JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Kiøbmand Rasmus Langeland i Corsøer lader herved bekiendtgiøre, at han er til Sinds at sælge et nye bygt Fartøy 26 og 1 halvDansk Alen i Kolen høy, og Galease eller Galioth Bygning, Speylgattet, med Roret farende inden for Speylet, af Størrelse omtrent 32 Commerce=Læster, som nu er bielfærdig, med Kabotter, smukt indrettet. Lysthaverne vilde behage at tage det i Øyesyn ved Corsøer, da de med dets Skabning og durable Bygning skal finde dem vel fornøyet, hvorefter om Kiøbet med Eieren selv kand handles, dog forinden han selv resolverer at lade den udtakle. Hos Nikolai Viesmer, boende ved gammel Strand i Mad. Gustmeders Kielder, er beste Sort Eidersteds Bankebyg og fine Byggryn, Risengryn, gammel Rom, Engelsk Hvedemeel, Caffebønner, Fanance=Porcelain, alt for billig Priis. Nyelig ankomne gode Citroner ere i Kisteviis og mindre Partier tilkjøbs hos Mad. Smith i lille Kongensgade. En i Brandforsikrings Cassen assecureret Gaard, beliggende i en af Stadens reelleste Gader, med have og stor Plads at bygge paa, er underhaanden tilkiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
En Vogn til 4 Personer med Berlinske Bommer, heel Glas og lange Rommer, indvendig betrokken med blaa Klæde, salbydes.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Adskillige Sorter Meubler af nyeste Fasong, indlagte, forgyldte, laqverede, saa vel som Ege polerede og Fyrre malet Snedker=Arbeyde, samt Borde, Sengesteder, Ligkister, med meere, er daglig til Kiøbs, hos Snedker Andreas S. Berg, boende i lille Larsbiørnstrædet. det liverblaa af allerbeste Sort, bleget Lysegarn og Krølhaar B er tilkiøbs hos Lind i Gottersgaden. Monetæ Civitatum Wandallie, som ere Skillinger, af 1540, hvorpaa de 6 Vendiske Stæders Vaabener i en Tretandt. Paa den ene Side Lybeks, Hamborgs og Bremens Vaabener, med Omskrift Solidus Lubecensis 1540. Paa den anden Side Vaabener af Rostok, Stralsund og Lyneborg, med Omskrift: Menet. Civitat. Van dal. og med Aarstal, som paa første Side, i Midten af Skildtet staaer paa hver Side det Lyneborgske Vaaben. Dobbelte Skillinger. Paa begge Sider af lige Præg, med de 6 Vestindiske Stæders Vaaben og Aarstal. Om skriften er paa den ene Side: Grossus Lubecensis, og paa den anden Side: Monet. Civitat. Vandal. 8te Skillinger. Paa begge Sider de 6 Vendiske Stæder Vaabener, og samme Aarstal, paa den ene Side staaer, Quadrans Marcæ Lubecensis, paa den anden Side: Mo net. Civitat. Vandal. 16ten Skillinger. Prægede som de andre, paa den ene Side er Omskrift: SemisMarcæ Lubecents, og paa den anden Side: MonetaCivitatum Vandal. 16ten Skillinger, som de forrige, og prægede i samme Aar; Omskriften paa den ene Side er: Status Marcæ Lubecensis, og paa den anden Side: Monet. Civitat. Vandal. Halve Rixdalere, som de forrige, og af samme Aarstal; Omskriften paa den ene Side er: Starus sexqui Marc. Lubecensis, og paa den anden Side: Moneta &c. Dobbelte Marker, som de forrige, af samme Aar og Præg, paa den ene Side: Status duarum marcarum Lubecenhum, og paa den anden Side: Moneta &c., forlanges til Kiøbs. Grønne og røde Saffian Skind ere tilkjøbs paa Hiørnet af Skovbogaden i Porcelains Boden.