JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1698-12-01
Vien, Kuurfyrsten af Pfalts er alt hiemreist herfra, men Hans Høyfyrstl. Durchl. Prinds Carl af Nenborger her ved Hoffet endnu. Hertugen af Sagan, Fyrsten af Lobkovits, staar alt med adskillige Cavallierer færdig at reise til Jtalien, for at hente den Romerske Konge Joseph sin Brund hiem fra Modena, som er den Brunsvig-Lyneborgske Prindsesse af det Hanover-Calenbergske Huus ved Navn Wilhelming Amalia, fød Aar 1673. den 26 April. Jmidlertid giøres her store Forberedelser til et Kongl. Bi lager, som vist næstkommende Februarii Maaned skal fuldbyrdes.
Nye Tidender, 1698-12-01
Græve Marsiglier og i disse Dage her fra igien reist ad Carlovits til, havende med sig fuldkommen Besked paa den Udkast af Freds Fordraget, som hand havde hid førdt. Af den 12 er imedens Breve indkomne at de der tilstæde værende Fuldmægtige, med al Jver og Alvor paadrive Freds-Slutningen, og ville ikke gaa fra hinanden, førend en fuld og fast Slutning paa alting er gjordt, de have derfor end og paa ny ladet sig forsyne med Levnets Middeler, og udsendt Bud til deres Herrer at indhente rigtig Besked til at formaa en god Ende paa denne Freds-Forhandling. Dandsig. Den Stad Thoren vegrer sig ikke alleniste ved at tage mod de Kongelige Polske Tydske Tropper til Jndqvartering, men vil ikke engang lade nogle af dem gaa giennem deres Bye, af Frygt de maatte tage sig Borgeleje der inde. Ligeledes haver og KongensSendingsbud Herr Ceffski begjerdt Vinter-Qvarteer for nogle 1000 Mand Tydske Tropper enten her i Byen, eller Byens Lande, men vi, saavel som Thorn, beraabe os paa vore Friheder, som os derfor forskaane. Zell. Her igiennem Landene komme adskillige Brandenborgiske Tropper, med sig havende nogle Felt-Stykker, hvormed de gaa ad Markt Brandenborg til, for at forsvare det Land mod Polakkernes Jndfald, hvormed de true, formedelst den Elbinger Stads Jndtagelse; Vi forvente endnu hver Dag flere. Monsieurde Jberville Kongen af Frankriges Sendingebud ved de Tydske Fyrsters Hof, lader sig endnu sær være angelegen at drage Land-Græven af Hessen-Cassel med flere udi Forbund med sin Herre og Konge, forættendes dennem store Summer Penge til deres Troppers Underholding dermed at tiene den Franske Konge. Biskopen af Mynster lader og hverve et stoort Antal Folk.
Nye Tidender, 1698-12-01
Frankrige. Paris. Fra Madrit skal vores Sendingsbud, den Margræve af Harcourt have indsendt Underretning til Kongen, hvorledes Kongen af Spanien nogle Dage tilforne skal have overleveret sin Geheime Raad en forseigled Pakke Breve, ladendes dennem derhos vide, at derudinden var hans sidste Villie, hvo hans Efterfølgere i Regeringen skulde være, om hand uden Børn ved Døden afgik, og begærdte H. Majest. derhos, at Raadet vilde tillige sætte deres Signet for samme Pakke. Mand holder det for vist, at til Efterfølgere i den Spanske Regering derudi skal være udnævnt Kuur-Prindsen af Bayern, og Dronningen af Spanien hendes Livstiid at føre Regeringen, om hand for den Tide skulde opnaae sine myndige Aar; dog Kongen af Spanien er ved god Helbred, Af de 50000 Mand, som Ordet gik om, at skulde vorde aftakkede, ere de halve stukkene under de andre Regimenter. Den Hollandske Sendingsbud Hr. Heemskerk haver havt den Naade at tale med Kongen om den saa længe paa Tapetet hvilende Sag, Tariffen og Tolden paa de Hollandske Vare angaaende, men ej andet erholdet, end det som Aar, 1664 og 1667 var sat og slutted. Ængelland.
