Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-31
Bagersvendene i Kiøbenhavn har deres Kroe i Borgergaden, der ere de paa en saa støiende Maade lystige langt ud paa Natten, at Politivennen, som har sine Øren som sine Øine allevegne har i No. 47. bedet Politiet om at have Tilsyn med at det ikke gaaer fuldt saa lystigt til i Fremtiden; man maae ellers ikke tage de Stakkels Bagersvende det saa ilde op, at de imellom forstyrre andre Folks Natteroe, da de selv saa sielden nyde nogen. – Mod de aabenbare Usædeligheder, maae Politiet være strængere dertil hører den Skik at bade sig paa offentlige Steder; de Usædeligheder, som derved forefalde, ere udførligt fremstillede i Dagsposten No. 201, vist nok en alvorlig Gienstand for Politiets Opmærksomhed. – J Aftenposten No. 6 har man indstillet til Politiet om det ikke fandt det passende at formindske Dandsebodernes Antal i Kiøbenhavn, som enten ere Samlingssteder for Lasterne eller Forberedelsesstederne til dem, og som især ere fordærvelige for Statens Tienestepiger, og der foreslaaes at man imellem skulde pludselig tillukke en Dandsebod og examinere hvilke Personer, man traf deri, da det ofte vilde lede til gavnlige Opdagelser. – J Danmark ere alle Hazardspil forbudte, i Frankerige taales de, da de forskaffe Regieringen en anseelig Jndtægtskilde; Spørgsmaal om de kunne forskaffe Staten nogen Fordeel, som kan opveie mod den Skade de tilføie, det gaaer med dem, som med Lotterierne, det er et det ved at befordre Folkets Usædelighed. - At foranstalte passende og gavnlige Folkeforlystelser er altid en vanskelig Opgave, en saadan er Jndretningen af offentlige Legemsøvelser; Staden Schlesvig har saaledes sin Tourneer=Anstalt som Underofficeren Koppe ved Livregimentet Curasserer, en Skolar af Professor Nachtigall i Kiøbenhavn har oprettet, den besøges stedse meere og finder almindelig Biefald; her er en oplivende Skueplads for Øiet, og her vinker Ærefølelsen Mennesket hen paa Sundhedens Bane. Folkets Forlystelser leder os hen til at betragte dets Sæder. J Politievennen No. 48 vises et Helligbrøde begaaes. almindeligen i Hovedstaden, da Bodernes Dørre vel ere tillukte under Gudstienesten, men enhver kan dog kjøbe der saameget han vil; Forfatteren tager de stakkels Boddrenges Parthie, som aldrig levnes en Frietime til at fornøie sig, og aldrig tilstaaes Leilighed til at besøge Kirkerne. - Hvilken Deel af et Folks Sæder tilbyder sig meere for Betragtningen end dets Klædedragt; denne er, siger Philosophen Garve, fornemmelig en Gienstand for Modens Herredømme, fordi den viser sig offentlig, angaaer Menneskenes Person, bliver oftest fornyet og kan derfor lettest forandres, og fordi den er i sig selv ikke af den Vigtighed, at man er tilbøielig til at fatte en fast Mening om, hvorledes den den burde være beskaffen, saa at den kunde faae en fast og varig Form; man har derfore foreslaget at Regieringen skulde standse disse Forandringer og Sammenblandelse af Stænderne, ved at indføre en National-Dragt; et nyt Forslag desangaaende er indført i PolitieVennen No. 17, der er meget skrevet og talt omdenne Materie; men man er endnu ikke kommen til et afgiørende Resultat; det er indlysende at den vilde have gode occonomiske Virkninger og lette Kundskaben om hvem man talte med eller traf paa; men det er et Spørgsmaal, om den ikke vilde give Stoltheden Næring ved alt for skarpt at skille Stænderne fra hinanden, og biedrage til at formindske Konst fliden, og standse Næringsveiene, ikke at tale om af den vilde berøve Folket den Fornøielse, som Modens Forandringer føre med sig, og indskrænke dets Friehed; men for den fra de øvrige BorgerClasser saa skarpt adskilte tienende Stand, var en foreskreven Dragt en Velgierning. Politie-Vennen vil i No. 47 have en Skat lagt paa Strudstær, som Fruentimmerne nu begynde saa meget at bære, og som koste Landet og Familiefædrene saa mange Penge, en Hat med 28 saadanne Fiær blev nyelig falbudt for 120 Rbd. – Samme Blad antager sig i No. 34, Kiøbenhavnernes Reputation og foreslaaer at de utallige Malersynder paa Skildter ikke burde taales, at en egen Embedsmand burde antages i Hovedstaden, som skulde have Opsyn med at Skild terne bleve fornuftige og anstændige. Jndskrifterne rigtig bogstaverede, og at man ikke betiente sig dertil af Latinsk, men derimod af Fracturskrift, J Kiøbenhavns Skilderie No. 43 ivres over, at der holdes formange Kareter i Kiøbenhavn, hvorved der tillige fortælles, at de kom først ret i Brug efter Souverginitetens Jndførelse, da Konge Frederik den 3die forærede Kareter, eller, som de da kaldte, Karosser, til tre af de Mænd, som meest havde udmærket sig ved at befordre den, en Jtaliener, Michael Angelo Tonti, fik et tiaars Privilegium, paa at indføre Bærestole, og de løbenede Heste med samt deres Æske ere vel bekiendte af Holbergs Skuespil. – Nyekiøbing paa Falster er ligesom Slagelse en af de Byer, som udmærker sig ved et godt Politie, til de gode Politie-Befalinger, som der ere udkomne høre: Forbud imod Børns Renden og Legen paa Torve og Gader, hvorfor Forældre og Foresatte ere gjorte ansvarlige; Jndskrænkning i Skiveskydning efter Godtbefindende, og Paabud at Vogne skulle være tætte med For= og Bagbrætter, naar Giødning eller anden saadan Ureenlighed udføres, saa at intet kan spildes paa Gader eller Bole, og hvorfor baade de, som lade Kiørselen forrette, og Kudsken drages til Ansvar.