JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Udenlandsk. Frankrig. Convents=Sessioner: den 14 Febr. For Notarius Chandot, der samme Dag skulde henrettes, indlagde hans Familie Forbøn. Executionen udsattes. Sectionen du Contrait social, i hvilken han var Notarius har og givet ham de beste Vidnesbyrd. Men Revolutions-Tribialen har truet at tage sin Dimission, om Conventen forandrer dens Dom og derved svækker dens Credit hos Folket, saa han maae nok afsted. Som alt skal concentreres til Paris, saa skal og der allene være en Mynt for heele Republiqven, alle de øvrige Mynter i Frankrig decreteredes afskaffede. Den 15de Febr. decreteredes, at hvem som vil befordres til Officeer fra Corporal til General, skal kunde læse og skrive. Beretning læstes fra Lacombe St. Michel paa Corfica, at de Engelske ei endnu har gjort Erobring der, dog ønskede han, at Fløden fra Toulon vil løbe ud for at rense Middelhavet. Man besluttede, at National-Flagget skal bestaae af 3 Stykker, et blaa næst ved Stangen, et hvidt i Midten og det yderste rødt. Det skal bruges overalt fra 1 Prairial (20 Maj, hidtil har Flagget været 3 horizontal løbende Striber, der i en Frastand confunderedes med det Engelske Flag. Fra Pyrenæerne gaves Haab, at de Spanske og Franske Helgene snart skal komme i en Smelte Digel. KrigsMinisteren bevilgedes 29 Millioner til Kiøbs Jndkiøb og 12 Millioner til Transportbekostninger. Nogle Arstokrater meldtes at have i Beanvais omrevet og i Pres les afsavet Frihedstræer, de skal straffes. Nationalbibliotheker decreteredes oprettede i Departementerne af Emigrertes Bøger og Marine Bibliotheker i Søe pladserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Den 16de. Conventen forbød den Militairske Commission i Lyon det den havde foretaget sig for at Guillotinen ei der skulde blive kold, nemlig at inddrage omlig: gende Departementer under sin Domstoel. Ubeedigede Geistlige, som dømmes til Døde, tillades i egen Appel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Et nyt Dramatisk Stykke kaldet: Den 10de August decreteredes opført. En Marqvettenter=Kone nedlagde 3300 Livres, som vare tagne fra Fienden. Fra Dyn kirken meldtes, at man der har taget 2 Skibe, som krydsede for Havnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Den 17de stadfæstedes Revolutions=Tribunalens Dom over Chandot, da en Ondet gjorde det begribeligt, at om Tribunalen ei altid dømte efter Beviiser, saa dømte den dog efter indvortes Overbeviisning, og følgelig kunde dens Dom ei casseres. Chandot blev et par Timer derefter henrettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Den 18de førtes Besværing over de vilkaarlige Arresteringer og især over en Velfærd=Udskuddets Commissair Maure, som nyelig havde arresteret to Departements Administratorer i Depart. de i Ain og en ung Pige, hvilken sidste han dog igien løslod, efterat han havde havt hende hos sig i 15 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Den franske Garde-Section bragte en Foræring af Skoe, Strømper, Skjorter, Charpie og sang derved en nye Hymne, som fandt Behag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Den 19de. Enhver af de 22 Tilsynsmænd ved Militair Transportvæsenet tillagdes Gehalt af 5000 Livres. St. Just valgtes til Convents-Præsident. Den 20de gaves et langt Decret angaaende MilitairHospitalernes Indretning. Enhver Syg skal have særskilt Seng. Den 21de. Folks Repræsentant Carpier som var kommen tilbage fra Vender, gav en ubehagelig Beretning om