JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-05-07
J Søndags Morges blev i en Stald i Gjæstgivergaarden Forgyldte Nøgle her i Staden fundet Liget af en Aftenen iforveien i bemeldte Gjæstgivergaard indlogeret Mandsperson. Den Tilstand, hvori Liget blev fundet, idet nemlig Næsen paa samme var knust foruden andre Contusioner i Ansigtet, i Forbindelse med Blodpletter paa Trapperne og i Gaarden, syntes øieblikkeligen at tyde hen paa, at udvortes Vold var anvendt; men ved de anstillede Undersøgelser maa det antages, at den Dødfundne ved et Uheld er faldet i Gaarden og derved har forslaaet sig i den Grad, at Døden er paafulgt som en Følge af de derved afstedkomne Beskadigelser. (B. T.)
Viborger Samler, 1846-05-07
Atter er de hoverriggjørende Bønders Antal bleven formindsket. Eieren af Lykkesholm, Hr. Justitsraad Lindegaard, har nemlig erkjendt, hvad enhver fornuftig Godseier om kortere eller længere Tid vil komme til at erkjende, at det er ligesaameget i dennes egen som i Bøndernes Jnteresse, at see denne i flere Henseender ufordeelagtige Jndretning hævet, og han har derfor tilbudt samtlige Hoveriegjørende Hovningsfrihed fra 1ste Mai 1847, imod aarlig Godtgjørelse enten af 50 Rbd. rede Sølv eller 10 Tdr. Byg betalt efter Capitelstaxten og 20 Rbd. r. S. for hver Heelhovning. (Hp. Av.
Viborger Samler, 1846-05-07
J en den 29de f. M. af Medlemmerne af det opløste borgerlige Artillericorps i Rendsborg afholdt Forsamling, besluttede man at indgive en Adresse til Kongen, for i al Ærefrygt og Underdanighed at protestere mod de Corpse, gjorte Bebreidelser.
Viborger Samler, 1846-05-07
Den 18de April blev, ifølge Jtzeh. Wochbl. af 30te f. M., den i Ahrensboeck Amt liggende Landsby Pønitz hjemsøgt af en stor Jldebrand, som paa Grund af den stærke Storm rasede stærkt. J det Hele ere fem Bygninger bleve et Rov for Luerne, nemlig to Bøndergaarde, to Huse og en Lade. Alle Beboernes Eiendele ere brændte, med Undtagelse af Kornet. Efter hvad man hører, er Jntet assureret, saa Skaden er temmelig stor. Det fortjener hæderlig Omtale, at en Muursvend med Livsfare frelste en Kone ud af den brændende Bygning, saa at intet Menneskeliv gik tabt. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke.
Viborger Samler, 1846-05-07
Randers. Efter forudgaaede Jndbydelse til samtlige Skolelærere i Danmark, for ved et almindeligt Møde i Randers den 1ste Mai, i Forening at tage i Overveielse, hvad der maatte ansees nødvendigt at petitionere Stænderne om til Almueskole væsenets Fremme, saa modte Dagen iforveien den tidligere nedsatte Petitionscomitee for at sammenarbeide de fra forskjellige Steder, navnlig fra Aarhuus og Aalborg, indkomne Forslag til en Eenhed, der kunde fremlægges til Forsamlingens nærmere Drøftelse. Til Referent valgtes Skolelærer Bering af Viby. J Modet, der blev afholdt den berammede Tid i Salonen Rosenlund, havde indfundet sig circa 100 Skolelærere fra Landets forskjellige Egne. En stor Deel mødte som Repræsentanter for visse Districter eller Skolelærerforeninger. Fra Sjælland modte kun een Saadan. Forsamlingen aabnedes Kl. 8 af Jnstitutbestyrer Kraiberg, der eenstemmig blev valgt, som Dirigent, med et udførligt Foredrag om Almueskolevæsenets Tilstand, og hvori der, efter given Anledning, blev taget under nærmere Overveielse, hvorvidt det maatte være betimeligt at indgive en Petition til