JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1796-07-11
8de Kapitel. At Laugrettes og Stokkemænds Antal nedsættes til 4 isteden for 8. §. 24. J Betragtning af denne store Byrde, det medfører baade for Borgere og Bønder, at forskaffe det, i Lovens 1 B. 7 K. foreskrevne, Antal af Tinghørere og Lavrettesmænd, og da Øjemærket ligesaa fuldkommeligen kan opnaaes ved 4 Bisiddere, som ved 8, ville Vi allernaadigst have deres Antal nedsat til det halve, saa at der ved de almindelige Underretter i Danmark og Norge herefter ikkun skulle sidde 4 Stokkemænd, eller Lavrettesmænd, hvilke, tilligemed Dommeren, bør kiende i de Sager, som D. L. 1 B. 5 Kap. 19 Art., samt N. L. 1 B. 5 Kap. 20 Art. og 1 B. 7 K. 1 Art. omtaler, og ellers altid være tilstæde i Retten, som Vidner, til Vitterlighed om hvad der forhandles.
Viborger Samler, 1796-07-11
9de Kapitel. Rigler, i Hensigt til den Fremgangsmaade, som bør iagttages, ved Forfølgelsen af de Sager, der angaae Misgierninger eller Forbrydelser. Retfærdighed og Straflovenes Øiemærke fordre, at de criminelle Sagers Behandling bør være saa ukunstler, og Rettens Pleie saa hurtig, som mueligt; dog at samme kan bestaae med den fuldkomneste Sikkerhed om Sagernes tilstrækkelige Oplysning, paa det at Forbryderne ikke skulle undgaae den fortiente Straf, og Uskyldighed tillige være betrygget imod Fare, for at miskiendes. De Regler, som Vi, i Hensigt til denne Gienstand ville foreskrive, ere disse: §. 25. Naar nogen, paa Grund af begaaet Misgierning eller Forbrydelse, er bleven paagreben og fængslet, da skal den vedkommende Rettens Betient, inden 24 Timers Forløb, holde Forhør over den Anklagede, eller angivne skyldige, og derunder tillige imodtage Forklaringer af alle dem, som ere tilstæde, og kunne give Oplysning om Sagen. §. 26. Dersom det skulle være umueligt for Dommeren, at begynde Forhører inden denne foreskrevne Tid, da skal han uopholdeligen iværksætte dette, saasnart skee kan, og omstændeligen melde de Aarsager, der have gjort det nødvendigt, at udsætte samme (være sig vigtige Forretninger andensteds, Veiens Længde o. s. v.) hvilket lovlige Forfald han skal bevidne i Protocollen, og indføre i Aktin, paa det at Overdommeren kan paaskiønne Undskyldningens Værd. Befindes nogen Rettens Betient i denne Henseende at have attesteret et urigtigt og opdigtet Foregivende, til Skiul or sin Forsømmelse, da bør han straffes med 100 Rdlrs. Bøder til Stedets Fattigkasse; men skeer det oftere, da dømmes, han til at have sit Embede forbrudt. 6. 27. Fornævnte Undersøgelses Forretning bør uafbrudt, vedblive, indtil alle de ere blevne afhorte, som kunne formodes at vide noget, til Oplysning om den Misgierning, formedelst hvilken den Paagieldende er bleven hæftet. §. 28. Saasnart Forhører er sluttet, sendes det uopholdeligen beskiver til den vedkommende Øvrighed, som da strax udnævner Actor og Defensor i Sagen, til dens lovlige For sigelse, og den Anklagedes Forsvar, samt tilstiller den første af disse Forhøret og de dertil hørende Documenter, hvorefter. Aktor uden mindste Forhaling, fører Vidnerne, og besørger de øvrige Beviisligheder og Attester, som udkræves og kunne erholdes, tilveiebragte, samt derefter forfølger Sagen til Dem. §. 29. Alle Deliqvent Sager skulle behandles og udføres. ved Extra Ret. Som en Følge heraf, bør Dommeren, ved Paategning paa den af Actor udtagne Stevning, beramme en vis Dag, til Sagens Foretagelse, da Vidnerne skulle være pligtige, efter Aftens Varsel, og uden videre Forelæggelse, at møde, saafremt de ikke boe eller opholde dem længer, end to Mile, fra det Sted, hvor Extra Retten holdes; men, dersom de ere mere end 2 Mile derfra, da gives dem 24 Timers Varsel, for hver 2 Mile, deres Boepæle ere fraliggende.
