JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-01-16
Jrsdagen den 28de Januarii 1807 om Formiddagen Kl. 11, foretages 3die og sidste Auction over det Smeden Andreas Nielsens Stervboe tilhørende Huus, beliggende paa Hjørne af Nørregade og Møllergade her i Kiøge. Conditionerne ere at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Kjøge, den 2den Januarii 1807. Crist, Børgemester og Byefoged. Skiprund god og forsvarlig sladt og 1/2 Tomme ty 200 Stangjeen uden Ru=Ender, tilvirket her i den Kongelige Stangjerne Hammer, bliver Mandagen den 9de Februarii 1807 ved Auction opbuden i Overbergamtet paa Kongsberg, og den Høistbydende, paa det Kongelige Rentekammers nærmere indhentede Approbation, tilslagen imod 6 Maaneders Credit, og antagelig Cautions Stillelse paa Auctionsstedet. Det opraabes i større og mindre Partier indtil 10 Skippund efter Liebhabernes Forlangende. Oberbergamtet, den 30te December 1806. i ectionen for det Forgelig Octoirede Danske Asiatiske Compagnie, bekiendtgiør herved: at Onsdagen den 18de Martii forsikmmende, om Formiddagen ved 9 ½ Slet, blive udi Compagniets Huus paa Cluistianshavn finetaget Auction over sammes Beholdning af ostindiske Cattun-Vare, i Overeensstemmelse med den specielle Carga, som fra Compagniets Bog holde.-Contoir udfærdiges, og derfra behageligen kan afvertes. Varene ligge til Eftersyn i Pakhusene 8 Dage forinden Auctionen. directionen for det Korgelig Octoierede Danske Asiatiske L Compagnie, bekiendtgjør herved: at Onsdagen den 1ste April førstkommende, om Formiddagen ved 9 ½ Slet, bliver ud Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over den med Skibet Princesse Lonie Augusti forrige Aar fra Chinhiembragte Ladning, faa og over de forhen fra Skibene Norg og Arve=Prinsen indholdte Vare, alt i Overeensstemmelse med den specialle Carva, som fra Compagniets Bogholder-Contoiudfærdiges, og derfra behageligen kan afhentes. Varene ligge til Eftersyn i Pakhusene 8 Dage forinden Auctionen, En Gaard i Linaae Sogn og Bye paa Aarhuus Amt med god Skov, tilhørende Stervboet efter Clemmen Poulsen Byberg. skyldende af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr., Sko 5 Skpr., hvortil aarlig kan faaes 14 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg 18 Tdr. Havre, 16 Tdr. Boghvede og avles 36 Læs Høe, tilligemed 3de Leiehuse, bliver ved en eneste Auction, som holdes i Stervboegaarden den 6te April d. A. Kl. 11 Formiddag opraabt, og om antageligt Bud skeer bortsolgt. Bygningerne ere assuerede for 3070 Rdlr., og Værelserne betrukne og indrettede for en Familie uden for Bondestanden. Enken lade Eiendommen forevise forud. Skanderborg, den 9de Januarii 1807. Bagger, Skifte= og Auctions=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Constantinopel den 9de Decbr. Den engelske Admiral Louis ankom den 30te Novbr. hertil med Linieskibet Canopus og Fregatten Endymion. Admiralen blev modtaget med særdeles Udmærkelse af det ottomanniske Ministerium. J Forgaars spiste Storadmiralen ombord paa Linieskibet Canopus. De øvere 5 engelske Skide af Admiral Louis Flaade ligge for Anker ved Dardaneller, me. Antallet af de Landtropper, som ere ombord paa Flaaden, er ikke nøie bekiendt.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Kønigsberg den 22de Decbr. Man siger, at Cabinetsraad Bryme skal træde ind i Mimisteriet. Ministeren von Stein, der nu er bleven Genekalcontrolleur, har afgivet Portefeuillen for de udenlandske Sager til General v. Zastrow. Generalerne v. Geusau og . Dietern ere satte paa Pension. Grev v. Haugwitz er keist til sine Godser i Schlesien med den yngre Hr. v. Lombard. Cabinetsraad v. Lombard og Ministerin v. Vos ere her endnu, men uden at forestaae Fuuctioner.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Mayland, den 24de Decbr. Alle de franske Tropper, som ere forsamlede ved Udine, Ferona og Brescia, ere i Begreb med at marschere igiennem Tyrol til den store Armee i Polen. Endeel Officierer ere kiste forud, for at treffe de fornødne Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
