JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-27
Velbemeldte Hr. Korsgaard skal, efter Beretning, arbeide net i Straae, og være kommen efter en meget velbevarende Færnis for sine Straaearbeider. Angaaende Saltet paa Jyllands vestre Side giver jeg mig den Friehed at lade indløbe følgende af et Brev fra Riber Stift: "De spørger om Salt, Det er saare lidt, jeg herom kan berrette, da vi boe ikke Havet saa nær, at vi kan deeltage i dette Arbeide. Som en Forsynets Velgierning kan denne Opdagelse vist ansees, allerhelst da der nu findes mange Steder slige Toppesande, næsten overalt ved Klitterne paa Holmsland; især ogsaa ved Orbye vesten Vande, der skal være en stor Strækning og der skal være tilvirket saameget, at deraf er solgt for 9 Mk. Skieppen, dog neppe meget til den Priis. Det værste er, at der udkræves endeel Brændsel, som saa nær ved Hovkanten er gierne vanskelig at bekomme. Saltet skal være fuldkommen got til alt Brug, og kan og blive hviid, især naar det reenses eller opløses fra Sandet med født Vand; med Havvand skal det blive graat, siges der. Saavidt de fremmede Breve. Tak være deres Forfattere og Meddelere! Hvad Brændsel angaaer, da være det mig tilladt at bede Nogen behagentligen ville prøve, og derefter meddele deres Erfaringer, om ikke Tangen selv kan afgive det fornødne Brændsel. Hr. Oberst Falkenskjold, om jeg ret husker, har ved nogle Tilsætninger frembragt Tørv af Tang. Feiler jeg ikke, saa bleve for et Aarstid eller 2 siden, en ikke ubetydelige Deel saadanne forarbeidede i Egnen af Hirschholm af nogle som derom forenede sig. Tangen, naar den brændes til Aske paa Marken, giver stærk Heede fra sig Skulde det ikke synes rimeligt, at dens Brænding kunde selv bortdampe Vandet af Saltlagen fra dens Aske? Mon ikke den først skikkelig tørrede, Tang kunne helst sndes eller spindes som Rytterfourage eller maaskee heller vel fiint og haardt, som Halmstimmer til Tækning, snoes derpaa nogle Gange sammen, jo haardere jo bedre, bindes derom med Tangsnorer selv, ifald behøves, og da med saadanne smaae Bundter ilde under Kiedel eller Gryde? Dersom det maaskee ville give i Husene for meget ikke god eller sund Lugt, da ved de Byer, der have fælles Køller eller Hørovne uden for Byerne, ville maaskee Kogningen helst giøres, i saadanne fraliggende offentlige Huse, hvorved man da fik lempe sig efter hinanden. Et andet Spørsmaal er, om rimeligen kunde formodes, at dette Brændsels Salthed ville tære meere end anden Jld paa Kiedler eller Jernkar, og, ifaldt saa var, om da det kunde ansees saa betydeligt, at dette Tab jo rundeligt kunde formodes opveiet og overballanceret ved Brændsels Besparelsen og det frembragte Salts Værd, J Tilfælde da, at Tangen paa saadan eller anden Maade befindes anvendelig som Brændselet selv, da naturligvis samler man saaledes under sin Saltgryde, smaaeligen og reenligen sin Aske til fine Anvendelser, Saltogning, og Vaskelund, og rimeligen Sæbekogning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-27
Dersom Huden ved Snoening af den salte Tang, skulde ømmes, mon ikke da Handsker, uldne eller syede linneds, kunne bruges, om man endog behøvede 2 a 3 Par, at lade udblødes i fersk Vand og tørres, nogle Par, skifteviis medens man brugte andre : Tingen anbefales ærbødigst til Prøvelser. Tak være hver som vil meddele vis Kundskab. Den Fornøielse har jeg herved tillige, efter begiert og erholden Tilladelse, at turde nu bekiendtgiøre, at de for Saltvirkning bestemte Præmier for Jylland ere udsatte af den agtværdige Hr. Provst Secher i Zeuthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-27