Viborger Samler, 1796-07-11
Denne Regel for Jndvarslings Tid gielder ogsaa i Hensigt til den Anklagede og hans Forsvar, samt alle andre Paagieldende, eller Vedkommende, som til Extra-Retten indkaldes. 6. 30. Naar Actor har nedlagt Paastand i Sagen, skal Dommeren, efterat have imodtaget Erklæring fra Defensor, om han maatte ansee fornødent at indhente nærmere Oplysninger, enten ved Dokumenter, eller Vidner, som kunne tiene til Forsvar for den Anklagede, dertil bevilge ham en, til Øiemærket passende Opsættelse, saafremt samme udfordres. Men, dersom ingen yderligere Beviisligheder finde Sted, forelægger Retten Defensor en vis Tid, til at indkomme med sit Jndlægshvilken Forelæggelses Termin bestemmes, i Forhold af Sagens Vidtløftighed, saa at ham, paa den eene Side, forundes saalang Tid, som han behøver, til at udarbeide sit Forsvars Skript for den Tiltalet, og, paa den anden Side, Sagen ikke unyttigen opholdes. §. 31. Skulle uforudseete Omstændigheder indtreffe, som gjøre det umueligt for Desensor, at indkomme med sit Tilsvar i Sagen, til den foreskrevne Tid, da skal han betimeligen underrette baade Dommeren og Actor derom, paa det at disse ikke skulle møde forgieves.
Viborger Samler, 1796-07-11
J saadant Tilfælde berammer Dommeren en anden Tid til Sagens Foretagelse, og vedlægger Protocollen Desenfors Begiering om Udsættelsen, samt anfører det, som desangaaende videre maatte være foregaaet; da det derefter, ved den endelige Dom, bliver at paaskiønne, hvorvidt noget i denne Henseende kan regnes Desensor til Forsømmelse og Ansvar. §. 32. Under Sagens Behandling, skal Dommeren ikke allene paasee, at den gaaer frem med vedbørlig Hurtighed; men han bør tillige i sær vaage for, at intet forsømmes, i Hensigt til dens fuldkomne Oplysning; og, dersom noget i denne Henseende, enten fra Actors eller Defensors Side, befindes at være efterladt, da bør Dommeren paalægge den Vedkommende, at tilveiebringe det Manglende, forinden Sagen paa dømmes. §. 33. Saasnart Sagen fra begge Sider er bleven lovligen udført, skal Dommen, uden mindste Ophold, afsiges, beskrives, og af Dommeren besørges forkyndt for den Anklagede, ved de beskikkede almindelige Stevnevidner, hvilke skulle imodtage hans Erklæring, om han dermed er tilfreds, eller han forlanger den paakiendt ved Over Retten, og tegne Forkyndelsen, saavelsom hans, i den Anledning, givne Svar paa Doms Acten; hvorefter Dommeren strax sender denne, tilligemed alle de flere dertilhørende Dokumenter, til den vedkommende Øvrighed, som da, i Overeensstemmelse med Loven og Anordningerne, foranstalter det videre fornødne, til Dommens Fuldbyrdelse, eller til Sagens Jndstevning for høiere Ret, naar dens Natur det medfører, eller den Paagieldende det har forlangt. 5 34. Ved Over=Retterne skulle Justitiens Søger ligeledes gaae frem med den mueligste Hurtighed, og intet ufornødent Ophold taales, enten fra Actors og Desensors Side, i Henseende til Indstevningen og Forfølgelsen, eller fra Skriverens Side, i Henseende til Aktens Udfærdigelse; over hvilket alt Retten omhyggeligen skal vaage, og paa det alvorligste tilholde Vedkommende, at efterkomme deres Pligter: Saa bør og Retten selv, i Hensigt til Dommens Afsigelse, ikke lade Sagen lide mindste Forhaling.