Stænderne, hvilket blev besvaret bekræftende af de Tilstedeværende, og sluttedes med et "Længeleve!" for Kongen, som besvaredes af Forsamlingen med et gjentagen rungende Hurra. Derpaa skredes til de egentlige Forhandlinger, der fortsattes den hele Dag med to Timer Afbrydelse til Middagspiisning. Ved denne Leilighed blev der holdt Taler og udbragt Skaaler, af Skolelærer Jessen i Randers for Kongen, og en Velkomsthilsen til de forsamlede Lærere; af Jnstitutbestyrer Kraiberg for Pestalozzis Minde, for Hr. Stænderdeputeret Ree, der med Varme har taget sig af Almueskolevæsenet, for Prof. Jensen, Frøllund og flere Andre af Skolevæsenets Venner og Talmænd, af Skolelærer Bendix for Dr. Biskop Brammer; af Skolelærer Schmith i Witten for Erindringen og Haabet; af Skolelærer Jungersen i store Brøndum fremsagdes et smukt Digt om den danske Mai. Slutteligen udbragtes Skaaler for Bestyrelsen, for adskillige tilstedeværende Personer osv. Forøvrigt tor Referenten ikke indlade sig paa at give nogen Udsigt over, hvad der blev forhandlet, da dog et Uddrag ikke kan give noget klart billede af Sagen, og det saameget mindre, som det blev besluttet, saasnart som muligt, i et eget Skrift at bekjendtgjøre Forhandlingerne i deres Heelhed, paa det at Enhver, der interesserer sig for Skolevæsenet, kan see, hvad der ligger Skolelærerstanden paa Hjerte. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1846-05-07
Efter en Beretning fra Holstebro, er i disse Dage, ved en Grundsteenslægning til et nyt Raadhuus, passeret en Ulykke, idet man for at udfølde Høitideligheden i stor Stiil, havde affyret et Par, fandsynligviis fra Krigens Tid, hidrørende Kanoner, af hvilke den ene sprang og dræbte en af de Tilstedeværende. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1846-05-07
Udnævnelser og Entledigelse. Under 27de f. M. har Hs. Maj. allern, beskikket constitueret Adjunct ved Randers lærde Skole, Cand. theol. F. H. Linnemann, til Overlærer ved Friskolen i Randers. Under 30te f.M. har Hs. Maj. allern, beskikket Copist ved Kjøbenhavns Politi, L. B. Moller, til Fuldmægtig ved bemeldte Politi.
Viborger Samler, 1846-05-07
Under 1ste d. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt polytechnisk Candidat Schytte til virkelig Kammerassessor. Under f. D. har Hs. Maj. allern, tillagt Operasanger Rossi Titel af Kongelig dansk Kammersanger. Under 2den d. M. har Hs. Maj. allern, constitueret Auditeur af Armeen, og Copist i danske Cancellies Revisionsdepartement, W. L. Skeel, til at fungere som Assessor i Landsoverretten i Viborg, medens 1ste Assessor, Kammerjunker, Baron Bretton, er constitueret i Stedet for Høiesteretsassessor Tetens som Assessor i Høiesteret. - Under 30te f. M. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Secretair ved det Kongelige Sundhedscollegium, Etatsraad og Administrator ved Tallottoet i Kjøbenhavn T. B. Bonde, fra førstnævnte hans Stilling.
Viborger Samler, 1846-05-07
Handels= og Skibs-Efterretninger. Londonerkornmarkedet, den 1ste Mai. Hvedetilførslerne ubetydelige; Priserne uforandrede. Omsætningen ufortoldet og fri udenlandsk Hvede ubetydelig i Gjennemsnitspriserne for Ugen, der endte den 25de April: Hvede, 55 sk. 6 d.; Byg, 30 sh. 1 d.; Havre, 23 sk. 4 d.; Rug, 32 sk. 7 d.; Erter, 33 sh. 10 d.
Viborger Samler, 1846-05-07
Fra Eiderstedt hedder det i Alt. Merc." af 1ste Mai.