Nye Tidender, 1698-12-01
London. Kongen haver alt siden sin Hiemkomst havt sit Sæde udi Parlamentet, og der bleven med en sær Veltalenhed af Parlamentet til Lykke ynsked, haver og aflagt sin Besøgelse hos Prinds Georg af Danmark og hans Gemahl, derpaa hand begav sig paa Jagten ved Richemont. Udi det Skib, som overførdte H. Majest. fra Holland, vare 27 Kister fulde af Penge, hver paa 1000 Pund Sterling, i de andre 4 Skibe er hart ad lige saa meget overførdt til det ny Ostindiske Compagnies Forstrekning og Handels Fortsettelse. Banken udi Ængelland haver og laant Kongen paa Haandskrifter 200000 Pund Sterling.
Nye Tidender, 1698-12-01
Armeen her i Landet er, vil Under Parlamentet have aftakked indtil 7000 Mand, hvormed Kongen ej er vel tilfreds.
Nye Tidender, 1698-12-01
Holland. Haag. Den Svenske Sendingebud hans Forretning siges her meest derudi skal bestaa, at hand skal vilde paa sin Konges vegne søge at forene ved en Forklaring, den Rimvegske paa den Vestphalske grundede Freds-Forhandling med den Risvigske, og saalunde med hinanden at forbinde. Hvorimod benævnte Sendingsbud ha indlagt, at hans Konge og Herre ikke kunde ellers hiemle og forsvare den Risvigske Freds-Forhandling, udi Henseende til den 4 Artikel, fordi en Slutning til den Evangeliske Religions Forfang mod hans Herres Villie og Tanke derudi var indlemmed, hvilken Slutning giver stor Stridighed i det Tydske Romerske Rige mellem de Evangeliske og Catholiske udi Religionens fri Øvelse, som de Evangeliske fortrykkes fra.
Nye Tidender, 1698-12-01
Breve fra Rom i denne Maaned tilmælde os den sær Fornøjelse, som H. Prindselige Høyhed Prinds Karl af Danmark er reist fra Rom med, saasom H. Høyhed der af Paven er bleven meget stad seligen og Prindselig traktered, baade for og efter hans Henreise, til Neapolis, der H. Prindselig Højh. af den Spanske Vice-Roy paa det prægtigste og er bleven medfaren. Paven haver end og til et sær Mildheds Kiende-Tegn, da hand var udi St. Cecilia Kirke begavet Prindsen, som sammestæds tilstæde var, med de Blomster, som Monkene der efter Sædvane forærede Paven.
Nye Tidender, 1698-12-01
Fra Bryssel have vi Breve, at vores Konges Envoye og Gesandt Hr. Æren-Krone, som udi H. Majts høje Erinde gaar til Kongen af Spanien, alt fra samme Stad var afreist af Frankrige til, efter at hand der havde havt Audients hos Kuurfysten af Bæyren Mærkelige Hændelser.
Nye Tidender, 1698-12-01
Den Comet, som udi forleden Octobris Maaned er ommældt, lader sig nu om Morgenen ved 3 Slæt paa Himmelens befæstning tilsyne over Elsas, haven des trende Straaler. Udi samme Land seer mand nu mange hvide Muus og Svaler. Der findes Folk, som kunde mindes sligt og at være passeret Aar 1666, hvorpaa da fuldte Pestilents og dyr Tiid. Gud er det best bekiendt, om det skal betyde noget.
Nye Tidender, 1698-12-01
Ellers finde vi, end og udi vores Lande, hvide Spurrer, hvoraf tvende udstoppede ere endnu her i det Kongelige Konst- og Raritet Kammer, for faa Aar siden fangne her i Siælland. Ligesaa en hvid Rev med røde Øxer, som er skudt paa H. Excell. Geheime-Raad Hr. Otto Krabbes Grund og Gods paa Kalkerup Mark her i Landet.
Nye Tidender, 1705-03-01
Danmark.
