JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-31
Natten imellem den 12te og 13 Mai sidstl., indtraf det Uheld for mig, at et Lyn slog ned i den mig tilhørende Røgen Kirke og foraarsagede mig en Skade, paa Taarnet og andre Steder, der haver kostet mig over 300 Rdr. at istandsætte. Jeg indgav allerunderdanigst Ansøgning om at maatte nyde 3 Mk. af hver Kirke i Stiftet imod at erstatte samme i lige Tilfælde og efter Skadens Beskaffenhed til andre Kirkeciere; men blev ikke bevilget. Da Tabet er trykkende for mig, der forrenter en betydelig Sum paa min Eiendom, giver jeg mig herved underdanigst og ærbødigst den Friehed at invitere samtlige Kirkeeiere i Aarhuus Stift til en godvillig Hielp, hvilken jeg igien, om Uheld, af lige Aarsag (som Gud forbyde) paa deres Kirker skulle indtræffe, skyldigst forpligter mig til, efter Skadens Beskaffenhed, af min eiende Kirke til dem at erlægge. De Herrer Herredsprovster i Stiftet anmoder jeg allererbødigst om den Godhed at ville modtage hvad enhver Kirkeeier ville forunde mig, og samme, hver for sit Herred, pr. Aarhuus et Schanderborg ufrankeret tilstille mig. Røgengaard i Aarhuus Stift, Røgen Sogn, Giern Herred, den 19de December 1806. Mogens Rosenkrand; Grønbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-31
Gaarden No. 211 paa Guldsmedgade er tilkjøbs, den bestaaer af 9 Fag 2 etage saa got som nyt Huus til Gaden og desuden er i Gaarden got Pompevand og et rummelig Halvtag. Stædet No. 85 i Møllestiegaden er og at faae tilkjøbs eller Leie til førstkommende Paaske Fløttetid. Om begge Steder accorderes med Dahl, i Aarhuus Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-31
Et ungt Menneske, som er confirmeret, og skriver en god Haand, ønsker sig emploiret hos en Embedsmand, jo før jo hellere. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-31
Friske Pomeranzer, Citroner, nye Fligen, confect Rosiner, Krapmanler, Catrineblommer med meere bekommes paa Svaneapotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Indenlandsk. Prindsen af Holsteen Beck er ankommen til Kiel. Hs. D. Hertugen af Augustenborg er for nogle Dage siden kommen tilbage til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Mad. Prise og den Luftspringer, som man i Kbhvn, kaldte den lille Diævel, give nu Forestillinger i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Kiel d. 25 Decbr. Under de vigtige politiske Sysler, der beskjæftige vor Kronprinds, glemmer han ikke at opmuntre Borgernes og Kunsternes Jd. De veed, at han har ladet Hr. Riffelsen udføre sin Træoprykningsmaskine i det Store. Den 21 Dec. gjordes en Drøve dermed i Skoven Dibelsbek, en halv Miil herfra Byen. H. K. H. med et stort følge af Adjutanter og andre var selv overværende, og en stor Deel af Kiel var tillige derude, for at være Øjenvidner til denne Nyehed. Prøven, gik saare ønskelig. Det Træ, som Maskinen stilledes paa, var en Bøg af 1 Alen og 17 Tommer i Giennemsnit. Der forgik kun 24 Minutter fra den Tid Maskinen begyndte at arbeide, indtil Bøgen faldt, og med sine Rødder opvæltede tillige en uhyre Masse Leer og Jord. Alle Tilskuerne beundrede Maskinens Kræfter, og man kunde see, at Prindsen var meget fornøiet med Udfaldet, og at han sagde nogle faae Ord til Opfinderen, som vist have været denne saare behagelige. Saavidt man har sagt mig, kan den Kraft, der hørte til at omvelte hint Træ, beregnes til 2, 100000 Pd. og Maskinen, skal være bygget til at kunne virke med 3000,000 Pds. Kraft. Et saadant Træ kunne 3 Mennesker vælte med den, men den kan efter Tykke og omstændigheder sættes i Arbeid af 1 til 5 Md. Det