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Hos Fiskmester Berg ved Lethraborg, som boer ved Helvig maale Broe, eller forhen kaldet Blessenborg, ere meget gode Sætte Karper for billig Priis at faae. ) Nye Jtaliensk Citron Saft Boutellien 2 Mk. 12 Sk., NB. 6 Aars gammel Rom Boutellien 28 Sk., nye Flamske Sild, Brunsviger Polser, Leipsiger Lentzer, nye Confect Rosiner, dito Figenog Krakmandler, Engelsk Senep, Spansk og Hollandsk Chocolade, Franske Sæbe Kugler, dito Vox=Pommade, Engelsk Meel, Lemon og Bombas Asia, syltet Jngefær, salte Citroner, Chinesisk Søya, Orange=Kager, Pistagier, Jndianske Fugle Reder, Engelske Bogstav=Kager, deelicat Hinder= og Kirsebær-Saft, dito Stikkelsbær paa Toutellier, nye Botfeltske Roer af 6 Sk. Pd., Borstorser Æbler, beste Martiniqve Caffebønner 2 Mk. 4 Sk. Pd., med videre, er tilkjøbs hos Hans Jørgensen, Urtekræmmer og Conditor i Gottersgaden, andet Huus fra Grønnegade. En extraordinair god Extract, som nyelig er opfunden, hvormed Vine ved faa Draaber kand gives den forlangende Couleur, som er prøvet, undersøgt og befunden at være tillavet af Sukke og ikke er noget Menneske i ringeste Maade skadelig. Den giver Vine en vedvarende og bestandig Couleur, som ikke tabes enten Glasse eller paa Fade, og anvises tilkiøbs hos Sr. Serin, boende paa Hjørnet af Admiral= og Dybensgade. Paa Hiørnet af Skovbogaden og Skindergaden, i PorceL. S. lams=Boden, er at bekomme Graaverker, hele Foer pr. Stykket 10, 11, 12, 15, 16 til 18 Rdlr., Bugsoer Stykket, 4, 5, 5 og 1 halv a 6 Rdlr., enkelte Graaverker til Garneringer af Stk. 16 til 18 Sk., med flere Sorter, alle friske og nyelig hiembragte Vare.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Trende Land Militair=Etatens Pensions=Casse tilhørende Eiendomme ere underhaanden tilkiøbs: 1) Afgangen Jørgen Pedersen Volgaards Gaard paa Hiørnet af St. Pedersstræde ud til Volden. 2) Afgangen Søren Christensen Spekhøker Huus ligesaa udi St. Pedersstræde, Hjørtetakken kaldet. 3) Peder Nielsensen Qvistgaards Huus udi Kierkegaden ved Guldhuset. Lysthaverne vill indgive skriftlig deres Bub til det kongelige General=Krigs-Directorium, som Directeurer for Cassen, da de kand vente Svar, om samme Bud vorder antagen eller ikke.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Til Hørboden Num. 16 under Børsen er igien til Forhandling ankommen et liden Qvantitet oprigtig nye Hollandske Flamske Sild udi Ottinger og halve Ottinger, nogle saa Tønder meget deelicat Herregaards ævret Smør i halv Td. og qvart Td., hvide og rene Lollandske Koge Erter, meget deelicat nye Jydske grynsaltet Cabliau, formeget billige Priser; saa og extra god Thebohe a 3 Mk. a 3 Mk. 4 Sk. Pd., Congo The 6 a 7 Mk. Pd., meget gode Caffebønner 30 Sk. Pd., Martiniqve dito 2 Mk. 4 Sk. Pd.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Gode Caffebønner 2 Mk. 2 Sk. Pd., fineste Martiniqve dito 2 Mk. 4 Sk. Pd. i Lispundviis, gammel Thebohe 3 Mk. 4 Sk., Pd., Congo Thee, 7 a 8 Mk. Pd., Risengryn 5 Mk. a 5 Mk. 8 Sk. Lpd., Pudersukker 8 a 9 Sk. Pd., meget god Viinædike 7 Sk. Potten, er tilkjøbs i Lavendelstræde hos Jens Due.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Hos Klædekræmmer Bohna paa gammel Torv er beste og fineste Sort Congo The i Pundeviis og i hele Casser a 33 Pd. netto, saa og beste Sort Sago Gryn, tillige med hvid Narbonisk Jomfru Honning for sær billige Priser tilkiøbs. En meget smuk nyemodig Chalse, som har været lidet brugt, til at falde tilbage, staaer paa lange Remmer, Berlinske Bommer, Hytter og Panner paa Hiulene; ligeledes en smuk nyemodig Karet staaer paa lange Remmer, Hytter og Panner paa Hiulene med hele Glas i, findes tilkjøbs hos Sadelmager Arentsen, boende paa Nyetorv, lige for Raadstuen. 2 Stk. Esp-Træ, det ene 5 Alen lang, og det andet 4 Alen lang a 15 til 16 Tommer tykke. Ligeledes 8 Stk. af den allerbeste sorte Jern Eeg, som er 8 til 8 og 1 halv Alen lang a Stykket, som er 12 til 13 Tom. i Qvadrat, er tilkjøbs, og kand tages i Øyesyn, hos Hr. Burley, Silkefarver i store Kongensgade. Hos Hørkræmmer Bay i Frederichsberggaden ere gode Cabliau, i halve Tønder og Fierdinger tilkjøbs for billig Priis. J Gaarden Trokken kaldet paa Nyetorv ere nogle gode Seyldugs Sække tilkjøbs a 2 Mk. 8 Sk. Stykket.