JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Blandinger. J Cölln havde en gammel Herre forleden Aften lokket en ung Pige ind i et ham tilhørende Huus. Det var hende strax klart, i hvilken Fare hun svævede; men dog beholdt hun sin Aandsnærværelse, rev sig ud af Forførerens Arme og flygtede op ad een Trappe efter en anden, til hun naaede Loftet. Da han ogsaa forfulgte hende hid, flygtede hun ud paa Taget, og da hun heller ikke her troede sig sikker, krøb hun over paa Taget af Nabohuset. Her forblev hun hele Natten. Forføreren er under Tiltale. For nogle Uger siden bevægede sig et Ligtog gjennem Brussels Gader, stille, kun ledsaget af Faa. Det kom fra Galehospitalet. Den stille Mand i Ligkisten, som man viste den sidste Ære, var endnu for kort siden høit hædret, næsten forgudet; man nævnte hans Navn, hvor ung han end var, naar man nævnte de Første i Landet, og hvorsomhelst han viste sig i Europa, modtog man ham med Glæde og Enthusiasme. Ubekjendt, uden Navn, var han fremtraadt i Verden, men hastigt havde han tilrevet sig Hæderens og Berømthedens skjønneste Krandse; man ærede Kunstneren og elskede Mennesket i ham. Hvo, som elskede hans Kunst, kjendte og elskede ham. - Et Aar derefter sad Manden i Daarekisten, Miskjendt i sit eget Fædreland, haanet af dem, der ikke kunde eller vilde begribe ham, ophidset af Tørst efter Ære og dybtkrænket i sin Kunstnerstolthed, greb Vanvid ham og førte ham ind i det sørgelige Huus, som han kun beboede faa Maaneder. Man har begravet ham stille uden Pomp, den ulykkelige unge Mand. Kastet fra Fædrehjem met ud i den kolde Verden med dens Hæderstegn, dens Krandse og dens Fester, fra de straalende Pragtsale, som saae hans Triumpher, ned i det lille lave Kammer i Daarekisten, og fra dette Kammer igjen ned i det stille Huus, sammentømret at fire Fjælle, og alt dette i faa Aar . . det er den ulykkelige Prumes Levnetsløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Fra Pressen er udkommen: 1. Fortællinger og Sagn. En Læsebog for nederste Classe i Almueskoler og Børn i Smaaskoler, af Catechet Rasmussen, første Lærer ved Horsens Borgerskole. Bogen, som bestaaer af en velvalgt Samling af Fortællinger, skikkede til at vække Læselysten hos Børnene, indeholder 144 tættrykte Pag., deels med danske, deels med latinske Typer, af forskjellig Slags, og koster indbunden 2 Mk. 2. Retskrivningslære, nærmest for Borger= og Almueskoler, af samme Forfatter, 3die Oplag. Heftet 8 s. Faaes hos Dhrr. Boghandlere Berggreen i Nykjøbing, Giegengack i Mariboe, Thierry i Nakskov og i Horsens hos Forlæggeren Boghandler Holm. Thomas a Kempis. Om Christi Efterfølgelse. Ny Udgave 1843. 4 Mk. Da flere ere i den Tro, at denne Bog udkommer i Hefter a 4 Mk., bekjendtgjøres herved, at det er hele Bogen, der vil koste 4 Mk. Man tegner sig og afhenter Planer i Bogladerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Wahlske Boghandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Huusleilighed. Mit eiende Sted ved Nykjøbings Slots grund, som beboes af Smedemester Wulff, er underhaanden at faae til Kjøbs eller til Leie. Det er en meget passende Leilighed for en Smed. Nykjøbing den 7de Juli 1843. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Faxøe-Steenkalk kan faaes Onsdagen den 12te dennes fra vort Brænderie. Nykjøbing den 7de Juli 1843. R. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Skipper M. C. Wolffel ligger seilfærdig og agter at afgaae Tirsdag Morgen til Flensborg, medtagende Passagerer og Stykgods. At Hørbereder ved Pederstrup Nicolai Pedersens Boe, under 28de f. M. er taget under Skifterettens Behandling som fallit, det bliver herved overeensstemmende med Placaten af 10de April 1841, bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup den 2den Juli 1843. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Auctioner. Ved den Auction, som er berammet til den 14de d. M., vil tillige paa Ourupgaard og Formiddagen Kl. 10 blive bortsolgt en lysebruun Valak, af forædlet Race, 4 Aar gl., 10 Qv. 4 Tom. høi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Efter Forliig og Udlæg og ifølge Udlægshaverens Reqvisition bliver det Huusmand Jacob Jensen tilhørende, men af Rasmus Jensen beboede Huus, udflyttet fra Havnse, bestaaende af 5 Fag med iværende Jern-Bilægger Kakkelovn, og den til samme hørende Jordlod ansat til Ager og EngsHartkorn=Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner Torsdagene den 27de Juli og 10de August samt Fredagen den 25de August 1843. De tvende første Auctioner afholdes paa Birkets Tingsted om Formiddagen Kl. 11 slet og den tredie i Huset selv om Middagen Kl. 12, hvilket herved bekjendtgjøres saavel for Liebhaverne, som for Pantecreditorerne ifølge Placaten 22de April 1817. Nykjøbing den 1ste Juli 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Efter Bestemmelse under Skiftet efter Sadelmager Rasmussen og dennes afdøde Hustrue, bliver det Boet tilhørende Sted, beliggende i Nysted Adelgade, under Matr. No 53, og bestaaende af 8 Fag Forhuus, 3 Fag Tilbygning og 6 Fag Baghuus, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa Nysted Raadstue, Mandagen den 7de og 2de August, samt 4de September d. A. Formiddag Kl. 10. Stedet er fordeelagtig beliggende for Handel og anden Næringsvei og 550 Rbd. af Kjøbesummen kan fremdeles blive indestaaende paa 1ste Prioritet. Hvilket i Overeensstemmelse med Placat 22de April 1817. herved bekjendtgjøres til Underretning for de Lysthavende, som og for vedkommende Pantecreditorer. Nysted Byfoged Contoir den 4de Juli 1843. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Enhver, som har Noget at fordre i afdøde Huusmand og Slagter Peder Svensens og efterlevende Enkes fælleds Bo i Bandholm, under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til derom at melde sig hos mig som committeret Skifteforvalter. Knuthenborg pr. Maribo den 6te Juli 1843. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne efter afdøde Ungkarl og Huusmand Hans Rasmussen i Gloslunde Sogn, og Bye, Lollands Sønderherred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som ordinair Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 6te Juli 1843. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Aftægtskone Ane Magrethe Hansdatter, Enke efter Huusmand Jørgen Nielsen Baad, af Stibanken, i Ryde Sogn, Lollands Sønderherred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som ordinair Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 6te Juli 1843. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Rettelse. Ved Jndrykkelsen af Avertissementet angaaende Auctionen over Stedet No 193 i Hollændergaden i Nakskov, (see Stiftstidenden No 73, 74 & 75 for d. A.) er ved en Feiltagelse Eieren kaldet Walburn istedetfor Walbum; hvilket herved rettes. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Lollands Falsters f. A. Tidende. Syge. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 10. Juli. No 80.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Da jeg har erfaret, at jeg af Flere ansees som Forfatter til en fra Falster indsendt Artikel i Kjøbenhavnsposten No 155 angaaende Forberedelserne til Hs. Maj. Kongens Modtagelse, og at denne Mening endog deles af Saadanne, om hvem jeg antog, at de kjendte mig saa vel eller forstode at læse med saa megen Kritik, at de ikke kunde give en saadan Tanke Rum, saa finder jeg mig foranlediget til herved at erklære, at jeg ikke har mindste Lod eller Deel i denne Artikel, og at jeg aldrig har skrevet Noget for Kjøbenhavnsposten. Nykjøbing den 9de Juli 1843. N. Hansen, Adjunct ved Cathedralskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Jndenlandske Efterretninger. Berl. Tid." slutter en Artikkel imod et Angreb paa