JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-03-02
den 3die Decbr. sidstleden ved Døden er afgangen, have vi, som competente Skifte Forvaltere, ey allene strax taget hans Stervboe under lovlig Forsegling, men endog efter 30te Dagens Forløb vedbørlig registeret og vurderet Boets Effecter, da os samme Tid er bleven opgivet, at, foruden de tilstædeværende Arvinger, ere 3de fraværende Sønner, hvoraf den ene ved Navn Chrisiopher Friderich von Geelmunden, staaer som Capitain ved Dronningens Liv=Regiment, liggende i Guarnison i Glückstad, og de 2de andre ved Navn Jonas Lom og Nicolay Smartz von Geelmunden opholder sig i Kiøbenhavn, den første, som Copiist i Hof og Stads Retten, og den sidste som Premier=Lieutenant ved Prints Friderichs Regiment; thi indkaldes herved 3de gange efter hinanden saa vel disse fraværende Arvinger, som og samtlige den Afdødes Debi= og Creditorer, at møde for os, som den geistlige Skifte=Ret i Sundhorlehn, inden Aar og Dags Forløb, til hvilken Tid Naadens Aaret udløber, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Ons Præstegaard ved Bergen, den 11te Januar. 1781. Dithmer Kahre, J. Krøger. D. Kahrs,
Berlingske Tidende, 1781-03-02
Provst i Sundborlehn og Residerende Ca Capellan pro Persona Sognepræst til Fieldberg, pellan til Ous. til Fieldberg. Den 20de Januarii sidstleden er Provincial=Medicus Doctor, og Cancellie=Raad Friderich von See her i Staden ved Døden afgaaet; han har levet her i nogle og 30 Aar i ugift Stand, og ingen af hans Arvinger ere her, eller vides hvem og hvor de maatte være; thi bliver, foruden det ved Retterne læste Proclama, dette Dødsfald herved 3de gange bekiendtgjort, og fornævnte Cancellie Raad von Sces Arvinger, om nogen maatte findes, herved indkaldet, inden den i Loven foreskrevne Tid, med behørig Legitimation, at melde sig hos mig undertegnede, der som vedkommende Skifte=Forvalter har taget Boet under lovlig Behandling: ligemaade indkaldes og den Afdødes Credi= og Debitorer, om nogen maatte være. Christiansand, den 2den Februar. 1781. M. Smith, Doctor og Stifts=Provst.
Berlingske Tidende, 1781-03-02
Efter allernaadigst confirmeret Testamente imellem min sal. Hustrue Birgitte Catharine Biering, en Datter af sal. Hr. Peder, Biering, residerende Capellan til Stochemarche i Lolland, og mig undertegnede, tilkommer hendes Arvinger, da jeg i nyt Egteskab er indtraad, 30 Rdlr.; Thi ville Jndenlandske og Udenlandske, som formeene sig berettigede til at arve, inden den i Loven foreskrevne Tiid behage at anmelde sig hos mig med lovgyldige Beviser om deres Arve=Rettighed, da disse Penge dem imod vedbørlig Afkald skal blive udbetalte, da de ellers, i Mangel af Anmældelse i rette Tiid, have deres Ret forbrudt, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning i de Danske Berlingske Tidender, og den Altonaiske Mercurius 3de gange bekiendtgiøres. Holden Præstegaard, den 2den Februar. 1781. Henrich Garboe Sahl, Sogne Præst til Holden Præstegield i No. dre Tellemarkens Provstie ved Scheen. udi Norge.
