JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. J en Svarskrivelse af 26 Novbr. f. A. til en Amtmand har Cancelliet formeent, at det af Forordningen 24 Octbr. 1837817 og 25, naar de sammenholdes med hinanden, fremgaaer, at Kjøbstadens Øvrighed i Forbindelse med Borgerrepræsentantskabet kunne i de Communeanliggender, der ikke særlig ere undtagne, tage gyldige Beslutninger, naar begge disse ere enige, saa at Amtmandens Resolution kun behøves, naar der mellem dem viser sig nogen Meningsforskjellighed. Jmidlertid vedbliver Amtmanden at have Control med Byens Oeconomie, og hvis han, for at kunne have en Dom angaaende Gjenstande, som høre dertil, behøver anden Oplysning, end den, der indeholdes i det Overslag og Regnskab, der indsendes til ham, er han beføiet til at forlange sig samme meddeelt, for at han kan sættes istand til at bedømme Rigtigheden af den brugte Oeconomie saavel med Hensyn til Jndtægts som Udgifts væsen, samt derefter at kunne gjøre sine bemærkninger og i fornødent Fald at indgive Andragende til Cancelliet. Kjøbenhavns 32 Mænd have, som tidligere meldt, besluttet at offentliggjøre et Uddrag af de Sager, som egne sig dertil og Begyndelsen hertil er nu skeet i Berl. Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Af dette Udtog sees blandt Andet, at Forsamlingen har vedtaget med Hensyn til Tilveiebringelsen af de foreløbige Ressoureer til Bestridelse af Udgifterne ved Opførselsen af Thorvaldsens Musæum, at indstille til Magistraten, omden ikke maatte finde det hensigtsmæssigt at indlede Correspondence med Directionen for Kjøbenhavns Sparekasse om af denne Kasse at erholde et successivt Laan af indtil 130,000 Rbd., imod en Rente af 3 pCt. Ved samme Leilighed vedtog Man at andrage paa, at Underhandlingerne med vedkommende Autoriteter om en partiel Anvendelse af den, nu Frue Kirke tilfaldende Brændeafgift, til Dækning af Stadens Udgifter ved Opførelsen af Thorvaldsens Musæum, maatte muligst paaskyndes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Ved Høiesteretsdom af 22 Jan. i Sagen: Hof guldsmed Sivertsen contra Uhrmagerlauget, ere Guldsmedene kjendte uberettigede til at handle med Guld Herre og Dameuhre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Efterretninger om ledige geistlige Embeders Jndtægter og de paa samme hvilende Byrder: 1. Ubye Sognekald i Siellands Stift, 474 Rbd. Embedet har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognets 588 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Hartk. udgjør 407 Tdr. 6 Skpr. 2 1/2 Fdkr. Byg, at betale efter hvert Aars Capitelstaxt. 2) Qvægtiende c. 30 Rbd. 3) Smaaredsel omtrent 14 Tdr. Byg og Midsommers= og Paaske=Rente 1 Pd. Ost pr. Td. Hartkorn, og 1 Snees Æg af hver Gaard. 4) Af den nedlagte By Saltofte har Grevskabet Lerchenborgs Besidder hidtil efter privat Overeenskomst svaret aarlig til Præsten 10 Rbd. og 4 Favne Bøgebrænde for Korntiende og Smaaredsel. 5) Offer og Accidentser omtrent 200 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 22 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med et Areal af 145 Tdr. Land. Paa Kaldet hviler en Afgift af 20 Tdr. Byg til 2 andre Præstekald. Artilleriehest holdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
