Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommen: Udførlig raisonneret Fortegnelse over en Samling Malerier i Kjøbenhavn, tilhørende Hs. Excellence Geheime-Conferenceraad Greve J. G. Moltke, af N. H. Weinwich, Kjøbenhavn 1818, 152 Sider 8vo. (Faaes hos Bogbinder Bel man paa Hjørnet af store Kirkestrædet og Hvælvingen No. 98 for 2 Mk. indbunden.) - Hr. Justitsraad Weinwich er hos os næsten den eneste Forfatter, der con amore sysselsætter sig med at skrive om Konst og Konstsager. Vel hører det til vort Olds Affectationsaand at lade som man er meget begeistret af den plastiske (dannende) Konst, fordi den staaer i saa nøie Slægtskab med Poesien, som, i vor poetiske Tidsalder, hyldes og udøves næsten af Enhver, men egentlig Sands for hiin ædle Konst synes de fleste dog endnu at mangle, uagtet det hører til Modetone at ophøie enkelte Konstnere til Skyerne, uden egentligen at vide hvorfor, eller grunde sin Dom paa andet end den almindelige Mening. Et Beviis paa denne Paastand er den i Fortalen til ovennævnte Skrift paaberaabte Omstændighed, at Forfatteren hidtil ikke uden Tad har kunne udgive fine i Aaret 1816 holdte (lærerige og interessante) Forelæsninger over Malerkonseen, eller et hos ham i Haandskrift færdigtlig gende skandinavisk Konstner-Lexicon over alle danske, norske og svenske Konstnere. - De af Forfatteren her beskrevne Maleriers Tal er 160, eller alle de med Numer betegnede i den Moltkiske Samling. De, som ei ere betegnede med samme, henhøre ikke til Samlingen, da de enten paa Grund af deres ringere Værdie eller Beskadigelse, eller fordi de ere af saa nye Mestere, at deres endelige Dom endnu svæver for Tidens Domstol, ei ere optagne blandt hines Tal. – Forfatteren har søgt, at gjøre dette Catalog saa interessant ved mange hidtil ikke almindelig bekiendte historiske og artistiske Bemærkninger, at det ikke allene vil være Konstnere til stor Nytte, men at ogsaa ethvert dannet Menneske vil kunne læse det med Fornøielse, og han har med heel Føie kunnet sætte som Motto paa sit Skrift: Hæe opera, atque artificia, signa, talulæ picte, nims opere delectant. - Da Stykker, der især maa betragtes som Samlingens Prydelser ere: En Dominicaner=Munks Portrait, af P. P. Rubens 21 T. h. 17 1/2 T. b. Brystbillede uden Hænder i naturlig Størrelse. Et Mesterstykke i Henseende til Effect og Penselens Kielhed. Et Landskab af Salvator Rosa 23 3/4 T. h. 18 T. b. Rem brandts Portræt, af ham selv, 28 1/2 T. h. 27 1/2 T. b. Et nederlandsk Kjøkken af David Teniers 28 1/2 T. F. 37 1/4 T. s. Et Bord med forskjellige Frugter af Cornelius de Heem 41 T. h. 32 T. b. Skade at dette ypperlige Stykke er vanhældet ved Tilmaling. Frugterne ere ganske fortræffelige. - En ophængt død Hare, Agerhøns og Jagtredskaber paa et Bord, af Dørk Walkenberg 41 T. . 32 T. b. Et stort hvælvet Kjøkken, hvori adskillige Kokke ere sysselsatte med at tilberede en stor Anretning, af Tenier den Ældre, 72 T. h. 64 1/2 T. b. En meget gammel Mands Hoved med et kort graat Skjæg af Balth. Denner, 14 1/2 Hergdes Datter med Jo T. h. 11 1/4 T. 6. hannes's Hoved, af Gottfried Schalken, 44 1/2 T. h. 32 T. b. Sidestykke til et af samme Mester, og af lige Størrelse, der findes i den Kongelige store Maleriesamling. - Fire Landskaber af Jacob Reusdal; tvende 35 1/2 T. h. 33 T. b., tvende 26 T. h. 21 T. b. - Endamides, som i Notarius Nærværelse gjør sit Testamente, af Nicolaus Poussin, 39 T. h. 52 T. b. Om dette herlige Stykke staaer