JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
Da Almanakken endnu ikke har optaget det Marked, med Heste og Qvæg, samt Victualier, som ved Kongeligt allernaadigst Rescript af 29de Mai 1832 er bevilget at maatte afholdes i Skielsker hvert Aars 25de October, saa bringes samme herved i Erindring. Skielskiør den 15de October 1834. Foss. f. Det bringes herved i behagelig Classelotterier. Frindring, at Tiden til Fornyelsen af Lodsedlerne til 5te Classe af det 27de Lotterie, er her i Staden udløben Fredagen den 24de dennes. Ligeledes kunne til samme Tid erholdes nye Lodsedler til 5te Classe, Hele, Halve og Qvarter, efter Behag. Slagelse Postgaard den 18de October 1834. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
Da her i Korsøer er stor og folende Mangel for en Hjulmand, saa ønskes det meget at en duelig Mand dette Fag vilde etablere sig her. Overflødigt Arbeide vil til enhver Tid kunne forventes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
Tirsdag Aften den 14de dennes er fra en Vogn paa Slotsgaden heri Byen bortkommet et blaatærnet Hestedækken med Navnet C. F. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
En duelig Skræddersvend kan strax faae stadigt Arbeide enten pr. Styk eller Ugeviis, hvilket helst ønskes, i Sorøe hos Skræddermester O. Jørgensen. 10 Ænder ere bortgaaede, for sammes Tilveiebringelse loves en Douceur af Avisexpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
En gammel mørkebruun Hoppe med Stiern, er frakommen sin Eier. For dens Tilveiebringelse loves en Douceur. Avisexpeditionen anviser Eieren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
Godt og tørt Bøge=Favnebrænde er at erholde tilkjøbs paa Wedbyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
Hos Undertegnede giøres Byg til Malt for 3 Mark pr. Tønde. Korsøer den 9de October 1834. R. Bang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
Natten imellem den 10de og 11te ds. er fra Gaardmand Christen Larsens Mark i Flakkeberg pr. Slagelse. bortgaaet feller bortredet en blankbruun Hoppe med to lange Bagsokke og Stiern, 18 Aar gl. For sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur af ovennævnte Eier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
Formedelst Sygdom er en Tieneste som Stuepige bleven ledig til 1ste November 1834 paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse. Den som attraaer denne Tieneste maa kunne vadske og sye samt forevise godt Skudsmaal fra de Steder hun forhen har tjent. Bogtrykker Magnus giver næmere Underretning. Et Værelse, med eller uden Meubler, og Plads til Brænde, ønskes tilleie af en Enke til Flyttedagen. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-18
En duelig Skræddersvend kan strax faae Arbeide hos Skræddermester Hermandsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig J Hr. Pastor, Ridder Bastholms Fraværelse redigeret, trykt og forlagt af Peter Magnus. 20de Aarg. Tirsdagen den 21de October 1834. No. 84. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Beskrivelse over Pesten i Marseille. (Fortsat.) Mod Enden af Julii Maaned, den Tid da Marseilles Soel allerede er saa brændende, begynder den, i alle Stadens Qvarterer, udbredte Smitte sot at giøre Begravelsens Arbeide ligesaa vaandefuldt, som det er drivende. De første Læmnere opoffre sig dertil; (disse Borgere, for hvilke det gamle Rom vilde have opreist Statuer, hedte Estelle og Moustier;) de have vexelviis Overopsyn med Ligenes Borttagelse om Natten, og deres Myndighed, understøttet og formildet af deres Exempel, formaae de modigste og stærkeste Mænd af Almuen til, at anspænde her sine Kræfter med dem. Deres to værdige Colleger, Audi mar og Diende, deele sig i det vidtløftige Tilsyn over en Stad, hvor mere end hundrede Tusinde Jndvaanere nu see sig indsperrede og afsondrede fra hele Verden, til Rov for Pestens Naserier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Marquis de Pilles, Gouveneur Viguer, er i Spidsen for dem, og anvende utrettelige Bestræbelser med dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Jnden to Dage fik Moustier Pesthospitalet