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Paa store Ravensborg uden Nørreport kand enhver, som ere Elskere af Frugt= og Plantage Træer, blive opvartede med samme, som nyelig fra Holland ere ankomne; ligeledes faaes frisk og god Havefrøe, samt adskillige Slags Drive Zvibler i Potter af dobbelte og enkelte Hyacinter, Tulipaner, Taretter a. sammesteds tilkjøbs hos Gærtner Johan Gotlob Behrendts.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Friske Øster, Vildt, Spanske Viindruer, Rainetter og andre rare Frugter, er tilkjøbs i Bechmans Kilder i Færgestræde.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Hos Viinhandler Jakob Neesgaard, boende paa Hiørnet af Snaregaden, lige over for Assistentshuset, er extra gode CathrineBlommer i Casser, Flamske Sild, saa og nogle Tønder Oxekiød til billigste Priis at bekomme. Ho Tobakshandleren paa Hiørnet af lille og store Regnegade er god Fløde og Melk at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Bøger og Skrifter. J den Mummiske Boglade paa Børsen er tilkjøbs Plinii Lovtale til Trajanum, oversat tillige med en Jndledning i den Romerske Statsforfatning, ved Ove Guldberg, for 3 Mk. 8 Sk. Hefselbergs Juridiske Collegium, igiennemseet og med Anmærkninger forøget af Jens Bing Dons, for 2 Rdlr. 3 Mk. Mad. von Beaumonts Magazin for Børn, hvorudi Bibelske Stykker, disse Landes Historie og Geographie, samt Venviisning til en dydig Anførsel og Opdragelse, i Sparsmaalsviis, imellem en Hovmesterinde, og 7 unge Fruentimmere bliver foredragen, for 1 Rdlr. De Herrer Prænumeranter af Welthistorien erindres tillige om at lade den 29de Deel afhente, imod at prænumere paa den 30te Deel. Samling af adskillige Skrifter til de skiønne Videnskabers og det Danske Sprogs Opkomst og Fremtarv, dets 1ste Binds 3die Stykke er nu kommet fra Pressen; det er 12 Ark stor, og indeholder 1) Fortale. 2) Afhandling om Sørgespil. 3) Oversættelse at Popens Fortale til Homeri Jliad. 4) Bedømmelse over Abels Død, oversat af det Tydske efter Hr. Geners Original. 5) Kritike over en Tale, holden paa Sorøe Ridderlige Akademie, om Videnskabernes Nytte i Kirken og Staten, af Professor Andreas Schytte. 6) Brev til Forfatterne af Samlingen af adskillige Skrifter til de skiønne Videnskabers og det Danske Sprogs Opkomst og Fremtarv. 7) Giensvar paa Brevet. 8) Breve om Dansen og Balletter, ved M. Noverra 1760 af det Franske. 9. Fortsættelse af Afhandlingen til Sprogets Forbedring i Henseende til enstydige og ubestemte Ord. Dette Stykke er som de 2 første at faae i Gab. Christ. Rothens Enke og Profits Boghandling paa Børsen i Nummer 11, 12 og 132 for 2 Mk., og paa Skrivpapiir for 3 Mk. Exemplaret. Alle 2 Stykker complet for 1 Rdlr., og paa Skrivpapiir for 1 Rdlr. 3 Mk. Liebhaber so auf Heren Pastor Münters Autzugs seiner Predigten af Pastpapier mit 1 Rehlr. annech zu pranumeriken Luft haben, werden ersucht sich vor den 28sten dieses einzufinden, und wird zugleich nothig gesunden denense den hiemit bekant zu machen, das sie nicht mehr als 1 Mk. 8 Schill. Danisch Nachschus bey dem Schlus des Jahres zu bezahlen haben, das folglich denen Herren Pranumeranten der Jahrgang nur um einige Schilling hober zu stehen komt als auf Druckpapier. Die Verleger werden ubrigens dafor sørgen sowol denen Herren Pranumeranten als auch deuenjenigen so den Jahrgang af Druckpapier verlangen, und sich des fals zeichnen lassen, die Blatter alle Sonnabend zu behandigen. Gab. Christ. Rothens Wittwe und ProfftsBuchhandlung.