JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Anmelderen af det Stykke i No. 55 af dette Blad, som har givet Anledning til de nærværende Yttringer, anfører Exemplet af En, der er bleven 4000 Rbdlr. S. V. skyldig, paa en Tid da Børs coursen var noteret til 300, og siger, at denne Debitor, naar han, til Bankcoursen af 375, nu skulde betale den laante Capital med 7500 Rbdlr. N. V., vilde i Grunden komme til at betale 1500 Rbdlr. N. V. mere, end han virkelig har faaet tillaans, om man end beregner Pengene i rede Sølv, føier Anmelderen til. Hvad Anmelderen her har tænkt, eller har villet udtrykke, kan ei letteligen indsees. Forudsætter man, at 2 Rbdlr. S. V. vare, efter deres egentlige Bestemmelse, omtrent lige med I Species, og antager man herefter med Anmelderen, at 4000 Rbdlr. S. V. ere blevne udlaante paa en Tid da Coursen var noteret til 300, vil dette ikke sige andet end at 2000 Species bleve udlaante, hvilke dengang kostede 6000 Rbdlr. N. J. Jmidlertid er Coursen stegen, og bleven noteret til 375, den fastsatte Betalingstermin er forhaanden. Da Debitor ikke kan betale de laante 2900 Species in Natura, maae han tilveiebringe det hvorfor de kan kjøbes, med andre Ord: 7500 Rbdlr. N. V. Hvorledes kan Debitor her siges at betale 1500 Rbdlr. N. V. mere end han har faaet tillaans, At et større Antal Bancosedler, naar Coursen er høiere, svarer til et mindre Antal, da den var lavere, følger jo af det almindelige Begreb om Tours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Hvad der anføres, at Creditor ved at kjøbe endnu ikke forfaldne Prioritetsobligationer for de 7500 Rbdlr. N. V., som han har erholdet betalt, kan fordoble sin Capital, er noget, som ei allene er den omhandlede Sag uvedkommende, men endog beviser de skadelige Følger af Capitalers Uopsigelighed, hvilket Onde man derfor maatte ønske bortryddet jo før jo heller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Naar fremdeles Anmelderen vil udlede den høie Disconto af den nærværende Pengemangel, kunde let det Spørgsmaal opstaae, om ikke denne Pengemangel tildeels er fremkommen ved at Capitalerne, formedelst deres Uopsigelighed, ere satte ud af Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Hvad endeligen den Forlegenhed angaaer, hvori Debitorerne ville komme, ved, i Tilfælde af de laante Capitalers Opsigelse i Aaret 1816, at blive nødte til at sælge deres Eiendom til enhver Priis, da kunde vel herved bemærkes: at Mueligheden af Opsigelse er allerede bebuden ved Placaten af 26 April 1814, og at den største Deel af Statsborgerne, som den største Deel af Debitorer. - Næringsstanden overhovedet – der modtager Betaling for sit Arbeide i et Antal Bancosedler, som omtrent svarer til rede Sølv, nok egentligen ikke kan siges at trykkes ved at betale sin Gield med Rop. S. V., og det endog med en fordeelagtig, ikke ubetydelig Rabat. Kunde man tænke sig Mueligheden af det Tilfælde, at alle eller mange Capitaler bleve opsagte paa engang, vilde dette vist nok øieblikkeligen foraarsage en almindelig Forvirring. Men et saadant Tilfælde vil aldrig kunne indtreffe. Capitalisterne vilde nemlig derved handle imod deres egen Jnteresse. Store Summer vilde saaledes pludselig blive bevægelige; Discontoen, som en Følge deraf, falde, private omskrevne Obligationer, som nu fordeelagtigen kan kjøbes, stige betydeligen i Prisen, ja selv Debitoren, hvem den omskrevne Capital var bleven opsagt, vilde neppe under disse Omstændigheder komme i Forlegenhed med at finde en nye Creditor, der, naar mange Penge førtes til Marked, var villig til at overlade dem for billig Priis. Den befrygtede Fare for Debitorerne synes derfor efter det her Anførte gandske at forsvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Forfatteren af disse Linier tør forresten forsikkre, at de nærværende Yttringer ikke ere fremledte af nogen privat Grund. Han skylder for Tiden intet