JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
J London har man faaet Efterretninger fra Lissabon af 19de og fra Oporto af 21de December. De militaire Begivenheder vare ubetydelige; men destoheftigere var Partiekampen imellem Pedroiterne selv. Don Pedros Regiering havde ladet Forfatterne af de bekiendte Breve til Keiseren, Greven af Taipa arrestere paa Gaden, men han undkom og flygtede ind i Greven af Ficalhos Gaard, som vægrede sig ved at udlevere ham, og truede at skyde Politiebetienterne naar de ikke vilde begive sig bort. Han begav sig derpaa til Keiseren og besværede sig over det constitutionsstridige Foretagende at arrestere en Pair. Keiseren erklærede at han ikke vidste noget om Sagen; men raadte ham ikke at forstyrre Rettens Gang. Greven begav sig bort; men skaffede i Forbindelse med Keiserens Svoger Marqvien af Loule, Taipa et Tilflugtsted paa det Brittiske Admiralskib. Ni Pairer indgave derpaa en Forestilling til Hs. Majestæt mod denne Overtrædelse af den 26de Artikel af Chartet, da en Pair kan kun arresteres i Flagranti Delicto. Mar qvierne af Loule og Fronteira, og Greve Ficalhooverleverededen i Paladset, Keiseren lovede at Taipa skulde faae Satisfaction. Et Ministerraad blev derpaa holdet, Justitsministeren Silva Carralvo forsvarede det gjorte Skridt, og kaldte Pairernes Forestillinger en Petition, hvorimod disse protesterede. Don Pedro skal især være bleven opbragt paa Marqvien af Taipa, formedelst hans Angreb paa hines Skriftefader Marcos Svarez Vaz Preto, som nu er udnævnet til Dronning Marias Almosienier en meget fortient Mand, men som Taipahar kaldet den Lusitariske Kirkes Pave. - Underhandlingerne med Don Miguel ved Oberst Hare skulle være afbrudte. General Macdonald skal have forladt dennes Tieneste, og være bleven afløst af Viconde Santa Marta. General Saldanha vilde ikke underskrive den omtalte Petition; men svarede at han kun havde en Fiende, nemlig Don Miguel. Forresten har man kun fra Portugal usikkre Rygter. Det samme er Tilfældet med Spanien, hvilket Land, efter den sidste Folketælling stal i sine Enpæiske Besiddelser have 12,280000 Jndvaanere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Alle Efterretninger tale og store indvortes Uroeligheder, og en udbredet Guerille Krig i de fleste Provinser, for det meste læses Efterretninger derom i det upaalidelige Franske Blad Messager. Dog bekræftes ogsaa over England at alvorlige Uroeligheder ere udbrudte i Aranjues, og at Staden er erklæret i Beleiringstilstand. J den Spanske Hoftidende af 14de Decbr.: læses en Beretning fra General Dom Rafael de Hore og Erobringen af Castellet Morella, i Valencia, det blev bombarderet i 12 Timer, hvorpaa Jrsurgenterne deels overgave sig, og deels reddede sig ved Flugten. J de Baskiske Provinser ere Jusurgenterne ikke heller betvungne; det seer ud som at Sarsfield og Valdes fore hver sin Commando. Denne sidste skal den 2den Decbr. have udstædet en meget haard Proclamation til Rebellerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
De Franske Deputeredes Kammer har nu valgt sin Præsident og sine fire Vicepræsidenter. Til den første Post fik Hr. Dupin 220 Stemmer. Gen. la Fayette 39. Jacques Lafitte og Odillon Bar rot hver 11, og Dupont de L'Eure 7 Stemmer; hvilket giver paa det tydeligste det ministerielle Par ries Overvætg tilkiende. - Skibet Luxor en lan kommet til Paris med en Obelisk ombord, som er bragt fra Ægypten, Kongen, Prinserne og Ministerne have begivet sig ombord paa Skibet for at tage den i Øiesyn. - J de Belgiske Kammer hersker temmelig megen Harmonie; dog modsætter Repræsentanternes Kammer sig de Udgifter, som det ikke anseer for at være aldeles fornødne, saaledes Udgiften paa 50000 Franker til at bygge et Fængsel i Arlon. – J de Hollandske Kammere er det samme Tilfælde, dog har det andet Kammer med 30 mod 21 Stemmer antaget Regieringens Forslag til at dække dette Aars Deficit og Fordelingen af