sat i den Stand, at det kunde tiene til Tilflugtsted for de Syge. Der indrettede han Sygestuer, ansatte Huusholdningsforvaltere, og Folk til at opvarte de Pestsmittede; to Læger, de Herrer Gayon, tilbøde sig; de indelukte sig der, og bleve Begge Offre for deres Hengivelse. Dette Hospital forslog ikke. Man indrettede nok et, som blev forsynet ligesaadan. Man inddelede Staden i 150 Departementer, og ansatte ligesaa mange Commissairer i dem. Ridderen Rose, en Mand af en Aands- og Sielekraft, hvorpaa man snart vil see Prøve, paatog sig allene, som General-Commissair over Nystadens Qvarteer, at have Overopsynet med alle Arbeider der, og hovede baade sit Liv og sin Formue for sine Medborgere; og i Resten af Staden vare Estelle og Moustier, ligesom han, uafladeligen midt imellem Døende og Døde, og i Spidsen for Arbeiderne, for at være paa Færde, og skaffe Hielp overalt, Man rykkede videre frem i August Maaned, den bede Sommers Heftighed forøgede Pestens; i to Dage vare de to Hospitaler propfulde. Sandt nok - siger Raadhusets Optegningsbog – de man bringer derind forblive der ikke længe. Pesten er saa heftig, at de Syge, som komme ind i Hospitalet om Aftenen, komme i Graven den næste Dag, og giøre Plads for nye Døende, der, ligesom de, ikkun passere der igiennem. Da er det (og just paa den Tid, da Sygen bortriver, med den meest rasende Hurtighed, alt hvad den angriber) at to Læger i Marseille, Chicoygnenu og Verni, hidskikkes fra Regenten, for at undersøge dens Natur. Dette tilfærdige Besøg vilde have synes ligesaa fornærmende, som det var unyttigt, dersom der ikke, i Marseille selv, havde hersket Tvivl, uagtet alle Lægernes enstemmige Forvisning, og denne haardnakkede Tvivl grundede sig altid derpaa, at Sygdommen ikkun angreb den gemeene Mand. Disse to Lægers Beretning var ikke tvetydig; de paakiendte, at det var Pesten; men for ikke altfor meget at skremme Folk, som man trængte til, tillode de den Bekiendtgiørelse, at de ikkun ansaae Sygen for en smitsom Feber. Denne Forstillelse var til ingen Nytte, Dødeligheden fordoblede sig; Pesten skaanede ikke længer nogen Classe af Borgere; den foer paa, uden Forskiel, fra alle Sider med en overvættes Voldsomhed; og da den Fiinhed, hvormed den trængte igiennem overalt, havde overtydet de meest halstarrige, greb Enhver Flugten, med saadan Tilstrømmelse, at Stadens Porte neppe kunde give Rum til den Hob, som pressede sig igiennem dem, for at undløbe Døden. Nogle toge sin Tilflugt under Telte, paa en Slette i Nærheden af Voldene, andre langsad de Bække, som flyde ligiennem Stadens Jorder (uden for hvilke Jngen torde komme;) Søefolk tyede, med sine Familier, udtil Fartøier og Baade, og Pesten forfulgte dem der.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Jblandt de Flygtendes Tal vare næsten alle Sundheds-Jntendanterne, Politie-Commissairerne, de, som man havde ansat til, at vaage overde Fattiges Fornødenheder, alleslags Haandværkere, og ydermeere de nødvendigste til Livets Fornødenheder, Slagter og Bagere. Endog nogle Læger og en stor Mængde Chirurger rømmede; Marquis de Pilles og Kæmnerne, understøttede af Rose, bleve allene tilbage, bebyrdede med en Pøbel, der var ganske ude af sig selv, klar til at foretage sig Alt, i den yderste Nød, hvori den var stedt imellem to Landeplager, Pesten og Huugeren. Alle Boder vare lukkede, alle Magaziner udtømte, alle Gader og Torve øde, Galeierne langt borte fra Havnen, som intet Skib kom nær hvilket altsammen gjorde den tause Ubevægelighed hos dem, som ikke kunde slippe ud, endnu traurigere; dette er endnu kun et løseligt Øiekast den over Marseilles Ødelæggelse. Jnden mindre end 14 Dage - siger dens Optegningsbog - var den bleven Skuepladsen for de gyseligste Forstyrrelser, som Pestens Rasen nogensinde har anrettet i en Verdens Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Den 15de August havde Kæmnerne atter, i en Skrivelse, berettet Marschal Villars den ynkelige Tilstand og Elendighed hos en Almue af henved 100,000 Siæle, uden Brød og uden Penge; et Beviis paa at Hjælpen ikke var kommen endnu, skiøndt det var over en Maaned