JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-10-01
J den af Citanten under 22de Maji 1806 udtagne Høiesterets Stevning, paaankes deels til Underkiendelse, og deels til Forandring og Skiærpelse, en udi Kongsberg, Overberg Amts Ret den 21de August 1805 afsagt Dom, udi en Sag, hvorunder Citanten tiltaler Jndsternte for Æreskienden og Vold, forøvet paa Edsvolds Ting den 3die Januari 1799, og for dennes ærerørige Contra Sigtelse, Procedure og Paastand under Sagen, med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: De under Tingsvidnet for Edsvold Maanedsting. paa Gaarden Baarlie i bemeldte Præstegield den 3die Januar. nuari 1799, af Procurator Omsen og Forvalter Hjorth imod hinanden udtalte ærerørende og utilbørlige Ord, saavelsom de under denne Sag, i Stevninger, Jnd lægge, Procedure og Acts Forhandlinger af berørte Parter skriftlig brugte og yttrede lige ærefornærmende uanstændige Ord og utilbørlige Talemaader til denne Tid, for saavidt sam her, efter ergangne og producttede Stifts Overrets, og allernaadigste Høiesterets Domme, kan og maae henhøre under denne Rets Competence til Paakjendelse i nærværende Sog, blive som utalte og uskrevne, herved aldeles mortificerede, saaledes at samme er bør komme nogen af Parterne til Præjudice, eller Æres Forkleinelse i mindste optænkelige Maade. Jmidlertid bør Procurator Omsen og Forvalter Hjorth for sit umoralske og uanstændige Forhold, bøde til Bergstadens Sygehuus, enhver for sig 10 Rdlr., tilsammen for begge 20 Rdlr.; og bør Bergamtets Dom i det øvrige staae ved Magt, dog med den Forandring: at de efter 6te Bogs 7de Capitels 6te Articul idømte Bøder 13 Rdlr. 48 s., forandres og nedsættes efter 6te Bogs 7de Capitels 8de Articul til 3de Sex Lod Sølvs Bøder, eller 9 Rdlr; hvilke Ni Rigsdaler, Forvalter Hjorth, tilligemed de i Bergamtets Dom bestemte 3de 15 Lod SølvsBøder eller 22 Rd. 48 s., tilsammen bør udrede i et og alt med den Summa 31 Rd. 48 s., saaledes at den 3die Part af samme tilfalder Sagsøgeren Procurator Omsen, og de øvrige 2/3 Parter den Kongelige Casse. Processens Omkostninger for denne Ret bliver ligeledes, som ved forrige skeet er, aldeles ophævede. Det idømte udredes 8te Uger efter denne Doms Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1807-10-01
Ved den inden Bergamts Retten, under 8de Octeber 1803 afgivne Dom, var saaledes kiendt for Ret De af Told=Procureur Christopher Friman Omsen og Forvalter Johan Hjorth, saavel paa Edsvold Maanedsting, den 3die Januari 1799 brugte ære fornærmende Ord og Udtrykke imod hinanden, som og de i Stevningen til Giæsteretten af 9de Janua ri, til Bøygdetinget af 8de Marts 1801 samt den i disse Sager fra begge Parters Side fremførte ære nærgaaende Procedure og Paastand, mortificeres, saa den ikke skal komme nogen af dem til Fornærmelse paa Ære eller Reputation i nogen Maade, og følgeligen friefindes de i den Henseende for hinandens Tiltale; hvorimod Forvalter Hjorth for at have med Haanden slaaet Told Procureur Omsen i Ansigtet, under Tingers Fremholdelse i Edsvold Sogn, den bemeldte 3die Januar 1799, bør i Følge 6te Bogs, 7de Capituls 8de Articul, conform den 6te Articul, bøde 3de 9 Lod Sølv, eller Penge 13 Rd. 48, og forbrudt Tingfred, efter samme Bogs 9de Capitul 18de Articul, 3de Femten Lod Sølv, eller Penge 22 Rd. 48 s., af hvilke Bøder den 1/2 Part tilfalder Sagsøgeren Toldprocuteur Omsen, og de 2/3 Parter Hans Majestæts Casse, og dermed bør Forvalter Hjorth, for Hoved=Citantens videre Tiltale i denne Sagens Deel