Grundskarten. - J Holland, ligesom i alle lavere Egne klages over de ødelæggende Virkninger af denne Vinters uophørlige Regn, i det Preussiske har Orkanen e. 18de Decbr. gjort stor Skade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Den Hollandske Minister Baron Verstolk er allerede ankommen til Kongressen i Wien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Man har i Ancona faaet nye Efterretninger fra Grækenland, som skildre Tilstanden der som meget god. Man troer at de 26 Personer som ere arresterede formedelst Deeltagelse i et Complot, ville komme til at slippe med at blive forviste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Jndenlandske Efterretninger. Under 18de dennes har det Allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen, at udnævne Vagtmester ved Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, Hans Hansen, til Dannebrogsmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Med dansk Litteraturtidende No. 50 fulgte paa halvandet Ark: et Ord i Anledning af den foregaaende Recension over Hr. Pastor Fengers Prædiken og 12 derved foranledigede Stridsskrifter, af Hr. Rector Qvistgaard i Slagelse, som her endnu med sin sædvanlige klare Fremstilling og dybe religiøse Følelse har givet et kiærkomment Bidrag til Oplysning i denne Sag, saasom naar han til Slutning siger: "Men at jeg lever og døer i den bibelske christelige Overbeviisning, at Loven er hellig og Budet er helligt og retfærdigt og godt (Rom. 7. 12. 1. Tim. 1. 8.) – og at jeg maa modsige ethvert Udtryk, der maatte tiene til Forsvar for Afvigelse fra denne Overbeviisning - samt at jeg ønsker, at Alle ville indrømme Menneskels moralske Natur den Kraft, Herren har nedlagt i den, og ved hvilken han har betinget sin Lov, som Lov - og endeligen, at Alle ville tilstaae Menneskets Bestræbelse for Morallovens Opfyldelse i Udøvelsen af det Gode (Dyd) den Virkning til Guds Naade og evig Sallighed, som Guds Ord selv tilstaaer den - dette kan som jeg haaber, ei allene undskyldes, men ogsaa (Hemp. Av.) forsvares.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Natten imellem den 17de og 18de Decbr. inddrev ved Tversted, Hiørring Tolddistrikt, Vraget, af en Slup uden Mast, der laae afbrækket ved Siden af det, og uden levende Folks Medfølge. Baadene vare borte, ligeledes Mandskabets Kister, og der fandtes ikkun nogle gamle Søeklæder, et Stykke af et fransk Søekort og nogle franske Bøger, men hverken paa disse Ting eller Fartøiet, var noget Mærke. Af Ladningen, Stoltzer- og Eidamer=Oste, vilde det Meste, skiøndt i havareret Tilstand, vorde bierget. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Natten imellem den 21de og 22de f. M. for øvedes paa Steengaarden i Gladsaxe Sogn et Mord af en særdeles Atrocitet. Et ungt Menneske, neppe 20 Aar, bondefødt og af et meget godmodigt Udvortes, ved Navn Hans Henriksen, havde i afvigte Sommer været Tienestekarl paa bemeldte Gaard, men afskedigedes afvigte 1ste November, som han meente, ved Jnsinuationer af Gaardens Avlskarl Frederik Andersen Eilskov, Soldat af H. M. Kongens Regim. Efterat have formedelst Forfalskning af sit Skudsmaal, umiddelbart efter Afskedigelsen fra sin Tieneste, været hensat heri Byen paa Vand og Brød, løslodes han af Arresten om Aftenen d. 21de f. M. og begav sig saa at sige øieblikkelig til Steengaarden, for at udføre sin Hævn paa sin nævnte Medtiener. Lidt over Kl. 10 den 21de f. M. vandrede han ud af Nørreport, og, træt og mødig naaede han Steengaarden, hvor denne Vandring og den umiddelbart foregaaende Straf i 5 Dage paa Vand og Brød, nødte ham til at søge sine Kræfter styrkede ved at kaste sig i noget Høe over Hestestalden, i hvis Kammer hans Offer ene slumrede for lukte Døre. Denne Hvile benyttede han ikke blot til at samle Kræfter, men tillige til at overveie, hvorledes han vilde lokke Frederik Andersen ud og dræbe ham. Efterat have taget Kniven af en Hakkelsekiste, han der fandt, stiger