JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Rygtet siger, at de spanske Flygtlinge i Tanger pønse, paa en ny Landgang, hvorved de vente Understøttelse af de Columbiske Korfarer, som hver Dag gjøre skjønne Fangster paa de Andalusiske og Cataloniske Kyster. Udenfor Cadix sværme allene 7 af disse besværlige Gjæster, og det var kun med Nød, at den til Middelhavet afgaaende Damp=Paketbaad nylig undgik dem, ved at landsætte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Storbrittannien. Koureren har nu engang igjen indladt sig i politisk Betragtninger, især over den diplomatiske Sammenkomst. Mayland. Planen til et i taliensk Forbund formode, den at være udsat, ei blot formedelst Engellands Vægring i at deeltage i Kongressen; men især fordi Jtaliens med Bourbonnerne beslægtede Fyrster ikke ynde den. Ved denne Leilighed gives Vink om Oprettelsen af et sydeuropæisk Forbund ved Hielp af en stor Magt (Storbrittannien), som ikke er bunden til den hellige Alliants. De Maylandske Konferentser kunne følgelig allene angaae de sydamerikanske Staters Erkjendelse og Grækenland, Jhenseende til den første Punkt anseer Koureren samme for afgjort, deels ved Bolivars Seier og Engellands Erkjendelse, deels ved Sir Charles Stuarts Mission til det brasiliske Hof. Om disse Forhandlingers Jndflydelse paa ny Fri at smager. Fri Og, tre Janus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Østerrig kan ingen Tvivl herske, og hvad Frankerig og Preussen angaaer, da maa egen Handels-Jnteresse bevæge dem til en mindre udelukkende Politik, som, efter Engellands fra Aarets Begyndelse udtalte liberale Grundsætninger, ikke kan opvække dets Misundelse. J det mind 1ste kan Frankerig være sikker om dets Forhold til St. Domingo. "Angaaende Grækenland - vedbliver Koureren - da har denne Sag naaet mindre Modenhed, og Vi tør ikke antage Kongressen i Mayland for mindre kompetent til at afgjøre samme, end Befordrerne af de liberale Subskriptioner i Europa. Det kan imidlertid neppe omtvivles, at et nyt Feldttog vil udkræves, for at sætte i dette Anliggende i behørigt Lys (som bekjendt blev i Fjor e sagt det samme !), og bringe Europas nærværende vaklende Politik til en fast Beslutning, en Politik, hvortil En engelland, uagtet Alt hvad Man har udspredt, ogsaa bekjender sig. De Ønsker, Civilisationens Venner nære, fortjene al Priis, og Vi hylde dem oprigtig; men de bør stemme overeens med Almeenfredens Fordringer og Europas Ligevægt (skulde det ikke og gielde lomvendt. Grækenlands Anliggende vil vorde afgjort saasnart det er tilstrækkelig i soleret, saasnart de forskjellige Magter vise sig lige uegennyttige, og ingen af dem gjør udelukkende Krav paa Prorektora. tet over dette Land (Altsaa det er Knuden!). Til Slutning erklærer Koureren, at saa længe maa det betragtes som en særskilt Kamp imellem Grækerne og Tyrkerne, og haaber, at de Maylænder Forhandlinger ingen Følger ville have, enten til at formindske Storbrittanniens politiske Jndflydelse, eller forstyrre Fastlandets Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Parlamentet ventes prorogeret den 2 d. M. I Underhuset erklærede Hr. Huskisson den 17 Juni, at han efter at have indhentet alle mulige Oplysninger, har forandret sin Mening om visse Jndførsels Afgivter, men i det Hele er bleven bestyrket i sin forhen meddeelte Plan. Saaledes holdt han det endnu for raadeligst at nedsætte Afgivten paa fremmede Kattuner til 10 Procent og paa uldafne Tøier til 15 Procent af Værdien. Af Metaller kun og 27. de Blyet, formedelst dets høie Priis, ogsaa taale en Nedsættelse. Af fremmede Lærreder formeente han nu, at der maatte erlægges en Afgivt i nogle Aar, som dog aarlig skulde aftage, for at opmuntre de indenlandske Fabriker til at kappes med hine. Det samme gielder om Glas og Papir. Bøger, hvortil Man i Engelland har Forlags ret, og som her ere trykte i de sidste 20 Aar, blive forbudne, paa andre Bøger nedsættes Afgivten fra 6 Pd. 16 Shill. til 1 Pd. Afgivten paa Hør og Blaar skal ogsaa formindskes, ligesaa paa Potaske. J