JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-02-15
Landcommunalforening for Kjøbenhavns Amt lere Venner af det begyndende Communallis frodigere Udvikling have ønsket at samles med de Medlemmer af Amtets Sogneforstanderskaber og de øvrige Amtets Beboere, som maatte deele denne Jnteresse, for at overveie og vedtage Oprettelsen af en ængere Forbindelse og Samvirken i denne Henseende mellem Amtets Beboere i Almindelighed og dets Sogneforstandere og Amtsraad i Særdeleshed. Vi tillade os derfor herved at indbyde Amtets ærede Sogneforstandere, Skolelærere og øvrige Beboere, som maatte interessere sig for denne Sag, til at samles med os førstkommende Mandag den 20de dennes om Eftermiddagen Kl. 4 hos Gjæstgiver Meyer i Kongens Lyngbye, hvor vi, i Mangel af et beqvemmere beliggende Locale, foreløbigt have arrangeret det Fornødne for et saadant Møde. Et fælles Aftensmaaltid til en Priis af 1 Rbd. pr. Couvert vil sammesteds være anrettet for dem, som med os efter endte Forhandlinger der ville deeltage. Saavidt muligt ville man behagelig et Par Dage forud tegne sig til denne Aftenspiisning hos en af Undertegnede eller hos Gjæstgiver Meyer i Lyngbye. Strandmøllen, Cathrinebjerg og Rødeveirmøllekroe, den 10de Februar 1843. Drewsen. Thalbitzer. Z. Jacobsen.
Almuevennen, 1843-02-15
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 11te Februar. Hvede, pr. Td. 5 Rbd. 3. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Rug, Byg, 2radet, . . . . 3 – – 8 - 3 – 2 - Gradet, . . . 3 – – – . . 3 – 1 – 4. Havre. . . . . . . - 2 - 2 - 4 - 3 – – Ærter, gule 4 – 1 – - - 4 – 3 – graae – – – – – – – – – – – . Kartofler, . . . . . . 1 – 3 – – - 2 - 3 – – Smør . . . . . Fag. 12 – 3 – - 13 – 3 – –. . . . . pr. N. - - 1 – 5 - - - - 1 - 8 - Flesk, røget pr. Lü 1 – 4 – 8 - 1 – 5 – 12: grønsaltet. Æg....... pr. Snees - - 1 – 12. - - - 1 - 11. Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – - 4 – 3 Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 1 – 5 – – . 1 – 5 – 8. Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-02-22
Nr. 8. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-02-22
Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening Det vil være vore Læsere bekjendt, at Dhrr. Kammerraad Drewsen, Proprietair Thalvitzer og Eieren af røde Veirmøllekro Zacharias Jacobsen havde indbudt de Sogneforstandere, Skolelærere og andre Landboer, som maatte interessere sig for Communalvæsenets frodigere Udvikling, til at samles med dem hos Gjæstgiver Meyer i Lyngbye for at discutere og beslutte Oprettelsen af et Selskab i Amtet, der ved faste Møder og ordnede Forhandlinger kunde bidrage til at oppelske og støtte det statsborgerlige Liv i Almindelighed og det endnu saa unge Communalliv i Særdeleshed. Dette Møde afholdtes i Mandags og det var glædeligt at iagttage, hvorledes Bønder og Jkkebønder fra alle Amtets Sogne, selv de længstfraliggende, havde indfundet sig dertil, uagtet Aarstiden og Veiret visseligt gjorde Touren ikke lidet besværlig for Mange af dem. Ogsaa turde det være ret characteristisk for Forholdene, at medens ikke faae Skolelærere bivaanede Samlingen, saaes ingen af alle Amtets Præster, med Undtagelse af Provst Boisen i Søllerød.