han endelig ned i Stalden, slaaer en Hest løs og jager den ud forbi Staldkammervinduet, for derved at vække Avlskarlen. Denne iler rigtigt ud, og i det han triner ind i Stalden med Hesten bag sig staaer Morderen i Krogen og bibringer ham med Bagen af Hakkelsekniven et Hug i Hovedet, saa at han segnede uden en Lyd. Derpaa knuser han ved flere Stød Hovedet og overskiærer Struben, hvor paa han graver Liget ned i Møddingen udenfor, og selv bemægtiger sig den Dødes Nøgler og med hans ubetydelige Klæder og Penge kaster sig paa den omtalte Hest og naar saaledes tilbage til Kiøbenhavn. Man mistænkte ham imidlertid strax som Gierninsmanden, og paa Anmeldelsen om det Passerede fik Stedets Politimester ham strax udleveret af Kiøbenhavns Politie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Allerede paa Udreisen til Steengaarden bekiendte han Alt. Had og Hevnlyst synes at have været hans eneste Bevæggrund til Mordgierningen. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Af Graahs Opdagelsesreise til Grønland vil nu udkomme en engelsk Oversættelse. "Foreign Qvarterly Review" beretter, at en saadan er besørget af en Englænder, der forhen har været Medlem af et engelsk Universitet, og for Tiden opholder sig i Kiøbenhavn." Om selve Reisen yttrer det nævnte engelske Tidsskrift, i en kort Notice om dens Resultater, at den fra flere Synk punkter betragtet, var af stor Vigtighed, idet den gik ud paa at løse et mærkværdigt historisk Problem, og giver baade den Regiering, som projecterede den og det Jndivid, af hvem den blev udført, Krav og Roes." - "En Oversættelse af dette Værk, hedder det fremdeles, "kan ansees som et ikke uværdigt Sidestykke til Beretningerne om brittiske Søfareres forskiellige Polarsøe-Expeditioner, og isærdeleshed til Scoresbys, (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Fra den den 14de til den 21de December ere i Hovedstaden anmeldte at være ægteviede: 11 Par; fødte: 36 Drenge og 29 Piger, tilsammen 65, døde: 26 Voxne og 2 Børn, tilsammen 47. Ere altsaa 18 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
J sidste Halvdeel af Octbr. yttrede Børnekopperne sig ogsaa, ifølge Efterretning fra Hr. Stiftsphysikus Jessen, omtrent samtidig paa tre forskiellige Stæder i Lolland, nemlig i Thoreby, Budderup og Vester Ulslev. J Alt have 30 Personer været angrebne, af hvilke den Første blev et Offer, førend Man havde faaet Kundskab om deres Existents. De Øvrige ere alle helbreddede, paa 10 nær, som endnu ere under Behandling. Hos Alle have Kopperne viist sig godartede og hos de Fleste med den Formildelse, som er en Virkning af Vaccination eller af forud havte Kopper. - J Vinding Sogn ved Holstebroe har de naturlige Kopper ogsaa yttret sig, en Karl og senere en Pige skal deraf være angrebne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Slagelse. J Aaret 1833 er i St. Mikkels Sogn copulerede 24 Par, fødte: Drenge 57, Piger 37, ialt 94; deraf 15 udenfor Ægteskab; døde; Mandkiøn 40 Qvindekiøn 31, ialt 71.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
J samme Tidsrum er i St. Peders Sogn copulerede 14 Par, fødte: Drenge 27 Piger 27, ialt 54, deraf 5 udenfor Ægteskab; døde: Mandkiøn 16, Qvindekiøn 15, ialt 31. Altsaa ere i begge Sogne 46 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Befordringer og Afgang. under det Danske Cancellie: Den 15de December, er Statsraad og Assessor i Landsoverretten samt Hof- og Statsretten, J. Stendrup, efter Ansøgning entlediget i Naade og med Pension, hvorhos han er udnævnt til Conferentsraad, forhenværende personel Capellan for Stokkemarke Menighed paa Lolland, N.P. Asp, beskikket til personel Capellan i Nakskov og for Branderslev Menighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Under Rentekammeret: Den 5te Novbr. Jer Possementmagermester T. S. Hansen forundt Prædicat af Hof=Possementmager; den 12te, er Gaardeier J. J. Cornils i Tating udnævnt til Diggreve for det tredie slesvigske Digdistrict; den 26de, er Jnspecteur ved Baroniet Holstenshuus, Tiendecommissair J. Madsen og Forvalter ved Boller og Mogelkiær Godser, A. L. Kobke, som Landvæsenscommissairer, den Første i Svendborg, Amt og den Sidste i Veile Amt, forundt Kammeraads Rang efter Rangforordningens 7de Classe No.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Ved Kiøbenhavns 1392de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