Berlingske Tidende, 1781-03-02
J Præstegaarden Bostrup paa Langeland er for nogen Tiid siden død Jomfrue Karen Bildhugger, en Datter af forrige Sogne Præst sammesteds, afg. Hr. Rasmus Bildhugger, hendes liden Efterladenskab er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Registering og Vurdering, og derefter ved offentlig Auction bortsolgt, og som hun har efterladt sig en Deel Arvinger af Heel= og Halv=Sødskende, samt Broder, og Søster Børn, hvoraf tvende Halv=Søstre skal være i Norge, andre af Heel= og Halv=Sødskende, samt Broder og Søster Børn i de Danske Provindser. Saa bliver samme herved 3de gange i de Berlingske Tidender indkaldede inden i Loven fastsatte Tild, de første, neml. Selv=Myndige, selv eller ved Fuldmagt, de andre med Formyndere og Værge, hos mig som Skifte=Forvalter, eller ved Skifte=Samling, som er derammet i Bostrup den 24de Mai førstkommende, at anmælde sig med lovlig Legitimation, da enhver skal vederfares efter Lou og Forordninger. Snøde, den 5te Februar. 1781. Søren Bagge, Provst i Langelands Nørre=Herred.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Tanger, den 26de Februarii. Den 4de Decbr. lod Keiseren alle Consulerne fordre til sig, erklærede alvorlig for dem, at deres Familier maatte rømme Tanger, og tillige lod han oplæse 2 Declarationer imod Consulerne fra Venedig og Ragusa, i hvilke han forkyndede Republiken Ragusa Krig, og befalede at optage alle Skibe med Ragusisk Flag. Keyseren lod Consulen fra Venedig, Hr. Chiappa vide, at Hs. Majest, ikke meere erkiendte ham som Consul, at Freden med Venedig vel skulde vedvare, men at dog den gode Forstaaelse hermed ophørte. – J samme Audience yttrede Keiseren sin Misfornøyelse imod den Franske Charge d'Affaires, Hr. Chenier, fordi han i Sale ikke havde vildet imodtage Pia sterne, som de andre Consuler, vidre erklærede Monarken: At han ey vilde have meere at bestille med denne Hr. Chenier, heller ikke vilde han give nogen Svar paa Breve eller modtage dem, førend det Franske Hof havde kaldt denne Hr. Chenier tilbage, og sendt en anden i hans Sted. Formedelst denne Misforstaaelse ere de fra Larrache og Salee fordrevne Handelsmænd endnu i Fedula, hvorhen man har sendt dem alle deres Sager. Ved Slutningen af Audiencen erklærede Keyseren endnu engang de samtlige Consuler: At han vel ikke med Magt vilde fordrive dem fra Tanger, men haabede, at de beviiste ham den Villighed selv godvillig at reyse bort, hvorpaa han ved sin Ankomst dertil forventede deres Svar. - Hertil ankom Keiseren virkelig den 17de huj. under Kanonernes Løsning. Den her liggende Spanske Flotille lod alle sine Vimple og Flag vaye, og hilsede Keiseren med alle deres Kanoner: Den 18de havde de Hollandske Consuler, og den 19de de andre deres Andiencer. Samme Dag var den Venetianske Consuls Huus behængt med mange Glædes=Flag, eftersom Keiseren havde erklært: At han havde taget feyl, og at Hr. Chiappa igien skulde erkiendes for Consul. - Nu faaer man at vide, at Keiseren har tilstaaet Spanierne allene at benytte sig af Havnen ved Larrache, og at det med første vil gaae ligesaadan med Tetuan.