Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-06-28
Politiske Efterretninger. Polen. Den polske Hovedarmee har benytter den siden den 26de Mai herskende Rolighed, og staaer igjen completteret og slagfærdig. Den i Warschau tilsigtede Regjerings-Forandring, ved en Regents Udnævnelse, vil i det Mindste for Øieblikket ikke finde Sted, da Forslaget desangaaende, efter 3 Dages hæftige Debatter, er blevet forkastet ved en ringe Minoritet. Det er meget at beklage, at denne af General Skryneckifattede Jdee ikke er gaaet igjennem, da Demagogerne nu igjen ville faae Jndpas, og derved Udsigten til ny Underhandlingers Jndledelse igjen taber sig. Den 14de Juni har Generalissimus igjen forladt Praga med sin Stab; der forestaaer altsaa ved Narew, eller Bugfloden et nyt Slag. Nylig har igjen frivillig et Corps paa 8,000 Bønder meldt sig, og forlangt at føres mod Russerne; Enhver der kommer til Polen, vil snar overbevise sig om, at Revolutionen der, er national. Efter hvad man erfarer skrives der under 17de Juni - skal den polske Hovedarmee have vendt sig mod General Kreutzes Corps; da imidlertid altid den polske Hærfører, veed meget klogelig at skjule sine Planer, saa troer man at han har en anden Demonstration til Hensigt. Den ved Wawr commanderende russiske Gen. Geis mar, er stillet for en Krigsret; det samme skal være Tilfældet med General Rosen. General Toll fører Overcommandoen over den russiske Armee, siden General Feldtmarskal Diebitsches Død. Fra Warschau fortælles der, at den til det russiske Hovedqvarteer fra St. Petersburg ankomne Grev Orlow, havde overbragt Feldtmarskalk Diebitschubehagelige Efterretninger, der havde gjort saa dybt et Jndtrykpaa ham, at den havde havt hans Død til Følge; flere Warschauer-Blade tale om Forgiftelse. - Kra kauer=Courier melde i Breve fra Lemberg af 6te Juni, at Opstanden i Podolien (med Undtagelse af Districterne Kamieniz og Prodarow, som ere besatte af General Rüdiger med 6000 Md.) og i Ukraine udbreder sig alt mere og mere, og Jnsurgenterne skulle nu beløbe sig til en 60,000 Mand, som have aflagt den polske Nationalregjering Troskabseden. Jnsurgenterne have 15 Kanoner. Communicationen med Petersburg er afbrudt. 500 wolhyniske Jnsurgentere vilde forene sig med de polske Generaler Romarino og Chrzanowski, denne General skal den 1ste Jn ni have tilfægtet sig betydelige Fordeele over General Rüdigers Corps. - J Henseende til den russiske Hovedarmees Stilling, da skal for Øieblikket General Witts Corps staae ved Pultusk, den paa den anden Side af Narewfloden staaende Deel af den russiske Armee, er mod 36,000 Md. stærk, og til General Gielguds Forfølgelse skal være afsendt et stærk Corps af Garden paa 20,000 Md. med 40 Kanoner, saa at denne nu er deelt, og kunden Halvedeel af samme befinder sig ved HovedArmeen. Fra det Lublinske skal General Kreutz have begivet sig ind i Woimodskabet Podlachien, og hans tidligere Stilling igjen være indtaget af Generalerne Rudiger og Damidoff, det heed at General Knorring var sendt mod General Chlapowski, denne polske General skal i Forening med Jnsurgenterne i Lithauen, have indtaget Staden Slonim. Fra den lithanske Grændse meldes under 14de Juni, det Corps, hvormed General Gielgud er i det Gielgudske gaaet over Memelfloden, er 10,000 Mand stærk. Generalen har deelt sit Corps i 3 Colonner, med Hovedmagten er han selv marscheret over Kaydan, (Kiendani) til Wilkomier; den anden Afdeling, der commanderes af General Dembitz, er marscheret i Retning mod Szawle, og det Tredie under Jnsurgentchef Puschet til Rosienna; paa den anden Side Memelfloden, skulle over 10,000 med Piker og Leer bevæbnede Jnsurgentere staae opstillede, hvilke hidtil have drevet om i enkelte Hobe i Skovene. Det russiske Corps som var sendt mod General Gielgud, skal beløbe sig til 22,000 Mand og anføres af General Tolstoidet heed at en Deel af Tropperne vare komne fra Rusland, og sammes Teie skal allerede være indtruffen i Kauen, hvor Levningerne af det Sackenske og Frickenske Corps skulle have forenet sig med samme. Det skal være General Gielguds Plan, at udbrede Jnsurrectionen i Governementet Wilna; man kan derfor formode, at han vil støde sammen med fornævnte russiske Corps. Paa den