Viborger Samler, 1846-05-07
Udsigten til den vedvarende frie Indførsel af Fedeqvæg til de engelske Havne vil ogsaa yttre sin Indflydelse her. En stor Deel af Fedeqvæget gaaer bestandig, ifølge indløbne Efterretninger, med Dampskib til England, saa at Priserne paa Oxekjød i Hamborg trods den store Tilførsel bestandig stige. Det seer altsaa ud til, at Udsigterne for de Landmænd, som især give sig af med at fede Kreaturer, ville blive endnu gunstigere og forrente sig bedre end Kornavlen synes at love. Denne Handels-Jndflydelse udover ogsaa hos os, og navnlig i Kjøbstæderne sine Virkninger, saaledes koster f. Ex. et 2. Orekjød der allerede 45 s., en Priis, som man maaskee aldrig før har oplevet der. Paa den anden Side er det at vente, at det maare jydske Qvæg ogsaa vil opnaae høiere Priser paa det begyndte Husumer=Qvægmarked, hvortil den for denne Aarstid sjeldne Grævvext vil bidrage sit. Det vil saaledes ogsaa fremdeles blive Landmanden muligt at faae noget tilovers til Forbedringen af sine Jorder. Den overhaandtagende Luxus vidner allerede om at vi leve i fede Aar. Hvem ønsker ikke, at dette maa vedblive.
Viborger Samler, 1846-05-07
Jfølge Efterretning fra London er det danske Barkskib Harriet, paa sin Reise fra St. Croix til Kbhavn, Natten efter den 26de April i Nærheden af Beachy Head i Canalen blevet paa seilet og sunket. Mandskabet blev reddet. Det andet Skib, som ved Sammenstødet mistede sit Bugspryd, hedder Seringatnam. Dampskibet Magnet var den 27de om Morgenen afgaaet fra Brighton for at prove paa at bringe Harriet op igjen.
Viborger Samler, 1846-05-07
Det forulykkede Skib tilhørte Handelshuset Ryan og var assureret i Kbhavn. (Kbhp.)¬
Viborger Samler, 1846-05-07
De Meddelelser, som kieler Correspondentsblad nylig (see Nr. 69 af d. Bl.) indeholdt om vor Expedition til NicobarØerne, ere – ifølge Fædrelandet – ogsaa blevne stadfæstede ved Privatmeddelelser, der ere indløbne til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1846-05-07
Opholdet paa Nicobaroerne havde hidtil ikke kostet et eneste Menneskeliv, derimod skulle et Par Matroser være druknede under Uveir i de indiske Farvande. Paa Nicobaroerne er Galatheas Næstcommanderende, Capt. Aschlund, forbleven, som midlertidig Gouverneur, og af Naturforskerne, Dr. Ninck.
Viborger Samler, 1846-05-07
J den orkanagtige Storm Natten mellem Løverdag og Søndag, omtrent Kl. 12 1/2, indtraf det Uheld, at Orlogsbriggen "St. Croix", Capitainlieutenant C. Suenson, drev ned paa Grunden "Revshalen" imellem Batteriet Sextus og Nynettet; Briggen kom dog uden nogensomhelst Skade igjen af Grund om Søndag Formiddag henimod Kl. 11. Aarsagen til at Briggen drev er, at Læggen paa sammes Anker, som en Følge af den stærke Storm, knak noget under Stokken, saa at man ved Jndhivningen af Kjettingen kun fik Ankerets Ring og Stok ind. (Bl. Tid.)
Viborger Samler, 1846-05-07
Ringkjøbing, den 4de Mai. Ved Fjand, Ringkjøbing Tolddistrict, er igaar Morges indstrandet et engelsk Brigskib, bestemt til St. Petersborg med Jernbaneskinner. Af Besætningen, 8 Mand, er Styrmanden druknet ved Strandingen. (Rk. A.) Reisende med Dampskibet "Chr. VIII." fra Kallundborg, til Aarhuus, den 3die Mai Major v. Olsen, Kjøbm. Christensen og Feveile, Avlsforv. Neergaard, Jfr. Fog, Fuldm. Møller, Stud. Bernth, Jfr. Wulff, Cand. pharm. Welling, Mr. Qvistgaard, Eleverne Hjorth og Jespersen, Mr. Ravn, Jfr. Bohna, Tømmermester Clausen. Fra Thunøe, Pastor Hald. Fra Sams, Pastor Sevel. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 4de Mai. Postm. Petersen m. Familie, Jomfrue, Øllgaard, E. Petersen og K. Sørensen, Forv. Gruner, Skolel. Schielderup, Krom. Wilhardt, Brænderibest. Høyer, Farv. Gyrsting, Bundtm. Peysen. Til Sams: Fuldm. Truelsen og Landm. Egeriis. Med Dampskibet "Jris fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 2den Mai. Kmherre Barn de Bretton, Hofjægermester Grev Frys, Agent Docker, Frøken Stjernholm, Regimentschir. Reiersen, Frøk. S. Christens, Mad. Fischer, Consul Schneekloth, Hr. Gylding, Bogholder Staun, Godsforv. Hornemann, Hr. C. Neckelmann, Forv. Henningsen, Cand. Faber, Fru Andersen, Dreier Schmidt, Stud. Blichfeldt, Mad. Pontoppidan, Corporal Bæhr, Vagtm. Thorsted, Adj. Pape, Jfr. J. Andersen og Meyer, Mr. Fr. Meyer, Jfr. P. Blicher, Uhrm. Jensen, Bogb. Juncker, Jfr. Santer, Forstrand. Asmussen, Forv. Bindesbøll, Forp. J. Møller, JfrneSoetmann og M. Lyngbye, Kobbersmed Wigh, Cand. theol. J. Seidelin, Jfr. Anthon, Bogholder Møller, Jfr. Zimmer, Elev Andersen, Fru Glass, Mr. Jespersen, Handelsb. Funder, Jfr. Carlsen, Bager Kaus, Mr. Schwartz, Cand. theol. Jngerslew, Cand. philos. Lewin, Modehandlerinde Jfr. Winther, Jfr. S. Luff, Mr. Luff m. Datterdatter, Jfr. Geertsen, Landvæsens elev. F. Larsen og Andersen. Jalt 78 Passagerer. Med Samme fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 4de Mai. Capt. Benzen med Frue og Jomf. Schwartz, Godseier Olsen med Frue og Domistique, Frøkenerne Feddersen, Caspersen, og Schindel, Kammer. Overretsprocurator J. Knudsen, Over lægerne Frels og Berthelsen, Pastor Johansen, Forvalterne Trolle, Blicher og Petersen, Etatsr. Holm, Frøken Hammerich, Studenterne S. Munch og F. Lund, Skolel. Larsen, Jfrne. Tilleben, Fansbøll, Mølgaard, Bonding, Gottsche og Hoffner, Kbm. Sommer, Contoirist Zielian, Handelscommis Jensen, Strømpeh. Fjelrad, Mad. Therkelsen, Jfr. Dienstmann, Hoboist Dreves, Architeet Bonde, Bøssem. Zander, Forv. Wissing, Landoeconom Jensen, Discipel Bøggild, Handelscommis Ritter, Jfr. W. Røse, Ldsoprykt. Jespersen, Exam. jur. Hammecken, Handelsb. Hogrefe, Hr. Gram m. Familie, Skibscapt. Olsen, Handelsb. Kieldsen, Skomagerm. Øverup m. Familie, Stud, Momme, Skom. Fischer, Forp. Møller, Handelsb. Møller og Thomsen, Mr. Paulsen m. 2 Børn, Kbm. Simonsen, Landm. Cramer og Lützen, samt endeel Dækspassagerer. Jalt 225. Desuden 45 Stkr. Qvæghoveder.
Viborger Samler, 1846-05-07
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 6te Mai. Jomfruerne Rygaard og Ostlev.
Viborger Samler, 1846-05-07
Copulerede i Viborg, den 5te Mai. Karethmager Ole Nielsen Lundorff og Pigen Kirstine Marie Jørgensdatter; Ungkarl Jacob Jensen og Pigen Aaren Jensdatter.
Viborger Samler, 1846-05-07
Paa almindelig Bededag prædiker Hr. Pastor Hindberg til Høimesse i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silfverberg. – Til Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Steenstrup.
Viborger Samler, 1846-05-07
AVERTISSEMENTS.
Viborger Samler, 1846-05-07
Bekiendtgjørelse. Alle de her til Byen ankomne, eller sig her opholdende Personer, der enten drive Næringsbrug, ernære sig ved Leilighedsarbeide, eller kunne henregnes til Haandværkstanden eller Tyendeklassen og ikke have meldt sig til Optagelse i Viborg, Kjøbstads Brandcorps, advares herved om, ufeilbarligen og under Mulct i Undladelsestilfælde, at melde sig for den paa Raadhuset Tirsdagen den 12te d. M., Formiddag Kl. 10, i denne Anledning berammede Session. E. Selmer, Viborg, den 6te Mai 1846. const.