Viborger Samler, 1796-07-11
J øvrigt skal alle Retter, som bestaae af flere end een Dommer, tegne paa Akten i enhver Justits Sag : hvorlænge denne hos hver af Rettens Lemmer har været beroende, ved at gaae om imellem dem, til Votering. §. 35. Paa det at der kan haves en paalidelig og betryggende Opsigt med Rettergangen, i de Sager, som, efter vor umiddelbare befaling, eller efter de vedkommende Collegiers og Øvrighedens Foranstaltninger, blive anlagte ved Domstolene, formedelst Misgierninger eller Overtrædelser imod Lovene, skal enhver underordnet Dommer eller Ret, hvis Behandling staaer under nogen høiere Domstoels Paakiendelse, være pligtig til (under Straf af 20 Rdlrs. Bøder til Fattigkassen, paa det Sted, hvor Sagen er ført) at melde utrykkeligen i Dommen, om der, ved den Ret selv, eller nogen af de foregaaende Jnstancer, er viist nogen Forsømmelse i Sagførelsen, og Behandlingen, eller og samme har været lovmæssig og forsvarlig.
Viborger Samler, 1796-07-11
J det første Tilfælde bør de, der befindes skyldige i saadan Efterladenhed, ikke allene dømmes til at erstatte det derved forvoldte Tab, eller Bekostning, af Varetægts og Underholdnings Penge, med videre; men endog tilpligtes at bøde i Fattige, fra 10, til 100 Rdlr., i Forhold af Sagens Beskaffenhed og Forseelsens Grad.
Viborger Samler, 1796-07-11
J øvrigt tiener det til Efterretning for alle Dommere og Sogførere, at deres Forhold i fornævnte Henseende bliver paakiendt, tilligemed Hovedsagen, uden foregaaende Stevne maal, eller Proces, paa det at de Vedkommende kunne sørge for, i Akterne at anføre og oplyse det, som de ansee nødvendigt, til deres Undskyldning, eller Forsvar, naar der maatte gives Anledning til Tvivl, om nogen Forhaling i Sagens Fremme kunne regnes dem til Brøde.
Viborger Samler, 1796-07-11
Høiesteret anbefales især, at paaagte, om de foranførte Bud ere blevne efterlevede ved de, samme underordnede, Domstole, og ueftergiveligen at straffe enhver, der findes at have gjort sig skyldig i Overtrædelse derimod. Til den Ende, skulle Advocaterne, naar de mundtligen føre det her omhandlede Slags Sager for Høiesteret, altid dokumentere Proceduren, som er bleven brugt ved de foregaaende Retter; og det skal være Actors Pligt, at giøre Høiesteret opmærksom paa det, som med Grund, synes at fortiene Paatale og Jrettesættelse; hvorimod Desensor, paa den anden Side, skal oplyse, hvad der kan tiene til Forsvar for de Paagieldende. Men, dersom Desensor er den, der har Anledning, paa den Anklagedes Vegne, til at føre Anke over Behandlingsmaaden og Sagens Ophold, da skal Actor anføre det, som findes til Undskyldning for de Vedkommende.
