JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
AVERTISSEMENTS. Paa Undertegnedes Forlag udkommer og Subscription modtages i alle Boglader, i Nykjøbing paa Falster hos Berggreen, Forsøg til en grundig Veiledning. i Frugt- og Kjøkkenhavedyrkning samt det simple Misbænkdriveri af F. J. Chr. Jensen, Kunst- og Handelsgartner. Bogen, der omtrent vil blive 16-18 Ark stort Octav og ledsaget af endeel Træsnit, leveres Subscribenterne for 1 Rbd., selv og Størrelsen skulde overstige det ovennævnte Arkantal; Bogladeprisen, bliver 8 s. pr. Ark. Paategnede Planer bedes indsendte inden Marts Maaneds Udgang. Da Trykningen er paabegyndt, kunne Subscribenterne erholde Bogen i dette Foraar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Kjøbenhavn i Februar 1845. P. G. Philipsen, st. Kjøbmagergade Nr. 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Bekjendtgjørelse. Fra 1ste Marts d. A. kunne de over Hamborg ved det Fyrstelige Thurn- og Taxiske Postvæsen, expederende Breve fra de Kongl. Danske Stater til Frankrig, med Jndbegreb af Øen Corsica og de franske Besiddelser i det nordlige Africa, nemlig til Algier, Bone, Bougie, Constantine, Oran, Philippe ville, til Stationerne ved det middellandske Hav hvor Frankrig har Postanstalter, nemlig: Alexandrien i Ægypten, Civita-Vecchia, Constantinopel, Dardanellerne, Livorno, Malta, Piræus, Smyrna Syra; til det forenede Kongerige Storbrittanien og Jrland; til brittiske Colonier og oversøiske brittiske Besiddelser samt til Kongeriget Grækenland - forsendes heelt ufrankerede eller heelt frankerede: hvilket herved bringes til det corresponderende Publicums Kundskab. Generalpostdirectionen, den 25de Februar 1845. S. Danneskjold Samsøe. H. Monrad. Winge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Sarkjøbings 4de og sidste Assemblee bliver afholdt paa Gjæstgivergaarden 2den Paaskedag, Mandagen den 24de dennes, om Aftenen Kl. 7. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning. Owens Patent-Gjødning. Prisen herpaa er nedsat pr. Contant til 1 Rbd. pr. Tønde for hvilkensomhelst Qvantitet, der forlanges. Ombordbringen beregnes med 8 s. pr. Tønde. Malet Gibs a 1 Rbd. pr. 100 Pd. i Foustager paa c. 1000 Pd. Kjøbenhavn den 14de Februar 1845. Joseph Owen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Fiin og grov Vask modtages og besørges smukt og billigt hos Madame Jørgensen, boende i det gamle Asyl, Sammesteds modtages fiin og grov Linnedsyening, der ligeledes besørges hurtigt, smukt og til billige Priser. Paa en Herregaard her paa Falster ønskes en Undermeierske samt en Pige, der godt forstaaer sig paa Brygning og Bagning, til 1ste Mai. De, som attraae disse Conditioner, ville møde hos Skipper Stylsvig i Nykjøbing, Mandagen den 10. Marts om Formiddagen, hvor det nærmere erfares, og medbringe fornødne Skudsmaal eller Anbefalinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
En skikkelig Dreng kan strax, eller i dette Foraar, blive antaget i Malerlære hos Broge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Et rundklappet Mahognitræes Chatol staaer til Salg hos Snedkermester Ohlenhostell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Tvende duelige Snedkersvende kunne faae Arbeide her i Byen hos Snedkermester Ohlenbostell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
En Arvefæstegaard paa 4 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn med et Areal af c. 44 Tdr. Land gode Jorder, som alle i de sidste 6 Aar ere mærglede, er underhaanden at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes 1ste April dette Aar. Gaardens Bygninger ere alle nye, Stuehuset af Grundmuur og passende indrettet for en Famile udenfor Bondestanden. Af Kjøbesummen blive 1500 Rbd. at udbetale i 11te Juni Termin næstkommende; det Øvrige kan forblive indestaaende i Eiendommen. Liebhavere behage at henvende sig til Boghandler Thierry i Nakskov, som meddeler nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Af Umyndiges Midler under Kirstineberg Godses Overformynderie