Nye Tidender, 1705-03-01
Kiøbenhavn. en 10 udi denne Maaned haver det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majest. at beskikke CancellieRaad Christian Scavenius at være Justits-Raad, Johan Trane at være Commerce-Raad og Christian Berregaard at være Kongens Hof-Junkherr. Den 14 ditto lood H. Kongel. Majest. allernaadigst udgaa sin allernaadigste Forordning og Friheder for Søe-Folkene udi Hertugdommet Slesvig, som sig, for at tiene til Søes paa H. Majests. Orlogs-Flode, vilde lade indskrive. Selv samme Dag H. Kongel. Majest. allernaadigst forordnede, Secreterer Christian Leegaard tillige med at være CancellieRaad, og Povel Pedersen Vogt forrige Proviants-Forvalter i Christiania at være CommerceRaad. Den 21 ditto udstæde Hans Kongel. Majest. sin allernaadigste Forordning om Forhold med strandede Skibe og Gods, og Den 28 næst efter beskikkede Hans Kongel. Majestet. EnkeDronningens Kammer-Secreterer, Gerhard Neuhaus, at være Justits-Raad. Den sidste i denne Maaned haver Hans Majest. allernaadigst ladet udgaa sin Forordning om Told-Svigs Afskaffelse Nordenfields i Norge.
Nye Tidender, 1705-03-01
Udi Kongel. Majests. og Universitets privilegerede Boog trykkerie er udi denne Maaned ved Prenten forfærdiged.
Nye Tidender, 1705-03-01
(1) Epistolæ & Evangelia Dominicorum ac Festorum dierum Græce & Latine, qvorum textus Græcus ad exemplar Oxoniense est recensitus, una cum distichis Græco-Latinis summam ujuslibet Evangelii continentibus. In usum Schola rum Daniæ & Norvegiæ. (2) Jacobi Jacobæi dissertatio Philologico-Critica de Veterum censura circa libros corumq; inscriptiones.
Nye Tidender, 1705-03-01
Sverrig. Stokholm. Den 6 udi denne Maaned havde vi her de Tidender fra Carls-Crona, at den Esqvadre, som der under Admiral Søestiern udrustes, var moxen færdig, og kunde ved første aabne Vand gaa udi Søen, bestaaende af 28 Fregatter, hvoraf de 12 første er montered med 40 til 60 Stykker grove Skyt Resten ligesaa efter deres Størrelse, dermed en stor Undsætning af Krigs-Folk og anden Krigs-Tilbehør skal for det første overskibes, som det siges, til vores Konges Armee udi Polen, men som Ordren skal være at gaa dermed ad Stetin, giør mand sig andre Tanker derom. Samme Esqvadre skal siden have Ordre at krydse paa de Fin- og Jngermanlandske Søe-Sider at formene de Moskovitiske Capere, som meget plage de Søefarende der udi Eignen, deres Røven og plynderen. Fra Riga haves, at mand der udi Eignen intet fornam til den Moskovitiske Armee, men at den havde hen ved 150000 Mand stærk taget Veien ind udi Litthauen, opsøgende vores Konges Armee; Dog truer Czaren, naar hand først faar sig hevnet paa sin Fiende udi Polen at vilde bombardere samme Fæstning hvortil der og findes et mægtigt Grove Skyt hos benævnte hans Armee. Moskovien.
Nye Tidender, 1705-03-01
Moskou Bye. Den 6 Jan. nu sidst forleden haver Hans Cariske Majest her holdet et prægtig Jndtog fra sit lykkelige Feldt-Tog udi forleden Aar, giennem 7 meget ziirligen og kostbar opførdte Ære-Porter, og af alle Undersaatter med Glæde imod tagen, og som vores Cron-Prinds nogen Tiid lang udi sidste Tog har gjordt Tieniste som en gemeen Soldat, alt saa begynde Knesernes Sønner at efterfølge dette mærkelige Exempel og Eftersyn.
Nye Tidender, 1705-03-01
Curland. Mietau. Nu om stunder er det her i Landet temmelig stille, saasom ikkun 900 Mand Svenske her, i Liebau og Vindau ligge udi Borgeleie, Men paa vores Grændser udi det Polske Liefland staar hen ved 40000 Mand Moskoviter, et vel-bevæbned og øved Folk, til hvilke fra Rusland endnu vare 30000 Mand deslige Kriigs-Folk paa Togget, mand befrygter de skulde i saadan Mængde komme os nærmer, og som de Svenske have giørt hart for dem, falde os meget besværlige. Hidindtil have dog ForTropperne for Kongen af Pryssen hans Forbøns skyld været skaansome, saa vidt de ere kommen ind over vores Grændser.