siden, at Pesten var bleven anmeldt, og Regieringen var allerede mod Enden af Juli bleven underrettet om, at denne Bye manglede Alt. Jeg har hørt sige, at man foreslog Regenten, at omringe Staden med Tropper, indsværre alle dens Jndvaanere i den, og derpaa stikke den i Brand. Lykkeligviis bøiede han ikke Øret til denne afskyelige Ugudelighed; og jeg finder intet Spoer deraf i Saint Simons Memoirer. Rigtig nok er det sandt, at Saint Simon, som taler vidtløftig om Hertugernes og Pairernes Proces med Prinserne, og om Theolog Anliggender, berører kun saa letteligen Marseilles Ulykke. Men, dømte man end ikke denne ulykkelige Stad til, at udryddes, giorde man dog ikke betids nok, og med Kraft nok, hvad der hørte til, for at redde den. Jeg finder i dens traurige Optegningsbog, at henimod denne August Maaneds Ende manglede Alt i Staden, og at Sulten gjorde det af med dem, som Pesten havde sparet; at man paa ny maatte bønfalde Regenten om, at hidsende Hielp til Almuens Underholdning; at Kæmnerne, den 5te Septbr., endnu sukkede efter et Svar fra Hoffet, paa deres Breve; at da de havde skrevet til Marschal Villars i de indstændigste Udtryk, med den Begiering til ham, at understøtte deres Forlangende, svarede han dem at han havde fast besluttet at komme dem til Hielp, naar Regenten vilde samtykke det; ret som havde man forlangt Bistand af hans Kaarde. Endelig finder jeg, at Pesten kun syntes at mine lidt, for at forøge Hungersnøden, og at Staden manglede Korn, og Penge til at kiøbe der, og at man endnu maatte ansøge om Hielp hos Regieringen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
J saadanne Elendigheder er det, at den offentlige Skat burde være aaben for en Stads eller Provinses Fornødenheder; men der var ingen offentlig Skat længer, Regenten havde udtømt Alting, adspredet, forødet Alting. Men en langt mere uforklarlig Skiødesløshed, af Regieringen, og som kan give et Begreb om din Bedøvelse, hvormed alle Hoveder vare slagne af det Lawske Systems *) Fallit, er, at den aldrig har tænkt paa, at give Commandanten og Galeiernes Jntendant befaling, at forsyne Marseille med et Antal Geleislaver, som den behøvede, til at bortføre de Syge, og begrave de Døde. De bevilgede efterhaanden et temmelig stort Antal, men uden at være bemyndigede dertil, saa at denne, med Møie erholdte, Hielp altid kom for seent, og var for svag til de Arbeider, som Dødsoten paa skyndte meere og meere hver Dag. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Nyeste Post-Efterretninger. Fra Madrid meldes, at de Prokuradores Kammer endelig har fattet deres Beslutning i den længe omhandlede Finantssag, det har antaget det Princip at inddeele Gielden i den active og pa sive, dog i et Forhold, der er langt gunstigere for Creditorerne, end efter Torrenos Forslag, saaledes at 2/3 af Gielden bliver activ og kun 1/3 pasiv. J Paris er den 10de October, ifølge en befaling fra Ministeren for det Jndre, opslaaet en Depesche af følgende Jndhold, med den bemærkning, at samme var ankommen ved Courerer: Regieringen har pr. Estaphette erholdt den Efterretning, at de Procuradores Kammer har eenstemmingen givet Fuldmagt til at aabne et Laan paa 400 Mill. Realer. Man vil allerede vide, at det nye Laan er afsluttet mellem Grev Torreno og Hr. Lionel Rotschild til 74 Fr. og 4 pCt. i Rente.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Det ministerielle Aftenblad meddeler Følgende fra Vajonne af 7de ds. Rodil har forladt Armeen, han er, som det hedder, reist til Corunna. Da General Armildez, som skulde træde i hans Sted, endnu er syg, saa er General Juanito kom men paa hans Plads. J nogen Tid har allerede Oberst Sanz opholdt sig ved Armeen, der af Krigsministeren er sendt derhen, for at vaage over den nye Organisation. - Efterretningerne fra den Spanske Grændse have i nogle Dage ei været af Vigtighed. Høist paafaldende er Rodils Bortreise for Minas Ankomst; denne sidste Generals Bedring skrider daglig fremad. Den Spanske Consul var afreist fra Bayonne til Cambo, for at forestille Generalen Hærens critiske Stilling, naar den savnede en Overcommandeur. – Uafbrudt *) Laws Bank=Plan i Forening med Actier i det Misisipiske Compagnie. gaae Pengetransporter fra det indre Frankrig til Bayonne, for dermed at betale den Spanske Armee. Den 4de om Morgenen ankom een af disse Transporter med 500,000 Fr., der efter at have skiftet Bedækning forsatte Veien af Bebobie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Fra Barcelona meldes under 30te Septbr. om flere Rebelle Banders Nederlag paa Tortosas Side, ligesom i Pyrenæer Dalene ved Catalonien. Stæderne og selv flere Landsbyer have bevæbnet Frie billige, for at staae Linietropperne bie med at forfølge Oprørerne. Det lykkes ofte Banderne, efter de ere slagne og adspredte, igien at samle sig, men ingen af dem formaaer at vinde en foruroligende Stilling. Generalcaptain Lander giennem. reiser i dette Øieblik den nordlige Strækning af Provinsen; han danner og inspicerer Militscorpsene, og hans Nærværelse frembringer overalt den bedste Virkning. En Opstand, som den i Navarra, synes umulig i Catalonien. Romagosas Fangenskab og Henrettelse har forskrækket Regieringens Fiender og især gjort Cheferne for Banderne modløse. – Til San Jeande-Luz er indløben en officiel Efterretning om Choleras Udbrud i Sanander, Castro, Portugaler, Bermed, Leqveitio og Palencia. Som en Følge heraf er alt, som kommer fra hine Egne, ved Grændsen underkastet en 10 Dages Qvarantaine.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
De Franskes Konge lider af en stærk Forkiølelse og har besuden havt det Uheld at styrte med en Hest; han har desaarsag igaar intet Ministerraad holdet. Hoffets Ophold i Fontainebleau, hvor det var omgivet af alle Magters Gesandter, bliver i Paris betragtet som en nye Art af Tilbagevenden til det gamle Kongedømmes Sæder og en Udsoning med det anarchiske Europa. Den liberale Opposition er opbragt over, at Juli-Kongedømmet søger denne dobbelte Tilnærmelse; den legitime over, at det lykkes det saa godt. Qvotidienne giør den legetime Regiering bittre Bebreidelser, at dens Repræsentanter gjor Revolutionens Konge deres Opvartninger og saaledes undergrave Folkets Troe paa Leg timiteten. Journal de Paris finder i denne Adfærd et Beviis for, at hiin Magt erkiender, at liberale Jnstitutioner, at en vis Eftergivenhed for den offentlige Mening ere de bedste Stetter for det monarkiske Princip. Publicum synes igien at have opgivet sine Forhaabninger om en Amnestie, som man havde ventet at skulle være kommen i Stand i Fontainebleau. Den maatte for at faae nogen Betydning have været en almindelig; men da maatte ogsaa paa den ene Side Hensyn til Diplomatiken have forlangt, at de fangne Ex Ministre i Ham skulde deri indbefattes; og paa den anden Side vare Fængslerne, der indeslutte de Medskyldige i den for Pairernes Domstol svævende Proces, blevne tomme, og var dette bleven bestemt for den Tid Processen var fuldendt, saa vilde man uden nogen Nytte have indviklet sig i alle de Ubehageligheder, som de uendelige og fortrædelige Debatter, som maatte følge derpaa, vilde drage efter sig; var det skeet tilforn, saa havde det stridt imod Forfatningen, thi Kongen har den Ret at benaadige, men ikke at standse Rettens Forfølgelse i sin Gang, uden med Kamrenes Medvirkning og Jndvilligelse, og dog synes det afgjort, hvilket ogsaa nogle Tidender maae tilstaae, at de Deputerede ikke ville blive indkaldte for Decembermaaneds Ende. Saa maae da de flere hundrede Fængslede idet mindste endnu holde ud til Januarmaaned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Eskadren ved Toulon, bestaaende af 6 Krigsskibe, er den 6te dennes gaaet tilsøes, men dog som man formeente paa nogle faa Dage. Den Kongelige Hofret har approberet, at det til Hertugen af Berrys Minde oprettede Monument skal demoleres, hvilket var anordnet af Ministeren for det Jndre, men dog forfægtet af de carlistiske Subscribenter, og der vil allerede i disse Dage blive begyndt derpaa. – Den berømte Componist Boye dien er død i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Fra Nauplion skrives under 31te August. Hs. Majestæt Konge Ludvig af Baierns Fødsels- og Navnedag blev her