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Det andet meget forøgede og forbedrede Oplag af Veyviisninger til en kort og enfoldig Underviisning i de saliggiørende Sandheder, forfattet af Publici Ven, er at faae saavel med som uden Catechismer udi St. Nikolai sattige Skole i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Tienestsøgende. En Student, der over 16 Aar har informeret, og om fin Opførsel kand forevise troværdige Attester, tilbyder sig enten Time viis eller hiemme i Huset at informere honette Folkes Børn; Anviisning paa samme gives hos Sr. Risbrecht, boende i den Norske Løve i Hummergaden.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
En Francoise, nyelig fra Berlin hertil ankommen, søger en Plads som Francoise enten her i Staden eller paa Landet. En Student tilbyder sig at informere en honet Mands Børn i Latiniteten, Regning og Skrivning, hvorimod han vil være fornøyet med Kost og Kammer, og anvises herfra.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Undvigte. Natten imellem den 26 og 27 September sidstleden, har er Huusmand paa Frydendals Gods, navnlig Peter Jensen, stiaalen fra en Gaardmand der, navnlig Franz Rasmusen i Benneboe, en brun Hest i 5te Aar, og solgt samme paa Nestved Marked den 21 September til en Bønde paa Spinde, ved Navn Joen Svendsen, for 5 Rdlr. 4 Mk. Denne Tyv deserterede Natten imellem den 29 og 30 October fra den medværende Vagt i Ringsted med Jern om begge Been og den venstre Haand, og var da klæd i en blaagraae Kiol, en hvid dito Vest, hvide Vadmels Buxer, en stribet Under trøye med Messing Knapper, en graa agtig Cabuts, blaa Strømper og Træskoe, over hans ene Øye sees og kiendeligen ligesom en hvid Streg. Hvo bemeldte Tyv maatte antreffe, eller kand give tilforladelig Efterretning om ham, bedes strax at lade ham arrettere, og melde det hos General Krigs=Commissair Hansen i Kiøbenhavn ved gammel Strand, eller paa Frydendal, da en allene de gjorte Omkostninger skal vorde erstattet, men og for Umagen loves en Douceur.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Torsdagen den 21 November, om Eftermiddagen imellem 2 og 3 Slet, er udi en Gaard i Snaregaden af et Værelse bortstiaalen en Couleur de Loues Sartout med Kammelhaars Knapper til et voxen Menneske, og en dito meget mørkere med gule Knapper, en liden opstaaende og en stor nedleggende Krave, gjort til at slaae op over Hovedet, til en Dreng i 16de Aar, samt tvende Hatte. Skulde nogen om dette Tyverie kunde give nogen Oplysning, ombedes imod en god Douceur at melde det her paa Contoiret, og forsikkres Angiverens Navn at blive fortiet.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
En liden rød Tegnebog, hvorudi en Lotterie Seddel og nogle Papirer, er i Gaar Eftermiddag tabt, og Lodseddelens Nummer melde for Collecteuren, saa at ingen uden Eieren kand nytte samme. En Vexel=Obligation, stor 100 Rdlr., udstæd paa trende Maaneder, er i Løverdags tabt Gaden fra Vigantsgade til blaaTaarn, for hvis Tilveiebringelse loves en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Fundne og opdagede Sager. Fra Politiekammeret i Kiøbenhavn bekiendtgiøres, at 1) en nye Hørlærrets Skjorte er funden paa Gaden. 2) Et Stykke Fyrre Tømmer af 3 Alens Længde, hvormed en Soldat af en Vægter paa Christianshavn er antroffen om Natten paa Gaden. 3) Hos en Brændeviinsbrænder i nye Kongensgade er indtaget et Sviin, som gik paa Gaden.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
En bruun Hund af det langhaarige Slags, med et grøn Fløyels Halsbaand, hvorpaa F. 5, med Krone over, er i Løverdags funden paa Gaden, og fulgt med en hiem, og anvises herfra.