man i franske og tydske Konstefterretninger i den Formening, at det enten er skjult i een af Engellands utilgængelige Samlinger, eller gaaet under paa en Reise til Østersøen. Udført af Frankrig veed man det er, men naar og hvor det er kommet hen, veed man ikke noget Sikkert om. Den Moltkiske Samling har i Midten af det forrige Aarhundrede tilkjøbt sig det af en her til Petersborg gjennemreisende Konstner for 2000 Rdlr. i gamle Penge. Udlændinger, der have taget det i Øiesyn, gjorde store Øine over, at finde en saa smuk Original af Poussin saa langt ind i Norden. - To historiske Stykker af Christ. Wilh. Ernest Diederich, 21 1/2 T. h. 17 1/4 T. d. - En huuslig Scene, i en hollandsk Bondes Huus af David Teniers den Yngre, 11 1/2 T. h. 9 3/4 T. b. - Adams og Evas Syndefald, af Ridder Adrian van der Werff, 21 T. h. 15 1/2 T. b. Dette Stykke er solgt ved Auction efter Jaque Meier i Rotterdam 1772, for 3000 Fr. - Roms Herredømme over de (den Gang bekiendte) tre Verdensdele, af Gerhard Lairessa, 72 T. h. 74 T. b. Det blev solgt i Amsterdam 1733 for 376 Fr. - En Satyr med en Kurv med Frugter, af hvilke et Fruentimmer tager nogle, Figurerne af Rubens, Frugterne af FransSneyer, 42 T. h. 33 T. b. Et Portræt af en Mandsperson, af Frans Mieris den Ældre 8 T. h. 6 3/4 T. b. - Dronning Artemista træder indi Billedhugger Scopas Værksted, for at bestille sin Mands Mousolee, af Ant. Raphael Mengs, med vedhængende Esquisse, 52 T. h. 36 T. b. Esquissen 13 1/2 T. h. 9 3/4 T. b. - 4 Landskaber af J. Ruisdal. - Forfatteren har overalt, hvor der gaves Leilighed dertil, gjort opmærksom paa hver Mesters særegne Methode, og med største Upartiskhed, viist Fuldkommenhederne, hvor de virkeligen findes, og paapeget Feilene, om de end skjuledes under et stort og berømt Navns Ægid. Anmelderen er overbeviist om, at man med denne raisonnerende Fortegnelse i Haanden vil med dobbelt Nytte kunne tage dette paa fortræffelige Arbeider faa rige Gallerie, i Øiesyn, og selv den erfarne Konstner vil den kunne tjene til gavnlig Veiledning, da de her optegnede bemærkninger ere Frugten af 14 Aars idelige Vandringer i dette Konsttempel. St. Hansdag, som indtræffer d. 24 d. M. og som er en almindelig Glædesdag for alle, der ville besøge Kirstin Pihls Kilde, blev oprindeligen feiret til Johannes den døbers Ære. Ellers har man ogsaa en St. Hansdag, der feiredes til Ærg for Evangelisten Johannes, d. 27 Dec. Men i Almindelighed forstaaer man ved St. Hans Dag d. 24 Junii. J Korstogenes Tid valgte man helst St. Hansdag til at tiltræde Reisen. Paa adskillige Steder, især i Tydskland pleier man endnu at tænde paa denne Dag en Jld, hvorved man indbilder sig at kunne fordrive onde Aander, smitsom Sygdomme og skadelige Dunster i Luften. Denne Jld kaldes St. Hansild, og formodentligen kommer deraf Benævnelsen St. Hans Orme, Man antager i Almindelighed at denne Skik har sin Oprindelse fra de hedenske Tider. Ogsaa er det Brug paa adskillige Steder, at smaa Piger forsamle sig paa den Dag, klæde en liden Dreng i Hvidt, og kalde ham St. Hansengel. De sætte en Potte med Blomster og Voxlys hen for ham, og denne Potte kaldes St. Hanspotten, hvilket formodentligen skal være en Efterligning af den Engel, der bebudede Johannes den Døbers Fødsel. Bønderne, hos hvilke hedensk og catholsk Overtro, længst har vedligeholdt sig, ansee endnu St. Hansdag for meget skikket til at bruge Brønd kuur, og det er den paa hvilken St. Helenas Kilde især, besøges.