2. Allerslev Sognekald i Siellands Stift, 200 Rd. 1) Korntienden af Sognets 335 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn udgjør 70 Tdr. 2 Skpr. Rug, 99 Tdr. 4 1/2 Skp. Byg og 62 Tdr. Havre. 2) Qvægtiende 70 Rbd. 3) Refusion 25 Rbd. 4) Offer og Accidentser 150 Rbd. 5) Af en Mensalgaard Ammendrup 2 Skpr. Rug og 10 Skpr. Byg aarlig samt 150 Rbd. i Recognition af nye Arvefæstere. 6) For solgt Præste skov udviser Oremandsgaards Eier til Præsten aarlig 6 1/2 Favn Brænde, Præstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., med et Areal af omtrent 80 Tdr. Land. Enkepension udredes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
3. Asminderød og Grønholt Sognekald og det dermed forbundne Slotspræsteembede ved Fredensborg Slot, 450 Rd. Jndtægterne ere nu følgende: 1) Tienden af Sognenes 510 Tdr. Hartkorn ialt 196 Tdr. 6 Skpr. Rug og 209 Tdr. 4 Skpr. Byg. 2) Grundskat af 11 Huse paa Præstegaardens Grun, 21 Rbd. 3) Refusion for Græsning i Ebbekjøbs Vang 2 Rbd. 4) Udviisning af 1 Favn Bøgebrænde aarlig. 5) Offer og Accidentser 650 Rbd. 6) Fisketiende 4 a 5 Lpd. Aal og 4 a 5 Ol Sild. 7) Af jordløse Huse og Jndsiddere 3 a 40 Arbeidsdage, Præstegaarden staaer for Hartkorn 6 Tdr. me 73 Tdr. Land. Paa Embedet hviler en aarlig Afgift til de residerende Capellan af 200 Rbd. og en Bygningsgjeld stor til Rest 230 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Videnskabelighed. Af Legatet for evangeliskchristelig Læres Udbredelse udsættes aarligen Præmier for opbyggelige Prædikener, holdte i det meest populaire Sprog til Nytte for Almuen, over tvende opgivne evangeliske Sandheder. To Præmier tilkjendtes iaar ordineret Catechet i Hillerød, Hr. C. G. Schapel. Endnu en anden Prædiken blev funden værdig til en Præmie, men da Forfatteren var Cand. Theol. og Lærer ved Throndhjems Realskole og saaledes ikke opholder sig i Landet og heller ikke er Præst, kunde ifølge Testators Villie ingen Præmie tilstaaes ham J anden Aargangs 1ste Hefte af "Tidsskrift for Litteratur og Kritik læses en udførlig Drøftelse af Grundtvigs Frisprog mod Biskop H. H. Mynsters Forslag til en ny forordnet Alterbog., Efterat have meddeelt de væsentligste Punkter af Forfatterens Skildring af den danske Kirkes Beskaffenhed i det 19de Aarhundrede, og spurgt hvad Vidnesbyrd Efterverdenen vil give samme, slutter Anmelderen sit Svar herpaa med disse Ord: "Men naar Samtiden allerede har lært at skjelne imellem den kraftige Dannerskiald, den genialske Digter Grundtvig, og den i sin Theologie, sin Kirkefærd, sin Virksomhed som Folkeskribent lige ustadige og i sig selv indtagne Præst, naar Samtiden allerede har lært at skatte Værdien af en Dom, der kalder sig og alle dem, der slutte sig til ham de dygtigste, ærligste, redeligste Folk, medens hans Modstandere ere Sinker, Dosmere eller noget Værre, ende da er det neppe at befrygte, at den upartiske Eftertid, som er ubarmhiertig nok til ikke at lade sig bestikke af Glimmer og Tant, skulde lægge synderlig Vægt paa et Vidnesbyrd, der som oftest er en Virkning af tilfældige Stemninger og øieblikkelige Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Efterretningen om at Paven i Rom har udnævnt en Biskop for Danmark, som skal tage Sæde i Hamborg, - hedder det i "Nordisk Kirketidende. - stadfæster sig fra flere Sider. Det er en belgisk Præst ved Navn Laurent, som er bestemt og allerede indviet til denne Værdighed. Udgiveren, Hr. Mag. Lindberg, finder denne Efterretning slet ikke saa urimelig, som den ved første Øiekast kan synes, da der har været prædiket saalænge i Danmark om gode Gjerningers Fortjenstlighed og til Foragt for Retfærdiggjørelsen af Troen alene, at Døren unægtelig længe har staaet aaben for Paven i Rom, og har han nu Kraft til at gjøre et Forsøg paa at vinde et Anhang i Norden, vil det sagtens for en Deel lykkes ham. Det nytter ikke - hedder det fremdeles - at Præster og Præstelærere kalde sig Lutherske, naar de ikke engang lære Retfærdighed af Troen, som just er Lutherdommens Hoved=Lærdom mod Paven; og alle smaae Paver i de lutherske Lande, som hver i sin Kreds vil raade over Troen og herske over Samvittighederne, kan umuligt gjøre den store Pave Modstand. . . . . Hvorledes skal de staae Paven imod med aandelige Vaaben, De vil sagtens gribe efter de verdslige, men disse ere altid for korte, og de vil da ogsaa komme til Kort."