hedder, at der udkommer en Beskrivelse deraf med en Tegning af Kobberstikker Fogt her i Kiel. Jeg bør endnu mælde Dem, at Hr. Riffelsen nu er ifærd med at bygge en Dirremaskine, for ogsaa her at hævde sin for Sundheden nyttige Opfindelse, Dirringen, hvis gode Virkninger i Kbhvn, man har hørt tale om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Helsingøe. d. 27 Decbr. Efter nange Dages store mende Veir begyndte den stærkeste i sin Virkning og skrækkeligste Storm i Aftes Kl. 8 med Nordvestvind, der kastede Søen ind over Voldene og Batterierne paa Kronborg saa hæftig, som endnu siden Fæstningens Tilværelse maaske aldrig er hørt. Alting blev ligesom sat under Vand. Gravene saa opfyldte, at vel Orlogskibe kunde beseile dem, samt Kældere og Kassematter fyldte med Vand; Vagten maatte begive sig op paa Volden, Slaverne forflyttedes op i et Taarn; Mennesker, som boede i de lave Huse maatte flygte til Byen; Kronborgs Marketenter frelste sig ud igiennem Taget. En Justitssergeant med Familie havde nogne taget Flugten op paa Loftet, og var der ligesom uden Redning. Nogle raske Sømandsfolk, som fik dette at høre, toge strax en Baad, bare den over Voldene og seilede til Huset, brødte derpaa Taget op, og saaledes redede Mand, Kone og 2de Børn, alle ind gen Tilstand. Jngen Samfærsel var mulig uden med Baade; der hvor man ellers gik, kunde man nu seile. Skaden, som er skeet paa Batterierne og Broerne er uberegnelig. Vindelbroerne ere forrykkede eller omkastede, de største sammenstuvede pommerske Bielker, lagte til Brystværn, kastede ind ad; megen Jord fra Batterierne bortskyllet, og de svære Morterer derved, bragte af deres Stilling. Det er virkelig et ynkværdige Syn, at see denne stolte Fæstnings skiønne Batterier, paa een Nat saameget beskadigede, at deres Jstandsættelse vil fordre megen Bekostning og Arbeide. En Skil vagt, som kom paa Post Kl. 8, maatte holde ud heele Natten, da det var umuligt at afløse ham. Stormen, har vel i Dag lagt sig noget, og Vandet begyndt at synke meget, især siden man paa den søndre Kant har gjort en Aabning, hvor ud igiennem Vandet farer ud som at en stærk brusende Sluse men dets fuldkomne Synkning vil maaske medtage nogle Dage. Ogsaa paa den søndre Side steeg Vandet saa høit, at nogle paa Strandgaden boende Familier fik deres Kieldere fyldte med Vand og lede megen Skade. Paa Skibsbroen er Steenbroen, mange Steder nedsunken. Mange Tagsteene bleve nedkastede m.m. Paa Veien til Snekkesteen er Jorden, mange Steder bortskyllet, og Veien farlig at passere i Mørke. En stor Mængde Tang er opkastet af Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
J Slagelse gaaer man, efter rigtige Grundsætninger, fremad i Bestyrelsen af Fattigvæsenet. Et Almisselemsfulde forflegning bestaaer i 7 Pd. Brød ugentlig, 2 Dage gammelt naar det afleveres, der koster 1 Mk. 9 s. og enhalv Pot varm Mad daglig, og et Stykke Sul til om Aftenen til Brødet ugentlig 2 Mk. 6 1/2 s. og en Pot Øl daglig a 2 s. Altsaa koster et Almisselems Forflegning ugentlig 4 Mk. 13 1/2 s. Desuden faae de imod de andre 3/8 Deele tilflyde Fattigassen. Ville de 1/2 Deel af deres Arbeidsfortieneste i Fattighuset, hvor derimod undvære Naturalforflegningen, faae de den fulde Arbeidsløn udbetalt. De Fattige betragtes som Tienestefolk, der bør giøre Fattigvæsenet saa meget Gavn, som de ved deres Arbeide kan. De møde ved Arbeidet om Morgenen Kl. 8, og forlade det først Kl. 8 om Aftenen, og maae ikke gaae ud af Fattighuset uden Opsynsmandens Tilladelse. Naar en Fattig kan faae fordeelagtigere Arbeide andetsteds, kan den udmelde sig fra