den i Fædrelandet med følgende Ord: Regjeringen trænger hos os egentlig ikke til noget særdeles Organ i Journalliteraturen. Dens bedste Organ findes i dens egne Arbeider og Handlinger. Folket hos os er besindigt nok til at udfinde det Gode saavelsom det Svage i Bestyrelsen. Lad blot Regjeringen gaae fremad i Reformer, lad den kun fremdeles vise, at det er dens Alvor hermed; det vil upaatvivleligt blive anerkjendt og paaskjønnet. Flere store af alle Partier anerkjendte Forbedringer ere under den nærværende Regjering allerede blevne udførte, og mange Undersøgelser ere blevne befalede, hvis Resultater maae føre til flere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Den Berl. Tid. har ved andre Leiligheder gjort opmærksom paa, at den befalede Offentlighed i Finantserne har havt særdeles god Virkning paa Folkets Stemning. Vi ønske denne Offentlighed udvidet til andre vigtige Foranstaltninger. Uden Oplysning om Grunden hvorfor hiint eller dette skeer eller ikke skeer, imod offentligt udtalte Ønsker, lever Folket i Mørke, og en slet Stemning er ofte en Følge heraf. Men det er ikke Offentligheden alene som kan virke; Fædrel. har indrømmet os at besidde et Slags Selvstændighed ved Finantspørgsmaalet, og vi ansee det ogsaa for Sjælen i det Hele, Vi ansee det for den allerstørste Nødvendighed, at dette Spørgsmaal løses af Regjeringen tilfredsstillende. Den Berl. Tid. har for ganske nylig udtalt sig over denne Gjenstand. Det er allevegne Tilfældet at Finantsernes Stilling afgjør baade Regjeringens og Folkets indbyrdes Forhold i alle Retninger, det er sandeligen overflødigt at nævne Exempler; Erfaringen hos os og i alle andre Lande tale for denne Paastand."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Aalborg, den 7de Juli. Paa den sidste Tour til Aarhuus havde Jris 20 medens Caroline Amalia talte 160 Passagerer og et lignende Forhold har næsten hele Tiden, imedens denne Concurrence har fundet Sted, været Tilfældet. For Jris"s Vedkommende maa det vel saaledes nu være blevet tilstrækkelig klart, at en Forandring er paatrængende nødvendig. Den Omstændighed, at Jris's Afgang er ansat samtidigt med Caroline Amalias og at altsaa det første saa langt dygtigere Dampskib vil naae sin Bestemmelse tidligere: kan ikke ventes at faae nogen Jndflydelse paa Freqventsen, da man sædvanlig foretrækker at gaae for halv betaling, om man end arriverer noget sildigere. Derimod ere vi fra mange Steder anmodede om at fornye vort sidst gjorte Forslag, som ogsaa af Randers og Aarhuus Aviser ansaaes at være Farten tjenligst at Jris nemlig forandrer sin Afgang til Tirsdag Aften fra Kjøbenhavn og Onsdag Aften fra Aarhuus. Dampskibet vil da altid være i Aarhuus naar Flensborgeren først afgaaer fra Kjøbenhavn og ligesaa paa Tilbageveien. Natteresen convenerer udentvivl ogsaa almindeligst, da det netop er særdeles behageligt, at kunne gaae tilsengs ved Sundet og staae op ved Jyllands Kyst, og omvendt, hvorved alle Sørelsens eventuelle Fataliteter undgaaes, ligesom denne Reisemethode ogsaa falder langt billigere, da Søen fordrer Kost og Tæring om Dagen, men ikke omNatten. At Jris samtidigt maatte nedsætte sine Priser paa Aarhuusrouten til 3, 2, 1 Rbd., er en Selvfølge. Ved en saadan Forandring i Seiladsen, (der heller ikke gjør Skaar i den øvrige allerede arrangerede Route) og med den anførte Priisnedsættelse vilde Jris vistnok trække den største Freqvents til sig, selv om Königinn Caroline Amalie nedsætter end yderligere. - En Route, der uden Tvivl ogsaa turde være fordeelagtig for ris" i Forbindelse med den Aalborgske, er en ugentlig Tour imellem Kjøbenhavn og Odense, hvorhen som bekjendt en Dampskibsfart fortiden ogsaa projecteres. Da den Callundborgske Christian den Ottende" er gaaet heelt op til Odense Bassin, vilde Jris maaskee ogsaa kunne naae lige op til Byen, men selv om det kun kunde gaae