JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Efter Forlydende har Hertugen af Wellington anmodet Krigsmisteren om at overdrage Hr. Outraes Leverancen til Forbundstropperne, da den nærværende Leverandeur, Hr. Leie, beskyldes for Snyderier, hvilket dog meest skal falde Underleverandeurerne til Last. Det skal imidlertid være besluttet at forestille Hertugen, at det i Aar ikke vil lade sig gjøre at antage en nye Leverandeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Leverancen til de fremmed Armeer i Frankrig beløber sig til den betydelige Sum af 120,000 Franker i rede Penge daglig, og ligesaameget paa Credit, foruden en langt større Sum til Commissairerne, Politieretten i Carbes har dømt 30 Bagere, Slagtere og Høkere til Strasbøder, fordi de have overtraadt de nye Love for Maal og Vægt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Storbrittannien. Man siger i London, at Uroligh derne i Frankrig over Kornmangelen endnu opdvaret, og at væbnede Folk i Bretagne og Bende afbryde Samfærselen og byde Øvrighederne Trods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
J London indtraadte Vinteren iaar den 7de Novomber med usædvanlig Strænghed den nedfaldne Snee strækker sig nu 40 Miil ud fra yn, og Landmanden arbeider endog ved Maanskin for at bjerge Resten af Høsten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Ogsaa i London er en Propbet opstaaet, der kaldet sig John Derislei og det har bekjendtgjort følgende: "Den 24de Mai i Aaret 183 har Herren aabenbaret sig for mig. Siden mit sexrende Ant har jeg adlydet hans Bud og er nu 35 Aar gammel Jeg et af Herren udvalgt til at forstyrre Satans Værk, og at befrie min Nation som ogsaa Jordklodens øvrige Beboere fra de Plager hvori de nu næsten ligge under. Jeg vil overtyde Jøderne, at de leve i Vildfarelse og bevise at vor engelske Kirkes Troe netop er den sande. For at fæste Tillid til mig kan Verden af mig forlange et Under og dertil et jeg under Guds Bistand bered. Man indspærre mig med Løver og man vil see, at de ikke tilføje mig nogen Skade eller endnu kortere, jeg vil stikke min Haand i hvilkensomhelst Løves Buur, der findes i Tower, og det vil give sig, at Løven lader mig være uangrebet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Spanien. Fra Cadix skrives: "Handelen her er i en sørgelig Dogle Sielden erfares Noget om vore Colonier i America, og det stedse indirecte. J den mexicanske Havbugt formere Corfarerne sig dagligen, og bekrige stedse Moderlandets Handel. Nogle af dem ere udrustede i nordamericanske Havne, og for en stor Deel bemandede der. De have nyeligen taget to hertil med Plastre ladede Skibe. Foruden den republicanske Jnsurgentormee i det Nordlige af Mexico, dannes der i Bjergene et andet Jnsurgentcorps under en Mexiconer, der foregiver at nedstamme fra Montezuma, og indbyder sine Medborgere at gribe til Vaaben, for at henne de af Spanierne udøvede Grusomheder siden Americas Opdagelse. Man venter hver Dag, at den saalænge forberedte Expedition skal afgaae til America. Blücher. (Fortsat, see Stiftsqvisen No. 97.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
En ung Husat, af Regimentets Liveskadron have de maaskee enten ikke hørt denne befaling, eller han lod sig alt formeget henrive af sin Tapperhed. Kort: Blüchet havde neppe foranstaltet Tilbagetoget og desaarsag begivet sig hen til den undsatte Fløi, førend denne unge dristige Husar blev vaer, at en fiendtlig Chasseur, O ficier holdt med nogle andre Chasseurer et hundrede Skridt paa hiin Side Floden og nøie observerede Preussernes Marsch. Officierens udmærket smukke Hest stak Husaren i Dinene Uden at betænke sig nøiere, og uden at ændse den givne strænge Befaling satte han over Floden. Fienden holdt Stand. Det kom til en alvorlig Skiermydsel mellem Husaren og de tre Fiender, og den blev end mere alvorlig, da flere Fiender strømmede til, saa at Eskadronens Lieutenant maatte sende nogle Frivillige over for at redde den brave Karl. – Blücher blev stedet i Forlegenhed. Fienden nærmede sig, og begyndte allerede at fyre med Artilleriet paa de