Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Kjøbenhavns Børs, d. 16 November. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 253. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 71. a 72. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februari f. A.) 93 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2. Svenske Sedler 69 s. Disconto 6 pC. At en Kundskab om Himmellegemerne og deres Bevægelse interesserer den mere Dannede, synes flere, saavel her som udenlands udgivne Skrifter, hvis Hensigt mere var at udbrede denne Kundskab, end den egentlige Videnskab, Astronomie, at hentyde paa. Og det er vel ikke at undre sig over, naar man betænker, at det stedse betragtedes som henhørende til almindelig Dannelse, at kjende Naturen, og skulde da just ikke Spørgsmaalet om det Store og Ophøiede, den ydre Verden frembyder, være det, der meest af alle syntes at fremtræde, Men paa den anden Side har Astronomien, der maaskee af alle Videnskaber med den høieste Grad af Fuldendthed har løst de Spørgsmaal, der forelagdes den, just derved iført sig saa strænge Former, at end ikke en nogenlunde Kundskab deri kan meddeles andre end Jndviede. Ønsket om at kjende Naturen, bliver dog tilbage hos den Dannede, ihvorvel hans Bestemmelse ikke er eller kan være aldeles at offre sig Videnskaben. Og vistnok kan dette opfyldes; taaler end Videnskaben ikke selv nogen populair Behandling, lader dens Resultater sig dog fremsætte paa en meere almeenfattelig Maade. En saadan Udvikling vinder og forsaavidt Jnteresse, som vi ledes ved den til at indsee, hvad det var, som igjennem Aartusinder beskjæftigede den Række af Mænd, Astro nomien tæller som sine Dyrkere, hvad det var som vakte Nationers, Kongers og Fyrsters Sind for denne Videnskab. Vi see mangen Anvendelse af Astronomien i det daglige Liv, det var den, der gav os vor Tidsregning, det var ved den, at den Søefarende vovede sig ud over ubekiendte Have, skulde da en saadan Fremstilling, hvor man indsaae, hvorledes denne Videnskab kunde yd dette, ikke være af den Natur, at flere ønskede den? Det er disse Grunde, der bevægede mig til, paa en saadan Maade, at jeg torde haabe at forstaaes af enhver Dannet, at forsøge i Forelæsninger at forklare Phænomenerne paa Himlen, samt de Love, hvorefter de rette sig. Al egentlig Mathematik vil blive aldeles udelukt, i det Schema, jeg lægger til Grund for mine Forelæsninger, findes de nødvendige Konstord, som, under Løbet af Foredraget, ville blive forklarede. Skulde altsaa selv Damer, med Hensyn til Ovenforstaaende, interessere sig for den Kundskab om Himlen, jeg igjennem disse Forelæsninger haaber at kunne tilbyde, saa ville ingen Forkundskaber, som blot skulde være vort Kjøn egne, forudsættes. Til disse Forelæsninger, som afholdes i det forenede borgerlige Selskabs Locale, Viingaardstrædet No. 131, og begynde Torsdagen d. 22 Nov., ville man behage, i den gyldendalske Boghandling i Klareboderne, at afhente Adgangskor, a 6 Rbd. Sedler, med hvilke tillige følger det omtalte Schema, som og for sig sammesteds ligger til Eftersyn. - Kbhvns. Univ. Obs., d. 16 Nov. 1821. G. F. Ursin, Dr. philos. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.