De seneste Efterretninger fra Rom melde, at en spansk Coureer er ankommen dertil, hvis Depescher have foranlediget en Forsamling af Regieringsmedlemmerne. Den forrige pavelige Nuntius i Petersburg, Hr. Artzzo, er ankommen til Rom. Man siger, han har en vigtig Mission fra den russiske Keisers Side, i hvilken Anledning der skal bære holdt adskillige Cardinals-Forsamlinger, og at han ser tilbage til Petersburg med det pavelige Hofs Svar. Skrivelse fra Madrid, den 25de Decbr.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
I Gaar udkom her følgende overordentlige Hof dende: Onsdagen den 24de Decbr. Ved en overordentlig Coureer fra Lissabon have vi faaes den Efterretning, at det portugisiske Skib Scipio, som den 19de d. M. indløb til Lissabon fra Fernambue, traf sammesteds en spansk Skonnert, som havde Depescher ombord for det spanske Hof; men var formedelst en stærk Læk bleven nødt til at gaae til Fernambuc. Ved bemeldte Skonert har man erfaret, at Buenos=Ayres igien er underkastet Hs. Majestæt Kongen af Spaniens Vaaben efter en forefal en Trefning imellem de spanske og engelske Tropper. Antallet af Fiendens Døde er stort og Resten af hans Tropper ere blevne gjorte til Krigsfanger. Benævnte Skonnert blev med Fanger ombord tilbage i Fernambue, for at reparere sit Havarie og derpaa fortsætte sin Reise. Nærværende bliver meddeelt Publicum til Ære for Hs. Majestæts Vaaben og til Bidste for Sammes Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Warschau, den 26de Decbr. Russerne havde kastet frygtelige Batterier op og forskandset sig stærkt ved Bug, især ved Zegrie; men de Franske gik over Floden Wkra, over hvilken der, i Keiserens Nærværelse og med hans egen Hielp, i nogle Timer blev staaet en Broe, uagtet den stærke fiendtlige Jld, hvorpaa de den 24de erobrede Batterirne og forjoge Russerne fra Forskandsningerne. Ved denne Leilighed udmærkede Marschal Davousts Adjutant, Joseph Szymanovski, sig meget. Udenat oppebie til Broen blev færdig kastede han sig til Hest i Floden, det franske Rytterie fulgte ham, og han naaede, uagtet Russernes Jld, lykkelig Strandbreden og drev med de Franske Russerne tilbage. Denne Handling forskaffede ham den franske Monarks bifald og Armeen udraabte: See den modige og tappre Polakker.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Hr. Trombecki, der har observeret de schlesiske Grændser, med en Commando af 100 Adelsmænd, er gaaet til Tarnowiet, hvor han har taget Landraaden sammesteds, Grev v. Henkel, med til Gidsel for de Herrer Nierazesk og Siminski, og bragt ham til Zorbi, hvorfra han er bleven ført til Censtochau. Han har ogsaa medtaget den kongel. Kasse og 118 Heste, der vare bestemte til det preussiske Rytterie, som Prindsen af Anhalt Plessorganiserer.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Stockholm den 2den Januar. Den til det petersburgske Hof bestemte engelske Ambassadeur, Marqvis von Douglas, er afreist herfra til Gries, ham, for at begive sig over Finland til sin Bestemmelse; men da de finlandske Kyster allerede ere tillagte med Iis, saa troer man, at han vil være nødt til at tage Landveien over Torneaa.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Posen den 2den Januar. Fra Warschau meldes under 29de Decbr., at denne Stad er saa opfyldt med Militaire og andre Personer, at de nesten ikke kunne rummes i Staden. En Deel af den store Armees Reservecorps, for det meste Grenaderer og Voltigeurer, som udmærkede sig saa fordeelagtig ved Lübecks Erobring, ankom hertil den 29de Decbr. Man kunde nesten ikke see paa dem, at de havde gjort saa lang en Marsch paa saa slette Veie.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Wien den 3die Januar. En Deputation fra den øst= og vestegallitiske Adel skal være underveis hertil i det Ærinde, at forsikkre Kriseren omdenne Adels Troskab og Hengivenhed for Høistsamme og det høie Arvehuus og tilbyde al Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Breve fra Moldan bekræfte den Efterretning, at Russerne have besat Bender.