være frie. Processens Omkostninger ophæves. Det idømte udredes 15ten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Executions Tvang. Dom: Over=Bergamtsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salario til Justitsraad Klingberg for Høiesteret betaler Citanten 30 Rdlr., og til Justitskassen 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Af franske Tidender. Et Corps franske Tropper, anført af General CæsaBerthier, er under Eskorte af russiske Krigskibe gaaet til 3 Seils fra Otranto, en neapolitansk Havn, for at besætte den saa kaldede joniske Republik. Denne Stat bestaaer, som man veed, at de 7 Øer Corfu, Cefalonia, Zante, Paru, Cerigo, Cerigotto og St. Maura. Benævnte Expedition maa være høist ubehagelig for Engellænderne som hidtil sammesteds have havt betydelig Afsætning af de res Fabrikvare.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
En italiensk Tidende melder, at en fransk Eskadre bestaaende af 3 Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Brigger, skal i de italienske Vande have taget to engelske Fregatter og derpaa have fortsat sin Cours til Levantet. - Fra Neapemeldes tillige at den engelske General For skal være i Begreb med at forlade Sicilien, for at afgaae med sine Trop over ti Egypten, hvor Engellænderne skulle være i en meget ufordeelagtig Stilling.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Staden Altamura, i Kongeriget Neapel, tilligemed Omegnen er i Slutningen af Julii Maaned bleven hiemsøgt af et skrækkeligt Hagelveir. De nedfaldende Hagel, som vare af et Hønseægs Størrelse, slog alle Tage itu og dræbte og saarede alle de Mennesker og Kreature, som under dette Uveir vare under aaben Himmel.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Ministeren for det Jndre M. Cretet, har nylig fremlagt for det Franske lovgivende Corps en Rapport, hvori der opregnes alt hvad der er udrettet i Frankrige i en Tid af 15 Maaneder. Blandt andet hedder det heri Jøderne, som nu bære Navn af Franskmænd, i Følge de naadige Foranstaltning ger, Hans Maj. har føiet til deres Bedste, have giort sig dette Navn værdige.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Moniteuren af 27de beretter Stralsunds Overgang, Kongen af Sverrig omtales i den Anledning meget haardt, og i Enden siges: "Hvorom alting er bliver Fastlandet for evig tabt for ham. Kongen af Sverrig skal aldrig igien sætte Fod i Pommern. De Franske fandt 400 Kanoner, i Staden. - Moniteuren melder videre, at Frederiksort var sat i Forsvarstand og et Batterie paa 10 Kanoner opkastet paa den anden Side af Jndløbet til Kiels Havn: der udrustedes ogsaa Skibe til Forsvar for de holsteenske Havne. Langs igiennem det danske Fastland ere smaae Leire fra Sted til Sted, for hastig at kunne møde ethvert Angreb. De Danske gjøre bestandig Udfald fra Kiøbenhavn. Jet af disse tog Capt Hummel en af de engelske Redouter med Storm. Af Siellands 19 Landværns=Batallioner ere nogle kastede ind i Kiøbenhavn, men 13 ere ude i Landet.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Den 27de August ankom Kongen og Dronningen af Holland til Paris.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