Tilstanden der. Rojalisterne skal foruden de tvende Corps under Charette og Sochet have over 20,000 Mand forstukket i Skovene. I District af 40 Qvadratmile er alt i fuld Oprør. Man holder kuns med Republikanerne, hvor de har Overmagten. Fruentimmerne myrde mange Patrioter, Børn af 12 a 14 Aar agere Spioner, saa man slet ikke kan troe Jndvaanerne. I Departement Morbihan i Bretagne befrygtes Oprør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Jacobiner-Clubben hvoraf Ferriere er udstødt, har den 18de erkyndiget sig og Robespierres og Couthons Befindende. Den første har havt Blodstyrtning og den sidste hidsig Feber. Man er glædet ved Efterretning om deres Forbedring. En Kone fremstillede sig i Clubbenmed hendes 10 Børn, og bad, at hendes Mand som ved Jntrigue var bleven arresteret, maatte løslades Den Rørelse nogle følede ved dette Syn qvaltes strax at Jacobineren Andouin, som sagde: Man maae være umenneskelig, for at befordre Menneskeligheden eller den almindelige Beste. En Buste af Challier fra Lyon er opsat i Jacobiner-Clubben. Chasles, som har re cognosceret Nord=Armeen, berettede, at Soldaterne ere fulde af Mod, men nogle Officeerer, kom ham fordægtig for. Tænkemaaden i Ryssel stemmer heller ikke ganske overeens med Jacobinernes. General Pichegru har ved en Proclamation søgt, at opvække Armeens Enthusiasme til Kamp mod Coburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
J Colmer har de Franske indført en RevolutionsTribunal, som giør kort Proces. 40 rige Jøder ere i een Uge guillotinerede og deres Penge erobrede. J Brest er og indrettet en Revolutions=Tribunal, som skal rense Departementerne i Bretagne. J Mezer for kort siden holdt en Revolutions=Fest. En Skiegge forestillede Fornufts Gudinden. Man saae omkring hende den franske Friheds Symboler. I Domkirken spoleredes Alternes Kar og Klæder, og paa Alterne selv bedreve nogle Sansculotter offentlig Utugt med Skiøger. Derefter hold tes en Tale, hvori Fornuft og Sandselighed anbefaledes, som de eneste Guder, der bør tilbedes. Toget endte en Sansculotte i Præstelig Dragt, hvem en Herkules fulgte i Hælene og bankede med sin Kølle. Camille Desmoulins har i hans Blad. Den gamle Cordelier No. 3 samlet adskillige, skiønt deriblant nogle vel langt søgte, Beviiser for de hedenske Keiseres og Kongers Jntolerance og Tyrannie. Da nu saadant Tyrannie ikke kan bestaae heller ikke opvises i christelige Stater, hvor sand Religion holdes nogenledes i Agt, saa er det sandsynligt, at han dermed har villet skriven bidende Satire over den nu værende Regiering i Frankrig. Kiøbmangelen foraarsager meget Bryderie. Commissionen for Levnetsmidlerne overleverede, efterat have taget Sæde: et Forslag at forhøie den fastsatte Priis, med en trediedeel. Barrere understyttede Planen, og den decreteredes. Som alle daarlige eller mislykkede Anstalter skrives paa Fremmedes Regning, saa erklære, des og Pitt som Autor til det af Conventen inførte Priis=Maximum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Oeconomisk. Allerede paa 3die Aar har jeg stræbt at giøre Publikum opmærksom paa et Slags Foder, som voxer paa Sandmarken, og paa det Forsøg, som i Aaret 1790 er gjort med sammes Jndførelse i den holsteenske Landhuusholdning. Dette er Spørgelfrøet, hvis Godhed og Nytte allerede for nogle Aar siden er bleven bekiendtgjort i de Brunsvig, Lüneborgske Landhuusholdnings-Efterretninger, hvis forste Bind indeholder et kronet Priisskrift af en vis Hr. Both mer om dette Froe. Spørgelens