JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Med Bankbillen er man nu kommen saa vidt i Underhuset at det er bleven fastsat af den skal gielde for3 Maaneder; ellers er man endnu ikke færdig med dens Undersøgelse. Bankeurene havde, ved en Deputation forlangt af Ministeren, at han i Bankbillen skulde authørtere dem til, lovmæssig at kunde tilbyde Bankosedler i Betaling; men Hr. Pett nægtede dem det. - Ved en anden Deputation forlangte de da: At han skulde indrykke en Artikel i Bankbillen, som forbød at arrettere nogen Bankeur som tilbyder at betale med Bankosedler. De lod tillige erklære, at dersom Ministeren ikke bevilgede dem dette, maatte de vende sig til Underhuset med den formelige Ansøgning, at blive sat paa lige Fod med Banken. - Virkelig er ogsaa Bankeurenes Skiæbne sørge tig, og der ere allerede 2 blevne arretterte, fordi de ikke kunde betale med andet end Bankosedler som deres Creditor ei vilde tage imod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
I Gaar har Huset Harley=Cammeron og Compagnie hørt op at betale, og man frygter at snart flere ville giøre ligesaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Blandede Efterretninger. Den 16de kom et Franske Commando af 80 Jægere til Rigs=Abbediet Werden, og uagtet det ligger inden Demarkationslinien og desuden skaar under Kongens af Preussen særdeles Beskyttelse, forlangde de dog at samme 400000 Livres, følge en Ordre af General Hoche, medtoge ogsaa 6 Geistlige som Gidsler til Dusseldorf. Abbediet har vendt sig til Kongen af Preussen, saavelsom og til den Franske Regiering for at pro restere mod denne Voldsomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Den bekiendte Benzelstierna er af Kongen af Sverrig bleven ansat ved Admiralitætscollegiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Den nu udkomne nye Toldrulle (som er for vidtløftig at indlemmes i Aviserne, da den udgjør 19 Ark i stor Octavn.) udmærker sig fra de forrige Told og Consumptions Forordninger, som den aldeles ophæver, i mange Ting, især ved den lykkelige Udsigt den frembyder til Handelens Opkomst for redelige Handlende, da den tillader frie Jndførsel af Alting som ellers var Contrebande (og dog blev indstiaalen) paa nogle faae Artikler nær, som her neden anføres, og som locale Omstændigheder giøre absolut fornøden at forbyde, og enhver kan undvære. Den megen Vidtløftighed i Beregning af Stemplet Papiir, Accise a, a. er nu sammenslaaet i Toldens eneste Beregning. Told og Consumption er sammendraget under en Beregning, saavelsom under en Bestyrelse. Alle mundtlige og skrivilige Eede ved Angivelser ere afskaffede, og enhvers Borgerlige Ære, og visse ueftergivelige men passende Straffe i Overtrædelses Tilfælde værner istedet. I fleste Tilfælde er Tolden moderet, og meere passende bestemt efter Vahrenes Priis, Handelens Gang og Tingenes meere eller mindre Undværlighed, og den Tid der ellers spiltes ved Efter maaling, svares nu ved at veie Alting, hvorved Emballagen dog kan aftages forud. Endog endnu forbudne Sager ere tilladte at oplegges til Udførsel, og alle Søestæder have nu lige Oplags Friehed, og Credit paa Oplags Artiklers Transke Told. De Artikler, som ikke maae indføres ere: Fremmet Sukker, Fremmet Glas endnu 17 Aar, dog undtages Vinduesglas og SpeiglglasFremmet Porcellain, Fremmet mahlet Fahan dog det hvide og gule undtagen; Fremmede Kort, brændt Caffer og andre brændte Vexter; Fremmede trykkede Sirzer og Cartuner og adskillige uldne Vahrer. I Hovedstaden omgaaer en latterlig Spaadom, at at alle Kiøbenhavnere