JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-24
Reisende fra 14de til 21de October. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten: Grev Knuth med Tjener, Fru og Frøken Bøg, Pastor Østrup med Kone, Jfr. Wulffeldt, Tømmerm. Brede, Kjøbm. Lundt, Skibsfører Raahauge, Lieutn. Revenberg; udenfor Posterne: Major Clausen med Fam., Propr. Guldborg med Fam.; Assessor Aagaard. - Med Caroline Amalie, til Kbhvn. Jfr. From, Mægler Petersen, Portraitmaler Schiødt, Fru Rasmussen, Mad. Holck. - Med Løven, til Kbhvn. Hr. Bruun, Propr. Führer, Proc. Dahlstrøm, Bagerm. Rasch med Kone. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten: Propr. Scheel med Kone, Grev Reventlow, Jfr. Møller, Grev Frys med Tjener, Hr. v. Bertouch, Staldmester Haxthausen, Architet Jacobsen, dHr. Sleyer, Meldahl og Westrup, Stiftamtmand Rosenørn, Hr. Suhr med Kone og Barn; med Pakkeposten: Coffardicapt. Benzon, dHrr. Riisch og Hansen med Søn; udenfor Posterne, Propr. Grandjean med Fam., Hr. Byfoged Møller med Fam., Overcontrolleur Schumacher, Hs. Durchl. Prindsen af Augustenborg med Seer, og Tjener, Jfr. Becker, Mægler Petersen, Kjøbmand Møller. - Med Caroline Amalie fra Kbhvn. Kmhr. v. Jessen med Datter, Hr. Gad, Kmikr. v. Rothe, Bogh. Berggreen. - Med Løven, til Kbhvn. Cand. Mollerup, Hr. Mossin, Tobaksfabriqueur Møller med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Maa trykkes. Møller. Lollands-Falsters Flittstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Vandagen den 26de October. No 133.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Jndenlandske Efterretninger. I Tirsdags aabnedes den jydske og den slesvigske Stænderforsamling, og med spændt Forventning imodesee vistnok mange af vore Medborgere tilligemed os deres Forhandlingers Gang; thi medens den endnu stedse uopløste, politiske og nationale Forvikling i Hertugdømmet og Savnet af en bestemt, i klare Gierninger udtrykt Regjeringsanskuelse i Forening med den tydske Enthusiasme og schleswigholsteinske Anmasselse let synes at kunne medføre alvorligere Sammenstød paa det slesvigske Folkething og følgerigere Resultater af dette, end nogensinde for, hvad enten nu den lille uforfærdede danske Minoritet moder og finder tilbørlig Bistand saavel hos Regjeringens Organ som blandt de besindigere Medlemmer i Forsamlingen, eller den overmodige Majoritet faaer Lov til at tumle sig uforstyrret, – saa vente uden Tvivl ogsaa Prøver paa den jydske Forsamling, som kræve borgerligt Mod, varm Fædrelandskjærlighed og enigt Sammenhold for at bestaaes med Ære, og som, hvis de gjennemkæmpes saaledes, ville bidrage til at bevare og forøge den folkelige Medfølelse, som den jydske Forsamling har nydt, siden den i Mødet 1842 gjorde den i P. H. Lorenzens Person forurettede og forhaande Nationalitet til sin Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Af den kongelige Kundgjørelse til NørreJyllands Stænder, dateret den 13de October, bemærke vi angaaende de samme tidligere forelagte Anordninger: at Hs. Majestæt angaaende den almindelige Værnepligts Jndførelse har tilsagt Stænderne, at en ny, til de nærværende Tidsforhold svarende militair Straffe og Disciplinair=Lov vil udkomme, førend den almindelige Værnepligt træder i Kraft, samt at Udkastet til en Anordning om Trykkefriheden denne Gang paany bliver Stænderne forelagt til Betænkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Af Kundgjørelsens 2det Afsnit, indeholdende Svaret, paa de af Stænderne indgivne Petitioner, er det mærkeligste Jndhold følgende: om