Fædreneland er Holland, og Westphalen; det elsker de elendigste Sandegne. Hvilken Glæde for Patrioten, naar der paa den af Naturen magre Sand ved Landeveiene, hvor nu elendigt Qvæg neppe kan underholde Livet, efter nogle Aar grønnes fede Græsgange, og mættet Malkeqvæg bærer i fuldt Yveden Løn, hvormed det pleier at betale den Flid, som dets Eier anvender paa sine Græsganges Forbedring. Vilde dog enhver Landmand besaae sine af Naturen slette Sandmarker med Spørgelfrøe, for derved paa en let Maade at befrie sig fra Mangel paa grønt Foeder til Hornqvæg og Faar, maatte dog Nytten af dette Spørgelfrøe tiltrække sig enhver Landmands Opmærksomhed, og opmuntre ham til at dyrke det, han skulde see sin Umage hundredefold belønnet. Dette Spørgelfrøe giver et Forder, som langt overgaar Kleveren, og bliver ikke allene begierlig ædt at Køer og Faar, men de første give ogsaa overflødig Mel og velsmagende Smør. Til at besaae en Strækning Land af 300 Maader udfordres 24 Pund Frøe, og samme kan med stor Fordeel saaes fra Begyndelsen af Maii til Slutningen af Julii, det vorer helst paa jevn sandig Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Endnu finder jeg fornødent at bekiendtgiøre, at jeg ikke for sender og sælger dette Frøe uden for contant Betaling, og koster enkelte Pund 10, og i Qvantiteter Pundet 8 lybsk Skilling. Ufrankerte Breve gaae aabnede tilbage ; en Nødvendighed, som den i afvigte Foraar hafte Afsætning har bragt mig til, da den har foraarsaget mig mærkelig Skade. Der blev forskreven meget paa Credit, og at faae Betalingen var mig siden meget vanskeligt; af mange har jeg endnu ikke faaet samme. En trykt Anviisning til Brug for dem, som ikke have den fornødne Kundskab om dette Frøes Forplantning, kan faaes hos mig for 2 lybsk Skilling. Altona, den 20de December 1793. G. F. Schoop, boende i Balmaillen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Efter Stiftets høie Øvrigheds Foranstaltning grundet paa det Kongelige danske Cancellies befaling af 15de Febr. sidst, bliver Løverdagen den 29de Martii næstkommende Formiddag Kl. 11 slet paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over den Domkirkens øverste Capellanie sammesteds tilhørende Gaard i Giellerup, under HaslefHerred, Haureballegaards Amt, som Niels Pedersen Holm, har i Fæste, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Conditionerne, hvorved iblandt andet fastsættes : 1. at nu værende Fæsteres og hans Enkes forlige Besiddelses Ret forbeholdes dem uforkrænket. 2. at dette Hartkorn aldrig nogensinde maae legges under nogen Hovedgaard eller samlet Gods, men skal bestandig være en Selveiergaard. og 3. at 2 tredendeel af Kiøbesummen stedse blive staaende med 1ste Prioritets Panteret i Gaarden. Kan forinden faaes til Eftersyn udi Bispegaarden i Aarhuus. Aarhuus, den 7 Martii 1794. Hviid, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, de Dato 7de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Slags Fordring efter forrige Skrive- og Regnemmester, samt Degn til Frue Kirke her i Aarhuus, afg. Hans Christian Cramer, og hans ligeledes nu afdøde Enke Dorothea Cramer, i hvoraf saadant end maatte dirivere sig, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden bemeldte Tids Forløb hos mig underskrevne, som Skifteforvalter i Boet, og deres Fordringer beviisliggiøre. Aarhuus, den 10de Martii 1794. Rasmus Jansen, Stifts=Provst og Sogne=Præst til Domkirken i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