inden den 12te April d. A. skal udds paa 25 Mennesker nær. Den skal skrive sig fra et Menneske, hvis Tilværelse Jngen kan opdage, og baade formaaet at opvække Opmærksomhed og finde Tiltroe. Somme nævne en svensk Præst som dens Ophavsmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Hovedgaarden Østergaard i Calløe Amt med underliggende Bøndergods og Tiender er af Hr. Jver Amitbølsolgt til Hr. Raadmand Ingerslew Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Fridericia, den 7 April Med i Dags Post haves den Efterretning, at General Bupnaparte har slaget Erkehertug Carl og giort 10000 Østerriger til Fanger, Erkehertugen selv skal have været i stor Faxe at blive fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
J det Kongel. Classe=Lotteries 2den Classe, er for Jylland udkommen følgende høie Gevinst: No. 12232, 500 Rd. hos Hr. Raadmand Stabel i Randers.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Ved Tallotteriets 753 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 30, 23, 70, 73, 76.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Avertissement. Dersom et ungt Menneske, der havde lært at regne og skreve skikkelig, og som havde været til Confirmation, ville paatage sig at være Underlærer, kunne han melde sig her paa Adresse=Contoiret, jo før jo hellere, hvor nærmere Underretning erholdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
En nylig klippet, sort Pudel Tævehund, med 2de hvide Forfødder og en hvid Plet paa Bryster, er imellem 3die og 4de dennes, frakommen sin Eier; hvo som kan give Oplysning om samme, loves en god Douceur, naar de melde sig paa Adresse=Contoiret. Erfares derimod at Nogen holder denne skiult, kan de i saa Fald, vente sig lovlig tiltalte. Kortegnelse over de ved Friderict Postcontoir uindløste Breve for Januar., Febr. og Martii Maaneder 1797. Til Botcher, Professor, fra Colding Porto 1 s. Brunk, Hans Jürgen, fra Sønderborg; Christensen Niels, fra Kiøbenhavn Cohn, Levin Bendix, fra dito Ester, Jødekone, fra Odense Henrichsen, Henrich, Skipper, fra Flensborg, Müller Anthoni, fra Kiøbenhavn Voigt, Capitain, fra Flensborg. Dito, fra dito
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Høiesterets Domme. Uldall ) Proprietair Mogens Lottrup, contra Rottbøll ) afg. Procurator Andreas Baggers og afdøde Hustrues Bodil Wangs Boe. (Nærværende Sag angaaer Citantens Tilgodehavende og Baggers Jndsigelser og Contra Prætensioner. Ved NørreJyllands Landstingsdom af 17 Martii 1795 er Skifte Decisionen af 25de Januarii 1792 konfirmeret, og ophævet Processens Omkostninger ved hvilken Decision Citanten er fra kiendt sit Tilgodehavende hos Bagger, men dømt pligtig at blive Debitor til Baggers Stervboe for 151 Rd. 13 s. m.v. Dom: Det i Sagens 23de Contra Post omtvistede henvises til Afgiørelse paa lovlig Maade. I det øvrige bør Landstingsdommen ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Cassen betaler hver af Parterne 5 Rd. Skibsted ) Grosserer Johan Ludvig Frederich Zinn, contra Wilter Agent Johan Jacob Frølich et Compagnie, som Befuldmægtigede for Handelshuset Kell. ner et Stædel i Frankfurt om Mayn (Jndbemeldte Sag betræffet Tilbagetaling af 4 Kister Schel Lack netto 1836 Pd. a 28 en halv s. ialt 584 Rd. 5 Mk. som Citanten i Mai 1794, efter givne Commission, har afsendt vahre, men hvilken siden er befunden at være slet, samt Omher fra Staden til Kellner et Stædel som gode KiøbmandsFostningerne paa samme Transport frem og tilbage over Lideck 272 Rd. 14 s.m.v. Derom har Hof= og Stads Retten den 12 September 