JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Det norske Storthing - siger Kbhposten" har igjen iaar forkastet Forslaget og Frihed for Jøderne til at opholde sig i Norge. Det kan ikke være Religions-Fanatisme, der har bevæget dertil, thi det samme Storthing har jo antaget en Lov og Religionsfrihed for alle christne Secter. Det kan derfor neppe være andet end den rene mercantiliske Frygt for at indvandrende jødiske Handelsmænd skulde tage for stor Fordeel fra Normændene ved deres overveiende Handels-Schakkeraand; men Normændene glemme derved, at denne Aand i vor Tid ikke længer er indskrænket til Jøderne, men findes tvertimod nu ligesaavel hos en meget talrig Deel Christne, og at de saaledes kun ville lukke Døren for hvad der vist allerede findes midt iblandt dem. Den Constitutionelle" omtaler dette Forslags Forkastelse paa følgende Maade, der tillige viser, at den norske Trykkefrihed tillader at omtale den norske Statsforfatning paa en uforbeholden Maade: "Forslaget om Forandring i Grundlovens § 2 har idag været for i Thinget og er atter faldet igjennem, endog med større Majoritet af Stemmer end forrige Gang. Den samme piinlige, ja man kunde næsten sige oprørende Scene, som dengang forefaldt, gjentog sig ogsaa nu, idet Talent, Jntelligents og Veltalenhed i Retfærdighedens og Nationalærens Tjeneste forgiæves opbød al sin Kraft for at bekjæmpe sneverhjertede og grundløse Fordomme, forgiæves reducerede Modpartiets samlende og tomme Argumenter til Jntet, forgiæves kæmpede med ædle og ridderlige Vaaben mod Egoisme, Jntolerants, og en, mildest talt, forblindet Høkerpatriotismes plumpe Vendinger. Seiren, den numeriske Overvægt, blev vel paa Mørkets Side, men denne Seier er et Nederlag, Skampletten paa vor Grundlov er bleven siddende, og den synes nu saa meget større, da den samme Nationalforsamling, som vedligeholder den, og saaledes erklærer sig for Jntolerantsens Topmaal, den samme Forsamling for knapt en Maaned siden decreterede en Lov, hvori det stik modsatte Princip følges, nemlig Dissenter loven. Man kunde næsten tilgive, om al videre Kampopgaves mod en saadan monstrøs Jnconseqvents. Men de Mænd, der med saa megen Utrættelighed og aandig Overlegenhed have ført Jødernes og vor egen National æres Sag gjennem flere Storthing, ville heller ikke nu forlade den, ville atter bringe den frem, og atter kæmpe, indtil endelig engang det Sande og Rette efter natur nødvendige Love maa seire, og hiin ulykkelige Bestemmelse udslettes af vor ellers saa liberale Grundlov. Afde Talere, som idag kæmpede ivrigst for Grundlovforandringens Antagelse, nævne vi først og fremmest Sorenskriver Sørensen, der holdt flere Materien udtømmende, kraftige og af ædel Varme gjennemstrømmede Foredrag. Han understøttedes værdigt af Stiftsprovst Arup, Amtmand Falsen, Pastor Juel, Statsrevisor Daa, Provst Koren, Thorne o. Fl. Af Bønder yttrede sig for Grundlovsforslaget Tønsager (der forrige Gang stemmede mod det), Thormod Knudsen og Sellevold."(Corresp.) Kjøbenhavn, den 20de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Efter "Norsk Rigstidende, er der ifølge Jndberetning fra den svensk norske Generalconsul i Nordamerica i Tidsrummet fra 28de Juni til 14de Aug. d. A. alene til Ny-York ankommen 763 norske Udvandrere. Saaledes er det nu gaaet i en Række af Aar, og der maa sikkert i de sidste 10 Aar være udvandrede en 15,000 til 20,000 Norske til Amerika, et Antal, der i Forhold til Landets Folkemængde er betydeligt. De Fleste af disse Udvandtere høre til Bondestanden og Arbeidsclassen, et mindre Antal til Haandværkerstanden, og saare saa af Udvandrerne høre til de andre Classer af Samfundet. Det er et mærkeligt Phænomen, denne Udvandringslyst hos Normændene, der ellers, som alle Bjergboere, ere bekjendte for deres Vedhængen ved deres Fødeland. Er det nu blot en Lyst til Udvandring, eller er det en Følge af Nødvendighed, Den norske Regjering har