JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Efter en saadan Jndledning fortælles den Spanske Armees Rømning paa Engelske Skibe under Romanas Anførsel med følgende bemærkninger, hvilke, da man ingen tilstrækkelige Grunde har kunnet udfinde til at erklære Danmark Krig, synes her at skulle tjene istedet for Grunde. Var Danmark forblevet neutral under disse Begivenheder, og havde ikke modsat sig Troppernes Flugt eller med Magt holdt endeel deraf tilbage, saa vilde Spanien, stadig i sin deelicate og samvittighedsfulde Fremgangsmaade, ikke nu have grebet til strængere Foranstaltninger imod Danmark eller brudt de Baand af Venskab og god Forstaaelse, som fra utænkelige Tider af have bestaaet imellem begge Nationer, men de efterfølgende Begivenheder vise tilfulde den Andeel, som Kongen af Danmark har taget og vedbliver at tage i Krigen mod Spanien. Den Handling altsaa, at Landets Herre bød at afvæbne fremmede Tropper, som i hans egne Stater forstyrrede den offentlige Rolighed ved at revoltere imod deres Foresatte, overfalde, ja endog myrde disse; den Handling, at Danske Søe-Officerer ikke efter Romanas Jndbydelse uden Modstand tillode Fædrelandets erklærede Fiender at bortføre Danske Skibe: den Handling, at Danske Fæstnings=Kommandanter og militære Øvrigheder ikke af Romanas Exempel lærte at spille under Dække med Engellænderne, men ærlig og aaben satte Vold mod Vold og stode som Mænd paa den Post deres Konges Bud havde anviist dem; disse Handlinger anseer Juntaen i Sevilla som Beviis for at Kongen af Danmark tager virksom Andeel i Krigen mod Spanien. - Hvorimod Danmark fra sin Side maatte have langt mere grundet Aarsaa til at ansee Spaniernes Forsøg paa at ville afvæbne de Danske Kanonbaade, og den Handling, med Danske Kanoner fra Nyborg Fæstning at beskyde de i Havnen liggende Danske Krigskibe, og netop derved tvinge dem til at vige for den Engelske Styrke, som et fjendtligt og lumsk Overfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Hvo gjenkjender ikke her hiint Kabinets Logik, hvis nyeste Krigs Erklæringer have samme Formaal, samme Rigdom, paa store Ord og samme Mangel paa rigtige Slutninger, Hvo seer ikke heri en nye Prøve paa at overalt, hvor Engelland har Jndflydelse formedelst Overmagt eller Penge, der fremvirker den ogsaa Voldsgierninger der indskyder den en Tilsidesættelse af al retfærdig og maadeholdende Behandling, som, grundende sig paa Nationernes gjensidige Antelse. ikke kan forefindes hos et Ministerium, der intet agter uden sig selv? Hvo seer ikke, at paa ethvert Sted, hvor Engellands Ord ere gieldende, der anbefales især dets Hovedmarimeførst at borttage det som maatte være værd at eie, og siden at udfinde et Paaskud, hvorved denne Handling mueligen kunde gives et mindre anstødeligt Navn end det, hvormed saadan Voldsgierning sædvanlig betegnes. Til ovenanførte Aarsag, hvorfor Spanien siges at erklære Danmark Krig, føier Central-Juntaen ikkun endnu tvende intet sigende Ankeposter, nemlig: at Danmark ikke har ville modtage dens Underhandler, (det er : en Underhandler fra en Authoritet, hvis retmæssige Form ikke uden af Danmarks Fiender er bleven erkjendt), som og, at den Danske Gesandt i Spanien forlod Madrid (paa en Tid, hvor en tøileløs Folkemængde satte Liv og Eiendom i den meest øiensynlige Fare). Krigs=Erklæringen slutter med en befaling til alle Spanske Flaader og armerede Fartøier at angribe og opbringe Danske Skibe, hvilken Ordre saavelsom den hele Krigs=Erklæring, i Fald de ellers kunne ansees at have nogen Betydning, vel ikke ville vorde anvendte paa andre end de Skibe, som i Tillid til Spaniernes fordum almindelig agtede Retsindighed flygtede for en rovgierrig Fiende til hiint Lands sikre Havne, hvor de, istedet for Frihed og Fred, nu have fundet Fængsler og Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Alicante den 10 October. Den 28de f. M. Kl. 7 om Morgenen begav Marinens Militair=Kommandant sig uventet ombord paa de Danske Handelskibe, som her endnu henlaae usolgte, og gjorde, uden videre