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Cassel, den 4de Januar. Siden Juul have vi været i stor Angest for Jnsurgenterne. som truede, at bestorme Cassel; men nu er denne Frygt fordi. Den 31te Drember ankom 3 Regimenter franske Tropper hertil med Kanoner og bleve indqvarterede hos Borgerne. J Forgaare marscherede 4000 Mand i forskiellige Afdelinger til de Egne, som vare i Opstand, og i Dag hav vi faaet den Efterretning, at Oprørerne have strækket Gevær og ere gaaet hiem. Jnsurgenterne havde grebet temmelig om sig. J Marburg skal der have staaet 3000 Mand, som dog forsvandt ved det franske Militairs Ankomst. Menda Hessens collige Borgere aldeles ikke have deeltaget i denne Jnsurrection og en stor Deelendog blev voldsom tvunget til Opstanden, haaber man, at denne Uorden ingen videre skadelige Følger vil have for vort Land og at Hs. MajestætReiseren af Frankerig ikke vil straffe disse urolige Optrin.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Paris, den 7de Januar. Et keiserlig Decret, dat. Bamberg, den 6te Octbr., befaer, at alle vore Havne anholdte preussiske Skibe skulle følges : Indtægten deraf tilflyde den offentlige Skat. Herfra undtages de preussiske Skibe paa 190 Tønder og den over, som skulle nornstes til Krigstieneste.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Fra Neapel meldes under 19de Decbr., at 1200 Engellændere og Sicilianere have gjort Landgang ved Maraten, hvor de havde forstandset sig; men General Lama gut omringede dem og tog dem alle til Fanger efter en hidsig Modstand. Jblangt Fangerne vare endeel bekiendt. Jnsurgen chefer, hos hvilke man fandt Breve fra Palerme, som melde, at de Franske vare slagne af Perusserne, at de franske Tropper i Neapel havde faaet Ordre, at rømme Landet og at Russerne vare ankomne til Tarent. Kong Joseph har formedelst General Lamarques Forbøn benaade, Jnsurgenicheferne, som allerede have aflagt Troskabseed. De ere kiekke Mænd, som man kan bruge. De have til lige behandlet 3 franske Officierer meget vel, som for 4 Maaneder siden bleve fangne i Calabrien. - Der gaaer det Rygte i Napel, at Exministeren Acton er død i Palermo. - Kongeriget Rapel er ved en Lov af 8de December blevet inddeelt i 14 Districter, som indeholde 520 Sogne.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Breve fra Rom melde, at endeel franske Tropper nylig ere passerede igiennem Rom fra Neapel, for at begive sig til Leiren ved Udine i det venetianske Friaul.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra London, den 7de Januar. Papirerne, som angaae Underhandlingerne med Frankrig, ere nu blevne forelagte Underhuset til Berraadslagning Lord Howick gjorde Forslag til en Tak=Addresse til Hs. Majestet. Med Smerte beklager jeg, (sagde han) at Fredsunderhandlingerne ere frilslagne. Med denne Smerte for binder sig Mindet om den store Mands, (Hr. Fors) Tab, som jeg især har Aarlag at beklage. Jeg mangler min første og indsigtfulde Vens Raad. Det eneste, som opmuntrer mig i min vanskelige Stilling, er den Omstændighed, at jeg har Kundskab om alle de Hensigter og Planer, denne store Mand fulgte, for at skaffe Engelland en varig Fred. Efter Slaget ved Austerlitz var endog en temporair Fred ønskelig for Europa. Underhandlingerne bleve begyndte (Nu gitunemgik Lord Howick sammes bekiendte Historie. Vi havde ustridig Rettil at beholde alt, hvad vi havde erobret, med mindre Frankrig tilstod os og vore Allierede Skadesløsholdelse. Paa denne Grundvold kan Freden allene være ærefuld for dette Land. Det Hannoverske skulde ved de sidste Fredsunderhandlinger tildagegives Engelland, undtagen Grevskabet Høyn, som har 10000 Jndvaanere. Fra fransk Side erklærede man, at dersom de tilbudne Betingelser, at beholde Cap, Maltha a. imod Tilbagegivelsen 4 Pondichery, St. Lucie, Surinam a. ikke bleve antagne vilde Betingelserne siden ikke falde saa fordeelagtig ud ved de forestaaende Forandringer i Tydskland. Hs. Majestæt Regiering har anvendt alle Midler til at skaffe en sikker og ærefuld Fred og paa den anden Side sluttet Forbindelser til Krigens Fortsættelse. Underhandligens Afbrydelse skeetsefter den store Statsmands Raad og Mening, som først ham begyndt den.