AVERTISSEMENTS. Ved en blid og rolig Død hensov den 30te December 1833, min elskelige og uforglemmelige Mand, og mine tvende Sønners kierlige Fader, Kiøbmand Hans Abelun Schou, i sin Alder næsten 70 Aar, hvilket sørgeligst bekiendtgiøres. Slagelse den 4de Januar 1834. M. C. Schou, født Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Theatret i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Søndagen den 5te Januar (Næstsidste Forestilling) Uglspilstreger og et godt Hierte, eller: Pudsenmageren, Lystspil i 2 Acter, efter det Franske; og Kjærligheds Drrømme, eller: Søvngængersken, Vaudeville i 2 Acter, efter det Franske ved Heiberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
NB. Mandagen den 6te Januar gives den sidste Forestilling. J. Müller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
en Arvefæstegaard under Kiøbenhavns Fruegaard, Universitets Gods i Menstrup Bye Marvede Sogn, Sorøe Amt, af Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. og Areal 76 1/32 Tdr. Land, bliver, ifor, ge Beslutning under Skiftet efter ved Døden afgangne Arvefæstegaardmand Niels Jespersen og senere afdøde Hustrue Bodil Nielsdatter sammesteds, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som, efter vedkommende Auctions-Directeurs Bestemmelse, afholdes saaledes: 1ste Auction, Onsdagen den 15de Januar 1834, 2den 29de og 3die - Torsdagen 13de Februar De 2de første Auctioner at afholdes paa Østerflakkeberg Herreds-Contoir i Førsløv, men den 3die og sidste Auction paa Gaarden som sælges, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 1. Med Gaarden følger Besætning og Jnventarium af alle Slags samt den ved Stedet værende Sæd og Foring. Eiendommen kan tiltrædes strax efter Buddets Approbation. Conditionerne kunne, nogle Dage forinden 1ste Auction, erfares paa ovennævnte Herreds=Contoir saavelsom hos Undertegnede. Ringsted, den 21de December 1833. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Formedelst anden Bestemmelse bliver den mig tilhørende Gaard No. 16 heri Byen, stillet til Salg ved een Auction, som af Auctionsdirecteuren er berammet at afholdes paa selve Stedet Loverdagen den 18de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden, der er fordeelagtig beliggende, bestaaer af en rummelig og vel indrettet Bygning til Realgaden, et Baghuus, en Gaardsplads med et Pompeværk samt en tilliggende god Hauge. Af Kiøbesummen kan omtrent 2/3 Dele blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet og Conditionerne ville iøvrigt vorde fordeelagtige for Kiøberen. Hvilket herved bekiendtgjøres. Soroe den 24de December 1833. Louise Warming, Enke efter Justitsraad Warming.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Hos Wulf Levins Enke faaes Spedelys til 22 Mk. Lispundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
En graaeblakket Hest, noget over 12 Aar gammel, er den 10de December bortløben fra Undertegnede. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur. Skulde Hesten ved Auction være bortsolgt, da ønskede jeg meget at faae Underretning derom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Valsolille pr. Ringsted. C. Lundberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-04
Tvende Værelser med Kiøkken og andre Beqvemmeligheder er at faae tilleie førstkommende Paaske Flyttetid. L. Biehl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 20de Aar. Tirsdagen den 7de Januar 1834. No. 2. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Betragtninger over det hengangne Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-07