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Den 23 Jan. afholdtes i Kunstforeningen en Generalforsamling, for at overveie de af Hr. Sager gjorte Forslag til en Forandring i Selskabets Organisation. Det første Punkt i dette gik ud paa, at Valget af Medlemmer, til Administrationen blev frit. Denne Forandring var vistnok meget hensigtsmæssig, fordi Bestemmelsen om, at Administrationen skulde bestaae af 5 Kunstnere og 4 Jkke Kunstnere synes at hvile paa en Uklarhed i Begrebet om, hvad der udfordres til at være Kunstkjender, idet Man formodentligt har antaget, at dertil fordredes, at Man maatte være Kunstner, uagtet der for en Deel fordres ganske forskjellige Egenskaber hos en Kunstner og en Kritiker, hvorhos det maa bemærkes, at hele Bestemmelsen synes at være grundet paa en Mistillid til Selskabets egen Dom og en Tendents til at holde det i en mod Tidens Aand stridende Umyndighedstilstand. Generalforsamlingen forkastede imidlertid saavel dette Forslag som de 2 følgende, af hvilke det ene gik ud paa en Forandring i Maaden at indkjøbe Kunstsager paa, og det andet paa, at ogsaa Herrer, der ikke vare Medlemmer af Selskabet, skulde imod en vis Betaling tilstedes Adgang til Selskabets Udstillinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Guldsmed Piil i Aarhuus har ved et Daquerreotyp-Apparat efter Beskrivelsen i Prof. Ursins Magazin optaget et billede, som, uagtet det har været paa en mørk Dag uden Solskin, dog viser, hvor tydeligt og tro Natu(Aarh. A.)ren kan gjengives derved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Blandinger. Med at sætte Præsterne paa fast Gage er der nu gjort en Begyndelse. Hs. Majestæt har allernaadigst resolveret, at Præsterne ved den evangelisklutherske Hovedkirke i Altona skulle have en saadan, der udredes af Kirkens Kasse. Til denne erlægges derimod herefter alle de hidtil for Begravelser til Præsterne erlagte Gebyhrer; tillige er en Taxt fastsat for Hjemmedaab, det ringeste Gebyhr 54 Rigsbankskilling eller 1 Mk. Courant, for Kirkedaab 26 Rigsbanksk. eller 8 s. Courant, og for Confirmationsunderviisning 1 Rbd. 6 s. eller 2 Mk. de Courant. De hidtil af Communicanterne erlagte Skriftemaalspenge bortfalde ganske. (Jtzeh. Ugbl.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
J Frederik Vl's næstsidste haarde Sygdom (fortælles i Rask's "Morskabslæsning) maatte naturligviis mange Sager henligge uafgjorte, thi Sygdom er hver Mands Herre. Og der har visselig Jngen af Hjertet været mere bekymret derover, end Kongen selv. Da han efter en saa langvarig og udmattende Sygdom begyndte at komme sig, var det jo særdeles nødvendigt først at samle Kræfter og blive fuldkommen frisk, inden han begyndte sit virksomme og arbeidsomme Liv igjen, i alt Fald have Lægerne uden al Tvivl erklæret det nødvendigt. Men saasnart han begyndte at komme sig lidt, saa var der et kjøbenhavnsk Blad, som med vrantne og usommelige Udtryk beklagede, at saa mange Sager henlaae uafgjorte o. s. v. Da Kongen en Aften læste dette Blad, sagde han nu har jeg seet mange beskyldninger imod mig, men