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Spanien, den 21de Januarii. Af de Efterretninger, som man i Cadix har faaet fra Amerika, sees foruden det, at Engellænderne ganske have rømmet Virginien, at den Amerikanske Land Milice rykker i saa stort et Antal frem imod Fienden, at man endog har sendt en Deel tilbage, som var overcomplet; at den Franske Chef d'Escadre, Ridder de Ternay er død paa Rhode Jsland efter en kort Sygdom; at adskillige Korps, saavel Engelske, Tydske, som Vilde, have i afvigte Octobr. Maaned fra Canada faldet ind i Grændserne ved Nye York, og sammesteds begaaet adskillige Udsvævelser; at den Amerikanske General von Renseloar har den 19de Octobr. i Spidsen af den Nye=Porkske LandMilice angrebet den Engelske Commandant Johanson, som commanderede et Korps paa 750 Mand, slaget ham og frataget ham det Bytte, som han til den Tiid havde gjort, men at et ligedan Foretagende ey er lykkedes den Amerikanske Oberst Browne, eftersom samme er bleven forledt af falske Beretninger, geraadet midt iblant Fienderne og er saaret; og at et lidet Detachement Amerikaner, under Oberste Talmadges Commando, har den 22de Novbr. udført et lykkeligt Forre tagende imod et nyt anlagt Fort paa Rhode Jsland. Om dette sidste Foretagende meldes endnu følgende særdeles Omstændigheder. De gik den 21de Novbr. om Eftermiddagen Kl. 4, 80 Mand stærk, fra Kysten af Connectient og landede Kl. 8 ved Rhode-Jsland. En Storm, som opkom, forhindrede dem fra i samme Nat at kunde foretage noget, og nødte dem til at holde sig stille til den efterfølgende Dag. Den 22de ei. om Aftenen Kl. 7 begave de sig paa Marchen til Forter St. George, hvilket ligger paa den sydlige Kyst ved den anden Side af Øen. Henimod Kl. 3 om Morgenen ankom de dertil, og indrettede deres Sager saavel, at de overrumplede Fortet i en Tid af mindre end 10 Minuter, og gjorde Besætningen, som bestod af 1 Oberstlieutenant, 1 Capitaine 1 Lieutenant, 1 Feldtskiær og 50 Gemene, til Krigsfanger. Herpaa stak de Jld paa alle Bygningerne, og ødelagde en stor Mængde Krigsfornødenheder og Artillerie. Følgende Morgen henimod Kl. 8, tiltraade de igien deres March med deres Krigsfanger, og paa samme opbrændte de endnu et Magazin med Levnetsmidler. Om Eftermiddagen kom de uden at have en eeneste Død, og kun 1 Saaret, igien til deres Fahrtøyer, hvor de indskibede deres Fanger, og kom endnu samme Nat til Kysten af Connectieut. Kongressen har for denne deres Opførsel ladet aflegge sin Taksigelse baade til Officererne og Soldaterne.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Constantinopel, den 17de Januarii. Med første skal et nyt Krigskib paa 80 Kanoner her løbe af Stabelen. J Gaar løb et Krigskib ud paa 70 Kanoner, ved hvilken Leylighed Stor-Sultanen selv indfandt sig med stor Pragt, og blev af Capitaine=Bassa ligesaa ærbødig modtagen, som herlig beværtet.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Lissabon, den 22de Januarii. Med en Privatskrivelse fra Rio de Janeiro har man faaet den Efterretning, at 5 Engelske Krigskibe ere sammesteds indløbne, for at tage Forfriskninger ind, og at der endnu skulle komme 6 andre efter samme.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Cadix, den 30te Januarii. Vores Flode er endnu en løben ud, men den havde virkelig faaet Ordre dertil, eftersom den Efterretning var indløben, at Admiral Darby var løben ud, dog har man siden efter befunden, at denne Efterretning var ugrundet. - Hoffet har ladet udruste en hurtig seylende Fregatte, som skal løbe ud med 4 Cuttere, paa en hemmelig Expedition, formodentlig for at krydse imod de Engelske Skibe fra Høyden af Cap St. Vincent, og Cap Finisterre til Cap Ortogal.