J Londs Eveningspost staaer følgende Brev, der er da teret: Til Ankers for Kiøbenhavn den 20de August. Høistærede. Jeg har den Fornøielse at sende Dem Efterretning om alle vore Skridt siden vi forløde Yarmouth. V. seilede den 26de Julii med 17 Skibe af Linien, 5 Fregatter, 3 Bombskibe og endeel Slopper og Kanonbrigger, ankom den 1ste August i Kattegat, og afsendte 4 Linieskibe og 2 Fregatter til det store Belt, for at hindre de Franske fra at lande paa Sielland; Resten af Flaaden nærmedes Helsingør, hvor viankrede den 3die uden Modstand. Fra den 3die til den 12te brugte vi Tiden til at tage Vand ind- og æde mavert dansk Oxekiød. Den 13de arbeidede er Fregat sig op til Kiøbenhavn, og en Officeer opfordrede det danske Hof til at udlevere os alle deres Krigskibe, ikke som Priser, men for at holde dem fra de Franske under Krigen; og at naar Freden kom, skulde de tilbagegives den ilige saa god Stand som nu. Denne Begiæring afsloges ff de Danske, erklærende, at heller end opgive deres flaade vilde de forfægte hver Tomme Grund mod den britske Armee. Der blev følgelig lavet til at lande Armeen, og Lord Catheart udstedte en Proclamation paa Tydsk, anmodende de Danske at opfylde hans Begjæring, med den Erklæring, at alle Fødemidler til Armeen og Flaaden skulde betales; men fransk Aand raser saaledes i Danmark, at alt hvad han gjorde eller sagde virkede intet. Den 14de forlod vor Minister Kiøbenhavn og kom ombord paa Prindsen af Wales, vort Flagskib, og alle engelske Kiøbmænd forlode Helsingøer og gik over til Sverrig. Den 15de lettede alle Anker, fulgt af Førselskibene med 15000 Mand foruden Heste, og af andre Magasinskibe. De Danske samledes paa adskillige Odder af Landet og beskuede os med Forhavselse. Vi ankrede lige ud for et Sted, som kaldes Vibek (Vebek), den Aften, og om Morgenen den 16de landede 10000 Mand og 10 Feldtstykker uden Modstand.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Den 17de kom en stor Førselslaade med Tropper over Grundenne fra Stralsund som de danske Kanonhaave angrebe, brændte et tør merladet Skib og tog en Brig; da det næsten var stille, kunde vi ikke give dem nogen Hielp, men en stadig Jld havde Sted mellem vore Kanonbrigger og Bombe skibe og de danske Robaade og Trekroner. Den 18de landede vi 8000 Mand til, ved Tarbek (Torbek). Armeen marscherede mod Kiøbenhavn, og havde adskillige svage Fægtninger med de Danske, og tilsidst slog dem paa Flugt og tog et lille Batterie og 40 Vogne med Munisien. Den Armee, som først landede, tog en nordlig Vei, for at omringe Kiøbenhavn. Denne Dag seirede vi baade til Lands og til Søes, for det Øieblik Fortet (Gud veed hvad dette er for et Fort !) var taget, kom en dansk Fregat og ankrede i vor Flaade, tagen af Hs. Majest. Skib Commus, Dagen efter at den var undløbet fra Helsingør. Vi see idelig Armeen i Fægtning og de Danske vigende. Vor Armee er 3 Mile fra Kiøbenhavn. J Morges holdtes en Fægtning, hvorved 500 (?) Danske faldt os i Hænde. I dette Øieblik brænder et dansk Skib, jeg troer tændt af dem selv, nær Dragøe Bye. 4 af vore Smaaskibe holde did. Jeg lagde Bøier i Løbet i Gaar, og skal føre Centaur, Kom modor Hood, og Brunsvig mellem Grundene. Vi gaae den at tage Amager.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Følgende Artikel af Moniteuren, dat. den 18de f. M., findes ordlydende oversat i the Morning-Chronicle af 9de September, angaaende Conferencen imellem H. K. H. Kronprindsen og den Engelske Minister Jackson: - Uden at anføre nogen Aarsag har Engelland forlangt en Alliance, offensiv eller defensiv. Til Underpant har det begiert den Danske Flaade, Fæstningen Cronborg og Staden Kiøbenhavn. Kronprindsen forkastede disse Forslag, med al den Ringeagt, de fortiente. Han forestillede Hr. Jackson, at Historien ikke kan opvise Mage til et saadant Angreb. "De taler og Alliance" sagde han, men