Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
J Engelland, siger Forf., have Tingene og Folkene en Orden, hvori de med Føie kunne blive. Her gives der ingen hemmende Forret, uden de alt for store Landgodsers Uddeelbarhed. Den friHandel med Jorder ansees af Adskillige for skadelig, og Malthus mener endog, at den begunstiger en Soldatermajestæt, men i Massachusets sporer man deraf endnu ingen Skade, og i Engelland vilde man derved udlede Overbefolkningen af Haandteringerne. En Forandring i Parlaments valgene behøves ikke, fordi det hidtil uden en saadan er gaaet godt, og af samme Grund trænger Forvaltningen heller ikke til nogen Forandring. Engelland lider især kun af den mod Frankrig førte Krigs Efterveer. Havde det beholdt eller blot indskrænket sig til en Forsvarskrig, saa vilde det ikke have styrtet sig i den uhyre Gield og i de vedvarende svære Udgifter for en Sømagt, der vil beherske Verden; uden en saadan Udgivt vilde Formuens Fordeling været ligere, og Levemaaden mindre fordyret ved Paalæg, og uden saadanne Udgivter vare de indiske Skatte ikke blevne erobrede, Vareafsætningen i Udlandet ikke konstlet, Enkelte vare ikke blevne overdrevne rige, men Mange velhavende, Middelstanden vilde blevet styrket, ikke svækket, og Befolkningen ved Haandteringerne ikke forvildet, hvorved den kun arbeidløst vansmægter og kommer i Forlegenhed. Naar Engelland har noget at befrygte, saa er det Fattig krigen (radical war). J Forfatterskab staaer det tilbage for Tydskland, i Handel har det America til Medbeiler, maaskee til Efterfølger. Naar det ikke forandrer sin Sølovgivning, saa vil det see ved den første Krig America træde over til dets Fiender. Begge ere de blevne ved deres Fordringer, uden at forliges derover; Engelland fordrer Skibenes Undersøgelse; America Søanordningen, som den var 1750. Kommer det herover til Brud, saa vil America især lægge Vind paa Ca pere, hvori det allerede i sidste Krig kunde maale sig med Engelland. Det vilde være for begge fordeelagtigt, om de gave Olip paa dette Uvæsen, en Levning fra den røverske Middelalder, og i Forbundet mellem America og Preussen ligger allerede en saadan Frusigelse. Det engelske Søvæsen er vel Friheden hverken hjemme eller udenlands farlig; men det bruges til at afskiære andre Nationer Handelen, og det skeer med samme Ret, som Halsafskjærelsen; ogsaa vedligeholder den Matrospræsningen, der ikke bedre fordrager sig med Oplysning og Menneskekjerlighed end Slavehandelen, paa hvis Undertrykkelse den arbeider og hvortil den selv tilbyder America sin Hielp. Naar det i Engelland kan blive som det er, saa kan det derimod ikke blive paa Fastlandet, som det er. Man føler der Trangen til en fælles Orden, og veed ikke at finde den. J Vesten er man oplyst nok, og Forrettighederne have der tabt deres Kraft, der satte de militaire Grundeiere fra Middelalderen til Landsforvaltningen. J Østen er man udannet, og have Forrettighederne deres fulde Kraft; Rusland giver den Deel Overvægten. Til den høre alle Privilegerede, og de, som afhænge af den; 800,000 Bayonnetter ere beredte til deres Beskyttelse. Paa den anden Side staae de øvrige, uden at holde sammen, og uden at have saadant Vaabenværn, som hine; imidlertid strider Udviklingsdrivten, Konster og Videnskabers Fremgang for dem. - Europas Folkeret, dets Statskonst beroer paa giensidigt Fiendskab og paa Krig; dets Stater leve uophørligen i Frygt for hverandre; de americanske Stater vide intet af en saadan Frygt, og have kun 8000 Soldater.