Berlingske Tidende, 1764-04-06
I Amtet Tundern blev i Efterhøsten 1762 fundet 236 Pladser, af hvilke 82 alt dyrkes, og Husene skal opbygges 1764, efter Licitation. Disses tilkommende Beboere ere imidlertid indqvarterede i de nærmeste Byer. Deels af de øvrige Pladser ere Stridigheder underkastede, og Resten skal bebygges 1765, og da besættes med Landets egne Børn, som vil giøre det uden Dagpenge, hvortil og mange have meldet sig. Man springer gjerne hver anden Plads forbi, thi man venter sig af en Blanding af 2 Nationer, en Opmuntring til Vindskibelighed. Man har 134 Familier i Reserve, hvilke man har tiltænkt Pladser i Tunderne eller Bredsted, eller og andre, som til Foraaret maatte blive udtagne. I Amterne Husum, Apenrade, Hadersleben, og Birket Lygum Kloster er og Heede Jord, men den er ikke endnu undersøgt, ey heller haves dertil Colonnister. De Høytydske vare bange for Mose=Colonierne, hvorfore hver 5te, og i alt 37 Familier, bleve tagne af Jndfødde, som vidste bedre at omgaaes med Mose Jorden, hvilke og nyde Dagpenge. Desuden ere 36 Familier Jndfødde antagne uden Dagpenge, i Steden for nogle bortløbne Tydske, og bortjage de Liderlige og Dovne. Tilløbet voxer nu, da man seer at det gaaer vel, at leve og boe der. Enhver elsker sin Plads og dyrker den flittig. Bortjagelse ansees for den største Straf, helst da man veed, at mange af Jnd fødde ere færdige til at antage Pladsen, saasnart nogen bliver ledig. Over Colonierne ere satte Jnspectores, hvilke have under sig en Ladefoged i hver Colonie, og siden at saadan Tilsyn er bleven indført, er i forrige Sommer bleven mere arbeydet, end i de 2de Aar forhen. De Høytydske ere skikkelige Folk, fortreflige Agerdyrkere. og Huusholdere; deres Huustøy er reenligt; deres Havet i god Stand; deres Agerjord arbeydet saa fiin som Meel de holde deres Qvæg net, strigle det endog, give det flittig Salt (dette giør og Nordmanden baade ved Qvæg og Heste, som derved trives vel, og maaskee bevares fra mange Sygdomme); og noget at purgere efter. De, som have Evne dertil, strøe Salt i Høet naar de føre det ind; samme smelter, naar Høet sveder, giør det grønt, velsmagende og sundt, i sær, som de sige, naar der skulle findes giftige Jnsecter, eller mange af deres Æg i Høet. Qvinderne ere flittige, om Sommeren i Haven og ved Blegen, om Vinteren, ved Rokken og Væven. De holde gierne deres Børn Skole, og lade dem endog lære at skrive. Deres almindelige Mark= og Have=Frugter ere Rug, Boghvede &c. Cartofler, Hirse, Tyrkisk Hvede, Vikker, Humle, &c. Men mange af dem forstaae desuden at avle Safran, Annis, Skiersødt, Tobak, Farve=Urter &c.; alle elske de Haver, og ere gode Urtegaardssmænd. Grest=Bonden avler intet andet end Rug- og Boghvede, han græsser sit Qvæg paa Heeden; graver og sælger Torv, slaaer sine Græssmarker og Enge, om han har nogen; han er en Mester i at fælde, men en Fusker i at plante Træer. Saadan hans Huusholdning er han saa nidkiær over, at han troer at den ikke kan forbedres; thi hvorledes skulle hans Forfædre vel ellers have forsømt at forbedre deres, som var saadann. For Colonisten derimod, i sær den Høy tydske, er ingen Sandbond saa slet, at han jo troer at kan nære sig paa den, thi Cartofler, som ere hans Hovedsag, voxe i al Jord, men helst i Sand. Hans smaa Børn samler om Dagen paa Heeden og andre Stæder, tørt Koe og Heste Skarn, som Moderen siden fører hiem i Møg Dyngen. Kan han føde en Koe paa Stalden Aaret igiennem, saa giør han det, thi han siger at den Koe skaffer ham da mere Gjødsel end 5, som det meste af Aaret løbe omkring paa Heeden. Alle Kiøerne tager han af samme Aarsag hiem om Aftenen. Naar han nu ved god Giødsel, skaffer sig en god Avl af Cartofler, Kaal, alle Slags Rødder, og Have Urter, Klever= og Vikker=Foder, 2, saa føl der han 1, 2 eller flere af sine beste Kiøer paa Stalden hel Aaret med Blade, Ukrud, Rødder, Cartofler &c., derved formeres Giødselen, og desuden siger han, at en Koe, som paa Stalden faaer saa meget grønt Foder, som hun kan æde, malker dobbelt saa meget som en anden der løber omkring paa Græsgangen, og plages af Fluer, ondt Veyr, &c. Han paastaaer at hans Koe malker og Vinteren bedre efter Cartofler, end efter Høe, men han har ikke endnu saadan Mængde af Cartofler, at han kan foere dem med men det vil snart komme dertil. Nu saaer han 10 Mk. Danske for Tønden, i Kiøbstæderne, men han siger selv at de maa først blive saa overflødige, at de kuns gielde 4 Mk. Tønden, førend han kan foere med dem med Fordeel. Cartoflerne smage ret got, og man siger allerede, at et Maaltid Grød er kostbarere end 3 Maaltider Cartofler. Hvad ville man ikke sige, naar man fik Tønden for 4 Mk. Pro Memoria. Mænd Ko=Børn Karlet PiSumaner - ger. Siæle.