Dette politiske Sværmerie i Tydskland kan forklares af flere Aarsager: saaledes først af den Hovedsvaghed ved Menneskenaturen, at Jndbildningskraften altid trænger til at have noget at giøgle med, for det andet af den utæmmede Skrivefriehed; da den saa ofte afbenyttes af de sletteste Mennesker, og Pluraliteten af Menneskene finder mere Behag i at læse lidenskabelige og allarmerende Skrifter end i at læse sande nyttige og gode Bøger; men for det tredie er vel ogsaa virkelig Statstryk og Folkenød en Aarsag til den giærende Stemning blandt Folket, og som foranlediges af den store Statsgield, af Udgifterne til de staaende Armeer, af de kostbare Statsindretninger og af Folkemængdens alt for stærke Tilvært i Forhold til Arbeidet. At en saadan Nød virkelig finder Sted sees af de uophørlige Udvandringer fra Tydskland til Nordamerika. Det tegner næsten at ville komme dertil, at Cholera eller Krig maae betragtes som et nødvendigt Lægemiddel mod Tids(Forts.) alderens Onde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-07
Nyeste Post-Efterretninger. Man har i St. Petersborg erholdet den frapperende Efterretning over Tiflis, at den Persiske Prins Abbas Mirza, paa hvilken hele Haabet om Persiens forestaaende Cultur var bygget, er død; hvo skal nu af hans 70 Brødre bestige Persiens Throne, naar hans gamle Fader nedstiger i Graven,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-07
Den 17de December havde Hs. Høihed Sultanens overordentlige Ambassadeur, Muschir Achmed Pascha, den Ære at overlere sit Creditiv til Hs. Majestæt den Russiske Keiser, som er kommen tilbage fra Moskau, hvorpaa han havde en Audience hos Keiserinden. Derpaa blev Ambassadeurens Følge forestillet for Deres Majestæter. Tyrkiet skal have faaet et meere roeligt Udseende. Sultanen, er flyttet ind i sit Vinterpalads og beskiæftiger sig med at organisere sin Armee og Landets indvortes Administration. De Asiatiske Provinser begynde at finde sig i de nye Indretninger. De Serviske Anliggender ere lykkeligen bielagte. Grændsebestemmelserne med Grækenland ere afgjorte og 18 Millioner Tyrkiske Pastre ere indbetalte i Sultanens Skatkammer. Portens Commissair i Ægyrten Edhem Effendi, er kammen tilbage derfra med en Present af 10,000 Punge, og det Løfte, at Mehemed Ali vil fra Mai 1834 betale en aarlig Tribut af 32,000 Punge, og vil udvise, Lydig bed mod Sultanen for Fremtiden. Gultanen som stoler paa Ruslands Biestand har kaldet sin Flaade tilbage i Havnen ved Constantinopel. Den Russiske Keiser, som ogsaa stoer paa den indvortes Rolighed, har givet sin Ambassadeur i Constantinopel, Hr. von Buteniew, en Permission paa 6 Maaneder. Men Forstærkelsen af den Engelske og Franske Søemagt i Archipelet incommoderer; man siger at den skal bringes til en Styrke af 35 Krigskibe, og kan nøde Rusland til ogsaa at udruste sin Flaade. Reis Effendi skal paa det stærkeste have erklæret sig imod Søemagternes Jndvendiger mod Alliancen med Rusland og mod deres Fordringer. - Øen Samos vil ikke underkaste sig Portens Herredømme og Jndgaanerne ville hellere udvandre til Grækenland. - Paschaen af Ægypten holder de misfornøiede Candioter i Tømme ved sine Vaabens Overlegenhed. - Jfølge den Ægyptiske Moniteur har Vicekongen med udmærkede Æresbeviisninger modtaget Hr. Tossitza, som Konge Otto har sendt til Ægypten, som Græsk Consul; han lod ham escortere til Paladset af to Detaschementer Tropper, forærede ham en prægtig Pels og en kostbar Sabel, og da han begav sig bort forefandt han ved Foden af Paladsets Trappe en herlig Arabisk Hest med en kostbar forgyldt Saddel, som Present fra Hs. Høihed."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-07