Almuevennen, 1843-02-22
Efterat Kammerraad Drewsen Kl. henimod 5 havde aabnet Mødet med en Anbefaling af Jagttagelsen af de sædvanlige parlamentariske Former ved Forhandlingerne, indledede han disse med en kort Fremstilling af det Onskelige og Nødvendige i, at det offenlige Liv ogsaa blandt Landboerne og navnlig blandt den hæderlige Bondestand, udvikledes mere, en hidtil. Det unge Communalvæsen, indeholdt en særlig Opfordring til at arbeide for denne Udvikling, thi skulde dette trives og svare til Kongens Villie og Folkets Trang, maatte Folket selv vækkes for det, og de Mænd der kaaredes til umiddelbart at arbeide, som Folkets Deelegerede, maatte gives Leilighed til at lære og belære hverandre indbyrdes og at komme i Rapport til dem af deres Medborgere, paa hvis Dygtighed og Anseelse i Communerne, de nærmest maatte støtte sig. Han skulde med disse Par bemærkninger give Ordet til Overretsprocurator Balthazar Christensen, der vilde foreslaae de nærmere Bestemmelser, som formeentlig maatte træffes for at organisere et saadant Selskab.
Almuevennen, 1843-02-22
Hr. Balthazar Christensen foreslog i Henhold hertil følgende sex Resolutioner, som han anbefalede til Forsamlingens Overveielse og Antagelse eller nærmere Bestemmelse, nemlig: 1) Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening" afholder i hvert af Aarets fire Qvartaler, eet ordentlig Møde til den Tid og det Sted, Foreningens Formand maatte bestemme.
Almuevennen, 1843-02-22
2) J disse Møder bliver deels i streng parlamentarisk Form at foredrage og behandle de communale eller Landboerne særligt vedkommende statsborgerlige Anliggender, som maatte bringes paa Bane af Formanden eller af Andre med hans Tilladelse, deels i almindeligt selskabeligt Samliv at indlede og nære et fortroligere Bekjendtskab og en ængere Samvirken blandt dem af Communens Beboere i Almindelighed, som interessere sig for det offentlige Liv, og de respective Communalbestyrelsers Medlemmer i Særdeleshed. Foreningen ledes af en Formand eller, i hans Forfald, af en Viceformand. Tillige vælges en Secretair og en Kasserer, alle aarlig og med simpel Pluralitet af samtlige Foreningens modende Medlemmer. 4) Medlemmer optages uden nogensomhelst personlig Jndskrænkning med Hensyn til Bopæl eller Livsstilling af Formanden foreløbigt mellem Moderne hvorefter endelig Afgjørelse vil finde Sted efter simpel Pluralitet af de tilstedeværende Medlemmer i det nærmeste Møde. Aarligt Contingent erlægges med 64 s., men Gjæster, som med Formandens Tilladelse indføres, betale Jntet. 5) Saasnart 30 Medlemmer paa denne Maade ere optagne af de i dette Møde præsiderende 3de Jnd bydere, erklærer Præsidiet Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening for constitueret, og lader vælge Formand, Viceformand, Secretair og Kasserer. Foreningen forventer, at dens nyvalgte Embedsmænd og navnlig dens Formand i Overensstemmelse med de foranførte Beslutninger, ville iværksætte og udføre det Fornødne til Selskabets videre Fremme. Tvivlsomme Tilfælde forelægges til Approbation eller nærmere Bestemmelse af Foreningen selv i det nærmest efterfølgende Møde. Samtlige disse Bestemmelser vot redes efter nogen Discussion næsten med Eenstemmighed. Kuns, om det Spørgsmaal, hvorvidt enhver uberygtet Mand i eller udenfor Amtet skulde kunne admitteres som Medlem, eller hvorvidt Foreningen kuns skulde bestaae af Sogneforstandere eller Amtsraader, reiste sig en levende Debat, idet Provst Boisen, understøttet af Secretair og Sogneforstander Carlsen, paastod dette Sidste, medens saavel Kammerraad Drewsen, som Procurator Christensen, understøttede af Etatsraad Povelsen, Proprietair Thalbitzer og Flere, med Varme forfægtede det første Alternativ. Forsamlingen erklærede sig ogsaa for Bestemmelsen i den af Hr. Christensen foreslaaede Udstrækning, kuns med den af Hr. Thalbitzer proponerede Modification, at Formanden i alle Tilfælde ikkuns skulde kunne optage Medlemmer imellem Moderne og foreløbigt. For Provst Boisens Amendement viste sig kuns L. Stemmer.