Nye Tidender, 1705-03-01
Det Moskovitiske Hoved-Qvarter er udi Kauen, og som Oordet gaar, da skal samme Armee agte sig over den tilfrosne Dy na-Strøm ind i det Svenske Liefland, mueligt for at bombardere Staden Riga Denne Armee fører et ugemeen stort og skiønt grove Skyt samt tilhørige Krud og Lod paa nogle 1000 Slæder med sig; Derimod have de Svenske, hen ved 8000 Mand stærke, trekket sig sammen og staar 16 Mile fra denne Moskovitiske Armee, for at give Agt paa dens Bevegelse, fra den gaar og da stærke Partier, ud mod de Svenske, da snart det ene, snart det andet, Partie slaar hin anden af Marken.
Nye Tidender, 1705-03-01
Polen. Varskau. Fra Rossenien haver mand i denne Maaned, at
Nye Tidender, 1705-03-01
Adelen udi næstforleden Maaned der havde endt deres Land-Dag udi en bestandig Underdanighed for Kong Augustus. Den Nye-Udvalde haver imidlertiid fra sit Cancellie ladet udgaa almindelige Breve til Undersaatterne, formedelst hvilke hand søger, at de skulde erklære sig at haandthæve ham og fortsette hans Cronning, eller, om de skulde være i de Tanker, at noget ved hans Val skulde være passeret imod Rigets Grundvolds-Love, da derover at skal blive til deres Fornøielse slutted. Paa lige Maade Kongen af Sverrig haver indskrevet til Cardinal Primas, som sig i Dantsig befinder, at hand ogsaa vilde indfinde sig her paa Stæden, derom saavelsom om en Fred videre at handle, hvortil Hans Majest. selv ogsaa vilde lade sig indfinde; Men Cardinalen haver i beste Maade skriftligen aarsaget sig, desformedelst den Nye Udvalde fra og til indfinder sig hos Kongen af Sverrig, som til Rawits holder Hof og HovedQvarteer. Sidst udi næstforleden Maaned haver H. Majest. derfra udi halvtredie Dag giordt et Ritt paa 50 Mile for at mun stre sine omkring Fraustadt, Meserits og Bomst staaende Regimenter, og derpaa givet Obersterne hemmelig Ordre til forestaaende Feldt-Tog. Begge Cronens Feldt-Herrer synes endnu at være Kong Augustus meget tilgedan og vente med stoor Længsel paa H. Majests. Hidkomst til Landet. Alle Tropper saavel Cronens, som de Saksiske trekke sig sammen hen mod den Moskovitiske Armee i Littauen. Gen. Pakkul, som udi Feldt-Marskalks Steinaus Sted skal anføre dem, er alt kommen til Cracau. Cracau. Den 12 udi denne Maaned fik det Saksiske heromkring liggende Rytterie Ordre at føje sig til de Tropper, som under Lublin ligge, med samled Magt at begive sig paa Tog get ad Litthauen, der at staa hos den Moskovitiske og Litthauiske Armee under General Patkul hans Commando og befaling; Kongen af Sverrig opholder sig endnu udi Ravits og lenter endnu noget med sit Feldt-Tog, indtil hand faar sin forventende Undsætning fra Sverrig og Pommern; Jkke desmindre haves fra Dantsig, at de omkring og udi Posen liggende Svenske Tropper alt vare i fuld Bevegelse, men vidstes er hvor den Svenske Armee, skulde vilde have sin Samle Plads, og fra Tilsit af den 9 i denne Maaned skrives, at udi Rossenien og den Stads-Eignhavde samled sig henved 10000 Mand til at modstaa den Moskovitiske Kriigsmagt, eller udi det mindste, at hindre det, at de Saksiske og Littauiske Tropper skulde kunde føje sig til den Moskovitiske Armee, samme Svenske giøre Oord af, at til dem endnu flere Tropper skulde støde, saa de udi alt under deres Gen. Løvenhaubt skulde blive 23000 Mand stærke og saaledes deres Fiender voxene nok.