1796 saaledes dømt : at Grosseret Zinn bør til Agent Frølich et Compagnie, som befuldmægtigede for Handelshuset Keller et Stædel i Frankfurt ved Mayn, paa deres Mandanteres Vegne, imod at erholde de af Frølich et Compagnie tilbudne 1836 Pd. Schellack at betale de paastevnte 184 Rd. 5 Mk. for Værdien af 4 Kister Schellack netto 1836 Pd. a 28 en halv s. b. Omkostningerne for disse Vahrers Transport frem og tilbage over Lübeck 272 Rd. 14 s. Pro assens Omkostninger ophæves, Dom: Hof og Stadsrettens Drm bor ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Grosserer Johan Ludvig Friderich Zinn til Agent Frolich et Compagnie, som Fuldmægtige, or Handelshuses Kellner et Stædel i Frankfurt, med 60 Rd. Saa betaler han og til Justits Cassen for unødig Trette 24 Rd. og endvidere til samme Casse 5 Rd. Klingberg ) Handelshuset Tutein et Compagnie, contra Rottbøll ) Grosserer Pierre Peschier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
(under nærværende Sag har Indstevnte Saggivet Citanterne fordi samme ved en med ham sluttet Accord skal have forpligtet sig til at levere ham, 165000 Pd. Salpeter, men ikkun deraf præsteres 158841 en halv Pd. ved hvilken AccordsMisligholdelse Jndstevnte skal have lidt et Tab af 954 Rd. 3 Mk. 7 s. som han derfor søger Citanterne tilpligtet at betale med Renter og Omkostninger. Ved Hof og Stadsrettens Dom f 14 Septbr. 1795 er kiendt, at naar Citanterne til Jndnente betaler 554 Rd. 25 en halv Skilling med Renter 4 pro Cento deraf fra Stevningens Datum den 16 Augusti 1794 indtil Betaling skeer, bør de i øvrigt for hans Tiltale, i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves., Dom. Hof og Stadsrettens Dom bør ved Maat at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Handelshuset Tutein et Compagnie til Grosserer Piere Pescheer med 60 Rd. Saa betale de og til Justitscassen for unødig Trætte 24. Rd., og endvidere til samme Casse 5 Rd. Rottbøll 2 Regimentsqvarteermester Wolqvartz, contra Klingherg ) Jøden Levin Herz. (Betræffende en af Oberste v. Holten til Jndstevnte udstædt Revers af 27de Martii 1795 stor 575 Rdl. dansk Courant, hvilken af Citanten er paategnet som Cautionist og Selvskyldner. Ved Hof og Stadsrettens Dom af 22 August 1796 er Citanten tilfunden at indfrie den paastevnte af Oberste von Holten under 27de Martii 1795 til Levin Herz af den jødiske Nation udstædte Revers, og til ham betale sammes paalydende Summa 575 Rd. med Renter 4 pro Cento. deraf fra Stevningens Dato den 13de Febr. 1796, indtil Betalingen skeer, samt denne Processes Omkostninger med 12 Rd. ; saa betaler han og til Justitscassen for unødig Trette saameget som Dominen og Seglet koster. Endelig forbeholdes Kongens Casses Ret imod alle Vedkommende, i Anledning af, at den paastevnte Revers ikke er skreven paa den rigtige Sort stemplet Papiir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Dom. Hof og Stadsrettens Dom bor ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Regimentsvvarteermester Wolqvartz til Levin Herz skadesløs. Saa betaler han og til Justitscassen for unødig Trette 24 Rd. og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. mødte selv ) Kammeradvocaten paa Embedets Vegne, ) contra Klingerg. - Undertoldbetient Johan Henrich Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