aldrig før har Man beskyldt mig for Dovenskab, og med en rolig Mine lagde han Bladet hen paa Bordet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Mad. Bishop og Hr. Bochsa have, som det hedder fra Gothenborg den 18 Januar, givet 3 Concerter der, hver Gang for et større og større Publikum, Noget, der i den Bye er uden Exempel. Deres sidste Concert var besøgt af omtrent 700 Mennesker, men Tilløbet efter Billetter var dog større, og derfor opsatte de deres Reise til Stokholm, for endnu at give en dramatisk Concert. Den 21 f. M. vilde Mad. B. og Hr. B. reise til Stokholm, og i Midten af Februar Maaned kunne de ventes tilbage til Kjøbenhavn. Af ældre Stykker, som med det Første kan ventes givne paa det kongelige Theater, nævner Kbhposten "Den Stumme i Portici, hvori Hr. Faaborg vil udføre Masaniellos Parti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Capitelstaxter, for Lollands-Falsters Stift: Aalholms og Mariboe Amter: Hvede 6 Rbd. 5 Mk. 2 s., Rug 3 Rbd. 5 Mk. 15 s., Byg 3 Rbd. 3 Mk. 9 s., Havre, 2 Rbd. 1 Mk. 12 s., hvide Ærter 4 Rbd. 1 Mk. 12 s., graae Ærter 3 Rbd. 4 Mk. 5 s. Halsted Amt: Hvede 6 Rbd. 4 Mk. 10 s., Rug 4 Rbd. 4 s., Byg 3 Rbd. 2 Mk. 13 s., Havre 2 Rbd. 1 Mk. 6 s., hvide Ærter 4 Rbd. 1 Mk. 3 s., graae Ærter 3 Rbd. 4 Mk. 13 s. Nykjøbing, Amt: Hvede 7 Rbd. 9 s., Rug 3 Rbd. 5 Mk. 14 s., Byg 3 Rbd. 3 Mk. 14 s., Havre 2 Rbd. 2 Mk. 3 s., hvide Ærter 4 Rbd. 3 Mk. 5 s., graae Ærter 3 Rbd. 5 Mk. 13 s., Alt pr. Td.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Odense. J Anledning af Opfordringen i Fyens Stiftstidende Nr. 18 d. A. meddeles herved Følgende om Erik Mule: Erik Mule er født i Odense 1669, 21 April, død sammesteds 1751, 30 Januar, og begraven paa St. Knuds Kirkegaard ligefor Cathedralskolen i en Kiste, hvorpaa det Skriftsprog læstes: "Lad de Døde begrave deres Døde – følg Du mig efter!" Aar 1700, 18 December blev han ansat som Professor i det græske Sprog, ved Odense Gymnasium, og 1726, 25 Marts udnævntes han til Assessor i Høiesteret. - Han forøgede sin Ascendent, Krigssecretair og würtembergst Kammerraad Rasmus Mules (død i Hamborg 1720) Legat paa 3000 Rd., oprettet 1720, 7 Juni, til 3 catechetiske Skoler i Odense, med en Gave af 4 Bøndergaarde, 1740, 14 Januar. Disse 4 Gaarde ere beliggende i Fyen, en i Udbye Sogn, af Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb.; en anden i Nørreaabye Sogn af Hartk. 7 Td. 5 Skp. 2 Alb.; en tredie i Holevad Sogn paa 11 Td. 6 Skp. 2 Fdkr. Hartk.; en fjerde i Kjøng Sogn af Hartk. 7 Td. 3 Fdkr. og Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb. - ialt 35 Tdr.-Skp. 3 Fdkr. Hartk. J Fæste betales 5 Rbd. af hver Td. Hartk. af de 3 Gaarde, den i Kjøng, i Nørreaabye og i Udbye, men kun 4 Rbd. af Gaarden i Holevad. Jstedetfor Landgilde og Hoverie betales af de 2 Gaarde, den i Udbye og Kjøng, hver aarlig 16 Rbd.; af Gaarden i Holevad 20 Rbd. og af Gaarden i Nørreaabye 15 Rbd. aarlig. Af disse Jndtægter nyder enhver af de 3 Lærere ved hine catechetiske Skoler aarlig 10 Rbd., og Resten uddeles blandt Skolebørnene aarligen efter deres Trang. Under samme fordeelagtige Vilkaar for Bønderne, som Erik Mule, skjænkede en Paarørende af ham, Anna Mule, ved Fundats af 22 April 1740, 3 Bøndergaarde i Fyen til ovennævnte 3 catechetiske Skoler: en Gaard i Vigerslev Sogn af Hartk. 9 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., en i Barløse Sogn, Hartk. 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb., og en i Jndslev Sogn, Hartk. 