kan strax, mod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans 205 Rbd. 76 sk. Sedler og Tegn, naar Vedkommende derom snarest muligt henvender sig til Undertegnede Overformynderibestyrer. Kirnineberg den 26de Februar 1845. Øllgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Auctioner. Mandagene den 10de og 17de samt Tirsdagen den 25de d. M., Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Byens Raadhuus over Huset i 125 i Klostergade her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at 3 Dele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Huset imod Udstædelse af 1ste Prioritets Obligation. Nakskov den 2den Marts 1845. Hammerich. Bygninger til Salg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
At Østofte Præstekalds Enkesæde, bestaaende af et godt teglhængt Stuehuus paa 13 Fag og 2 gode Udhuse, hver paa 6 Fag, i dette Foraar ved offentlig Auction ville blive bortsolgte til Nedbrydelse, bliver herved foreløbig bekjendtgjort. Bygningerne kunne af Liebhavere daglig tages i Øiesyn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Fredagen den 7de Marts d. A., Formiddag Kl. 11 slet, bliver afdøde Peder Raals Fæstehuus udflyttet fra Waalse Bye, under det Kongelige Waalse Gods, stillet til en eneste Auction, hvorved det agtes afhændet enten til Eiendom eller til Arvæste. Til Huset, der bestaar af 11 Fag og er i god Stand, hører en Lod paa circa 3 Tønder Land, der har nyt Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. Conditionerne, hvorefter bemeldte Huus bortsælges, ere til Eftersyn hos Landinspecteur Rosenkilde i Egeløv Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Februar 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-03
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Lollands Falsters Tidende. Sast er Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 6. Marts. No 28. Om almindelig Værnepligt. (Af Berl. Tid. Sluttet.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Hvad angaaer de af den ærede Forfatter fremhævede Vanskeligheder, med Hensyn til Søforsvaret, da formenes disse letteligen at kunne fjernes ved en virkelig almindelig Værnepligt. Nu har Admiralitetet en Masse af Landmatroser, og et i Forhold dertil lidet Antal øvede Matroser til dets Disposition. En naturlig Følge bliver altsaa, at for at bemande de større Skibe maa Udskrivningen, med faa Undtagelser, træffe de allerede øvede Matroser, hvorimod den nøvede Masses eneste Tjeneste indskrænker sig til den Lykke det er for dem at staae i Sørullen, Slige Misforhold ville bortfalde ved en anden Organisation, og ligesom Sømandstanden allerede nu gaaer igjennem alle Classer, saaledes vilde vi til et hensigtsvarende Søforsvar ogsaa have et tilstrækkeligt Antal af øvede Matroser og ligeledes af saadanne, der kun skulle lære at trække paa en Aare. Admiralitetet er et humant Collegium, der sørger godt for dets Undergivne, det vil derfor altid med Lethed faae øvede Matroser til de faa længere Toure, vor Marine kunde have at udføre til Fordeel for Handelen. Hvem seer ikke med Glæde de ligesaa vakkre som dygtige Matroser, hvormed vore Skibe ere bemandede; de have Alle et Præg, som vi maae ønske ethvert Forsvar, enten saa dette er til Lands eller til Vands, et Præg, der ogsaa vilde gaae over paa vort Landforsvar, naar det blev til virkelig almindelig Værnepligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Hvad den ærede Forfatter udtaler over et fuldstændigt Remplacent=System, tiltræder vist Enhver; det er et Beviis for det Upractiske i en derpaa begrundet Udskrivningslovgivning, som skal have til Hensigt at gjøre Alle lige for Værnepligten; - det gjør Tjenstforpligtelsen til en byrdefuld Straf, som Penge kan afsone, – til et offentligt Præg af beklagelsesværdig Fattigdom; - et juridisk Afsoningsmiddel, der ikke er egnet til at give den helligste Forpligtelse til Fødelandet noget Værd. Forfatterens Anskuelse over det Hensigtsmæssige i Hs. Maj. Kongens Livcorps's Organisation, kan jeg ikke tiltræde. En virkelig