Almuevennen, 1843-02-22
Efterat de fem første Paragrapher vare decreterede, opfordrede Præsidiet dem af de Tilstædeværende, der maatte ville gaae ind i den saaledes vedtagne Forening til strax at tegne sig. Et Antal af 123 Medlemmer meldte sig og optoges strax af Jndbyderne, hvorpaa Præsidiet erklærede Foreningen for constitueret og opfordrede Medlemmerne til strax at vælge en Formand, en Viceformand, en Secretair og en Kasserer, hvilket skeete derved, at man directe til Præsidiet mundtlig og offentlig erklærede hvem Enhver for sit Vedkommende kaarede til hver af disse Poster. Kammerraad Drewsen, valgtes da (80 Stemmer) til Formand, Etatsraad Povelsen (45 St.) til Viceformand, Proprietair Thalbiger (68 St.) til Secretair og Hr. Jacobsen til Rødeveirmøllekroe (72 St.) til Kasserer. Efterat man dernæst endnu havde voteret den 6te Post, hævedes Mødet Kl. lidet over 8 Kort efter satte man sig til Bord, hvorved ligeledes Kammerraad Drewsen indtog Forsædet. Da den store Sal ikke kunde rumme flere end 65 Gjæster, maatte der for den øvrige Halvdeel serveres i Sideværelserne. Ogsaa ved Bordet herskede den samme livlige og gode Stemning, som havde udmærket den foregaaende Forhandling. Skaaler udbragtes for Hs. Majestæt Kongen, som Communallovens Giver (Drewsen); for Folkeoplysning (Povelsen); for Almeenaanden (Drewsen); for Statsenheden igjennem enige og kraftige Statsborgere (Drewsen); for Drewsen og Præsidiet (Christensen, samt for Viceformanden (Bagge), og omtrent Kl. 11 skiltes man ad. J Kammerraad Drewsens Toaster vare de slesvigholsteenske Bestræbelser blevne charakteriserede i dybt gribende Træk, og da det blev bekjendt, at den slesvigske Comitees Marksubscriptionsliste, samt 50 Stykker af dens Piece om de slesvigske Forhold og af det ved en Privatmand til fri Omdeling i stort Oplag udgivne Nr. af Almuevennen, om disse samme Forhold vare tilstæde, strømmede man i den Grad til at tegne sig paa disse, at i et Nu samtlige Exemplarer vare bortrevne.
Almuevennen, 1843-02-22
Det, der overhovedet ved denne Leilighed især maatte tiltale Jagttageren, var udentvivl den fuldkomne Tact, hvormed denne Forsamling uafbrudt vedligeholdt baade den strenge parlamentariske og den almindelige selskabelige Orden, og den dybe Opmærksomhed og umiskjendelige Deeltagelse, hvormed den fulgte Forhandlingerne i alle dens Enkeltheder og de forskjellige Taler for og ved Bordet. Skulle vi af det første Møde stille Foreningens Horoscop, vilde det blive et meget gunstigt.
Almuevennen, 1843-02-22
Vi skulle kun tilføie, at Medlemmer, som maatte ville indtræde i Foreningen, kunne melde dette enten for Formanden, Kammerraad Drewsen paa Strandmøllen, eller for Viceformanden, Etatsraad Povelsen i Valdby, eller for Kassereren, Hr. Jacobsen i Nodeveirmøllekroe, eller for Secretairen, Proprietair Thalbitzer til Cathrinebjerg. De ville da, forsaavidt Foreningen bifalder den foreløbige Optagelse, allerede kunne overvære det næste Møde, som formentes afholdt medio April, og ved hvilket det aarlige Contingent, 64 s., vil være at erlægge til Hr. Jacobsen, som Kasserer, forsaavidt manikke forinden maatte have tilstillet ham samme. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-03-01
Nr. 9. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-03-01
Onsdagen den 1. Marts 1843. Den slesvigske Sprog Kamp. Der er siden vi sidst berettede noget om denne Kamp foregaaet saa meget Mærkeligt, at vi for at give en fattelig Oversigt derover, finde det nødvendigt at inddeele vor Beretning i flere enkelte Hovedpuncter. Det første Afsnit skal saaledes indeholde hvad der er foretaget af Regjeringen og dens Organer.