Københavns Adresseavis, 1765-11-25
Jeg Underskrevne har for 6 Uger siden opbragt paa mit Vænge nogle Gies, som forhen i disse Blade saavel som adskillige Steder er bleven bekiendtgjort, hvortil vel en har meldet sig at være Eyere, men ey tilstrækkelig legitimeret sig; saa meldes endnu engang for alle, at bemeldte Gies den rette Eyere ey længere end 8te Dage fra Dato til Gode holdes, da samme allerede har fortæret mere end deres Værdie. Hellerup uden Kiøbenhavns Østerport den 25 November 1765. Sivert Fink.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
Correspondence.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
Besvarelser. J Anledning af det i Rumer 115, sidstleden opgivne Spørsmaal. Om et Middel ey kunde udfindes at befordre nyttige Skrifters Udgave, er indsendt følgende: Plan, til et Forlags=Societet for Danske Skrifter. Der maatte søges Subscription ved Indbydelse, til saa dant Antal Jnteressentere, som eragtes tilstrekkeligt til at kunde bestride Forlags Bekostningerne, naar hvert trykt Ark blev beregnet til 1 og en halv Skilling, og samme maatte vel i det mindste være et Tal af 300de. Steeg det høyere, da, jo flere Jnteressentere Societetet kom til at bestaae af, jo mindre blev Prisen for hvert trykt Ark. Ved saadan Subscription forbandt Jnteressenterne sig til at imodtage de Skrifter, der ved dette Societets Understøttelse kom for Lyset, hvilke ey maatte være andre end nyttige og lærerige Danske egne Udarbeydelser, og ey Oversettelser eller blotte Udtog af andre Skrifter, og ey aarligen overstige et vist Antal af Ark, paa det Jnteressenteerne ey med for store Udgivter skulde bebyrdes.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
De iblandt Jnteressenterne, som enten har Skriften, færdige til Trykken, eller Lyst til at skrive i en eller anden Materie, har altid Fortrinnet at faae deres Skrifter først udgivne, førend andre uden for Societetet, som maatte indsende Skrifter til Udgivelse. Dog altid i den Orden, som de anmeldes, og naar de ey ere for vidtløftige; thi i sidste Fald kunde ey uden visse Ark om Aaret udkomme, men resten maatte bie til næste Aar, deels for at befordre kortere Afhandlinger, og deels for ey at besvære Jnteressenterne med større Udgivter, end som ved Indtegnelsen fastsattes.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
Enhver Forsatter maatte selv bekoste Oplaget for den første, uden at Jnteressenterne betalte dertil noget Forskud, thi Societets=Lemmerne forbinder sig ikkun til at imodtage og betale Skrifterne, naar de ere færdige. Førend et Skrift gaves under Pressen, maatte det bekiendtgiøres i Aviserne, paa det at de af Jnteressenterne, som vilde have deres Exemplarier paa Poste eller SkrivPapiir, kunde ordinere samme, imod at betale Papiret af parte.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
Enhver Forfatter maatte altid bekiendtgjøre sit eget og rette Navn paa Titelbladet, som i mere end een Henseende var fornødent, item selv besørge sit Skrift censureret og approberet til Trykken. Commissionairer maatte haves i Provinzerne, og en Hoved=Commissionair eller Bogholder i Kiøbenhavn, hvilken i en Protocol antegnede Jnteressenternes Navne, Opholdsted, og hvor mange Exemplarer en hver vilde have thi det kand formodes, at nogle toge fleere end et Exemplar, hvorved Socitetet med et mindre Antal Lemmer kunde komme i Stand. - Bogholderen skulde og i en Protocol efter Ordenen indføre Titelen