ladet indhente Underretning derom, og Resultatet har været, at flere af Udvandrerne vare ret velstaaende Gaardmænd, og kun et saare ringe Antal har efterladt sig Gield i Norge. Uagtet man herefter maa antage, at det virkede Moment hos de Fleste er Lyst til Forandring, Higen efter at komme til et indbildt Canaan, saa kunne vi dog ikke troe andet, end at Størsteparten maa have befundet sig i fortrykte Omstændigheder, eller seet en mislig Fremtid imøde; thi vel gives der enkelte Mennesker, der have, hvad man kalder Bisselæder i Skoene", men det er dog kun Undtagelser. Det er dybt begrundet i den menneskelige Natur at elske den Plet Jord, hvorpaa man er født, og Mennesket forlader den ikke gjerne, uden at Mangel paa Udkomme, eller alvorlige Jndgreb i hans politiske eller religieuse Frihed tvinge ham dertil, og da Nordmændene nyde de to sidstnævnte Betingelser for et lykkeligt Statsborgerliv i fuldeste Maal, kan man, som væsentlig Aarsag til den stærke Udvandring, kun tænke sig Mangel paa tilstrækkeligt Udkomme. Her i Danmark kjender man, som velbekjendt, saaodtsom Jntet til Udvandringer, og den sande Aarsag er upaatvivlelig, at her hersker langt større Velstand end i Norge. Uagtet Folkemængdens stærke Tilvæxt er det saa langtfra Tilfældet, at her er Mangel paa Arbeide, at der tvertimod er Mangel paa Arbeidere. Det er saaledes et mærkværdigt Factum, at Directionen for den Roeskildske Jernbane, uagtet den tilbyder Arbeide paa meget anstændige betingelser, fra 3 Mk. 8 s. til 1 Rbd. om Dagen, ikke kan faae det fornødne Antal Arbeidere, men, som det lader til, vil blive nødt til at forskrive fremmede Arbeidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Nykjøbing, den 25de Septbr. Den andetstedsfra saa meget omtalte Kartoffelsygdom har desværre ogsaa viist sig flere Steder her i Egnen i temmelig betydeligt Omfang, fornemmelig paa lerede, fugtige og stærk gjødskede Jorder. Da Toppene deels have lidt af Nattefrost, deels ere begyndte at visne formedelst Plantens Modenhed, kan Sygdommen vanskelig kjendes undtagen paa Knoldene, som have rødgraae og noget bløde Pletter, der naae næsten ind til Midten, omtrent som om de havde været angrebne af Frost og igjen vare optøede. Der kan nu ikke være andet at gjøre derved end snarest muligt at tage dem op og, saavidt det lader sig gjøre, afsondre de sunde fra de syge, hvilke sidste sikkert aldeles ville raadne og fordærve den hele Dynge, dersom de lægges i Kulle. At afmeie Toppen - hvilket nu i ethvert Tilfælde vilde være for silde – maae vi paa det Bestemteste fraraade, da det ved forhen anstillede Forsøg har viist sig, at Udbyttet stedse bliver mindre, naar Toppen afskæres, medens Planten voxer, og at dette Tab er desto større, jo tidligere det skeer. Desuden synes Pletterne paa Blade og Stilke ikkun at være et af Sygdommens Symptomer, men hverken dens Aarsag eller dens Begyndelse; thi da det kan ansees som afgjort, at den hidrører fra Jordens Beskaffenhed, er det rimeligt, at den først angriber Roden. Kokopperne - den Sygdom hos Qvæget, som har givet Anledning til Vaccinationen, – grassere for Tiden her paa Falster, og angribe, hvor de vise sig, samtlige Malkekøer. Sygdommen er ikke farlig, men Kreaturerne lide megen Smerte, tabe i Mælk og Fedme, og Arbeidet ved at malke dem bliver meget besværligt. Malkepigerne blive som oftest smittede paa Hænderne, hvor de faae et kortvarigt Udslet, der ganske viser sig som de sædvanlige Kokopper, der bibringes ved Vaccination.