Almuevennen, 1843-03-01
Hs. Majestæt Kongen afgav under 2den December følgende Rescript til den kgl. Commissarius, i Anledning Lorenzens Klage; Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark etc. etc. "Vi have modtaget Din Jndberetning med Hensyn til den af den Deputerede for Staden Sønderborg, P. H. Lorenzen, til Os umiddelbart indgivne Besværing over den vilkaarlige Behandling, der efter hans Angivende er vederfaret ham i Provindsialstænder forsamlingen for Vort Hertugdømme Slesvig, paa Grund af, at han har benyttet sig af det danske Sprog, og finde Vi Os allernaadigst bevægede til at tilkjendegive Dig Følgende: Med Hensyn til de i Forordningen af 15de Mai 1834 for Hertugdømmet Slesvig, angaaende den nærmere Regulering af de stænderske Forhold, indeholdte Forskrifter, og navnligen Bestemmelserne i 1550 og 61 om, at Ledelsen af Forretningsgangen tilkommer Præsidenten alene, og at ethvert Medlem maa underkaste sig Præsidentens Afgjørelser i denne Henseende, kunne Vi ikke billige det Forhold, som den Deputerede Lorenzen, der har ladet disse Bestemmelser være upaaagtede, har udviist, og finde derfor ingen Anledning til at gaae ind paa hans Besværing, forsaavidt den angaaer ham personlig. Men naar denne Begivenhed har ført Forsamlingen til den Anskuelse, at det i ethvert forekommende enkelt Tilfælde skulde være at gjøre afhængigt af Forsamlingens Samtykke, om det skal tillades en Deputeret at benytte sig af det danske Sprog, aa kunne Vi ikke give en saadan Beslutning, som vilde krænke de danskalende Deputeredes naturlige Rettigheder, Vort allerhøieste Medhold.
Almuevennen, 1843-03-01
Vi have nu vel af Stænderforsamlingens Forhandlinger seet, at Præsidenten vil være betænkt paa Midler, ved hvilke der kan sikkres de danskalende Medlemmer en virksom Deeltagelse i Forhandlingerne; da der imidlertid i denne Henseende mangler en udtrykkelig Lovbestemmelse, hvorved Saadant kunde opnaaes paa en Maade, der tillige passede til Forsamlingens Forretningsgang, og navnligen under Bibeholdelse af Protocolføringen i Forsamlingens hidtilværende, tydske Forretningsprog, saa overdrage Vi Dig herved at bringe Jndholdet af dette allerbøieste Rescript til Vor tro Provindsialstænderforsamling, Kundskab, og at opfordre samme til at afgive en allerunderdanigst Betænkning, angaaende hvorledes der kan sikkres de danskalende Medlemmer af Forsamlingen en virksom Deeltagelse derved, at deres Foredrag i en tro Oversættelse optages i Forsamlingens Protocol. Hvorefter Du vil have Dig at rette, og blive Vi Dig iøvrigt i Kongelig Naade bevaagen"
Almuevennen, 1843-03-01
Da der ere flere dansktalende Slesvigere end tydskalende, da Lovene for Slesvig udkomme baade i dansk og tydsk Text, da Kongen ved Rescript af 14 Mai 1840 gjorde det danske Sprog til Retssprog overalt i Slesvig hvor det er Kirke- og Skolesprog, saa er det begribeligt at det kom det danske Folk aldeles uventet, da Kongen erkjendte det tydske Sprog alene for Stænderforsamlingens Forretningsprog, og kun indrømmede de danskalende Deputeredes Foredrag Optagelse i Protocollen i Oversættelse.