vi vide alt for vel hvorledes deres Alliancer ere beskafne. Deres Allierede, som forgieves have ventet paa Deres Bistand i et heelt Aar, har lært os hvad vi kunne vente os af Deres Alliancer!" Prindsen svarede Ministeren, da denne saa de, at Engelland vil erstatte Dannemark alt det Tab, der kan lide;" "hvorledes kan De erstatte os vor tabte Ære. og dette Svar er nu i alle Danskes Munde. Skulde de Engelske, sagde han fremdeles, tage Kiøbenhavn, saa skal jeg i denne Vinter følge Gustavs Exempel. Det til frosne Belt skal bane mig en Vei. - Ligeledes leveret the Marning Chronicle under Artiklen Tønningen den 24de August en Engelsk Oversættelse af følgende Declaration, som det Danske Hof har udstædt : Hele Europa kjender det System, som det Danske Hof i et Tidsrum af femten Aars Krig og Urolighed har fulgt. Den strængeste Jagttagelse af en fri og upartisk Neutralitet og den samvittighedsftideste Jagttagelse af de Pligter, den paalagde var Gienstanden for alle dets Ønsker og Bestrædelser.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Et til Arbwath fra Petersborg ankommet Engelsk Skil blev forfulgt af nogle danske Lodsbaade paa Hiemveien, og saae et Skib fra Hull i Brand, saa at Faren i at passer, Stagerrat ikke er ubetydelig, samme Skib seilede forbi Kiøbenhavn den 22de, til hvilken Tid endnu intet Angre var gjort paa Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Fra Plymouth skrives under 2den September at dertil var den Gang allerede opbragt næsten 100 danske Skibe. hvis Værd ansloges til 800,000 Pund Sterling. J vore Tidender læses en Nøre fra den Brittiske Minister for de udenlandske Anliggender som Giensvar paa en Nette fra den Østerrigske Minister i London, hvori Tydske Kriser tilbyder sig at magle en almindelig Fred.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
dette Svar hedder det, at Kongen af Engelland, som nobørlig har ønsker en sikker Fred, der er den eneste Gienstand, for den Krig, han er indviklet i, og som aldrig har vægre sig ved at laane Øre til ethvert Forslag, der gav mindste Haab om at naae dette Maal, bifalder fuldkommen Keiserens Erklæring, og tilstaaer, at saadan en Fred ene kan opnaaes ved de nu i Krigen indvitlede Magters almindelige Negotiacien; at Kongen vil tage Deel i saadan en Regoctation, saasnart de andre deeltagende Magters San tykke er indløben; at Hs Majestæt uopholdelig vil commenicere de Magter, han staaer i Venskab med, det Fornødne; og at han i Henseende til Stedet for Underhandlingerne, er villig til at antage hvert Sted, forudsat at det er frit for al Jndflydelse, Krigsbegivenhederne kunne have paa det &c.J Madras havdes den 22de den Efterretning, at den franske Fregat Cannonniere laae i Jsle de France, men Semaillante og Piedmontaise med to Kapere vare ude, og havde indsendt 13 engelske Priser. J een Maaned vare did ankomne 63 Amerikanere med Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
De portugisiske Efterretninger om Engellændernes Uhæld i Sydamerica vil man nødig troe i London. Madridske Aviser af 14de August have den Efterretning over Rio Janeiro, at Buenos=Ayres var bleven vel befæstet og havde en Styrke af 10000 Mand, samt at Liniers ogsaa havde listet en Forstærkning ind paa Malvine Øerne ved den pataarnske Kyst.