En anden vakker Mand her i Stiftet deeltagende og saa i Anvendelser for denne Sags Fremme haaber jeg med det første mig tilladt, ogsaa at nævne. De Bidrage som Tid efter anden meddeeles til Veiledning for enhver som vil virke saaledes, haaber jeg vil sætte een eller anden i Stand til at give om nogen Tiid en paa Andres og egne Erfaringer vel grundet, fuld paalidelig, Anviisning til en eller to bedste Fremgangsmaader i alle Henseender. Hertil at medvirke, i Følge mig værdigede Opfordringer, anseer jeg det hensigtsmæssigst, saaledes at bringe efterhaanden til udbredt Kundskab hastigstmueligt, enhver Oplysning, som det maatte behage Nogen god modigen at beære mig med. Vivild Præstegaard ved Randers, den 18 August 1808. C. N. Krarup. Ret Kulslukning giør Kul dobbelt drøie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-27
Da det almindelig i mange Egne skal være, at Kul efter Bagningen slukkes ved at oversse dem med Vand, bedes at lægge Mærke til, at derved blive Kullene baade ringere og mere tidspildende. Vanddrukne Kul ere jo ligesom vanddrukne Tørv langt ringere til Heede; og Smeedningen gaaer langsommere. Vist nok er een Skp. saadanne Kul kun halvt saa drøie som en Skp. tørre: to Skpr. altsaa ikke bedre end een, tørre. Spildes ikke saa de halve Kul paa ethvert saadant Sted, hver Gang der bages, Hvor mange Kul er ikke det, Aaret om, paa eet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-27
Hvor mange, i en Bye, Hvor mange over det heele Land? Da nu de ere saa høit i Priis, og der er Trangfor dem i Mangelen af Steenkul, var ikke da vel værdt at bære sig anderledes ad Og hvordan da? Sommesteder haves indrettet ligeforved Ovnen et Hul, af den Størrelse, som der pleier kunne samles Kul ved Bagningen. Der rages Gløderne strax need. En Steen, breed, som slutter, lægges over, og klines til: Er der Rum aaben, at Kullene ikke ganske fylde Hullet, da fyldes tæt med Sand, før Steenen lægges need. De Kul ere dobbelt saa gode, som vanddrukne. J Mangel af en saadan Indretning, da kan og Gløderne slukkes med tørt Sand og knuset Leer mellem hinanden, eller har tør Sand: som skovles eller kastes over Dyngen af Gløderne, saalænge, indtil de ere alle vel tildækkede: da klappes de vel til med endnu et got Lag Sand: og vil man endnu der uden om lægge et Lag vaadere Sand, da kan man, skiønt det er bedre, at lægge endnu et Lag tørt, og klappe det vel til Den Kone der vil bruge den Skik skal kunne levere hendes Mand dobbelt saa gode Kul som ellers og no saa mange, saa han skal kunne hielpe sig med de halve mod han pleier: og kunne komme snarere hiem fra Smedien: og de halve Kul kan der faaes en god Skilling for eftersom Tiden nu er. Og enhver der gjør det, den giør tillige, hvad Ret er mod heele Landet. Naar alle ville giøre det blev der ikke da mindre Trang til de Steenkul, som der gaaer hvert Aar saamange Penge ud af Landet for og som i Aar næsten slet ikke kan faaes. Over Trehundrede og maaskee Firehundrede Tusende Rigsdaler pleier der, i endeel Aar, at gaae ud af Landet hvert Aar for Steenkul. Er det ikke grueligt: Der skulle maaskee ikke behøves Halvparten saa mange naar Enhver samlede de Kul den kunde og brugte ret, Omgang med at slukke dem. Er det ikke da Skadefor heele Landet, at Folk ikke ere komne i Tanke herom: Vivild Præstegaard ved Randers, d. 18 Aug. 1808. C. N. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-27