(Denne Sag angik Contra Citantens utroe og lovstridige Forhold i hans Embede, bestaaende derudi, at han urigtig har attesteret Udførselen af et paa Oplag værende betydelig Pærti fremmed Humle, og derfor modtaget Douceur. Ved Hof og Stadsrettensdom af 11te Julii 1796var han allene dømt at være fuspenderet fra sit Embede i et Aar, og betale i Salarium til Eftanten 10 Rd., Dom: bede forbrudt. Udi Sallarium til Kammeradvocaten for begge Undertoldbetient Johan Henrich Møller bør have sit Em Retter betaler Johan Henrich Møller 300 Rd. Brorson ) Johanne Cathrine Kieldsdatter afg. Niels Schiønnings Efterl. contra Lange, Byefoged Jens Thornsohn. Jngen ) samt Byeskriver Wedel og Kiøbmand Sø(Jndbemeldte Sag angaaer den af Citantinden paaankede rensen. Skiftebehandling efter hendes afdøde Søster Maren Kieldsdatter Holm. Ved Nørre Jyllands Landstingsdom af 28 Junii 1793 er Byefoged Thornsohn kiendt pligtig, inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, at betale til Citantinden de i Salario for Skiftet efter hendes afgangne Sø Mk. under Justitiens Tvang, og i øvrigt for hendes Tiltale ster Maren Kielsdatter Holm for meget oppebaarne 3 Rd. 3 i denne Sag frie at være; men Byeskriver Wedel og Kiøbmand Sørensen frifindes gandske for apellantindens Tiltale. Processens Omkostninger ophæves.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Dom. cesses Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Ca Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Progantinden som Tabende 1 Rd. Wilster ) Helge Evensen Trostheim, contra Ingen møde) Knud Levorsen. Øvre Trostheim og Skiøde derpaa, som Jndstevne nægtet at (Sagen betræffer en Gaardehandel om halve Sønder og opfylde og meddele. Ved Sorenskriverens Dom af 21 Febr. 1794 er Jndstevnte for Citantens Tiltale, for saavidt det paastevnte Skiøde paa den halve Deel i Gaarden Sønder og Øyre Trostheim for den Summa 450 Rd. betræffer frikiendt: øvrigt er hans Ret til Jndstevnte for tilgodehavende Penge vil og kan, at indtale. Denne Processes Omkostninger oppaa lovlig Maade forbeholden, saaledes som han bedst veed, af 23 November 1793, som Ober=Hofrettens Dom af 11 No. hæves. Denne Dom er saavel ved Christiania Laugtingsdom vember 1794 stadfæstet, samt ophævet Processens Omkostninger ved begge Retter.) Dom: Citanten som Tabende 5 Rd. Krocesses Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Ober Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Brorson. ) Proprietair Jens Moss, contra første er skyldig til Contra Citantn efter vedtagne Regnin(Nærværende Sag angaaer 19002 Rd. 77 s. hvilke den Rottbøll. ) Kammerherre Bernt Anker. ger. Ved Berg Amts Rettens Dom paa Kongsberg af 11te herre Anker de efter Regningen af 29de Martii 1794 skyl November 1794 er Cilanten tilfunden at betale til Kammer dige 1902 Rd. 77 s. tilligemed lovlige Renter deraf fra bemeldte 29de Martii til Betaling skeer, og udi denne Sags Omkostninger 40 Rd. Denne Dom er konfirmeret af Ober Berg Amts Retten ved Dom af 17de October 1795 og Mostudvidere kiende pligtig at betale til Kammerherre Anker Processens Omkostninger for denne Ret med 30 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Dom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Dene Processes Omkostninger betaler Proprietair Jens Moss til Kammerherre Bernt Anker med 80 Rd. Saa betaler har og til Justits=Cassen for undig Trette 24 Rdlr. og en videre til samme Casse 5 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Anekbote. En ung Franskmand blev fanget i Krigen af de Vilde og blev af dem skienket til en gammel Mand, der si samme Krig havde mistet sin eneste Søn, En Dag det var en skiøn Morgenstund paa den skiønneste Aarstid - tag Oldingen sin Yndling med sig i Marken. Solen stod just op, See, sagde han til dette Syn fornøier det