Ceremonier, Kapitainerne og Matroserne til Krigsfanger, bemægtigede sig deres Skibe, ved blot at sige, at dette skeete paa den øverste Central-Juntas befaling; Folkene bleve førte i Land, og en vis Plads dem anviist til Opholdsted, J Carthagena er det samme foregaaet, skjønt med nogle flere Formaliteter. - Den 26 December Kl. 12 gik Vice Konsulen, paa Gouvernørens befaling, ombord paa den Kongelige Danske Corvet Diana, og underrettede sammes Chef, Kapitain Meyer, at han maatte begive sig i Land til bemeldte Gouvernør; da han kom hen til samme, blev ham forelæst et Kongeligt Dekret, dat. Sevilladen 20 Septbr. hvorved Rigets øverste bestyrende Junta erklærer i Ferdinand den Syvendes Navn, den Danske Nation Krig, uden dertil at angive nogen Aarsag; saasnart denne Notification var gjort, sendtesbevæbnet Mandskab ombord paa Corvetten Diana, som tog den i Besiddelse, og førte den til Arsenalet. Chefer, og Officererne bleve gjorte til Krigsfanger paa deres Æresord; de fik Tilladelse, at beholde deres Kaarde, og at gaae omkring i Byen og Forstæderne. Dianas Eqvipage blev fore ledigen bragt ombord paa en Spansk Krigs-Corvette. Man roser den humane Omgangsmaade af Gouvernøren, som tillod, at alle Officererne maatte faaendlever et deres privat Eiendomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Udenlandske Efterretninger. Følgende 3de Bilag henhøre endnu til Sagen angaaende Jørgen Jørgensens Forhold i Island; Proklamation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Det er herved bekjendtgjort, at adskillige slette Mennesker, have udspredt falske Rygter i Landet, og paa en skammelige Maade have forestillet Jndbyggerne, at det er farligt at reise i Landet, og at Blodet har strømmet paa Gaderne i Reik vig formedelst Engelsk Overfald. Jndbyggerne kunne være ganske roelige, og være forsikrede, at ingen Overlast vil skee den frem og tilbage i deres lovlige Næringsveie og Handel, og endnu erkiære vi saadanne Rygter at være ganske usandfærdige. Alle, som udsprede slige Rygter, skulle ansees som Statens Fiender, og det vil være nødvendigt, at behandle saadanne Folk, som ikke opføre sig som ordentlige Borgere, med den største Strænghed. Jørgensen. (L. S. Vi Jørgen Jørgensen, Beskytter af hele Øen Jsland, Høistkommanderende til Lands og Søes, gjøre hermed vilterligt, at Vestmanne skal med et Fartøi forsynes førend Vinteren, med Vare, og at vi med største Misfornøielse haver læst den til sønder Amtet indgivne Klage over Factor Paulsen paa Vestmannøe, og deraf seer den skammelige Undertrykkelse, som Jndbyggerne ere underkastede, og derfor byde og befale, at alle Oplag paa Øen, hvem de endog tilhøre, strax konfiskeres til den Jslandske Kasses Beste, og end videre at Hr. Sysselmand Thorlevsen ufortøvet sender denne Factor Paulsen til Reikevig. - Hr. Sysselmanden haver ligeledes at modtage alle de til Factoriet hensendte Vare og af hvad Beholdning der er paa Øen, sende hertil igjen saa megen Tælle som haves, og i Fald Fartøet er kan aflades med Tælle, da med Fjær. - Eng videre befale vi Hr. Sysselmanden, at tage den til Øen afsendende Ladning under Opsyn, og derfor at tage hvad Penge og Vare han kan faae derfor, men i alle Henseender behandle Folkene paa Øen med der største Retfærdighed. - De skal sørge for at de medfølgende Proklamationer blive opslaaede og cirkulere i Deres Syssel. Regjerings-Contoiret i Island den 24 Juli 1809. Givet under vores Haand og Segl. Jørgen Jørgensen. (L. S.) Til Sysselmanden paa Vestmannøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Ved at tilstille Hr. Over-Justitiarius underlagde Skrivelse fra Hr. Petræus, hvori han paa en aldeles utilbørlig Maade haver foredraget os den deri omhandlede, ham og Anklagede mellemværende Sag, paalægge vi tillige Hr. Over-Justitiarius at føie den Foranstaltning, at indbemeldte Sag uden Ophold, og førend nogen anden Sag, bliver for Landets Overret undersøgt, og i Overeensstemmelse med vores Proklamationer endelig paakiendt, hvilken Paa kjendelse dog, naar ergangen, til vores nærmere