Endnu tilføies, Af en meget paalidelig Mand er mig forsikret, at en Smed i Kiøbenhavn, som han kiender, og som pleier at holde sexten Folk paa sit Værksted, har selv skrevet ham til, at han i Aar kan neppe holde 4 Folk vedlige blot for Kuls Skyld. Og gaaer det saaledes med en Mand i saa stærk Bedrift, hvorledes maa det da gaae med de mindre, Var det ikke da Uret, ikke at have den Omsorg, man kunde for Kul J denne Tid, da ogsaa Olie er saa ublue dyr, recommanderes alle Skoveiere at lade samle Boog af deres Træer, og deraf perse Olie, de give i Forhold til Størrelsen, megen Olie, og den smager omtrent som Nødolie. Ogsaa af Agner vil man kunne perse Olie, men den blev nok ikke saa velsmagende, og ikke tienlig til Mad
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Indenlandsk. I Beltet er lige ud for Nyborg taget en engelsk Chaluppe, ført af Master William Robertson, med en Underoffiter og 9 Mande Besætning meret med Sal. ler og Beværer. Den hørte til Briggen Keith. 2 Orlogskibe, 3 Fregatter, en Brig og en Kutter bleve formiddagen den 22de d. M. seete fra Rødbye. De kom fra Beltet og styrede Coursen af Østersøen; blandt de første var Tredækkeren Victor, under Admiral Saumarez. Den Flaade som var kommen Nord fra og havde lagt sig for Nyborg, lettede Morgenen til den 24de og seilede Sønder efter, undtagen 2 Brigger og 2 Kanoneerchalupper, som hele Dagen krydsede imellem Sprogøe og Fyen, indtil de i Mørkningen gik til Ankers for Nyborg. Morgenen til den 23de lettede den for Nyborg liggende Flaade, som var kommen fra Langeland og krydsede Nordefter. Den bestod af 3 Orlogskibe, 4 Fregatter, 2 Brigger, samt de i Nyborg tagne Fartøier. Norden for Knudshoved laae paa samme Tid 1 Orlogskib og 2 Brigger og Sønden for samme 2 Fregatter og 2 Brig, ger med Kiøbmandskibene imellem sig. Contreadmiral Sir Samuel Hood var imellem dem, som gik Nord efter. Ved det sidstmeldte Forsøg fra engelsk Side paa at entre Kaperen Cort Adeler, vare nogle af Fienden 2de Gange næsten øvre; men bleve begge Gange i Øieblik, ket stødte ned. Entringsforsøget, der holdt ved i 20 Minuter, gik meget stille til, at man ikke fra Landet skulle høre Tumulten. Endeel af Kaperens Takkelage er bleven stærk forskudt af de fiendtlige Muskedonnere fra Entringsbarkesserne, der vare besadte med i det mindste halvandet hundrede Mand. 3 Mand vare allerede paa Touget for at afhugen det og 8 i Gallionen, men bleve strax stødte ned. a giver sine Officerer og Mandskab, og iblandt det sidste ister Baadsmand Ole Thorsen og Matros Engstrøm det bedste Vidnesbyrd for deres udviste Mod og Standhaftighed imod en vel tredobbelt saa stærk Fiende. Kampen har kostet Fienden, meget Blod og deres Tab er betydeligt; blot 3 af Kaperens Mandskab ere saarede, hvoraf den ene meget haardt i Brystet. De tililende Kanonbaade have fundet nogle af Fiendens tabte Aarer omviklede ved Tollegangen med Uld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Forvalteren ved Benzons Eie Hr. Salman har i Aviserne bekiendtgjort, hvad han for omtrent 36 Aar siden i en Skrivelse mældte afgangne Statsraad Martfeldt, nemlig: at paa Tølløsegaards Grund i det bankefulde Overdrev, Gryntel kaldet, skal for 80 Aar siden, paa Bunden i en Tørvegrav, være fundet Steenkul, som blev prøvet i Tølløse Smedie af den gamle Jørgen Røyter eller hans Fader, og befundet af den Godhed at ved samme Jern blev sveiset. Endnu vil formodentlig gamle Folk, som ere opfødte i Tiørnede eller Brofelde, kunne paavise saavel Tørvegraven selv, som det Sted, hvorTølløsegaards forrige Eier Hofjunker de Caspergaard har ladet grave derefter, men