Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-27
Spanien. Herfra haves dennegang vigtige Efterretninger, dersom Man ellers kan troe dem. De ere tagne af Pariserbladet, Journal des Debats, der igjen har dem fra dets Correspondent i Madrid. Et andet Pariserblad udbreder sig temmelig vidtløftig for at bevise, at de idet mindste ere tvivlsomme. Man maa altsaa lade dem staae ved sit Værd, indtil de ved officielle Beretninger bekræftes eller gjendrives. Beretningerne ere følgende: Kongen havde den 19de Febr. bestemt erklæret sig mod at flytte Regjerings. sædet, fordi det syntes at røbe Frihed og Mangel paa Midler til Modstand. Ministrene svarede, at deres Beslutning var fattet, og de skulde, ifølge Constitutionen, vaage over Statens Sikkerhed. "Man vil dog vel ikke føre mig bort imod min Villie, sagde Monarken. "Naar Cortes, svarede Justitsministeren, befalede at forflytte Regjeringen, vilde jeg ikke betænke mig paa, at undertegne en befaling til at føre Eders Majestæt bunden bort, hvis det skulde behøves". Ministeren gik syngende bort, medens Monarken græd af Uvillie. Kl. 6 om Aftenen fik Ministrene deres Afskeed. Ved Midnatstid maatte Kongen antage dem igjen. Den 20de beklagede han sig i Statsraadet over deres Opførsel, men de bleve ved deres Anskuelse. Det nye Ministerium, som Communeros derpaa foreslog Hans Majestæt bestod endnu af reenere Democrater end det Forrige. Efter disse Forfald har Kongen været syg, og derfor ikke personlig aabnet de ordentlige Cortes, hvilket har vakt stor Forbittrelse. J Cortesmødet den 2den Marts skal en Deputeret have sagt, at han vidste bestemt, at Franskmændene, 35,000 Mand stærke, i det Seneste den 5te Marts vilde rykke ind i Spanien; og tillige spurgte han, om ikke Kongen i saafald, da han ofte var syg, kunde ansees for uduelig til at regjere, og om ikke da et Regentskab maatte oprettes. - Denne Efterretning var fra 3die Marts, ved en Senere af 5te Marts fra samme Kilde meldes: at Kongen og hans Familie skulde afreise den 10de eller 11te, men ikke til Badajoz men til Sevilla, Cortes skulde den 15de følge efter. De nye Ministre skulde atter tage deres Afskeed, da det var lykket de Ældre, at bevæge Kongen til at tage den, ogsaa af Cortes bifaldte, Beslutning, at de, idet mindste for Øieblikket, skulde beholde deres Pladser. Staden er i Bestyrtelse herover. Nogle mene, at Kongen vil afreise, Andre sige det Modsatte; dog torde den kongelige Familie neppe komme til deres Bestemmelsested, da Escorten, for størstedelen Militaire, vilde blive angrebet af Jnsurgenter og Prindserne grebne og bortførte. Et betydeligt Antal forhenværende Militaire og Particuliers yttre høit deres Utilfredshed, og i Nærheden, af Madrid sværme Jnsurgentpartier, der, fra deres Manoeuvrer at slutte, vente kun paa Øieblikket til at sætte sig i Virksomhed. Regjeringen lader sig dog ikke forstyrre deraf: den lader alle Kostbarheder indpakke, og skjøndt den paastaaer at have de Fonds, der udfordres til Reisen, troer Man dog, at den vil paalægge Granderne en overordentlig Contribution. Cortes, der frygte for Uroligheder efter deres Bortreise, der kunde være farlige for deres System, synes at ville blive i Madrid, og der oppebie Jnvasionen, som de ansee for vis og nærforestaaende. Man venter med hvert Minut Grev Abisbals Ankomst. Denne Generals Opførsel synes meget mistænkelig. Nogle forsikkre, at han ikke har villet adlyde den gjentagne befaling om at komme til Madrid; Andre derimod, at han skal føre Commandoen der efter Kongens og Cortes's Afreise. Han synes at have mistet adskillige Folk, og Mange skulle fra ham være gaaet over til Fjenden. Paa adskillige Puncter af Riget har Man vægret sig ved at stille de forlangte Soldater, saaledes i Mancha og Valencia. Matroserne ville ikke indfinde sig i Carthagena. Regjeringen mangler des- uden Penge. General Ballesteros skal ved sin Afreise have faaet Kassens sidste Beholdning. Det hedder, at der i Rosas, i Catalonien, er oprettet et Regentskab til Gunst for Napoleon II.