Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-04
Den Storbrittanniske Regiering havde allerede tilforn erklæret, at den ikke vilde taale at nogen Enropæisk Magt vilde staae de Magter, som ere udsatte for Tab, ved de Amerikanske Staters Uafhængigheds Erklæring, bie imod deres rebelliske Undersaatter og nu er ved Geheimeraadets Beslutning den 31te December f. A. fattet den Beslutning i Overeensstemmelse med Nationens Ønsker, og da nu alle Mediationer hos den Spanske Regiering ere slagne Feil, at der skal afsendes Gesandte til Columbia, Mexico og Buenos Ayres og afsluttes med disse i Gierningen, uafhængige Stater, Handelstraktater under den Betingelse, at deres Uafhængighed skal erkiendes. – De øvrige Amerikanske Stater, som i Grunden ogsaa ere afhængige, kunne snart haabe det samme af Storbrittannien. Maaskee paa Hayti nær, fordi en Erkiendelse af de Sortes Republik kunde opfylde Negerne paa de Brittiske Sukkerøer med en endnu større Længsel efter Friehed. Men om man endog ikke vilde tage Hensyn paa Storbrittanniens Jndflydelse, som i merkantilisk Henseende har erobret disse rige Lande, saalænge som de blive uafhængige, saa maa man dog bekiende, at det ikke mangler de nye Stater i Amerika, paa egen Forsvarskraft. J et halvt Aarhundrede har der nu staaet i Amerika en stor Stat, som saavel indvendig som udvendig stræber mægtig fremad; en Stat, som ved sine fortræffelige Finance-Jndretninger kan trodse enhver anden; En Stat, som i alle Henseender er magt paaliggende for at heele Amerika bliver frit. Man behøver vel ikke at forklare, at man herved har de forenede Nordamerikanske Stater for Øinene. Lykkedes det ved den Europæiske Jnterresse at finde en nye Cortes for at erobre Mexico, en nye Pizarro for at erobre Peru, en nye Alsinger for at erobre Columbia og en nye Orellang for at trænge frem til Kiæmpestrømmen Maranoon, som er opkaldet efter ham, saa vilde de forenede Staters Selvstændighed blive rystet i sine Grundpiller. Ogsaa kan man ikke tvivle paa, at der ved denne Handelstat finder en merkantilisk Jnterresse Sted og at det maa være der meget magt paaliggende, at Flaget med de 24 Stierner maa finde en aaben Jndgang i alle Havnene fra Mundingen af Missisivi til Cap Roque og fra Cap Roque til Cap Horn og fra dette igien til Columbia-Floden, formedelst denne Handelsinterresse befordre nu Nordamerikanerne, som ere en af de meest livfulde Nationer, som nogensinde har bort paa Torden, overalt den Amerikanske Uafhængig beds Sag, og fortiene ogsaa i denne Henseende Enhvers Opmærksomhed, som interresserer sig forden nyeste Tids Historie. Det synes endnu ikke at være erkiendet nok i det indre at det Europæiske Fastland hvad og hvormeget de formaae. Storbrittannien har erklæret deres Søemagt for den anden paa Jorden og der synes aldrig at have versket et oprigtigere Venskab og Tillid imellem begge Nationer end nu. Ved Hielp af de forenede Stater har ogsaa Storbrittannien faaet Overhaand til Lands i Amerika. – Hvad de forenede Stater nu ere ville de øvrige sydlige Amerikanske Lande efterhaanden blive. Jmidlertid staaer kun den af dem i umiddelbar Berørelse med Viine Stater nemlig Mexico. Dette udyre Land, hvor, som Humbolt bevidner, fra Oldtiden af har hersket en Cultur som under nærværende Omstændigheder unægtelig maa føre til Magt, har i de forrige Aar givet de stærkeste Beviser paa at det vil og kan blive fri og selvstændigt. Jturbides Landgang, hvilken de, som ikke vare tilstrækkelig oplyste, troede at skulle have forrettet Undergierninger og om hvilken dog mange troede, at han idet mindste vilde tilveiebringe en indvortes Kamp, tog den samme Ende. som Murats Landgang ved Pizzo den 13de October 1815 og om begge kan man sige: at han kom saae og blev skudt. Regieringen over denne store Stat, som omtrent indbefatter 15000 Qvadratmile og 7 1/2 Millioner Jndvaanere er siden October forrige Aar bleven sat paa en fastere Fod ved det at den udøvende Magt er blevet overdraget til Præsidenten General Guadeloupe Bittoria; den forønskede Rolighed synes nu at herske i det