Fattighuset paa saa lang og saa kort Tid, som den vil; men for den Tid, den har udmeldt sig, faaer den fra Fattigvæsenet ingen Forflægning. Jngen Fattig bankes til at arbeide; men naar han ikke arbeider, og man veed han kan, saa faaer han hverken Mad eller Drikke, og saa viser man sig ved alle Leiligheder utilbøielig til at hielpe ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Commandeurcapitain Sølling har bekiendtgjort, at der paa hans Verft i Laurvig bygges og sælges Dækss, Lods= og Fiskerjagter med Speil, Baad og Tilbehør, efter Tegning og af bedste Egematerialer; de almindelige ere paa 8 Commertslæster. Reisende, der ganske nyelig ere ankomne til Kbhvn, fra Petersborg, melde den sikre Nyhed, at Feldttmarskal Kammenskov har forladt hiin Hovedstad for i Hast at forføie sig til Armeen i Pølen, som han skal anføre. Den bestaaer af tre Corpser, hver paa 75,000 Mand, og en Reserve i Lithauen af 150,000 Mand, som har videre bag sig end een Armee af 100000 Kosakker, Kalmukker, Tatarer, Baschirer, som man vil bruge i Tilfælde at man nødtes til at føre en 3delæggende Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Foruden den store Recrutering paa 200000 Mand, der endes den 1ste Jan., er befalet en nye Recrutering, der begynder den 1ste Jan. og fuldendes d. 1ste Marts. Til alt dette kommer, at Adelen skal have gjort Keiseren det Tilbud, at stille af deres egne Vornede 4000,000 Mand, blot til Grændseforsvar. De Reisende, der have medbragt dette, forlode Petersborg den 18 Nov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Aarhuus. Udi Aarhuus Stift ere i afvigte Kirkeaar 1806, copulerede 1056 Par, fødte ialt 4265 og døde 3250 Personer, altsaa 1015 flere Fødte end Døde. Dødfødte er ialt 189, nemlig af Mandkiøn 111 og af Qvindekiøn 78.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Jblandt de Fødte er anmeldt 29 Par Tvillinder og i Stenderup Sogn at en Kone have født 3 dødfødte Børn; i Ægteskab ere avlede af Mandkiøn 2097, af Qvindekiøn 1936 og uden for Ægteskab 232 af begge Kiøn. Af de Døde vare 1718 af Mandkiøn og 1532 af Qvindekiøn, hvoriblant 2de Personer i Svenstrup og Winding Sogne over 100 Aar gammel. De Døde ere bortrykkede udi følgende Alder. Fra 2 til 10 Aar af Mandkiøn 772 og af Qvindekiøn 645. 100 Aar og derover Anmeldelser. Fundne Døde: J Kragelund, Estruplund, Albøge, Østeralling, Westeralling, Christrup og Nye Sogne, 7 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Druknede: J Glud, Hiernøe, Udbyeneder, Aarhuus, Hinge, Agrie, Horsens, Holme, Besser, Nordbye, Lyngbye, Randers, Nørresnede, Theem og Øeritzlev Sogne, 15 Personer. Jhielslagne: J Assens, Stoubye, Skorup, Wed slet, Woer og Østeralling Sogne, 6 Personer. Qvalte: J Gylling Sogn et Barn under en Vugge; i Krarup Sogn en Dreng under en Vogn og i Them Sogn en Person i Søvne paa et Høelad. Desuden andre ulykkelige Hændelser:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
J Linnerup Sogn et Barn myrdet af et Fruentimmer ved at overskiære Struben; i Glud Sogn en Person indebrændt; i Randers Sogn en Dreng knust paa Hestemøllen; i Stenderup, Giern, Haurum, Trige og Thyrsting Sogne have 5 Personer aflivet sig selv ved Strikken; i Gylling og Siørslev Sogne, 2de Personer vedat drukne sig; og i Nørresnede Sogn en Kone ved at overskiære Halsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Udgaaede Skippere. J. Hjortzhøi til Samsøe. Med Skipper Jacobsens Smakke blev afsendt Stude, tilhørende Anders Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