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Et i høi Grad sørgeligt Dødsfald er indtruffet i Morges, idet Kjøbmand Rasmus Sidenius her i Byen, efter nogen Tids Sygeleie, er bortkaldt endnu i sin kraftige Alder. Vor Commune har i ham tabt en af sine agtværdigste Borgere, der i en Række Aar har virket til dens Bedste i forskjellige offentlige Stillinger, i hvilke han ved sit uforanderlige Retsind, ved sin Jver og Dygtighed i høi Grad erhvervede sig sine Medborgeres Tillid og Agtelse, der ogsaa ved Communalanordningens Jndførelse gav ham Sæde i Borgerrepræsentationen, i hvilken han siden uafbrudt har arbeidet og som hvis Viceformand han døde. Maaskee er det dog især hans Virksomhed i Havnecommissionen, for hvilken Communen for stedse maa være ham taknemlig; han var en af de faa Mænd, hvis opoffrende Jver og Virksomhed for vort Havnevæsens Forbedring vi kunne takke for dets nuværende forholdsviis gode Tilstand. Hvad hans Hustru og ni uforsørgede Børn have tabt ved hans Bortgang, vil med Smerte kunne vidnes af de Mange, som kjendte den elskelige Mildhed og inderlige Kjærlighed, med hvilken han omgikkedes og omfattede sine Nærmeste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Den rostockske Overret har i Skrivelse til det kgl. danske Cancelli begjært sig forhenværende Postsecretair Sodemann, der i nogen Tid har opholdt sig paa Gaarden Nøisomhed her paa Falster, udleveret som svig agtig Fallent og hans Eiendele heri Landet belagte med Arrest. Cancelliet har indvilget i Begjæringens første Deel og overladt den sidste til Afgjørelse af vedkommende Foged, der som Følge deraf nu har lagt Beslag paa den af Sodemann i sin Tid, som Forpagter af Gedsøergaard og Nøisomhed, til Etatsraad Friis stillede Prænumeration af 2200 Species, ligesom Sodemann er bleven belagt med personlig Arrest og om nogle Dage vil blive ført til Rostock.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Nykjøbing Skibsliste fra 21de til 25de September. Jndklarerede: Jagten Hurtigheden, R. Knudsen, af Stubbekjøbing, fra Kjøbenhavn balle; Jagten Haabet, A. C. Friis, af Marstall, fra Holnis med Muursteen; Sluppen Freden, R. Hansen, af Stubbekjøbing, fra Kjøbenhavn ledig; Jagten Preven, H. Holm, af Rønne, fra Skjelskjør med Pottetøi; Jagten Cathrine, J. P. Wæver, af og fra Stubbekjøbing ball.; Jagten Fisken, H. A. Boye, af Marstall, fra Stubbekjøbing hall Udklarerede: Jagten Hurtigheden, R. Knudsen, af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Sluppen Freden, R. Hansen af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde Jagten Den unge Tobias, C. S. Gram, af Nykjøbing, til Aarhuus med Flyttegods; Jagten Cathrine, J. P. Væver, af og til Stubbekjøbing med Korn; Jagten Fisken, H. A. Boye, at Marstal, til Stubbekjøbing med Korn; Jagten Prøven, H. Holm, af Rønne, til Bornholm med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Reisende fra 17de til 24de September. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten, Fru Aggerup, Hr. Bendix, Pastor Rosenkilde, Frøkenerne Colbiørnsen og Hinchelde; med Pakkeposten: Etatsraad Stampe Propr. Stampe, udenfor Posterne: Forstandidat Ostwald med Familie, Kjøbmand Erasmi, Pastor Gallschiøtt. - Med Løven til Kjøbenhavn: Mad. Wienberg med Datter, Forstandidat Koch, Juveleer Meyer, Jnstrumentmager Petersen, 2de Frøkener Plenge, Forvalter Jansen, Jfr. Herdegen, Hr. Linau, Lieutenant Revenberg, 8 Dækspassagerer. – Med Frederik VI. til Kjøbenhavn: Mad. Dons med Familie, Mad. Jørgensen med Barn, Frøken Kjerulff, Forvalter Jungelausen, Dr. theol. Biskop Brammer med Familie, Jfr. Top, Jfr. Jantzen, Fru Lund Jfr. Berthelsen, Frøken Mørk, Kjøbmand Brehm, Handelsbet. Brodersen og Lunddahl, dHrr. Nielsen og Holm, Fru Colbiørnsen med Jomfru Bagvad, 5 Dækspassagerer. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten; Forstraad Riedevald med Frue, Mad. Heidenheim, Hr. Hansen, Ritmester Friis, Fruerne Wichfeldt og Neergaard, Mad. Hassing, Jfr. Jensen og Hubertz; med Pakkeposten: Hr. FalenkamJfr. Falenkam, Pastor Næsted, Apotheker Aarsleff, Capitain Langemark, udenfor Posterne: Stamhuusbesidder Grandjean med Frue, Propr. Seehausen, Hr. Grandjean, Procurator Aagaard, Kammerraad Petersen, Baron Rosenørn. - Med Løven, fra Kjøbenhavn: Kjøbmand Huus, Kammerraad Eller med Frue, Hr. Thanning, Skytten Jensen, Fuldm. Schwanenligel, Tømmermester Rasmussen, Propr. Nyholm med Kone, Barn og Pige, Kjøbmand Jørgensen, Garver Herdegen, Tømmermester Matzen, Student Holst, 4 Dækspassagerer. – Med Frederik VI. fra Kjøbenhavn: Jfr. Krøyer, Skibsbygmester Bonnesen, Handelsbetjent Frigast, Hørsvinger Wichmann, Pigen Nielsdatter, Handelsbetjent Borello, 2 Dækspassagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