indre Land efter langvarige Storme, om endog de mange Dale og Afgrunde i dette forunderligt dannede Land kunne tiene til et Tilflugtsted for nogle Røverbander. Castellet St. Juan de Ullog, som ligger foran Havnen ved Veracruz er endnu bestandig i Spanske Hænder. Den sydlige Grændse af denne Stater endnu ikke nøie bestemt; thi der er en anden Republik, nemlig Guatimala, som besidder en Overflødighed af de herligste Producter, og som er 13,500 Qvadratmile stort, og har halvanden Million Jndvaanere, som tilforn har staaet i den nøieste Forbindelse med Mexico, hvorved mange Grændseprovindser, f. Ex Chiapa, ere blevne uvisse om de skulle slutte sig til den nordlige eller sydlige Coalition. Forresten finder der ingen Krig, Sted imellem disse to Stater paa den Amerikanske Jordtunge og Columbia, som mod Sønden igien støder til Guatimala, og som er den egentlige Krigsmagt i denne Verdensdeel har sluttet Freds traktater, saavel med Guatimala, som med Mexico. Dette Columbin, hvorpaa med Rette alle Øine ere henvendte, har siden Aaret 1810 udholdet overordentlig meget i Kampen for Uafhængig heden. Revolutionen har der bragt en Mand af en Jernstandhaftighed i Spidsen for Staten, nemlig Krigeren Bolivar, som endelig efter skrækkelig. Vanhold har bragt det saavidt, at der nu slet ikke findes nogen Spanske Tropper meere paa den Republiks Jordbund, som han har samlet. Denne Republik, hvis heele Folkemængde er bleven aldeles omdannet ved den blodige Revolution, da alle de tilforn herskende Familier enten ere blevne forjagede eller dræbte, eller leve i en trykkende Fattigdom, bestaaer af høist uligeartede Bestanddele: nemlig af det vilde, men for Handelen saa fordeelagtigt beliggende Flodland ved Orinoko, af Missionerne ved dens sydlige Biefloder, af de qvægavldrivende Nomader ved Floderne Casanare og Apure, af Handelstæderne paa Nordkysten af Biergværksegnene ved Popayan, Bogota og Choco, af det underfulde Qvito med alle Climater i Verden og de mærkværdige Spor af den gamle Peruanske Cultur, og endelig Handelspladserne ved det stille Hav. Et vistnok trykkende militairisk Herredømme maatte her for det første frembringe Orden og Forening, som upaatvivleligt behager mange mindre end den gamle roelige Tingenes Tilstand. Endnu maae man adlyde Befrierne, især hvor deres Krigskare herske; men ifølge alle Efterretninger, er dog hen offentlige Sikkerhed, især ved Søestæderne, som ere saa vigtige for Handelen, ingenlunde udsat for nogen Fare, og Nationen udviser en roesværdig Bestræbelse for at erholde den Dannelse, som hidindtil paa en saa grusom Maade blev nægtet den. At Columbien blandede sig i Perus Anliggender, synes, dersom man tør troe den forrige Directeur Riva Agueros Beretning meere at have forstyrret Freden og befæstelsen af Statens Uafhængighed end befordret den. Peruanerne levede ligesaadan, som overhovedet Beboerne paa Vestsiden af de store Bierge i det indre af Landet, saalænge de vare Spanske, tildeels under geistlig Overherredømme, og man kiender Ordsproget: at det er godt at leve under Krumstaven, i ganske andre Forhold end Beboerne i de østlige Egne, hvor Aaget var mere utaaleligt formedelst den lette Communication med Moderlandet, og hvor de Chapetons, eller de Embedsmænd, som ankom fra Spanien indfandt sig i større Mængde; Tropperne under St. Martin, som trængte frem fra Chili og Lord Cochrane, som bemægtigede sig Havnen, vare ikke velkomne for mange Personer i Peru, men de roialistiske Tropper kom ogsaa i Ugunst ved Krigens Følger. Der hersker i Peru ligesom i Mexico megen Cultur, og iblandt Jndvaanerne en saare roesværdig Jndustrie. Chili ligesom Buenos Ayres synes ret at glæde sig ved den uskatteerlige Rolighed, som de have erholdet. De store fordum med Pern forbundne Lande i Nordvesten for Buenos Ayres, som man kalder Plata-Staterne, og hvorfra Oisplatina eller Montevidco er løsreven og forbunden med Brasilien, har man gjort sig megen Umage for at forenes til en Union, ligesom den Nordamerikanske; men de have indtil fornyelig modsat sig denne roesværdige Bestræbelse.