dig, Denne besvarede dette Spørgsmaal med Ja. Mig - sagde den Gamle med et dyb Suk - mig fornøier det ikke mere. Han viiste ham nu hen til et nys udsprunget Træ, der stod i al sin Ung sagde han atter, fornøier dette Symdig? ogsaa dette doms Skiønhed, smykket med utallige Blomster, Seel beaede Yndlingen. Min - gav atter den Gamle med inderlig Sorgmod til Giensvar - mig fornøier det ikke meere. Der blev en Tanshed; Oldingen sank endelig tog Oldingen Ordet igien: "Har du en Fader: hen i Erindring, Yuglingen stod tabt i Forventning spurgde han; ja svarede Ynglingen; han er i vor Leir. "Nu vel, saade den Gamle, saa vær frie, og til hen til din Fader, at han igien kan glædes over at see Solen oprinde, og Træerne udspringe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-07
Et sielden Exempel af Koldsindighed fortælles, om Caliphen Hassan, Sønne=Søn af Mahomet: da han sad ved Bordet, lod en Slave falde et Fad med varm Spise, paa hans Hoved, hvoraf han blev saaret. Slaven kastede sig strax ned for hans Fødder, og sagde ham disse Ord af Alcoranen. Paradiis er for dem, som tilbageholde deres Vrede. Hassan svarede: jeg er ikke vred. Slaven blev ved og for dem som tilgive de begangne Feil. Jeg tilgiver dig dine, svarede Caliphen. Slaven blev ved at bede Slutningen af Perioden, som heder: Gud elsker i Besynderlighed, dem, som giøre vel imod deres Fiender, og tilgive af Hiertet. Caliphen svarede ham: Du er et meere Slave, og jeg skienker dig 200 Plastre. med per. Saa sin a. a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Kongelig alle Tros No. 29. Tiirsdagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Disse Aviser udgives 2 gange ugentlig, for i Kølln, den 25 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
General Hoche er reist til Koblenz, for at besee Fæstningsarbeidet ved Carthausen, hvor de gamle Værker, sættes i Stand, og nye anlægges, for derfra at beskyde Ehrenbrettficin. Den hertil bestemte svær Artillerie, er allerede ankommet dertil, og i Gaar er endnu en Deel svær Skyts gaaet herigiennem til samme Bestemmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
J Gaar have de Franske og Østerrigske Generaler, holdt en Sammenkomst i Neuwied, hvis Gienstand, nogle troe at have været hiin Stads Skiæbne, andre, Vaabenstilstandens Opsigelse. Hvorom alting er, saa er det sikkert at Operationerne snart ville begynde, og at nogle Tropper allerede virkelig have sat sig i Bevægelse mod Siegfloden. (Med denne Efterretning er følgende fra Frankfurt ikke synderlig overeenstemmende.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Frankfurt, den 21 Martii. Ved Nederrhinen er det endnu bestandig roeligt, og efter de Franske Officierers Udsigende, troer man paa hiin Side mindst paa en hastig Fremrykken. Tvertimod haabe Frantsoserne almindelig, at man i det mindste vil giøre Fred med Riget, og at da de Keiserlige ville trække sig tilbage bag Maynen eller endnu længere. Jmidlertid begynde Transporterne til den Keiserlige Armee fra Franken a. at blive meere hyppige. Her i Egnen skulle der anlægges nogle Magasiner, men til Lahnen sendes kun det Fornødne til Troppernes daglige Brug. - General Mack et ankommet fra Manhelm; General Wernek er ligeledes her, men fortsætter i Morgen sin Reise til Nederrhinen. ne privilegerte. frø. Coserden 11te April 1797. Rdlr. aarlig, hos Elmenhoff i FriderselsTyrol, den 18 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Den 12te borttog den Franske General Massena, i Spidsen af 20000 Mand, den Post af Belluno, som vore lette Tropper