Træe-Afgivten er ingen Forandring tilraadelig. Derimod ere Ministrene endnu betænkte paa Modifikationer i Henseende til raa Farvestoffe og de i Kolonierne byggede Skibe, Peberte. Hr. Huskisson talede ved denne Leilighed ogsaa med Fynd i imod de for Fabriker og Handel saa skadelige Forbindelser, imellem Arbeidsfolk, hvorved de aftvinge Mesterne høiere i Løn og foreskrive dem Love. Skulde de foreslaaede Midler herimod blive frugtesløse, vilde det blive Parlamentets Pligt, at tillade frie og uhindret Jndførsel af udenlandske Varer, for at de Engelske Kjøbere i ikke skulde kunne brandskattes af Arbeiderne. For Skibstømmerfolkene meente Ministeren behøvede Man i saa Henseende blot at tillade Brugen af Skibe, som vare byggede udenlands. Næste Dag blev ogsaa alt forelagt en Bill til at forebygge dette Despotie af Arbeidsklassen, og hvilke Misbrug her i saa Henseende gaaer isvang, kan sluttes af en Klaussel, hvorefter det medrette skal ansees for Livs forbrydelse at sprøite Folk Vitriololie i Ansigtet. Efter en anden Bill tillades det i Fremtiden at trykke i Aviser paa endnu større Pariir end hidtil (de komme : da vel til at naae fra Gulvet til Loftet), og Stempelasgivterne paa samme, især af Bilagene, blive ogsaa formindskede. J Overhuset er Quarantainebillen læst anden Gang. Blot ønskede Grev Darnley en Skjærpelse for Skibe fra Egypten, hvor det skal være en ler Sag, for Betaling at erholde tyrkiske Sundhedspas. A. paastaae, at Pesten ikke smitter, fordi den længe ikke har grasseret i Engelland, fandt han lige saa taabeligt, som om Man ikke vilde assurere sit Huus, fordi der længe ikke havde været Jldebrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Siden Kamrenes Lukning ere Nyhederne herfra kun af tynd Jnteresse, saasom en heel nøiagtig Beskrivelse af Spillepartierne ved Aftenselskabet hos Kongen den 18de, hvoraf Læserne sikkert ville være fyldestgjorte, ved at erfare, at hele Antallet beløb sig til 43, og at Kongen af Würtemberg, Hertuginden af Rohan og den pavelige Nuntius spilte med Hs. Majestæt. En anden Gjenstand, for den offentlige Moroe er den levende Krig, hvori Ministerialbladene ere geraadede med hverandre, og hvoraf et Blad giver følgende korte Oversigt: "Pilotten, angriber den hvide Fane, denne igjen Gazette det France. Journal de Paris beskylder Stjernen! for Løgn, og denne ligger i Totterne paa alle sine Laugsbrødre. Monitøren snoer sig paa bedste Maade imellem de stridende Magter og holder Mine med dem alle. Journal des Debats vedbliver at pukke over den ved de nye 3, Procent=Renter svækkede Kredit, som den antager blot ville blive til Vinding for Banquererne. Koureren anfører i samme Anledning følgende træffende Lignelse: "Mahomed befoel et Bjerg at komme til sig; men det rører sig ikke at Stedet. Da altsaa - siger han - Bjerget ikke vil komme til Os, gaae Vi til det. Dette er en kort Skildring af Stridens Udfald imellem Ministeriet og Frankrigs Bank.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Ved en Sammenligning af de indtrufne Selvimord i Neapel og Paris, der ifjor var paa første Sted, blot 7 eller 2 af hvert 100,000, i sidste Stad derimod 350 eller 40 af hvert 100,000, anføres som Aarsager det trykkende Paalæg og Spil. Af 729 Millioner Skatte har nemlig Paris allene over 100 Mill. at udrede, foruden 25 Mill. Lotterie= og 11 Mill. Spille=Forpagtnings Afgivter &c. Det er - siges der - uretfærdigt, at Paris skal betale den niende Deel af hele Rigets Skatter, da det isandhed ikke eier den niende Deel af Frankrigs Rigdomme, og endnu mere uretfærdigt, at lade Paris betale næsten 1/2 Deel af Personel- og Mobiliarskatten. Spillesygen og Børspillet ruinere aarlig Familier i Tufindtal og de 25 Millioner for Lotteriet berøves den fattigere Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Den Toulouser Kirketidende er fremkommet med et snurrigt Jndfald, som vil blive vanskeligt at realisere, og meere seer ud til Spot end Alvor. Den undrer sig nemlig over, at endnu Jngen har tænkt paa en Godtgjørelsessum til de fornødne Sjælemesser, for at udløse de af døde Emigranteres Sjæle af Skjærsilden, og haaber at Ministeriet vil overlægge Sagen, ligesaavel som derer sørget for det Timelige, da det vilde være grusomt at forlænge de stakkels Sjæles Pine, om ogsaa derved en betydelige Deel af Erstatningssummen skulde tilfalde Kirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