bort, og har ligesaalidet noget at fordre. Vigtigheden af den omhandlede Sag for Fødelandet; Overbeviisningen om, at man ikkun ved at høre og prøve flere og forskjellige Meninger, bringes paa Sandhedens rette Spoer; dette allene, og ikke Lyst til at skrive, har bragt ham til at gribe Pennen. Eensidige offentlige Fremstillelser af en Sag, der er af saa stor Betydelighed for det Almindelige, som den her omhandlede, vildlede let Almeenheden. Ved at bringe forskjellige Meninger til, dens Kundskab, forebygges imidlertid dette; thi derved gives den Leilighed til selv at prøve og dømme. Heri maae især Grunden søges, der har bevæget Forfatteren af disse Linier til at lade sine private Jdeer trykke. At drøvte de forskjellige Meninger, og at anvende hvad der findes meest gavnligt, maae i øvrigt være de Mænds Sag, hvilke det vigtige Kald at ordne Statens Penge Læsen er overdraget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
I Anledning af Dr. Badens Jndførte i Skilderiet Nr. 51. Jeg forudseer, at Hr. Amtsprovst Latken, skjøndt han har paataget sig en god Sag at føre, og vil vide at forsvare den; dog faaer en haard Kamp at udholde, i det han imod den Mening, som nu skal indyndes, foretrækker det indskrænkede for det uindskrænkede Brændeviinsbrænderie. Han faaer her ei alene Mange imod sig, som drives af Partiaand og Modsigelseslyst; men ogsaa alle dem, som gjøre Vinding til det høieste Maal for al Tænken og Stræben, som have til Valgsprog, Prositen er god, hvorfra den end kommer. Endskjøndt Sagen først kan ansees begyndt, og maa nøiagtigere forhandles, førend den kan blive afgjort, (ogsaa Lægernes Mening maatte høres) var det dog maaske tjenligt til at gjøre Undersøgelsen meere tydelig og mindre vidtløftig, om Man først fremsatte nogle almindelige denne Sag vedkommende Spørgsmaale til Betænkning og Besvarelse, hvorved det uden Tvivl vil blive lettere at fælde den endelige Dom. Her spørges da 1) bliver Productionen af Brændeviin betydeligt forøget, naar Brænderier kunne, anlægges overalt paa Landet, som i Kjøbstæder, 2) bliver Forbruget af denne Drik større og Nydelsen deraf overflødigere, naar den kan tilberedes og altid haves ei allene i enhver Bye, men hos enhver Gaardeier, 3) Er det skadeligt for et Lands Velstand, at en større Mængde af Korn forvandles til Brændeviin, og at Brugen af denne Drik bliver almindeligere, 4) drives Brænderierne til større Fuldkommenhed og med mere Fordeel, hvor Anlæget er stort og beregnet paa Handel, end hvor det er indrettet kun til eget Husbehov, Dersom disse Spørgsmaale maae besvares med Ja; og der bliver uden Tvivl efter nøieste Overveielse Mere for end imod dem, saa er Striden mod Landboens Frihed til Brændeviinsbrænderie halv vunden, skjøndt den vel derfor ei opgives som tabt af Modpartiet, der endnu rykker fremmed flere Tropper, dem det har i Baghold, og paastaaer at kæmpe for en retfærdig Sag, da det gjælder Frihed, er det end kun Frihed til at brænde Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Hr. Dr. Baden fremstaaer allerede i Kjøbenhavns Skilderie No. 6 og erklærer alle Hr. Amtsprovst Lütkens Beviser i Landoekonomiske Tidender for Skadeligheden af BrændeviinsbrændingsGjenindførelse paa Landet at være Skingrunde. Synderligt nok, at Hr. Dr. B. dog ei har gjendrevet Nogen af disse, men griber efter andre Midler for at befæste sin Paastand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Naar der end videre siges: Brændeviin kan udbringes af Haugefrugter, Brakfrugter m.m., saa maa der ogsaa undersøges, hvor stort og hvor kraftigt dette Produkt er, og de samme Ting kunne og vel nyttes uden at undergaae denne Forvandling? Naar der siges, Køerne give mere Mælk, naar de fores med Spøl og Drank, saa er Mælken jo ogsaa tyndere, og hvad deraf tilvirkes slettere? Men hvorfor ikke ligefrem ud med Sproget, det er ei for den simple Bondes Skyld at Brændeviinsbrænding skal være fri paa Landet. Fordelen vilde for ham i hans indskrænkede Stilling blive liden eller ingen. Men Herremænd, Forpagtere, Møllene, Fabrikantere, vel ogsaa nogle Præster vilde bedre vide at benytte Tilladelsen, og ved at drive denne Handel i det Store kunde de vel som de egentlige Brændeviinsbrændere blive bemidlede. Naar Meieriet kunde voxe fra 150 til 300 Køer saa kan Uleilighed og Omkostning nok lønne sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
