Københavns Adresseavis, 1765-01-04
Af Tyrenes Blod forfærdiger man, som bekiendt er, den blaa Farve, som er berømt under Navn af Berliner blaat. Ved disse Arbeyder har man ikke allene ved chymiske Olsninger udbragt rigtigt Jern af Blodet, men man har endog ved denne Anledning forsøgt, om det ikke var mueligt, ogsaa at forfærdige denne Farve af Jern. Disse Forsøg ere fuldkommen lykkedes, og de maae endog overbevise dem, i denne Sag mest Vantroende, at det i Blodet, hvoraf man giør Berlinerblaat, er rigtig Jern. Dette maae være nok til Oplysning derom, at der virkelig findes Jern i det menneskelige Legeme. Og man kand tillige heraf slutte, at Staalvand forøger det menneskelige Legems Styrke og Fasthed, og styrker svage Ledemoder. Saadant Vand er det der findes i Pyrmonter Brønden. 2) Naar Frosten i Lemmerne begynder at kløe, tver og gnier man dem med Steen=Olie, Myrthe Essenz, Terpentin=Olie, Campher=Spiritus, Bernsteens=Essenz eller stærk Brændeviins Dito. Dette er et Par smaa Huus=Raad. Videre spørges: 1.) Giver Arrest nogen Eiendoms Ret i Debitors Boe, og bør den, som har faaet Arrest, præsereres alle andre i det arresterede eller concurerede efter sin Fordrings Beskaffenhed? 2) Kand B nyde Udlæg i det A har arresteret, naar A forsømmer at lade gjøre Udlæg efter erholdte Dom En grundig Oplysning af disse, i sær første Spørsmaal. vil giøre Auctori saa meget større Ære, som det for Unblico i Almindelighed og de Commercerende i Særdeles. hed vil være af største Nytte, at saadan en Materie offentlig bliver ventileret, i hvilken ey allene 2 af vore største Jurister har dissenteret, men i hvilken endog de fleste Lovkyndige i Kiøbenhavn har en, og de fleste uden for, en anden Mening. 3) Tobaks=Røgen er for nogle Complexioner lige saa skadelig, som det for andre igien kand være gavnlig, bruges undertiden meest af Dem, det er skadeligst, blot for Tidsfordriv, af en Vane. De Allerphlegmatiske TobaksRøgere meest er tienlig, bliver vamle deraf, røger sielden. Det var derfore ønskelig, om nogen maatte være bekiendt andre Species, hvis Rog var af behage ivere Smag, og sundere Kraft end Tobaks=Røg, i dets Sted at kunde bruges, og derom i disse Tidender vilde meddele andre sin Kundskab, det vilde imodsigelig blive til større Nytte. Efterkommelsen, for de hidsige og tørre Complerioner der røger den almindelige Tobak, end af de fleste bliver eragtet. 4) Man ønsker et probat Middel til at fordrive Ring Ormene. 5) Et godt Middel til at bortskaffe Vorter. 6.) Et Middel imod Frost paa Hænderne og paa Fødderne. Om man kand holde den besynderlig Tildragelse for troelig og sandfærdig, som man for nogle Aar siden saae i Aviserne, at Hænderne vare faldne af sig selv. 8.) Landdristen Hr. v. Mynchhausen i Hannover har nyelig udsat: 1) En Priis af 100de Dukater for den, som tuforladelig og best kand vise, hvorledes Jndkomster af Godserne i det Nedersaxiske, ved nye Indretning i Huusholdning, merkelig staaer til at forbedres, saaledes, at Forbedringen kand blive varig, og Publicum ikke lide derunder, 2) En dito af 50 Dukater for den, som giver en udførlig Beskrivelse over det i en Huusholdning holdende Qvæge, saasom Hestes, Kiørs, Faars, Gieders, Eselers, Muul Esellers Egenskaber, Natur og Kiendetegn, Opvart, ning, Forring, Nytte, Formerelse, Sygdomme og Midler, derimod. 3) Nok en Priis af 50 Dukater for den, som fuldkommen viser Luftens Trek, og hvorledes samme kand føres til Nytte, ved Ovne til Jldens Magts Forøgelse og Brændeveds Sparelse, samt til at hindre sterk Hede i Værelser om Sommeren, og forhindre Røg af Kaminer, 4) En Priis af 20 Dukater for den, som tilstrekkelig beviser, hvorudi det kledende Væsen bestaaer, som i Stene tilveyebringer Jorddelenes Forbindelse og Markernes Frugtbarhed, og hvorledes samme med Nytte kand forøges, til at giøre et Land mere frugtbart, Træ mere varigt, og Veyen faste og uforanderlige? 5) En Priis af 20 Dukater til den, som giver en nøiagtig Beskrivelse over alle Arter af Frugter, som tiener til Underholdning. 6) Endnu en Priis af 20 Ducater for den, som grundig udfører Læren om Sympathie og Antipathie imellem Dyr og Jnsecter, 7) En Priis af 20 Ducater for den, som opdager, hvorledes vi Mennesker blot ved vort Legeme fornemmer den magnetiske Materies Trek, som samme stedse tager imod Sønden og Norden, og altsaa uden Magnet Naalens Tiltrekning kand bestemme Verdens Egne, hvilket skulde ikke allene være til stor Nytte ved Søefarten, men endog paa Reyser, paa Jagt og i Krigen, 8) En Priis af 12 Ducater for den, som giver tilstrekkelig Undervetning om, hvorledes man paa Landet altid kand have got og eens got Øll og Brød, 9) Nok 12 Ducater for den, som indleverer den beste Underretning om Træ=Plante=Skoler, 10) 2 Ducater til den, som bringer modent Frøe af Farrenkrant (Polysedium Filix, Linn.) 9.) Det Churpsalziske Videnskabers Academie har for næstfølgende Aar opgivet følgende Spørsmaale: 1) Hvorledes kand man paa en lettere, kortere og mindre bekostelig Maade giøre Gar=Kobber af Kobber=Ertz, 2) Hvad for Folk har beboet de nu værende Churpsaltziske Lande for og i den Romerske Regierings Tider, 3.) Hvor finder man i Churpfaltz saadan Leerjord, hvormed man kand giøde og forbedre Agrene, og paa hvilke Agre kand saadan Leerjord nyttigst bruges, 4, Hvorledes kandman i Churpialt forbedre Bie=Avlingen, Prisen for de beste Svar paa de 2 første Spørsmaale er en Skue Penge paa Hove Ducaters Værd, og for hver af de 2 sidste en Dito paa 25 Duca varene skal indsendes inden 1ste Julii til ters Værd. Hr. Secretair Lammen. 11.) Kand en Vexel=Obligation, som efter sin Løbe Maaneds Forløb først paatales, skille Creditor ved al Fordring; eller han siden allene som efter andet simpel Beviis kand paatale sin Fordring.