At det behagele Forsynet den 31te Decbr. f. A., ved Døden at bortkalde Madame Kierstine Pillegaard, i en Alder af 75 Aar, dette skulde herved sørgelig og skyldig bekiendtgiøres fraverende Slægt og Venner, af hendes herværende Børn og Svigersøn. Randers, den 2den Jan. 1807. Michael Lund. Fiern Gienlyd ved Mad. M. C. Beutlichs Grav. Atter rulled rædsom Dødningsbaare. Did hvor Livets Fristed aabner sig, Atter blandes Venods bittre Taare Ved en blid og ædel Moders Liig, Stedse kierligt slog dit ømme Hierte Som dit heele Liv var stille Gavn, Derfor end saa tunger eders Smerte, Som begræde tabte Moers Savn! Men en Gud hist troner i det Høie Fra hvis Aasyn straaler Ballighed, Kierligt vaage Han med underøie, Over Eders Fremtids skiult Fied! Dog ei blot i Eders kiere Vinde, Lever hun som nys dog Hede her Thi med Dig, forklarede Vennde! Tabte jeg en ædel Ungdoms Yn; O! saa vermodsfuld, men ogsaa rolig Blev nag Tanken om din svundne Aand Thi Elise, hist bag Gravens Bolig Knyttes ogsaa Venskabs ømme Band. St...
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Udenlandsk. Tydskland. Dresden den 21 Decider. J Gaar blev Freden imellem Frankrige og Schsen paa en høitidelig Maade bekiendtgjort ved en Hetid og 124 Kanonskud fra Voldene. J alle Kirkerne ble afsiungen et høitideligt Te Deum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
De sachsiske Tropper, som for nærværende Tid ere nobile, og omtrent udgjøre 6000 Mk. brød den 5 Januar op, rimeligviis, for at gaae til Polen, de vrige live snarligst bevæbnede for at udgiøre en Contigentaf 20000 Mand. Den herværende franske Comonant. kammerherr v. Thiard, skal organisere dem og erhide en bør Charge blandt dem, Chu fyrsten antager Konettel, den paalagte Contribution formildes, og de Chabrstelige Land udvides betydelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Berlin den 27 Decbr. Den 19de Decbr. om Norgenen Kl. 2 indtraf Hs. Majestæt, Keiser Napo, hos lon til Warschau Veien fra Posen til Lovicz tilbage, ligte han til Vogns, i en meget kort Tid. Paa sidste nævnte Sted steeg han til Hest. Jkkun Overstaldesteren og en eneste Vagtmester var i Stand til at følge ham. Hans Ankomst maatte, som følge deraf, være aldeles uformodet i Warschau. Folket modtoge ham med glad Jubel og gjorde det endog undertiden vanskeligt for ham at trænge sig igiennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Den franske Armee har taget frygtelige Stillinger, ved Weichsel, Byg og Narew. Daglig finder Forpost fegtninger Sted i hvilke Russerne meer eller mindre gaae af med Profitten. Prinds August af Preussen, er, ledsaget af 2de franske Officerer, den 24 afreist til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
D. 23 Dec. blev Fredsratificationen mellem Keiser Napoleon og Hertugen af Sachsen Weimar udvexlet ved hans Exellence General Klarke og Geheimeraad v. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Sachsen Weimar, Gotha, Meinungen, Hildburgshausen og Coburg tiltræder Rhinforbundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Det kongelige Preussiske Hovedqvarteer befinder sig for nærværende Tid i Wehlau. Flere Kongelige Statsbetiendtere, som det her gandske mangler Beskieftigelser, og som kiedes ved denne Uvirksomhed have, af den franske Regiering, erholdt Tilladelse at vende tilbage til Berlin og atter at arbeide i deres respective Departementer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Breslau er nu i 10 Dage uopholdelig beskudt. J midlertid vedbliver man medig at forsvare den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Hertugen af Mechlenborg forlader nu sit Land og reiser til Norden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