af de til Trykken anmeldte Skrifter, og aarligen tvende Gange udgive Jndtressenternes Navne, engang i 4to, og engang i 800 aftrykte, saa de kunde indbindes til de i samme Formater udkomne Skrifter, og paa hvis Titelblad altid skulde findes Befordres til Trykken ved det Danske Forlags=Søcietet. Videre Direction, end en Bogholder, synes ikke at behøves ved dette Societet; thi det var nok, at de ordentlig beskikkede Censores bare Omsorg for, at intet udkom, som var imod Censurens Love. J øvrigt maatte den ædle Herskerinde, Kierlighed, der bør sidde ved Roeret i alle de Societeter, der skal være til nogen sand Nytte, ogsaa føre Directionen i dette, og saavel rense og bestyre de Skrivendes Øyemed, som underholde og bestyrke de Læsendes Taalmodighed ved en eller anden meere ufuldkommen og umoden Afhandling.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
J henseende til de Omkostninger Societetets Hoved Commissionair maatte giøre ved Protocollers Anskaffelse og for hans Umag med at indføre og afskrive Jnteressen, ternes Navne og de anmeldte Skrifter, maatte han af hver Jnteressent ved Jndskrivningen engang for alle betales 1 Mk. Danske, og siden for hvert Ark, som ved Forlags Societetet udkom i Trykken, 12 Skilling naar Forfatteren vilde selv læse Correcturen, som det kaldes, men 20 Skilling for Arket, naar Bogholderen skulde læse den, og samme betales af hvert Skrifts Forfatter allene. Enhver Forfatter raadede altid selv for at bestemme Oplagets Størrelse, samt Prisen for sit Skrift til Liebhabere uden for Soretet, og anden Belønning kunde han af Societetetet ey vente sig. Blev noget Skrift ziiret med Kobber eller Vignetter, da maatte det skee paa Forfatterens egen Bekostning, uden at Jnteressenterne derfor betalte meere, end det fastsatte for Arket, ligesom de heller intet skulde betale for det, som Fortale og Dedication udgjorde over et Ark. Naar Societetets Lemmer vare blevne 300de kunde aarlig udkomme 320 Ark a 1 en halv Skilling Arket, naar hver Jnteressent tegnede sig for en Portion, som intet Aar maatte overstige 5 Rdlr. i Udgivt, men steeg Tallet til 500 Jnteressentere, som er vel det største Tal, som man kunde formode, saa kunde de ikke allene have Arket for en Skilling, men endog flere Ark udkomme.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
J samme Anledning er indsendt for en anden Ubekiendt dette korte Svar: Lad Bøger sælge sig selv, eller kloge Folk bede hver Mand holde sig fra at læse Bøger. Han kalder Læsning et dovent Divertissement, viser sig meget misfornøyet over, at der skrives flere Bøger, og siger, at det er det visse Tegn, at Folk gider intet gjort, naar de læser i Bøger. Denne gode Mand bliver vist ingen Jnteressent i det ovenmeldte foreslagne Societet. Paa Nr. 110. 2) Hvo som har af den gule med Sandbeblandede Leergrund, som han agter at føre sig til Nytte, og et saadant Steds Beliggenhed er exponeret, Vindfang fra de kolde Østen og Nordre Vinde, han giør vel at anvende det til Sæde=Land; thi denne Jord=Art er ikke den allermagreste, og da man formoder at i Nærheden kunde findes Kiær og Moser, som indeholder Dynd og Mudder, saa var saadan Jord Art dermed let at giøre frugtbar, saasom man af Erfaring er overbeviist om, at adskillige ødeliggende Jorder kand ved saadan Blanding forvandles til de frugtbareste Grunde; Men skulde en saadan Strekning ligge udi Læe af Skov eller omliggende Bakker, for ovenmeldte kolde