Viborger Samler, 1796-07-11
Paa lige Maade bør Advocaterne i Høiesteret oplyse, om noget ulovligt Ophold maatte være blevet forvoldet fra de vedkommende Øvrigheds Personers Side, enten i Henseende til de fornødne Foranstaltninger, til Sagens Forfølgelse, eller i andre Maader; da Høiesteret naar den finder at der, med Grund, kan være noget paa Øvrighedens Forhold at udsætte, derom skal giøre Jndberetning til Os, igiennem Vort Danske Cancellie. § 36. Ligesom det ved Forordning af 1ste Maji 1782 for Danmark er bleven fastsat, at ikke flere, end 2 Stokkemænd, skulle sidde som Vitterligheds Vidner, i Extra Retterne, naar Tingsvidnet føres i Deliqvent Sager; Saa anordnes herved: at der, i lige Tilfælde, ikkun skal bruges i Norge 2 Laugrettemand. Fornævnte Bestemmelse skal ogsaa gielde ved Hovedsagernes Behandling, naar Tingmændene blot sidde i Retten, som Vitterligheds Vidner, men i Livs og Æres Sager, hvor de i Følge D. L. 15 19 og N. L. 15, 20, tillige ere Meddomsmænd, bør der forholdes efter det, som er foreskrevet, i denne Vor Anordnings 245. § 37. Da Vi er bleven underrettet om, at adskillige Underdommere staae i den Formeening, at enhver Tyvssag er Æres Sag, uden Hensigt til de Formildelser i Staffene, for simple Tyverier som ere fastsatte, ved Forordningen af 20de Febr. 1789: og at der, af denne Aarsag, paa nogle Steder tilkaldes Meddomsmænd i alle deslige Sager, men paa andre Steder ikke; Saa have vi fundet for godt, at hæve den Forskiellighed af Meeninger, som i dette Tilfælde har fundet Sted. Til den Ende befales, at, ligesom bemeldte Forordnings 4 og 5 bestemme de Tilfælde, i hvilke Straffene for den omhandlede Forbrydelse medføre, at den Skyldige bliver æreløs; Saa bør og Tinghørerne, i Følge D. L. 1 B. 5 Kap. 19 Art. og N. L. 1 B. 5 Kap. 20 Art., allene tiltræde Retten, som Meddomsmænd, naar Misgierningen er af det der benævnte, grovere Slags, men, hvor Forseelsin er af de ringere Slags, for hvilke de øvrige §§i Forordningen fastsætte forholdsmæssigen mildere Straffe, bør Underdommeren paakiende Sagen, uden at tilkalde Middomsmænd. 5 38. Ved at giennemtænke de Midler, ved hvilke unyttig Forhandling i de offentlige Sagers Gang kunde afværges, i Forening med den fuldkomneste Sikkerhed om, at intet forbigaaes, som kan bidrage til at forskaffe den fornødne Oplysning om alt det, der enten kunde tiene til Forsvar for den Paagieldende, eller lægges ham til Brøde, haver Vi taget under Overveielse, at der ikke sielden medgaaer meget lang Tid til at forskaffe de ved Forordningen af 21 de Maji 175 befalede, Attester af Kirkebøgerne, om den Anklagedes Alder især naar denne er Udlændning, eller er født paa et langt fraliggende Sted i Vore Riger og Lande; hvoraf følger, at den Vedkommende, naar han er personligen hæftet, ofte formedelst saadan Udsættelse lider mere ved at holdes imidlertid i et langvarigt Fængsel, end ved den Straf, som Loven fastsætter, for den af ham begangne Forbrydelse.
Viborger Samler, 1796-07-11
J Betragtning heraf, befale Vi allernaadigst, at, i Tilfælde af, at der maatte udfordres lang Tid, for at tilveiebringe saadan Attest om den Anklagedes Alder, da maa hans Tilstaaelse om at være kommen til Lavolder, antages som Beviis i denne Henseende, dersom hans Forbrydelse ikke er saa stor, at han tiltales paa sit Liv, eller til at hensættes i Fangsel, for sin Livstid. Dog bør Dommeren og Laugrettes eller Stokkemændene tillige i Protocollen attestere, om det klarligen kan skiønnes af hans Udseende at der ingen Tvivl kan være om, at han jo er ældre end 15 Aar.
Viborger Samler, 1796-07-11
J Sager, hvor det gielder om den Tiltaltes Liv eller hans Friheds Tab for bestandig, bør det have sin Forblivende ved Forordningen af 21 Maji 1751. J Øvrigt skulle Præsterne under Straf af 50 Rdlrs. Bøder til de Fattige, uden mindste Ophold meddeele de Attester, som udfordres og af Vedkommende forlanges, til Oplysning i Detiqvent og Justits-Sagerne; og det skal paaligge Dommerne, i Tilfælde af Forsømmelse fra Præsternes Side, at andrage saadant for Cancelliet, som bør forsystalte den Paagieldende tiltalt og dømt til et udrede de foranførte Bøder.