almindelig Værnepligt vilde snart foranledige, at disse unge Mænd saae deres Forpligtelse til Corpset fra en anden Side, og denne vilde snart faae en anden Betydning for dem. Den vordende Embedsmand bør under forandrede Udskrivnings=Forhold mindst være fritagen for Vaabenøvelse; – den skader aldrig, men den gavner Manden, Om man over denne som Jnfanterist eller som Artillerist gjør Jntet til Sagen. En Elite bliver Corpset altid, og snart vilde det blive det i holdning og Vaabendygtighed. Brugt mod Fjenden vilde det vist aldrig blive uden i Nødstilfælde, og de ere da som Artillerister ikke mindre udsatte end som Jnfanterister. De kunde i Farens Tid fungere som en Garde, den jeg i slige Tilfælde tænker mig opløst i tjenstgjørende Underofficerer ved Reserven. Lad os da haabe, at vor Konge med sit klare Blik selv har gjennemskuet det Halve og Utilstrækkelige ja det Skadelige i en almindelig Værnepligt, baseret alene paa Stedfortrædning, og lad os haabe, at ingen anden Forandring i det Bestaaende maa indtræde, end en saadan, der vil modtages og erkjendes af Alle, som hensigtssvarende for Danmark og dets særegne Forhold. Skulde saa end enkelte fordomsfulde Militaire finde det uhensigtsmæssigt, fordi det mangler det complette preussiske Snit, saa lad os trøste os ved, at Snittet og Formen ofte eren Biting, hvorimod Aanden er en Kraft, der ikke lader sig beregne. Jkke tænker jeg mig Danmarks Forsvar omdannet til en National=Milits, thi jeg erkjender hvilken Støtte, hvilket Sammenhold en militair Aand er i et Forsvar, ligesom jeg erkjender Alt hvad en saadan National-Milits vilde mangle i Tilfælde, hvor Forsvaret skulde virke i samlede Afdelinger. Selve Armee-Organisationen behøvede altsaakun liden Forandring; men Udskrivningen og Anvendelsen af det unge Mandskab maatte nødvendig blive anderledes, og det Stykkeværk, som vor Udskrivningslovgivning nu er, blev da tillige saaledes sammendraget og simplificeret, at den blev forstaaelig og fattelig for hver Mand, som den saa nøie vedkommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Vi have i vort lille Danmark de fortrinligste Materialier for et lykkeligt og selvstændigt Folk, men længe have mange deraf henligget ubenyttede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Vi have ogsaa en Ungdom saa kraftig og beredvillig til at yde Landet sin Arm og, naar det forlanges, sit Blod, – at vi med en Konge, der har viist at ville ordne Alt paa det bedste, ogsaa tør være overbeviste om, at ingen Forandring skeer uden til sand Nytte, og at denne, hvad Forsvaret angaaer, vil vorde saaledes, at vi Alle kunne istemme: Det er værd at være indlemmet i et Forsvar, der virkelig kan tilfredsstille Nationens Forventninger naar det behøves, og man maae beklage Enhver, der ikke er stærk nok til at tage Deel! Vi have nu en lille, men veløvet Armee og Flaade, der i Dygtighed kan maale sig med enhver, men Danmark udkræver et andet Forsvar, naar dette lille, velsignede Land skal kunne indgyde Agtelse og selv være roligt ved hvad der kan møde. Det er en altfor nedstemmende Overbeviisning for et Folk, at man dog ikke føler sig stærk nok til at møde en overmodig Fiende. Og hvad ere de bedste naturlige Kræfter, naar de ikke ere øvede? Men det har noget at betyde naar Fjenden veed, at han forefinder hver vaabendygtig Mand, øvet og bekjendt med den Plads han har at indtage. Et saadant Forsvar maa kunne tilveiebringes uden at det koster meere end det nærværende, og hvilke uberegnelige Følger vilde det ikke have paa hele Folkets Udvikling!