Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-16
Fremdeles siger vor Forfatter, at Landmanden lader sig alle sine Producter betale 5, ja 6 Gange saa høit, som før Krigen. Jeg mindes ret vel, at man før Krigen adskillige Gange har betalt 10 Rdlr. for en Tønde Rug, 6 Rdlr. for en Tønde Byg, 4 Rdlr. for en Tønde Havre, 12 Rdlr. for en Tønde Hvede, 8 Rdlr. for en Tønde Ærter, ligesaa meget for Vikker og Boghvede. Men om vi nu ogsaa antage ikkuns det Halve, saa har Forfatteren uret, om han ogsaa vil regne efter de Priser, som Landmanden først siden sidste, ikke overflødige, Høst har naaet. For stod Rug og Hvede slet ikke over de Priser, i Courantsedler, som vihavde for Krigen, og de øvrige Sorter ikke meget høiere. Og dog skulde jeg troe, at Rug, Byg, Havre, Hvede, Ærter, Vikker og Boghvede hørte til Landmandens Producter – ja, jeg kan forsikre den gode Herre, at disse ere de vigtigste, om ikke de eneste Producter, som komme i Betragtning i henseende til den egentlige Bondes Jndtægter. Af Smør, Ost, Faar, Sviin, Køer, Kalve, Høe, Halm &c., som ere stegne enten i Forhold til Cours, eller dog næsten i dette Forhold, er der Lidet, hvad den egentlige Bonde har at sælge - og, om det var meget, saa er det dog ikke alle hans Producter, Atter forfalder den kjere Forfatter, som vist ikke er nogen Søn af Sandhedens Fader, i sin sædvanlige Feil, og spørger, hvorfor en Bonde, som i Fredstid lod sig nøie med 100 Rdlr. i aarligt Overskud af sin Gaard, nu skal have 2,000 Rdlr. At det var godt for Landet, om der kunde antages for nogenlunde rimelig Sandhed – det behøver intet Beviis; men at det ikke er sandt, det veed enhver Bonde, dog dennes Erfaring kan vist ikke overtyde saa høit oplyst en Herre, men – lader os høre hans eget Beviis, maaskee lukker det Munden paa ham: Der behøves, siger han, intet tydeligere Beviis, end at der nu betales 20,000 Rdlr. for den Bondegaard, som før Krigen solgtes for 4 a 5000 Rdlr. Vist nok, dersom alle Beviis vare saa tydelige, som dette, da maatte man lee sig fordærvet. Sæt nu, Herre, at De vilde give mig 20,000 Rdlr. for min Gaard, endskjøndt den kun var 4 a 5000 Rdlr. værd, og jeg var ikke ærlig nok til at sige Dem: "De er en Nar, og naar Narrene komme til Marked, saa faae Kræmmerne Penge!" eller at De ikke var klog nok, til at troe mig; var det da dermed beviist, at min Gaard virkelig var 20,000 Rdlr. værd. Hvor der ere mange Libhabere og faa Sælgere, der betales alle Vare vist nok over deres Værdi. Dog – lad det nu gielde, at den sidste Kjøber, som De, uden alt Beviis, antager, kan bestaae ved at betale denne Sum – saa maatte jeg endnu spørge, efter hvilken Regnebog, De har lært at regne? En Gaard, som betales med 4 a 5000 Rdlr., afkaster et Overskud af 100 Rdlr. altsaa, slutter De, afkaster en Gaard, som er 4 48 Gange saa dyr, 2000 Rdlr. Til Regula de Trier De vist ikke kommen - og De kan aldrig troe, hvor hjerteligt mine Byemænd og vore Skoledrenge have leet over denne Regning. Dog jeg skriver jo ikke egentlig for Deres Skyld men for at vise Andre det urimelige i Deres Yttringer – og altsaa: Farvel, Herre! Jeg vender igjen til de flere Bladets Læsere, og fremsætter et lidet Udtog af min Avlings- og min Regnskabsbog, hvoraf det vil erfares, om Bondens saakaldede Bifornødenheder ikkuns udgjøre 1/2 imod de virkelige Fornødenheder, som han selv skaffer sig - samt hvad Overskud han har - og hvad der da er at misunde ham. Dog først nogle Forerindringer: Jeg har en Gaard paa 8 Tdr. Hartkorn, omtrent 70 Tdr. Land, hvorpaa jeg holder 7 Heste – 12 Køer - 8 Faar - 6 voxne og 8 halvvoxne Sviin - samt nogle Smaakreature. Til dens Drive bruger jeg, foruden mig selv, en voxen Søn, 1 Tjenestekarl, 1 Pige, og mine mindre Børn i deres Fritimer, samt nogle Daglønnere, naar Arbeidet udfordrer disse. - Min Familie bestaaer af mig, min Kone, 1 voxen Søn, i halve voxen Datter og 6 mindre Børn, samt 2de fast Tjenestefolk, er: 11 Personer, hvortil kommer Jndqvarteringen, som fra Krigens Begyndelse til Datum har været fra 1 til 6 Mand. Af mine 70 Tdr. Land ere omtrent 10 Tdr. Land maadelig Eng, Resten temmelig god Agerjord. Deraf ligger 1/2 til Græs og Høe; altsaa har jeg 40 Tdr. Land, som jeg driver. De 5 Tdr. drives med Vikker til Grøntfoer og 1 Tde. med Ka tøfler til Husets Fornødenheder. Der ere tilbage 34 Tdr. Land, paa hvilke jeg saaer omtrent 9 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, 2 Tdr. Ærter, 1 Tde. Vikker, 1/2 Tdr. Boghvede, 2 Skppr. Hørfrøe. Da jeg boer saa nær ved Kjøbenhavn, at jeg kan hente nogle Læs Gjødning, saa er min Afgrøde bedre end mange andre Bønders længere ude i Landet. Af Rugen har jeg i Aaret 1810 havt 8 Fod gjør 72 Tdr. Deraf brugt til ny Udsæd 9 Tdr., til Brød 24 Tdr., svundet paa Loftet 4 Tdr., er 32 Tdr.; igjen 35 Tdr. Deraf leveret efter forordningen af 11te October 6 Tdr. a 6 Rdlr. 40 s. 32 Rdlr. 8 s. Solgt 30 Tdr. a 10 Rdlr. Af Byg har jeg havt 11 Foler 110 Tdr. Deraf brugt til at saae 10 Tdr., til Malt 12 Tdr., til at fede Sviin 6 Tdr., til Gryn 10 Tdr., til Smaakreature 6 Tdr., svundet paa Loftet 5 Tdr., er 119 Tdr.; igjen 61 Tdr. a 9 Rdlr. Af Havren er leveret 10 Tdr. 4 3 Rdlr. 8 s. Solgt 10 Tdr. a 7 Rdlr. Resten af Havren er fortæret af Heste og Gjæs paa Gaarden, eller saaet. Af Ærter er avlet 20 Tdr. Deraf forbrugt til Bordet 2 Tdr. til Sviin 9 Tdr., til at saa 2 Tdr., er 13 Tdr.; igjen 7 Tdr. solgte a 11 Rdlr. Af Vikker avlet 11 Tdr. Brugt, til Sæd 3 Tdr., igien 8 Tdr. solgte a 10 Rdlr. Boghveden og Hørren gave ikkun til Husets Fornødenhed. Af Halm har jeg leveret 2 1/2 Læs. a 2 Rdlr. 64 s. Solgt 20 Læs a 10 Rdlr.