Berlingske Tidende, 1752-01-24
Den 2den reyste Hans Majestet, den Romerske Keiser, til Bierg-Stæderne i Øvre-Ungarn. Samme Dag led det Chur-Maynziske Directorium i Regensborg publicere det Keyserlige Ratifications Decret over Rigets Gotfindende af 14 May, i Henseende til Garantiet over den Dresdenske Fred af 28 Decembr. 1745, udi hvilket Decret fandtes ligeledes den Clausul ratificeret, hvorved det Tydske Rige conserverer sig sine Rettigheder. Den 3die afbrændte i Va reel nogle og 20 Huuse, hvoriblant var den Grævelige AvlsGaard med sine Bygninger, samt den Fløy af Slottet, hvorudi var det ypperlige Bibliotheqve samt Archivet. Den 12te gav Hendes Majestet, Enke-Dronningen af Danmark, med Hendes Durchl. Princessen af Brandenborg Culndach, sich paa Reyse fra Hirschholm til Holsteen. Den 10de arriverede de tvende Kongel. Fregatter, og de 2de KoffardieSkibe, med hvilke den Kongelige Gesandt, Oberst-Lieutenant Lonqueville, var afsendt fra Kiøbenhavn, til Saffiapaa de Maroccanske Kyster. Fra den 19de, om Middagen, til den 21de om Aftenen, bleve i Stokholm over 600 Huuse lagte udi Aske, saasom der kom paa 5 adskillige Steder Jld løs. Hans Majestet, Kongen, viiste ved denne Leylighed sin hurtige Aarvaagenhed og Omhyggelighed for sine Undersaatters Beste, hvorved videre Skade blev kraftelig forebygt. Den 25de blev Slottet i Radom, tillige med 80 Huuse, ved Jlds-Vaade lagt udi Aske. Den 29de bleve i Hamborg Grundsteenen lagt, hvorpaa den nye Michaelis Kirke skulde opbygges igien, efterat den Aaret tilforn ved Torden og Lynild var sat i Brand og lagt udi Aske. Den 30te, om Morgenen, da Folkene, der arbeydede paa det nye Kirke=Taarns Bygning i Bergen og Zoom, holdte just Hvile=Time, paakom udi Taarnet gandske uformodentlig en forskrækkelig Jldebrand, som vel efter 3 Timers Forløb blev sukket igien, men foraarsagede dog stor Skade, saa at en anseelig Deel af Bygningen maatte opføres af nye igien. Overtroen antog denne Hændelse for en Forevarsel, som skulde betegne, at Staden kom til at udstaae endnu engang en Beleyring, hvilken, ligesom den seeneste, skulde bringe Taarnet sin Undergang. Samme Dag paakom ogsaa en sørgelig Jlds=Vaade udi den Høygrævel. Stolbergske Hovedstad Werningerode, hvorved over 380 Huuse tillige med vor Frue Kirke bleve lagte udi Aske. Ellers erholdt man i denne Maaned med Breve fra Aleppo af 15 Mart. den Tidende, at en Prinz af Georgien, navnlig Heraclius, med Hielp af de Aghvaner, som ere Persernes afsagte Fiender, gjorde store Progresser i at erobre de Persiske Provinzer, hvor Schach Doub næsten ved samme Tid havde indtaget Staden Jspahan, efter at han havde overvundet een af sine Paarørende, som havde gjort sig et besynderligt Tilhæng udi Riget. Den Russiske Keyserinde lod til alle ved hendes Hof residerende fremmede Ministrer uddeele en Notte, hvorudi Hendes Majestet declarerede sig at være fuldkommelig tilfreds med den af den nye Konge i Sverrig strax ved sin Opkomst paa Thronen udgivne Forsikring om at handthæve den gamle Regierings=Form i Sverrig. Fra de Guineiske Kyster fik man den Tidende, at de Franske og Engelske sammesteds søgte med Magt at fordrive hinanden, laanende Grunden til disse Fiendtligheder af den Ret, som enhver af de tvende Nationer meente sig til dette Guld-riige Lands Eiendom at have. Kongen af begge Sicilierne fattede den Resolution, at forflytte sin Residenz til Staden, Caserta, og til den Ende lade der et prægtigt Slot anlegge, samt den heele Stad af nye opbygge. Aarsagen til denne merkværdige Resolution blev forsikret at være denne, at Bierget Vesuvius begyndte, stærkere end nogen Tid tilforn var skeet, at udskyde gloende Svovl Strømme. J denne Maaned var ogsaa Kongen af Sardinien i Fare, at blive myrdet af een af sine Soldater, som var gaaen fra Forstand. Ved Moldau, udi Øvre-Lausitz, gav sig en ny Græshoppe Yngel tilsyne.