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Jeg befrygter at mine gode Ønsker og kjæreste Forhaabninger have ladet mig være for vidtløftig, men jeg skylder mig selv dog endnu at udtale: at ligesaa godt som det nu er Tilfældet ved Søforsvaret, saaledes maa ogsaa ved Landforsvaret, med faa Undtagelser, hver Mand kunne møde simpel hensigtssvarende, og dog smagfuldt paaklædt efter et bestemt Reglement, imod at han derfor, ligesom ved Marinen, erholder en Godtgjørelse i Forhold til den Tid han er i Tjeneste. Hvem der kjender vore indre Forhold og ikke vil hænge sig ved Fordomme, maa erkjende hvor let og tillige hvor godt dette lader sig udføre. Soldaten har altsaa sine egne Klæder og forefandt kun ved sit Møde: Armatur, Vaaben, Ammunition og Hovedbeklædning, samt et ydre Tegn paa at han er tjenstgjørende. Derved vinder Staten de Summer, der i andre Retninger ville behøves til et almindeligt Forsvars-System. At gaae videre i Udviklingen over hvad jeg er overbeviist om at være anvendeligt, vilde her lede mig forvidt. Jeg befrygter desuden, at jeg ved denne Slutning taber endeel af dem, jeg maaskee allerede har vundet for Sagen. Men - hvorfra skulle ellers Pengene komme, Gjøre Formerne noget til Sagen, Og hvormange gode Følger vilde ikke dette Paaklædningssystem have saavel i industrie som moralsk Vinding. Lad os blot ikke ganske glemme vort lille Lands eiendommelige Forhold, naar vi da ikke under Modens Herredømme i Eet og Alt skulle blive Alverdens Abekatte, – og derover aldeles ophøre at være Danske. Kun lidet hjælper os i Farens Øieblik de skjønneste Batailloner og de fortrinligste Linieskibe, naar de ikke ere i tilstrækkeligt Antal til at kunne forsvare os. De koste os i Fredens Dage uhyre Summer, der kunne behøves, og ikke haves naar Selvforsvaret bliver nødvendigt. Jeg mener, at Danmark dyrt nok har betalt denne Erfaring, og jeg mener, at vi tilstrækkelig have seet, hvorledes vi som Følge af vor Beliggenhed kunne overrumples, naar vi have et Forsvar, der findes værd at tage fra os og naar vi ikke ere indrettede paa i Masse at møde for at afværge slig Vold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Politiken er nu engang et Uhyre, der intet ændser uden egen Fordeel, – den tilsteder ethvert Rov naar det passer den Stormægtige. Lad os altsaa kun ønske at kunne laase for vor egen Dør, og dette kunne vi allerbedst naar vort Forsvar kun passer for Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Danmarks frugtbare og skjønne Provindser, ligge aabne og indbydende for enhver høi Gjæst- Gjæstfrihed er i Fredens Dage een af Folkets skjønneste Dyder, men lad os væbne os mod de høie Gjæster i Krigens Dage, de ere kostbare, Folket i Masse er den bedste og mindst bekostelige Fæstning, vi da have for at frabede os slige Besøg. Oprigtig Kjærlighed til Fædrelandet og Høiagtelse for en Stand, der altid er hæderlig, men der dog først i Krigens Tid viser sin hele Betydning, har foranlediget disse Yttringer. Give Gud at de maatte finde et godt Sted!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Jndenlandske Efterretninger. Paa sin Udenlandsreise, og vel især under Opholdet i Paris, har Oehlenschläger skrevet flere Digtninger, hvoriblandt: "Gjenfærdet paa Herlufsholm, en Comedie, og Tragoedien "Viinlands=Togene."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Oehlenschläger, der endnu opholder sig i Paris, hvor han har tilbragt Vinteren, kan i Løbet af Marts eller April Maaned ventes tilbagetil Fædrelandet. (N. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Efter Forlydende vil en Søn af Skuespiller Nielsen om kort Tid debutere i Oehlenschlägers "Axel og Walborg i samme Rolle, hvori Faderen for første Gang paa en saa glimrende Maade optraadte for 25 Aar siden. (Aarh. Av.) Det er aldeles grundløst, at Søholm er blevet kjøbt af det Offentligge", og det hvad der saaledes er bleven anført herom i "Kbhpst." og senere optaget i andre Blade, er aldeles usandt. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
(Corresp.) Kjøbenhavn den 1ste Marts. J Kjøbenhavns Adresseavis findes følgende Avertissement: "Alvorligen meent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