J Stralsund er alt endnu i rolig Stand. Franskmændene ere endnu ikke indrykkede i Svensk Pommern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Stuttgaard, den 20de Decbr. Ved en den 11te fra Posen ankommen Coureer have vi her følgende Efterretning: Russerne have trukket sig tilbage paa hiinSide Bog, og tillige ødelagt den hele Egn; de have medtaget alle Jndvaanere med deres Qvæg, og afbrændt Stæder og Møller, saa at fra Praga til hiin Side Bog den ganske Strækning ligner en fuldkommen Ørken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Ved Danzig staaer et preussisk Korps af 14000 Md. under befaling af General Manstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Prinds Jeronymus har begyndt Beleiringen for Breslau den 9de. J Festningen skal være 8000 Mo. Garnison, og Commandanten har besluttet at forsvare sig paa det bedste, hvortil maaskee Kongen af Preussens, strænge Forholdsregler mod de Generaler, som overgave, Magdeburg, ikke vil bidrage lidet. Man siger ogsaa, at en russisk Colonne paa 30,000 Mand under GeneralTolstor, skal have forenet sig med omtrent 30000 Preusser, som staaer ved Komgsberg. En skrækkelig Mængde Munition a. bringes til Posen. Allene fra Maadeburg føres 50000 Centner Krud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
En Efterretning fra Warschau af 2den Decbr. indeholdet følgende Begivenheder, som gik foran Russernes Retiende til Warschau, Saasnart Efterretningen om det lykkenge Udfald af Jena Slaget ankom til Warschau blev den derværende Besætning formindsket ved 2 Regimenter, som droge til Schlesien. Ved Franskmændenes Anmarsch gjorde den øvrige Garnison strax Anstalt til Rettrade. En Borger Militz blev strax organiseret og Commanden over samme overgivet til Fyrst Poniatovsky. Strax derpaa kom nogle tusinde Russer til Praa og 3000 drøge over Weichselen mod Bjure, hvor det kom til Fegtning. Flere blesserede Kosakker og Kycasserer blev indbragt til Warschau. Nu besatte Russerne Vagterne og General v. Køhler, der som Gouverneur over Warschau i 11 Aar havde vundet Agtelse og Kierlighed, forlod Staden. Den 27de om Aftenen Kl. 6 drøge Preusserne bort, og, i Nattens Stilhed, forenede sig med Russerne ved Blonie. Nu rykkede Storhertugen af Berg ind og seirede paa det høitidelige ste sin Keisers Kronningsdag og Bataillen ved Austerlitden 2den Decbr. General Benningsens Hovedqvarteer, var i Pullusk 12 Mile fra Warschau. Faa Dage i Forveien havde Kongen af Preussen med sine 2de Adjutantere v. Kockeritz og Kleist været der og mynstret den russiske Armee samt overleveret Commanden over den svage Rest Preusser til Benningsen, derpaa var han, i al Stilhed, reist tilbage til Kønigsberg. Russerne komnu i Bevægelse og droge af alle Kræfter mod sine egne Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Til Mainz er i kort Tid 60 Vogne ankomne med Kostbarheder fra det Hessiske. 45 af samme skal indeholde den ved Willemsee fundne Skat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Wien den 16de Decbr. Man vil paastaae, at Keiser Napoleon har yttret det Ønske for vort Hof, at han maatte beholde den, ved det Keiserlige franske Hof acrediterede østerrigske Gesandt, Grev v. Metternich, hos sig, ligesom man og vil vide at samme allerede skulde være meddelt de fornødne befalinger at begive sig til Berlin. Directe Efterretninger fra Krigs=Skuepladsen gjorde det ikke sandsynligt, at nogen afgiørende Affaire i kort Tid vil blive leveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Frankrig. 