J vore pengelystne Tider, hvor det endnu hedder Virtus post nummes, ville vist mange hylde den Sætning, naar kun flere Kreature kunne fødes og mæskes ved Landboens Frihed til Brændeviinsbrænding, saa er det ligegyldigt, om flere Mennesker derved fordærves og hentæres baade paa Siel og Legeme. J. L. Paludan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Indenlandske Efterretninger. Odense, d. 14 Juli. J Onsdags d. 12te Juli havde Fyen og Odense den Glæde, første Gang efter det høie Pars Formæling at see H. H. Prinds Christian Frederik med sin høie Gemalinde og Prindsen sin Søn samt Suite ankomme hertil, paa deres Reise til Kjøbenhavn. Ved Ankomsten til Bøygden modtoges det høie Fyrstepar paa fyensk Grund af Hs. Exc. Generalen og Hs. Hobh. Stiftbefalingsmanden med flere Honoratiores. Det behagede Deres Høiheder at spise til Middag paa Hvedholm hos Hr. Kammerherre Grev Bille Brahe, og derpaa fortsætte Reisen til Odense, hvor de ankom Kl. 7 om Aftenen, modtoges udenfor Vesterport af det hele opstilte Borgerskab, og steegge af, under almindeligt Hurra- og Jubelraab paa Postgaarden. Derpaa var stor Kour, hvortil alle Herrer og Damer af Rangen vare tilsagte; hvorpaa Herskabet, efterat have drukket Thee, behagede at tage paa Komedie. Paa Skuespilhuset modtoges Fyrsteparret med almindeligt Hurra og følgende Velkomstsang: Velkommen, Fyrste, med din Mage! Velkommen til vor gamle ByFremstraale mange blide Dage. For Dig og den i Fredens Ly Fyrstinde, du vort Hjerte har. Velkommen, høie Ægtepar! Æt af Skjoldungers høie Stamme, Jer Arvelod er Kierlighed. For Eder Borgertroskabs Flamme Opstiger, tændt for Evighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Fra Oldtids Dage danske Mand Var tro mod Fyrstehuus og Land. Trofasthed er de Danskes Ære Mod Gud og Konge, Fyrste, Ven; Thi lyde høit: Velkommen være J trofast Raab af danske Mænd. Blidt smille Eder mange Aar Til sildig Alders sølvgraae Haar!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Efter Skuespillet ved Bortgangen gjenlød Huset atter af Hurraraab, og da det høie Par var steget i Vognen, spændtes Hestene fra, og Vognen blev trukket af Folket til deres Logis paa Postgaarden. En stor Deel af Byen var til over Midnat illumineret, hvoriblandt Bispegaarden ved sin smagfulde Oplysning især tog sig meget godt ud. Næste Dag behagede det høie Herskab, efter at have gjennem de blomsterstrøede Gader besøgt Slottet, at dejennere hos Hs. Excell. Generalen, og derpaa ved Middagstid, under Honneurs af Borgerskabet og det øvrige Militære, ligesom ved Ankomsten, at fortsætte Reisen til Juelsberg og Nyborg. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Mariboe, den 13de Juli. Den 6te dennes blev ved Hans Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen Hr. Candidat J. G. Nielsen indviet i Mariboe Domkirke til det offentlige Lærembede paa Fjemøe. Ved den Leilighed tog Udgiveren i sin Jntimationstale Anledning af Marth. 10,16, til at udvikle og fremsætte: Jesus Christus, som et Mønster paa den kloge, vaersomme og forsigtige Religionslærer. Til Grund for Jndvielsestalen, der indeholdt et Skilderie over den værdige Religionslærer, lagde Hr. Biskoppen 2 Thimoth. 