Viborger Samler, 1846-05-07
Undertegnede, der har gjort det befalede Mesterstykke i Kjøbenhavn paa Muurprofessionen, og er af Kunstacademiet og Laugets Muurmestere erkjendt gyldig og Vidnesbyrd derpaa meddeelt, agter at etablere mig her i Staden i samme Egenskab, og anbefaler jeg mig til Byens ærede Jndvaanere og Udenbyes, der ville beære mig med deres Arbeide. Reel Behandling skal stedse blive Formaalet for mine Bestræbelser. - Min Bopæl er hos Muurmester L. Grønbech. Viborg, den 7de Mai 1843. C. Jensen.
Viborger Samler, 1846-05-07
At jeg er hjemkommen fra Kjøbenhavn med ny moderne Damepent, samt et særdeles smukt Udvalg af franske Blomster, tillader jeg mig herved at underrette om. Mathea Fischer, Modehandlerinde.
Viborger Samler, 1846-05-07
En Barnepige kan strax faae Condition. Adressecomptoiret anviser hvor Varme Posteier faaes i Morgen (almindelig Bededag) H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1846-05-07
hos Conditor Fedt Studekjød faaes først og næstkommende Løverdag Chr. Randers. hos Slagter. En rask og stikkelig Dreng af honette Forældre, kan blive anbragt i Skrædderlære hos Th. Munch.
Viborger Samler, 1846-05-07
Placat. Onsdagen den 13de d. M., om Formiddagen Kl. 9, lader Enkemadame Djørup i Thorning, Lysgaard Herred, formedelst Bortreise, ved Auction bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af: et Ege=Skatol med Skab, et 8te Dags Stueuhr, et Hjørneskab, Sopha, Stole, Borde, Speile, Senge sider, Sengeklæder, Gangklæder, Bøger, Linned, Kakkelovne, Kjøkken- og Brygger-Redskaber, en Grubekjedel, endeel Fjæl samt 3 gode Køer med meget mere. Det bemærkes, at vederhæftige Kjøbere gives Henstand, med Betalingen indtil Michelsdag d. A. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den Chr. Trochmann, 1ste Mai 1846. const. (Hermed følger Tillæg.). Ving Blad til Viborg, Efts-Tidende. sammersangaarsaasnartiinAm Offentlig Erklæring.
Viborger Samler, 1846-05-07
J de indgivne Klager er der ført Anke over mit Forhold i flere Henseender, og navnligt er der fremsat den ærekrænkende Beskyldning imod mig, at jeg, ved at deeltage i den omhandlede Bro-Entreprise skulde have bedraget det Offentlige, skulde have begaaet et formeligt Underslæb. Denne Beskyldning fandt Amtsraadet ikke grundet, hvorom dog den offentlige, af Amtmanden udarbeidede Bekjendtgjørelse tier. Jeg tør vel nu med Grund spørge, om det kan kaldes retligt, at fordi jeg i god Tro havde deeltaget i det omhandlede Jnteressentskab om Opførelsen af nogle Broer, og fordi jeg havde deeltaget i et foreløbigt Syn over nogle Materialier dertil – hvilket Forhold Amtsraadet misbilligede saaledes at Majoriteten derpaa begrundede min Udelukkelse af Raadet – at derfor de optraadte Klagere skulle ustraffede kunne fremføre de skammeligste og i Strid med Sandheden værende Beskyldninger imod mig; jeg tør vel spørge, om det kan kaldes retligt, at jeg, fordi jeg af urigtig Begreb om min Stilling som Amtsraadsmedlem har feilet, dog ikke paa nogen for min Ære graverende Maade, som selv Majoriteten maa erkjende, – derfor skal ansees som fredløs med Hensyn til Angreb paa min borgerlige Agtelse? Har min borgerlige Ære og Agtelse ikke lidt noget Skaar ved de af mig foretagne Handlinger i hvilket selv Majoriteten, som sagt, ikke har turdet statuere at den har – da formener jeg og, at være i min gode Ret ved at fordre, at de Skampletter, som Klagerne have villet sætte derpaa, afvadskes igjen, hvilket alene kan skee ved, at Spørgsmaalet kommer under Domstolenes Paakiendelse, ved at disse afgjøre om jeg har Ret eller ei, og derved at Domstolene i første Fald fastsætte Straffen for Æreskjænderne. Hvad jeg forlanger, er Ret til at søge Tilflugt hos Domstolene, at faae Æreskjænderne for disse dragne til Ansvar, og i dette Øiemeed at faae dem ud af deres mørke Skjul, af Anonymitetens Skjul, i hvilket