De græst tyrkiske Anliggender. Foruden den ved Modon tilfægtede Seier over den egyptiske Flaade, som ingen Tvivl meere synes underkastet, bebudes alt en langt betydeligere Seier, som Grækerne paa deres Himmelfartsdag, den 19 Mai, have tilfægtet sig ved Navarino. Efter den foreløbige Beretning over Corfu havde nemlig en ny Flaade=Afdeling under TopalPascha med 2000 Kosakker, 1500 Janitskarer og 8000 Asiater ombord forceret Jndløbet i bemeldte Havn og iværksat en Landgang. Da Seiren syntes tvivlsom, heisede de Beleirede den hvide Fane, ikke for at kapitulere - før havde Alle besluttet at døe - men som et aftalt Signal til deres Landsmænd. Pludselig bleve Barbarerne, som ventede Forslag til Overgivelse, angrebne baade fra Land= og Søesiden. Miaulis trængte ind i Havnen og opbrændte Topal-Paschas Skibe, medens Landtropperne underKonduriottis og Mauromichaelis Anførsel slog og adspredte Kosakker, Janitskarer og Asiater, og erobrede den hele fiendtlige Leir. Den Londonner Koureer har ogsaa allerede over Triest faaet samme Glædesbudskab for Hellenerne. J Anledning af den Fare, hvori den vigtige Fæstning Navarino ved denne Leilighed svævede, meldtes allerede fra flere Sider, at den var indtaget efter et mordisk Bombardement, med Tillæg at Grækerne vare i Fortvivlelse over dette Tab. Men Jagttageren, som begynder at indsee, hvo der vil komme tilkort, om der engang skal gjøres Afregning over, hvem de fleste Urigtigheder maatte tilskrives, yttrer sig og heel forsigtig over den Jndflydelse, den ældre Søeseier ved Modon kan have paa Egypternes Land=Operationer i Morea og melder blot fra Navarino, at Besætningen den 12 Mai havde forlangt at kapitulere, men Tyrkerne havde ikke fundet Vilkaarene antagelige. Kapudan Pascha er udløbet til Archipelagus, hvor han ventelig snart maa støde paa Sachturys Flaade. J Konstantinopel har Man ogsaa Efterretning om den egyptiske Flaades Nederlag ved Modon den 12 Mai, hvorved 2 Fregatter, 2 Korvetter og 20 Transportskibe reent opbrændte. Vinden drev Luerne, ind paa Staden, og da det havde brændt i 5 Timer hørtes en frygtelig Explosion. Næste Morgen erfaredes, at samtlige Krudtmagasiner, og alle den egyptiske Armees Krigsforraad vare blevne et Rov for Luerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
J London vilde Man have Vished om Vicekongen Mehmed Alys Død. Er han det ikke endnu, overlever han vel neppe sin frygtelige Expeditions Tilintetgjørelse, eller i det mindste vil Lysten forgaae ham til at fortsætte den begyndte Udrustning af det nye Korps, hvorved en stor Deel franske, neapolitanske og piemontesiske Officerer, som tjente i den spanske konstitutionelle Armee, ere ansatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
De brave Græker, som saaledes atter i Aar erhverve sig den hele civiliserede Verdens Beundring og Høiagtelse, skulle have 30,000 krigsøvede Tropper paa Benene og en ligesaa stor Reserve. Det nye i London sluttede Laan paa 2 Millioner Pd. Sterl. er ratificeret af Regjeringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Til ny Sorg for Sultanen er hans Prindsesse-Datter Minire ogsaa død den 20 Mai og alle Bairams=Festligheder vare desaarsag afsagte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Udenlandske Blandinger. Jtalien. Da Madame Garnerin ved sin sidste Luftfart i Mayland, skjøndt rigelig betalt, dalede ned fra en langt ringere Høide end for nogle Aar siden, viste Publikum hende, efterat Hoffet havde begivet sig bort, sit Mishag paa en høist utvetydig Maade. Ligesom nemlig ved Keiserens Ankomst 60,000 Hænder i meer end 10 Minutter uophørlig havde tilklappet bifald, saaledes gave nu vel 20,000 Personer Luftskippersken