3-4 V. Til Slutning prædikede Hans Velærværdighed Hr. Nielsen over Sal. 6, 89. V., som gav ham Anledning til at afhandle: De kraftigste Bevæggrunde til Vedholdenhed i det Gode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Et Pund Smør kan nu kjøbes her i Mariboe fra Landet for 3 Mk. 8 s. og et Par Kyllinger, for 4 Mk. - Den 7de dennes haglede og regnede det meget stærkt i Nakskov og den 8de ligeledes her i Mariboe. - J indeværende Aar er ved Hr. Kjøbmand Niels Johansen opkjøbt 970 Liispund, Klude til det Drewsenske Papiirfabrik i Kjøbenhavn. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Ribe, d. 14 Juli. Onsdagen den 5te Juli holdtes Landemodet i Domkirken. Amtsprovst Tilemann prædikede over 1 Corinth. 3, 7. 8 og afhandlede hvad der skal opmuntre, trøste og berolige os, naar vore dydige og pligtmæssige Bestræbelser mislykkes, og synes at være frugtesløse. Derefter oplæstes som sædvanlig, de kongelige Forordninger og Kollegiernes Breve. Sagen som var anlagt mod Degnen Krosp, og paadømt af en Provsteret, blev udsat til et extraordinært Landemode, som holdes i Slutningen af September. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Aalborg, d. 13 Juli. Mandagen den 10de Juli afmarscherede den 1ste Bataillon af vores her garnisonerende 3die Jydske Jnfanterie-Regiment, under Commando af S. T. Hr. Kammerherre og Oberstlieutenant v. Moltke, for at støde til Auxiliair=Corpset. De ledsagedes med alles bedste Ønske om, at de snart, tilligemed den almindelige Fred, maatte vende tilbage til os. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Kjøbenhavn, d. 17de Juli. Hs. H. Prinds Christian Frederik med høie Gemalinde, Hs. H. Prindsesse Caroline Amalia, samt Hs. H. Prinds Frederik Carl Christian, ankom til Frederiksberg, Løverdagen den 15de Juli, om Eftermiddagen Kl. 6, og her til Staden samme Dag, om Aftenen Kl. 9. - Deres H. H. Prinds Christian Frederik og Prindsesse Caroline Amalia modtage Cour i Høi sammes Palais i Eftermiddag Kl. 6. Cavalierer og Damer klæde sig, som til Apartement. (St. Td.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Paa det Hs. Majestæt tilhørende Fabrik, Frederiksværk, beskjeftigedes i forrige Aar 25 Mestere, 126 Svende, 96 Drenge og 42 Dagleiere. Det hele arbeidende Personale var saaledes 229. De forskjellige Værksteder vare: et Canonstøberie med 2 Dreierværker og 2 Boerværker, et Krudtværk med 7 Vandmøller, en Sabel Fabriqve med 2 Hamre, Blæse= og Slibeværk, en Meelmølle med 1 Vandhjul og 2 Qværne, desuden et Kobbervalseværk, som har en bestemt Mængde Vand af Værkets Beholdning, Smede, Hjulmænd, Gjortlere, Kobber smede, Bødkere, Snedkere, Murere, Tømmermester, Garver, Børstenbinder og en Fabriqve til Agerdyrknings-Redskaber, et Teglværk og et Brænderi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
- De i forrige Aar forbrugte raae Materialiers Værdi beløb sig til 151,369 Rbdlr. De deraf forfærdigede Vares til 183,368 Rbdlr. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Kjøbenhavns Børs den 18 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 613, a vista 625. Amsterdam 2 M. 575. London 2 M. 23 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. 615. - Specier solgtes til 36 3/4 a 37 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 69 1/2 pr. 100; Oblig. 395. Norske Sedler 60 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Blandede Efterretninger. Angaaende Bibelselskaber læses følgende i den norske Rigstidende: "Foranlediget af, at mig blev ved en Ven, nylig hjemkommen fra London, tilfendt følgende: Summary account of the proceedings of the British et Foreign Bible Society. Land. 1814 og the teenthe report of the Br. et Foreign Bib. Soc. etc. Lond. 1814; hvoraf sees det uberegnelige Gavn, dette høistærværdige Selskab har stiftet hidtil, næsten over den ganske Jord; og da Hans Excellence, den for evangelisk Christendom saa varme Minister Rosenblad, opmuntrede mig og flere ved seneste Samvære, i Anledning af det overordentlige Storthing, at oprette et Bibelselskab i Norge, som det i Stockholm; - og vor Kronprinds har for kort siden naadigst skienket