Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
De politiske Forviklinger angaaende Belgien, maae naar den høieste Grad, dersom de Forslag skulde blive udførte, som indeholdes i det nyeste Nummer af Courier des Pais bas, og som fortiene saa megen mere Opmærksomhed, som denne Journal har erklæret sig for at være den provisoriske Regierings Organ. Disse Forslag bestaae i det væsentligste i Følgende: 1) At det belgiske Folk skal adskille sig fra Holland for at danne en frie Forbundstat; 2) at det kun vil underhandle med andre Stater, nemlig med Holland, som en selvstændig Magt, hvorfor den heller ikke vil erkiende den Gield, som er bleven paatvungen den i 1815 af en bevæbnet udenlandsk Magt; 3) at den igien tager sit Distrikt i Besiddelse og at Nationalfanen opplantes i alle Menigheder; 4) at Provinsen Luxenburg skal udgiøre endeel af Belgien; men at dens Forbindelser med Tydskland, skulle blive respecterede, og blive en Gienstand for nærmere diplomatiske Underhandlinger; 5) at de Hollandske Tropper skulle behandles som Fiender, rømme Belgien eller tvinges dertil med Magt; 6) at alle belgiske Borgere skulle kaldes til Vaaden og deles i to Classer, Nationalgarden, som skal holde Roligheden vedlige inde i Landet, og den active Armee, som skal bestaae af alle ugifte Borgere fra 18 til 40 Aar; 2) at Folkemængden, skal reise sig i Masse uden Hensyn til Alder og Kiøn, for at fordrive Fienden, hvor det er nødvendigt; 8) at en Commission skal forfatte en nye Grundlov, da de belgiske Deputerede, Mission i Haag er tilendebragt, eftersom Krigen har brudt alle Baand med Holland; 9) alle Hollændere i Belgisk Tieneste blive afskedigede, alle Skatter hæves i den Belgiske Regierings Navn, ligesom Rettergangen skal pleies i dens Navn. - At den provisoriske Regiering virkelig har saadanne Planer for, kan man see af en Ordre den har udstædet, hvori den erklærer, at da Kongens Regiegiering har krænket sin Eed, fordi den har ladet sine Undersaatter nedskyde med Kardætscher, saa løsgiøres alle Belgier fra den Hollandske Krigstieneste. Commandanten i Mons har faaet Ordre til at betragte de Hollandske Officere som Krigsfanger, at bevogte og behandle dem godt, og at gjemme dem som Gidsler. - Den provisoriske Regiering har udnævnet de Potter til sit Medlem og har udvalgt imellem sig en Centralcommittee, som bestaaer af de Potter, Rogier og Van de Weyer, som har ophævet al Postforbindelse med Haag, og har udstædet en Proclamation til Folket, hvori den formaner det til at afholde sig fra alle Excesser og respektere Personer og Eiendomme. Krig, hedder det deri, imod Fienden, Fred mod Borgere, Lader os overlade Belgiens Fiender at plyndre og sætte Jld paa; men Belgierne selv ville kun bringe Jld og Sværd ind i Hollændernes Geledder. - Baron Linden van Hooqvorst skal nu i Brussel commandere Nationalgarden, imedens Juan van Halen skal commandere den active Armee, som skal marschere imod Fienden. Denne Mand synes at have hele Magten i Hænderne og for Øleblikket at regiere over den provisoriske Regiering selv. Han er en Søn af en Hollænder i Mastricht, som i Spansk Tieneste blev Capitain over et Orlogsskib; Han er født i Spanien af et Spansk Fruentimmer, og har nydt en Spansk Opdragelse; Han og hans Fader traadte i Joseph Bonapartes Tieneste; men da han holdt sig for at være negligeret af Joseph, saa gik han over til de Spanske Jnsurgentere og hialp dem til at erobe tre Fæstninger fra de Franske. Da Kong Ferdinand kom tilbage blev han som constitutionel kastet i Jnqvisitionens Fængsel; men blev frelset ved en medlidende Pige, ingen Elskerindes, Ramonas heeltemodige Opoffrelse. Han flygtede ud af Landet, gik i Russisk Krigstieneste i Georgien, blev saa godt som forviist derfra, tiente derpaa under Mina og udvandrede med ham af Catalonien, hvorpaa han begav sig til Nederlandene og nød der Kongens Beskyttelse. Han overtog Commanden i Brüssel den 25de Septbr., og gratulerede sig med at han bærer et belgisk Navn, dog kalder han sig tillige deri en frie Spanier. Han har befalet, at Barricaderne skulde vedvare, at der skal trækkes Grave paa flere Steder, som skulle løselig bedækkes oven til for at Cavalleriet skal styrte ned i dem. - En stor Grube bliver gravet paa den hellige Michaelsplads, hvori alle de faldne Borgeres Liig skulde nedlægges. - Ane Frievillige kaldes sammen fra hele Landet til Brüssel for at organisere Compagnier og Batailloner af dem. - Hr. de Potter har holdet en Tale til Folket, hvori han opmuntrer det til at vedblive at kjæmpe for sin Uafhængighed. - Fra Amsterdam skrives, at der allerede i flere Aar har været lagt en farlig Plan i Brabant imod Kongen, som var omgivet af Forrædere i sit eget Palads. Van Maanen var saa forhadt af Oprørerne fordi han gjennemskuede Planen og havde ofte advaret Kongen derimod, men som ikke vilde troe ham; hele Oprøret gaaer oprindelig ud fra de katholske Geistlige. Der er ingen Tvivl paa at det vil til sidst komme til at gaae ud over Forræderne selv; imidlertid have de nu ødelagt deres Fædreland og flere tusinde Menneskers Formue. Qvæstionen er ingen Hollandsk Belgisk længere; men en Europæisk, De store Magter maae derfor ile med at gjøre Ende paa Sagen, da ellers Oprørsaanden kan tilsidst udbrede sig over de nordlige Provinser. Fonds ere ganske overordentlig faldne. De som stodt for 4 Uger siden paa 60 staae nu paa 40. Andre Effecter ere faldne fra 90 til 53. Man kan derfor begribe hvorledes det seer ud paa Børsen; dog er intet stort Huus i Amsterdam endnu gaaet Fallit.