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. -J Fæste maa tages 5 Rbd. af hver Td. Hartk. af de 2 førstnævnte Gaarde, og 4 Rbd. af den i Jndslev Sogn. Jstedetfor Landgilde og Hoverie svare Bønderne af den Gaard i Vigerslev Sogn aarlig 20 Rbd., af den i Barløse Sogn, aarlig 12 Rbd. og af den i Jndslev Sogn aarlig 10 Rbd. Disse 42 Rbd. uddeles saaledes, at enhver af de 3 Lærere, for de catechetiske Skoler i Odense faae aarlig 6 Rbd., medens Resten fordeles blandt de fattige Børn, saa at hvert Barn faaer en 3die Deel deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie Den 21 Jan. er Cand. theol. C. J. O. Steenberg beskikket til Missionarius ordinatus ved Colonien Holsteinborg i Syd=Grønland; Cand. theol. H. P. T. Krebs til personel Capellan for Karlebye, Horrebye og Nørre Orslev Menigheder paa Falster; forhenv. personel Capellan for Bregninge og Søbye Menigheder paa Ærøe, H. P. C. Tram, til personel Capellan for Marstal Menigheder sammesteds. Den 26de, Cand. theol. C. E. Müller til ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Præstøe. Den 1 Febr. er Cand. med. & chir. A. J. Haaland, beskikket til Distriktschirurg paa Vestmanøe under Jslands Øster-Amt; Cand. med, & chir. G. V. Koefoed til Distrikts chirurg i Jslands Vest-Amts søndre Chirurgicat; hidtilv. personel Capellan for Lille Lyndbye og Ølsted Menighed i Sjællands Stift, M. S. Randrup, til Sognepræst for Jkast Menighed i Ribe Stift; Cancellist i Høiesterets Justitskontoir, L. C. A. Mourier, til Secretair ved Protocollerne i Høiesteret; Cand. juris V. Serene d'Acqueria til Copiist ved Kjøbenhavns Politieret og Politiets øvrige Forretninger. - Under GeneralToldkammer= og Commerce=Collegiet: den 21 Novbr. 1838, er Kjøbmand i Valparaiso, N. Paulsen, Assorie af Handelshuset Kedenburg & Paulsen, beskikket til Consul sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
- Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: den 31 Jan. er Capit. H. G. Garde udnævnt til Commandeurcapit., Capitainlieuten. H. Fisker, R. af D., til Capitain samt til Chef for 2den Divisions 5te Compagnie, som Capit. J. P. Findt, R. af D., efter Tour fratræder; Premierlieuten. A. C. Polder til Capitainlieuten, og Secondlieuten. C. W. Holst til Premierl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Skibs= og Handels-Efterretninger. Hjørring den 30 Januar. Den 28 d. indstrandede udfor Rudbjerg, uden levende Folks Medfølge, Vraget af en Tialk eller Kuf med Bunden iveiret. Svær Søgang har hidtil hindret en nærmere Undersøgelse, kun veed Man, at Skibet er lastet med Tømmer, tilsyneladende af norsk Oprindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Frederikshavn den 6 Febr. J Forgaars blev indbragt her i Havnen paa Pumpen, ved Læsøbeboeres Hjelp, Skonnerten der Friede, Capit. S. A. Bendfeldt af Lybek, fra Liverpool med en Ladning Salt destineret til Hjemstedet. Skibet stødte den 2de om Morgenen sønden under Læsse, men ved Stødningen blev det saa lækt, at Vandet betydelig indtrængte sig i Ladningen. Styrmanden, der vilde redde sig i Storbaaden, tilligemed Mandskabets Tøi, blev ved en Styrtesø Bølgernes Offer. Han var kun 23 Aar gammel. Dødsfald. A. M. Christensen, f. Hansen, 37 Aar; Justitsraad, R. af D., J. C. S. Friis, 56 Aar; Enkefrue Jurgens, forhen Tenger, f. Haase, 68 Aar. Alle i Kbhavn. -G. Springborg, f. Fomsgaard, i Broemølle; Jfr. M. S. C. Salicath, i Haraldsted Præstegaard, 17 Aar; Jfr. C. T. Svendsen, i Tersløse, 20 Aar; Præsteenke R. Brinch f. Borch, i Skippinge, 89 Aar ; Dyrlæge J. N. Høyer, i Nestved, 63 Aar. D. Laung, f. v. Rosenørn, i Aarhuus, 63 Aar; M. Reddelien, f. Holbeck, i