JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
J Carlshamn (i Sverrig) har en Pige begaaet en skrækkelig Udaad. Hun har nemlig efterhaanden hemmeligen født tre Børn, som hun alle har myrdet ved at holde deres Hoved under Vand indtil de vare qvalte, hvorpaa hun nedgravede dem i Jorden. Den første Undersøgelse er nu indledt mod Mordersken i Carlshamn, og naar denne er endt skal hun føres til Carlscrona og der oppebie sin Dom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Kongsberg Sølvværk har i det sidste Aarstid. afgivet Sølv for omtrent 1/4 Million Species. Nylig var man stødt paa et ædelt Ertsbaand, og havde allerede udskudt af Strossen et Stykke af rigeste Sort Metalerts som veiede 628 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
J Hamborgerbladet, der Freischus No. 1 for 1840, læser man: Den nye Konge af Danmark kan lade sit Palais tapetsere med lutter Adresser, saamange indløbe der fra alle Kanter. Den meget frisindede Monark besvarer dem alle saa viist, humant og fast, at Adressenterne faae Leilighed til at overbevise sig om, at en Konge kan være meget fri og faderlig sindet uden at ophøre at være Konge."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Normanden Munch, Forfatter til det norske Sørgeqvad over Frederik den Sjette, (see d. Bl. No. 7).der har vakt almindelig Uvillie her i Danmark, har nu i Søndagen faaet en velfortjent Tilretteviisning, hvoraf følgende Vers her meddeles: Og var I dengang Trælle, saa var vort elskte Land Jo smeddet end i Lænker og Træl den danske Mand, Det stalst Du have løiet, nei fri er Danmarks Søn, Og friest under Drotten, som savnes nu i Løn. Hvor Loven er for Alle, for Konge og for Folk, Hvor Hvermand er hos Fyrsten sit eget Ønskes Tolk; Hvor Sandheds sande Venner tør tale djervt og kjækt Og Straf kun rammer Ondskab og den som lyver frækt. Hvor Fyrsten elsker Folket med Faderkjærlighed, Og værner ved sin Viisdom om indre, ydre Fred; Hvor Folket i sin Hersker kun seer en Fader god Og offter ham med Glæde sin sidste Draabe Blod. Hvor Bondens Aag blev knækket, saa i sin egen JordDen gyldne Sæd han lægger i Plovens dybe Spor, Og hvor paa Thing han stoder for Kongens første Mand: Stig mig, min norske Broder, er det et Trælleland, Vel fattigt er vort Danmark, men Kjærlighed gjør riig, Dens stærke Baand jo slynger om Folk og Konge sig, Og Folket elsked Fredrik, dets Tro paa ham var stærk, Taknemmelig det skued paa mangt hans Hædersværk. Og dog skal han nu dadles, ja haanes i sin Død, Og det af En, som fordum hans milde Scepter lød, Af Dig, der har ham stuet, der har hans Hjerte kjendt, Der alt som Barn har Bønner for ham til Himlen sendt, O Broder, hæsligt skurre de Ord mig i Din Sang At Fredriks Jordeklokke er Danmarks MorgenklangMens tusind Dine tindre og tusind Hjerter slaae Til Friheds første Accorder som gjennem Luften gaae. Har Du ei bedre Toner ved Sjette Fredriks Død, Da Harpen knuus og kast den i Fossens dybe Skjød, Og frygted jeg, at Gjenklang de fandt i danske Havn, Ved Himlen, da jeg skammed mig ved mit Dannenavn: Aalborg, den 17de Jan. Reppe var Sørgeklokken over den høisalige Monark forstummet for en anden førgelig Klokkelyd imorges tidligt satte Jndvaanerne i Skræk og Bevægelse. J den Handelsbetjent Møller tilh. Gaard ved Stranden, der strækker sig langs hen ad Storm gyden ud til Jomfruannegade, var Jldløs udbrudt inde i Huset og greb i en frygtelig Fart om sig. Gaarden beboedes af Hr. Møller og hans gamle Fader, samt af Hr. Tøifabr. Leisner og Skibskapt. Kroyn. Lykkeligviis reddedes alle Husets Beboere, men at redde Bygningen var en Umulighed. Derhos truedes Agent Møllers tilstødende Sukkerhuusgaard, Consul Wibroes Gaard paa den anden Side af Stormgyden, og Stadshauptmand Kruses til Bagbygningen grændsende