Naadensaaret og Delingen af geistlige Embedsmænds Jndtægter og Udgifter i dette er der udarbeidet et Lovudkast, som, efter at Geistlighedens Betænkning er indhentet, vil blive forelagt, om Skillemøntinddeelingen saavelsom om en Daare anstalts Oprettelse for Nørre-Jylland blive Udkast denne Gang forelagte; – Stændernes Andragende om, at Procuratorer maatte møde i private Politisager, eller subsidiairt, at nogle Arter Politisager maatte overgaae til Behandling ved den ordinaire Ret, har ikke vundet allerhøieste Bifald; – med Hensyn til Andragendet om en egen fælles Overbestyrelse for Kirke- og Skolevæsen, lyder Svaret som til den roeskildske Forsamling, at de Betænkeligheder og practiske Vanskeligheder, som ere forbundne med en Afsondring af Overbestyrelsen for Kirke- og Underviisningsvæsenet fra Bestyrelsen af de øvrige borgerlige og communale Forhold, foranledige Hs. Majestæt til for Tiden ingen Forandring at gjøre i de gjældende Bestemmelser; dog skal Cancelliets Overbestyrelse herefter kun omfatte de communale Skoler, Friskoler og Borgerskoler. Derefter hedder det fremdeles, 6. J Betragtning af hvad Vi allerede i Vor Bekjendtgjørelse af 3die Juli 1844 i Anledning af den af Vor tro Stænderforsamling for Nørre-Jylland i 1842 indgivne allerunderdanigste Adresse, hvori den havde anholdt om virksomme Foranstaltninger til den danske Nationalitets Beskyttelse i Vort Hertugdømme Slesvig, have udtalt, see Vi Os nu, da et saadant Andragende desuagtet er blevet gjentaget, nødsagede til at tilkjendegive Forsamlingen, at Vi af Hensyn til samtlige under Vort Scepter hørende Statsdeles Vel herefter ingenlunde kunne tilstede, at den indlader sig paa indre Foranstaltninger i en Statsdeel, der ligger udenfor dens Virkekreds. Forsamlingen kan iøvrigt være forvisset om, at Haandhævelsen af den danske Nationalitet og det danske Sprog i Hertugdømmet Slesvig stedse har været og fremdeles vil være Gjenstand for Vor landsfaderlige Omhu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
7. Betræffende det af Vore troe Stænder til os indgivne allerunderdanigste Andragende om, at Vi ville lade kundgjøre for samtlige Vore Undersaatter, at det ikke har været Meningen med de den slesvigske Provindsial stænderforsamling i Mødet den 21de Decbr. 1842 og i den kongelige Bekjendtgjørelse af 3die Juli 1844 meddeelte Erklæringer, at indrømme Noget til Præjudice for den bestaaende danske Statseenhed, og navnlig ikke at opgive den danske Krones Ret til Hertugdømmet Slesvigs stedse uadskillelige Forbindelse med samme, da finde Vi ikke, at der i de paapegede Erklæringer indeholdes nogen gyldig Grund til de Misforstaaelser, som Forsamlingen har ønsket afhjulpne ved en ny allernaadigst Erklæring, og ville Vi iøvrigt, forsaavidt Vore Stænder have indladt sig paa Forhold, der vedkomme Statsdele, som ligge udenfor Deres Virkekreds, have Dem henviste til, hvad vi foran have tilkjendegivet Dem med Hensyn til det af Dem indgivne Andragende angaaende den danske Nationalitets Opretholdelse i Hertugdommet Slesvig, saavelsom til Vort ved den allerhøieste Bekjendtgjørelse af 3die Juli 1844 afgivne Svar paa Deres Adresse af 1842. angaaende samme Gjenstand. 8. Medens Vi ikke have fundet Os foranledigede til en saadan extraordinair Sammenkaldelse af de 4 Stænderforsamlinger, som vore troe Provindsialstænder for Nørre-Jylland, i det af dem indgivne Andragende angaaende Ordningen af de indbyrdes Forhold imellem Statens forskjellige Deele samt en Statseenheden og alle Vore Undersaatters Vel betryggende Udvikling af Stænderinstitutionen, have foreslaaet, ville Vi iøvrigt have Vore Stænder tilkjendegivet, at Vi ufravendt have beskjæftiget Os med de Forhold, hvorpaa Statseenheden i det danske Monarchi beroer, og have Vi allerede i aabent Brev af 8de Juli d. A. udtalt Os om, hvad der herover paa Sagens nærværende Standpunct kunde være at bekjendtgjøre for Vore troe Undersaatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