ikke noksom undersøgt, da han lod Forsøget ophøre, efterat have anvendt en Snees Daler derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Den 19de August om Eftermiddagen Kl. 2, saae man under Aggers Kyst i Thy en engelsk Brig paa 14 Kan. sage efter en norsk Dæksbaad lad et med Salt, der ei blev Røveren vaer, før han begyndte at fyre. Nordmanden satte med eet sin Baad paa Land, og Sognefogden paa Agger, Thøger Laug, ilede med 4 andre Mænd til Stranden og trak i en Haandevending Baaden halv op paa Land og biergede Ladningen. Nøverne fik den ikke, og saaledes gjorde en halv Snees Mand, i Farens Øieblik, hvad 30 a 40 neppe til andre Tider ville overkommet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Helsingøer den 23de August. Ved Førselsflaadens Giennemseiling i Forgaars vil man have seet, at det svenske armerede Skib eller Fregat skal være truffet af en Kugle fra Kronborg, og en svensk Kaper ganske ram poneret af en Kugle fra en af Kanonbaadene. I Gaar Eftermiddag mod Kl. 7 kom en engelsk Fregat som viste sig siden at være et Bombeskib, ind fra Nordsøen. Da den gik næsten midtsunds, bleve 4 Skud løsnede efter den fra Kronborg. De 2 første vare den synlig nær, og paastaae nogle, at det første traf Skroget og det andet Takkelagen. Nok sagt den syntes opbragt, og kastede 3 Bomber, ikke mod Fæstningen, men alle stilede mod Byen eller vel mod Broen. Jngen af dem sprang i Luften som i 1801. Den første gik skraaes over Byen, og under megen Hvinen i Luften slog ned i Jorden bag de første Huse uden for Svingelporten, fordum kaldet Kukshave. Ved Eftergravning siden fandtes den sprunget i Jorden i en 3 Alens Dybde, og efter de 2 fundne Stykkers Størrelse og Vægt at dømme, har den været paa 150 Pund. De 2 andre faldt i Søen, den ene skraae for ikke 40 Favne fra Broen, og neppe 6 til 8 Favne fra det der liggende Americanske Skib, og den anden noget længere vestlig ud i Søen, næsten lige nær Amerikaneren og Kort Adler. Kanon og Morteer=Baadene, gik ud af Havnen og lagde sig mere adspredt. Fregatten lagde sig over ved Raae hos Vennerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Aarhuus. Da Reparationen paa Fruekirke er for saavidt fuldendt, at Gudstienesten igien kan holdes, saa tager samme sin Begyndelse førstkommende 12te Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Paa Fredag prædiker Hr. Provst Bechmann i Domkirkn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Prædikanterne paa 12te Søndag efter Trinitatis. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahusen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Udenlandsk. Frankrig. Den 15de Aug., som St. Napoleons Dag, modtog Hs. Majestæt Keiseren i sit Cabinet paa St. Cloud, Prindserne og Prindsesserne af den Keiser, lige Familie og Rigs Prindserne. Ministrene, de øverste Embedsmænd i Riget og Damerne, bleve siden indladte. Kl. 10 modtog han Senatets, Statsraadets og de andre Collegiers Lykønskning i Thronsalen. Kl. 11 1/2 overleverede Hs. Excellence, Baron von Dreyer Kongelig Dansk overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det franske Hof, sit nye Creditiotil Hs. Majestæt Keiseren og Kongen. Derefter blev det diplomatiske Korps indladt til Audience.