Gaard, med den største Fare, Wibroes var endog allerede angreben af Jlden. Jlden var opkommen i et Kjøkken, hvorledes vides ikke. Gaarden nedbrændte aldeles, og Hr. Leisner mistede hele sit Inventarium (blandt hvilket 12 Bomuldsvæverstole, Varelager, osv., som dog Alt heldigviis var assureret, hvorimod dette ikke var Tilfældet med Hr. Møller og Capt. Krohn, der mistede endeel Jndbo og Effecter. (Uddr. af Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Aarhuus, den 17de Jan. Høisalig Kong Frederikden Sjettes Bisættelse i Roeskilde Domkirke blev i Gaar høitideligholdt her i vore Kirker med stor Sorg og Andagt. J Domkirken, hvor der især var en utallig Folkemængde, holdtes Sørgetalen af Hs. H. H. Biskop Paludan Müller, C. af D. og D. M., i Frue Kirke af Hs. H. Consistorialraad Brix, og i Hospitalskirken af Hs. V. Pastor Jahnsen. J dem alle bleve, til Sørgefesten af Hr. Rector Blache forfattede Psalmer afsjungne ved et stort Antal Dilettanter og Dillettantinder, under Accompagnement af Orgelet. Under Høitideligheden var det taust og stille i hele Staden, alle Forretninger vare lagt tilside, for værdigen at feire den høitelskede Konges Dødsfest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Bekjendtgjørelser. Efter nogle Ugers Sygdom behagede det Forsynet den 14de dennes ved Døden at bortkalde min kjære Kone, mine 2 smaae uforsørgede Børns omme Moder, Kirstine, Marie Guldmann fød Sørensen, i hendes Alders 25de og vort Ægteskabs 5te Aar. Dette undlader jeg ikke med dyb Veemod at bekjendtgjøre for deeltagende Slægt og Venner. Aarhuus, den 16de Januar 1840. J. Guldmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
J medio næste Maaned attraaer jeg at afholde Auction. Hvo der ved denne Leilighed ønsker noget bortsolgt, ville behage snarest mueligt at opgive mig saadant. Aarhuus, den 18de Jan. 1840. DENTS.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Ved Elsegaarde Strand er ilanddreven en blaamalet Skibsbaad, bygt af Egetømmer og Trænagler, 6 1/2 Alen lang, 2 1/2 Alen bred, anslaaet til Værdie 30 Rbd., uden Mærker. Eieren af denne indkaldes herved sub poena præclus& perpetui silentii ifølge Forordningen 28de Decbr. 1836. at melde sig inden Aar og Dag for Overauditeur, By og Herredsfoged Stephensen i Ebeltoft og godtgjøre. sin Eiendomsret. Randers Amthuus, d. 10de Jan. 1840. W. Lorentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Boelsmand Poul Mikkelsen og efterlevende Enke af Kastberg Byes Mark, Kastberg Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 10de Jan. 1840. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underretter, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Ritmester Hans Henrich Georg v. Halling, Eier af Friisholt i Aarhuus Stift, overeensstemmende med Placat 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, H. H. Holm. den 8de Januar 1840. 406 Rbd. 84 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
af Aarhuus Borgerskoles Midler, kan til næste Juni Termin faaes tillaans, imod befalet Sikkerhed. Man behager herom at henvende sig til Kæmneren Politiassistent Prokurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Hos en dannet Familie ønskes i dette Foraar en Huuslærerplads. Ansøgeren underviser, foruden i de almindeligste til de lærde Skoler henhørende Fag, i Engelsk, Fransk og Tydsk, samt Musik og Sang. - Billetter, mrkt. X. bedes snarest mueligt indlagte paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