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Lord Varmouth svarede nu : "at de af den franske Regiering tilbudne Fredsbetingelser vare hæderligere og følbelagtigere for Engelland end nogen af dem, som forhen havde været forslagne og at man havde forkastet en vigtig Fred.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Sir Thomas Thurnton holdt sin Tiltrædelses=Tale, hvori han dadlede den Maade, hvor paa den sidste Underhandling var bleven ført.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Hr. Whitbread sagde: Frankrig ønsker vist ligesaameget Freden, som Engelland maa ønske den, da begges Jnteresse saa høilig kræver den. Man anfører forskjellige Ottringer af Statsministeren Talleyrand; Frankerig har midlertid ikke gjort noget fornærmende ved at slutte en Separat=Tractat med Rusland. Det sagde forud med Aabenhed, at det vilde underhandle med denne Magt og handlede Følge denne Erklæring. Med Smerte har jeg i denne Af ken hørt Talere, som yttre, at der for nærværende Tid ikke ser at tænke paa nogen Fred med Frankrig. Det er sandt, vi have paa ny draget Sværdet og Stridshandsken er kastet men jeg seer ikke nogen Grund, hvorfor vi ikke skulle søge igjen at oprette Freden for os og for Europa. Jeg troer og saa, at dette er Ministrenes Mening. Ønsker ikke Rusland ogsaa Fredens Jgien=Oprettelse? Jngen er beredvilligere end jeg til at nærme sig Thronens For med Forsikkring, som, at understøtte den paa enhver Maade til en Krig, som en mødvendig til at vedligeholde Kronens Ære og Landets Vel men jeg ønsker blot, at Veien til Fred ikke maa blive tilluksket. Hr. Whitbread foreslog et Tillæg til Adressen, at memlig Hs. Majestæt tillige maatte blive anmodet om, at anvende de bedste Midler til Fredens Jgien=Oprettelse. -Hr. Canning talte i samme Tone. Statssecretairen, Lord Howick gav sine Modgrunde og erklærede til Slutning: at han for nærværende Tid ikke havde nogen Udsigt til en herefuld og hurtig Ende paa Krigen.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Debatterne bleve først endte Kl. 5 1/2 om Morgenen og Takadressen, som Lord Howick havde foreslaaet, blev eenstemmigen bevilget. Lord Grenvilles foreslagne Takadresse i Overhuset blev ligeledes eenstemmigen bevilget. En ny russisk Ambassadeur ventes hertil i Grev Strocanoffs Sted.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Mecklenburg-Schwerin, den 8de Januar. Vort Land lider uudsigelig ved værværende krigerske Forfatning. De af den fransk Administration paalagte Contributioner kunne umulig tilveiebringes efter det Tab, vi allerede have lildt. De beløbe sig med alle Natural=Levegrancer allerede til 6 Mill. Fr. Vor Forfatning er saa meget mere trykkende, da Hs. Durchl. vor regierende Hertug er Følge en meget bestemt befaling fra den franske Keisers Side, bleven nødt til uopholdeligt at forlade sit Land med sin hele Familie under nærværende franske Occupation.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Dorsten, den 8de Januar. I Gaar ankom 30 Kanoner og 180 preussiske Fanger, som bleve escorterede af münsterske Nationalgadere, tilBorken. Der skal være forefaldet nogle ubehagelige Optrin med Fangerne, som bleve indqvarterede i Kirkerne.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Maynz, den 9de Januar. Marschal Kellermann reiste den 5te herfra til Hanau hver nogle Uroligheder vare opkomne, som dog allerede igien ere dæmpede, ligesom paa andre Steder i Hessen. J Forgaars kom Marschallen tilbage fra Hanau, hvor han havne udstedt 2 Proclamationer som tilveiedragde Rolighed, igien.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Frankfurt am Mayn, den 10de Januar. J Forgaars blev Efterretningen om den over den russiske Armee tilfægtede Seier høitidelig bekiendtgjort i Maynunder Artilleriesalver og Klokkernes Ringning.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