Preussere, som i Anledning af dette Forfald holdte sig der i Nærheden, da Lykken tog sig af den Dristige. Den første Husar havde nedsablet den fiendtlige Officier fra Hesten; de øvrige Franske vare kastede, og for største Delen gjorte til Fanger. Nu satte Preusserne med de til Bytte gjorte Heste og med Fangerne tilbage over Floden, og sluttede sig Blücher talede paa hele Marschen ikke et Ord til Huoren; men neppe var man tykket i Qvarteer, førend Obersten lod Eskadrogen marschere op. Husaren, som holdt den skjønne Hest ved Hommen, blev kaldt frem Blüchet kjøbte Hesten af ham, og befalede Adjutanten at bringe Æresmedaillen af Sølv til den brave Husar "Denne tildeeles Dig for Din Capverhed, sagde han, men, føiede han alvorligen til: Din Ulydighed fortjener Straf." Ved disse Ord maatte Husaren trække Peltsen af og Underofficieren, tiltalte ham tyve Stokkeprygl, og nu hængte Adjutanten Medaillen paa ham. Husaren havde allermindst frygtet for Straf. Hankunde ikke berolige sig, hvormeget end hans Camera der, som høiligen yndede ham, forestillede ham, at ham er var skeet for nær, og at han havde fortjent Straf. Den paafølgende Nat deserterede han, men uden at tage Hest eller de Kongelige Munderingsstykker, med. Ugjerne mistede Eskadronen denne toppre Karl, og længe blev han omtalt. Han opholdt sig derefter i fransk Flandern, og da han var en brugbar og anseelig Yngling, saa blet det ham ei vanskeligt at slaae sig – som man siger igjennem. Kort: Lykken føiede ham. Et lykkeligt Giftermaal gjorde ham til en riig Mand, og han arvede ved sin Hustrue, iblandt andet, et lidet Landsted i Nærheden af Nancy. Did drog han, og levede fornøiet og agtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Det er hver Mand bekjendt, at Blücher kom, som Fyrste af Wahlstadt, i Januarii 1814 med Armeen til Nancy, og tog Hovedqvatteer i denne skjønne behagelige Stad. Det et ligesaa bekiendt: at Municipalitetet kom ham imøde og at det blev ganske indtaget af hans oprigtige ædle Opførsel. Mellem Municipalitetets Medlemmer fandtes En, som med en saa særdeles og udmærket Opmærksomhed betragtede Fyrsten, at denne selv fandt det besynderligt. Blücher demitterede Municipalitetet. En af Raadet blev tilbage. Blücher spurgte ham, om han endnu havde Noget at ansøge om "Ja, svarede Manden, Deres Durchlauchtighed kjender mig sikkerligen ikke mere?" – Net min Herre – "Her seer Deres Durchlauchtighed den Medaille, som jeg modtog af Dem. Han fortalte nu hele Tildragelsen, tilstod sin hele Forseelse, og ligesaa aabenhiertigen, at han, sin store Lykke uagtet, aldrig siden den Tid havde været rolig. Han ønskede Jntet høiere end Tilgivelse, og bad, at han igjen maatte optages i Ljeneste som Husar. "Nei, min Søn, sogrede Blücher, bliv i den Stilling De er; et i Hidsighed begaaet Feiltrin er Dem tilgivet." – Den virkelige bevægede Mand vil de gaae bort. O! sagde Blücher, bliv dog hos mig, jeg har nu kun faae af de Folk tilbage, som for tyve Aar siden gjorde Kampagner med. De er næsten den eneste. Kom lad os tale nogle Timer sammen om de gamle Tildragelser!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Adskilligt. Da den nordamericanske Fregat Esser i Martii Maaned 1814 laae i Valparaisos Bal paa samme Tid som de engelske Krigskibe Phorbe og Chorub, bleve adskillige skriftlige, i de engelske Matrosers Navn forfattede, Opfordringer til at rømme og at gaae over i brittisk Søetjeneste tilstillede Mandskabet paa Esser. Disse Tilskrifter bleve strax udleverede til den nordamericanske Capitain Potter, som sendte dem, ledsaget af en Forestilling imod dette Forhold, til den engelske Capitain Hillyer. Dette foranledigede en Brevvexling imellem de to befalingsmænd, men og imellem de tvende Mandskaber. Capitain Porter havde over sine Skrivelser sat det Motto: "Feie Handel og Søemands Rettigheder", Capitain Hillier derimod taget til Valgsprog – de Ord: "Gud og Fædreland – den brittiske Sømands Rettigheder over Alle kun Forrædere angribe Nogen af Delene." Matroserne satte, fra begge Sider, deres bedste Brevskrivere og endog Digtere, i Bevægelse ved