JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Indenrigs- og Justitsministeren have, med deres Collegers Samtykke, udstædt et officielt Program, som, naar det ærligt udføres, maa kunne gjøre Regning paa Nationens almindelige bifald og hæve Spaniens Regjering til Rang med den Statsstyrelser, der holde Skridt med den fremadskridende, Tids=Aand. Dette Programs væsentlige Jndhold er følgende: 1) Trykkefriheden befries fra visse Baand, som hidtil have hindret dens Virksomhed; 2) der oprettes strax Jun taer i Provindserne, som det paaligger at fremme Folkevæbningen til Armeens Forstærkning og at anordne saadanne Forsvarsmidler, som under Napoleons Angreb paa Spanien ydede saa store Fordele; 3) Munke= og Jesuiterordener ophæves og Cortes-Beslutningen af 1820, med Hensyn til Nationalgodsernes Salg, træder i fuld Kraft, ligesom ogsaa de i Aarene 1822 og 1823 solgte Nationaleiendomme strax loverdrages til de Kjøbere, der dengang lode sig dem tilslaae; ) Halvdelen af alle Communal-Godser overlades Communerne til fri Raadighed; 5) Borgergarden forøges og endeel af den gjøres mobil; 6) der udstædes et Opraab til den spanske Nations Patriotisme om at bekæmpe Carlismen, der nu skal forfølges med al Strænghed. Medens saaledes en ny Energi omgiver Tronen, har Skjæbnen ogsaa begyndt at anvende sin Mellemkomst, der maaskee turde være af allerstørst Vigtighed, hvis det finder Stadfæstelse, at Zumalacarreguy virkelig er haardt saa tret, saa at han har maattet overgive Commanden til en af sine Undergeneraler og lade sig selv transportere til Durango. Dette Saar, som han formodentlig har faaet ved Beleringen af Bilbao, kan let skade den Sag, han forfægter, meere end et heelt Nederlag; i det Mindste har hidtil ingen af hans Undergeneraler i Virksomhed og Jndsigt kunne staaer ved Siden af ham. Christinernes Venner juble over dette deres Fjendes Uheld, skjøndt deres Sag maa staae slet, naar den kan finde en betydelig Støtte deri, at en enkelt Fjende sættes ud af Stand til at fægte. Opinionen gjør imidlertid ved slige Leiligheder overmaade meget, og det synes, naar man sammenholder alle Efterretninger, som om der paa eengang er kommen en ny Aand over den christiniske Hær, i det Mindste lader det til, at den har sat sig i Bevægelse og vel endog har i Sinde at gjøre et Forsøg paa at undsætte Bilbao. J Frankrig taler man endog om en, ikke ganske ubetydelig, Træfning i Nærheden af Vittoria, hvor General Valde; pludselig skal have budt 20 carlistiske BatailUloner, som hidsigt forfulgte ham, Spidsen, og kastet dem tilbage med stort Tab, hvoriblandt 5000 Fanger. Da imidlertid denne Krigsbegivenhed ikke igjennem Telegraphen er meddeelt de franske ministerielle Journaler, maa man vel, indtil videre, drage den i Tvivl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Nogle af de uafhængige Journaler vare hidtil af den Mening, at det ligesaalidt var Regjeringens, og navnlig Kongens, Alvor med den inddirecte Intervention, som med den directe, der tidligere syntes at ligge i det franske Cabinets Plan. Denne Anskuelse byggede man fornemmelige paa, at man vel vidste, at Fremmed=Legionen sikkert ikke vilde bekvemme sig til at træde over i spansk Tjeneste, og at man paa den anden Side ikke heller vilde kunne tilstede, at den blev sat over til Spanien som et fransk Corps med den franske Cocarde og i fransk Sold, hvilket jo vilde komme paa et ud med en virkelig directe Intervention, Ogsaa øinede man i den Omstændighed, at de Franskmænd, som for en Tid vilde træde i spansk Tjeneste, først skulde underkaste sig den Vidtløftighed, at ansøge om Tilladelse dertil hos Justitsministeren, en Grund mere til at drage Regjeringens Alvor med denne inddirecte Bistand i Tvivl, saameget mere som de Franskmænd, der for 2 Aar siden vilde træde i Don Pedros Tjeneste, vare fritagne for disse Vidtløftigheder. - Nu hedder det derimod paa eengang under 19de Juni, at det er lykkedes Ministrene Guizot og Thiers, de to af Cabinettets Medlemmer, som stedse ivrigst havde stemt for Jnterventionen, at bevirke, at der er udfærdiget