os over 150,000 Rdlr. De, til dets Fond, er min ærbødigste Begjær til alle mine høistærede Embedsbrødre i vort Fædreland, at de vilde beære mig med Underretning om, hvormange Bibler paa vort Modersmaal der findes i Menighederne, og hvormange af disse ere af Sl. Stistrups Donation uddeelte. Enhver Hr. Broder, vilde ufortrøden indsende Fortegnelsen til sin Biskop, da jeg har tilskrevet og allerærbødigst udbedet mig af enhver af vore Hrr. Biskopper, at sende mig de samlede Jndberetninger. Min Hensigt er: at underrette Bibelselskabet i Engelland om hvormange Bibler, i Norge, og vore videre Bestræbelser. Thi, ligesom jeg i ovennævnte Beretninger finder opregnede Bibelselskaber og Takadresser for Understøttelser af British et Foreign Bibl. Societ, fra Svensk Lapland til - van Diemens Land, fra Labrador til Moscow, fra China til Syd= og Nordamerica, fra Syd- og Nord=Africa &c., saa har jeg dog endnu ikke fundet nogen Underretning fra vort Norge; o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
J Lothringen faldt for en Tid siden ved Nonsard en Ulvinde i en Ulvegrube. Sammes Eier kalder strax sine Naboer bid; tilfældigviis fandtes blandt disse ogsaa Børn, hvoraf eet styrtede i Gruben. Man kan let forestille sig de Tilstedeværendes Forfærdelse: det var Daniel i Løvegruben. Ulvinden, kun ene sysselsat med sin egen Forlegenhed, tilføiede Barnet intet Ondt, men sprang uraligt frem og tilbage over det. Endelig drog man Barnet ved Hjelp af et Reb op af Gruben. Ulvinden selv blev fangen i en Snare; men den tog fat i Stangen, hvori den var befæstet, med Tænderne, svingede sig paa samme op af Gruben, og undveeg, uden at saare nogen, midt igjennem Skaren af de Omkring staaende, der over denne UlvindesAandsnærværelse selv tabte al Aandsnærværelse. Freymüthige.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
(Af Hamb. Corresp.) Hamburg, d. 14 Juli. J Morges er Skidet Thetford, Capitain James Bouch, ankommen hertil fra Hull, som det forlod d. 9 Juli. Det medbringer den der udkommende Tidende for bemeldte Dag, hvori findes følgende Artikel: Bonapartes og hans Families Anholdelse. - Star=Office, Kl. 2. Hr. Rothschildt, en Mand, hvis Navn ofte er bleven anført, hvor Talen har været om vigtige og authentiske Efterretningers Ankomst fra Frankrig til Engelland, har faaet et Brev fra Ronen af 6te Juli, der udtrykkelig og bestemt anfører, at Bonaparte og hans Moder, tilligemed hans Brødre Hieronymus, Joseph og Lucian, ommeldte Dag om Morgenen tidlig ere blevne anholdte af Gensdarmeriet og Politiet, og bragte i sikker Forvaring. De vare paa Reisen, til Kysten, for at indskibe sig til America. (De belgiske og hollandske Breve og Tidender for i Dag melde intet herom; Efterretningen er derfor endnu stor Tvivl underkastet.) - En Keiserlig russisk Coureer, som den 7de dennes forlod Hs. Majestæt Keiser Alexanders Hovedqvarteer i Void, en Station hiinside Toul, og er bestemt til Norden, har, foruden Parises Capitulation, hertil medbragt følgende officielle Efterretning til den russiske Collegieraad Hr. v. Struve: General Czernitschef har erobret Chalons sur Marne med Storm. En General, 1500 Mand og 6 Canoner faldt i hans Magt. De østerrigske Generaler Colloredo og Frimont have stormet Montbelliand og Carouge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Efterretningen om en af Generalerne Frimont og Bubna med Suchet sluttet Vaabenstilstand er ugrundet. Operationerne fortsættes tvertimod paa denne Side med største Drivtighed, for at understøtte de talrige Royalister i det sydlige Frankrig. J Marseille var allerede oprettet et Kongel. Gouvernement. Denne Stad, saavelsom de vigtigste Stæder i Provence, have plantet den hvide Fane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Haag, d. 11 Juli. Den nærværende Crisis nærmer sig sin fuldkomne Opløsning. En Cabinetscoureer, som den 8de om Aftenen blev affærdiget fra