endnu havde besat paa Venetiansk Gebeet. Den 13de angreb han General Lusignon, der forsvarede Veien, som fører fra Bellund til Piave de Cadore. Denne forsvarede sig med megen Tapperhed, endskiøndt Fienden var mere end 6 gange saa stærk i Antal som han. Men da han endelig havde brugt det sidste Middel, og hans Tropper i en Bataillon Quarre havde bortskudt alle deres Patroner, maatte han give sig fangen. Man regner Tabet paa 1150 Mand. En Tyrolsk Bonde skal have viist Frantsoserne en Gienvei, hvorved det blev dem mueligt at anfalde General Lusignon i Flanken. Lienz i Bispedømmet Brixen, den 20 Martii Frantsosernes Fremgang i det Bellunesiske var af kort Varighed. Saasnart Regimenterne Stuart og Goulay vare ankomne, for at forstække de angrebne Punkter, bleve Frantsoserne drevne tre Miil tilbage, og vore Forposter gaae allerede igien imellem Piqve de Cadore og Bellund. Tyrolernes Jver at ile til Grændserne, var ved den første Efterretning og Faren, ubeskrivelig, og tilstrækkelig at tvinge Frantsoserne til at opgive deres Hensigt. (J Frankfurt vil man ved Tyroler Breve have den Efterretning at Massens har tabt 8000 Mand i Pusterdalen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Grætz, den 14 Martii. Ogsaa her i Steyermark opvækker Buonapartes Fremtrængen mod Gørg megen Angst, især da der siges at der med det, første skulle komme 4000 Saarede hertil, og at der, kun nogle Mile herfra skal oprettes en Reserve=Leir. Ogsaa her raser den smitsamme Sygdom, især blandt de her liggende Rekruter fra Strafald og Terøy, hvoraf der ofte begraves 20 paa een Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Maylland, den 28 Martii. Feldttaget er i Tyrol og Friaul bleven aabnet, og Frantsoserne have bemægtiget sig hele Piavestrømmenindtil Cadoro. General Buonaparte melder sin Gemalinde, som opholder sig her, at den af ham og Massena commandeerte Franske Armee, eftr adskillige Fægtninger, hvori man har gjort nogle hundrede Fanger, er gaaet over Planen, har besat Egnene ved Conegligno, og bereder sig paa at angribe Østerrigerne med Eftertryk, for siden at forsøge Overgangen over den hastig strømmende Tagliamentaflod, som er 15 Jtalienske Mile fra Piaven. - J Dag gaaer endog det Rygte, at dette efter en blodig Fægtning virkelig allerede er skeet; dog har man intet officielt derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Basel, den 25 Martii. J Gaar Eftermiddags har Barthelemy ved en Con reer fra General Kellermann faaet den Efterretning, at Buonaparte har slaget de Keiserlige paa nye. Deres Tab beløber sig til 10000 Mand Døde og Saarede, 4000 Fangne 30 Kanoner, tilligemed deres hele Artillerie Train, (En ved en overordentlig Coureer fra Paris til Haag overbragte, og i den Bataviske Convent forelæst Efterretning angiver de Fangnes Antal til 10000 uden at melde noget om det øvrige.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Wien, den 25 Martii. Fra Jtalien haves ubehagelige Efterretninger. Frantsoserne har angrebet Erkehertugen paa samme Dag, da han vil de angribe dem. To gange bleve de drevne tilbage, men den tredie gang trængte de igiennem, besatte Erkehertugens Hovedqvarteer Udine, og vore Tropper retirerte sig bag Loisonzofloden. - Erkehertugen va vede sig paa de farligste Punkter, hvorfor han ogsaa engang var nær ved at blive fangen. 2 af vore Husan, Eskadroner ere næsten ødelagte. - To Officierer, en Oberst, som kom for sildig paa den ham anviste Post, og en anden Officier, som feig forlod sin Post, have paa Stedet maattet føle Erkehertugens retfærdige Strenghed. Jmod den sidste, siger man, har Erkehertugen trækket Kaarden, og saaret ham i Ansigtet; nogle Efterretninger forsikkre endog, at han har stukken ham ihiel Den første blev strax arretert og vil komme til at lide en svær Straf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