befaling til Algier, ufortøvet at overskibe den derværende Fremmedlegion med den franske Cocarde og som et Corps i fransk Sold til Spanien. Denne pludselige Bestemmelse anseer man som en Følge af Opdagelser, man har gjort af nye Jntriguer fra den franske Carl den Tiendes Side, hvorhos man dermed ogsaa sætter de Yttringer i Journal des Debats i Forbindelse, hvor denne Journal peger hen paa, at den spanske Krigsskueplads let kunde blive udkaaret til en Kampplads for alle Europas forskjellige politiske Partier, hvis man ikke, ved en virksom Jntervention, søger at kvæle det Onde i Fødselen. Sammenholder man denne Slutning af vore Beretninger om Postdagens Nyheder med Begyndelsen i dette Blad, vil man udentvivl give os Ret i, at Horizonten seer mørkere ud, end det længe har været Tilfældet, og at Diplomatiken gjør sit Mesterstykke, om den i denne Labyrinth kan finde Veien uden Ariadnes Traad.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Sverrig. To Begivenheder have nylig gjort stor Opsigt i Stockholm: "1) Capt. ved den kgl. Livgarde, Friherre Klingspor, har faaet Generaladjutantens Ordre til, strax at begive sig til Fæstningen Carlsteen og giøre Tjeneste der, som Adjutant hos Commandanten, og Capt. ved samme Regiment, Ordonantsofficeer hos Kongen, Friherre Stedingk, ligeledes at gaae til Fæstningen Carlsborg, som Adjutant hos Commandanten. 2) Dagen for Rigsdagens Slutning vare Stænderne tilsagte at møde paa Rigssalen, hvor et vist Antal Medlemmer af hver især bleve, ved to Overkammerjunkere, indbudne, efter Ceremoniernes Slutning, til Taffels paa Slottet. Af Borgerstanden skulde møde 24, som den selv i Plenum havde at vælge. Men næste Formiddag, da Stænderne alt vare samlede for at begive sig til Kirken, bleve to af Borgerskabets Medlemmer, Dhrr. Petre og Wedberg, ved Ordføreren aldeles uformodet tilkjendegivne, at Nærværelsen om Middagen ikke vilde være agreabel, og at deres Navne vare udslettede paa Listen, hvortil det hed at Anledningen havde været, at disse Repræsentanter, ved en kort forud given Middag paa Børsen, da Hs. M. Kongens Skaal var proponeret og drukket, havde tilladt sig den Usømmelighed at blive siddende. Ordføreren tilraadte dem at følge Vinket og ikke udsætte sig for større Ubehageligheder. Selv var han Natten forud, imellem Kl. 1 og 2, bleven vækket og fra Hofcantsleren tilstillet den fornævnte Meddelelse. Petre svarte, at, da Standen havde valgt ham, ansaae han sig pligtig til at møde med de Øvrige; han indfandt sig desaarsag paa Slottet, men blev nu paany tilkjendegivet, at han var udslettet. Hr. Wedberg tog en anden Beslutning. Jstedetfor at indfinde sig paa Slottet til Middag, begjærte han en Audients hos Kongen, som blev ham bevilget den følgende Dags Aften. Han oplyste Hs. Majestæt om, at, hvad der var forebragt Ham om hans og Fleres Opførsel paa Børsen, var aldeles usandt. Audientsen varede næsten i 2 Timer. - J Argus, hvoraf forestaaende Beretning er uddraget, fremsættes adskillige bemærkninger over denne Tildragelse, saasom: at de benævnte Rigsdagsmænd burde have anseet det Passerede som et den hele Borgerstand vedkommende Anliggende, o. s. v. J Gefle er ved Brugspatron Petres Hjemkomst bleven givet et stort Festmaaltid af Borgerskabet, saavelsom de omkringboende Gods- og Værks=Eiere, for offentligen at bevidne ham den Høiagtelse og Erkjendtlighed, som hans Forhold paa Rigsdagen, i Egenskab af Repræsentant for Borgerstanden, havde anforhvervet ham grundet Krav paa hos sine Medborgere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Kjøbenhavn, den 26de Junii. Forrige Onsdag fandt Rectorskifte Sted her ved Universiletet. Den afgaaende Rector, Etatsraad Herholdt, R. af D. og Dormd., holdt en latinsk Tale, om den Fornemmelse, der ledsager vore vilkaarlige Musklers Tilstand og Bevægelse og Vigtigheden af denne Fornemmelse i Menneskelivet. - Til Slutning gaves en kort Efterretning om hvad der i foregaaende Aar var skeet af Vigtighed ved Universitetet. Herefter ereeredes Hr. Etatsr. Engelstoft, R. af D. og Domd., til Universitetets Rector for indeværende Aar. Det latinske Indbydelses=Program, forfattet af Hr. Professor Madvig handlede de formarum quarundem verbi latini natura et usu disputationis pars prior.