JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 2den August. Rentekammeret har faaet en ny Deputeret i Statsraad Bankdirecteur Bang. Det er ingen ubekjendt Størrelse; det er ingen Mand, der hidtil kun har virket i Stilhed paa sit Contoir i et eller andet Collegium, eller som er trukken frem fra en Post i en eller anden fjern Provinds, hvor hans Dygtighed kun var kjendt af en indskrænket Kreds. Det er en af vore just ikke mange politiske og administrative Notabiliteter, der har aflagt utvivlsomme Prøver paa en ganske ualmindelig Forretningsdygtighed, forenet med en lys, hurtig Forstand, og en bestemt Characteer. Man kan derfor med god Føie sige, at den ved Conferentsr. Lunds Død vacant blevne vigtige Post som Deputeret i Rentekammeret er bleven besat med en af de dygtigste Mænd, man for Tiden dertil kunde finde. Bang hører til hvad man kalder den doctrinaire Skole, hvis Tilhængere nu overalt ere i Spidsen for Forvaltningen, og som i Frankrig, har sin Repræsentant i den jernfaste Guizot, i England i den kloge, smidige Robert Peel, og Bang er en altfor bestemt og conseqvent Mand til, at han skulde afvige fra de Grundsætninger, han engang har erkjendt for de rigtige. Man tør derfor vel antage, at han vil fremme Udviklingen af vore Landboforhold, saavidt det staaer i hans Magt, men han vil sikkert ikke indlade sig paa Reformer af radical Natur. Efter Normal-Reglementet er Gagen for den yngste Rentekammer=Deputeret 2600 Rbd., men Bang skal have faaet 4,500 Rbd., da han, som en Følge af sin Jndtrædelse i Kammeret, maa afgive adskillige Forretninger, hvis Tab han vilde have erstattet. Det er ogsaa et Beviis paa, hvormegen Priis man har sat paa at erhverve denne Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Om Advocat Lehmanns Bortreise har man havt de pudseerligste Rygter. Man har fortalt, at han vilde gaae til Amerika, altsaa flygte, Noget, hvortil der sandelig ingen Anledning er endnu, og Lehmann hører ikke til de Naturer, der saa let lader sig skræmme. Hvad vi med Sikkerhed vide, er, at han er reist til London med sin Kones Svoger, Consul Alfred Hagle, i hvilken Hensigt er os ubekjendt, men efter Sigende for at tjene sin Kones Slægtning som juridisk Consulent, og vel tillige for at adsprede sig. Han ventes imidlertid snart tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Vi have faaet vore Hæderstegn forøget i denne Tid med en Medaille af Sølv, paa hvis ene Side staaer Fortjent og paa den anden Side Hs. Majestæts Brystbillede. Den skal første Gang være uddeelt til et Par Russer, som have reddet et Par Mennesker ved en Jldsvaade, saavidt vi vide, i Kiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Den i sin Tid bekjendte Skuespillerinde og Sangerinde, Mad Dahlen, er død. Vi have læst i et Blad, at Geh. Etatsr. Ørsted, skulde være reist til Norge, men det forholder sig ikke saa. Hs. Excellence er her i Byen, og agter, efter Forlydende ikke at foretage sig nogen Reise til Norge, En respectabel Borger har været saa uheldig paa en Ridetour at komme i Klammeri med Vagtcommandeuren ved Østerport, og da denne greb hans Hest i Tøilen, gav han ham et Slag over Armeen med Ridepidsken. Det kan blive en Sag af hvist behagelige Følger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Nykjøbing Skibslifte. Jndklarerede. Den 2den August: Jagten De 2 Brødre, P. Jørgensen, af Faaborg, fra Holnis med Muursteen. Den 3die Jagten De 2 Søstre, P. Pedersen af Dragøe, fra Kjøbenhavn ledig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Udklarerede. Den 2den August Jagten Emilius, I. S. Gram, af Nykjøbing, til Flensborg ball.; Jagten Den unge Tobias, C. S. Gram, af Nykjøbing, til Helsingborg ball.; Jagten Concordia, J. P. Hay, af Rønne, til Bornholm med Brænde. Den 3die Jagten De 2 Søstre, P. Pedersen af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Reisende fra 23de til 30te Juli. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Pakkeposten, Hr. Wincheel, Cand. pharm. Blesner, Cand. theol. Messer schmidt, Madamerne Hersted og Drewes; med Personposten; Hr. Jørgensen, Handelsbetjent Wahl, Hr. Schoubo, MadameTorværd; Fuldmægtig Hellesen med Kone; udenfor Posterne; Mad. Cordug, Fru Købke med 3 Børn og Pige, Consistorialraad Engelbrecht med Familie, Fyrinspecteur Brodersen. Med Løvend til Kjøbenhavn: Cand. Jensen, Jfr. Arenstrup, Mad. Marott, Foureer Næsted, Instrumentmager Thiele med Familie, Tjenestepige Møller, Kjøbmand H. J. MackepranStadshauptmand Sidenius, Handelscommis Levisohn, Frøken Klein, Kjøbmand Kølle, Provst Kofoed-Ancher, FuldmægtWilcken, Gaardmændene O. Hugge, P. Steffensen og Chr. Rasmussen, Pastor Nissen, Stud. Eckardt, Fuldmægtig Grot Skolelærer Hansen og Kone, Mad. Møller, Bogtrykkereler Hoffensberg, Handelsbetjentene Jensen og Lublin, Pigen G. Fornitz, 6 Dækspassagerer; til Kiel: Grev Gersdorph=Hardenberg=Reventlow, Landvæsenscommissair hvid, Bogholder Lunde burg, Jfr. Penter. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Pakkeposten: dHrr. Fromberg og Seehausen, Fuldmægtig Tuesen, Hr. Jessen, Jfr. Nielsen; med Personposten: Hr. Møller og Søn, Hr. Plenge, Jagtjunker Wegener, Overlærer Dorph; udenfor Pe sterne: Pastor Søetoft med Familie, Hr. Frisenette, Pastor Posselt, Overauditeur Hald, Major Blom, Pastor Steenstrup, Maler Richardt, Proprietair Grandjean, Pastor Smith, Propr. Mackeprang, Magister Hammerich, Capit. Dreyer. – Med Løven" fra Kjøbenhavn: Urtekræmmer Ellingsen, Sophie af Jeanette Richard, Tobaksfabrikør Poppenhausen, Godseier Estrup, Mad. Jørgensen med Barn, Kammertjener Westergaard med Kone, Etatsraad Clauswitz med Frue, Barn og Pige, Mad. Rasmussen, Fru Lassen med Datter, Forpagter Andersen med Kone og Datter, Pigen Jørgensdatter, Fri Kaalund med Barn og Søster samt Pige, Fru Kappel med 3 Døttre, 10 Dækspassagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
AVERTISSEMENTS. II Med allerhøieste Tilladelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
lader jeg Undertegnede en af mig forfærdiget af Kunst- og Jndustriforeningerne i Kjöbenhavn som fortrinlig anerkjendt mahogni Herre-Secretair, med deri anbragt Pendul-Uhr og medfølgende mahogni Trappe til Brug ved dettes Op trækning, bortspille i Tallotteriet. En paa Indsamling af Subskribenter udsendt døvstum Medhjælper har gjort sig usynlig med de alt indsamlede Penge og derved sveget mig for en for min Stilling betydelig Sum. Da min Kone nu tillige har været syg i 3 Aar, og jeg har anvendt megen Tid og Flid paa ovenmeldte Kunstmöbel, saa er min Trang til en varm Interesse hos det ærede Publicum for mit Anliggende desto större, og jeg haaber ikke at bede forgjæves, naar jeg herved vover at opfordre ogsaa det ærede Publicum i Nykjøbing og Omegn til at bidrage til en hurtig Afsætning af de endnu i Behold havende Lodder. Prisen for hvert er 1 Rbd. Udsalget finder Stud i mit Logis hos Hr. Gjæstgiver Thomsen. Med Høiagielse J. G. C. Rosenbeck, døvstum Snedkermester fra Kjöbenhavn. Arbeidsføre Folk kunne antages ved Jordarbeidet paa den Sjællandske Jernbane. Betalingen, der erlægges hver 2den Løverdag, er stillet saaledes, at hver Mand ved stadig Flid kan fortjene omtrent 5 Mk. daglig, hvorpaa i Afdrag udbetales 3 Mk. 8 sk. og Resten, naar hver enkelt Accord er opfyldt. Vedkommende have at melde sig paa Jernbanens Hovedcontoir i Kjøbenhavn, Frederiksholm Canal No 240, hvorfra erholdes fornøden Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Directionen for den Sjællandske Jernbane, den 30te Juli 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Forpagtning önskes. En Mand, som i flere Aar har havt en större Forpagtning i det vestlige Sjælland, önskede til anstundende, Efteraar eller tilstundende Foraar en Sædegaard, til Forpagtning paa 200 a 300 Tdr. Lands Areal, med eller uden Meierie. Betryggende Sikkerhed for Forpagterens Forpligtelser kan stilles. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende den til Hr. Forvalter Müller paa Hen dal pr. Stubbekjøbing, der anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Formedelst Kjøb af anden Eiendom agter jeg at sælge Hovedgaarden Baadesgaard ved Nakskov underhaanden. Man behage at henvende sig til dHrr. Puggaard & Hage i Nakskov, som ere bemyndigede til at afslutte Handlen. R. Hennings.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Faxøe Steenkalk kan faaes fra vores Brænderie Onsdagen den 6te dennes. Nykjøbing den 4de August 1845. R. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Licitation. Fredagen den 8de denne Maaned, om Middagen Klokken 12, bliver paa Nykjøbings Raadstue afholdt Licitationer over Omsætning og Fordybelse af Brønden paa Torvet og over Gibsning af Loftet over Bygningsstuen. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, Møller. Nykjøbing, den 2den August 1845. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Fredagen den 15de dennes, Formiddag Kl. 10, lader Proprietair Hennings, paa Grund af Bortflytning, ved offentlig Auction paa Baadesgaard bortsælge forskjelligt Jnd og Udboe samt Creaturer, saasom: endeel Meubler, Kjøkkentøi, Glas og Porcellain, Sengesteder, 3 Kakkelovne, 4 unge Heste, hvoriblandt 2 Halvblods, 2 tildeels nye Fjellevogne med Sæder og 1 Arbeidsvogn, 2 Kaner, Seletøier, 1 Damesadel, nogle Faar m.v. Nakskov, den 3die August 1845. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Creditorerne i Dødsboerne efter Tjenestekarlene Hans Larsen og Christen Larsen, begge af Revshale, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Engestofte den 30te Juli 1845. L. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Ved Proclama af 28de ds., som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i heri Byen afdøde Tømmermester Jacob Wenzels Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden bemeldte TidsForløb. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. S. Ibsen. Rødbye, den 31te Juli 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Lollands Falsters Stift, Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 7 August. No 96. De arbeidende Classers Tilstand i England. III. 29, have i det Foregaaende lært Arbeidsclassens Boliger at kjende; der er ikke Tanke om Hyggelighed eller Beqvemmelighed; de ere smaae, forfaldne, usunde og svinske. Hvorledes er Arbeiderens Klædning og Føde? Den engelske Fabrik=Arbeiders Klædning er af Bomuld. Mændenes Skjorter ere af bleget eller farvet Kattun, Fruentimmernes Skjørter og Kjoler af samme Material; Linned og Uldent ere forsvundne. Mændenes Trøie og Beenklæder bestaae i Regelen af Bomulds fløiel, kun sjeldent driver en Enkelt det til Klæde, og det er da gjerne aflagte Klæder, der kjøbes, eller simpelt, slet Klæde. Klædningen er saaledes af det baade for Reenligheden og Varmen i vort nordiske fugtige Klima sletteste Material, men hvad der er værre, er, at Armoden sætter Arbeideren ud af Stand til at vedligeholde selv denne billige, og ikke hensigtsmæssige Klædning. Hos et meget stort Antal Arbeidere, især blandt Jrlænderne, er Klædningen sande Pjalter, saa at man undertiden ikke kan gjenkjende dens oprindelige Farve eller Bestanddele. Med Hensyn til Føden kan man inddeele de engelske Fabrikarbeidere i 4 eller 5 Classer. De bedre betalte Arbeidere, især de, hvis Børn kunne arbeide med, leve godt, og faae hver Dag Kjød. Den næste Classe lever endnu ret godt, man kan antage, at den faaer Kjødmad 2 eller 3 Gange om Ugen; den 3die Classe maa lade sig nøie med Flæsk skaaren i Kartofler, den 4de Classe faaer kun Ost, Brød, Havremeelgrød og Kartofler, og hos Jrlænderne reduceres Kosten næsten blot til Kartofler og Brændeviin. Desuden drikkes der en umaadelig Mængde tynd Thee. Men alt dette er under den Forudsætning, at der haves Arbeide, men dette mangler ofte, og da maa Arbeideren sulte, og Forf. forsikkrer, at der under hans Ophold i England er forekommen 20–30 Tilfælde, hvor han med Sikkerhed veed, at Vedkommende ligefrem ere døde af Sult.