Vinde, da giør han bedre at anvende den til Bøge Skovs Fremelskning, da derimod Ege=Træet kand nøyes med og bedre trives paa de Grunde som ere bevoxede med Torn- og Hessel=Krat, hvilke ikke, uden stor Bekostning af Rødning, til Sæde Land kand employeres. Om gangen i alt hermed, ønskede man sig Leylighed heller at vise i Marken end paa Papiir, hvortil her fra AdresseContoiret kand gives Anviisning. Paa det i Riim anførte mørke Spørsmaal i No. 128. ere fem Svar indløbne. Forfatterne af samme ere alle enige i at besvare det paa een Maade, nemlig, at det opløsees ved Ord MAl., skrevet med store Latinske Bogstaver. Men en af bemeldte Svars Forfatter viser tillige, at den, som har indleveret dette Problema, ey maae have eyet det fuldstændigt, da derudi mangler fire Linier, og det bør saaledes hedde: Jeg samlet er af fire Leed; mit Hoved Tusind tegner: Min Hale paa sit rette Sted man for Fem Hundred regner. Naar Hovedet mig tages fra, jeg kand i Vandet flyde; Og Halerløs, see hvor jeg da en Hestes Hals kand pryde. Naar tredie Leed mig tages fra, hver Mand mig da vil æde, Og skues jeg tilbage da, kand Fisk sig i mig glæde. Vil man mig Rumpen skiere fra, og saa tilbage gange, Hvor mange har jeg ikke da gjort forrigfuld og bange? Men naar jeg heel og holden er med Hoved, Krop og Halle, Mig Piger frem for Guld har kier; thi jeg kand den husvale.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
Det Ord MANo er samlet af fire Leed eller Bogstaver. Dets Hoved eller første Bogstav M. betyder Tusinde. Dets Hale eller sidste Bogstav D. betyder fem Hundrede. Naar det første Bogstav eller Mborttages, saa seer man hvad der kand flyde i Vandet, nemlig A. Naar det sidste derimod borttages, staaer der MAvl, det er, Manken paa Heste Halsen. Tages det Tredie Bogstav eller Leed bort, saa staaer der igjen Al, som hver hungrig Mand gierne spiser; og naar man saa læser D. bagvendt, saa staaer der DAd, hvorudi Fiske glæder sig. Tages Rumpen eller det sidste Bogstav bort, og det da igien staaende AN læses tilbage, saa heder det Nød, det er Udleg efter Dom for Gield i en Mands Boe, (see Forord. af 1 Julii 1623, og af 16 Junii 1637 item Christ. 3 Recess. Art. 54 og fleere Steder, som upaatvivlelig har gjort mangen Mand forrigfuld og bange. De sidste to Linier opløses ved det hele Ord samlet. Vore Tiders Fruentimmer maae overbære med de forrige gamle Tiders Smag.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
Endnu er indløbet et Svar paa det mørke Spørsmaal, som fremsattes i No. 88. Forfatteren deler det ind i 17 Parter, og søger 17 Gange at bevise, at det er Ævigheden. Hans Beviser ere grundede ligesom de forrige Besvareres, og hans Beslutning er denne: At dette Svar og Forklaring over dette Spørsmaal er ret, og uimodsigelig rigtig, menes fast Af Vedkommende. Man havde ønsket, at de fleste, om ikke alle, af de øvrige hidindtil fremsatte Spørsmaale i disse Blade, vare med saadan Jver blevne besvarede, som disse Problemer, ved hvis Opløsning dog intet er vundet, naar Tiden ved samme er spildt. - Saadanne Spørsmaale af det Slags Rimet er, seer vi hellere indløber til Patrollen.
Københavns Adresseavis, 1765-11-27
Adskilligt Nyt. J Morgen indfalder til det Høy Kongelige Huses Glæde, Hendes Majestet, den Kongelige Frue Moders, høye Fødsels Fest, da Hendes Majestet indtræder i Hendes el signede Alders 66 Aar. Bemeldte høye Fødsels-gest bliver ved Hoffet paa det prægtigste celebreret.