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Jgaar Morges Kl. 5 ankom her paa Rheden nordfra Cadetcorvetten Najaden" under Commando af Capitain=Lieutenant C. C. Paludan.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Den unge talentfulde Maler, Constantin Hansen, tiltræder i disse Dage en Udenlandsreise, understøttet af Fonden ad usus publicos.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Fregatten Bellona, Capitain de Coninck, ankom den 7de Juni om Aftenen til Livorno.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Kjøbenhavns Torvepriser, den 26de Junii. Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2rdt., Td. 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 4 s. Nog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. tørt Flæsk, Lp. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 sk. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. - s. a - Rbd. 1 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 26de Junii. Hamborg 2 M. - a vista 206. Species 206. Species solgtes til 12 Rbmk. 5 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49 1/4 a 503/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 94 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 911 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 1 Rbd. r. S. Ditto Dito 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 a 101, i Be 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 1/2 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 ½ i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 101 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 10 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Hamborg, den 26de Junii. Bordeaux 1883. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 101 s. Madrid 461. Cadix 46 2/8. Lissabon 513. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 207. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli. Scheelund og Visborg Sognekald i Viborg Stift, 30 Rbd. - Them Sognekald i Aarhuus Stift, 165 Rbd. Til den fra Embedet entledige de Sognepræst Asmussen bliver, saalænge ingen Enke er paa Kaldet, at svare saameget, som den ordinaire Enkepension vilde udgjøre. - Sognekaldet i Kjøbstaden Præst og for Skibbinge Menighed i Sjælland, 230 Rbd. - Medolden Sognekald i Ribe Stift, 180 Rbd. - Lomborg og Romb Sognekald i samme Stift, 165 Rbd. Kaldet er iblandt dem, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
- Hvirring og Hornborg Sognekald i Aarhuus Stift, 350 Rbd. - Tistrictschirurgicatet for Roeskilde Kjøbstad samt Sømme og Voldborg Herreder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 9de Juni er Cancelliraad og Chef for 2det og 3die Departements=Secretarian, under det slesvigeholsten lauenborgske Cancelli, C. P. Franke, beskikket til virkelig Commiteret i General=Toldkammer= og Commerce=Collegiet og udnævnt til virkelig Justitsraad; Amtsprovst for Sunds, Gudme, Salling og Vinding Herreder, samt Sognepræst for Skaarup og Tvede Menigheder i Svendborg Amt, P. A. Wedel, R. af D., tillagt Rang i Rangforordningens tredie Classe Nr. 9; Sognepræst i Præst og for Skibbinge Menighed i Sjælland, N. P. Sotoft, beskikket til Sognepræst for Østeregisborg, Menighed sammesteds; personel Capellan for SønderbrobMenighed i Fyen, P. F. Hansen, til residerende Capellan for Skovlænge, Søllested og Gurreby Menigheder i Lolland; Cand. theol. J. A. Flensburg til Sognepræst for Gjol Menighed i Aalborg Stift; Cand. theol. C. L. Poulsen til Sognepræst for Harring og Stagstrup Menigheder, i samme Stift; Cand. theol. L. P. Larsen til ordineret Catechet og første Lærer ved Bayernes Borgerskole i Randers; Sognepræst for Medolden Menighed i Ribe Stift, G. Koch til Sognepræst for Jerne og Skads Menigheder i samme Stift, forhenværende personel Cappellan for Veil- og Hornstrup Menigheder i Ribe Stift, J. C. Schousboe, til Sognepræst for Ringgive, Gadberg