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Man paastaaer nu i Engelland, at de Fordringer, den amerikanske Minister har gjort ere meget taalelige. Heller ikke har han fordret noget hurtigt Svar, men blot en sin dig Afgiørelse. J Henseende til Hovedsagen vil Amerik tilstaae Visitering af Ladning under visse Omstændigheder men aldrig paa deres Skibe tillade Visitering af Mandskab J Henseende til at skielne brittiske og anrikanske Søefolk fra hinanden skal være foreslaget, at Agenter ansættes i alle Landes Handelstæder, af hvem slige Sager kan afgiøres, og her Søemand udleveres til sin Nation.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Af svenske Blade. Carlscrone den 17de September. Hs. Maj. Dronningen og Prindsesse Sophia Wilhelmina ankom her i bedste Velbefindende den 14de d. M. Hun blev modtagen uden for Staden af den commanderende Viceadmiral v. Puke og hans Stab, som siden fulgte hende til Hest igiennem Staden. Ved Porten var Magistraten og Borgerskabet for samlede, og Hs. Maj. steg af i den Bygning, Kongen beboer. I Gaar Kl. 11 ankrede her paa Reden Orlogsfregatten Frøja. Hs. Maj. Kongen af Frankrige og H. K. H. Hertugen af Angouleme vare ombord, men da høibemeldte Herre ikke vilde tillade Fregatchefen at hisse noget Flag, saa erfoer man er dette førend Grev d'Avarar paa Kongens Vegne kom i Land, for at complimentere Hs. Kgl. Maj. Hs. Maj. overdrog da strax Viceadmiral Puk at komme ombord paa Fregatten, men han mødte kom paa Halvveien. Hs. Franske Maj vilde, for at undgaae alle Forberedelser til sin Modtagelse ikke oppedie Grev d'Avarys Tilbagekomst. Kongen steg i Land og begav sig til det for ham udseete Hovedqvarteer; Vagten opmarcherede og Castellet saluterede. J Betragtning af Hs. Kol Maj. vedvarende Sygelighed og de høie Reisendes Tran til Hvile efter en svær Søreise, befalede Kongen Hofmar chal Munk, at lykønske paa hans Vegne høibemeldte Herrer til en Lykkelig Ankomst, og yttre Hs. Maj. Ønske at have den Fornøielse at see dem i Dag Kl. 10 1/2. Kammerherre Grev Løvenhielm blev afsendt til Dronningen i samme Øiemed. - Paa ovennævnte Tid i Dag ankom Hs. sal. Franske Maj, samt Hertugen af Angouleme til den Huus, Kongen beboer, ledsagede af Hosmarchal Mark Blandt Admiralitetets Officiercorps, som stod i Solen vare paa eet Sted alle de, som ere Riddere af den Køl Franske Orden pour le Meritte Militaire. Ved Porten befandt Hofstaten sig, og i Kongens ydre Gemak to a Dronningens Hofdamer, som fulgte Hs. Kgl. Franske Maj. og Hertugen af Angouleme til Døren af Kongens indre Forgemak, hvor høibemeldte Herre gik allene indEfter en Times Samtale med Kongen og Dronningen indkaldtes de til Hs. Kgl. Franske Maj. Snite hørende Personer, hvilke bleve Deres Majestæter forestillede, hvorefter de høie Reisende vendte tilbage til sit Qvarteer. J Eftermiddag toge de den ny Dokke og Skibsværst i Øiesyn. - Hs. Svenske Maj. kommer sig daglig.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Skrivelse fra Helsingøer, den 27de Septbr. Fra den 23de til den 29de Septbr. ere 91 Skibe erpederede ved Øresunds Toldkammer. Den 23de om Aftenen blev det paa Vagterne Underofficierer og Soldater kundgjort, at om nogen deserterede, men blev paagreben og som Desertør indbragt, vilde Straffen blive ufravigelig denne at vorde hængt; og dog bortløb samme Nat 2de, en Underofficier, som havde tient 21 Aar, og en Soldat, begge Tydskere. Af de mange i Land komne Russer, kom en som gav sig ud for Capitain, med flere Matroser ind i en Mands Huus, hvor man efter deres Bortgang savnede en Kavai og en Stok. Tyven eftersporedes strax og begge Tingene fandtes i en Baad i Havnen, og hiin foregivne Capitain var Tyven, som paa en russisk Officiers Anmodning blev sat i Vagten, indtil de