40 Bullettin d. d. Posen den 9de Dec. Marschal Nei er gaaen over Weichselen og den 6te rykket ind i Thorn. Sammesteds havde han en Fegtning med Preusserne, men tvang dem snart til at vige. Han dræbte nogle og tog 20 til Fange. Denne Affaire frembød ellers nogle mærkværdige Træk. Den, 400 Tøiser, brede Flod var fuld af Driviis. Det Skib, hvorpaa Avantaarden var, blev indklemt og standset. De paa den anden Side værende polske Skibsfolk tilte, under en Rean af Kugler, til, og vilde giøre det frie. Dette vilde nu de preussiske Skibsfolk ikke tillade. Deraf opstod da en ganske egen Bataillie, hvori Polakkerne seirede. Preuserne bleve kastede i Vandet og Skibet lykkelig bragt til sin Bestemmelse. Keiseren har forlangt at vide Navnene paa disse brave, for at drage dem frem til Belønning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Efter een af vore Journaler har Keiser Napoleon tilladt Konge af Spanien at hverve 25000 af de fangne Preuser og endog lovet 25000 til, dog under den udtrykkelige Betingelse, at det maatte skee frievillig, og at de allene skulde bruges til Krigstieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
England. Den 19de skulde Parlamentet aabnes og ifølge den Kongelige Proclamation, Ting af høieste Vigtighed, foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Amsterdam. Efter Breve fra Nyeyork, Charlestovn, og Boston ere man bemeldte Steder meget bekom rede for en vis Oberst Buer, der staaer i Spidsen for et Parti Misfornøiede. Hans Anseelse og Jndflydelse. skal være meget stor. Et regulart Troppecorps er beordret paa Marschen til nye OxeansJ den 742 Trækning i Wandsbech er udtrukken følgende Nommere: 85. 65. 52. 70. 75.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 7de Jn. bliver extraordinair, Generalforsamling i Konprindsens Klub i Anledning af den sedvanlige Stiftelsesdagens Høitidelighed. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Af Bordeaux røde Fine især bedste Medoe og Mar gau kan jeg til megt billige Priser overlade store og smaae Partier, samt i adskillige andre franske, hollandske og svenske Producter som alle haves fra første Haand, og deriblandt et Prtie fiin flad Stockholms Jern til 23 Rdr. pr. Skp. med mere. Aarhuus den 3 Jan. H. Meulengracht. Tronhiems Sø, dito Commin, hol. Ost, Citroner, m. m. faaes hos Christen Larsen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Da mit Juloffers Beløb af Frue Menighed er kun 5 Rdr. 4 Mk. 6 s. slutter jeg heraf, at den største Deel af den respective Menighed maaske har forglemt mig, De æle Venner som derimod har erindret mig, aflægges heved, min pligtskyldigste, ydmygste, og ærbødigste Tesigelse. Jmidlertid giver Aarets Omvexling, mig just nu Leilighed til af Hiertet at ønske, at Gud vil i det nye begyndte og mange paafølgende, forlene dem Liv Helbred, al Naade og Velsignelse. Aarhuus den 3die Januarii 1807. Welling, Constitueret Chordegn for Frue Menighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Selveiergaard i Heest Bye, Trige Sogn, Aarhuus Amt der staaer for Hartkorn 10 Tdr. er underhaander at faae tilkiøbs, der kan saaes aarlig 10 Tdr. Nø, 26 Tdr. Byg, 26 Tdr. Havre, avles 80 Læs Høe, kan fores og græsses 38 Færhoveder 13 a 14 Bester 25 30 Faar, tillige er der til Gaarden et godt Stykke Skov, og fornøden Tørveskier. Liebhaberne, vilde behage at henvende dem til Enken paa Stedet. Heest den 3die Jan. 1807. sal. Christen Ustrups Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Bekiendtgiørelser. mit iboende Sted paa Grundfør Mark, staaende for Jeg Undertegnede agter underhaanden at bortsælge Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 3 