9. Den af Provindsialstænder for Nørre-Jylland indgivne Besværing over Vort danske Cancellies Fremgangsmaade ved uden Lov og Dom at supprimere censurfrie Blade have Vi, efter derover at have modtaget bemeldte Vort Cancellies Betænkning, fundet at være ugrundet. 10. Med Hensyn til det af Vore troe Stænder indgivne allerunderdanigste Andragende angaaende Udgivelsen af en Lov, der skærper Straffen for Forbrydelser i private Skove, henvise Vi Dem til, hvad vi i det Foregaaende have meddeelt Dem om, at Vi have paalagt Vort Rentekammer at udarbeide en ny almindelig Anordning, der fastsætter hensigtsmæssige Straffe, for Skovforbrydelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
11. J Anledning af Vore troe Provindsialstænders Andragende om, at Consumtionen maa vorde ophævet i Kongeriget, og et Lovudkast derom Dem forelagt, tilkjendegive Vi Dem, at Consumtionens Ophævelse er funden at staae i saa nøie Forbindelse med Spørgsmaalet om Ophævelsen af Toldgrændsen imellem dette vort Rige og Vort Hertugdomme Slesvig, paa hvilken sidste Sags Ordning og Bortfjernelse af de sig derfor endnu frembydende Vanskeligheder Vor landsfaderlige Omsorg er henvendt, at Vi for Tiden ikke have anseet det hensigtsmæssigt at lade Dem forelægge noget Lovndkast, betræffende den førstnævnte Gjenstand."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Slutningen af Kundgjørelsen, det allernaadigste Svarpaa ældre indgivne Andragender og Betænkninger, angaaer ikke særdeles mærkelige Gjenstande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Af Kundgjørelsen til de slesvigske Stænder, kunne vi indskrænke os til at meddele følgende tvende Puncter:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Efterat vedkommende Valgdirecteur til Cancelliet havde indberettet, at den til 2den Deputeret for Randers By i den jydske Stænderforsamling valgte Kjøbmand Høyer i Horsens havde undskyldt sig for at møde, har Hs. Majestæt nu resolveret, at Suppleanterne, Dhrr. Procurator Balthazar Christensen samt Justitsraad, Byfoged Reiersen, kunne møde, uden Hinder af deres Embedsstilling. Herom er der i Tordags meddeelt Procurator Christensen Underretning. Jmidlertid seer han sig ved sine Forretninger hindret fra at følge et Kald, som kom ham ganske uventet og som han ikke hastede med at frasige sig, fordi han antog Vælgerne havde forsikkret sig omden valgte, saa at sige i deres Midte boende, Deputeredes Beredvillighed til at møde, og at han altsaa ikke vilde (Fædrel.) blive advarslet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Nykjøbing, den 26de October. Det til imorgen og Onsdag berammede 3die og 4de Dags Valgmøde for de mindre Landeiendomsbesiddere paa Falster vil ikke blive afholdt, og det allerede afholdte 1ste og 2den Dags Møde maa betragtes ugyldigt. Valgdirecteuren, Hr. Justitsraad Pontoppidan, har i Fredags i største Jil tilstillet vedkommende Sognefogder Aflysningen, og Valget vil nu rimeligviis ikke blive foretaget inden det kan skee under tilbørlig Iagttagelse af Vaglovens Forskrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Kornpriser. (Af Folkebl.) - London, den 