høitideligholdt med en kirkelig Fest. Aftenen forud gav Regentskabs-Præsidenten et glimrende Bal. – Ved et Decret af 20de Aug. blev Hr. Schinas endtlediget fra sin Post som Statssercetair for Justitsen, Cultus og den offentlige Underviisning, og Bestyrelsen af Justitsministeriet provisorisk overdraget Hr. Praides, No march over Cocladerne, og Ministeriet over Cultus og den offentlige Underviisning til Hr. Jacob Riso, Minister for de udenlandske Anliggender og det Kongelige Huus. Efter at Kongen, hedder det endvidere fra Nauplion under 6te September, for nogle Dage siden havde forladt sin Sommerresidents i Argos og igien residerede paa sit Slot her i Staden, har han idag tiltraadt en Reise over Epidaures til Athen og vil opholde sig deri tre Dage og derpaa besøge Rumelien. Miniseren for det Jndre og Krigsministeren ledsage Kongen til Athen. Man mener, at Hs. Maj. høitideligen vil erklære det nye Athen for Rigets Hovedstad, og forventer man, at paa samme Dag vil den første Steen til Parthenons Restauration blive indsat. Geheimeraad v. Klevte styrer Arbeidet. Propylæerne skulle allerede være aabnede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Grev Armansperg og Statsraad Kobell ere iforgaars paa den Engelske Fregat Madagascar ligeledes gaaede til Athen. General Heideck er syg, og Lægerne have forbudt ham at giøre Reisen med, da desuden i Athen grasserer megen Febersygdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Hovedcheserne for den Peloponnesiske Opstand ere alle fangne, undtagen en eneste, Mitro Petrova. De bleve af Landfolket udleverede til Pelikarcheferne. Man kan derfor betragte Oprøret som ganske forbi. Den fuldkomne Amnestie for Alle, der deeltoge i Oprøret i Maina, er nu bekiendtgjort i Regieringens Blad. De Tropper, som vare der, ere nu beskiæftigede med at stille Oprøret i Morea. Da de have lidt meget ved Expeditionen i Ma na, skal nu den regulaire Armee completeres med Græker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Fra London bekiendtgiøres, at Statsindtægterne i det sidste Qvartal have været 330,000 Pund Sterling mindre, sammenlignede med det tilsvarende Qvartal for 1833; men for hele det forløbne Aar have de havt en Tilvært af 313,448 Pd. St. Ind- og Udførselstolder har indbragt mere, Accisen mindre, end forhen. - Efterretningerne fra Para give en sørgelig Skildring af hiin Deel af Brasilien. Handelen stod ganske stille, og at Credit var tilintetgjort, i det man havde indkaldt der i Omløb værende Jernpenge og omvexlet dem mod Skatkemmerbeviser som Betalingsmiddel, af hvilke allerede mange falske vare i Omløb, og de ulykkelige Jndvaanere, der i Almindelighed er engang kunne læse, og derved endnu mindre ere istand til at skielne de ægte Papirer fra de uægte, vægrede sig ved at modtage dem, og i Uvished om ethvert Betalingsmiddels Værd, indskrænke de sig med at falbyde de Artikler, som ere nødvendige til deres Underholdning. Det hersker stor Mangel paa Levnetsmidler. Jkke bedre saae det ud i Marandao, en Følge af at Cacaohøsten var slaget feil. Der var Overflødighed af Europæiske Varer, men da Jndvaanerne kun vilde tilbytte sig dem mod indenlandske Artikler, saa var der ingen Omsætning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Der berettes fra Stokholm under 10de Octbr. Fra Choleras Udbrud til i Dag ere af denne Sygdom angrebne 7862 Personer, døde ere 4356, helbredede 3274. Naar man sammenligner dette Antal med tidligere anførte, saa viser det noksom at Sygdommen har næsten ophørt, eller i det mindste er særdeles i Aftagende. J de sidste Dage ere ogsaa kun to til tre Personer daglig døde. Jmidlertid er Rigsdagsmanden, Provst Bursteen fra Boraas og Grosserer N. M. Peterson afgaaede ved Døden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Der berettes fra Gothenborg under 7de October, at vor Sundheds-Commission har i Dag hos Landshøvdingen andraget paa, at det atter maatte udstedes rene Sundhedspasse herfra.