og Linneballe Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Lomborg og Rom Menigheder i samme Stift, P. L. Husum, til Sognepræst i for Tanderup Menighed paa Ærøe; Exam. juris L. Hansen til Procurator i Sjællands Stift, samtlige Retter i Kjøbenhavn undtagne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Under Rentekammeret: Den 26de Mai er Fuldmægtig i det 1ste jydske Renteskrivercontoir under Rentekammeret, Secretair I. M. Brandrup, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Tjeneste; den 9de Juni, dansk Minister=Resident og Generalconsul i Constantinopel, Kammerjunker C. Baron Hübsch, udnævnt til Kammerherre, Cand. juris F. Lichtenberg til Jagtjunker, og Landvæsenscommissair, Landinspecteur P. L. Birck til Stiftslandinspecteur for Aalborg Stift. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
J Morgen afholdes det sædvanlige aarlige Landemode, efter foregaaende Gudstjeneste i Budolphi Kirke, hvor Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup prædiker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Ved sidste Stutteri=Commissions Forhandlinger i Rold den 22de D., var Resultatet følgende : en rød Hingst, tilhørende Hr. Propr. Hansen til Krastrup, erholdt 1ste Pr., 100 Rbd. Sv., og en Zobelfur, tilhørende Christen Justesen i Blendstrup Sogn, erholdt 2den Pr., 40 Rbd. S.; formedelst anden Bestemmelse blev 3die Pr. ikke udgivet. Efterstaaende 2de Hingste erholdt E og Krone, nemlig : en kulrød Hingst med Blis og hvide Bagkoder, 4 Aar, 10 Qv., tilhørende Peder Pedersen i Voxlev Sogn, og en sort Hingst uden Aftegn, 4 Aar gl., 10 Qv. 1 T., tilhørende Adam Søurensen paa Vaast Mark i Gunnerup Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Ved Stutteribesigtigelsen i Hjørring den 25de og 26de D. blev en lysebruun Hingst, 8 Aar gl., tilhørende Forvalter Møller paa Birkelse, belønnet med 100 Rbd. r. S. Følgende yngre Hingste antoges som stutteridygtige og ind brændtes i med Krone over: en lysebruun Hingst, venstre Bagbeen hvidt, 4 Aar gl., 10 Qv. 1 1/2 T., høi, faldet efter den kgl. Hingst Apollo og tilhørende Propr. Kabell til Hastrupgaard, samt en graa Hingst, 4 Aar gl., 10 Qv. 21 T. høi, tilhørende Jens Laursen fra Vester=Neisig. Desuden antoges og brændtes, som stutteridygtige, 20 Hopper, og for 185 Fol, faldne paa indbrændte Hopper efter stutteridygtige Hingste, udbetaltes Præmien, 1 Sp. for hvert.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Blandede Efterretninger. J Mandags afreiste H. K. H. Prinds Christian fra Odense over Faaborg til Augustenborg, hvorhen ogsaa Prof. Ochlenschlager, efter naadigst Jndbydelse, ledsagede ham.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst udnævnt den agtede Chef for det fyenske Dragonregiment, Hr. Kammerherre, Oberst v. Levetzau, til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Den keiserlige russiske Vice-Cantsler, Grev Resselode, som med sidste Dampskib ankom til Travemünde, har i Selskab med Hr. v. Ribeaupierre aflagt et Besøg hos den kal danske Gesandt ved det russiske Hof, Grev Blome, i Heiligenstedten. Den 23de D. vare begge disse Statsmænd i Hamborg, hvor ogsaa den kgl. danske Minister for de udenrigske Anliggender, Friherre von Krabbe=Carisius, samme Dag befandt sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
I Kbhvnsposten læses følgende Sporgsmaal fra det Slesvigske. Naar en Amtmand, som Valgdirecteur, ved at vælge en Deputeret til Stændersforsamlingen, viser sig partisk i dette vigtige Hverv, kan man da vel fæste Lid til, at hans Decreter, Svar og afgivne Erklæringer ere upartiske og stedse grundede paa Lov og Ret: At man ikke kan det, derpaa vil Indsenderen om nogen Tid offentlig fremsætte nogle paafaldende Data. Hvor saare ønskeligt var det dog, at Jntet kunde blive skjult i Mørket, men at almindelig Offentlighed existerede i Alt, saa at f. Ex ingen Erklæring eller Beretning kunde vorde afgiven af nogen Embedsmand til en høiere Autoritet, uden at vorde vitterlig for den Paagieldende. Sandelig, et temmelig sikkert Værn for Retfærdigheden. Kloster."