Eftersyn maae indsendes. Regjerings-Contoiret i Island den 6 August 1809. Jørgen Jørgensen. Til Hr. Over-Justitiarius Stephensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Onsdagen den 20 Decbr. var Møde i Landhuusholdnings selskabet. Assessor Zeuthen, hvis Embedstid som Præsident var udløben, blev gjenvalgt til Præsident. De fra adskillige Landmænd i Fyen, efter Selskabets Opfordring, indkomne Betænkninger angaaende Kartoffelavlens Tilstand i denne Provinds, samt om de Midler, hvormed den kunde komme i større Flor, bleve fremlagte og afgivne til Agerdyrknings kommissionen, for at den, efter disse og de flere, som endnu maatte indkomme, kunne meddele Selskabet et endeligt Forslag; blant Betænkningerne udmærkede sig Landinspecteur Preuerts, Pastor Christian Bredsdorffs i St. Jørgensgaard og Pastor Paludan Møllers i Kjerteminde. - En Agerdyrkning splan af Pastor Gruner i Helsingøer blev foreviis, og ligeledes sendt til Agerdyrkningskommissionen. - En nærmere Bestemmelse toges angaaende Benyttelsen af de 3 Afhandlinger, som vare indkomne til Besvarelse af Selskabets Opgave, om den beste Plan til at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jorder. - Paa Pastor Ridder Krarups Anmodning om Bidrag til hans Blad, Søndag, Aftens=Læsning, besluttedes, at naar passende Bidrag havdes, kunde de meddeles dertil. - Videre blev det besluttet, at Selskabet, istedet for de mange smaae Præmier, det nu udsætter for en stor Mængde Ting, skulde kun udsætte betydelige Belønninger for enkelte vigtige Gienstande. En Beslutning, som dog først ganske kan indføres ved Præmie listen for 1811, da Udgivelsen af Listen for 1810 nu er for nær til at det kan skee strax. - Det vedtoges, at der skulde lægges en Plan, hvorefter Selskabets Mødelsamling maatte forøges og gives al muelig Fuldstændighed, dog for det første kun med Agerdyrkningsredskaber, paa det at man kunde med Vished vente i det mindste eet Fag bragt til 5 de stændighed. - Endeligen besluttede Selskabet paa et fra en af Kommissionen indkommet Forslag om at Selskabets Møder maatte forskaffes meere Jnteresse ved Oplæsning af Afhandlinger, Foreviisning og Forklaring af nye Redskaber, Efterretning om nye Opdagelser m. m., at naar et Medlem, efter fuldent Møde, ønsker ved et af disse Midler at meddeel nye eller nyttige Jdeer, som maaskee ved Discussion kunde vinde baade i Lærerighed og Jnteresse, vil Selskabet med Fornøielse modtage et saadant Tilbud. Naar slige Meddelelser skulle finde Sted, vil det forud vorde bekjendtgjort enten i Kbhvns Adresseavis, eller i et foregaaende Møde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Under 7 Novbr. d. A. er udkommet en Forordning, angaaende de lærde Skoler i Danmark og Norge, hvorved Forordningen af 11 Mai 1775 og alle andre hidtil givne Anordninger og særskilte Reglementer for det lærde Skolevæsen, for saavidt de ikke i denne Forordning udtrykkelig nævnes, ere ophævede, og almindelige Grundsætninger og Regler for de lærde Skoler fastsatte til Efterretning og Jagttagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Under 15 Dec. er og udkommet en Forordning angaaende Toldafgivternes Forhøielse i Hertugdommene med 25 Procent, undtagen Jndførselstolden af fremmede Drikkevare, saasom Viin, Brændeviin og Øl, og Udførselstolden af Smør, Flesk, Talg og Vox, som skal erlægges med 50 Procent meere, end i Toldforordningen af 8 Juli 1803 er bestemt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Til Kommissionen for Oldsagerne er end videre indsende følgende: Fra Hr. Røttger Colsmann en meget smuk antil Altertavle af Træe, et i Træe udskaaret Stykke, forestillende Opstandelsen, en sjelden Prospect af Trondhjem i Kobber fra 1674, et Pergaments Document med 3 Sigiller fra 1373. en antik Tobaksdaase af Been.