denne halv skiemtsomme og halv alvorlige Pennekrig, indtil omsider følgende Brev fra Mandskabet paa Esser gjorde Ende derpaa. Ombord paa Fregatten Esser, den 9de Martii 1814. Frihedens og Handelens Sønner ombord paa den kjække Esser, med Valgsproget: Fri Handel og Søemands Rettigheder, hilse deres undertrykkede og pressede Broder matroser ombord paa det Skib, hvis Valgsprog er alt for modbydeligt til at anføres, og bede at gjøre en Ende paa alt dette, denne Galskab af Sange, Spøg, Pralerier og Skriverier, hvor paa de mindre forstaae sig end paa Brugen af deres Kanoner. Sender Cherub bort, saa vil vi slaaes med Jer Fregat, derpaa trykke hinandens Hænder og være Venner. Hvad enten J tage os eller vi tage Jer, saa vil J. altid vinde; thi i første Tilfælde vil J ved Jer Ankomst til Engelland for Jer lange Tjeneste i en Sag, som hver fri Mand afskyer, finde en Plads i Greenwichs eller paa et nyt Skib. Tage vi Jer, saa vil vi holde en Søemands Rettigheder i Ære, byde Eder velkommen som befriede Brødre og for Fremtiden sikkre Eder for Matrospresning Fra Frihedens Søn Fra Berlin skrives: Den Hund, som alt i nogen Tid er bleven afrettet til det saa yndede SkuespilAubey de Mont Didiers Hund, synes at have ne overordentlig Modbydelighed for den dramatisk Kunst, thi hans Lærere have endnu ikke kunne moplæge ham det fornødne Fremstillingstolent. Bort Publicum taaber saare Meget ved saalænge at maatte savne saa ypperligt et Stykke, og vin er det, at saasnart den unge Kunstner første Gang træder frem vil Huset ikke kunne rumme alle de Nysgjerrige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
J Genf er det forbudet at brygge Øll, formedelst Mangel paa Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Kong Henrik (Christoph paa Hayti (St. Domingo) har ladet sin Søn erklære for Konge over den Deel af Øen, som Pethion har i Besiddelse. – Som er Caracteertræk om om ham fortælles, at da han engang havde drømt, at En af hans Livlæget havde villet forgive ham, lod han denne dræbe ved fire Negre og fulgte siden grædende hans Liig til Graven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 13de December. Offentlige Blade fortælle, at en Bonde i Fyen arver efter sin nyeligen afdøde Broder, der for at undgaae Krigstjeneste var for endeel Aar siden rømt til Engelland, og derfra blev sendt i Handelsforretninger til Ostindien, hvor han athvervede sig en stor Formue, nemlig 150,000 Pund Sterling (omtrent 3 3/4 Millioner Rigsbankdaler), som denne har testamenteret ham. Hr. Jørgen Henrichsen i Besser paa Samsøe, bekjendtgjor, at den 9de November d. A indtraf den sørgelige Begivenhed, at Kjøbmand Niels Henrichsen, af Besser paa Samsøe, ved at feile fra Seierøe til Samsøe, von en liden Baad, blev af en Bræksøe kastet overbord, da han ved at falde ud brækkede Roerpinden, som han havde i Haanden, blev al Anstrængelse af den medhavende Mand til hans Redning forgiæves. J flere Dage er skeet Eftersøgelse, saavel ved Strandbredden, som omliggende smaae Øer, men hidtil er hans Liig ikke funden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Aarhuus, den 10de December. Galeasen Marie Chatrine herfra Aarhuus, tilhørende Hr. Agent Meulengracht, kommende fra Bergen, lastet med Tran, Sild, Lys og Fisk, ført af Skipper N. Skonning, strandede 1 Miil norden for Klit Mølle ved Thisted, Natten imellem den 1ste og 2den December. Lasten er tildeels bjerget, men for Skibet er ingen Redning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Den 7de dennes ankom Capitain Wippel her paa Rheden fra St. Croix i Vestindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