Den Franske Moniteur indeholder en omstændelig Beretning om en Fægtning, som varede i 13 Timer, og som den Franske Garnison i Oran, der bestod af 2200 Mand Jnfanterie, 400 Mand Kavallerie, 2 Batterier og 100 Sappeurs havde d. 3die December med 6000 Mand Kavallerie under Bei Abdul Kader, i Sletten ved Tamesuet; og hvori disse bleve totalt slagne. De Franskes Tab angives kun til een Død og 25 Saarede. – Fra Berlin skrives, at man i Frankerige arbeider paa en stor Expedition at la Bonaparte, for at erobre hele Algier, og det hele nordlige Afrika, som skal blive til et nyt Frankerige. Hertugen af Orleans skal commandere Expeditionen, og skal derved understøttes af Gen. Guilleminot. – J Paris tales om at de Russiske Ambassadeure i denne Stad og i London giøre sig megen Umage for at vedligeholde den gode Forstaaelse; men at man betragter det som et Middel til at inddysse disse to Kabinetter; man veed at disse to Ambassadeure indsamle Noticer og Englands og Frankeriges Søendrustninger for at sende Rapport derom til St. Petersborg. De nyeste Breve fra London melde: at Lord Strafford Canning skulde i de sidste Dage af December afreise til Petersborg over Paris, for i Forveien at conferere med det Franske Ministerium. J de Franske Deputeredes Møde den 27de December overdrog Alders-Præsidenten Hr. Gras Preville Præsidiet til Hr. Dupin med en Tale, hvori han beklagede, at omstændighederne ikke kunde tillade at reducere Armeen til Lettelse for Statskassen, og udlod sig til Fordeel for det monarkiske Princip, hvorpaa Chartet af 1830 var bygget. Hr. Dupin tiltraadte sin Post med en lang Tale, hvori han yttrede sin Taknemmelighed og sin Tillid mod Kammerets Medlemmer, og derpaa meddeelte en Oversigt af hvad det hidindtil havde udrettet. Jntet Kammer har varet længere, sagde han, og intet har givet flere nyttige Love, hvorved det allene har havt Statens Vel for Øie. J 16 Sessious-Maaneder har Kammeret voteret 101 Love af almindelig og 243 af Local-Jnteresse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-07
Jblandt de første har Frankerige modtaget med Taknemmelighed, og som det med Utaalmodighed havde forventet, den Lov, som ved Revisionen af den 23de Artikel af Chartet, og i Overeensstemmelse med det nationale Ønske, har ophævet Pariets Arvelighed. Han opregnede derpaa de vigtigste blandt de øvrige Love, saaledes den om Departemental-Organisationen, ifølge hvilke Valg ere trufne, af hvis Beskaffenhed man kan slutte sig til dens Gavnlighed; og den store Lov og Elementar-Underviisningen, hvorved Befrielsen fra Uvidenhedens Trældom forberedes, og fra de skadelige Fordomme, og den Lethed til at forføres, som er en Følge af denne. Endnu kun en Anstrængelse, mine Herrer, udraabte han, for om mueligt at udarbeide en god Toldforordning og fuldføre de Love, som ere lovede i Chartet; da vil Frankerige skylde os sine fortrinligste Jnstitutioner, og De ville da vise sig som de sande constitutionerende Repræsentanter, ikke med nerfarne Nyehedsstifteres blinde Forvovenhed, men med forstandige Mænds Modenhed, hos hvilke det er lykkedes at giøre en Ende paa Revolutioner; imedens andre formaae kun at opvække dem (Bravoraab fra Centrum, Latter fra den venstre Side). Han sluttede sin Tale med at formane Kammerets Medlemmer til at udvise Koldblodighed og det sande borgelige Mod, til at bringe Statens Udgifter i Ligevægt med dens Jndtægter, og til at vaage over, at Budgets ikke blive overskredne uden Nød. Store Pengesummer vare bevilgede; men hvorved ogsaa Juliiregieringen havde faaet Midler i Hænderne til at sikkre Crediten, at bringe alle Grene af Statens Bestyrelse i Flor, at forstærke Marinen, at fylde Arsenalerne, som Restaurationen havde efterladt tomme, og sætte Armeen paa en glimrende Fod. Talen blev optaget med meget biefald, en Deputation blev udvalgt for at lykønske Kongen til Nytaar, en Taksigelse til Marskal Lobau blev voteret, som havde tilbudt til Kammerets Tieneste et Detaschement af Nationalgarden; og Medlemmerne til Committeen for Addressens Udarbeidelse bleve udnævnede. - Baron de Talleyrand er udnævnet til Fransk Gesandt i Hamborg.