J denne Maaned udskrives 8000 Rekruter i KongerigieBayern, for stedse at have den Armee, der staaer i Marken, complet. Residentsstaden München er ikke fritaget for Udskrivningen. Braunau giøres til en frygtelig Fæstning. Foruden franske og bayerske Tropper arbeide daglig 800 Bønder paa de nye Udenværker. Reisende indlades vel i Staden, men en Soldat følger dem overalt, saa længe de opholde sig der. Besætningen bestaar af 4000 Mand Franske og 2 bøyerske Batailloner.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Harlem, den 10de Januar. Den herværende Tidende indeholder følgende, angaaende den Jnsurrection, som har havt Sted i det Hessiske Marburg, den 31te Decbr.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Den 22de d. M. udstedte General Lagrange en Proclamation, hvori han opfordrede det unge Mandskab i det Hessiske, at begive sig under Hs. Majestæt, de Franskes Keisers Fane. Denne Proclamation blev urigtig forstaaet af Jndvaanerne og Betienterne, som skulde forkynde samme, bleve endog mishandlede af Bønderne. General Gouverneuren lod derpaa den 24de bekiendtgiøre en anden Proclamation, hvori han in delig viiste, at ingen imod sin Villie Fulde tvinges til Tieneste, i Slutningen af samme blev en Opstands Farelskildret for de endnu urolige Borgere. Ogsaa denne Proclamation blev misforstaaet og Folket blev saa oprørsk, at en formelig Revolte den 27de brød ud i det Nedre=Grevskab. Samme Dag drog en Mængde Oprørers til Ziegenhavn og fordres eller myrdede denne Fæstnings ubetydelige Besætning. Følgende Dag anvendte General Lagrange endnu alle Midler, for igjen at bringe de urolige Gemytter til Eftertanke: men dette var frugtesløst. Oprøret tog stedse meere og mere Overhaand og udstrakte sig den 29de over det hele Land, Grevskabet Hanau undtagen. Alt løb til Vaaben. De rolige Jndvaanere bleve ved Mishandlinger trungne til at tage Deel i Oprøret, som blev styret ved forhenværende Hessiske Officerer og Betiente. De i Ziegenhagen forefundne Geværer tiente til Oprørernes Bevædning. Endeel franske Soldater, som befandt sig paa det flade Land tilligemed nogle Detaschementer, som marscherede fra Frankfurt, til Elben, ere faldne som et Offer for Jnsurrectionen. Nogle Tusinde Jnsurgenter stormede i Gaar ind her, nødte den svage Besætning til at trække sig tilbage og mishandlede de Jndvaanere, som vilde tage det franske Hospital i Beskyttelse. Ulykkeligst ere de Betiente farne, som har sæ ret Kriseren Troskabsted. Jnsurgenterne have truet, at stikke de nærmeste Byer i det Weilburgske og Ensenachske i v. Henkel, med til Gidsel for de Herrer Nierazeskt og Siminski, og bragt ham til Zorbi, hvorfra han er bleven ført til Censtochau. Han har ogsaa medtaget den kongel. Kasse og 118 Heste, der vare bestemte til det preussiske Rytterie, som Prindsen af Anhalt Plestorganiserer.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Stockholm den 2den Januar. Den til det petersburgske Hof bestemte engelske Ambassadeur, Marqvis von Dougas, er afreist herfra til Griesham, for at begive sig over Finland til sin Bestemmelse: men da de finlandske Kyster allerede ere tillagte med Jes, saa troer man, at han vil være nødt til at tage Landveien over Torneaa.