til Skadesløsholdelse for Nederlandene Stifterne Salzburg, Passau, Bertolksgaden, Overamtet Straubingen og hele Bayern indtil Jser. 8) Sardinien beholder til Skadesløsholdelse for Savoyen og Nizza, som Frankerige beholder, Exspectance, paa Parma og Piacenza.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Blandede Efterretninger. J de polske Provindser, som Rusland har saaet, er nu udgaaet befaling fra Keiserinden, ikke meere at correspondere med den pavelige Stoel, men at faae de behøvende Ordres fra de Geistlige i Petersborg. Endog Biskoppernes Udnævnelse skal ikke meere skee fra Rom. - Den neapolitanske Ambassadeur i Wien, Marqvis de Gallo, er udnævnt af sin Konge til Vicekonge i Savoyen. - Churfyrsten af Bayern har igien indsat Regieringen i Neuburg-Salzbach, som blev ophævet i Betscards Ministerie Tid. - Den keis. Gen. de Vinssom commanderer i Jtalien, har en Byld i Munden, hvorved det er ham vanskeligt at tale. - De hessen darmstadtske Tropper, som paa nogen Tid have lagt i det Münsterske, ere nylig opbrudte, og i 3 Colonner gangne hiem til deres Fæderneland. - 2 engelske Dragonregimenter ere først i Dec. indskibede i Tielenfleth, og det tredie skal snart følge efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Døbt. Odense d. 9 Dec. Snedkersvend Johan Ryhmkiærs Søn, Johan Christopher. Fadd. Frue Kammerherreinde v. Holsten, Frue Kammerjunkerinde v. Krogh. Hr. Generallieut. v. Ahlefeldt, Hr. Grev v. Trampe, Hr. Kammerherre, v. Juel, Hr. Kherrr. v. Driberg, Hr. Kjunker. v. Sehested.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Avertissements. Nange Slags Nyaars=Ønsker, Danske og Tydske, faaes 4 paa Adressecomtoiret til forskellige Priser. (Jale ved den uden for Aalborg Vesterport nye indrettede Hospitals-Kirkegaards Jndvielse, Onsdagen den 11te Novbr. 1795, af Klauen, Præst i Aalborg, faaes paa Adressecomtoiret heftet for 5 s. - Forfatteren meener, at Talen, for Materiens Sieldenheds Skyld, vil kunne læses uden Mishag. Idag opføres: Han tiener to Herrer, et Lystspil i 2 Optog, og Jagten, en stor paakommisk Ballet 12 Optog. F. Heusser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Sand Operateur Hartwig fra Hamborg recommenderer sig til & det respective Publicum. Han logerer hos Skræddermester Sr. Henr Erichsen, tær ved Hr. Kiøbmand Jversen paa Nørregade. rede Agerhøns for 1 Rd. Parret kan faaes paa Ellegaard fra nu af 2) til Febr. Maaneds Udgang; Ligesaa nogle Par kalkunske Hens for 9 Mk. Parret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
En Gaard som staaer under Bygning, omtrent midt i Sielland, med henimod 300 Tdr. Land, dens Jorder af god Bomtet, er tilligemed nogle Huse, som forrette Dagarbeide, strax at faae til Kiøbs, og om forlanges, kan muelig en Trediedeel af Kiøbesummen blive staaende. Fornøden Jldebrand af Brænde og Tørv haves ved Gaarden; en af Gaardens Tiender er Eiendom og de tvende ere tilfæstede tilligemed 140 Tdr. tiendeydende Hartkorn. Anviisning gives fra Adressecomtoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Mandagen den 28de denne Maaned bliver om Formiddagen H. Kl. 9 Slet paa Ravneberg Herredstingstue i Odense Raadhuus foretaget offentlig Licitation over Jstandsættelsen af den Skade, som Bellinge Broe, der er beliggende paa Landeveien imellem Odense og Faaborg, i afvigte Vinter tog ved den stærke Driviis som da indtraf, fornemmelig paa Jishammeren, og Jisbryderne, i Følge det derover tagne Overslag, hvilket form den Licitationen hos mig er at bekomme til Eftersyn, og ellers tilligemed Conditionerne, hvorefter Arbeidet for liciteres bliver paa Licitations Stedet bekiendt; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning kundgiøres. J. J. Møllus, Odense den 12 Decbr. 1795. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Sidstafvigte Fredag Aften er paa Commedie=Huset funden en Guldring; Eieren kan faae Oplysning paa Adressecomtoiret. hos hvem den igien kan modtages, imod at opgive dens Kiendetegn og at betale Avertissementet. Børst i Januarii Maaned agter jeg at holde min 10de QuarØ tal-Auction; De derfore, som ved samme maatte have naget at ville lade bortsælge, anmodes derover jo for jo heller behageligst til mig at indlevere de sædvanlige Fortegnelses. Odense den 9de Decbr. 1795. L. Meyer. i No. 32 paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-21
Af det bekiendte Hvedemeel Nr. 1 og 2 faaes nu iaten for Et sædvanlige Priser hos Kiøbmand Frydendahl i Nedergade. Tos Kiøbmand Hans Casper Brandt i Svendborger til Kiøbs I extra gode Citroner, ny Klipsisk, Jern Kakkelovne 1, 2 og 3 Etager, Blye i Klumpe og i Tavler, samt ligesom sædvanlig, heglet Hør til 20 22 24 26 28 32 s. Pd., og dito Blaar til 6 789 10 11 12 Mk. Lap., fiin spunden Blaargarn til 1820 22 24 s. Pd., ligeledes alle Sorter raffinerede Sukkere og Siruper til Odense Oplags Priser. Hvor en Capital paa 8 a 10000 Rdlr. kan erholdes til Laans) førstkommende 11te Juni 1796 imod antagelig Sikkerhed i Jordegods og gangbar Rente, derom gives Efterretning fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-12-25
- udede Efterretninger.