(Af Jversens Avis.) Odense, den 10de December. Hvem der har Specier eller faste Eiendomme at ville af med, gjør nu bedst i at skynde sig; thi deres Cours vil tabe sig med hver Dag, nu vor Seddel Cours forbedrer sig saa kjendelig, og efter al Sandsynlighed vil vedblive. Vel sige Kjøbenhavnske Blade, at Specier solgtes til 38 Mk.; men de sælges nu ogsaa til 36 Mk., og paa Hamborg afgiver man med 2 Maaneder a 602.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Ledigt Embede. Ordineret Catechet og første Lærer Embedet ved Borgerskolen i Nakskov, 300 Rbd. S.V., frie Bolig og 6 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden.¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Den 10de December solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 36 a 36 1/4 Rbmk. - For Committeesedler, blev givet (med Rente) 96 1/2 c 7 pr. 100. Obligationer 78 3/4 a Norske Sedler 23 a 24 1/2. - Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. a 8 Mk. 8 s. - Disconto 10 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Bekjendtgjørelser. De som endnu ikke have afgjort de dem tilstillede Regninger for Avertissementer Aviser, etc., vilde behage snarest at afgjøre samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Mariboe Addresse=Contoir, d. 17de December 1816.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Licitation. Mandagen den 23de dennes, Eftermiddag Kl. 3, foretages paa Raadstuen her i Byen offentlig Licitation paa en betydelig Reparation paa den Søndre Skibebroe her ved Byen, til Jstandbringelse inden næste Aars April Maaneds Udgang, og paa nærmere Approbation. Hvem som maatte have Lyst at paatage sig dette Arbeide, med Tillæg af alle Materialier, ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, da Conditionerne nærmere vorder kundgjorte, Nyekjøbing paa Falster, den 7de Decbr. 1816. Broch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Tjeneste søgende. En Person, der i en fem Aar har været ovet i Contoir=Forretninger, og nu siden har erholdt dansk juridisk Examen med bedste Caracteer, ønsker sig Condition, helst hos en juridisk Embedsmand. – Den Løn, man vil give ham, og de nærmere Conditioner hvorunder man ønsker ham, bedes opgivet i en Billet med Udskrivt S. B. N., og aflagt paa Mariboe Addresse-Coutoir, helst inden Nytaar. Den 13de December 1816.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Et ungt Menneske, der i de sidste 9 Aar har henbragt Tiden med Contoir Forretninger, ønsker sig Emploi enten strax eller til 1ste Maji næste Aar. Nærmere Underretning faaes paa Addresse-ContoiTilkjøbs. Drei Madera, Rhinskviin, Mallaga, rød Viin, gammel Viin, Citroner, søde og bittre Mandler, engelsk Sennop, Rosiner, Svedsker, beskaaren og ubeskaaren Postpapiir, Propatria, Conceptpopiir, Klædes Vinter Kasketter m. m. faaes hos Knudsen. Mariboe, den 17de December 1816. Smukt fiin sort Klæde, blaat og fortmeleret, og middelfiint mørkegrønt, mørkmeleret, blaat og lyst meleret Klæde – fra et af Danmarks bedste Manufacturer sælges til Fabrikpriserne, med Tillæg af Omkostninger og en billig Provision, hos Thun i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-17
Gode Citroner til 16 a 18 Rbs. pr. Stke. ere at bekomme hos C. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
10de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 99. privilegerede. Kongelig v., Efterretninger, Addresse-Contoirs som forsendes. med Ride-Posten. Gang saa den 20de December 1816. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. E. Schultz, reside Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp. og L. d. Børsenh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Tydskland. Blandt de vigtige Sager, som ere andragne for Forbundsdagen i Frankfurt, er et Forslag til en Constitution for Sachsen Weimar, som er den Første af denne Art. Den synes imidlertid ikke at opfylde Forventningen, i det mindste har en Professor Oken i Jena paadraget sig offentlig Tiltale, fordi han har recenseret den alt for skarpt, og fundet altfor mange Mangelsposter derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
De mediatiseerte Fyrsters Ansøgning er nu lagt til Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
En Forestilling er paa nye bleven overgivet til Forbundsforsamlingen af nogle mediatiserede Huse, nemlig Hohenlohe, Castell og Limpurg-Spekfeldt, Rechtern; hvori de yttre det Ønske, at den i den tydske Forbundsact lovede "nøiere Bestemmelse af deres Krav paa en nærmere Grundfæstelse af en i alle tydske Forbunds stater overeensstemmende Retstilstand for samme" saavidt mueligt maa vorde fremskyndt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