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Wien den 3die Januar. En Deputation fra den øst= og vestegallitiske Adel skal være underveis hertil i det Ærinde, at forsikkre Keiseren omdenne Adels Troskab og hengivenhed for Høistsamme og det høie Arvehuus og tilbyde al Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Cassel, den 4de Januar. Siden Juul have vi været i stor Angest for Jnsurgenterne. som truede, at bestorme Cassel; men nu er denne Frygt for ti. Den 31te Diember ankom 3 Regimenter franske Tropper hertil med Kanoner og bleve indsvarterede hos Borgerne. J Forgaars marscherede 4000 Mand i forskiellige Afdelinger til de Egne, som vare i Opstand og i Dag hav vi faaet den Efterretning, at Oprørerne have strækket G. vær og ere gaaet hiem. Jnsurgenterne havde grebet temmelig om sig. J Marburg skal der have staaet 3000 Mand. som dog forsvandt ved det franske Militairs Ankomst. Menda Hessens collige Borgere aldeles ikke have deeltaget i denne Jnsurrection og en stor Deelendog blev voldsom tvunget til Opstanden, haaber man, at denne Uorden ingen videre skadelige Følger vil have for vort Land og at Hs. Majestæt Keiseren af Frankerig ikke vil straffe disse urolige Optrin.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra Paris, den 7de Januar. Et keiserlig Deeret, dat. Bamberg, den 6te Octbr., befaer, at alle vore Havne anholdte preussiske Skibe skulle friges og Indtægten deraf tilflyde den offentlige Skat. Herfra undtages de preussiske Skibe paa 190 Tønder og den over, som skulle nornstes til Krigstieneste.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Fra Neapel meldes under 19de Decbr., at 1200 Engellændere og Siciligere have gjort Landgang ved Maraten, hvor de havde forskandset sig; men General Lama que omringede dem og tog dem alle til Fanger efter en hidsig Modstand. Jblangt Fangerne vare endeel bekiendt. Jnsurgen chefer, hos hvilke man fandt Breve fra Palerme, som melde, at de Franske vare slagne af Preusserne, at de franske Tropper i Neapel havde faaet Ordre, at rømme Landet og at Russerne vare ankomne til Tarent. Kong Joseph har formedelst General Lamarques Forbøn benaadet Jnsurgenicheferne, som allerede have aflagt Troskabseed. De ere kiekke Mænd, som man kan bruge. De have til lige behandlet 3 franske Officierer meget vel, som for 4 Maaneder siden bleve fangne i Calabrien. - Der gaaer det Rygte i Napel, at Exministeren Acton er død i Pallermo. - Kongeriget Neapel er ved en Lov af 8de December blevet inddeelt i 14 Districter, som indeholde 520 Sogne.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Skrivelse fra London, den 7de Januar. Papirerne, som angaae Underhandlingerne med Frankrig, ere nu blevne forelægte Underhuset til Berraadslagning. Lord Howick gjorde Forslag til en Tak=Addresse til Hs. Majestæt. Med Smerte beklager jeg, (sagde han) at Fredsunderhandlingerne ere frilslagne. Med denne Smerte for binder sig Mindet om den store Mands, (Hr. Fors) Tab, som jeg især har Aarlag at beklage. Jeg mangler min første og indsigtfulde Vens Raad. Det eneste, som opmuntrer mig i min vanskelige Stilling, er den Omstændighed, at jeg har Kundskab om alle de Hensigter og Planer, denne store Mand fulgte, for at skaffe Engelland en varig Fred Efter Slaget ved Austerlitz var endog en temporair Fred ønskelig for Europa. Underhandlingerne bleve begyndte (Nu giennemgik Lod Howick sammes bekiendte Historie.) Vi havde ustridig Ret til at beholde alt, hvad vi havde erobret, med mindre Frankrig tilstod os og vore Allierede Skadesløsholdelse. Paa denne Grundvold kan Freden allene være ærefuld for dette Land. Det Hannoverske skulde ved de sidste Fredsunderhandlinger tildagegives Engelland, undtagen Grevskabet Høyn, som har 10000 Jndvaanere. Fra fransk Side erklærede man, at dersom de tilbudne Betingelse, at beholde Cap, Maltha a. imod Tilbagegivelsen af Pondichery, St. Lucie, Surinam a. ikke bleve antagne, vilde Betingriserne siden ikke falde saa fordeelagtig ud ved de forestaaende Forandringer i Tydskland. Hs. Majestæts Regiering har anvendt alle Midler til at skaffe en sikker og ærefuld Fred og paa den anden Side sluttet Forbindelser til Krigens Fortsættelse. Underhandligens Afbrydelse skeet, efter den store Statsmands Raad og Mening, som først hans begyndt den.
Berlingske Tidende, 1807-01-19
Lord Varmouth svarede nu : "at de af den franske Regiering tilbudne Fredsbetingelser vare hæderligere og førbelagtigere for Engelland end nogen af dem, som forhen havde været forslagne og at man havde forkastet en vigtig Fred.