til det 1 1/2 Miil fra Odense beliggende Stige, vilde ris, utvivlsomt dog ved en ugentlig Fart paa Fyens stærkt besøgte Hovedstad med sine folketalrige Omgivelser nyde en særdeles talrig Freqvents, der vistnok vil gjøre denne Route til en af Landets fordeelagtigste Dampskibs(Aalb. Av.) linier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Fra Kjøbenhavn - hedder det i Hemp. Av. har der i Odense paa en besynderlig Maade udbredt sig det Rygte, at denne Byes Deputerede, Generalkrigscommissair v. Abrahamson, skulde være død i Udlandet i Badet ved Gräfenberg. At dette Rygte er aldeles grundløst, bevidne de med Diligencen modtagne kjøbenhavnske Aviser, (der endnu upaatvivleligt vilde have talt derom, saa at Odense stadigen kan glæde sig ved den Tanke, at beDa holde sin valgte Deputerede, om hvis glimrende Evner der visselig kun gives een Mening. J de fleste Stændersale taler Hovedet først, medens Hjertet, ifølge den menneskelige Organismes priisværdige Indretning og nogle løierlige Naturlove, sidder nedenunder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Den 28de Mai d. A. blev, ifølge Ringkjøbing Amtsavis, den velfortjente Stænderdeputerede Gaardmand O. Kirk i Ulfborg Sogn, fra endeel Beboere af 2de af Ringkjøbing Amts Herreder (Vandfuld og Skodborg Herreder) ved en Deputation af nogle hæderlige Bønder tilstillet en skjøn Sølvpocal, ledsaget af en Skrivelse, hvori de tolkede Erkjendelsen af hans nidkjære Bestræbelser for det almindelige Vel. Pocalen selv havde følgende 2de Jnscriptioner: Til Stænderdeputeret O. C. Kirk fra endeel Beboere, i Skodborg-Vandfuld Herreder. Aar 1843. "Du sendes her en ringe Gave Fra Brødre, som Du blev saa kjær; Din Slægt kan den som Minde have Om Dig, at Du var Ære værd. Den kjøbenhavnske Centralkasse staaer igjen i Fare for, at lide et stort Tab ved svigagtig Omgang af en af dens Debitorer, hvorom der alt skal være Sag ved Retten. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Den fyenske Skolelærer-Forenings Sangfest i St. Knuds Kirke i Odense har et skjønt og virkelig opløftende Præg. Fra alle Kanter af Stiftet hedder det i den hempelske Avis vare disse Mænd strømmede sammen i et religienst Øiemed, visselig ikke for ved Roulader og Triller at vække en øieblikkelig Forbauselse eller Begeistring hos en Flok Tilhørere; disse Mænd, af hvilke maaskee Fleertallet sidde i ikke just misundelsesværdige Kaar, de havde ikke sparet paa Tid eller paa Flid, for at de kunne fremstille sig offentlig og ved en betydningsfuld Kraftanstrængelse søge at antyde for Publicum, at de i aandelig Henseende fuldelig fortjene de Forældres Tillid, hvis Børn de skulle opdrage. Og disse Børn, det er størstedelen Bondens Børn. Det var Skade, at den hæderlige Bondestand netop ved sine Sysler paa Marken forhindredes i talrigt at overvære Festen i Hellig Knuds Kirke; thi den Mand, der gik igjennem denne Fest, vilde vistnok have bevæget Bondens Hjerte og bidraget til, at han med forhøiet Taknemmelighed og Agtelse vilde betragte en Samfundsklasse, hvis Lod i det Hele taget vist nok fortjente at være bedre. Denne Fest er et ubedrageligt og godt Tegn paa, at der er Liv i den fyenske Skolelærerstand og netop den Slags Liv, som man maa ønske sig og som man bør opmuntre, hvorsomhelst man træffer det. Men hvem, der mægtig har bidraget til at opfostre og udvikle dette Liv, han bør ogsaa erholde den fortjente Tak derfor, og den ydes vistnok Biskop Faber af samtlige Skolelærere; det er vistnok meest ved hans Energi og hans Enthusiasme for den gode Sag, at Festen er tilveiebragt; hans Stræben og Virken i denne Sag fortjener visselig Paaskjønnelse af flere, end af Skolelærerstandens Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Dampskibet König Christian VIII. har nu aldeles opgivet sine Farter paa Fredericia. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