16de October Tilførselen af alle Kornsorter i denne Uge har ikke været af Betydenhed. Paa Markedet idag var Hvede ikke meget spurgt, men Priserne holdt sig. - Byg kan antages lidet høiere. – J Havre intet Liv, men heller ingen Forandring i Priserne. - Med Ærter er det flaut, og Prisen maa antages noget lavere. Hamborg, den 17de October. Her er solgt 2000 Tdr. 124 a 125 Pd. Rug fra Fyen til 7 Rbd. 1 Mk. - 1500 Tdr. 111 a 112 Pds. Byg fra Karrebek til 5 Rbd. 3 Mk. 4 s., og forskellige Partier 111 a 112 Pd. og 112 Pd. Byg pr. Foraar, med frit Lager til ultimo April, til 5 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 5 Rbd. 2 Mk. 4 s. - Ærter uden Efterspørgsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Kjøbenhavn, den 22de October. Omsætningen i Kornvarer har siden vor seneste Beretning indskrænket sig til følgende Salg : 300 Tdr. 126 Pd. Hvede, her at leveres, til 9 Rbd. 3. Mk.; 600 Tdr. Rug, deels 121 Pd., deels 123 Pds., her at leveres, til 7 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 8 Rbd.; 600 Tdr. dito 125. a 126 Pds., pr. Foraar at leveres i Frederikssund, til 8 Rbd.; 1000 Tdr. 110 a 111 Pds. 2radet Byg, at leveres i Korsøer, til 5 Rbd. 2 Mk. 5 s.; 1300 Tdr. 80 Pd. Havre, at leveres i Landskrona, til 3 Rbd. 5 Mk. 10 s.; 1000 Tdr. 80 Pd. dito, at leveres pr. Foraar sammesteds, til 4 Rbd. 2 s. Ved de i disse Dage afholdte Licitationer over Rug solgtes paa nærmere Approbation: 7500 Tdr. til Søetaten, til en Gjennemsnitspriis af 7 Rbd. 5 Mk. 7 s., og 14000 Tdr. til Landetaten, til 7 Rbd. 5 Mk. 5 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Udenlandske Efterretninger. Beretningerne fra Madrid bringe en Masse af Enkeltheder og Festlighederne ved Dobbelt-Giftermaalet i Madrid den 10de de mellem Dronning Jsabella og DanFranciscode Asis og imellem Hertugen af Montpensier og Jnfantinde Louise. Festlighederne have været glimrende og kostet meget; selve Vielsesacten var simpel og høitidelig. Store Ordener og høie Titeler ere blevne uddeelte med runde Hænder baade fra spansk og fransk Side. Madrids Commeraad har betænkt 12 forældreløse Piger med et rigeligt Brudeudstyr. Dronning Jsabella har efter Formælingen udstædt et Decret, hvorved hun giver sin Mand Titel af "Konge og Majestæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
J Portugal har Fremskridts-Ministeriet Palmella maattet takke af og give Plads for et conservativt under Præsidium af den constitutionel-conservative MarschalSaldanha. Forbittrede herover have flere af det saakaldte revolutionaire Parties Førere forladt Hovedstaden, for at organisere en Opstand i Provindserne. For at kunne modarbeide denne med friere Hænder, har det nye Ministerium, foreløbig ophævet Rigets Constitution og opløst den endnu næppe halvt organiserede Nationalgarde, saa at MarschalSaldanha fortiden regjerer med en Dictators Myndighed, som han, stottet paa Armeen, antages at ville benytte til energiske Forholdsregler i sit Parties Jnteresse. Hertugen af Terceira er udnævnt til Statholder i Nordprovindserne med uindskrænket Fuldmagt til at bringe de der herskende miguelitiske og andre Bevægelser til Ende. Dictatoren fra den sidste Opstand i Krakau, Hr. Tyssowski, der som bekjendt paa sin Flugt igjennem Sachsen blev anholdt og bragt til Fæstningen Königstein, hvorhan hidtil er bleven meget vel behandlet og har havt Frihed til at bevæge sig udenfor Fæstningens Mure, seer nu en mørkere Fremtid imode. Vel har den sachsiske Regjering, fremdeles vedbleven at vægre sig ved hans Udlevering; men