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Madrit, den 2den Februarii. Den Keiserl. Ambassadeur, Græven af Kaunitz=Rittberg. fik den 27de i forrige Maaned en Expresser fra sit Hof. Dagen derefter begav han sig til Pardo, hvor han havde en Conference med Premier=Ministeren, Græven af Florida=Blanca, og kom igien derfra her tilbage. Han havde ligeledes en lang Samtale med den Franske Ambassadeur, Græven af Montmorin, og med den Russiske Keiserindes befuldmægtigede Minister, Hr. von Zinowieff. Man er af den Tanke, at disse Conferencer have havt til Øymeed et Forslag fra StorBritannien til at ophæve Fiendtlighederne, formedelst det Keiserl. Hofs Mægling.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Paris, den 19de Februarii. Tre Skibe fra Orient skulle endnu støde til de 25 Skibe, som med første skulle løbe ud fra Brest. Derefter skulle 6 a disse gaae til Ostindien under Hr. von Barras's Commando i disse Egne have vi nu de beste Udsigter, eftersom vores Søemagt sammesteds er meget anseelig, og bliver saa respectabet formedelst den Suceurs, som nu bringes derhen, at vi ey har ve nødig at frygte for Lord Macartneys Ankomst. Dessor uden staae vi i den beste Forstaaelse med adskillige Nabobs samtmesteds.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Af en Skrivelse fra Paris, den 19de Februarii. Det er tilforladeligt, at Græven af Grasse faaer Commanden over den Flode, som udrustes i Brest. Den skal bestaae af 20 Skibe, og de 5 andre skulle under Hr. Barras's Commando gaae til Rhode-Jsland, hvor denne Chef d'Escadre igien skal gaae i Hr. von Ternays Sted. Hr. de la Touche Treville er afvigte Løverdag udnævnt til Generallieutenant. Kongen har tillige benaadet ham med det røde Baand. Hr. de la Touche, hans Broder har kun været her i 2 Dage, og naar han er bleven udnævnt til General-Directeur over Havnene, saa skal den nye Generallieutenant i hans Sted commandere i Rochefort. - Græven af Grasse har i Gaar skullet tage Afskeed hos Kongen. Da alle Officererne af hans Escadre, som havde opholdt sig i Paris, i disse Dage ere afreiste i største Hast, saa formoder man, at denne deylige Flode skal gaae under Seyl, førend man havde ventet det.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Breve under 7de, 8de og 10de Januarii ere indløbne hertil med et Koffardieskib fra Newport. De melde, at saavel Armeen som Floden ere i den beste Tilstand, og have næsten ingen Syge. Arbuthnot krydsede samme Tiid 3 til 4 Mile fra Rhode=Jsland med 8 Skibe, hvoriblant var en Tredækker. Tropperne ere nu i deres Cantonnerings=Quarterer, og lide altsaa intet af den strænge Aarets Tiid. Nogle af vore General=Personer vare for nyelig i Philladelphia, og iblant dem Ridder von Chattelear. - Paa Rhode-Jsland havde mande behageligste Efterretninger fra de sydlige Provindser, og man var af den Tanke, at General Cornwallis maatte befinde sig i stor Forlegenhed, eftersom General Clinton i største Hast sendte am 2000 Mand Tropper til Hielp. Samme Breve føye til, at General Washington ved Vinterens Slutning skal komme til at commandere en anseelig og vel disciplinert Armee.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Haag, den 20de Februarii. Den Coureer, som bringer Ratificationer paa den bevæbnede Neutralitet til Petersborg, har tillige med sig en udførlig Retfærdiggiørelse for Republikens Opføsel i den nærværende Krig, i hvilken Aarsagen til Fredsbrudet paa Engelands Side tilskrives Republikens Tiltrædelse til den bevæbnede Neutralitet. - Admiralitets=Collegium i Amsterdam har under 17de huj. bekiendtgjort: At enhver Matros, som anmelder sig selv til Tienesten, skal saasnart han betræder Skibet. faae en Premie af 75 Gylden; og at den eller de, som levere 3 sunde, friske og velskabte Matroser, saaledes at den Capitain som hværver, kan være fornøyet med dem, skulle have 3 gange 25 Ducater (Premierne iberegnede).