En Gaard i Nærheden af Aarhuus, Schanderborg og Horsens hvorpaa kan fores og græsses nogle og halvtredfintyve Hoveder en 30 Faar, og 14 a 16 Hæster, kan faaes i Forpagtning fra 1 Maii 1794 i 5 og 10 Aar, anvises her fra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Paa Mallinggaard ved Schanderborg Ladegaard kan bekommes 20 a nogle og 20 Læs Høe og Halm i Lpd. viis til Kiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Hos Kiøbmand P. Laurentin i Aarhuus er at B. bekomme gode tørre Kirsebær for billig Priis. Auction. Formedelst Estrupgaardens Salg, agter Eieren Velædle Hr. Jordhøy, paa bemelte Gaard, ved offentlig Auction, den 20de Martii nestkommende, at bortsælge sin der havende gode Besætning, af unge gode Kiør og Qvier, endeel gode Bæster (hvoriblandt en smuk rødblisset Hingstplag) endeel gode Faar med Lam Sviin, Vogne, tilligemed endeel andet Gaardsredskabet. m. v. Thi maatte det behage Libhaberne sig bemelte Til og Sted at indfinde, hvor Auctionen foretages, efter de Conditioner, som da skal blive bekiendtgjort. Mygindgaard den 10de Martii 1794. R. Müller Auctions=Directur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Græs=Leie. J anstundende Sommer, kan paa Eistrupgaarden blive græsset 35 a 40 stykker unge Stude, naar vedkommende behagentlig med mig derom vil accordere. Eistrupgaarden ved Randers den 10de Martii 1794. P. Jorthøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Ved Oplaget i Schanderborg (for Aarhuus Stifts Suk ter=Raffinaderie) hos Hr. Simesen, kan bekommes ud store og smaae Qvantiteter, af alle Slags raffinerede Sukkere, imod promte Betaling, efter Kiøbenh. Priiser, fra Greve Schimmelmanns Raffinaderie. Canarie a Pd., 41 s. fiin Raffinade 37 s. Melis 33 s. ord, hvid Candis 39 s. lyseguul dito 36 s. lysebrun dito 33 s. hvid Pudersukker 30 sk. lyseguul dito 21 s. og naar der tages paa Gangen 25 Pd. og derover, da godtgiøres 1 een halv Procento. Græs=Leie. Hos Forpagteren paa Bruusgaard, kan i næste Sommer blive græsset 50 a 60 stykker Stude, naar nogen derom i Tiide med mig behagentlig vil accordere. Bruusgaard ved Randers den 10de Martii 1794. H. Jordhøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Auctionen over de i Berlings Aviis averterede 100 stykker Kiør paa Høvringholm, som den 18de Martii det skulle sælges, bliver herved tilbagekaldet, da samme underhaanden er solgt. Høvringholm den 12te Martii 1794. Lars Sørensen. Schaarupgaard beliggende i Tolne Sogn, Horns Herred, Hiørring Amt, med underliggende Bøndergods og Tølne Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende, agter Eieren, ved en eneste Auction om antageligt Bud skeer, enten samlet eller separat at bottsælge Torsdagen den 24de April, førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet herpaa Leerbech. Gaardens Hartkorn er: Ager og Eng 22 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Skovskyld 3 Fkr. 1 Alb. Tolne=Kirkes Tiende er matriculeret for Hartkorn 12 Tdr. og det til samme Kirke tiendeydende Hartkorn ere 96 Tdr. hvoraf har været svaret 120 a 125 Rdr. i Penge; men Tienden kan og beqvemmeligen oppebæres in Natura til Gaarden. Gaarden med Kirketienden er under Forpagtning for 450 Rdr. hvilken Forpagtning er til Ende, i Følge Accord, til 1te Maii 1795. Bønder-Godset er 73 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. Ager og Eng, og svarer foruden Hoveriet, Landgilde 25 Rdr. 3 Mk. 8 s. i Penge og Rug 1 Tdr. 4 Skpr., Byg 16 Tdr. 2 Skpr., Smør 2 Ottr. 3 Lpd og andre mindre betydelige