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Kommissionen for Redactionen af den Danske Ordbog, hvis Formand er Professor Viborg, Ridder af Dannebrog, og hvis øvrige Medlemmer ere Justitsraaderne Thorkelin, Kjerult, og Schow, fortsætter sine Arbeider med ufortrøden Flid, Bogstavet er nu trykt og bekjendtgjort. Der arbeides med al Flid paa Bogstavet K og flere af de følgende Bogstaver, og til alle de øvrige ere samlede mange Materialier ved duelige og kyndige Extrahentere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Den værdige og flittige Islænder John Olafsen, som i flere Aar har arbeidet ved den Danske Ordbog, fornemmeligen med Hensyn til Oplysninger fra de ældre Nordiske Sprog, kan nu, formedelst sin høie Alder af 73 Aar og svage Syn, samt andre litterariske Arbeider, ikke længere udholde dette Arbeide, hvorfor han har havt aarligen 150 Rd. Da han i disse dyre Tider ei kunde taale at miste disse Penge af sine ikke overflødige Jndkomster, og OrdbogsKommissionen høiligen behøvede dem til andre Medarbeidere, i hans Sted, har Hs. Majestæt allernaadigst bevilget, at Olassen fra 1 Januar 1809 erholder disse 150 Rdlr. aarligen udbetalt af den Kongelige Kasse. Porcellainmaler Schal; i Vognmagergaden No. 74, har forfærdiget og foreviser en lille Kirke af en Alens Længde, med alt hvad der forefindes i en Kirke, i forholdsmæssig Størrelse og den fortjener virkelig at tages i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Det samlede Beløb af det fra Geistligheden og andre Formuende samt Land=Almuen udi endeel af Aalborg Stifts Sogne indkomne frivillige Bidrag til et nyt Søeværn, udgiør, efter den derover af H. H. Hr. Biskop Jansen bekjendtgjorte Specification, i Penge 4942 Rd. 5 Mk. og i Sølv 220 Lod samt et Par Guldemaillerede Ærmeknapper og 3 Par nye Blaargarns Lagener. Til Fattigvæsens Kommissionen i Aarhuus er fra Politiemesteren indsendt 3 Rd. 4 Mk. Bøder for begangne Uordener paa Gaden Natten til den 11 Decbr. og Forsømmelse af sammes Reengjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
En vis Søren Christensen i Aalborg klager offentlig over at han ved sit Bryllups Anmeldesse i Avisen er af Klokkeren anført for Muursvend, da han har tjent sin Mester ærlig og troe og blot skiltes fra ham, fordi han blev udskrevetil Kongens Tjeneste, saa troer han ikke han behøver at være Dreng for Nogen. - Den gode Mand (det er han dal, har vist ikke tænkt paa Peer Ruses Distinction imellem Sven og Dreng, naar han siger: "Den, som for Dreng har tjent og faaet sit Lærebrev &c. &c.J nye Paradiis tilbydes 11 Fag Kornlofter til Lei i Aarhuus Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Avertissements. Arvingerne efter afdøde Maren Stephensdatter, forhen Selveier Rasmus Munchs af Roerslew Hustrue, nemlig: 1. Afdøde Broder Rasmus Stephansens af Asperup efterladte Børn: a. Jørgen Rasmussen Fieldsted. b. Christen Rasmussen Skydeberg Thorup. c. Christen Rasmussen Asperup, Anders Rasmussen Asperup, og a. Maren Rasmusdatter sammesteds. 2. Afdøde Søster Karen Stephansdatters af Kjerbye efter ladte Børn: a. Kirstine Nielsdatter Fieldsted og b. Maren Nielsdatter af Kjerbye. 3. Søster Margarethe Stephansdatter, Enke efter Niels Andersen af Borring. 4 Halvbroder afdøde Anders Stephansens af Røyle efterladte Arvinger: a. Stephan Andersen af Røyle b. Jesper Andersen, Veilbye Sogn. c. Niels Andersen sammesteds, d. Karen Andersdatter af Veilbye Sogn, og en Maren Andersdatter, der skal være givt med Ole Rasmussen, og boesat i Jylland; men hvor, vides ikke. 5. Afdøde Halvsøster Mette Cathrines, forhen givt med Claus Hartvigsen i Kjerbye, Arvinger: a. en Datter Karer, Larsdatter i Broe, og b. en forhen med Rasmus Andersen i Broe givt, men nu afdøde Datter, hvis Navn ei vides, hendes Arvinger eller Børn, der ei vides hvor ere, men formodes at opholde sig i Brenderup Sogn, indkaldes herved at møde paa Vends Herreds-Contoii Gaarden No. 48 i Middelfart Mandagen den 5 Februari næstkommende Aar 1810 Eftermiddag Kl. 2 Slet, for hos mig som Skifteforvalter at modtage Enhver sin Anpart af den Summa 400 Rd., som, i Følge den Afdødes med efterlevende Mand oprettede og allernaadigst konfirmerede Testamente, er dem tilfaldet efter hende. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Nogle Hundrede Traver fortrinlig god Rug-Lang S. halm kan i denne Vinter faaes tilkjøbs paa Veistrupgaard pr. Svendborg, naar Vedkommende derom henvende dem til Forpagter Sølling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Huset No. 640, beliggende paa Hjørnet af Klaregaden, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes til førstkommende Paaske Fløttetid. De Lysthavende behage at henvende dem til J. F. Grupe paa den ældste Klub i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