den har derimod ikke kunne undgaae, at fuldbyrde den af Rusland og Østerrig over ham dicterede Straffedom, der lyder paa strængt Statsfængsel. J Sammenligning med de siberiske Bjergværker vil Königstein alligevel altid være en Begunstigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Flere Personer - skrives fra den polske Grændse - som havde optaget de af den russiske Regjering Forfulgte og skjult dem hos sig, ere, efterat man er kommen paa Spør herefter, uden Lov og Dom bleve transporterede til Siberien; Andre, som vare endnu meere fordægtige, ere strax blevne hængte i deres egne Boliger. Denne grusomme Skjæbne har ogsaa rammet en ugift Dame, der, bekjendt for sin levende Patriotisme, havde optaget endeel Flygtninge, og iblandt disse en af Regjeringen længe forfulgt Missionair, paa sit Landgods i Nærheden af Warschau, Hun blev af Kosakker hængt i Jndgangen til sit Huus, hvorfra hun ikke nedtoges før efter flere Dages Forløb, for at tjene Andre til Skræk og Advarsel og være en Bold for Vindene
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
J de posenske Gymnasier skal ifølge høiere befaling det tydske Sprog indføres istedetfor det polske. Hvor lidet Pave Pius I. lader sig skræmme af Tilbageskridnings=Mændenes Trusler, derom vidner blandt Andet ogsaa en i sig selv kun ubetydelig, men den romerske National-Fordom dog alligevel omfindtlig berørende Anordning, hvorefter Uhret paa Monte-Cavallo skal indrettes efter den saakaldte franske Tid (12 Timer) istedetfor den gammeldags italienske Tidsinddeling til 24 Timer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Af den paa Regjeringens Befaling indledede Revision af Fængselsvæsenet fremgaaer, at Kirkestaten for Øieblikket har henved 54,000 Galeislaver at ernære. Det vilde være mærkeligt, om det virkelig skulde lykkes Pave Pius IX. at faae oprettet et italiensk Statsforbund, efter det tydske Forbunds Mynster. Toscana og Sardinien skulle allerede uforbeholdent have sluttet sig til Hs. Hellighed, og Neapel, forsikkrer man, staaer ogsaa i Begreb med at slutte Fred med Paven. Man troer, at det er Frankrigs Jndflydelse, der har bevirket dette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Det chemiske Laboratorium i Christiania er den 9de ds. blevet et Rov for Luerne, idet der kort efter Middag opkom en Explosion, som strax stak Bygningen i Brand; Heldigviis er Jngen kommen til Skade. Kong Osear, ledsaget af Prindsen og sin Stab, begav sig strax til Brandstedet. Brandfolkenes Raskhed og Uforfærdethed i Nærheden, af og paa Murene af det brændende Huus, hvor Explosion fulgte paa Explosion, fortjener al Anerkjendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Kong Oscar er med Prinds August i god Behold kommen tilbage til Stockholm den 15de de og har strax efter sin Ankomst opløst den tilforordnede Regjering. Den 19de agtede den kongelige Familie at indtræffe i Norrkjøbing, hvor Dagen efter Høitidelighederne i Anledning af Afdækningen af Carl Johans Statue skulde foregaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Kort Beretning om Musse og Fuglse Herreders danske Samfunds første Møde i Saxkøbing den 6te Oct. 1846. Da Flere have ønsket at erfare noget Nærmere om bemeldte Samfund første Møde, undlader jeg ikke desangaaende at meddele Følgende: Jfølge Jndbydelsen i Stiftets Aviser samledes circa 100 Mennesker, meest Borgere fra Saxkjøbing og Bønder, paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing den 6te Octbr. d. A., Kl. 5 Eftermiddag, i en ved dHrr. Apotheker Grundtvigs