ved heftig Piben deres meest levende Uvillie tilkjende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Fyrstinde Paulin Borghese (Napoleons Søster) er nu den 9 Juni død af Tæring i Florenz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Norge. J Vigedals Præstegield, Stavangers Amt, har en Tjenestekarl, der stedse havde viist udmærket Arbeidsomhed og Sædelighed, men ved Læsning i sværmeriske, Religionsskrifter paa nogen Tid yttret Melankolie og Led til hvad der omgav ham, forleden ombragt sig selv ved Strikken, da han var sendt ud i Skoven paa Arbeide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Storbrittannien. J Bengalen er den danske Stad Serampore eller Frederiksnagor næsten reent ødelagt ved en Oversvømmelse af Gangesfloden, som og har strakt sig til de lavere Egne af Calcutta. Flere hundrede Huse ere bortskyllede og nogle tusinde Mennesker druknede. Elendigheden var saa meget større, da Ulykken opkom om Natten. Af det berømte Missionshuus fil Man allene noget Papir og Tyvi samt alle Manuskripter reddede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Fædrelandet. Lovgivning. 28 Juni 1825. Kongelig Forordning, som forandrer, nedsætter og ophæver adskillige Afgivter paa Varer og Skibsfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Offentlig Foranstaltning. Under 5 Juni ha Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne forhenværende Magazinbestyrer Thor Olsen i Rendsborg til Dannebrogsmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Handels-Efterretning. I Kjøbenhavn ere Kornvarer atter dalede noget i Prisen, der noteres for Hvede 3 til 4 Rbd., for Rug 1 Rbd. 64 s. a 2 Rbd., for Byg 10 a 11 Mk., for Havre 8 a 9 Mk. og for Ærter, 2 Rbd. 24 s. a 48 s. Alt r. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Videnskabelighed. Nogle misbilliggende Yttringer i det Grundtvig-Rudelbach theologiske Maanedsskrift af Hr. Pastor N. Blicher om Hr. Licentiat N. Fogtmanns Strid med Pastor Thisted findes gjendrevne i Kjøbenhavns Skilderie No. 52.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Førstkommende 14 Juli bliver i Ribe afholdt offentlig Auction over Hr. Pastor emeritus Blangsteds Bogsamling, bestaaende af theologiske, philosophiske og historiske Værker. Kataloget over samme er til Eftersyn herpaa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Beltpassage fra den 27 til 30 Juni 1825. Fra Fyen til Sjælland. Jomfruerne M. Koefoed og O. Bojesen; Postmester Sørensen med Kone og Datter; Brændeviinsbrænder C. N. Schwensen; Lærer H. C. Prøvensen; Skibskapitain P. Petterson: Kopiist T. Bach; Kjøbmand M. Sachs; Modehandlerinde, D. Mathou; Exam. juris C. A. Maaløe; Gaardmand A. Jørgensen; Handelsmændene M. Heimann, J. Hendrich og M. Jacobsen; Skomagermesterne S. Basse, P. Waidtlew, J. Buch, P. Breineberg, J. Holst, J. Huus, P. Pedersen, H.P. Poulsen, R. Buch, C. Brodersen og O. Andersen; Feldbereder C. W. Brink, Kjøbmand C. C. Heinrichsen, Professor Simonsen; Hattemagerne H. Pedersen og M. A. Lerche. Fra Sjælland til Fyen. Slagtermester H. Ludvigsen; Smedemester N. West; Apotheker Møller (frem og tilbage); Urtekræmmer N. F. Friberg; Frøken Wandel; Byefoged Wulfsberg med Familie; Lieutenant i den norske Armee Bielefeldt; Frøken Bielefeldt; Kapitain og Landinspekteur Høyer med Familie ; Madame Hansen, med 2 Døttre, Landmand J. Müller med Familie, Møller, M. Seirøe; Handelsbetjent C. Rasmussen; Proprietair M. Kirketerp med Familie, Kirkesanger J. Storm; Kammerraad og Toldinspekteur Bagger (frem og tilbage).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Tallotteriets 1244.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Tallotteriets 1244. (Trætning i Kbhavn.) 1. 6. 80. 43. 50.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Kjøbenhavns Børs=Kours den 28 Juni 1823. Hamb. 2 M. - k. S. 210. - Spec. 212: 12 Rbmk. 11 1/2 s. 4 PCt. Kongel. Oblig.: 95 Rbd. Sedl. Dito 90 1/2 i Banco. Nationb. Oblig.: 105 Rbd. r. S. ell. 10 a 109 1/2 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2 a 100 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito: 4000 Bcomk. 