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Jndenlandske Efterretninger. Den 1ste d. er den slesvig holstenske Provindsial-Regiering traadt i Virksomhed i Slesvig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Hs. Høifyrstelige Durchl. Landgreve Carl af Hessen, allerede siden 1767 Statholder i Hertugdom merne Slesvig og Holsten, og nu tillige Overpræsident i bemeldte Regiering, aabnede Mødet med en til Sagens Vigtighed svarende Tale. Hos Hs. Durchl. var dernæst stort Taffel, hvortil samtlige Medlemmer af Regieringen samt af den slesvigske Overret vare indbudne. Hs. Durchl. udbragte først Hs. Majestæt Kongens Sundhed og dernæst en Toast med Hensyn til de nye Jnstitutioner. Dagen før havde Høisamme bivaanet Deputeervalget for Besiddere af adelige og andre større Godser i Hertugdømmet Slesvig, og selv afgivet sin Stemme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
En allerhøieste Resolution af 31. August d. A. kan tiene som et nyt Beviis paa Kongens faderlige Omdu for alle Klasser af Samfundet, da den blandt flere indeholder den velgiørende Bestemmelse om forhøiet Pension for Underofficerer og de med dem i Klasse staaende Understabsbetiente, saaledes, at de, som have tjent under 20 Aar, faae hver 24 Rbd. og for 20 Aars Tieneste 30 Rbd. aarlig. Efter det 20de Tienesteaar indtil det 30te stiger Pensionen for hvert Aar 3 Rbd. og endvidere 1 Rbd. 3 Mk. aarlig for Tienesteaarene mellem 30 og 40, saaledes at den for 40 Tienesteaar bliver 75 Rbd. aarlig, foruden visse bestemte Munderingsstykker eller Godtgiørelse derfor i Penge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Ved Væddeløbene paa Augustenborg den 27de, 28de og 30te Septbr. vandt i Løbet for Heste tilhørende Bønder Andreas Jacobsen 1ste, Math. Mathiesen 2den og Christen Schmidt 3die Præmie. I Black-Overseer Stake med 77 Underskrifter blev Ahlefeldts Miethlev No. 1 og Cronsterns Octavia No. 2. J Carolineløbet for Fuldblodsheste om den af H. K. H. Prindsesse Caroline Amalie til Danmark udsatte Pokal, vandt Hertugens Fuchshingst Soliman. J Christian August-Løbet om den af Hs. Durchl. Hertugen skiænkede Pokal, hvortil føiedes 100 Species, Cronsterns Octavia. J Louise Augusta Løbet om den af H. K. H. Enke-Hertuginden udsatte Pokal Fischers Miraa. J Louise Løbet om den af H. D. Hertuginden skiænkede Pokal Cronstern Octavia, i Match Cronstern Hector og i Steeple-Chase, 1/2 Miil over et Herrerne ubekiendt Terrain, som opgaves af Hertugen, vandt Hertugens Dame Blanche, reden af Hr. Kammerjunker v. Stemann. Ved Auctionen den 29de Septbr. solgtes 8 ufødte Fuldblodsføltil Beløb 667 Frdfor eller 5002 Rbd. r. S., 5. Fuldblosheste for 318 Frdfor eller 2385 Rbd. r. S., 3 bedækkede Halvblodshopper for 996 Rbd., 8 tilredne og tilkiørte Heste for 2258 Rbd., 19 Aaringsfol og ældre Heste for 2940 Rbd. og 22 Halvblodsføl fra 1834 for 1166 Rbd., i Alt 14 697. Rbd. r. S. Auctionen i forrige Aar beløb sig til 22,628 Rbd. r. S., eftersom Antallet af Fuldblodsføl og Heste da var noget større. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Natten til den 7de skeete Jndbrud i Rødding, Kirke, Ribe Stift, hvor Tyvene havde opbrudt Fattigblokken og taget Pengene. Til samme Tid er giort et Jndbrud i Anneret, Skrave Kirke, og stiaalet et – Stykke Blye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Det ny opbyggede Raadhuus i Oldenborg blev den 2den October bøitidelig indviet. Ved Festen, som varede hele Dagen, blev der siunget, holdt Taler, man skred til Valg af nye Borgere, der blev holdt Taffel og illumineret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Det aarvaagne Pinneberger Politie er det lykkedes den 7de at paagribe den i forrige Avis omtalte farlige Forbryder Bolt, paa hans Flugt til Hamborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Ved en den 4de dennes i Wennersborg udbrudt Jldebrand er hele Byen, paa Kirken og nogle saa andre Steenbygninger nær, bleven lagt i Aske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-10-21
Den for de holstenske Stænders Forsamling bestemte Bygning i Jtzeboe er alt kommet under Tag, og Byggekrandsen opsat, hvorved det ikke manglede paa Glædesraab og Hurra. Efter Forlydende vil Forsamlingen træde i Virksomhed endnu før, end Man hidtil havde ventet.