Skp., omtrent 20 Tdr. Land, hvortil kan avles 2 Læsser Høe, og fornøden Tørvejord, Bygningerne ere af nye opbygte i Aaret 1805, i assureret i Brandcassen for 500 Rdr. Videre behøves ikke at beskrive Eiendommen, da enhver ved at tage det i Øiesyn vil blive overbeviist om dets Rigtighed. Anne Johanne Laursdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Auction i Grenaae. Over afg. Præsteenke Mad. Kønigs efterladte Boehave, bliver holdet Auction i hendes havte Boelig i Grenaae Tirsdagen den 20de Januarii førstkommende. Auctionen begynder Kl. 10 slet Formiddag, og det som derved bortsælges, bestaar af: et guld Halsmykke, et par dito Armbaand og nogle Fingerringe, endeel forarbeidet fiin Sølv af Kiøbenhavns Prøve, gode Sengeklæder, og Lintøi af Hør og Blaarlærred, saasom: Lagner, Pudevare, Duge, Servietter og deslige, got Kaabertøi, Tin, Mæssing, Blik, Steentøi, Glas, adskillige gode Boskaber, af: Sengesteder, Dragkister, Skabe, Borde og Stole, 2 og retage Jernkakkelovne og andet Jerntøi, Træekar og Casser, med et og andet meere, som paa Auctionsstedet, bliver fremvist og opraabt. Grenaae den 2den Januarii 1807. A. P. Krøier, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Fiin holl. heglet Olie Hør graae og hvid, hollands Ost, virkelig Knastertobak, saavelsom adskillige Slags fiine Franske Lichyrer og Confectyrer paa Flasker og Krukker, Franske Svedsker beste engelsk Sennup, er heri Aarhuus tilkiøbs hos Thøger Kiersgaard :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Hos Lars Schmidt ved Mindet faaes Pommerandser tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
En spanskrørs Stok med hvid Knap, hvorpaa staaer et Kors er bleven borte paa Veien fra Aarhuus til Laasbye. Finderen eller Opdageren faaer en Douceur, af 3 Mk., naar det meldes paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Nyelig hiemkomne bedste Tronhiems Høstsild og Bergesisk er at bekomme i Aarhuus hos Kiøbmændene Søren J. Schmidt og R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
En fierde Part i Jagten Lammet, drægtig 9 Commercelæster, liggende her i Havnen er til billig Priis at faae tilkjøbs, og derom accorderes med Anders Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Nyelig hiemkommen feede Tronhiems Sild i Fierdinger, Ottinger og mindre Partier faaes tilkiøbs hos Lars Schmidt ved Mindet. Nyelig hiemkommen feed Tronhiems Sild, i Tønder, Fierdinger, Ottinger, og mindre Partier, er tilkjøbs at faae hos Peder Jensen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Hos Friderich Richter i Horsens paa Nørregade, haves eng. Hvedemeel, Caroline Risengryn, Lybsk Peberrod. at sælge for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-01-03
Ved Michelsdagstider kom til mine Faar, et ung Faar, mærket i det høire Øre, med 2de Split, et for- og et bag ind i Øret hun har bestandig siden fulgt med mine Faar til Huuset; den som dertil maatte være rette Eier vilde behage at lade det afhænte jo før jo heller, imod at betale de derpaa gaaende Omkostninger og Foderløn. Rantzausgave, Skovhuus den 28de December 1806. Johan Pedersen Svane. J Følge Placaten af 26 Octbr. 1792, bliver alle de som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter afg. Anders Jensen Lassen og efterlevende Enke Anne Pedersdatter i Brendstrup Bye, Hasle Herred, Aarhuus Amt, hermed med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts offentlige Tidender indkaldte til at melde sig hos mig som Skifteforvalter for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Aarhuus, den 17de December 1806. Petersen, Overauditeur og Herredsfoged.