99 1/2 a 100 Bco. Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 19 a 19 1/4 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 1/2 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 106 a 106 1/2 i Bco. 4 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 98 a 98 1/2 i Bco. Asiat. Actier 89 i Sedl. - Bank-Disconto: 5 PEt eertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Efter 56 Aars kjærligt Ægteskab, behagede det Forsynet den 5 Juni at bortkalde, efter flere Ugers haarde Lidelser, min i vort lange Samliv troe og elskede Hustrue, Bente Pedersen, i sit 84de Aar; hvilket herved bekjendtgjøres af den ved Alderdoms Svagheder nedbøiede og sørgende Efterladte. Odense den 1 Juli 1825. P. J. Nyborg, Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Hvidt raffineret Puddersukker, guul og hvid engelsk Sæbe, ægte hollandsk Rulletobak, Varinas Kanaster og Portorico, fine Karduus-Tobakker tilligemed alle Sorter gode Urtekram= og Farve Varer, bekommes hos J. F. Petersen. paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Gode Fløde-Jordbær indsendes daglig fra Hedevigslund og kunne bekommes i Huset Nr. 454 paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Kommissionen for Almueskolevæsenet i Odense lader ved offentlig Auction, som holdes paa Raadstuen den 14 Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, opbyde til Forpagtning i Aarene 1825, 26 og 27 en Sjettedeel Korntiende af 45 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. specificeret Hartkorn i Frue Sogn under Byens Jurisdiction, efter Konditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Skolekasserer Rosengaard. Odense den 27 Juni 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Torsdagen den 7 Julii, Formiddag Kl. 9, bliver, efter Hr. Lieutenant Prams Begjæring, foretaget Auction i Huset No. 562 i Graabrødremuurstræde her i Byen over endeel indsat Gods, bestaaende af Stole, Borde, Dragkister, Sengesteder, en Jernkakkelovn, endeel gode barkede Lædersorter, nogle Bøger, med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 30 Juni 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Torsdagen den 14 Julii næstkommende og følgende Dage, bliver ved Auction i Næsbyehoveds Mølle bortsolgt en stor Deel Løsøre, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Chatoller og andre Skabe, Komoder, Borde, en Mahogni=Sopha med Krølhaars=Puder, Stole, Speile og Skilderier, Porcellain og Glas, Meierie= og Bryggerkar, endeel Træe til Møllebrug, samt Vogn= og Bødkertræe, Heste, Sviin, 2 Postvogne, 1 Kane, 2 Slæder, endeel Seeletøi m. m., hvorhos bemærkes, at Heste, Sviin og Vogne sælges den første Dags Eftermiddag. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Odense Herredskontoir den 1 Juli 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Fredagen den 15 Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, holdes Skiftesamling paa Undertegnedes Kontoir i Stervboet efter afdøde Niels Henrichsen i Skræppenborg, ved hvilken Samling enhver anmodes at give Møde, som formener sig arveberettiget efter den Afdøde. Odense Herredskontoir den 21 Juni 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
5000 Rbdlr. ønskes til Laan førstkommende Decbr. Termin, mod særdeles paalideligt 1ste Prioritets Pant i en Eiendom i Fyen. Det nærmere erfares hos Prokurator Rasmussen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