Aarhuus, 60 Aar; S. C. Faith, i Randers, 23 Aar; Distriktscommissair og Drid. J. A. Classen, paa Hellegaard; Axel Grundtvig, 22 Aar, og Lauritz Peter Grundtvig, 18 Aar, Begge i Nykjøbing i Sielland; Jfr. N. C. F. S. Hansen, paa Kalstrup, 13 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Endnu ville vi tillade os, at berøre een speciel Grund til den Mangel paa Jnteresse for Repræsentantvalg og Communesager, der har ladet sig tilsyne i Odense, endog iblandt dens mere intelligente Jndvaanere og Borgere. - Vi mene hermed det hemmelighedsfulde Slør, der hidtil har dækket Repræsentantskabets Forhandlinger, Forslag og Foretagender til Communens Tarv, den misforstaaede Vigtighed, der gjør en Hemmelighed af, hvad der netop hører Offentligheden til. Er da Medborgeres Mening ikke værd at høre, deres Dom ikke værd at ændse, Vi skulle mene, at den brave Repræsentant heri vil finde en kraftig Spore til at udvikle den størst mulige Dygtighed, ligesom han visselig i Medborgeres Agtelse og Tilfredshed med hans Virksomhed nyder den bedste Løn. Hvem skylder Repræsentantskabet nærmest Regnskab for sin Færd? -Er det ikke det Borgerskab, der ved sit Valg har kaldt Samme, tillive. - Er det ikke den Commune, hvis Tarv det næsten i enhver Retning er pligtigt at fremme? - Vi ville ogsaa haabe, at Odense Byes Repræsentanter, følgende deres Collegers Exempel i andre Byer, og de gjentagne Opfordringer, ikke ville blive de sidste til at meddele Publikum Kundskab om deres Virksomhed. Fornem Taushed vilde her være ilde anvendt, og kun lede til lidet gunstige Slutninger og Domme, ligesom den slumrende Sands for Communeanliggender og Almeenvel paa denne Maade heller ingensinde kan vækkes og udbredes. En Borger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
AVERTISSEMENTS. Efter en svær Nedkomst med en dødfødt Søn og efter 14 Dages paafølgende haarde Lidelser hjemkaldtes imorges Kl. 4 1/2 min uforglemmelige, trofaste, kjærlige Hustrue, Laurentine, fød Richter, i hendes 38te Aar, og gik derhen, hvor der ikke meere er Sorg, ikke Smerte eller Taarer. Hvad jeg med mine 3 smaae Børn har tabt, kan ikke beskrives med Ord, men fattes vistnok af Alle dem, som kjendte den Salliges Værd og vare Vidner til vort lykkelige Samliv. Om disses kjærlige Deeltagelse er jeg forud overbeviist, idet jeg, dybt sørgende, dog ikke som de, der ere uden Haab, bringer dette Budskab til fraværende Slægtninge og Venner. Hindsgaul den 7 Febr. 18440. C. S. Hvalsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Fra Pressen er udkommet: Tale, holden i St. Knuds Kirke Sørgefesten den 16 Januar 1840, S. R. Ortved, Stiftsprovst. og faaes for 16 Rbs. heftet paa Adressekontoirets Boglade. Lovene for det fyenske Brand=Assurance-Selskab, for Løsøre og Effecter faaes for 12 s. i S. Hempels Boglade. Et velbygget og saa godt som nyt Boelsted med 12 Tdr. Land, foruden Eng og Tørvemose, er underhaanden tilkjøbs. Man henvender sig desangaaende til Sognefoged Jørgen, Andersen i Heden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