En af Kjøbenhavns midaldrende, retskafneste, dueligste, tækkeligste og høieste Mænd, som længe har været fra Byen, ønsker sig Bolig og selskabelig Adgang hos et godmodigt, tækkeligt og meget formuende Fruentimmer. Fodposten modtager billet, mkt. "Alvor." Forfatteren maa naturligviis enten være gal eller en Spøgefugl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Kjøbenhavnernes Veldædighed er ligesaa udholdende som Vinterens Strenghed. J den forløbne Uge kan man regne, at der i Gjennemsnit i Adresseavisen er bleven anmeldt 3 til 400 Rbd. daglig, som ere tilstillede Præster, Velgiørenheds=Foreninger &c., for at uddeeles til trængende Familier. Naar man nu dertil regner, at der vel gives tidobbelt saameget i Stilhed uden at som man siger, den venstre Haand faaer at vide hvad den høire har givet; saa maa man næsten forundre sig over, at Kilden til denne Veldædighed ikke udtørres. Det er ellers besynderligt, at alle Gaver tilstilles Præster og kun enkelte undtagelsesviis Læger, thi vel er Præsten, som Christendommens Lærer og Tjener, Barmhiertighedens sande Repræsentant, men det er ikke mindre vist, at Lægen, især Districtslægen, i en stor Commune har større Leilighed til at kjende Nøden og Elendigheden end Præsten har, der ifølge Forholdene kun kan staae i umiddelbar Berørelse med en liden Deel af sin Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Man taler om, at Operaen paa det Kgl. danske Theater skal gaae ind, saaledes at de bedste af dens Sangere og Sangerinder, skulle, i Forening med 6 af det italienske Operaes Sangere og Sangerinder danne en udelukkende italiensk Opera. Fra Oeconomiens Side kan der ikke være Tvivl om at dette er rigtigt, da vore Finantser ikke tillade at underholde to Operaer, og selv fra Kunstens Side maae vi tilstaae, at der hidindtil er leveret saa faa originale Opera-Texter, at det vist ikke kan lønne sig for deres Skyld at opretholde et kostbart Operaselskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
En forhenværende Embedsmand har i denne Tid gjort en Fallit, hvorved mærkelige Bedragerier ere komne for Dagen. Han skal saaledes have solgt et Pianoforte tre Gange, og hver Gang leiet det paany af Kjøberen, for atter at sælge det. Paa en lignende Maade skal han have baaret sig ad med Sengeklæder, og andre Ting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. J Berlin gik mod Slutningen af forrige Maaned det Rygte, at Rhinprovindsens Stænderforsamling vilde blive opløst, fordi den havde istemt en for høi Tone. Dette Rygte har ikke stadfæstet sig, thi vel har den tilstillet Kongen en kraftig Adresse og der er i samme senere gjort et som det hedder, vel motiveret Forslag til en Petition og Jndførelse af Rigstænder og et dito om Pressefrihed, men Kongens Svar paa Adressen læses nu i de offentlige Blade og samme bærer i det Hele Præg af Velvillie mod Forsamlingen. Saavel Adressen som Kongens Svar skal iøvrigt blive udførligere meddeelt i næste Numer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
De tydskecatholske af Paven og Papismen uafhængige Kirkesamfund vedblive at udbrede sig. Saaledes have i Staden Anneborg samtlige catholske Familier, 200 i Tallet, forladt den romersk catholske Kirke paa 4 nær.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Frankrig. Spørgsmaalet om de hemmelige Fonds har atter givet Ministerpartiet og dets Modstandere Leilighed til at prøve Styrke i de Deputeredes Kammer. Et Amendement, som indeholdt en Erklæring om Mistillid til Regjeringen, blev forkastet med 229 Stemmer mod 205. Der tales atter om Kammerets Opløsning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Fra Algier er indløbet Efterretning om, at en forskandset Leir, som bevogtedes af en Bataillon og og to Escadroner, er bleven overfaldet af Araberne paa en noget lumsk Maade, idet et Antal kom, tilsyneladende for at gjøre et Besøg, men med skjulte Vaaben under Klæderne. Angriberne bleve omsider nedsablede, men 30 Franskmænd faldt. Det hedder, at Araberne ere blevne ophidsede til dette Angreb af nogle fanatiske Marabouts, som gjennemstreife Landet med Forkyndelser om den maroccanske Keisers Afsættelse og om den Gjenopretten af Jslamismen, der snart vil opstaae, formodentlig i Abdel-Ka ders Person.