De sidste Breve fra Triest sige vel, at man ogsaa den er i stor Angst, og at mange fornemme Personer havde forladt Byen, og andre sørge for at bringe deres Eiendomme i Sikkerhed; men at Fienden nærmer sig, meldes endnu intet om. J Dag haves ingen Post fra Triest, Gørt og Klagedfurth, og Frygten som forstørrer Alting seer derfor allerede Fienderne i hine Egne Jtalien, den 19 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Efterretningen og Revolutionen i det Venetianske stadfæster sig. Næsten alle venetianske Stæder paa hiin Side af Etschfloden, ville forene sig med den cispadaniske Republik. Bergamt spiller derved den førnemmeste Rolle. Den 12te blev besluttet, at forene denne Stad og sammes Gebeat med Maylland. De Franske Tropper marscherede og med Kanoner; Øvrighedspersonerne tilligemed det Venetianske Militair maatte strax begive sig ud af Byen; Fængslerne bleve aabnede, og alle de, som formedelst deres politiske Meninger vare arretterte, satte i Frihed. Gouverneuren maatte endnu oven i Kiæbet forpligte sig til, at udvirke, at ogsaa de, som før, af samme Aarsag, vare blevene bortførte til Venedig, igien skulle sættes i Frihed og sendes tilbage. Herefter oprettede man Frihedstræer og den 13de bleve to Deputerte sendte til Mayland. - Man begriber ikke hvad der kan have foranlediget Frantsoserne til dette Skridt, da Venedig hidtil dog bestandig er blevet neutral og endog endnu har en Gesandt i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Siden Freden med Paven, give Jndvaanerne af de Provindser, som Paven har afstaaet til Frankrig, Frantsoserne meere at bestille end de Pavelige Soldater gjorde. J Mark Ancona og Hertugdømmet Urbinghave Bønderne paa flere Steder gjort Opstand, som man har havt ondt ved at dæmpe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
J Sinigaglig og Ancona have Frantsoserne lagt Beslag paa alle tydske Kiøbmandsvarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Paris, den 23. Martii. Hidindtil har det endnu været fuldkommen rolige ved de begyndte Premierforsamlinger, og Regieringens gode Anstalter lade haabe at det og fremdeles vil være det. - Adskillige Journalister klage meget over, at Regieringen søger at forskaffe sig Indflydelse paa Valgene, som blandt andet sees af Politieminister CochonsBrev til Regieringscommissairen i Brussel, hvori han siger ham, at det vilde være meget fordeelagtig for den offentlige Velfærd, dersom han kunde udvirke, at nogle af dem, hvis Navn en vedføiet Fortegnelse viiste, bleve valgte som Deputerte for Belgien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-11
Marineministeren har meddeel Directoriet nye Efterretninger fra Cayenne, Alting er der voeligt og stille; Arbeidsomhed og Frihed giøre Beboerne lykkelige. Øen er et billede af en stor Familie, Lader Fienden sig see, saa er alle paa Batterierne ved Kysteen; er Faren forbi, gaaer enhver igien glad til sit Arbeide. Antallet af de dyrkede Jordlodder er i et Aar fra 2961 bleven forøget til 4895. Colonien er ved de dertil opbragte Priser paa nogle Maaneder forsynede med Proviant. - Skibet som har medbragt disse Efterretninger, har tillige medbragt 10, 355 Ædelstene, som man har fundet paa adskillige Portugisiske Skibe, desuden 3 Kister med Naturalier.