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Vi have seet, hvorledes den engelske Fabrikarbeider boer, hvorledes han er klædt og født. Vi ville nu ogsaa kaste et Blik paa, hvorledes der sørges for hans intellertuelle og moralske Opdragelse. Skolevæsenet er som alt Andet i England aabnet for den frie Concurrence. Staten fører ingen Control med det, og den bekymrer sig saa lidet om Folkeunderviisningen, at der i det hele store engelske Finantsbudget paa den enorme Sum af 55,000,000 Pd. Sterling, kun er udsat 40,000 Pd. til den offentlige Underviisning. Enhver altsaa, der ikke duer til andet, bliver Skolelærer, og navnlig i Fabrik stæderne ere Skolerne næsten udelukkende i Hænderne enten paa gamle, udtjente Arbeidere, eller paa uduelige Mennesker, som paa ingen anden Maade kunne faae Underhold, og som ofte mangle de nødvendigste Elementarkundskaber. Da der ingen Control føres med Skolerne, finder der heller ingen Skoletvang Sted, vel pro vede Regjeringen i 1843 paa at indføre en saadan, men Forsøget strandede paa Fabrikeiernes Modstand, skjøndt Arbeiderne viste en roesværdig Jver for at faae Skole forpligtelse indført. Skolerne falde i Aftenskoler og Søndagsskoler. Om Aftenskoler gjælder det især, at de ere i maadelige Læreres Hænder, og deels paa Grund heraf, deels paa Grund af, at Fabrikarbeidernes Børn efter 12 Timers dagligt Arbeide ikke have synderlig Lyst til at sidde paa Skolebænken, ere de kun lidet besøgte. Søndagsskolerne ere vel bedre, men Underviisningen er mangelfuld, da den indskrænker sig til Læsning, hvilket iøvrigt ogsaa i Regelen er Tilfældet i Aftenskolerne. Men der er endnu en anden Omstændighed, som gjør den allerede maadelige Skoleunderviisning endnu mindre frugtbringende, og det er Secteervæsenets Jndflydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
J Englænd findes der, som bekjendt, foruden Høi-Kirken en fast talles Mængde af religiøse Secter, hvilke ligge i en stadig Kamp, og som hver for sig søge at erobre saamange Siele som muligt. Disse Secter have oprettet mange Skoler, hvor man ikke mindre end i HøiKirkens Skoler udelukkende og med Tilsidesættelse af alt Andet kaster sig over Religionsunderviisningen, og det netop den ufrugtbareste Deel af den, Polemiken. Uforstandige Dogmer og theologiske Spidsfindigheder er det, hvormed Børnenes Hjerner fyldes. Følgerne af denne Ligegyldighed fra Statens Side for Folkeunderviisningen er, at en stor Deel Børn voxe op uden al Underviisning, og at den øvrige Deel kun faaer en høist eensidig og mangelfuld. Endskjøndt saaledes Religionsunderviisningen drives næsten udelukkende i Skolerne, er Religiøsiteten iblandt Arbeiderne ikke stor, og Forf. paastaaer endog ligefrem, at de have ingen Religion, uden hvad de selv have lavet sig til Huusbehov. Med Undtagelse af Jrlænderne, og de ældre eller mere anseete Arbeidere, som Opsynsmændene, besøge de heller ikke Kirken. Men endnu værre vise Følgerne sig af den forsømte Skoleunderviisning, naar man kaster et Blik paa de criminelstatistiske Tabeller. Forf. meddeler en Oversigt over Antallet af de i Aarene fra 1805 til 1842 dømte Forbrydere, vi ville deraf blot nævne det første og det sidste Tal; i Aaret 1805 var Antallet af dømte Forbrydere i England og Wales 4,605 og i Aaret 1842 31,309, saa at det altsaa i et Tidsrum af 37 Aar er steget til det syndobbelte Beløb, et Beløb, der langt overstiger Befolkningens Tilvæxt i samme Tidsrum. Af dette sidste Antal kunde 32 af 100 hverken læse eller skrive, og 58 af 100 kun til Nød læse og skrive, saa at altsaa 90 af 100 eller 1/6 af det hele Forbryder=Antal vare opvoxede saagodtsom uden al Underviisning. Og hvad der med Hensyn til nærværende Æmne er af