AVERTISSEMENTS. En duelig Grovsmedsvend kan erholde stadigt Arbeide hos Nykjøbing, den 19de September 1845. E. Kaas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Præmie=Pløining med Koer paa Falster afholdes paa Kringelborg Fredagen den 3die Octo der Kl. 10 Formiddag; til samme Tid vil blive foreviist flere nyere Agerdyrknings=Redskaber, som efter Prøve ere befundne hensigtsmæssige. Herredscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Landmænds Forsamling i Nykjøbing afholdes hos Hr. Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing den 3die October Eftermiddag Kl. 3, hvor Enhver, som interesserer sig for Selskabet, anmodes om at møde, da sammes Virksomhed for Fremtiden ønskes bestemt, saavelsom en Formand & Secretair valgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
At jeg i disse Dage har hjem Nykjøbing, bragt fra Udlandet et stort Assortiment af alle nu brugelige Kaabe- og Kjole tøier, saavel i Silke som af Uld og Bomuld, hvide Vare af alle Slags, fineste saavelsom ordinaire Shawler, samt et stort Udvalg i Klæde og Buck skind af forskjellig Qvalitet, tillader jeg mig herved M. C. Mackeprang. at tilkjendegive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Efter en Indkjöbsreise til Ham H. J. M. borg er jeg i disse Dage bleven forsynet med et stort og smagfuldt Udvalg af Mouselin de Laine, Alpakkes, Gala Plads, Paramatta, Polka Checks, Ambre, Thibet, Orleans, Lufterine, Tartans, Camlot, franske og engelske Sirtser, trykket Shirting, Meubel-Sirts et stort Udvalg af Shawler og Tørklæder, Vestetøier, Agramaner, Fryndser, Gardinholdere og Qvaster, forskjellige Sorter Handsker, Kappebaand, samt et Parti hvide Varer, saasom sig. 8 glatte Linon, Jaconet, Moll, Cambringe, Shirting, Bommesie, Floner m. m., hvilket jeg tillader mig at anbefale til Nutidens billigste Priser. Nykjøbing, den 20de September 1845. H. J. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
J Lion Levisons Urte o Okramhandel i Nykjøbing. erholdes til kjöbenhavnske Priser fiin og middelsiin Brasil Domingo, guul og blaae Java, samt Mocca-Casse, smukt St. Croix Sukker i forskjellige Sorter, fiin og middelfiin, samt stödt Melis og Raffinade, hvid, guul og bruun Candis, CongoBohe-, Campoi-, Haysan-, Pecco- og Powochong, Thee, dito i 1/3 Pds. originale Pakker, Haysan i 1 Pds. Daaser, Pecco og Campoi i 6 Pds. Kasser, Carolina, Taffel- og Java Riis, grøn Sæbe i Ottinger og mindre Dele, hvid og guul Vaske sæbe, Soda til Vask, samt alle andre til Urtekramhandel henhørende Artikler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Kjöbenhavnske Forme- og Spedelys i alle Størrelser, Argantiske samt Stearin- og Marggarin-Lys, raffineret og uraffineret Lampeolie, samt raffineret Lampetran, sælges til Tidens billigste Priis i Lion Levisons Urtekramhandel i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Et moderne og solid rundtlappet Mahogni træes=Chatol, som er forfærdiget til Mesterstykke, er til Salg naar man henvender sig til Nykjøbing, d. 25de Septbr. 1845. C. Stahl, Snedkermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Levende Torsk kunne erholdes a 5 s. Pd. (matte billigere) ved Færgebroen hos Skpr. Gotfred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