J den tydske Forbundsforsamlings niende Mød den 5te December aflagdes adskillige Beretninger omde til Forsamlingen indkomne Ansøgninger, blandt Andet over en Reclamation fra Prinds la d'Auvergne angaaende Hertundømmet Bouillon; men da dette Anliggende allerede er bleven afgjort ved Wienercongressens Beslutninger, blev det ikke antaget af Forsamlingen. J Anledning af denne Beretning, som var overdraget til den for Tiden stemmeførende Gesandt fra de frie Stæder, gjorde denne Forsamlingen opmærksom paa, at bemeldte Reclamation var ind rakt paa Fransk, og foreslog, at man, for at undgaae lignende Tilfælde, i saa Henseende skulde fatte en Beslutning, overeensstemmende med hvad Nationens Ære, Forsamlingens Værdighed og Overbeviisningen om det tydske Sprogs høie Værd fordrede. Dette Forslag optoges med almindeligt bifald, og man besluttede eenstemmig, at Forestillinger til den tydske Forbundsdag kun kunne antages naar de ere affattede paa Tydsk, og at der med tilfældigen i et fremmed Sprog affattede Bilag til samme altid maa følge en tydsk Oversættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Man siger, at Forbundsdagen skal forflyttes fra Frankfurt, men ingen veed med hvad Grund. En tydsk, af sand Nationalaand besiælet Fyrste (skriver man under 2den December fra Maynz) har allerede truffet Forholdsregler for at lindre vor Eien dighed. Der er anviist Penge til at oprette Caserner og vort Militairgouvernement tager altfor megen Deel i vor Skjæbne, til at det ikke skulde paaskynde disse, saasnart Aarstiden tillader det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Dronningen af Würtemberg har skjænket det kongelige Naturaliecabinet i Stuttgardt sin udsøgte Minetaliesamling. Derimod bliver det kongelige Menagerie betydelig formindsket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Tvende Nattevandrersker skal have forudsagt Kongen af Würtembergs Død; den Ene allerede for 4 Aar siden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Storbrittannien. Folkeforsamlingerne høre i London ret til Dagens Orden. Atter fandt en saadan Sted i Guildhall den 29de November, dog inden lukte Oøre, Paa Underskrivterne fandtes 12 Slagtere i en Rad, hvilket gav Anledning til endeel Latter. En vis Mitchel var den første der førte Ordet, og yttrede iblandt andet: at uagtet han maatte give Keiseren hvad hans var, maatte dog Folket ikke undertrykkes, det engelske Folk kaldtes nok frit, men var dog Slave &c. Endelig erklærede han, at den, der satte sig imod hans Forslag om Parlamens-Reform m. m., vilde han erklære for Fædrelandets Fiende. Hr. Hunt svor paa, at han vilde lade sit Liv for disse Grundsætninger. Vel, sagde han endvidere, troe Mange det er beds og sikkerst at reformere med Maade; men dette er ligesaameget sagt, som at være en ærlig Mand eller dydig Kone med Maade. (Latter). Man har nok pralet af, at jeg, efter den sidste Modtagelse, skulde lade være at komme igien til London; men her er jeg nu og skal vist komme saa tit jeg finder det for godt." En Hr. Waithmann talede derpaa med meget bifald, og erklærede, at saasom han ikke yndede Tumulter og Uordener, vilde han hellere med sine Venner forsamles i et Huus end under aaben Himmel. Hr. Griffits meente: at den Minister (Castlereag) der i Underhuset havde offentlig tilstaaet, at have solgt Plads og Stemme der, maatte kastes ud. Dog blev denne Ankepost neddysset. Oldermanden William Curtis forsikkrede: at hvis han blev spurgt derom, vilde han frimodigt erklære sig imod en Parlamentsreform, uagtet han indsaae det burde være anderledes; thi Constitutionen var ikke en Peen, man kunde skjære efter Behag, og han troede sikkert, at den saa ofte omtalte Reform var hos de fleste eenstydende med Revolution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Den 3die December forefaldt ogsaa Uroligheder i Schaffields. Dog havde de ingen alvorlige Følger, og bilagtes igjen snart af Hr. Stuart Wortley, som oplæste Oprørsacten, og af et hidkaldt Detaschement Dragoner. Oprørets Formand blev heftet. Det synes rimeligt at disse Uroligheder staae i Forbindelse med dem i London; da Dæmagogerne paa Spafieldsudtrykkeligen have sagt, at deres Venner i det Jndre blot ventede paa at London skulde give Signa Armoden i London gaaer saavidt hos mange Men sker, at de ikke engang have Huuslye, men ligge under Broer &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