Afgifter. Paa Gaarden ere anstændige Bygninger af Bindingsværk. Kirken er forrige Aar ved Hoved=Reparation sadt i særdeles god Stand. Til Gaarden ere overflødige Marker, inddeelte i 15 Aars Giøder, hvoraf 6 aarlig bruges. Udsæden er 35 til 40 Tdr. Rug, 12 til 14 Tdr. Byg og 40 til 50 Tdr. Havre. Til Gaarden avles fra 150 til 180 Læs Høe af Enge og Baarer, fødes og græsses 40 til 50 FæKreaturer, 12 til 16 Bæster og 100 Faar. Tørveskiær og Riis=Hugst er der og til Fornødenhed. Nøyagtigere Underretning om bemældte Gaard og dens Eiendomme, samt Conditionerne og Jordebogen foreviisses af Eierens Fuldmægtig, Rasmus Høyer, paa Leerbech, 14 Dage forinden Auctionen. Samme Dag og Sted bliver til Bortsælgelse opraabet paa de Conditioner som da fremlægges: Elling Kirke med Korn- og Qvægtiende. Kirkens Tiende er ansadt for Hartkorn 12 Tdr. samt Jordskyld 2 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. Samme Sogns Konge-Korntiende, ansadt til Hartkorn 8 Tdr. Det tiendeydende Hartkorn beløber til enkelt Tiende 194 Tdr. Aasted Sogns Konge-Korntiende, som staaer for Hartkorn 26 Tdr., og ydes af 287 Tdr. Denne sidste Tiende kan oppebæres til Skaarupgaard. Leerbeck p. Aalborg et Fladstrand d. 12te Febr. 1794. NB. Paa Auctions Stedet skal det blive Liebhaberne bekiendt og med Kirkerne følger Jus vorandi eller ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Da Hans Kongelige Majestæt til Danmark og Norge, a. a. a. allernaadigst har privilegeret M. S. Levi, Tand=Læge, saa tilbyder han alle og enhver fine Tienester i følgende Tilfælde: 1) Udtager han med meget Behændighed og uden synderlig Smerte, beskadigede Tænder, de maatte være afbrækkede, eller og Tandkiødet voxet sammen over dem. 2) Fylder han hule Tænder uden Smerte med kold Blye eller Guld, saa at samme som før kan bruges. 3) Aftager han Scorbut eller saakaldet Viinsteen fra Tænderne i et Qvarteers Tid uden Smerte." 4) Sorte Tænder gjør han i en kort Tid uden mindste Smerte saa hvide som Elfenbeen og frembringer den smukkeste Glasur. 5) Fattes nogen Tænder, indsætter han nye i sammes Sted, foruden mindste Smerte." 6) Har nogen løse Tænder, hvorfra Tandkiødet har løst sig, forekommer han Tandkiødets videre Fordervelse, hvorved Tandkiødet og tillige Tænderne befæstes. Der bekommes tillige hos ham fortreffelige Midler til Tændernes Vedligeholdelse udi mange Aar. Han logerer hos Hr. Uhrmager Buxelund paa Graven. NB. Jeg forbliver ei længer her i Byen end til førstkommende 19de Martii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 11te Mart. Hans Majestæt er den 10de indflyttet paa det Moltkiske nu Hans Majestæt Kongens Palais paa Amalienborg Plads. Prindsen af Augustenborg har kjøbt det Reventlouske Palais i Bredgaden for 37,000 Rdr. man siger, at der handles om de Connings eller og Ankers Gaard paa Kongens nye Torv for Arveprindsen. Den gyselige Tildragelse med Jldebranden ventes beskrevet af Hr. Secr. Pram. Det er desværre sandt, at heele Høyeste Rets Archiv er brændt. Høyeste Ret skal herefter holdes paa Palaiet bag Slottet, da Leiligheden dertil ei var beqvem paa Rosenborg Slot, men førend 5 a 6 Uger kan Jndretningen ei ventes færdig. Foruden de 500 Rdr. til Holmens Tømmermænd og 400 Rdr. til Artillerie=Corpset. skal H. K. H. Kronprindsen have sendt 300 Rdr. til hver Matros Division og 200 Rdr. til hvert Regiment. Tømmermændenes allerunderdanigste Forestilling Til Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Vi underskrevne Deres Kongl. Majestets