En Handelsbetjent med gode Anbefalinger for sin Duelighed og Characteer kan enten strax eller til 1ste Mai d. A. faae Employ, naar man melder sig paa Adressekontoiret i Aarhuus i frankeret Billet mrk. S. med Opgivende af Alder og Løn. Christiansfeldter Formelys ere til nedsatte Priser at erholde hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Et Parti Senge-Fjeder er til Salg hos Undertegnede til meget billige Priser. J. L. Hasselbalch. Sæde=Byg og Havre, af fortrinlig Qvalitet, kan erholdes i Birkedommergaarden i Hammel, naar Anmeldelse herom skeer inden Februar Maaneds Udgang. Byggen er Gradet. Paanetten de 2de Søstre, fort af Skipper Jens K. Hansen, ankom hertil igaar, og afgaaer strax efter Ud lysningen igjen til Kjøbenhavn. De som attraae noget Gods afsendt med ham vilde behageligst henvende sig ombord til Skipperen, som er beliggende ved Havnens nordre Side. Aarhuus, den 17de Januar 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Den Leilighed i Gaarden No. 618 paa Vestergade, som beboes af Hr. Jngenieur-Capitain v. Dau, bestaaende af 7 Værelser, Pige- og Spisekammer, Kjøkken, Kjælder, Brænde og Vaskehuus, samt en Deel af Haven, kan erholdes tilleie førstkommende Paaske=Flyttetid. M. H. Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Paa Veien til Marselisborg er i Forgaars fundet en Pakke med forskjellige Galanteriesager, som mod en Douceur og dette Avertissements Betaling kan faaes hos Jens Mikkelsen, hos Corporal Hagemann p. Middelgade. Et Skjøde udstædt af Laurs Knudsen Kieldstrup, Nørager Sogn, til Niels Sørensen Skomager i Maarup, tilligemed en Qvittering fra Politieassistent Nielsen i Aarhuus, til Undertegnede, lydende paa 300 Rbd., er Løverdagen den 11te dennes frakommet mig, og formeentlig tabt paa Middelgade i Aarhuus. Den retsindige Finder af disse Documenter ville behage at indlevere samme til Politieassistent Nielsen, mod en passende Douceur. Kraiberg Mark, i Hornsleth Sogn, d. 18de Jan. 1840. Niels Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Til Digteren St. St. Blicher, har jeg, ifølge den skeete Opfordring, havt den Glæde at modtage fra Hs. V. Hr. Pastor Aspach 1 Rbd., fra N. F. J. 1 Rbd., og fra Præste=Enken Mad. Sommer 2 Rbd. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Ugebladet "Diversat for 1837 og 1838 ønskes tilkjøbs af Jessens Boghandling. Portraiter, D. D. M. M. Kong Christian den Ottende Dronning Caroline Amalie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Paa Opfordring af Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjøbenhavn (under Bestyrelse af Lieutn. Rainals) bringe vi herved offentlig den Erklæring, at Portraiterne af D. D. M. M. Kongen og Dronningen, som udgives af Foreningen, og udføres i vort lithographiske Jnstitut, ville blive leverede i den fineste Crayon Maneer, og i enhver Henseende saaledes udstyrede, at saavel Udgiverne, som Jnstitutet tor haabe, at bem. Portraiter ville vinde det ærede Publikums fuldkomneste Tilfredshed. Kjøbenhavn, den 7de Januar 1840. Em. Bærentzen & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Paa fornævnte Deres Majestæters Portraiter, der betales prænumerando med 6 Mk. 12 s., kan subskriberes hos Hr. Postfuldmægtig Andersen og hos L. F. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Nye Bøger. J de tre sidste Uger er udkommet og faaes til vedføjede Priser i Rigsbankpenge: Jules Bern; To Maaneder i Kjøbenhavn, Novelle. 10 Mk. Jnvaliden eller Soldater=Perspective, af Forf. til Erindringer." 1 Rbd. H. P. Holst, Digte, 1ste Samling. 1 Rbd. Sammes Mindedigt over Frederik den VI, med hans Portrait, smagfuldt udstyret. 3 Mk. Rumohr, Reisenøveller. 11 Mk. P. L. Møller, lyriske Digte, 7 Mk. H. C. Andersens Fodreisefra Holmens Canal til Østpynten af Amager i 1828 og 1829. 3die Opl. 4 Mk. A. T. Høst, de 100 Dage eller Napoleons Felttog i 1815. 4de H. 3 Mk. 12 s. Theat. Repert. 116 (Bryggeren i Preston.) 28 s. Monrad; flyvende politiske Blade No. 1. 24 s. Neergaard; Besked paa Anonymus's Epistel i "Dagen No. 232 og 233 for 1839. 3 Mk. Birchedahl, nodtvunget Svar til Stiftsprovst Tryde. 2 Mk. 4 s. Exegetisk Bibliothek, udgivet og oversat af Boethe l. 1. (Bilroths Commentar til Corinthierne.) 3 Mk. Pohle, for Pianofortespillere, om Jndstudering og Foredrag af Compositioner, 3 Mk. 8 s. Ørsted; Planterigets Naturhist. 3. 1 Rbd. 4 s. (13, 2 Rbd. 40 s.) Linge; Criminalsager VI, 3. 3 Mk. Øst, Beretninger og Frederik IV, Christian Vls, Frederik Vs og Christian Vis Liigbegjængelser og Bisættelser. 2 Mk. C. Holm i Horsens. S. Meldrup i Kolding. S. Warberg og Jessens Boghandling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
