Aalborg Stiftstidende, 1846-07-09
Den svenske Prinds, som fortiden er i Kjøbenhavn, er af en Feiltagelse i "Berl. Td., og derfra i dette Blad, benævnt Gustav Oscar istedetfor Oscar Frederik. - Idag Kl. 2 har den svenske norske Escadre lettet Anker og er afseilet til Malm, efterat Officererne havde været til Frokost paa Gefion hos Hs. K. H. Kronprindsen. Nærværelsen af de mange Officerer, Cadetter og Matroser har i de sidste Dage frembragt et større Røre i Byens Hovedgader og ualmindeligt Liv og Lystighed paa vore Forlystel(Fædrel.) sesteder. Ny Collegialtidende, bringer ikke mindre end 5. til Forelæggelse for Stænderne bestemte Lovudkast, alle dog rigtignok meget maae. Det første er en Placat, der sigter til at forebygge de især i Jylland almindelige Eiusioner af Lovgivningen om Udstykning af Landeiendomme, ved at anordne, at ingen Overeenskomst, hvorved endeel af en Landeiendom overdrages til Brug for længere Tid end 50 Aar eller i Livsfæste, skal have Retsgyldighed. Det andet foreskriver, for at forhindre Fortykning af den nye Matriculering, at alle Afhændelser af Fæstegods eller Udstykninger af Landeiendomme skulle ledsages af autoriserede Kort, der betales idetmindste med 64 s. og 1 s. for hver Tønde Land over dette Tal. Det tredie bestemmer, at Retsbetjentene herefter skulle have det samme Salair og Gebyhr for Licitationet og Taxationer over Amternes mindre Landeveie som for dem paa Hovedlandeveiene. Det fjerde ophæver Fregn. 14de August 1741 og Resol. 12te Juli 1843 angaaende en indskrænket Benyttelse af Kjøbstadjorderne. Det femte endelig tilsigter at sikkre Geistligheden imod Høitidsofferets ubillige Forringelse, ved at tillade den Offerberettigede at henvende sig derom til Communalbestyrelserne i Kjøbstæderne og til Amts raadene paa Landet for at faae Den, der undlader at offre passende, ansat til et bestemt Offer, hvilket skal kunne ind(Fædrel.) drives ved Udpantning I et Foredrag, som Procurator Balthazar Christensen holdt ved Kjøbenhavns Amts Landcommunalforenings, Møde den 5te de, yttrede han ibl. A. omtrentlig Følgende: Det er ikke sjeldent at høre visse Folk sige: "der ere disse Bonde=Agitatorer, disse Bladskrivere, som nu først og sidst tale om Bondestandens Sager, som ophidse Bondestanden paa alle mulige Maader og ere utrættelige i at raabe paa Emancipation, paa Frihed og Lighed o. s. v. Hvad er deres Hensigt dermed Af Forkjærlighed for Bønderne kan det ikke være, thi hvorfor skulde de elske denne Stand fremfor de andre Stænder, en Stand, som de tildeels ikke tilstrækkelig kjende eller have levet i nærmere Forbindelse med. Men hvad er da Hensigten med alle deres Bestræbelser Hvad ville de opnaae derved." Disse og lignende Yttringer skulde han (Christensen, her kortelig besvare. Det er ikke nogensomhelst Forkjærlighed for Bondestanden, men det er en almindelig Kjærlighed til Frihed og Fædreland, der er Grunden til de anførte Bestræbelser. Skulle vi i de kommende Aar kunde hævde vort Fædrelands Frihed og Uafhængighed, og indtage en hæderlig Plads i Nationernes Række, saa maae vi slutte os til de scandinaviske Broderfolk, og dette kan kun skee, naar vi selv er et virkeligt oplyst og frit Folk. Men hvor skulle vi søge det danske Folk, J Cancellibygningen, det vilde man vistnok ikke mene. Paa Børsen, den eneste heri Landet? – det troede han heller ikke. J vore Kjøbstæder, – dem kjendte han altfor godt til nærmest der at søge Folket. Nei, det var i Bondestanden, Folkets Kraft, og Styrke var, det var den, der dyrkede vore herlige frugtbare Marker, det var den, der var i Besiddelse af Landets Marv, den, som ublandet havde forplantet den ægte danske Folkestamme, og derfor var det man arbeidede for at hæve Bondestanden op paa det Trin af borgerlig Lighed og Selvstændighed, uden hvilket vi aldrig kunne vente at blive et oplyst og frit Folk.