Almuevennen, 1843-03-01
Den lidenskabelige Stemning der i det Hele viste sig i de slesvigske Stænder imod Danmark og alt Dansk, og hvorfor man idelig og idelig anførte som Grund, den aabenbar urimelige Paastand, at der i Danmark arbeides paa at trænge tydsk Sprog og Nationalitet tilbage, og at indlemme Slesvig som en Provinds i Kongeriget, denne Stemning troede Hs. Majestæt at maatte modvirke ved at bemyndige Commissarius til at erklære, "at Kongen ligesaalidet tænker paa, at forene enten Hertugdømmet Slesvig eller nogen Deel af det med Kongeriget, som paa at bringe Slesvig i statsretlig Forbindelse med Tydskland, ved at tiltræde det tydske Forbund. Hs. Majestæts Villie er saaledes hverken at gjøre Slesvig tydsk eller dansk, men at vedligeholde det som Hertugdømmet Slesvig." Denne Tilkjendegivelse af sin Villie fandt Kongen imidlertid ikke endnu tilstrækkelig, thi da Commissarius den 21de Decbr. holdt sin Slutningstale i Stænderne, sagde han, at han paa Hs. Majestæt Kongens Befaling her skulde gjentage den allerede afgivne Erklæring, "at Hs. Majestæt vil vedligeholde de statsretlige Forhold, paa hvilke Hertugdom met Slesvigs Selvstændighed og hidtil værende Forbindelse med Hertugdømmet Holsteen er begrundet, og jeg haaber, siger Commissarius, at derved alle Bekymringer for at Hertugdømmets Selvstændighed skulde være i Fare, og alle Forsøg paa at forandre dets statsretlige Forhold eller krænke dets Jntegritet, vil være mødt paa den virksomste og meest tilfredsstillende Maade.
Almuevennen, 1843-03-01
Den slesvigske Commissarius, der, som alt berettet, erklærede at han ikke var det Danske fuldkommen mægtig, skjøndt det flere Steder er offentlig anført, at han kort for havde underholdt sig i længere Samtaler paa Dansk med Mænd i Kjøbenhavn, vedblev sin mærkelige Neutralitet i hele Sprogstriden; et Par Gange tog han meget forsigtigen tilorde, hvilke Yttringer vi siden skulle anføre, men kun i Forhandlingerne og stænderske Comiteer optraadte han bestemt og afgjørende imod, at der i Betænkningen til Kongen optoges Noget og Slesvigs Jndtrædelse i det tydske Forbund, fordi Forhandlingerne om denne Gjenstand laae udenfor Forsamlingens Competence.
Almuevennen, 1843-03-01
Vi skulle nu see hvorledes Regjeringens Organ i de jydske Stænder, Statsminister A. S. Ørsted, har talt og handlet i denne Sag. Vi have i vor første Beretning i Nr. 50, allerede meddeelt at han, under de første Forhandlinger fandt det "uværdigt for Forsamlingen at understøtte Lorenzens Forhold. Den Modtagelse denne Yttring mødte i hele Folket, har formodentlig udøvet sin Jndflydelse paa Commissaren, thi kort efter (den 26de Novbr.) fandt han dog, at den Deputeredes Foretagende fandt nogen Undskyldning i, hvad der forud var passeret, den 11 Decb., efterat Schytte havde paapeget, at en Mand, der ikke er stemt for en Forening mellem Slesvig og Danmark, er anbetroet den høieste Post i Hertugdømmerne, fandt Commissarius, det virkelig ubehageligt, at der i de danske Stænder skal føres Critik over den Maade, hvorpaa Kongen har besat en høi Post i Hertugdømmerne, det var noget som ikke vilde bidrage til at tilveiebringe Harmoni, enten imellem Kongen og Folket, eller mellem de forskjellige Dele af Staten. Statholderen i Hertugdømmerne er en executiv Embedsmand, der vistnok med Troskab vil opfylde de Pligter, som han i den Henseende har paataget sig, og hvorledes end hans politiske Mening maatte være og visse Qvæstioner, saa vil denne ikke være hin dende for Kongen, der upaatvivlelig med klar Bevidsthed, veed hvad der er at gjøre. Den 2 Decbr., da Justitsraad With havde oplæst sit Forslag om en Adresse tilKongen, tog Commissarius udførligt tilorde; han snoede og dreiede sig som den øvede Jurist, der veed at finde Udvei af den vildsomste Labyrinth. Af alle de Sager han havde havt at behandle i Stænderne, havde ingen været ham meere ubehagelig end denne, hvorunder en riteret Stemning imod Slesvig havde udtalt sig. Han erkjendte villig, at den Harme som havde yttret sig, kunde have sin gode Anledning; men den kunde let forlede til uoverlagte og fordærvelige Skridt; det laae udenfor Forsamlingens Competence at andrage om Foranstaltninger der skulle træffes i Slesvig, og det kunde forøge den uvenlige Sindsstemning.