En Pige i Nyborg fik for kort Tid siden en holden Finger, og for at faae denne cureret henvendte hun sig til sin Madmoder. Denne, som just af en Veninde havde erfaret et probat Middel mod slig Daarlighed, men ei rigtig kunde erindre sig det, raadede Pigen at henvende sig til hendes Veninde, som hun navngav hende, for at faae nærmere Un Been. til F. deretning, hvilket Raad Pigen ogsaa fulgte. Denne var meget beredvillig hertil, men sagde dog, at hun vilde faae bedst Underretning hos en gammel Kone nede i Byen, som hun nævnte hende, af hvem hun havde erfaret Middelet. Pigen takkede for Efterretningen og begav sig til den omtalte Kone, af hvem hun ogsaa uden mindste Betaling erholdt en fuldstændig Underretning og Anviisning paa Noget fra Apotheket, og som ogsaa efter nogle Dages Forløb yttrede sin velgjørende Kraft. - Ovennævnte simple Historie fik Doctor L., tilfældigviis at høre, og hvad tænker vel Læseren han gjorde, Jkke mindre end anklagede dem alle tre, baade Konen, hos hvem Pigen tjente, og hendes Veninde, samt den gamle Kone, for - man tænke sig - Qvaksalverie, De maatte nu møde i Retten, men bleve naturligviis frikiendte, og - hvad der var det bedste af det - Doctoren idømtes Sagens Omkostninger. Da nu den samme Doctor ved denne Leilighed fik en dygtig lang Næse og han forresten i sig selv er dygtig lang, saa kan man nu ret have Aarsag til at kalde ham for - Doctor lang. (Hemp. Av.)J Den Frisindede meddeles følgende Authentiske Copie af en Skrivelse fra Grev von M paa Slottet Nr. ved Bre i Schl til hans egen Magistrat, saalydende: "Min herværende Magistrat bliver herved, i Anledning af en af mig gjort Anmeldelse om en til mig hos samme indløst Pung, med 1010 Rd., erindret om, for Fremtiden i sin Skrivelse bedre at iagttage de mig tilkommende Curialia. Jeg forlader dette for denne Gang som Uvidenheds Feil, men finder mig derved beføiet til bedre at underrette Samme. J den øverste Titel i Tiltalen maatte det hedde: Høiværdige høibaarne Rigsgreve, Naadige Greve og Herre. J Brevets Contert maatte det aldrig finde Sted, at man tiltaler mig Deres Høivelbaarenhed, thi dette skeer kun af mine Lige; men altid Deres Høigrevelige Naade."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Fremdeles er det høist usømmeligt, lige under Overskrivten at begynde Brevet, thi der maa lades en god Haandbred Rum derimellen; ligesom det ogsaa er uærbødigt at begynde saaledes: Af hosliggende Afskrivt vil Deres Høivelbaarenhed med Mere erfare, istedetfor det maa hedde: "Deres høigrevelige Naade tilkjendegive vi herved underdanigst o. s. v. Det Første viser den grove og ubehøvlede Borger, men det Sidste den meere dannede Skriver. Fremdeles maa det Slutning hedde: Vi henleve med dybeste Ærbødighed Deres Høigrevelige Naades" – og saa omtrent to Fingersbred fra Randen underdanige og derunder : Borgermester og Raad, og Navnene. Paa Udskrivten maa staae: "Til Hans Høigrevelige Naade, den Høiværdige Høibaarne Greve af M., det hellige romerske og det svenske Riges Greve, og Herre af det frie Herskab Nr., St. Johanniter Ordens Ridder, og kongelig preussisk virkelig Kammerherre, paa Slottet Nr. Jeg fordrer, at min Magistrat i sin Tilskrivt til mig stedse iagttager denne mig tilkommende Titulatur og Enrialia, idet jeg fra Dato ikke fra den vil antage andre, end saadanne Breve og Forestillinger, der ere affattede efter denne min Forskrivt, men sende alle andre uaabnede tilbage, og fra nu af ansee dem som mig viist forsætlig Fornærmelse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Vi henlede - siger Corsaren" - Publicums Opmærksomhed paa et Travleb, ved Veddeløbene paa Blegdamsfælleden den 8de Juli, der vist vil blive meget interessant. Gevinsten er en Pidsk. Concurrencen bliver sandsynligviis stor. Tanken om, paa en saa ærefuld Maade at kunne vinde et saa nyttigt Requisit, vil vist an- og