At Hr. Procurator Aagaard paa Vinitze er antaget som curator bonorum i Kjøbmand D. L. Kølles Fallitboe her i Byen, og at det er overdraget ham at indkassere Boets udestaaende Fordringer, samt i fornødent Fald at sagsøge Debitorerne til Betaling, det kundgjøres herved til Efterretning for Vedkommende. Mariboe Skifteret, den 22de September 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Ved Proclama af 15de de, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa her i Byen afdøde Jordemoder Kirstine Hansdatter Rams Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere hendes fraværende Arvinger indkaldte med lovlig Varsel til at møde og paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rødby Kjøbstads Skifteret, den 18de September 1845. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmeste Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykker. v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Lollands Falsters SufTidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. 27. September. No 118. Løverdagen den
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Jndenlandske Efterretninger. Berlingske Tidende for i Onsdags indeholder en tilsyneladende halv officiel Berigtigelse af det Referat af Hs. Maj. Kongens Yttringer til de kielske Professorer om Hertugdømmernes statsretlige Forhold, som efter Kieler Correspondenzblatt har været meddeelt i dette og andre Blade. Jfølge Berlingske skal der i hiint Referat være udeladt en væsentlig Deel af Hs. Majestæts Yttringer, idet nemlig Hs. Majestæt udtrykkelig skal have sagt, "at Allerhøistsamme aldrig havde erkjendt og heller ikke agtede at erkjende nogen Stat under Benævnelsen Slesvig=Holsteen, uafhængig af eller uden Forbindelse med det danske Monarchi. Dersom Hs. Maj. virkelig havde udtrykt sig saaledes, da maatte vi tilstaae, at vi ikke vare istand til at forstaae Hs. Majestæts Mening, saafremt Allerhøistsamme maatte have havt i Sindeat imodegaae og forkaste den schleswigholsteinske Stræden. Denne gaaer jo nemlig ud paa at danne en schleswigholsteinsk Stat i det danske Monarchi, 9: i unionel Forbindelse med den danske Stat under een Konge, hvilken Forbindelse man først tænker sig løst ved den kongelige Mandstammes Uddøen. Men idet Hs. Majestæt altsaa skulde have erklæret, at Allerhøistsamme ikke erkjendte nogen schlesvigholsteinsk Stat uafhængig af eller uden Forbindelse med det danske Monarchi, saa maatte jo Hs. Majestæts Ord af det schleswigholsteinske Parti kunne tages til Jndtægt, som om Hs. Maj. da erkjendte den schleswigholsteinske Stat i Forbindelse med det danske Monarchi; thi om Hs. Majestæt anerkjendte den schleswigholsteinske Stat uden Forbindelse med det danske Monarchi eller ikke, er jo ligegyldigt, naar man først tænker sig Adskillelsen, iværksat ved Mandstammens Uddøen, da Hs. Majestæt altsaa maa være død og der følgelig ikke bliver Spørgsmaal om Allerhøistsammes Anerkjendelse. Derfor maae vi tillade os at yttre en beskeden Tvivl om Rigtigheden af Berlingskes Berigtigelse. En anden, som det forekommer os langt meere rimelig, have vi hørt af en paalidelig Mand, nemlig at Hs. Maj. i stærke, bestemte Udtryk skal have fralagt sig den Hensigt, at incorporere de Hertugdømmer, der ere tydske Forbunds stater, i Danmark, hvilket i "Kieler Correspondenzblatts Relation er blevet fordreiet saaledes, at det foruden Holsteen og Lauenborg ogsaa gaaer paa Slesvig. Med Hensyn altsaa til den Forvirring og Usikkerhed, der hersker i de forskjellige Relationer og Yttringer af Hs. Majestæt, paa hvilke Allerhøistsamme upaatvivlelig ønsker der skal lægges Vægt, og som ville blive paaberaabte til Hjemmel for politiske Patiers Paastande, en Forvirring, er ingenlunde hæves, men tvertimod forøges ved den ubehielpelige berlingske Berigtigelse, forekommer det os hvist ønskeligt, at det maatte behage Hs Majestæt enten paa en officiel Maade, snarest muligt, at lade disse sine Yttringer fuldstændigt offentliggjøre, eller paa en endnu mere solenn Maade at udtale sig uforbeholdent og klart om de statsretlige Spørgsmaal. (Fdl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Endeel Forstandere for Landsbycommuner i Holsten have i Pløen havt Audients hos Hs. Maj. Kongen for at overrække et Bønskrift om Benaadning af de forExcesserne i Jtzeho den 16de Septbr. 