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Efter Forlydende skal Opbyggelsen af den afbrændte Latinskole i Hillerød, ifølge Overslag, koste 20000 Rbd. Natten til den 20de D. strandede paa Faltring Stranddet hannoverske Skib Helena", Capitain Bernth Natters, kommende fra Hjemstedet Pappenburg og bestemt til Norge, med Ballast, Mandskabet er bjerget ligesom og Inventariet, men Skibet er sandsynligviis Vrag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Døde. Steenhugger J. M. Huch, 59 Aar; Knapmager A. G. S. Knepel, begge i Kbhvn. J. Caspersen, af Kbhvn., døde i Newcastle under sit Ophold der med et Skib, 19 Aar. Consistorialraad G. Olsen, Sognepræst til Reikavig i Island, 47 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 25de Juni, H. Gottfredsen f. Newcastle, best. t. Haderslev m. Steenkul og Fayance. D. 26de: F. Thiel f. Kbh. m. Stykg. D. 27de: J. Hansen f. Gudomlund m. Muursteen. H. L. Spliid f. Kbh. m. Stykg. A. C. Manlin f. Drammen, best. t. Aalb. m. Salt. T. Larsen f. Porsg., best t. Mariager m. Træl. T. Andersen f. Middelfart, best. t. Sæby m. tør Fisk (udg. d. 27de). - Udg. Den 27de : L. Frandsen f. Marstall og J. D. Sørensen f. Cappeln t. Christiania. H. Gotfredsen f. Newcastle t. Haderslev.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Bekjendtgjörelser. Velædle Jomfru Hausgaard, som min Pleiedatters Lærerinde, samt de mange ærede Forældre, som tillod deres Børn, at hædre hendes Jordefærd, aflægger jeg herved min hjerteligste Tak. Aalborg, den 30te Juni 1835. Anne Krag, fød Kron.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
En Vind- eller Vand=Mølle ønskes i Forpagtning enten strax eller til 1ste November. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til Kjøbmand J. Wadum i Aalborg. Til Reisendes Efterretning. bekjendtgjøres, at Søndagen den 12te Juli d. A. bliver Aggerssunds Færge sat paa Land, for at digtes og tjæres, og næste Søndag, den 19de Juli, bliver den sat ud igjen. Aggersborggaard, den 22de Juni 1835. A. C. sal. Kierulfs, fød Lüttichau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Bekjendtgjørelse. Til 1ste November ønsker en Seminarist, som kan undervise i Tysk og i de første Grunde af det engelske Sprog, sig en Plads. - Reflecterende bedes paa dette Blads Contoir at indlevere en Billet, mk. H. P.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Cancellieraad Jensen anviser til Udlaan imod sikkert Pant i fast Eiendom circa 2000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Formedelst indtruffen Hindring kan min Kjælder faaes til Leie til Michaeli Flyttetid. Aalborg, den 30te Juni 1835. I. Johannsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
En stor Han=Hønsehund, som er dresseret, især er den særdeles god til at aportere, hvad Mynderne fange, kan faaes tilkjøbs hos Skytten paa Rødslet. Nogle Snees Alen deels Egedeels Bogeplanker, en stor Deel Krummelser, nogle Hundrede Knage og Sta siger, Alt udmærket godt til Møllebrug, kan faaes hos Mads Jensen. ved Ørseled i Dronninglund Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Beboelses=Leilighed i min Gaard ved Østeraa, som Madame sal. Borregaards har leiet til Michaeli Flyttetid 1835, er at faae til fremdeles Leie, af Jens Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
En bekvem Bopæl til en større eller mindre Familie kan faaes til Leie fra Michaeli Flyttetid hos Friedr. Bernhardt, i Marenturisgade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Skipper Peder Bruun afgaaer sidst i Ugen til Kjøbenhavn, og kan medtage Passagerer og noget smaat Fragtgods. Fartøiet ligger ved Bryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
