Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-21
London, den 30te Novbr. Talen, hvormed Hans Majestet den 25de aabne. de Parlementet, lydet saaledes : Mjorder og Edle! Med største Fornøielse kan jeg lade Dem vide, at de Tvistigheder, som havde reist sig mellem os og det Spanske Hof, ere lykkeligvii, bleven bilagte i Minde, lighed. Jeg har befalet, at meddele Dem Gienparter saavel af de mellem Min Ambassadeur og Hs. catholske Majestets Minister vexlede Erklæringer, som at den siden slattede Convention. De Gienstande, som jeg i den hele Underhandling havde foresat Mig, vare, at erholde en vedbørlig Fyldestgiørelse for de i Nøytkasund udøvede Voldsomheder, at rydde af Veien alle Aasager til saadanne Tvistigheder i Fremtiden, og tillige at forskaffe mine Undersaatter i hiin Verdens Deel den fri Handel, Skibsfart og Fiskerie, hvorom der egentlig blev tvister. Den Jver ga Patriotisme, som Mine Undersaatter af alle Klasser udviste, og Mine Bundsforvandteres Opførsel belog Mig ved al Aarsag til at tvivle og kraftig Understøttelse, med intet kunde dog meere fornøie Mig, end at opnaae Mine Hensigter, uden at afbryde den gode Fred. Siden sidste Parlements=Session er Grunden lagt til en Fred mellem Østerrige og Porten, og i Forening med Mine Bunde forvandtere anvender jeg nu Min Megling i at tilveiebringe en Defensivtractat mellem disse Magter, og at stille Urolighederne i de østerrigste Nederlandske, hvilke, som jeg haaber, snart vil skee Mellem Rusland og Sverrig er sluttet en Separatfredmen Krigen mellem forstnævnte Magt og Porten vedvarer endnu. De Grundsetninger, efter hvilke jeg hidtil har handlet, skulle bestandig underholde hos Mi den Tilbøielighed, at anvende dette Lands Vægt og Jndflydelse til Oprettelsen af den almindelige Rolighed. Edle af Underhuset: Jeg har givet Ordre til at forelegge Den saavel Beregningen over de ved sidste Krigerustninger foranledigede Omkostninger, som Overslaget af Statsudgivterne for næste Aar. Saa smerteligt det altid er mig, naar de offentlige Byrder maa forøges, saa overbeviist er jeg tillige om Deres bifald heri, at vore Rustninger maatte i Betragtning af Omstændigderne være saa store og udstrakte, som de virkelig vare, og at De med Fornøielse have seet Beviserne paa de Fordele, der have sit Udspring af Deres gavmilde Pengebevillinger for Sørvæsenet siden sidste Krig. Jeg har den Tillid til Deres Jver og patriotiske Tænkemaade, at De vedbørlig ville sørge for de nødvendige Summer til Bestridelsen af de Udgivter, som disse Rustninger have foraarsaget, saavelsom for dem, hvilke Regieringens øvrige Grene maatte udkrære, og jeg er overbeviist om, at De uforanderligen ville vil blive det System, der paa en virksom Maade har befæstet og vedligeholdt denne Nations offentlige Credit. Mylorder og Edle! De have formodentlig med Bekymring erfaret, at Freden i vore indiske Eiendomme er bleven afbrudved et uretfærdigt Angreb paa en brittisk Bundsforvandter. Men vor Krigsmagts gode Forfatning under den der værende Regierings Bestyrelse og den Tillid til det brittiske Navn, som det at Parlementet foreskrevne System har opvakt iblandt de Jndianske Magter, give den bedste Udsigt til en hastig og lykkelig Ende. paa denne Stiid. Jeg anseet det nødvendigt, at den vende Deres Opmærksomhed paa Provindsen Qvebeck i Særdeleshed, og at Begere betænkte paa at give sammes Regning en saa Forfatning, som Provindsens nærværende Tilstand maatte synes at udhavt. Jeg er vis om, at De stedse ville give Mig de faldkomne: ste Beviser paa Deres Hengivenhed, hvilket nødven dig maa fornøie Mig, der saa nyelig har havt Leilighed til at erfare Mit Folks umiddelbare, Sindelav Værer forsikkrede om, at Jeg inket ønsker mere, end at vedligeholde den fuldkomneste Enighed og Fortroelighed imllem mig og mit Parlement, paa det at de velgiørende Frugtet af vor fri og fortreffelige Rigeforfatning maatte bevagtes og blive vore Efterkommere til Dect, paa det at vi kunne byde hinanden Haanden i alle de Midler, hvorved vor nærværende gode Tilstand, befæstes, og mine troe Undersaatters Vel og Lykke end videre fremmes.