de maaskee nok af en enkelt Hovedmand, der muligt ei engang har underskrevet Klagerne thi at en saadan Enkelt staaer i Spidsen, som ved urigtige Grunde har faaet de Andre til at være Redskab for ham, derom er jeg overbeviist - kunne paa en saadan Maade være lovede stedse at skulle forblive, at det er alene dette Løvte, denne Garantie for ethvert fremtidigt Ansvar, i Forbindelse med uforsvarlige Paavirkninger, der har bragt dem til at underskrive, hvad de ikke selv havde nogen sand Overbeviisning om. Naar jeg først faaer Klagerne udleverede in originali eller en fuldstændig Afskrivt af dem med Navns Underskrivt, og Sagen derefter kommer for Domstolene, vil jeg og først kunne blive sat istand til, ikke blot at faae Æreskjænderne dragne til Ansvar, men og at oplyse den hele skjulte Forbindelse, det hele Net af skammelige Jntriguer, der naturligviis vil være ubehageligt for Vedkommende.
Viborger Samler, 1846-05-07
Forsaavidt man maatte indvende, at Sagen om min Udelukkelse af Amtsraadet er en Øvrigheds=Handling, som ei hører under Domstolene, og at dette ogsaa maa gjælde om Jndholdet af Klagerne i deres Heelhed – da erkjender jeg, at Amtsraadets og det høie Collegiums Resolution i Sagen om min Udelukkelse er en Øvrigheds=Handling, men videre strækker dette Begreb sig ikke, og navnlig ikke til det injurierende Jndhold af Klager, der ere fremkomne over mig fra Personer udenfor Amtsraadet. Vil det høie Collegium have Jndholdet af saadanne Klager i det Hele unddraget fra Paakiendelsen af Domstolene, yder man derved Bagvadskelse, Æreskjænderie og de af En eller Anden let leddede skammelige Intriguer indirecte en saadan Beskyttelse, at ingen ærekjær Mand vil kunne ønske at sidde i Amtsraadet eller i nogen Communalforsamling, i det han maa være udsat for de skammeligste Angreb, uden at kunne erholde den fornødne Æresopreisning, eller i alt Fald herpaa være sikker, naar det nemlig skal afhænge af Resolution for ethvert Tilfælde, om han kan faae Klagerne dragne, til Ansvar eller ikke. Saasandt det høie Collegium derfor maa erkjende Vigtigheden af at yde Forsvar imod Angreb paa Borgeres gode Navn og Rygte al mulig Retsbeskyttelse, saasandt haaber jeg og, at man vil anerkjende Rigtigheden af det modsatte Princip af det, som imod mig hidtil er gjort gjældende, vil anerkjende det Princip, som det en rigtige, at ethvert Medlem af et Communalraad, der ved skrivtlig Klage til Raadet fra 3die Mand finder sig fornærmet, maa være berettiget til for Domstolene at sagsøge den formeentlige Æreskjænder; at det er Domstolene og Domstolene alene, der skulle afgjøre en saadan Jnjurie=Sag imellem Klageren og den paa Æren Angrebne. Det forekommer mig endelig at være en mærkelig Mistillid at udvise imod Domstolene, ikke at turde betroe saadanne Sagers Afgjørelse til disse. Er Sagen nemlig virkelig en Øvrigheds-Handling, en Retshandling, der ei hører under Domstolenes Afgjørelse, da er det en Selvfølge, at Domstolene i dette, som i saa mangfoldige Tilfælde, ville afvise Sagen, og ei indlade sig paa Realiteten. Det hele Argument om at Sagen skulde være en Øvrigheds-Handling, vil, ved at komme for Domstolene, der og der alene kunne finde sin rette Afgjørelse. J det jeg derfor gjentagende underdanigst beder det høie Collegium om at maatte erholde de ommeldte Klager udleverede, enten in originali eller i fuldstændig Afskrivt med Navns Underskrivt, for at kunne drage Jnjurianterne til retlig Ansvar for Domstolene – beder jeg kun om Anvendelsen af et retligt Princip, hvis Gyldighed ei vil kunne forkastes, – beder jeg om Noget, som jeg formener at have en bestemt Ret til at fordre. Med disse bemærkninger indstiller jeg saaledes Sagen paa Ny til det høie Collegiums Resolution. Næstild i Salling Herred, Viborg Amt, d. 13de Marts 1846. Underdanigst, C. Balling. Til det Kongelige Danske Cancelli.