polske Grændse havde man den 13de Juni hørt i forskjellige Dage en Kanonade, saa at man formodede, at derimaatte være forefalden en Fægtning deromkring; Egnen ved Sulvalki og Staden, Augustowo skal igien være besat af russiske Tropper. Frankerig, Fregatten Volage, var den 9de Juni ankommen til Falmouth med Keiser, Pedro og Gemalinde, hvilke dog ikke gik i Land, men efter at have afsendt Depescher og indtaget, friske Levnetsmidler, strax igien afseilede til Cherbourg, hvor de allerede vare ankomne den 11te Juni, her yttrede man sig saaledes om disse ophøiede Personer: "Vore Gjester Dom Pedro og Gemalinde Engene, ere meget elskværdige, begge synes bedre at passe for den private Stand, end for Byrden af en Krone. Ex-Keiseren er tilfreds med at have igjenvundet Friheden. Marin Officererne, som have ført ham over, forsikkre at han har det lykkeligste Naturel af Verden, da han veed at skikke sig i alle Forhold. Man er nu beskjæftiget med Udskibningen af Guld- og Sølvbarrer ; en Kiste blev overordentlig ombyggelig bevogtet, man troer at der er Diamanter deri. Dom Pedro yttrer sig frit om den brasilianske Revolution: "Den har længe været i Gjæring, siger han; da jeg kom tilbage fra min Reise allerede den 12te Marts, var den mig ikke fremmed; jeg mærkede det tydelig, at Jndvaanerne i Rio vare ophidsede; man modtog mig ved Tilbagekomsten meget artig; men allerede Natten til den 13de og 14de Marts erfoer jeg Tingenenes rette Sammenhæng. Strax derpaa anmodedes man mig om, at forandre Ministeriet, 20 Deputerede havde undertegnet Bouskriftet, dette blev besvaret med de ikke elskede Ministres Afskedigelse. Constitutionens Aarsdag den 25 Marts, gikrolig forbi. Den 23de April sammenkaldte jeg en overordentlig ovgivende Forsamling, men man miskjendte mine gode Hensigter, efterat jeg allerede havde givet 3 Gange efter; man vogte sig derfor for første Gang. Man gik nu saa vidt, at man ville paatrænge mig et Ministerium, og saaledes bringe det dertil, at der kunne føres Beviis for, at jeg havde overtraadt Constitutionen. Da tænkte jeg: at redde min Ære, er den første Pligt, jeg gik ombord paa Linieskibet Warspite, og da Magthaverne bade mig, at give dem min Søn, som Regent, saa har jeg sat en Faders Rettigheder tilside, og overdraget, til dem Pedro de Alcantara; jeg har endnu gjort mere; jeg har efterladt Brasilianerne alle fire Børn, da de ere Brasilianere, Dom Pedro vil, begive sig til München, hvor hans Gemalinde vil ligge i Barselseng, og siden nedsætte sig i Paris. Forfatteren til en Beskrivelse over Revolutionen den 7de April i Rio Janeiro siger, at Hovedaarsagerne dertil, vare Ministrenes Uduelighed, der engelske Laan, Maaden, hvorpaa det blev anvendt, Krigen i Syden og den Imbecilitet Overanføreren for Land og Søemagten lagde for Dagen; men den egentlige Hovedgrund var det Fortrin, som Brasilignerne paastode at Keiseren gav Portugiserne, hans Connexion med den europæiske Politik, og Forfaldet af Nationens Hielpekilder. Det synes, som at Keiseren ved hans Tilbagekomst til Hovedstaden. blev modtaget med Loyalitet og Kjerlighed; men samme Dags Aften forefaldt mellem Portugiserne og Brasilianerne et blodigt Optrin. Nogle Personer, som ledsagede Keiseren til Hest, truede Borgerne med at give dem af Ridepisken, hvis de ikke raabte "Leve Keiseren, ned med Republikken!"J Paris siges, at det keiserl. russiske Cabinet, skal have Beviser ihænde for, at mange Godsbesiddere i de rebelske polske Provindser staae i Forbindelse med det hemmelige Pariser-Forbund, Fra London erfares under 17de Juni, at Natten til den 14de f. M. har atter store Uordener fundet Sted i Paris i Forstaden St. Denis, og National-Garden har endog engang maatte drive denne evig urolige og aldrig tilfredse Befolkning fra hinanden; desværre var Kongens Modtagelse i Metz heller ikke forønsket, endskjønt Mairen havde gjort alt for at stemme Gemytterne. J en Adresse fra Nationalgarden, fremførte dens Major den Yttring, at til de vigtigste Love for Frankerigs tilkommende Velfærd, hørte Organisationen af Pairskammeret; vores Stats almindelige Ønske er "Det er nok!" faldt Kongen ham ind i Talen, "Nationalgarden maa ikke blande sig i politiske Spørgsmaale. Dette Svar opvakte Uvillie.