bespore mange Høiadelige, navnlig Adelsklubbens Medlemmer, som her ville lægge deres Færdighed i ridderlige Øvelser for Dagen. Det skal slet ikke undre os, hvis en af disse Herrer vinder Prisen og vi see ham spadsere hjem fra Fælleden med en prægtig Pidsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Undersøgelsen og Jldebranden paa Grosserer, Holms Plads skal ikke have bragt noget sikkert Resultat, skjøndt adskillige Omstændigheder skulle tyde paa, at den var paasat. Et vigtigt Vidnesbyrd, skal være tabt i den Ulykkelige, som faldt ned i Jlden og derved tilsatte Livet. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
(Corresp.) Kjøbenhavn den 8de Juli 1843. J Torsdags den 6te Julii blev det første Præste convent afholdt i Roeskilde af Sjællands Stifts Geistlige. Nogle og fyrretyve Præster havde indfundet sig, og deriblandt fem fra Kjøbenhavn. Pastor Jbsen fra Lyngby indgav et Forslag til Oprettelsen af 56 Conventer i Stiftet, som da skulde sende Deputerede til et Hovedconvent i Roeskilde. Som Conventets Hovedformaal vedtoges kirkelige Forhandlinger. Til at behandle dette Forslag som overhovedet til at udarbeide Statuter for Conventet nedsattes en Comitee, til hvis Medlemmer valgtes Dhrr. Stiftsprovst Tryde, Præsterne Giessing i Ballerup, Fenger i Liunge, Jpsen i Lyngby, og Lic. Kolthoff i Kjøbenhavn. Til Formand for næste Aar valgtes Stifsprovst Tryde. Af videnskabelige Arbeider foredroges en Afhandling og Kirkens Forhold til Staten, saavidt os bekjendt, af Pastor Møhl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
J Aviserne anmeldes i disse Dage en Piece, der er udkommen i Hamborg og trykt i Brunsvig. Den har den høitskraldende Titel: Wiederlegung des Aufsattes in der Berlingschen Zeitung. No 9,10, 30, 34, 36, 38 uber die internationalen Staatsverhaltnisse der dentschen Monarchie, 38 Sider. Man vil strax af Titelen kunne skjønne, fra hvad Kant Vinden blæser, men man vil tage meget feil, hvis man troer, at Jndholdet svarer til Titelen. Jndholdet er den gamle Snak om, at Privilegierne fra 1460 udgjøre Hertugdømmets Grundforfatning, der er urokkelig til Verdens Ende. Om man end kan bevise, at denne Forfatning neppe var vedtaget, førend den blev rokket, at Hertugdømmet Slesvig senere blev erklæret for en souverain Stat, at Danmark førte Krig med denne souveraine Stat, og erobrede den, at Frankerig og Storbrittannien garanterede Kongen af Danmark, ikke Hertugen, af Slesvig, den bestandige og rolige Besiddelse af den erobrede Deel, at Stænderne i 1721 hyldede ikke Hertugen af Slesvig, men Kongen af Danmark og Norge, som deres souveraine Landsherre Alt dette betyder Jntet. Man fordreier og forvandsker saalænge, indtil man faaer den Mening ud, som er meest beqvem for Vedkommende; ja man undseer sig ikke engang ved det usle Procuratorkneb, at ved lex regia, paa hvis Arvefølge Hyldingseden gaaer ud, ikke forstaaes den danske Kongelov, men Arvestatutet af 1650, eller Gud veed, hvad andet; thi Slesvigholstenerne tilstaae, selv, at de vide det ikke. Dog - det er spildt Arbeide at vaske en Morian hvid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-10
Dampskibet Harlequin medbragte i Søndags 35 Passagerer fra Bornholm. Den første Gang medbragte det, saavidt vi vide, kun 8 Passagerer. Det synes saaledes at vise sig, at en stadig Dampskibsforbindelse med Bornholm vel maa kunne betale sig; kun er det Skade, at Harlequin er saa slet indrettet; det mangler saagodtsom alle Beqvemmeligheder for Passagerer, og ovenikjøbet er Beværtningen slet. For Bornholm vil en stadig Dampskibsforbindelse være af største Vigtighed; denne Ø eier en kraftig og virksom befolkning, men den mangler Jmpuls fra uden; den har hidtil været uden Forbindelse med den øvrige civiliserede Verden, og Bornholmerne have derfor, med al deres Dygtighed, været meget tilbage i Agerbrug og andre Henseender.