For en duelig Brændeviinskarl anviser Adres NB. fetentoiret en god Tjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Fra 1 Novbr. 1825 agtes følgende Boepæle paa Baroniet Brahetrolleborg underhaanden bortleiede: Brahetrolleborg Læderfabriks Hovedbygning, beliggende tæt ved Trolleborg Lystskov og Hovedlandeveien til Faaborg. Bygningen bestaaer af 21 Fag Grundmuur med en Qvist og Tegltag, og indeholder følgende Værelser: 1 Sal, 2 rummelige Dagligstuer, 1 Sovekammer og 3 smaae Kamre, der alle ere gibsede og malede, samt et Kjøkken og et Spisekammer, og i Qvistbygningen 3 Gjæsteværelser. Endvidere en grundmuret og straaetækket Bygning, indrettet til Brygger= og Bagerhuus, Pigekammer, Borgerstue, Rullestue, Brænde= og Tørvehuus, samt Svinestie og Hønsehuus med en indhegnet Hønsegaard. Til Bygningen hører en meget god og smuk Hauge paa omtrent 3 Skpr. Land med adskillige gode Frugttræer, og deriblandt nogle fortræffelige Espalie=Træer. I Dagligstuerne og de 2 Gjæsteværelser følger 4 Jernkakkelovne som Jnventarium, og om Leieren attraaer det, kan der forskaffes Græsning og Foder, til 2 Køer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
En Boepæl, beliggende i den saakaldte Harehave tæt ved Trolleborg og Hovedlandeveien til Faaborg. Denne Bygning bestaaer af 11 Fag Bindingsværk med Straaetag, og indeholder en Storstue, en Dagligstue, et Sovekammer, to Gjæstekamre, Kjøkken, Spisekammer og Bryggerhuus, samt Staldleilighed til 2 Heste og 2 Køer og fornøden Huusrum til Brænde og Tørv. Til denne Boepæl hører en meget god Have paa omtrent 1 Td. Land, med en betydelig Deel gode Frugttræer, ligesom der ogsaa med Leien følger Græsning og Fodring til en Koe. De Lysthavende ville behagelig snarest mueligt henvende sig til Forvalter Lorenzen paa Brahetrolleborg, der paavis ovenmeldte tvende Boepæle, samt underhandler om Vilkaaren, hvorefter samme bortleies. Det bemærkes at, om Vedkemende ønske det, kan den sidstanførte Boepæl strax modtaDa Kludesamler Magnus Nielsen her af Staden, Døden er afgaaet og hans Efterladenskaber taget under Skif rettens Behandling, saa blive de, som i Boet maatte ha noget at fordre, ifølge Plakaten af 26 October 1792, her indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordrinfor Skifteretten. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Da Frisnedkermester Jens Christian Larsen her Staden har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, Deeling imellem hans Kreditorer, saa bliver disse herved, P. Grund af Boets Uformuenhed, med 12 Ugers Varsel indkaldt. til at melde sig for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Andreas Andresen blive herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26 October 1792, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede at anmelde deres havende Krav paa Boet. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-01
De, som maatte have noget at fordre efter den her i Byen, afdøde forhenværende Kjøbmand Johan Bernhardt Warenborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, ifølge Plakaten af 26 October 1792, til at melde sig for Undertegnede. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-04
No. 94. a. Stifts. 54 Aargang. Fyens vir privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Juli 1825. Mandagen den. Judhold. Storbritanien (Skiberegisteringe billens Aungelse. Grurml Devereurs Frigivelse i Julier, Frankrig Spanien (Optøier imod den portugisiske Ambassadeur, Portugal (Handelsfrihed). Jtalien (Neapolitansk Eskadres Afseiling). De græske tyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-04
Storbrittannien. Den saakaldte Skibsregistreringsbill er nu antaget af Underhuset med de af Hr. Huskisson foreslaaede Tillæg, hvorefter Regjeringen berettiges til i en Tid at 2 Aar at tillade, at brittiske Skibe istandsættes i fremmede Havne, for at undgaae Chikaner af indenlandske Skibsbyggere, samt at hyre udenlandske Matroser
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-04
Ved Forhandlingen herover gjorde Hr. Robertson Ministrene stærke Bebreidelser for deres Liberalisme, hvorunder Landets egne Haandværkere vilde lide og nødsages at udvandre til Amerika. Hans Besværing over, at Handelen paa Østersøen og Amerika allerede blev drevet med lang flere fremmede end engelske Skibe, gjendrev Skatkammer Kantsleren med, at Antallet af udklarerede brittiske Skibe, som i Aaret 1818 var 9593, er successive tiltaget, og at nedens i Aaret 1823 blev bygget 780 Koffardieskibe, har Antallet i Aar været 1011, saa Man maatte ønske, at Skibsfarten fremdeles maatte aftage i samme Forhold!