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Det hedder, at Hoffet om en kort Tid vil reise fra St. Claud til Fontainebleau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Den 14de August er i Støben, i St. Laurent, under Hr. Lannays Opsigt, bleven døbt, Hs. Majestæts Billede af Metal i fuld Corpus, og det saa lykkelig, at da Formerne vare aftagne, alle Tilskuerne eenstemmig udraabte: Keiseren leve! Denne Statue, som skal opsættes paa Austerlitz Colonnen, forestiller Keiseren styttende sig paa sin Kaarde og holdende i den anden Haand en Verdenskugle, hvorpaa man finder Gudinden for Seir Marschal Nei har nu bestemt erholdt Overcommandoen, over vor Armee i Spanien, og er allerede afreist dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Prindsen af Neuschateau og Minister Statssecretairen ere igien indtrufne hertil. Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Benevent, ventes ufortøvet hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
General Ondinot, Commandant for Grenadererne ved den store Armee, er og ankommen hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Hs. Majestæt Keiseren har kjøbt Slottet Marrace, og det vil, som man siger, blive regnet til de Keiserl. Slot Staben ved den Keiserlige Garde gav den 15de et stort Maaltid i Tribunatets forrige Sal, af 300 Couverts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Blant Jlluminationerne den 15 bemærkede man især den persiske Gesandts. Den var ganske i Asiatisk Smag og gjorde en yderst glimrende Virkning. Hs. Majestæt Keiserens Navnetræk og den persiske Sophis Vaaden vare paa en kunstig Maade slyngede i hinanden. Om Aftenen lod han afbrænde et skiønt Fyrværk, og krigerske Sange, som bleve udførte af persiske Tonekonstnere, sluttede denne orientalske Fest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Fra Spanien er nu i lang Tid ikke meddeelt noget officielt. Jmidlertid forsikrer privat Efterretninger, at Roligheden er næsten overalt i dette store Rige tilveiebragt, og at Hs. Majestæt, Kong Joseph Napoleon, afladelig beskieftiger sig med sine nye Undersaatters Lykke, der har de bedste Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Tydskland. Den 18de August ventedes General Dumas til Elberfeld, for at modtage de Conscriberte fra dette Arrondissement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Sidst i August ventede man i Dorsten 6 Regimenter, fra Norden, nemlig: 4 Cavallerie- og 2 Jnfanterieregimenter, hvorved den desuden saa stærke Jndqvarterings Byrde, vil endnu blive tungere for denne lille Stad. Den 16de kom en Kongel. Bayersk Major til Fürth, en god halv Miil fra Nürnberg, og stak en Leir af paa Heden der til 10000 Md., som om en Tid af 8te Dage skal være sammentrukne af de Regimenter der ligge i de nærmeste Provindser. Saaledes gientages og atter, den Schwabiske Division under Generallieutenant Vrede, skal den 27de opslaae en Øvelsesleir, vestlig for Augsburg og Generallieutenant Deroi vil med den bayerske Division komme til at staae ved Plattina ved Jsarbredden. Jtalien. Fra Rocco Casale meldes, at begge Provindser Abbruzzos nu nyder en almindelig Rolighed. Det eneste Hoved for en Trop, der endnu var i Stand til at giøre noget, Gov. Ventreoca er dræbt i Skoven ved Ulletta. Dette Dødsfald, hvorved den tilkommende Rolighed bliver sikret, har man saavel de Civile som Militaire Øvrigheders forenede Jver at takke for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 5te Septbr. 1808 holdes i det forenede dramatiske Selskab i Aarhuus en ertraordinair Generalforsamling Kl. 5 om Eftermiddagen, hvorved Mödet önskes saa talrigt som mueligt. Aarhuus, den 30 August 1808. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Af afg. Hr. Ahrendahls Midler kan strax faaes 1600 Rdr. imod sikkert Pant, hos Hans Raae. Aarhuus, den 31 August 1808.