J Stedet Nr. 491 paa Algaden er øverste Etage, bestaaende af 3 eller 4 Værelser, med Kjøkken og alle øvrige Bekvemmeligheder, at faae tilleie til Michaeli Fløttetid. M. Nyborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Skiftesamling. Den til 8de Juni 1835 ansatte Skiftesamling i den i Simonsgaard, Udby Sogn, Refs Herred, afdøde Anders Oddershedes Dødsbo, kan, formedelst indtrufne Hindringer, ikke blive afholdt førend Tirsdagen den 21de Juli 1835 om Formiddagen Kl. 8, til hvilken Tid Boets Vedkommende indbydes til Møde paa Hassing=Refs Herreders Tinghuus i Vestervig Sogn. Teglgaarden, den 25de Juni 1835. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Efter Reqvisition fra Skifteretten i Selveiergaardmand Christopher Westphaels Dødsbo bliver den samme tilhørende Gaard, Skjerumgaard i Skjetrum Sogn, 2 Miil fra Frederikshavn, tilligemed tilhørende Parcel, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner der afholdes saaledes: 1ste Auction den 16de Juli, 2den Auction den 30te f. M., 3die Auction den 13de August, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Byfoged-Contoiret i Frederikshavn. Den tredie og sidste paa selve Eiendommen. Bygningerne, af Muur= og Bindingsværk, ere nye, Gaarden i god Drift, og der kan holdes 10 a 12 Køer og 4 Heste, foruden Faar. Gaarden og Parceller staae for Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 1/5 Alb. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te Juni 1835. Nørbye, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-01
London, Paris, Bryssel og Vang. (Slutning.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-01
Hovedtrækket i Bryssels Caracteristik er, at Staden beherskes af fransk Jndflydelse; men foruden dette findes meget Andet der. Mangfoldige Englændere opholde sig i denne Stad; den raae Kjøbmandsaand har der opslaget sin Bolig; Oldtiden og Middelalderen have der efterladt sig nogle Spor; det fordums spanske og franske Herredømme er endnu kjendeligt der; den nationale Uafhængighed har fra Fortiden af fæstet der nogle Rødder; de huuslige Dyder og en god Huusholdning forekomme der ikke saa sjeldent; Europas Spidsbuber give hinanden derRendezvous. Bryssel manglede blot moderne Ruiner og en Revolution i Miniature; ogsaa dette har nu indfundet sig i denne Stad. Kommer man til Bryssel i September, saa finder man den øde og forladt; men i April finder man den livfuld, folkerig og fuld af Tummel, som i Nærheden af Pallmall og Palais Royal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-01
Bryssels Physiognomi mangler ikke Ynde; man troer at være i den paa en fælleds Krydsvei for det hele reisende Europa; man overlader sig til en vis Frihed i Tænkemaade og i Sæder. Begiver man sig til den store Plads og bliver staaende udenfor Raadhuset, saa har man en Bygning for Øie, som tilhører alle Epochers og alle Nationers Stiil. Her gaaer Englænderen forbi Dig med sin alvorlige Mine; den tykmavede Tysker, den pluskjævede Flamlænder og den tynde Franskmand discurrere her med Kjøbmændene under de smaae spidsopgaaende Telte. Blikket henvendes imidlertil paa de tilgrændsende Palladser, Middelalderens Elegance og Rigdom have der udstafferet et Taarn med sine smaae Klokker, hvilke stige i Veiret som Gran kogler i en regelmæssig Afstand fra hinanden og i yppig Fylde ligesom skyde op, den ene af den anden. Dagens Lys trænger sig igjennem disse beundringsværdige, regelmæssige Mellemrum, imedens Øiet hviler paa tre Rader af Arkader og Vinduer, hvilke, deels firkantede og deels bueformige, oplyse de store Sale i Raadhuset, hvor saa mange blodige Feste ere blevne givne og saa mange Conspirationer stiftede. J Nærheden af dette Monument, som minder som Hertugen af Burgunds Tid, staaer et lidet Huus, som erindrer og Madrid, det har en Altan og Gittervinduer. Det er sandsynligt, at det er bleven bygget i Hertugen af Albas Dage. Den løverste Etage bøier sig udad i en phantastisk Krumning, som vel ikke passer til den nærværende Smag, men som minder om de capriciense Snirkler, hvormed den arabiske Bygningskunst saameget ødsler. Længere borte hensætte de riflede Søiler os i Jtaglien, midt iblandt Berominos phantastiske Productioner, der æltede sine Architecturer sammen, som Posteibageren sine Tærter.