Almuevennen, 1843-03-01
Det forekommer os at disse Hensyn maatte have Krav paa at komme i særdeles Betragtning ved Afgjørelsen af Spørgsmaalet, om Hoveriets Vedblivelse paa et kongeligt Gods, selv og Rentekammerets Taxationer virkelig vare saa moderate og billige som dets Defensorer paastaae, men dette er ikke afgjort. De paagieldende Bønder have ogsaa taget tilorde i Sagen, og det paa en Maade, hvori der ligger den største Opfordring for "Dagen" til at fremkomme med yderligere Tilsvar, om den saae sig istand dertil, men dette er hidtil ikke skeet.
Almuevennen, 1843-03-01
Landboforening i Frederiksborg Amt.
Almuevennen, 1843-03-01
Ved en Forsamling af Sognefogedforeningen den 7de Februar blev den tidligere foreslaaede Landboforening constitueret, og en Comitee, bestaaende af Dhrr. Pastor Møhli Olstykke, Forstraad Bjørnsen i Gurre, Proprietair A. David til Rungstedlund, Sognefoged, Stænderdeputeret P. Hansen i Udesundby, Sognef., Amtsraad H. Johansen i Knardrup, Gaardbestyrer Jens Nielsen i Storehagelse og Sognefoged Ole Olsen i Manderup, udnævnte til at udarbeide Statuter for Foreningen til Forelæggelse paa en Generalforsamling, til hvis Dirigent Proprietair David valgtes. (Frederiksborg Amtstid.) Communalvæsen.
Almuevennen, 1843-03-01
Af en Extract af Viborg Amtsraads Forhandlinger optage vi Følgende: Et Sogneforstanderskab havde besværet sig over, at vedkommende Herredsfoged, i Anledning af en af Forstanderskabet angaaende en Trængendes Forsørgelse tagen Beslutning, havde paalagt samme uopholdelig at yde den Paagjældende saadan Hjælp, som Herredsfogden ansaae fornøden, hvorhos Forstanderskabet. havde spurgt, om det kunde ansees at være Herredsfogden underordnet. – Amtsraadet tilkjendegav den ommeldte Retsbetjent, at det efter Reglementet af 5te Juli 1803 Cap. 4 tilkommer Sognepræsten imellem Fattigcommissionssamlingerne, eller nu imellem Sogneforstanderskabs samlingerne, at bestemme Understøttelsen for de anmeldte Trængende, at denne Bestemmelse i Anordningen af 13 August 1841 er gjentaget, og at man ikke skjønnede rettere, end at den den Trængende tildeelte Understøttelse havde været tilstrækkelig. – Man henledede dernæst Herredsfogdens Opmærksomhed paa, at han i Sager, som de af nærværende Beskaffenhed, ikke kan tildeele et Forstanderskab Ordrer, men maa benytte den ved Anordningen af 13de August 1841 § 2 og 21 foreskrevne Fremgangsmaade, gjennem Formanden at begiere Sogneforstanderskabet samlet, for at det per plarima vota kan afgjøre Sagen; og endeligen at han i det Tilfælde, at han skulde formene, at Forstanderskabet tilsidesætter sine Pligter, ikke kan reprimandere samme, men maa andrage Sagen for Amtet eller Amtsraadet. – Sogneforstanderskabet blev tillige underrettet og Forestaaende.
Almuevennen, 1843-03-01
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 25de Februar. Hvede, .... pr. Td. 5 Rbd. 2 M. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, . . . . . . 11 Byg, 2radet, . . . 3 – 1 – – - 3 – 2 -"bradet, . . . . 2 – 5 – 12 - - 3 – 1 – 4 - Havre. . . . . . . . 2 - 2 - 8 - 3 – - - 8 - Ærter, gule 4 – 1 – – - 4 – 3 – graae – – – – - - - - - Kartofler, . . . . . Smør . . . . Fag. 12 - 4 - 8 - 14 – – – .. . . . . pr. - - 1 – 6 - - - - 1 – 9 - Flesk, røget... pr. La 1 - 4 - 8 - - 1 – 5 - 8 - grønsaltet. Æg . . . .. pr. Snees - - 1 – 9 - - - - 1 – 11 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – - 4 – 3 – - Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 1 – 5 – – . 1 – 5 - 8 - Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-03-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 20. Følgeblad til "Almuevennen Nr. 3, 1843. Udgivet af R. Sørensen og J. A. Hansen.