skulde gaae ombord; da han siden skulde gaae i Baaden, sprang han i Søen og forstalsig under Broen; man opsøgte ham med Lygte og nu band man hans Hænder sammen paa Ryggen, alligevel sprang han atter i Søen, men blev snart opsisket og da bandt man ham tillige Fødderne. Den visse forestaaende Straf giør de ham rent fortvivlet, thi Russen straffer strengt og baardt - Den 24de kom med Posten Efterretning om at Hirschholm faaer 1000 Mand engelske Tropper til Jndkvartering; samme Aften fik det borgerlige Artilleriekorpher Ordre at møde paa Kronborg saasnart Allarmtrommer, høres, der ogsaa blev rørt mod Aftenen den 25de, da al Militair, Vagterne undtagen, forføiede sig paa Fæstningen, men da intet indløb, fik samme Tilladelse mod Kl. 9 at gaae til Byen igien. - Den 24de kom Hs. svenske Majestæt til Helsingborg, som samme Aften var ilmme ret, og formodes, at Høistsamme tager deels der, deels i Malm sit Opholdsted i Vinter. - De Engelskes Forposter fra Hirschholm, hvor 1400 Mand mest Kavallerie er indqvarterede, gaae herned til paa denne Side Bronsholm. J Amsterdam ere 60 Jægere og 4 Officierer indqvarterede. Paa Ridebanen have de deres Exerceerplads, hvor man i Gaar saae adskillige ny Hvervede, deriblandt deserterede Marinere, en af Kongens og en af norske Livregiment og nogle Haandværksvende; de bleve øvede i Exerfitsen. 3 fik Strax; af dem een 10 Tamp paa har Krop for at have stiaalet et Stk. Brænde fra Bager Berentsen Til Helsing er kommer ingen, saavidt en engelsk General selv har udladt sig. Enkelte yttre, at de om 14 Dage mulig forlade Sielland. - Skipperefterretninger ville, at engelske Skibe blive afviste fra eller anholdte i russiske Havne. De der færdigliggende russiske Orlogsskibe og Fregatter skulle og saa paavente Ordre til Afseiling.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Kiøbenhavn den 2den October. Agent Dunzfeld har faaet en riig Ostindiefarer, Capitain Petersen, hiem; men den er løbet ind i en Norsk Havn.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Blandt Officiererne ved den herværende Engelske Armee, er ogsaa Hertugen af Bedfords Søn. Han tiener som Capitain Aarsagen, hvorfor Grønningen ved Citadellet er indhegnet med Pallisader, skal egentlig være den, at denne Plads betragtes for Øieblikket som Engelsk Bund. En Mariner, som i disse Dage kravlede over Pallisaderne, og i det samme igien blev paagreben af de der vagthavende Liv jægere, skal være bleven reclammeret af de Engelske og derpaa udleveret.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
I Løverdags ankom her 4 Skibe fra Holsteen med Fødde vare. De havde lagt ved Lolland og det var 8 Uger siden de gik fra Holsteen; de torde ikke komme herover af Frygt for at blive tagne af de Engelske. De begyndte at udsælge i Mandags og Tilløbet af Kiøbere var saa stort, at de maatte have Politievagt, og ingen maatte faae meere end 1 a 2 Oste.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Prisen for Holsteensk Ost var 8 Mk. Lpd. Eiderstedske 10 Mk. Lpd. og for en Fierding Smør 17 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Den ved Udfaldet i Classens Hauge den 31te August saarede Officier var den Engelske General Bard. En Musketkugle havde saaret ham i Skuldren og Haanden. Men Saaret var saa betydeligt, at han ikke behøvede at søge Sengen, og at han kunde gaae ud næste Dag.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Ved de Bomber, som nylig sprang i Luften paa Nyholm, bleve adskillige Engelske skrækkelig lemlæstede. Een af dem mistede begge Fødderne. Ogsaa af Livvagten ere tre gaaede over til de Engelske, men rigtig nok kun Personer, hvoraf de tohøre til Musiquen og en var Officiertiener. En Livvagtskarl, som i Fægtningen i Classens Hauge var bleven tagen til Fange at de Engelske, er endnu ikke kommen tilbage.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