En Hovedgaards Hollænderie i Nærheden af Odense, som bestaar af 200 Køer, foruden Ungevæg, kan faaes til Forpagtning paa nogle Aar fra Maidag af Vilkaarene erfares naar de Lysthavende ville henvende dem til Undertegnede. Lunde, Scham og Schoubye Herredscontoir d. 25 Nov. 1809. M. Knutzen. Nørregade Nr. 413.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Skulle nogen Forældre her i Provindsen eller uden for samme have en Søn, som har Lyst at lære Guldsmed Profession, kan han strax blive antaget hos H. B. Theilgaard i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
En frie Karl, som forstaaer at skyde og fange Høns, ønsker sig en Skyttetjeneste paa en Herregaard til førstkommende Mai. Hans Opholdsted erfares paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Paa Striibs Færgegaards Mark er i dette Efteraar indtaget en ung graabrøget Koe med hele Øren og et klipper Merke paa høire Lænd, hvis Udseende lader formode, at det er en jydsk Koe, som er frakommet en Qvæghandlers Drift her i Sven, saameget mere, som ingen Eier haver meldt sig efter Bekjendtgjørelse her ved omliggende Kirkers Sognestævne. Koen udleveres mod Betaling af given Underholdning og
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Bekiendtgjørelser. Striib den 20 Decbr. 1809. Dehlholm. En i Søen flydende og sønderslagen Jolle er bjerget under Øen Lyøe. Eieren til samme ville om dens udlevering henvende sig til Sognefogden paa bemeldte Lyøe ved Faaborg, der udleverer samme mod en billig Bjergeløn og øvrige Omkostningers Erstatning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
En liden sort Hund med 4 hvide Fødder, en hvid Ring om det halve af Halsen, et lidet fiint Blis i Panden, og Enden i Halen hvid, er for 8 a 10 Dage siden frakommen sin Eier For dens Tilbagelevering loves af Undertegnede en raisonabel Douceur. Odense den 20 Decbr. 1809. Rottbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Et rødt broderet Atlaskes Kristentøi er at faae tilkjøbs hos Jsaac Jsrael i Vestergade Nr. 238. Flere Gange har jeg bragt i Erfaring, at forskjellige Personer har tilladt sig at udøve utilladelig Jagt og Kiøbskytterie paa mit Baronie Schelenborgs Jagtdistrikt. At ser denne Uorden hemmet, hører til Haandthævelsen af mine Rettigheder, da den er et Jndgreeb i Eiendoms=Retten, og har til Følge, at Vildtet, som ei dræbes, enten qvæstes eller forjages, hvorved Jagtherligheden forringes. Offentlig anmoder jeg derfor enhver Vedkommende om, behagelig at ville entholde sig fra al Jagen og Skyden paa mine Eiendomme, da jeg i modsat Fald seer mig sat i den ubehagelige Nødvendighed, at gjøre Brug af Lovens Bud imod Enhver der ei vil adlyde en venskabelig Advarsel. J hvilken Henseende jeg ogsaa har givet min Jæger Ordre til, uden Persons Anseelse at anholde og opbringe Enhver, han antræffer, som til uberettiget Jagt lader sig finde paa mit Jagtdistrikt. Scheelenborg den 14 Decbr. 1809. Baronesse v. Stiglitz Brockdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Da jeg, formedelst Forflyttelse til andet Embede, om nogen Tid forlader Langeland, saa anmodes Enhver, som med mig maatte have noget at afgiøre, af hvad Navn nævnes kan, at ville behageligen hos mig see samme berigtiget forinden Udgangen af Januarii Maaned 1810, saasom jeg efter den Tids Forløb ikke kan indlade mig paa noget videre. Rudkjøbing den 13 Decbr. 1809. Westengaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Hos Skræder Jensen paa Klingenberg kan faaes Fransk Meel, tilligemed alle andre Sorter Hvedemeel i Lispund og Pundeviis for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-28