Paris, har overbragt vor Konge den Efterretning at de allierede Armeer og Kongen af Frankrig have holdet deres høitidelige Jndtog i Paris. Communicationen og Postfarten ere igjen satte paa deres gamle Fod. Jalt hersker den bedste Orden. Den Kongel. preussiske Gen. v. Muffling er Gouverneur i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Af en Privatskrivelse veed man, at Ludvig XVIII er taget ind paa Thuilleriernes Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Amsterdam, den 11 Juli. Jndtil i Dag er endnu ingen directe Post ankommen hertil fra Paris, dog ventes den i Morgen. Man er i Almindelighed af den Mening, at Krigen ufortøvet vil blive endt. Vi Nederlændere smigre os med det Haab, at vor Grændse mod Frankrig vil blive udvidet ved Fredsslutningen, og sikkre ved adskillige betydelige Fæstninger, som skulle afstaaes til os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Rotterdam, d. 11 Juli. Parises National gaarde var gaaet den allierede Armee imøde ved dens Jndtog i Paris, og førte den høitideligen indi Frankrigs Hovedstad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Overrhinen, d. 6 Junii. Keiseren af Østerrig vil paa sin Tilbagereise gaae gjennem Schweiz til Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Brüssel, d. 9de Juli. Mellem Fyrst Blücher, og Hertugen af Wellington paa den ene, og den provisoriske franske Regiering paa den anden Side skulle endnu følgende Punkter være blevne fastsatte. Bonaparte og hans Familie ere for enig forviste fra fransk Grund. Den franske Armee trækker sig bag Løire, for at oppebie de høie Monarkers Ankomst til Paris. Den provisoriske Regjering skal vedblive at være i Virksomhed indtil Frankrigs Skjebne er bleven afgjort. - De franske Fæstninger Valenciennes, Maubeuge, Landrecis, Conde &c. ville ikke høre noget Forslag om Overgivelse. Dog skal Gouverneuren i Lille have forandret sine Tanker efterat han har faaet den officielle Efterretning om Parises Capitulation. J Valenciennes trængte Fruentimmerne ind i Maireps og Commandantens Boliger, og forlangte at Fæstningen skulde overgives, men de bleve afviste, og mange af dem fordrevne fra Staden. - Man vil vide, at General Lamotte er ankommen til Hs. Majestæt Ludvig den 18de med Forslag fra Marschal Davoust, hvorpaa der blev holdet et Cabinetsraad. - Lord Castlereagh er allerede reist gjennem Mons til Hertugen af Wellingtons Hovedqvarteer i Paris. Den 4de d. er en fransk Officeer kommen gjennem Furnes som Coureer med Depescher fra Kongen af Frankrig til Dynkirchen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 22 Apaa Raa Tolvte Aargang. No. 58. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 Juli 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Hvad der anføres: "at Creditor, ved at kjøbe endnu ikke forfaldne Prioritetsobligationer for de 7500 Rbdlr. N. V., som han har erholdt betalt anseer Forf. for noget, som ei allene er den omhandlede Sag uvedkommende, men som endog beviser de skadelige Følger af Capitalers Uopsigelig hed o. s. v. - Jeg har anført dette Exempel som en medvirkende Aarsag til at mange vilde opsige deres forfaldne Capitaler, og, fra den Side betragtet, kan det ikke være Sagen uvedkommende. Naar Forf. siger: "at det Spørgsmaal let kunde opstaae, om den nærværende høie Disconto tildeels ikke er fremkommen ved, at Capitalerne, formedelst deres Uopsigelighed, ere satte ud af Omløb, saa spørger jeg, ere Capitalerne da i dette Øjeblik satte ud af Omløb, fordi de endnu ikke ere tilbagebetalte til Creditorerne? Naar Disconton er saa høi, som den nu er, kan man ikke antage, at Capitaler ere ud af Omløb; thi ingen, som har Penge til sin Disposition, er saa ufornuftig, at lade dem ligge frugtesløse under saadanne Omstændigheder. At Omløbscanalerne forandre sig, kan ikke forøge Massen af de circulerende Penge; thi Pengene blive ikke flere, fordi de komme i andre Hænder.