og Kjøbmand Botterns Omhu ret smukt og meget hensigtsmæssigt decoreret Sal. Formanden indledede Forhandlingerne med et Par Ord, hvorved Opmærksomheden henvendtes paa vor danskindede og folkeligsindede Kronprinds, hvis Fødselsdag det var, og opfordrede Forsamlingen til at istemme et "Længe leve, og et Hurra" for ham, hvilken Opfordring med Glæde gjordes Fyldest. Dernæst udviklede Formanden sin Mening om det paatænkte danske Samfund, omtalte, hvorledes vi vel Alle hørte til det store danske Samfund, hvorved Stiftelsen af de smaae kunde synes overflødig, men at disse dog, som et Mid det blandt flere andre, kunde, under hensigtsmæssig Ledelse, virke til Vækkelse og Oplivelse af den nationale Aand, derved, at det gediegne Danske i disse føres frem for Folkets Bevidsthed, dette gjordes bekjendt med vore herlige Oldtidsminder, ægte danske Sange, med vore dygtige Mænd, og overhovedet med Fortidens Historie. Han meente, at om ikke Andet skulde kunne bevirkes ved de danske Samfund end et større Bekjendtskab med vort Fædrenelands Historie, om ikke Andet, end at vore gode danske Sange kunne faae Indgang hos Folket og afløse de mange maadelige og stundom slette Viser, som nu bruges, eller det lollandske ualmindeligt lidetsyngende Folk blot kunde bringes til at synge, var dog altid Noget bundet, Noget, man maatte vide de smaae Samfund Tak for, om og disse siden skulde gaae ind, hvilket vel engang maatte skee, eftersom man jo ikke altid kunde tilfredsstilles ved at samles for at tale om det Danske og synge danske Sange – det er kun det Evige, man til evig Tid tilfredsstilles ved at samle sig om –, navnlig maatte de smaa Samfund rimeligviis falde hen, naar en levende dansk Folkebevidsthed og et tilsvarende Folkeliv maatte røre sig i det store Samfund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Da Jngen videre begjærede Ordet, henstilledes det til Forsamlingen at bestemme, om et dansk Samfund skulde stiftes her paa Egnen - Alle vare derfor. Efter Formandens Forslag vedtoges da følgende faa Bestemmelser: 1) Samfundet er ikke noget sluttet Selskab; men de, som ønske det, samles, naar det bekjendtgjøres, at Samfundet holder sit Møde. 2) Damer ere saare velkomne i Samfundet. 3) Ved Møderne underholder man sig ved Sang, Tale og Fortælling, som har det Fædrenelandske til Gjenstand. Det udtaltes som et Ønske, at et Fortepiano altid fandtes i Forsamlingsværelset. 4) Ved Slutningen af hvert Møde vælger Forsamlingen, efter Forslag af den fungerende Formand eller et af Medlemmerne, ved Haandsoprækning eller Acclamation en Formand til næste Mode, som har det Hverv, saa godt han kan, at arrangere og lede det følgende Møde, selv forberede sig paa Noget, han maatte mene at passe i et dansk Samfund, skaffe sig Medhjælpere &c. For Formanden skulle de melde sig, som ønske at bidrage til Samfundets Underholdning. Enhver har Ret til at frasige sig Formandsvalget. 5) Forsamlingerne holdes 2 Gange aarligt, afvexlende i Mariebo og Saxkjøbing efter betimelig Jndbydelse af Formanden i Stiftets Tidender. 