Rettelse: J nogle faa Aftryk af den i forrige Nummer meddeelte Fredstraktat imellem Danmark og Sverrig, 5te Colonne Linie 4 nedenfra, staaer November for December Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
Krigs-Efterretninger. Freden med Østerrig og Sverrig har havt store Forandringer i de Russiske Armeers Stilling til følge. J Nye=Finland blive kuns saa mange Tropper, som behøves til Garnisoner og til at forsvare Landet mod Engellændernes muelige Landgangsforsøg. Armeen i Gallizien forlægges i de østlige Gouvernementer, og de i forrige Aar udtagne og i Reserve=Depots dannede Rekruter sendes til deres respektive Regimenter, for at gjøre disse fuldtallige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
Ogsaa i det Varschau tilfaldne Nye Gallizien organiseres en Nationalgarde, saa at dette Hertugdømmes hele bevæbnede, Magt, Linietropperne iberegnede, kan anslaaes til over 100,000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
J Tyrol have de Franske med stormende Haand indtaget Passet Klaussa, og renset Egnene ved Mauls, Kolmann og Deutschen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
J Spanien bringes de i sidste Fægtninger gjorte Fanger, til det samme Buen-Retiro, hvorhen Jnsurgent Generalerne havde lovet at føre dem, NB. som Seierherrer. Da dette Slot ikke er tilstrækkeligt, indqvarteres en Deel af Fangerne i den af Carl IIl. til et Kabinet for Naturhistorien bestemte store Bygning. 3 fangne Generaler aabnede Toget; efter dem fulgte 7 til 800 fangne Officerer. De Franske kom næsten alle tilbage fra sidste Tog i herlige Engelske saakaldte Kaputkjoler, hvormed Seviller-Juntaen havde forsynet sine Soldater. De Spanske Fanger derimod ere saa usselv klædte, at Korregidoren i Madrid har maattet anmode Hovedstadens Jndvaanere om at give dem nogle Klæder til deres forestaaende Marsch til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
Et Senatuskonsult af 16de d. M. lyder, som følger: Artikel 1. Ægteskabet mellem Keiser Napoleon og Keiserinde Josephine er opløst. Art. 11. Keiserinden beholder Titel og Rang som Keiserinde. Dronning. Art. III. Hendes Apanage bestemmes til 2 Millioner Franes aarlig. Art. 1 V. Alle Dispositioner paa Civillisten, som Keiseren skulde gjøre i Gunst af Keiserinde, Josephine, forbinde hans Efterfølgere. Art. V. Nærværende Senatuskonsult skal ved et Budskab oversendes Deres Keiserlige Majestæter. Denne vigtige Tildragelse indledtes ved tvende Keiserlige Dekreter af 15de d. M., ved hvilke et overordentligt SenarsMøde til følgende Dag blev befalet, og Prinds=Rigs=Erke kantsleren (Cambaceres) for samme Møde blev udnævnt til Præsident i Senatet. Tillige vare nærværende Kongerne af Vestphalen og Neapel, Vicekongen i Jtalien, som Statens Erkekantzler a. Mødet aabnedes ved en Tale af Rigets Erkekantzler, hvori han gjorde Senatorerne opmærksomme paa, at det Forslag, som skulde forelægges dem angik Frankerigs dyrebareste Jnteresse. En bydende Stemme, sagde han, som erindrer Souverainerne og Folkene om, til Statens Vel at følge en viis Forsigtigheds Raadstutninger, har indgivet samme. For disse høie Betragtninger har Hs. Majestæt Keiseren, under disse til evig Tid mærkværdige Omstændigheder ladet alle personlige Betænkelig heder forsvinde, alleprivate Tilbøieligheder forstumme. Hs. Majestæt Keiserindens ædelmodige Samtykke er et ærefuldt Beviis paa hendes uegennyttige Kjerlighed til Keiseren, og sikrer hende evigvarende Ret til Nationens Taknemmelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den 17d. M. reiste Keiseren til Trianon, og Keiserinden til Malmaison.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
Grev Otto hidtil Fransk Gesandt i München, er udnævnt til Ambassadeur i Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-29
Kongen af Holland var ifølge den Amsterdammer=Hoftidende tilstæde ved den Fest, Staden Paris gav Keiseren. En Upasselighed hindrede Hs. Majestæt i at bivaane Høitiden i Frue=Kirken.