1843 til Straffe tjeneste dømte Dragoner. Hs. Maj. indlod sig med Deeltagelse paa Sagen; han yttrede, at det vel ikke var tilstedeligt strax at meddele dem benaadning, da han ikke vidste, hvorledes de havde opført sig i Straffetiden, og den militaire Disciplin stedse maatte opretholdes, men han haabede, at Jntet vilde være i Veien for benaadningen. Da Deputationen endelig forebragte Bondestandens Ønske om almindelig Værnepligt, svarede Kongen, at det var hans inderligste Ønske at see denne indført, at han ansaae den for at være af stor Vigtighed for Statens Velfærd og for en Retfærdighed mod samtlige Stænder. Det gjorde ham derfor ondt, at Sagen ved Stænderforsamlingernes forskjellige Anskuelser var bleven meere forviklet end før, og han kunde nu ikke sige, hvorledes den vilde (Kiel. Corresp.) blive tagen for paany.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Ved det i Torsdags afholdte Bankrepræsentantmøde blev Udbyttet af Bankactier bestemt til 5 3/4 Rbd. for hver Actie af 100 Rbd. - Etatsraad, Høiesterets assessor Wilse er bleven valgt til Bankdirecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Hs. Exc. Geheime-Statsminister Stemann er atter kommen til Kjøbenhavn, og som et Beviis paa hans usvækkede Kraft kan blandt Andet tjene, at han i Torsdags som kongelig Commissarius i Nationalbanken var tilstede i det afholdte Repræsentantmøde og med uafbrudt Opmærksomhed fulgte Discussionerne, der varede i hen(B. T.) ved fem Timer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
En stor Deel af Actierne i den flensborg husumtønningske Jernbane bleve i sin Tid tegnede af Handelshusene i Hamborg. Siden negtede disse at betale; Jernbane-Committeen anlagde Sag imod dem, men blev af Handelsretten i Hamborg den 12te April d. A. afviist med sin Klage og idømt Sagens Omkostninger. Committeen indankede Sagen for Hamborgs Overret. Denne har under 15de de, kjendt for Ret, at Handelsrettens Dom af 12te April er ugyldig, ligeledes de af Actionairerne gjorte Jndvendinger, at Sagen skal begyndes forfra og de gjorte Omkostninger erstattes."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
De i Randers forsamlede Landmænds første Møde aabnedes i Mandags med en særdeles smuk Tale af Hr. Kammerraad Krarup til Haraldslund, hvorefter Forsamlingen skred til Valg af Bestyrelse. Til Præsident valgtes Hr. Kammerraad Krarup; til VicePræsident Hr. Greve Knuth fra Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Handelen med Kornvarer, skrives fra Kjøbenhavn af 24de ds. i Berl. Tid., er i dette Efteraar temmelig levende, og Priserne ere stegne. Utørret Rug, af 123 Pds. Vægt, at modtage i Provindserne, er betalt med 9 Mk. 6 s. Bco. (omtrent 6 1/2 Rbd.) pr. Td. Toradet Byg af 111 a 112 Pds. Vægt betaltes med 26 Rbmk. og sexradet omtrent 23 Rbmk. Ærter er meget søgt og betalt med 10 Mk. 14 s. Bco. (7 1/2 Rbd.). Raps finder Kjøbere til 11 Rbd. pr. Tde. Ogsaa Handelen fra de nordlige Bilande og vestindiske Besiddelser er levende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Directionen for Frederiks Hospital har nylig gjort en særdeles favorabel Aeqvisition. For at forskaffe de i Hospitalet indlagte Patienter frisk og behagelig Luft, kjøbte den en Fru Dannemand tilhørende Have i Amaliegade for den betydelige Sum 25,000 Rbd. Efterat Kjøbet var afsluttet, kom Directionen imidlertid til den Overbeviisning, at Haven laae altfor langt borte til at Patienterne kunne benytte den, og den har derfor bortleiet Haven til Hr. Blomsterhandler Caspersen for 100 Rbd. aarlig, paa 5 Aar, hvilket accurat er den Sum, som af Haven betales i Skatter, Af pure Jnteresse for de indlagte Patienter har altsaa Directionen sat Hospitalet i en Udgift af en betydelig Sum, som forrenter sig med den gode Bevisthed, at have (Flpst.) havt en god Villie.