Nye Tidender, 1705-03-01
Jtalien. Mæyland Fra Leyren for Verua er den 6 udi denne Maaned fra Hertugen af Vendome indkommen en Spansk Officerer til Prindsen af Vaudemont, bringende de Tidender med sig, at samme Hertug om Natten mellem den 1 og 2 ditto med stormer Haand havde erobret den store Skandse og hosliggende smaae Verker, som bedecke TilførselsBroen mellem Verua og Crescentino, hvilket var skeed paa et Qvarters-Tiid. Ogsaa at Hertugen af Savoyen derpaa under Faklers-Lyys i samme Hast var rykt frem med sin meste Magt fra Crescentino af denne Broe, udi Mening at slaa Fienden udaf Skandsen igien, men hannem var imodsat 8 Feldt-Stykker for Broen, hvoraf skødes med Skroot paa hannem, saa hand med sine Tropper nødedes til at vige af, og derforuden 2 gandske Regimenter Savoyer aldeles ødelagte udi Erobringen af be mælte Skandse-Verker, foruden 300 Soldater og 24 Officerer. som ere fangne. Paa vores Side skal være udi Stormen ikkun 15 Mand blevene døde, og 25 Qvæste, blant dennem Capitain d'Auvergne er dødeligen qvæst. Savoyen. Turin, Fienden haver den 2 udi denne Maaned om Natten med en ringe Folke-Spilde erobret vores Skandse, som bedeckede Tilførsels-Broen mellem Verua og Crescentino og af begge Regimenterne Aoust og Tarentees ungefehr taget 150 Mand til Kriigs-Fanger. Og om endskiønt Fienden nu er Mester af samme Broe og hosliggende Skandse, saa have vi dog endnu et Uden-Verk, under Verua Fæstning liggende, og besat med en Battallion, deraf vi saa kunde fore paa den af Fienden erobrede Skandse, det hand ey skal kunde derinde dukke op. Jmedens Fienden bestormede benævnte Skandse, blev Fæstningen Verua meget heftig bombarderet, saa at en Mine derover under Fæstningens Vold og Værn blev antændt og gjorde et temmelig stort Hul, hvilket mand strax fik ud bedret, efterdi ingen Storm af Fienden paafuldte. Vores Hertug lader og her fra komme nogle Fyyr-Mørsere, som de smaae Skandser, vi have opkast paa denne Side af Poo-Strømmen, skal beplantes med, for at hindre Fienden nærmere Adgang til Verua Fæstning, som i alle maader findes velforsyned, hvorfore Commandanten, derinde er og af Hertugen af Vendome blev anmodet at give sig, gav ham til Svar, at hand havde ingen Aarsag til at give sig, efterdi Fæstningen ikkun paa nogle faae Dag havde nu først været beleired, som kunde reignes fra den Tiid Fienden havde bemægtiget sig Tilfør sels Broen til Fæstningen fra Crescentin.
Nye Tidender, 1705-03-01
Spanien. Fra Leyren for Gibraltar af den 28 Febr.
Nye Tidender, 1705-03-01
Vi have nogle Dage havt en vedvarendes Regn og Storm deslige Mand ey kand mindes hvorudover vores Løbegraver vare gandske fuld løbne af Vand, som baade styrtede sig ned af Biergene og af Havets Brusen brøød ind i Gravene, hvilket haver kost os en usigelig stor Møje at føre ud igien. Dette da meget har hindret os at forfærdige vores Skandse-Verk og der hos meget udmatted vores Tropper, som ved dette gode Vejrligt begynde at komme sig igien, saa vi alt have ved Enden af Løbegravene et Logement færdig for vores Granaderer og besluttet, saasnart Msr. Pointi, som ligger her for Fiorden med sin Esqvadre, kand komme os til Hielp at bestorme Fæstningen. Jmidlertid forsvare de Beleyrede sig gandske dapper og siden de nu paa nye have bekommet Undsætning ideligen fyret ud paa os, dertil de have op førdt et højt Batterie paa nogle afbrødte Huse, hvoraf de giøre os da og da temmelig stor Afbræk og Skade. Den Marqvis af Villadarias haver nu paa nye antaget sig sin Commando her Leyren, dog er Misundelsen imellem den Franske Marskalk af Tesse, som haver at befale over de der staaende Franske Tropper, og hannem saa stor, at de ikke endnu samtales, men give hinanden enten ved Breve eller imellem gaaende Officerer tilkiende, hvad der paa begge Sider foretages.