sørgelig Jnteresse, er, at af Lancashire, hvori Manchester ligger, og af Middlesex, hvori London ligger, leverede Lancashire 14 8 og Middlesex 13 8 til ovennæste Antal, saa at altsaa disse to Grevskaber, der udgjøre de største Fabrikstæder i Landet, alene leverede over Fjerdeparten af Forbryderne, og man kommer saaledes til det sørgelige Resultat, at det er fornemmelig Fabrikarbeiderne, der rekruttere Englands Straffeanstalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Jndenlandske Efterretninger. Under 25de Juli har Hs. Maj. allern, rescriberet det slesvig-holsteenske Cancelli Følgende: "Vi ville at det skal tilkjendegives Magistraten i Staden Aabenraa, at Vimed allerhøieste Mishag have bemærket, at samme i Udstedelsen af Borgerbreve, ved en ulovmedholdelig Betegnelse af det undersaatlige Forhold, har tilsidesat de den som Øvrighed paa hvilende Pligter, og bliver det at paalægge den slesvig-holsteenske Regjering at tilkjendegive bemeldte Magistrat, at samme ikke blot for Fremtiden, ved Udstedelsen af Borgerbreve har at betjene sig af den indtil den 10de Februar 1842 brugelige Formular, men ogsaa snarest muligt at inddrage de siden den Tid med den utilladelige Forandring udfærdigede. Borgerbreve og uden Betaling fornye dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
De Forhører, som optoges i Anledning af Tumulten ved den saakaldte Liedertafel=Fest paa Erløv Banke ved Haderslev, ere nu endelig sluttede. Resultatet er desværre faldet meget uheldigt ud for de Dansksindede, idet tre af dem ere dømte meget haardt. Den Ene, en Handelscommis, er idømt Sagens Omkostninger; den Anden, en Bagersvend, er tilligemed Omkostningerne idømt 5 Dages Vand og Brød, og den Tredie, en Smede(Aftbl.) svend, 10 Dages Vand og Brød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Den af Fædrelandets Handel, Skibsfart og i flere andre Henseender høit fortjente Mand, Grosserer Jacob Holm, Stifter af og Hovedet for Handelshuset Jacob Holm & Sønner, er i en Alder af 76 Aar død i Søndags. – Ligeledes er i disse Dage afgaaet ved Døden Etatsraad M. L. Nissen, der i mange Aar var Bestyrer af Metropolitanskolen. Han døde, 24 Aar gl., paa et Besøg hos sin Søn i Frederiksborg, uden forudgaaet Sygeleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Overpræsidenten i Altona, Grev Blücher-Altona, er død i Fredags i en meget høi Alder. Hans Humanitet havde gjort ham almindelig elsket og agtet; det bedste, der kan siges om en Stormand. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Geheime-Statsminister Anders Sandøe Ørsted er den 31te Juli ankommen til Christiania med Dampskibet fra Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Postmesteren i Aarhuus, Kammerjunker v. Düring har – efter ved Arv paa Hustrues Side at være kommen i Besiddelse af et Fideicommis, stort 60,000 Rbd., som i sin Tid substitueredes Baroniet Villestrup – erholdt Titel af Baron, under det fremtidige Familienavn During-Rosenkranz. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Efter Forlydende agter den berømte franske Digter og Pair Victor Hugo, som, paa Grund af hiin i Bladene saameget omtalte skandaleuse Begivenhed, befinder sig paa Reiser, at gjæste Kjøbenhavn endnu i Efteraaret. Det Bekjendtskab, han i Paris har gjort med Thorvaldsen og Oehlenschläger, har givet ham Lyst til, nærmere at lære Danmark og de Danske at kjende. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