Viborger Samler, 1796-07-11
10 de Kapitel. Angaaende Tilsyn og Opsigt med at de benificerede Sager forsvarligen og lovligen føres. § 39. Da billighed tilsiger, at Justitsvæsenet bør før ge for, at de Fattige, som forundes beneficia paupertatis, bliver lovligen forsvarte, efterdi de ikke kunne selv velge deres Sagførere, men maa lade sig nøie med dem, som af Øvrigheden beskikkes, til at vaage for deres Ret; Saa skal det være Dommernes Pligt, i alle Sager, hvor nogen har havt beneficium paupertatis og seie Forsvar, nøie at paasee, om den vedkommende Fattiges Sag er bleven hurtigen fremmet og lovligen ført, og paa det at derom kan haves vedbørlig Sikkerhed, skulle samtlige Domstole i deslige Sager, holde sig de samme Regler efterrettelig, som i 35 § er foreskrevet, i Henseende til Retternes Opsigt med de offentlige Sagers Gang.
Viborger Samler, 1796-07-11
Viborg. Onsdagen den 6 Julii blev her i Dom Kirken holdt Præstevielse og til det hellige Prædike-Embede indviet Hr. Peter Jacob Hübert, allernaadigst confirmeret Sognepræst for Skivum og Giver Meenigheder. De ved denne Høitidelighed holdte Taler meddeles Samleren saa snart muligt.
Viborger Samler, 1796-07-11
Førstkommende Torsdag den 14 hujus agter S. T. Hr. Biskoppen at udreise paa Visitats for i Fleschum og Hellum Herreder at visitere følgende Meenigheder, nemlig: Søndagen den 17de Brøndum, Tirsdagen den 19 Bælum, Torsdagen den 21 Sønder-Kongerslef, Søndagen den 24de Gud dum, Tirsdagen den 26 Mou, Torsdagen den 28 Stor-Vorde, Fredagen den 29 Romdrup, Søndagen den 31 Gunderup, Onsdagen den 3 Augusti Gierding og Fredagen den 5 Aug. Schibsted, hvofra Hans Høiærværdighed ventes at være hiemme den 7 eller 8de samme Maaned.
Viborger Samler, 1796-07-11
Bekiendtgiørelser. P. M. Til almindelig Efterretning bekiendtgiøres herved trende Gange, at den Gaard i Mogens Gade, som afgangne Rector Enke Mad. Arff forhen har beboet, bliver ved en eeneste Auction, som holdes i Stervboet den 25de Augusti førstkommende Kl. 9 Slet til den Høistbydende, efter de da oplæste Conditioner, bortsolgt. Bemeldte Gaards Hovedbygning til Gaden bestaaer af Grundmuur med 2 Etager og Kielder derunder, Sidebygningen ligeledes Grundmuur, begge afdeelte og indrettede til Beboelse af en fornemme Familie, derhos Bygninger af Bindings Værk til Kiøkken, Bryggers o. s. v. i Gaarden en Lade af Grundmuur tilligemed et Tørvehuus; derforuden en Bygning af Bindingsværk til en anden Lade med Stald, frit Jndkiørsel i Gaarden fra en anden Gade, en eendeels Brønd og en liden Hauge, hvormed følger de i Værelserne staaende Kakkelovne. Saaledes opbydes og til Bortsælgelse et Huus Stervboet tilhørende beliggende i Neder Gaden med tilliggende Hauge. Men, naar Auctionen paa Gaarden og Huuset er forbie, bliver den, dog ikke førend Mandagen den 29de Augustii, fortsat over Stervboets heele Jndboe, bestaaende af alle Slags Huusfornødenheder: endeel forarbeidet brugbar Sølvtøi til et Spise= og Theebord, en stor Deel smukke Meubler af Skabe, Speile, Borde, Stole, Sengeklæder og Lintøi, adskillige Huusgeraad af Tin, Kobber og Messing, Kiøkken= og Bryggers Redskaber, m. m. m. Thi ville de Lysthavende behage paa sidstbemeldte Dag Kl. 9 Slet at indfinde sig. Viborg den 7 Julii 1796. Astrup. Skifterne efter følgende Afdøde, nemlig: 1. Skoemager Jens Hansen Biering. 2. Skomager Enke Karen Salling. 3. Peder Thomesen Beck, og 4de Benjammin Jacobs Opbuds Boes Behandling bliver foretaget paa Biborg Raadstue til endelig Slutning den 6te Augusti førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvorfore herved indkaldes enhver, som i bemeldte Stervboe maatte have nogen Fordring, saavelsom Arvinger og andre Vedkommende. Viborg Raadstue den 1ste Julii 1796. Borgmester og Raad.