Nye Tidender, 1705-03-01
Frankrige. Paris. Efter at Hertugen af Vendome haver bemægtiget sig Tilførsels Broen og hosliggende Skandse under Verua Fæstning er end og den 20 udi denne Maaned atter kommen særdeles Postbud fra hannem, men hvad for Tidender samme Bud til Hove har med førdt, holdes hemmelig, hvoraf mand slutter, at de Tidender ej maatte være saa gode for os som vi ynske, men vores at være igien udslagne af den erobrede Skandse, efterdi de for Skud ud af Fæstningen ej kunde vel skivle sig derinde.
Nye Tidender, 1705-03-01
Nederlandene. Græven-Hag. Fra Engelland have de Ængelske Tropper faaet en stor Undsætning af Folk og Heste, som ere havnede for Rotterdam. 1000 Heste seende vi af Portugal vores Tropper dermed at giøre be redne. Beskiærmelse-Linien for Triers Lande er nu bragt udi en god Stand, saa at Villars dere, skal formaae sig meget mod, hvorfor her lentes med de øvrige Tropper, did ad Moselen skal sendes, efterdi mand ey veed tilfulde hvor stærk en Armee de Franske vil føre her paa Grændserne, imidlertid giøres alting færdig til et Feldt-Tog. Kongen af Pryssen og denne Regering tager sig med Dronningen af Ængelland hendes Bistand, den Protestantiske Religions Fremtarv udi det Romerske Rige meget nær an.
Nye Tidender, 1705-03-01
Neder-Elben. Segeberg. Særdeles Nyt,
Nye Tidender, 1705-03-01
som her fra kand skrives, er, at udi disse Dage sig haver tildraget en besynderlig Tvekamp mellem tvende Piger den ene 16 Aar og den anden 14 Aar gammel, som have vexlet Kugler med hverandre til Fods, udi hvilken Kamp den ene blev dødeligen saared og den anden udskad der fra undflyet, men dog paagreben og fængsled.
Nye Tidender, 1705-03-01
Altona. Saasom Brevene formælde fra Jtalien, da skal de Kæiserl. meget have forøget sig udi det Veronesiske, ventende endnu nogle Regimenter, som alt vare passerede Trento, Mirandola, som de Franske have bestoldet, var uden Fare og Alba aldeles frelst. Men Nizza og Villa Franca havde de Franske alt angrebet. Udi Catalonien vedvarede endnu Undersaatternes Misnøjelse.
Nye Tidender, 1705-03-01
Avertissement. Næstkommendes den 15 Aprilis skal udi Aalborg af Sr. Giørups og Sr. Anders Tiels Pakhuse til den høistbydende sælges nogle og 40 Læster St. Hybes Salt, hvoraf Consumption og Told i Kiøbenhavn er betaldt. Pengene derfor betales der enten strax i Croner til Borgemester Brunon eller med Vexeler den 11 Junii i Kiøbenhavn.
Nye Tidender, 1713-01-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-01-01
Kiøbenhavn. Den 17 udi denne Maaned haver det allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestæt ved sin her værende GeheimeRaad, deres Excellencer Hr. Ottho Krabbe og Hr. Christian Sehestedt udi Hans Majestæts Fraværelse at lade udgaa 1. Forordningen om Skatternes Paabud udi Norge for Aar 1713. 2. Forordningen om Matricul-Skatten og Nytterholds Penge, saavelsom Oxe og FleskeSkatten udi Danmark for Aar 1713.
Nye Tidender, 1713-01-01
Udi Kongl. Majestæts og Universitets privilegerede Boogtrykkerie er udi den ne Maaned ved Prenten forfærdiget. 1. Den Gudfrygtiges Alphaabeth, det er enfoldige Sange, indrettede efter Alphabethet til Guds Ære, sin Næste til en Andagts Opmuntering og Opbyggelse, efter de aller retteste gamle Kirke-Sange: Velmeent sammensatte i Roe-Timer af Magister Jørgen Lach man. 2. Dissertatio Physical. de Origine & Natura Montium & Fontium, Autore Elia Helberg Eliæ Filio Fridericia. Den 20. udi denne Maaned haver Hans Kongel. Majestæt vores Allernaadigste Konge her ladet udstædde Forordningen om KrigsStyren udi Danmark for Aar 1713. Ellers bringes Fæstningen her udi en mægtig BeskiærmelsesStand, og haver Hans Majestæt Tiid efter anden munstret de her indkomne Tropper, som beløbe sig over 8000 Mand, hvilke ved Leilighed med 5000 Mand, som ventes fra Norge, skal føje sig til den udi Holsten mod de Svenske staaende Nordiske Allierede Armee. Moscovien.