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Mandagen den 5te Septbr. om Eftermiddagen Kl. 1 slet vorder foretaget og holdet offentlig Auction paa Graven No. 4 over afg. Jomfrue Thiørnelunds Stervboe, bestaaende af en Deel Sølv og Guld, Kaaber, Linned, Sængeklæder, Meubler m.v. Thi ville de Lysthavende behage at tage Møde. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Endskiøndt heri Aarhuus afdøde Bye- og Raadstue, skriver Hr. Hans Marcussens Efterladenskaber ere saavidt man har erfaret saa ubetydelige at neppe der af Begravelses Omkostningerne, Huusleie og Tienestefolkenes Løn vil kunne udredes, bliver dog i allerunderdanigst Følge af den Kongelig allernaadigste Placat af 26 October 1792, bemeldte afdøde Byeskriver Marcussens Creditorer, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede til for os at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Aarhuus, den 27de August 1808. Hviid, Petersen, Borgemæster. Overanditeur, Raadmand, Bye og Herredsfoged Natten imellem den 29de og 30te d. M. er formig bortkommen en mørkerød Hest 9 Aar gl. mk. paa den venstre Bou R. K., blisset og fremskoet. Hvem som kan give Oplysning om samme, vilde melde sig hos undertegnede som betaler alle derpaa gaaende Omkostninger. Aarhuus, den 31te August 1808. Joh. Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Fredagen den 16de Septbr. Formiddag Kl. 10, bliver 10 Kasser fiine Manilla Jndigo, circa 1100 Pd. pr. Kasse, thi ville Liebhabere behage at møde bemeldte Tid og Sted. Aalborg, den 25de August 1808. Bøggild, Paa Veien fra Aarhuus til Kiærbyegaard, er Torsdagen den 11te August sidstafvigte, ef en Vogn, tabt en mørkebruun Overkjole. Finderen ombedes at levere den paa Adressecontoiret imod en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Den udi afdøde Hr. Provst Thistrups Sted allernaadigst beskikkede Sognepræst for Stoering, Galthen og Stiær Menigheder Hans Velærværdighed Hr. Winther, har yttret, at han til 1ste Novbr. d. A. vil under billige Vilkaar paatage sig det Tilbagestaaende af Naadsens Aaret, der først udløber den 5te Febr. næste Aar. Siden dette nu synes at være til Gavn for Stervboet, da Enkeprovstinden formedelst Svaghed ei kan eller vil vedblive Huusholdningen længere end til bemeldte første Novbr.; Saa er i denne Anledning berammet en Skiftesamling, som holdes udi Stoering Præstegaard d. 13de Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. slet, hvor da Dhrer prioriter de Creditorers Møde for nemmelig ønskes. Aarhuu, den 29de August 1808. Petersen, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Formedelst tiltagende Alder og deraf flydende Ønske om mere Rolighed agter Enkefrue Justitsraadinde Valeur at bortsælge hendes i Mariager Kiøbstæd beliggende Gaard og Jordeiendomme. Gaarden er beliggende i en af Byens reeleste Gader, vel vedligeholdt og ypperlig indrettet med mange og tildeels gibsede Værelser, i hvilke befindes 2 treetage, 4 andre Vindovne, samt 2de Bilæggere. Under Længden til Gaden ere 3de rummelige Kieldere, som stedse ere tørre. Lade, Stald, Vognremise, alt i complet Stand, et ypperligt broelagt, Gaardsrum, med en Brønd tæt uden for Bryggerset. Haugen, circa 10,000 Alen stor, anlagt paa Torasser, er besat med de udvalgteste Sorter af Frugttræer, og giver en sielden Udsigt over Byen, Fiorden og Klosterskoven. Alle Gaardens Bygninger ere assure. rede i Kiøbstædernes Brandkasse for 2000 Rdr. Til samme Gaard ligge, foruden en Toft tæt ved Haugen, 23 1/2 Tdr. Land geometrisk Maal, frie Kiøbstædjord af bedste Godhed, hvorpaa