6) Enhver Mødende bidrager ved hvert Mode sin Skjærv til at dække de med Samlingen forbundne Udgifter. Efterat Samfundet saaledes var stiftet, istemtes Sangen Danmark, deiligst Vang og Vænge, hvorefter Formanden holdt et Foredrag over det Særegne i den nordiske Characteer, oplyst ved Exempler, hentede fra Fortidens Historie. Ved Foredragets Slutning blev Sangen: Der var en Konning i Leire afsungen, og det ikke blot af Borgerne, men de sidste Vers ogsaa af en Mængde, Bønder, der siden vedbleve at synge muntert med. Hr. Kjøbmand Bøttern fremtraadte derpaa og fremsagde et Digt om Slaget paa Rheden den 2den April, hvorpaa fulgte Sangen: Vist stolt paa Codans Bølge". Da Formanden slutteligen havde foredraget de 2 Kæmpeviser: Dronning Dagmars Død og Hr. Esbern og Sidselilleskredes til Valget af en Formand til næste Møde, den fungerende frabad sig det paa ham faldne Gjenvalg, hvorefter Hr. Pastor Posselt, som formaaedes til at modtage Valget, erklæredes for Musse og Fuglse Herreders danske Samfund for Tiden værende Formand. Dermed sluttedes det første Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
De, som ønskede at deeltage i et Aftensmaaltid, forbleve paa Gjæstgivergaarden, hvor et saadant var arrangeret. Skaaler for Kongen, Kronprindsen, det danske Samfund, Skandinavien og flere private Skaaler bleve udbragte ved Bordet, hvor Sange og Taler jævnlig afløste hinanden, og hvor overhovedet en meget gemytlig Tone fandt Sted. Slutteligen maa jeg paa Samfundets Vegne takke de ærede Herrer Apotheker Grundtvig og Kjøbmand Bøttern i Saxkjøbing for deres Omsorg for, at Alt blev vel arrangeret til og ved Samfundets første Møde. Taagerup Præstegaard, den 20de October 1846. T. Heramb. fung. Formand ved Samfundets første Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Avertissements. Undertegnede, der forhen har boet hos Hr. Dyrlæge Rasmussen paa Torvet, er flyttet hen i afdøde Stads læge Engels Bopæl i Tilegaden. Nakskov, den 22de Octbr. 1846. W. Møller, Stadslæge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Tvende unge og vel indjagede Støverhunde ønskes tilkjøbs. Hvo som har et Par saadanne at sælge, vilde behage at melde sig snarest muligt hos Undertegnede, der afslutter Handelen, men uden at Hundene fuldkomment fyldestgjøre Bestemmelsen, nytter det ikke at melde sig. Aalholm, den 19de October 1846. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
At jeg har nedsat mig her i Byen som Skomagermester undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, idet jeg tillader mig at anbefale mig til Enhver, som vil forunde mig sit Arbeide. Min Bopæl er hos Handskemager Erlitz i Slotsgaden. Nykjøbing, den 24de October 1846. H. J. Nielsen. At jeg nu har taget Bopæl i Frisegade hos Muurmester Kohlblatt, tillader jeg mig at bekjendtgjøre for de ærede Herrer, som maatte ville beære mig med deres Arbeide Nykjøbing, den 22de October 1846. Ærb. A. Hansen, Skrædermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Et eenligt Fruentimmer kan erholde et Værelse hos en aldrende Enke for en ubetydelig Betaling, imod, naar hendes egne Sysler der ikke forhindre hende, at vise Enken nogen Omsorg, og Behjælpelighed, hvor hendes Alder dertil maatte gjøre hende trængende. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
J Landmandsmødet paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing Løverdagen den 31te October 1846, vil blive afhandlet om Gavnligheden af Bagerier paa Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Bedste raffinerede Lampe-Olie og dito Tran faaes i Ankerviis og mindre Maal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Nykjøbing. nedsatte Priser hos M. Chr. Mackepran.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-26
Fine Schweitzer-Oste ere igjen arriverede og sælges i hele Oste samt mindre Vægt billigst muligt hos M. Chr. Mackeprang. Ol fra Kongens Bryghuus, aftappet paa Flasker, kan faaes hos G. C. Frisenette. Først i næste Uge agter Undertegnede at afseile til Kjøbenhavn, hvortil Frægtgods medtages. –