allerunderdanigste troe Undersaatter, alle Tømmermænd ved Holmens faste Stok, nedbøie os i Dag for Deres Majestets Naade, trone for med de meest ommeste og meest rørte Hierter allerunderdanigst at tilkiendegive vor Sorg og inderlige Bedrøvelse over den ulykkelige Jldebrand paa Christiansborg, og den Deres Majestet med høi Kongl. Familie derved tilføiede Tab og Skade, og til Beviis paa vores allerunderdanigste Hengivenhed for Deres Majestet tilbyde vi herved at vilde contribuere til bemelte Skades Opretning saaledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Vi ere, allernadigste Konge, inddeelte i 7 Classer, hvoraf hver Mand i 1ste Classe er villig at afstaae 2s af den dem tillagte Gage og siden i Proportion af hver Classe. Og vilde enhver Mand af os holde det for en Ære, om saadant allerunderdanigst Tilbud allernaadigst maatte antages. Endelig maae vi allernuderd, beklage, hvor hierte krænkende det har været for os, at have bragt i Erfaring, det prange og umilde, der for nyelig, eller for kort Tid siden ere fældede over os, da Publicum troede at vi ville anstifte Oprør og begynde en Reyslution her i Staden, i hvilken Anledning man tillag, de os de meest fornærmende og forhaanende Navne af opsætsige, trodsige og modtvillige Undersaatter. Ne allernaadigste Konge, vi ere tvertimod Deres Majestets allerunderdanigste tro Tienere og til Døden lydige Mænd, vi vilde hellere døe end leve, hvis vore Hierter bebreidede os at have beskiæmmet vore brave Forfædre, Deres for Troeskab, Tapperhed, Kierlighed til Kongen og Fødelandet, som bekiendte Ærenavne. Deres Blod circulerer endnu med lige patriotisk Varme i vore Aarer, og vi ere færdige, ligesom de, at opoffre den sidste Draabe deraf, naar Deres Kongelige Majester til Rigernes Forsvar i fornøden Tilfælde allernaadigst maatte kræve samme. Uforfærdede og modige ville vida gaae den slebne Klinge, det staalhaarde Sværd og den surrende Kugle imøde, for enten at døe eller vinde Seier, og for at vise Verden at danske Søemænds bekiendte Mod og Tapperhed endnu beflammer vore Hierter, der ere ligesom indsvøbte i en brændende Kierlighed til Kongen og Fædrelandet. Vi bede derfor allerunderd. at Deres Kongl. Majestet allern, vilde ansee og ikke opsætsige og ulydige, men for Deres Majestets allerunderdanigste troe Undersaatter og for Mænd, den stedse vilde, sætte sin Ære i fine allerunderdanigste Pligters nøyagtigste Opfyldelse. Kiøbenhavn, den 3die Marti 1794. Paa egne og øvrige Tørmmermænd ved Holmens Fast Stok deres Vegne Christoph. Christensen og Rasmus Mich. Møller. Denne vores allerunderdanigste Memorial bede vi at vores høie Chef S. T. Commandeur v. Lytzov høigunstigst ville behage at recommandere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Befordringer. Hr. Christian Lillelund har faaet Øster og Wester Assels Kald paa Morsøe, og den pernelle Capellan Hr. Knud Lund har igien faaet Alsted og Bierbye Kald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Odense. Den 10de Martii, Saasnart Efterretningen om den ulykkelige Jldebrand i Kiøbenhavn var kom: met til Fyen, forenede Allesøe og Brobye Sogner sig om, at sammenskyde 200 Rdr., som de i Løverdags med agende Post afsendte til H. K. H. Kronprindsen. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Udpasseret. Den 14de Martii. Hr. Kammerherre, Rosenørn fra Katholm. En engelsk Kiøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Samme Dato afgik efterfølgende Skippere med Smakkerne til Kallundborg, nemlig: Skipper Søren Mikkelsen indehavende for Hr. Chr. Faurschous Regning 42 Stude og 1 Hest. Skipper Jens Thurøe, indehavende for Hr. Mads Bygballe 29 Stude og 5, Svin. Skipper Christen Soede, indehavende for Hr. Anders Hviid 31 Heste. Skipper Peder Raae og Peder Møller, begge med Baglast. Hr. Christensen har solgt Østergaard ved Grenaae til Hr. Jver Ammisbøll for 29000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Dødsfald. Aarhuus, den 9de Martii Kiøbmand Hr. Christen Schiødstrup, 49 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Prædikanterne i Fasten. Domkirken Hospitalskirken. Paa Mandag Hr. Müller. Onsdag Hr. Müller. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Torsdag. Hr. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Udenlandsk. Krigen. Der blev ikke noget af det almindelige Angreb, som de Franske havde truet med at skulle skee den 20 Febr. Armeerne rykke nu nærmere sammen paa de Nederlandske Grændser. Den Keiserlige Armee, under Ober=Commando af Prinds Coburg bestaaer af ral Clairfait stotter paa Dornich, Orchies og Marchien, 3 Corps. Den høire Fløi 25000 Mand under Gene nes og holder Ryssel (Lille) i Respect. Prindsen dækker med Centrum af 30,000 Mand Conde, Valencien, nes og Qvesnoy. Fyrst Hohenlohe er rykket med venstre Fløi mod Maubenge, som man meener skal beleires, da han har draget det svære Skyts til sig. Alle disse, Corps kan i en Tid af 8 Timer forenes. Hertugen af Yorck staaer med 53,000 Engelændere, Hannoveraner og Hesser ved Cortryck og Menin. General La Tour staaer ved Namur med 15,000 Østerriger og nogle Hollændere, General Beaulien staaer i det Luxenburgske med 15,000 Keiserlige. Fæstningsværkerne formeeres ved Nieuport, Doornick og Cortryck. J West-Flandern er Egnen sat under Vand ved Ostende, Nieuport og Furnes, som dækkes med Landfolket og 10,000 Keiserlige. Derimod opstille de Franske en talrigere Armee under Over-Commando af General Pichegru, der for Revolutionen var Capuziner Munk. Denne Armees Colonner staae ved Ryssel, St. Qvintin, Landrecy og Chambray (Kammeryk)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
J Søe=Flandern staaer General Vandomme med et Corps 2 Miile fra Furnes og truer Nieuport og Ostende, som man og meener, at skulle angribes til Søes, og at Canoneer- og Bombardeerprammene, som udrustes ved Dynkirken, dertil skal bruges. Dog begynde Hollænderne nu meere at frygte for, at en Landgang dermed skal foretages paa Zeeland. Garnisonerne i de franske Fæstninger siges at være i Lille 25,000, Douay14000 og Manbenge i Staden og derved værende Lei 14000 Mand. Egnen derved, saavelsom ved Bouchain, er oversvømmet, hvorfor denne sidste Festning ansees som den stærkeste næst efter Ryssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-15
Ved Rhinen er de Allieredes Hovedmagt, den Preussiske ved Maynz og den Keiserlige ved Manheim, Derimod er den franske Rhinarmee under Generalerne Deel mas ved Neustadt, Desaix ved Rehbach og General en Chef Michaud, der har sit Hovedqvarteer i Kirrweiler, dækker Rhinen ved Speyer og Germersheim. Ved Pirmasens staae 10,000 Franske. Ved Lautern har de tvunget Mænd og Fædre til at see derpaa, at de skien dede deres Koner og Døttre. Der siges og at de vil trænge ind i den Schwaliske Kreds. 18,720 bevæbnede fra Baden til Breisgaa staae beredte, at modtage dem. Efter de nyeste Tidender til 11te Mart. var endnu ikke forefaldet uden uafgiørende Skiermydsler, dog hørtes Canonerne i fraliggende Egne at forkynde vig. tige Optrin.