I Gaar Morges blev en Mariner arquebuseret paa Amager og derpaa jordet paa Fattigkirkegaard.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Man vil vide, at de mod vort Cadetskib udsendte Engelske Orlogsmænd ere vendte med uforrettet Sag tilbage.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Stiftsprovst Plums Gaard, som nylig med betydelig Bekostning af Frue Kirkes Midler var besørget istandsat, blev de første to Bombardements Nætter sammenskudt, og den tredie aldeles lagt i Aske. Hr. Stiftsprovsten maatte flygte derfra med sin talrige Familie, og fik ikke reddet en Bog, ingen Meubler, meget lidet af Sengeklæder og Linned, ikke engang Stiftskisten, som fuld af Embedspapiret og Manuskripter brændte i Kielderen. Blandt sine ikke faa Bøger beklager han især Tabet af de pædagogiske, som ingen ham bekiendt offentlig eller privat Bogsamling i Landet har Mage til. Det synes, at de fiendtlige Tropper i de sidste Tider have undergaaet endeel Forlægninger. Deres Antal i Ringsted, som hidtil havde henimod 3000, er nu kun omtrent 500. J Slagelse ligge omtrent 50, i Kiøge ligesaamange, i Vordingborg 9, i Kallehauge 25 Mand og en Lieutnant, og i Korsøer 20 Husarer. Man har Breve fra troværdig Haand fra Christiansand. af 14de September. Det hedder deri: De Engelske holde vor Havn blokeret og have taget Besiddelse af Fæstningen Flekkerøe. - Da ældre Breve af 11te September ikke omtale nogen Fiendtligheds Begyndelse der i Nærheden, saa maae hine Begivenheder være forefaldne mellem 11te og 14de September.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Klædekræmmer J. Lund har skienket 30 Stkr. Halmbyner og 30 Stkr. store uldne Dækkener af 120 Rdlr. Værdie til de saa høilig trængende Brandlidte i Ridehuset; er Handling, der fortiener offentlig Tak. Efter en Skrivelse fra Strindens Præstegield ved Trønhiem af 8de September ere Oberstlieutenant Rosbach og flere Officerer efter General Kroghs Ordre reiste til Christiansund, for der at lade opføre Batterier ved Søen. Til Tronhiem er for længe siden indkaldet 2500 Soldater fra Landet.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Privatbreve fra London af 18de September melde, at en stor Mængde Danske Skibe daglig opbringes, men tilføie, dog uden at give nogen Grund dertil, at man venter Embargoen paa Danske Skibe snart hævet.
Berlingske Tidende, 1807-10-02
Fra den 1ste til den 29de August ere her i Staden copulerede 61 Par, fødte Drenge 114, Piger 106, tilsammen 220; døde Mænd 105, Qvinder 45, Drenge 67, Piger 69, tilsammen 286, ere altsaa 66 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Afsindighed 1; Alderdom 12; Barselseng 4; Betændelsesfeber 3, Blodstyrtning 1, Brystsyge 37, Bylder 11 Druknet 1; Dræbt sig selv 2; Dødfød 2; Falden til døde 2, Faldne i Krigen 32, Feber 5, Forraadnelsesse. ber 4; Galdefeber 2; Gigt 2; Guulsot 1; Halsyne 1 Jndvortes Svaghed 1; Kiøboste 4; Krampe 5, Langvarig Svaghed 1; Mavepine 2; Meslinger 39. Nervefeber 5, Nervesyge 2; Nyefød 8 ; Qvæstede 16; Rd. senfeber 1, Skarlagensfeber 1, Skudt 1; Slag 45. Slagen til døde 1; Slagflod 3; Svindsot 16; Trødske 1, Tænder 9, Vattersot 9 og uanmeldte Sygdomme 1.