Viborger Samler, 1796-07-11
P. M. Det bliver herved almindelig bekiendtgjort, at Mandagen den 25de Julii førstkommende er bestemt som AuctionsDag i Løvel Skolehuus, da forrige ved Døden afgangne Skoleholder Christian Keysen, hans Efterladenskab, bestaaende af adskillig Boehave, nogle Senge- og Gangklæder for begge Kiøn, Kiøkken- og Bryggers Redskaber, tilligemed andet Arbeids Tøi, en god Kor og nogle Faar med Lam; det staaende Korn paa Marken af Rug, Byg og Havre, efter ongesær 14 Skieppers Udsæd o. a. m. bliver paa bemeldte Dag stillet til offentlig Auction og til den Høistbydende, paa de da oplæste Conditioner bortsolgt. Bemeldte Auction tager sin Begyndelse Kl. 10 Slet, til hvilken Tid de Lysthavende behagelig ville indfinde sig. Viborg, den 29de Junii 1796. Astrup.
Viborger Samler, 1796-07-11
Allinggaard i Hitz Herred, bliver med og uden Tiender til Forpagtning opbuden udi Ans Kroe i Februarii Maaned 1797. De som maatte være Liebhaber, kan lads Eiendommene og øvrigt eftersee der forevises paa Allinggaard. Skulle Gaard og Godserne inden den berørte Tid blive bortsolgt, skal det forinden betimelig vorde bekiendtgjort. P. M. Paa Stiftsprovstiets beneficerede Gods, døde den 27de Maji sidst Fæstebonden Jacob Rasmussen boende i Resen Sogn og Bye, Bøvling Amt, Schodborg Herred, efterladende sig en Enke med 4 Børn: en Søn Niels Jacobsen, som opholder sig i Kiøbenhavn, men i hvis Tieneste, vides ikke, en Datter Jde, gift med Huusmand Christen Høy i bemeldte Resen, en yngre Maren gift med Jens Nielsen i lille Humlum, en yngre Kirsten opholdende sig hos Moderen. Disse Arvinger bliver herved, da det, for den fraværende Søns Skyld, ikke beqvemmelig kan skee til 6te Uges Dagen den 8de Julii, indkaldede til 12te Uges Dagen den 19de Augusti førstkommende, efter Loven; ligesom og Creditorerne, efter den Kongel. Placat om uformuend Sterbboer, af 26de October 1792, at møde, eller, ved lovlig Fuldmagt, at lade møde i Stervboet Kl. 10 for Middag, for at overvære Skifte=Behandlingen, og indtale hver sin Ret. Viborg den 23de Junii 1796. Astrup.
Viborger Samler, 1796-07-11
Under Herredsfogdens Skifte-Jurisdiction paa Morsøere ved Døden afgangne: 1) Ungkarl Martinus Tobiasen, død hos sin Brøder Christian Tobiasen, Væver i Lirsleff. Efter ham foretages Skifte paa Tingstuen her Nyekiøbing Tirsdagen den 20de Septbr. 1796. 2) Selvejer-Gaardmand Søren Christensen i Torp, Karbye, Sogn. Efter ham foretages Skifte paa bemeldte Tingstue Løverdagen den 22de October 1796. Disse Dødsfalde og Skifternes Foretagelse paa de anførte Tægtedage, vorder herved proclameret til Efterretning for alle Vedkommende, især respective for hvert Stervboes Creditorer, at de kan vide at iagttage deres Ret, imedens det er Tid. Nyekiøbing paa Morsøe, den 20de Junii 1796. Hans Lorenz Spliid, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Viborger Samler, 1796-07-11
Skiftet efter afgangne Jordemoder Else Kirstine Kiøl dige af Brorup Huus udi Brufling Sogn, Baroniet Ryssensteens Gods, er berammet til videre fremme, og om mueligt Slutning, igien at foretages her paa Skriverstuen, Onsdagen den 27 Julii førstkommende Kl. 3 slet Eftermiddag. Thi indkaldes saavel hendes udi Foraaret, efter sigende til Holsteen, bortreiste Mand Lars Larsen Galsgaard, som Credi og Debitorerne, om af sidste Slags ere nogle, udi dette ringe Stervboe, til berørte Tiid og Sted at tage Møde. Ryssensteen den 10 Junii 1796. Niels HiersineFormedelst Alderdom og min Konet Svaghed, agter jeg underhaanden at følge min tilhørende Toft uden for lille Katmoese paa denne Byes Mark, enten visse Tønder Land deraf eller samlet, de som dertil maatte være Liebhaber, ville behage at henvende dem til Peter Ditmer Stilling.