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Moniteuren meddeler en telegraphisk Depesche fra Madrid af 19de Februar, ifølge hvilken Danmarks og Sverrigs Differencer med Marocco ere under fransk og engelsk Mægling jævnede saaledes, at Keiseren renoncerer paa Tribut. Den danske og den svenske Consul ere allerede den 14de vendte tilbage til Tanger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Schweiz. Paa begge Sider belaver man sig her paa den forestaaende Ordkamp ved Forbundsdagen og det kan neppe betvivles, at Jesuiternes Modparti her vil blive det stærkeste og at Jesuiternes Nærværelse i Schweiz vil blive erklæret for et forbundsanliggende. Om derimod Majoriteten vil kunne blive enig om Midlerne til at udføre Beslutningen er meere tvivlsomt, da et Magtsprog sikkert vil lede til en Borgerkrig og det forsikkres, at baade Frankrig og Østerrig har advaret Schweiz imod at forandre den garanterede Forfatning og gjøre Jndgreb i Cantonal=Souverainiteten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Nordamerica. Repræsentanternes Kammer i Congressen har foretaget et Skridt, som, hvis det stadfæstes af Senatet, sikkert vil medføre alvorlige Uenigheder med England. Jfølge en Overeenskomst imellem England og Nordamerica har nemlig Districtet "Oregon", der ligger vesten for Steenbjergene omkring Floden Columbia, i længere Tid været betragtet som neutralt, men nu har Repræsentant huset med 107 Stemmer med 40 besluttet, at samme skal forvandles interimistisk til et nordamericansk Gouvernement og ophøies til en selvstændig Stat, saasnart det i saa Henseende lovbestemte Antal af Jndvaanere er naaet. Præsidenten bemyndiges tillige til at anlægge de fornødne Blokhuse eller Forter paa Veien fra Missouri til Steenbjergene og til at forsyne Columbias Udløb med Fæstningsværker. Nogle af Talerne yttrede, at de fandt det rimelige nok, at denne Beslutning kunde føre til en Krig med England, men at dette ikke burde komme i Betragtning med Hensyn paa Sagens Vigtighed. Et Forslag om at Præsidenten vilde forelægge Congressen den hele diplomatiske Correspondence, der er bleven ført med England i Anledning af bemeldte Gebeet, blev antaget med stor Majoritet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
(Jndsendt.) Brødrene Bils Kunstpræstationer kunne vi ikke undlade at anbefale. Ved de Forestillinger, de have givet her, have de af det tilstedeværende talrige Publicum høstet et velfortjent Bifald. Hr. Professor Adolph Bils magiske og physiske Experimenter, der udføres med en useet Lethed og Elegance, kan virkelig hos den i Kunsten uindviede kaldes Troldkunster, og opvække den største meest overraskende Forundring. Hr. Carl Bils Præstationer fortjene ogsaa det ham saa ofte gjentagne bifald, og vidne om en i høi Grad opnaaet Færdighed og Sikkerhed i Udførelsen af selv de vanskeligste Kunststykker, og som Bugtaler fortjener han i enhver Henseende at omtales som noget særdeles fortrinligt her tidligere ei for hørt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Ved ovenstaaende at have omtalt disse tvende Kunstnere, ønske vi dem paa de forestaaende Reiser alt muligt Held, og haabe vi at ethvert Publicum, for hvem disse udføre deres Præstationer, ville deele vor Mening og tildeele disse det i enhver Henseende fortjente bifald. Nestved den 1ste Marts 1845. Endeel Kunstvenner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-06
Sidstafvigte Fredag Nat paa Reisen fra Nakskov, blev jeg som Postfører med den Kongelige forenede lollandske Brev og Pakkepost, formedelst det stærke Sneefog, der gjorde Veien ufremkommelig, nødt til at søge Assistence paa Herregaarden Sæbyholm. Den Velvillighed og Opmærksomhed, i Forening med den ufortrødne, hurtige og virksomme Hjælp, der her fandt Sted, opfordrer mig til gjennem dette Blad offentlig at bevidne enhver især min varmeste Tak. Sognefoged Hans Jensen i Halsted Sogn byder Pligt mig paa Embeds Vegne ligeledes herved at aflægge skjønsom Tak for den særdeles Hurtighed og Orden hvormed han foranstaltede Sneekastningen i sit District. Vordingborg den 4de Marts 1845. Praem.