En ung Mand, der af Assiseretten i Versailles var dømt fra Livet, for at have myrdet sin Svigerfader, i den Hensigt at bemestre sig hans Formue blev, ved at høre sin Dom, saa forskrækket, at han segnede død til Jorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
J Toulouse er Roligheden nu ganske tilveiebragt Hovedmændene for Oprøret ere blevne forfulgte, og Mairen har udstædt to Politieanordninger, som ikke lidet have biedraget til at tilveiebringe Orden og tæmme Kornpugeriet. Nationalgarden, Gensd'arme riet og Linietropperne have ved denne Leilighed vist sig meget beredvillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Den 22de November udbrød i Rouen i det derværende Fangehuus en Jldløs, som dog ved Nationalgardens og Øvrighedens Bestræbelser efter nogle Li mers Brand blev dæmpet. Een Fange tilsatte Livet og hele Skaden blev anslaget fra 5 til 6000 Franker, som i Forhold til Bygningens Omfang og det store Forraad af Manufacturer, som der opbevaredes nar særdeles ubetydelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Den 12te November rasede ved Marseille en heftig Storm, som blandt andre ogsaa kastede Skibet leCygne mod Kysten. Dette Skib, som kom fra Guadeloupe og havde den gule Feber ombord, laae derfor Qvarantaine, og der blev strax gjort Anstalter til at forhindre al Communication med det strandede Skib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Da et Forslag om Valgene nyeligen blev forkastet i Pairernes Kammer, sagde Vicomte de Chateaubriand: "Tillykke gives der endnu et Kammer, bagensor dette." –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Tugtpolitieretten i Paris har afsagt følgende Dom"Da Abbed Fleury er bleven overbeviist og har tilstaaet at være Forfatter til et trykt Skrift under Titel: "Lovtale over det Forhold de franske Præster, Troens Bekjendere, i 25 Aar have viist, Hans Majestæt Kong Ludvig den Attende tilegnet af En af dem," og da dette Værk indeholder umiddelbare Forslag, som sigte til hos Borgerne at vække Frygt i Henseende til Nationalgodsernes Uforkrænkelighed, saa dømmes bemeldte Abbed Fleur, til 3 Maaneders Jndspærring, 50 Frankers Bøder og til i et Aar at staae under Politiets Opsyn, i Overeensstemmelse med 8de, 9de og 10de Artikel i Loven af 9de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Jtalien. Det neapolitanske Ministerium har paalagt Sundhedscollegiet, at udgive i Trykken en udførlig Historie over Pesten i Noja, og tillige bekjendtgjøre den derved anvendte medteinske Fremgangsmaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Jesuiterne synes ikke at faae den forhaabede Modtagelse hverken i det Neapolitanske eller i det Satdinske. Hans Hellighed Paven synes heller ikke at tage saa varm Deel i deres Skjæbne som før Sverrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Jndvaanerne i Kirkesognene Kaddby og Husbye, i Linköpings Lehn, have for sig, deres Koner og Børn eenstemmig besluttet at bruge i Fremtiden allene indenlandsk Tøi til Klæder, og at forsage al Viin, Caffe og Punsch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Tyrkier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
De frankiske Pesthospitaler i Constantinopel ere nu tomme for Syge. J det græske Hospital ved de syv Taarne fandtes den 25de October 18 og i det græske udenfor Pera 30 Syge. Ogsaa iblandt Tyrkerne og Jøderne havde i nogen Tid adskillige Pesttilfælde viist sig. J Morea saavelsom og Canca har Sygen ganske ophørt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-12-20
Adskilligt. Ogsaa til Rheden af Tripolis er Pesten bleven bragt ved et Skib fra Constantinonel, men Deyen har strax befalet at Skibet skulde forføje sig bort igjen.