Viborger Samler, 1846-05-07
Mine ærede Medborgere ville af dette Andragende erfare, at jeg paa Ny med den Alvor og Kraft, Sagens Vigtighed fortjener, har søgt at overbevise det Kongelige Danske Cancellie om det Grundede i mit Krav paa, at erholde ikke blot en simpel Gjenpart af de over mig indgivne Klager uden Navns Underskrift – hvilket Amtmanden nu, uanseet han selv tidligere med Amtsraadet har billiget dette, paa det bestemteste modsætter sig men og en fuldstændig Gjenpart med samtlige Underskrifter, for at jeg for Domstolene kan faae Æreskjænderne dragne til vedbørligt Ansvar og for at faae Sagen i det Hele paa det fuldkomneste oplyst. Det vil fremdeles erfares af dette Andragende, at jeg, hvis Collegiet vedbliver dets tidligere Resolution i saa Henseende, vil for Provindsialstændernes Forsamling klage over denne Fornegtelse af min Ret; d. c. at jeg har gjort og fremdeles vil gjøre Alt hvad der er muligt, for at faae Sagen i dens Heelhed for Dagens Lys, først ved at faae Æreskjænderne ud af det Skjul, hvori de maaskee ere lovede stedse at skulle forblive, og dernæst ved at stævne dem til Ansvar for deres krænkende sandhedsstridende Beskyldninger for Domstolene, hvorjeg ei paatvivler de ville faae Løn som forskyldt. Jeg er saaledes gaaet og skal fremdeles gaae aabent og tillidsfuldt tilværk, som det sømmer sig en reen, en retfærdig Sag, og jeg haaber derefter ogsaa, at Seiren skal blive den rette Sag til Deel.
Viborger Samler, 1846-05-07
Paa dette mit sidste Andragende har jeg endnu intet Svar modtaget, og da dette muligt kan udeblive en Tid, har jeg anseet det for rettest at offentliggjøre Foranstaaende for mine Medborgere i Almindelighed og mine Vælgere i Særdeleshed, hvis Tillid og Agtelse jeg stedse skal bestræbe mig for at vise mig saa værdig til, som det er en ærekjær Mand muligt. Næstild i Salling, den 28de April 1846. Chr. Balling.
Viborger Samler, 1846-05-09
74 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 72. Ske Jo Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. en Løverdagen den 9de Mai 1846. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reisz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-05-09
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 2den Mai. Hertil ankomne Breve fra Sir Moses Montestore, melde, at Keiseren af Rusland har modtaget ham meget naadig og lovet ham at afhielpe Jødernes Klager i det russiske Rige samt tillade dem at udvandre af Riget. Keiseren har endvidere opfordret den fromme Petitionair til at gjennemreise de russiske Provindser og med egne Øine lære at kjende Jødernes Tilstand i det russiske Rige, forat han saaledes bedre kunde sættes i Stand til at meddele Keiseren ønskelige Forbedringer.
Viborger Samler, 1846-05-09
Hamborg, den 5te Mai. Vi have erholdt, siger Børsenhalle, over Hull Efterretninger fra London af 2den Mai, hvilke imidlertid med Undtagelse af det allerede Meddeelte om Afstemningen angaaende den første Læsning af den irske Bill ikke have nogen særdeles Jnteresse. Det fortjener imidlertid at udhæves at efter Journalen the Times skal Regjeringen have ifinde af andrage paa Pensioner af 5000 Lstl., saavel for Generalgouverneuren Lord Hardinge som for Lord Gough. Desuden skal det være i Værk at sikkre hiin fra det ostindiske Compagnies Side en Pension af 5000 Lstl. og denne en Pension af 2000 Lstl.