Nye Tidender, 1713-01-01
Moscau Her seer mande deligen Gienpart af den Store Sultans aabne Breve af den 12 Novembris udi næstforleden, Aar 1712, udstædde til det Tyrkiske Riges Basser og Bays, udi hvilke Sultanen anmælder, og forestiller Aarsagerne, hvorfore hand vil bryde Freden med Hans Cariske Majestet, for kort Tiid siden er gjort med Hans Majestæt, og skal den fornemmeste Aarsag og Anledning dertil foregives at være, det Czaren er til bestemte Tiid, haver entlediget det Polske Kongerige fra sine Tropper, saa at Kongen af Sverrig der igiennem tryggeligen har kundet passere af sine Lande, men Hans Cariske Majests Tropper foran igiennem Polen, gangne af Pommern. Hvorfore den Store Sultan haver anbefalet benævnte sine Høvdinger og Basser, at en hver udi sin underhavende Landstrækning skal herefter samle sine udskrevne Soldater og dermed samt tilhørende Montering og Proviant den 21 Matrii udi indværende Aar indfinde sig hos Armeen, som til den Tiid skal have sin Samle-Plads og Feldt : Lejr ved Adrianopel. Hvilket alt sammen vi her ej meget frygte for, saasom vi for haabe, at den Store Sultan, skal faae bedre Underretning i den Sag af Cron-Polens Store Gesandt, som der ved Hoffet har indfundet sig, til med og ej Kongen af Sverrig, endnu efter Løfte stillet en Armee frem i Polen, og i hvilket som var, saa kand Czaren af Tropperne som under General Czeremetofhans Befaling staae udi Ukraine og de som ligge udi Borgeleie i Fæstningerne udi Liefland og andre Stæder, udgiøre en Armee mod Tyrken af 100000 Mand, dertil haver Hans Czariske Majest. den ved 60000 Tartare til sin Tieniste, hvormed formodes, at kand giøres al tilstrekkelige Modstand, saasom vi ej agte at gaae igiennem Ørkerne til Fienden, men hand der igiennem at udmatte sig for at søge og antaste os.
Nye Tidender, 1713-01-01
Polen. Varskau. Udi Forsamlingen af de her tilstæde værende Rigs-Stænder have nu 14 Dages Tiid adskillige Forretninger været paa Tapetet, men derudi intet virkeligen sluttet, dog have de den 12 ditto med deres Marskalk indfundet sig udi Rigens-Raads Stue for Hans Kongl. Majest. og underdanigst ansøgt om Straffens Efterladelse, som de Svenske Tilhængere ere paalagt. Hvorpaa
Nye Tidender, 1713-01-01
Cronens Store Canceller af Thronen svarede, det Hans Majestæts Naade var saa stor, det den ikke kunde andet, end at endnu give sine Fiender Tiid og Rum til at vende tilbage, dog med de Vilkaar, at saafremt de ikke til bestemte Tiid sig indfandt, de da eragtedes at have taget deres udi Forordningen forfattede Dom med Caminick. Som Brevene indkomne her fra Tyrkiet den 31 Decembr. næstforleden formælde, da skal den Store Sultan have ladet befaling udgaae til Seraskier Basse udi Bender, at hand tillige med næstliggende Bassa og den af Temesvar samt Tartarerne skulde giøre et Forsøg enten udi Mindelighed, eller med Magt at bringe Kangen af Sverrig, igjennem Polen af sine Lande.
Nye Tidender, 1713-01-01
Vores Crones Gesandt udi Constantinopel fornemmer mand ej at have været overlyst til Audients hos den Større Sultan, men med hannem at være holden nogen særdeles Samtale, derpaa hand sig paa Hiemreisen haver begivet.