holdes 2 Heste og 8 Kiør. Jorderne ere i god Drivt og besaaede med Kløver. Lysthavere til disse Eiendomme, som ligge i en af de behageligste Egne i Jylland ville behage desangaaende at henvende sig enten til Fruen selv i Mariager, til Amtsforvalter Valeur i Aarhuus, Apotheker Valeur i Viborg eller Pastor Tileman i Gierding Præstegaard pr. Aalborg, som give fornøden Oplysning om Vilkaarene og Tiltrædelsestiden. Toftgaarden i Hige, i Lyegaard Herred, af nye opbygt og med mange Værelser indrettet til Beboelse for en honet Familie, er til næstkommende 1ste Novbr., eller 1ste Mai at faae til Leie eller til kiøbs. Gaarden, som for nærværende Tid beboes af Hr. Herredsfoged Holstein, staaer for netto 2 Tdr. Hartkorn og omtrent 2 Skpr. Skovskyld, har gode Markjorder og Engbierring, gode Tørvemoeser og Skov paa sin egen Mark, som er udskiftet fra al Fælledsskab og tildeels indhegnet. Beliggenheden er smuk, nær ved Søen og Skoven; Egnen er bekiendt frugtbar og behagelig. Gaarden kan ogsaa faaes til Leie uden Avling, efter Liebhaverens eget Behag. Dersom Toftgaarden ikke forinden bortleies, eller sælges, saa kan Hinge Præstegaards Avl, tilligemed fornoden Beqvemlighed i Præstegaarden faaes i Forpagtning til Maldag 1809. Herom accorderes med Eieren Provst Worsøe i Hinge pr. Wiborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
At Amtets høie Øvrighed under 16de dennes har erklæret Selveiergaardmand Søren Pedersen i Wroll, udi Aarhuus Amt, Hielmslev Herred og Schandrup, Sogn, umyndig, og at hans nærmeste Øvrighed, saavel paa Grund deraf, som i Følge Lovens 3, 17, 1, har beskikket undertegnede, indtil videre at være hans Værge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Det vorder herved til alle Vedkommendes Efterretning offentlig bekiendtgjort. Og da bemeldte Søren Pedersen har paaført Hans og Hustrues fælleds Boe en ikke ubetydelig, tildeels unødvendig Gield, hvis fulde Beløb hans Hustrue er uvidende om; Saa anmodes herved ærbødigst samtlige bemeldte Boes Creditorer, saavel Pandthavere som andre, at de behagelig for hende anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, paa det at hun, efter erholdende Vished om den rætmæssige Gields heele Beløb, kan iværksætte det fornødne til dens Udbetaling, og Creditorernes Tilfredsstillelse. Holtskougaard i Skandrup, Sogn, Hielmslev Herred, den 30te August 1808. Paa berørte Søren Pedersens, Hustrues Vegne, efter Anmodning. Ebbe Jensen, Selveiergaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Formedelst anden Bestemmelse, er i Schanderborg en Gaard underhaanden at faae tilkiøbs strax, med dertil hørende Jorder, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 1/2 Alb., overflødig og god Tørvejord, en god Hauge, tilstrækkelige Udhuuse, et stort Gaardsrum med godt Vand. Stædet ligger beqvemt og fornøieligt for enhver. Værelserne ere alle malede og 2de betrukne. Gaarden er assureret i Brandkassen for 1370 Rdr. Adressecontoiret anviser Sælgeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Bedste Margeau röd Viin, gammel Viin, ung Viin, gammel Mallaga og Rom, grönn og hvid Sæbe, St. Ybes Salt og norsk dito, Steenkul, Hør, Hørblaar, Bærgesisk, Klipsisk, samt Tiære, m.m. er at faae for billig Priis hos Kiøbmand Jens Rhode i Randers.En stor sort Pudelhund, lidet hvid under Halsen, med et Læder Halsbaand besadt med Pigge og en Messingring i, er paa Veien imellem Aarhuus og Beder bortkommen, hvem som kan give Oplysning om den, og underretter Adressecontoiret i Aarhuus derom, kan vente en passende Douceur.