Viborger Samler, 1837-07-02
Efterat man nemlig i hele Aaret 1836 aldeles intet Officielt hørte til denne Veisag (undtagen forsaavidt hertil skal regnes en Rentekammer-Resolution, som nedenfor skal omtales), men vel Rygter om, at Collegiet havde skiftet Anskuelse, og at det, for at undgaae at decidere i Qvæstionen, vilde lade paabegynde Chaussee-Arbeide paa Veien imellem Holstebroe og Viborg, man endelig i Aar den sørgelige Besked: der skal paa 2de Punkter begyndes paa Vei-Arbeidet imellem Holstebroe og Viborg. Om det Kongelige Rentekammer i Virkeligheden nu er af den Anskuelse, at Veilinien bør følges til Hobroe og ei til Randers, og at derfor ingen Anledning er tilstede for det til at indgaae til Hans Majestæt med en Forestilling om Forandring i denne enkelte Bestemmelse i Frang. 13de Decbr. 1793, kan ingen Undviet med Bestemthed afgjøre, men antages maa det dog, da der under modsat Forudsætning ingen tænkelig Grund synes at være tilstede, hvorfor Holstebroe skulde tilligere end Randers forbindes med Viborg ved Chaussee. Da denne Sag, nemlig Spørgsmaalet om en Chaussee imellem Viborg og Randers, er af en saa almeen Vigtighed og Jnteresse, vil Indsensaa deren berøre nogle af de Grunde, der saavidt vides, ved Aastedsmødet 1835 bleve anførte for Veilinien til Randers: 2) Viborg er Landstad, hvorfor den har et retfærdigt Krav paa, at der fra det Offentliges Side gjøres Noget, for at den kan faae en beqvem Communication med den Stad, hvormed den har sin største Handel, og hvorover dens Handel i det Hele for største Deelen drives. Denne By er Randers. Med Hobroe har Viborg ligesaalidet som med Holstebroe nogen Handel. Om Hobroe, hvis en bedre Vei blev anlagt dertil, vilde blive det for Viborg som Randers nu er, kan vel ikke, da alt Tilkommende er uvist, med Bestemthed benægtes; imidlertid er der ikke mindste Formodning derfor Men den Kjendsgierning, som er tilstede, at Viborg har sin Handel med Randers og ei med Hobroe, bor man respectere, og det Offentlige bor ikke indlade sig paa at fremtvinge Handelen af en anden Retning; slige Forsøg lykkes sjelden. b) Af Veien til Randers vilde ei blot Viborg, hoste Fordeel, men og Byerne Skive, Nykjøbing og Thisted, der hver for sig have et frugtbart Opland: Salling, Morsøe og Thye. Uagtet disse Byers egentlige Handel drives søeværts, have de dog en ikke saa ganske ubetydelig Communication med Randers og Østlandet i det Hele landværts, og med Hensyn til denne Communication ville de alene kunne have Fordeel af en bedre og kortere Vei til Randers. At tage til Randers om af Hobroe gaaer nemlig ei an, og hvad Aalborg angaaer, er Communicationen stedse forværts. c) Som Følge af den nye Veilinie til Randers vil Afstanden herfra til Viborg kun blive 5 Mile; og da Veien fra Randers til Aarhuus efter den nye Linie nok ogsaa bliver betydeligt kortere, vilde heraf følge, at Veien fra Viborg til Aarhuus for Fremtiden blev ligesaakort om af Randers, som den nuværende directe yderst slette; med andre Ord saavel Viborg som de under b. anførte Byer og Egne vilde faae en Chaussee, der satte dem i Forbindelse med Aarhuus, hvilken Bye, foruden at tale om sammes Betydenhed i og for sig f. Ex. Sædet for Filialbanken, atter er et vigtigt Udgangspunkt for Forbindelsen med det oprige Danmark, i Særdeleshed Sjælland og Kjøbenhavn. Denne Grund forekommer Jndfenderen af største Vigtighed, da man, hvor der spørges om at anlægge en forbedret Communicationslinie imellem 2de Punkter, maae see at vælge Punkterne saaledes, at de ei komme til at staae som isolerede, men passe sammen med de øvrige forbedrede Communications-Linier. Hvad Veien til Hobroe angaaer, falder det i Øinene for Enhver, at samme ingen Jndflydelse vilde kunne have paa nogen anden Byes Handel end dennes; thi med Aalborg vil Handelen stedse drives søeværts over Liimfjorden, hvad Viborg angaaer, fra Hjarbek af. d) Saavel til Viborg som Byerne Skive, Nykjøbing og Thisted gaaer baade Kjøbenhavns og Hamborg Posten over Randers. Chausseen til Randers vilde saaledes træffe sammen med Postveien. Nødvendigheden af at denne til enhver Tid af Aaret er god og befarbar, er indlysende for Enhver. J den Stand, som Randers Veien, de aarlige Reparationer uagtet, en ikke ubetydelig Deel af Aaret nu er, er det meget vanskeligt for Posten at tilendebringe Veilængden i den befalede Tid, hvorfor der synes at være Anledning for den Kongl. General-Postdirection at blande sig i denne Sag. Fra Viborg til Hobroe gaaer ingen anden Post, end om Sommeren een Gang om Ugen en ridende Extrapost. Fra Viborg til Holstebroe, som faaer sin ordinaire Post over Skive, gaaer kun hver 14de Dag en Pakkepost. e) Chausseen til Randers af den bestemte Linie, Viskum, Øe o. s. v., kom til at gaae igjennem en ligesaa frugtbar som velhavende Egn, der vilde hoste betydelig Fordeel af den bedre Vei, og som hellere end gjerne derfor vilde bære den temporaire Byrde af Arbeide paa Chausseen eller Præstation af Penge for samme. f) Viborg Bye og Omegnen Østen for samme vilde, som Følge af Chausseen til Randers, blive befriede for den ikke ubetydelige Byrde, at svare Bropenge for Passagen over den over Viborg Søe værende Broe og Dæmning. Ligesom Bropenge i Almindelighed ere en ubehagelig gene, saaledes ere de det især her lige umiddelbart ved Viborg, hvor endog Gaaende skulle erlægge samme; hvilket, saavidt vides, ikke er Tilfældet noget andet Sted i Kongens Riger og Lande. Den Erstatning, som der i Anledning heraf vilde blive at udrede til Eieren af Asmildkloster (om han i Virkeligheden, tilkommer Erstatning, er vel fra den retlige Side tvivlsomt, men Billighed taler i høi Grad. derfor), er vel anført som en Grund, der skulde tale imod Veilinien til Randers. Men hvor det gjælder og et saa almeennyttigt og for det Heles Vel saa gavnligt Foretagende, bør Saadant ei komme i Betragtning. At Eieren af Asmildkloster ogsaa vilde være tilbøielig til at lade sig nøie med ikke ubetydeligt Mindre, end fuld Erstatning, har man ifølge hans Yttringer ved Aastedsmodet, der nok bleve tilførte Protocollen, al Anledning til at antage. g) Hvad Beskaffenheden af den nuværende Lande vel til Randers angaaer, da er denne for en stor Deel paa den Aarstid, hvor der indtræffer fugtigt Veirligt, især Foraar og Efteraar, kun maadelig, og det er da umuligt at kjøre paa samme med Læs af nogen Betydenhed.