Viborger Samler, 1796-07-11
J Schive har jeg nu for kort Tid siden nedsat mig som Bogbinder, og meget angelegen er det for mig, som begyndere, at faae god Søgning, jeg vil derfor herved bede mig recommenderet for det ærede Publikum, forsikrende got Arbeide, billig Betaling og redelig Behandling. Jacob Erling. At Schinders Brot er under Reparation og optaget, saa der, i de første 14 Dage, ikke kan blive nogen Passage eller Fart over samme, det bliver til de Reisendes Efterretning herved bekiendtgjort. Lynderupgaard den 3 Julii 1796. M. Lottrup,
Viborger Samler, 1796-07-11
Paa Overgaard ved Mariager kan for billig Priis bekommes, 3de unge Myndhunde af beste Slags, naar Liebhaberne derom behagelig vil henvende dem til Skourideren paa Erich Hansen. Gaarden. Af Sønder Sogns Kirke her i Byen dens Midler er 200 Rdlr. at faae til Laans enten strax eller til førstkommende 11te December mod reskriptmæssig Pant og lovlige Renter, de, som maatte behøve samme, ville henvende dem til undertegnede Kirkeværger. Viborg den 8de Julii 1796. Christen Jørgensen.
Viborger Samler, 1796-07-11
Af Nørre Sogns Kirkes Midler er endnu at faae til Laans 200 Rdlr. Hvem samme skulle behøve, ville melde sig hos Nørre Sogns KirkepærgerTil førstkommende 11te December eller strax er af umyndiges Midler at faae til Laans 1020 Rdlr. 3 Mk. 5 1/2 s. imod reskriptmæssig Pant, de, som samme ville modtage og deraf svare lovlig Rente, ville behage at henvende sig til Viborg Overformynderie den 2den Julii 1796. P. Kollerup. J. Petersen.
Viborger Samler, 1796-07-11
(Tillæg.) Tillæg. Til No. 28 af den Viborger Samler 1796.
Viborger Samler, 1796-07-11
Bekiendtgiørelser. Efter afgangne Else Marie Larsdatter, Enke af forhen afdøde Jens Nielsen, Huusmand i Vorre, bliver i Stervboet hos anværende Jndsidder Lauriz Jensen Torsdagen den 210 Julii førstkommende Kl. 3 Eftermiddag, holden den endelige Skiftesamling, hvortil Arvingerne og, om skulde være, andre Vedkommende, herved indvarsles. J. Hansen. Viborg den 4 Julii 1796.
Viborger Samler, 1796-07-11
Mandagen den 18de Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver paa Baroniet Ryssensteens Forstrand, sønden Torskminde, ud for Houvig, foretaget og holdet offentlig Auction over en sammesteds den 5te f. M. uden Folks Medfølge indstrandet Skibsladning Tømmer, bestaaende af circa 700 Stkr. Pommerske Bielker, nogle korte Ender dito og nogle Tylter Fyrre Planker og Fiel, samt til, lige 3de fra Skibet biergede Jern Kanoner med Raperter, saavelsom og endere staaende og løbende Redskaber af Mast er Stænger, Vandter og Touge med videre, hvilket herved til Lysthavendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Store Kastberg den 28de Junii 1796. B. Claudi,