En Vandmølle, beliggende vestlig for Horsens, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Den har Mølleskyld henimod 3 Tdr. og dens tilliggende Jordeiendom har circa 3 Tdr. Hartkorn Ager og Eng. Møllen drives med 2 Overfalds=Vandhjul, der have overflødig Vand til enhver Tid af Aaret; den har en Rugqværn, en Pilleqværn og en Boghvedeqværn, samt et fortrinligt Stampeværk - det Eneste i Egnen. J det sidste Aar har Møllen indbragt circa 150 Tdr. Korn, og Stampeværket henimod 250 Rbd. Dens Tilliggende udgjør et Areal af henimod 200 Tdr. Land sandmuldede Jorder, tildeels med Leerunderlag, foruden Hede og Mose, Kalkmærgel findes i Overflødighed paa Marken i en Dybde af 1 1/2 a 2 Alen. Høeavlen er 40 a 50 Læs. Udsæden har hidtil været 10 a 12 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 7 a 8 Tdr. Havre. Besætningen er 2 a 3 Heste, 16 Fæekreaturer, 40 Faar, 16 a 18 Sviin. Bygningerne, der for faa Aar siden ere opførte af Grundmuur, ere assurerede for 6920 Rbd., og Stuehuset afgiver god Bopæl for enhver Familie. Tiltrædelsen kan skee efter Kjøberens Ønske. Af Kjøbesummen kan Halvdelen blive indestaaende i Eiendommen, 2000 Rbd. fordres udbetalt ved Tiltrædelsen, og Resten efter Overeenskomst. Det Nærmere erfares, naar man personlig eller i portofrie Breve henvender sig til W. Schytte i Horsens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Jfølge Beslutning tagen paa Skiftet efter afg. Madame Maren Monrad i Klags Mølle, bliver denne Mølle tilligemed Hornborg Mølle og øvrige Stervboet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: en Gaard, som er bortfæstet, i Flemming Bye, Hornborg Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr., Skovskyld 2 Fdkr. 2/5 Alb., med Besætning og Jnventarium. bog e) 2 bortfæstede Huse i samme Bye, hvert af Hartkorn, 3 Skpr. d) et Huus i Hornborg Bye, af Hartkorn 1 Fdkr. 2 Alb., opraabte til Bortsalg ved trende Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 10 Marts førstk. hver Gang Kl. 10. 21 Marts - og Formiddag. 7 April. Klags Mølle i Hornborg Sogn, Nim Herred, ligger neppe 1 1/2 Miil til sydvest fra Horsens Kjøbstad. Den har Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1/2 Alb., Skovskyld 3 Fdkr. 11 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 4 Skpr. Hornborg Mølle, beliggende i ganske kort Afstand ovenforKlags Mølle, har Hartkorn Ager og Eng 1 Skp., Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skpr. Ved Klags Mølle findes 3 Vandhjul, som drives ved Under falds Vand, og fører 2 Meelqværne, 2 Skalqværne og en Brækqværn, samt et Stampeværk. - Stuehuset er af Grundmuur, 16 Alen dybt, 2 Etager høit, opført af Nyt i Aaret 1823 og indrettet til en smuk Leilighed, til Beboelse af en Familie udenfor Bondestanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Ved Hornborg Mølle ere 2 Vandhjul, som drives ved Overfalds Vand, hvorved er anlagt en Rugqværn, een Skalqværn, een Brækqværn og een Boghvedeqværn, Til begge Møller hører et Areal af Ager og Eng omtrent 90 Tdr. Land geometrisk Maal, samt et indhegnet Skovskifte, Bjørnkjer kaldet. Jorderne ere af meget god Bonitet og i god Drift. Af Enghøe avles aarlig omtrent 60 Læs. Besætningen er 6 Heste, 30 Fæhøveder og 20 Faar, foruden Sviin og andre Kreaturer, som fedes ved Møllen. De Kongelige Skatter af disse Eiendomme beløbe sig aarlig til omtrent 80 Species. Klags Mølle med underliggende Hornborg Mølle er ei alene paa Grund af sine betydelige Maleværker og gode Jorder, men og i Særdeleshed formedelst sin fortrinlige Beliggenhed nærved en betydelig Kjøbstad og i en af Jyllands frugtbareste og folkerigste Egne, almindelig anerkjendt som en udmærket god Eiendom, der ved rigtig Anvendelse af den havende Vandkraft, kan vorde meget indbringende for dens Eier. De 2 første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Kontoir, den 3die i Klags Mølle. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Kontoir i Horsens den 30 Januar Bernth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-02-12
Denne Fyens Stiftsavis redigeres af Carl Bagger.