En tydsk regjerende Fyrste, Heinrich den 72de af Reus=Ebersdorff, er ankommen til Kjøbenhavn med Dampskibet "Geiser." Ombord paa Dampskibet fandt han særdeles Behag i dets Fører, Capitainlieutenant Lütken, hvem han ved en passende Leilighed decorerede, med den Reus-Ebersdorffske Fortjenesteorden, som han tog af sin medhavende Adjutants Bryst. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Ved samme Leilighed blev Selskabets Samling af Agerdyrknings=Redskaber, nemlig: en ny Hakkelsemaskine, en Klaversaaemaskine, en Jernploug, en Kartoffelrenseer, en underjordisk Ploug og 2de Plouge fra Meldahls Fabrik i Kjøbenhavn, hvis Anskaffelse tilsammen har kostet 306 Rbd., tillige fremstillet og foreviist. En Mængde Tilskuere, tildeels fra Stiftets fjerneste Egne, havde indfundet sig, og det kan uden Tvivl alene tilregnes det indtrufne ugunstige Veir, at Antallet ikke blev endnu større end det var.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Udenlandske Efterretninger. Schweitz. Mordet paa Raadsherren Len har givet Anledning til et sandt Rædselsherredømme i Luzern. Jesuitvennerne, navnlig Regjeringsraadet, paastaae, at han er bleven dræbt af en liberal Fanatiker, og ophidse Mængden til Hævn. Jngen Liberal vover mere at lade sig see paa Gaden. Alle de Gjæstgivere, der ere bekjendte som Modstandere af Jesuiterne, have faaet befaling at lukke deres Hoteller, og de fleste af dem ere fængslede. Regieringsraadet opkaster i en Beretning til det store Raad om Mordet det Spørgsmaal; Hvorfor er Leu bleven myrdet," og besvarer det saaledes: "Netop for hans store Dyders Skyld, netop fordi han nød det luzerner Folks ubegrændsede Kjærlighed, fordi man agtede ved feig Morderhaand at frarive dette Folk, som man ikke formaaede at overvinde i aaben Kamp, dets bedste Ven og Fører." Derimod afviser Modpartiet paa det stærkeste Tanken om politisk Mord. "De schweitzerske Liberales Historie har hidtil været usmittet af slige Forbrydelser, siger "Der Verfassungsfreund; "men vi spørge de romerske Jesuiter: Hvo har kastet den frisindede Schultheis Keller af Luzern i Reusfloden, Hvo lod Schultheis Pyffer 1834 om Natten pludselig omkomme, Ved hvilke italienske Kunster maatte de agtede Borgemestere Fetzer og E. Munch bukke under for en ligesaa hurtig Død, Hvo reise som forklædte Haandværkssvende, Handelsbetjente, Foermænd, Elegante, alt efter Tid og Omstændigheder, Er det ikke Jesuiternes og deres Drabanters saa priste Kunster?" En Skrivelse fra Zürich paastaaer at der ingen Tvivl er om, at Leu har dræbt sig selv. "Allerede i over en Maaned, hedder det, var han i en melancholsk Stemning, formodentlig over den navnløse Ulykke, han har bragt over det endnu for faa Aar siden saa blomstrende Luzern. Thi ham var det, der som Værktøi i det ultramontane Parties Hænder bragtJesuiterspørgsmaalet paa Bane, som satte det igjennem i Storraadet, skjøndt Forfatningen derved gjentagen krænkedes, og som med steenhaardt Hjerte og uden al menneskelig Følelse, trods Ind- og Udlandets Formaninger, styrtede mange hundrede Familier i den dybeste Elendighed og med fanatisk Grusomhed, tilsidst endog med Haan og Spot, tilbageviste alle Andragender om Amnesti og Benaadning. Hertil kommer at han havde ødelagt en stor Deel af sin Formue i denne Kamp. Alt i lang Tid laae der en ladt Pistol i hans Sovekammer, og denne fandtes efter Skuddet paa hans Seng. Heller ikke har der viist sig Spor af nogen anden Morder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Amerika. Fra Texas meldes, at begge Kamrene have forkastet de af Mexico tilbudne Betingelser, med Hensyn til Anerkjendelse af Texas's Uafhængighed og derimod eenstemmig erklæret sig for Jndlemmelsen i de forenede Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
J Quebet har den 28de Juni atter raset en frygtelig Brand, som lagde 33 Gader med 1315 Huse i Aske; Skaden anslaaes til 1,250,000 Pd. St. Forbindelse med Branden den 28de Mai ere nu 2947 Huse afbrændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-07
Rusland. Privatbreve tale om en paafaldende Forandring i Keiser Nicolaus's Gemytstilstand, omtrent som hos hans Broder Alexander i dennes senere Leveaar, kun at der hos Nicolaus yttrer sig endnu en høiere Grad af sygelig Pirrelighed og Heftighed, hvorfor en ubestemt Mistro synes at ligge til Grund og som ofte kommer til Udbrud uden nogen tænkelig Anledning.