No 12. Tirsdagen. den 27de 1. Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 17de Januar. Sørgehøitideligheden ved høisalig Kong Frederik den Sjettes Liigbegængelse og Bisættelse i Roeskilde Domkirke er nu fuldbyrdet, overeensst. med det befalede Ceremoniel. Som Overhofmarskalk ved Høitidelig heden fungerede Kammerherre Grev Ahlefeldt, da Sygdom hindrede Overhofmarskal Haxthausen at være tilstede. Premier-Marskalker vare Kammerjunkerne Reedtz og von der Maase. Second-Marskalker Capt. i Søe=Etaten S. Tuxen og Major i 1ste jydske Jnf.Regiment Hedemann. - Da paa det kongl. Palais Følget havde forsamlet sig, var Hs. Maj. Kongen, Kronprindsen, Prinds Ferdinand, Hertugen af Glücksborg og Landgreven af Hessen, Alle sort klædte, indtraadte i Sørgegemakket, hvor da Høitideligheden begyndte med en af Slotspræst Pauli forfattet Psalme, som blev afsjunget i et tilstødende Gemak. Og da Sjællands Biskop dernæst havde holdt en kort Tale, blev der atter sjunget en Psalme. Derefter (Kl. 10) udbragtes det kgl. Liig til Liigvognen, og Processionen begyndte. Gaderne vare belagte med et Lag Sand, hvorved Lyden af Hestenes Hovslag og Hjulenes Bevægelse dæmpedes og en usædvanlig dump Lyd frembragtes, hvis Jndtryk forøgedes ved den almindeligt herskende Taushed. Desuden vare Gaderne bestrøede med Grønt og Blomster, og de ved Nyhavn liggende kgl. Jagter, der vare oplyste af korsdannede Lamper, gave Kanonsalut, da Liget passerede forbi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Blandt de hvide Riddere (Storkors af D.) som saaes i Processionen var ogsaa Hs. Excellence Baron Nicolay, russisk Minister ved vort Hof, og som man altid har sagt, en personlig Ven af den afdøde Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
- Alle Hovedstadens Handlende havde forenet sig om at holde deres Boutiker lukkede fra om Onsdag Aften da Liig-Processionen begyndte indtil Dagen. efter, at man kunde antage det kgl. Liig var bisat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
I Hempels Avis hedder det, efter et Privatbrev fra Kjøbenhavn, at alle Hovedstadens bekiendte Spillopmagere skulde indlogeres paa Raadstuen og der beværtes for offentlig Regning, saalænge Sørge processionen vedvarede. Man veed, og vil stedse med Glæde erindre, at Hs. M. Kongen allerede faa Dage efter sin Thronbestigelse, i sit Svar til Hovedstadens Geistlighed, da denne bragte ham sin Lykønskning, yttrede sig om Nødvendigheden af en Reform i Kjøbenhavns Skolevæsen, og derhos lagde Hovedstadens Sognepræster, denne for den kommende Slægt, saa vigtige Sag paa Hjerte, for at dens Mangler, idet mange Børn savne Underviisning og Opdragelse, kunne afhielpes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Endnu meere maa det glæde Almeenheden at erfare, at H. M., som vistnok var at forudsee, ikke har ladet det beroe ved denne Opfordring til Geistligheden, men har i disse Dage tilstillet Cancelliet en kgl. Ordre angaaende Forelæggelse af en Jndstilling om denne Sag, hvis Acter nu paa tredie Aar have henligget hos dette Collegium, efter at alle forlangte Oplysninger og Forslag desangaaende til samme vare indkomne, og som derfor vel maatte antages nu om sidder at være moden til endelig Afgjørelse. H. M. har imidlertid ikke, saaledes som det tidligere pleiede at skee ved lignende Leiligheder, hvor dette eller et andet Collegium erholdt en fornøden Stimulation, befalet, at Cancelliets Jndstilling skulde skee snarest muligt, men beordret samme indsendt uopholdelig, det vil sige: inden nogle Dages Forløb. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Det usalige Langsomheds- og ProcrastinationsSystem, der i Tidernes Løb var bleven saa indgroet i vort hele Collegialvæsen, at det næsten syntes uadskilleligt derfra, er paa Veie til at erholde sit Banesaar under den nye Styrelses raskere og kraftigere Haand, ledet af en større Tendents til Fremskriden og Reform. Det glæder os at kunne bestyrke denne Formodning ved et andet Factum, der netop berører det af vore Collegier, i hvilket hiint System har constateret sig at have fæstet noget nær de dybeste Rødder. Enhver af vore Læsere gjetter let, at vi mene Rentekammeret. Blandt de mange Sager, der, efter at have vandret frem og tilbage i dets Porteseuiller, vare lagte til den lange Hvile iblandt dets støvede Acter, hørte ogsaa det forlængst fra flere Sider af vedkommende Beboere og igjennem Amtmanden, ligesom ogsaa for den Viborgske Stænderforsamling fremførte Andragende om en Deeling af Ribe Amtstuedistrict og Oprettelsen af et Amtsforvaltercontoir i Varde, hvorved en stor Deel vesterjydske Landmænd, kunde for Fremtiden befries fra den Gene at reise indtil 9 Mile for i Ribe at betale deres Skatter og Afgifter. Ved den Omstændighed, at Amtsforvalter embedet i Ribe ved vedkommende Embedsmands Død er blevet ledigt, er Kongens Opmærksomhed bleven henledet paa hiint Ønske, og i Stedet for at dette, ad den sædvanlige Vei, efter al Sandsynlighed, igjen vilde været gjort til Gjenstand for Aars Betænkning og Drøftelse, har det behaget Hs. Majestæt, ved et Rescript til Rentekammeret, at communicere dette Collegium, at han har bifaldet den omhandlede Deeling af Ribe Amtstuedistrict og Ansættelsen af en Amtsforvalter i Varde, og derhos at paalægge samme uopholdeligen (d. v. s. inden nogle Dages Forløb) at indkomme med Forestilling angaaende Gageringen a., for at det nye Embede derefter strax kan blive opslaaet og bekjendtgjort som ledigt, for dem, der maatte attraae at ansøge derom. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
- Blandt alle Klasser af Folket er i Hertugdom merne vistnok en vidt udbredt Utilfredshed bleven vakt ved det Forbud imod offentlige Forsamlinger, in specie for at forberede og discutere Petitioner til Stænderne eller Kongen, som det slesvig-holsteenske Cancelli af egen Magtfuldkommenhed har emaneret og som Fleertallet af de samme undergivne Politiembedsmænd overholde med en Jver, der endnu mere maa ægge Folkets Uvillie. At man baade hos os og i Hertugdømmerne tør imødesee Løsningen af disse og flere arbitraire Tvangsbaand, derfor borger de Regieringsprinciper, Christian den Ottende alt offentligt har vedkjendt sig. Maaskee seer man i Hertugdom merne allerede en factisk Stadfæstelse af Folkets Haab i saa Henseende i Hr. Hopps Fjernelse fra det Slesvig=Holsteenske Cancelli; thi denne Mand, hvis Indflydelse i dette Collegium har været saa betydelig betragtes sikkert af vore Brødre i Slesvig og Holsteen ligesaa meget som en Personification af det retarderende og contra liberale Princip i Collegiet, som Præsidenten for det danske Cancellie, Statsminister Stemann, ansees saaledes hos os. Det glæder os imidlertid at kunne gjøre hine vore Brødre opmærksomme paa et nyligt passeret Factum, der fra en anden Side ikke mindre egner sig til at bestyrke deres Haab. Blandt de af det Slesvig-Holsteenske Cancellie selvtagne Udvidelser af dets Magtfuldkommenhed har i den sidste Tid ogsaa hørt Jndskrænkninger i den Communerne tilstaaede, ingenlunde særdeles udvidede decisive Ret i deres egne Anliggender. Anledning af en saadan Jndskrænkning har det i disse Dage behaget Hs. Majestæt at afgive en kongelig Resolution, der, i en Collegiets Principer aldeles modsat Aand, hjemler vedkommende Commune den samme i saa Henseende tilkommende Rettighed, og er denne Resolution bleven fulgt af et kongeligt Rescript til Collegiet, der i en Udvikling af Communallovenes Grundsætninger oplyser om, at det har feilet, i de af samme fremsatte Anskuelser. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Af Neue Zeitung erfares, og som det hedder af sikker Kilde, at Regjeringen har gjort de isralitiske Forstandere i Altona Meddelelser angaaende en fuldkommen Emancipation af Jøderne med Hensyn til Handel og Haandtering, hvorved de stilles paa lig Fod med deres christne Medborgere, under den Betingelse, at Menigheden skal frafalde den i det Hele kunfor samme skadelige jødiske Jurisdiction, Pantlaaneretten &c. Ogsaa Spørgsmaalet om blandede Ægteskaber mellem Jøder og Christne skal være bragt paa Bane, og man er yderst spændt paa Overrabinerens Svar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Ved Kgl. Rescript er Sognepræsten til Asminderød og Grønholt, samt Slotspræst til Fredensborg og Provst for Liunge=Kronborg Herred, G. J. Brøndsted, bleven entlediget fra disse sine Embeder, og har Hs. Maj. derhos forbeholdt sig nærmere at bestemme den Pension, der maatte blive at tillægge ham. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Hertugdommerne. Ifølge sikker Forlydende har Kongen besluttet, med Hensyn paa sin Qvalitet, som Hertug af Slesvig=Holsteen, Lauenborg, at re siddere om Sommeren i Hertugdømmerne, og om Vinteren i Kjøbenhavn, naar undtages nogle Besøg omkring i Landet. Denne Beslutning har vakt stor Glæde i Hertugdømmerne, og vil bringe Kjærligheden til Hs. Majestæt til at stige endnu høiere. Kongen skal dertil have udseet Slotteene i Gottorff og Pløen, det sidste isærdeleshed med Hensyn til sin Beliggenhed i en høist romantisk Egn, nærved Hertugdømmet Lauenborg. Denne Hs. Majestæts Beslutning skal saameget deslettere kunne skee, da Enkedronningen, har ønsket at maatte beholde Lystslottet Frederiksberg, tæt udenfor Kjøbenhavn, og da Hs. M. ikke alene ved enhver Leilighed mindes sin Forgjænger med Høiagtelse, men ogsaa imodekommer alle Ønsker af den afdøde Konges Familie med den største Beredvillighed, saa ogsaa dette. Tidligere var Slottet i Kiel bestemt til Dronning Marias Enkesæde, men vil nu forblive beboet af Hertuginden af Holsteen Glücksborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Den høie Kongedatter vil, som det hedder, forblive en Deel af Vinteren i Khvn, med sin Gemal. Som det hedder her, vil Kronningen finde Sted den 22de Mai, Kongeparrets Sølvbryllupsdag. Udentvivl vilKronningen blive meget glimrende, og allerede tales her om, med hvilken Pragt de rige Herrer af det slesvig-holsteenske Ridderskab ville ved denne Leilighed optræde i den kgl. Residentsstad. Strax efter Kroningen, menes der, at D. M. Kongen og Dronningen ville besøge Hertugdømmerne. Med Cancelliedeputeret Grev Reventlow-Criminels Hjemkaldelse fra hans Udenlandsreise skal det, ifølge Jndviedes Forsikkring, være Kongens Hensigt, at stille ham i Spidsen for det slesvig-holsteen lauenborgske Cancellie, hvorved han paa en vis Maade vilde blive Minister for Hertugdømmerne. Justitsraad Jaspers Reise til Kjøbenhavn er heller ikke uden Hensigt, da man formener at Kongen, som en viis og intelligen Regent, vil benytte denne Mands eminente Aandsgaver til Statens Bedste. (Holst. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-21
Bekjendtgjørelser. Jdeen, at reise Sjette Frederik et Minde, har allerede gjort sig gieldende uden for vor Provinds.