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Haag, den 24de Februarii. J de sidste Breve fra London meldes, at man snart vil begynde med at beslaae Skibene med Tin, i Steden for Kobber. Tinnet skal endnu være meere tienligt hertil, end Kobberet, eftersom det sidste angriber Træet, men det første ikke. Den Coureer fra Petersborg, med hvilken man venter Efterretning, og Republiken faaer den i den bevæbnede Neutralitets Tractat bestemte Succur, kan man først vente her tilbage i Martii Maaned. Jmidlertid har den Efterretning, at det Londonske Hof har tilladt alle de Hollandske Skibe, at afreise ubehindrede, som ere opbragte i de Storbritanniske og Jrlandske Havne, førend Manifestet kom ud, og ey have saltede Provisioner eller Skibs= og Krigs=Munitioner inde, her foraarsaget denstørste Fornøyelse; og de Engelske Skibe, som vare anholdte i de Hollandske Havne, have faaet samme Friehed.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Amsterdam, den 24de Februarii. Den 20de huj. blev her bekiendtgjort en Plan til en Negociation, angaaende den Nord=Amerikanske Congres. Betingelserne ere følgende: Hr. John Adams befuldmægtiget Minister fra de Amerikanske Stater, som er antoriserert til denne Negociation, skal udstæde 1000 Obligationer, hver paa 1000 Fl., mod 5 pro Cento aarlig. Ved det 10de Aars Udgang skulle de alle være betalte. De Amerikanske Stater, forbinde sig een for alle og alle for een til Renternes rigtige Udbetaling. Obligationerne ere undertegnede af Hr. Adams, og contrasignerte af de Herrer Jande Neusville en Zoon, hos hvilke enhver, som har Lyst dertil, kan lade sig indskrive. Obligationerne dateres fra 1ste Martii 1781. - Et Vagtskib ved Ziericker har taget en Engelsk Kaper paa 28 Kanoner, og Krigskibet Brunswick 2 Engelske Cuttere.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Fra det Østerrigske Bayern, den 16de Februarii. Man taler her om en Tractat, som skal være paa Tapeter imellem Østerrig og Bayern, i Følge hvilken Jnstrømmen, herefter skal være Grændseskiællet imellem begge Lande. Dette Rygte synes at bekræftes ved en og anden Anstalt. Man hører ogsaa, at vores Garnisoner skulle forstærkes med nogle 1000 Mand Keiserl. Tropper, og Jnstrømmen paa denne Side besættes lige ind i Tyrol. Det heder, at Hs. Majest. Keiseren vil vederlegge dette Stykke Land med et andet i Schwaben.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Livorno, den 7de Februarii. Ordet gaaer her, at den Russisk Keiserl. Escadre, som her ligger for Anker, skal først i Martii Maaned gaae i Søen.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Fra Nederlandene, den 21de Febr. Man bliver ved at forsikre, at der under det Navn af nogle Exropæiske Magters Mægling, virkelig arbeydes paa Freden imellem de krigende Magter. Man taler endog her om en Triple Alliance, som maaskee kunde hielpe til at befordre dette nyttige Værk.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Warschau, den 14de Februarii. Her yttre sig ogsaa allerede Følger af den Krig, som er udbrudt imellem Engeland og Holland, eftersom de Vare vi hidtil have faaet fra bemeldte Land, i sær Kaffe og Sukker, ere blevne meget dyre.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Corsøer, den 1ste Martii. Jndkomne: Den 23de huj. Kiøbmand Carstesen og Skipperne Clausen, Hansen og Rehder fra Sønderborg til Kiøbenhavn; den 24de huj. Geheimeraad Rosenern fra Fyen, Lieutenant Fabritius de Tingnagel med Følge fra England og Kiøbmand Leige fra Paris, alle til Kiøbenhavn; den 26de huj. Kongel. agende Post med 8 Læs; den 27de huj. Commtesse Wedel Jarlsberg med Følge fra Fyen, og den 28de Kammerjunker Juel med Frue fra Taasinge, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Udgaaet: Den 24de huj. Coureer Paux til Holland; den 26de huj. Kongel. agende Post med 2 Læs, Controlleur og Land=Commissair Andrea til Aarhuus; den 27de huj. Kiøbmand Ries til Riga, alle fra Kiøbenhavn; den 28de huj. Baron Bylow; den den 1ste Martii Kammerherre Baron Lehn til Svendborg fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Helsingøer, den 5te Martii. Den 26de Febr. ankom her i Brigantin, fort af Skipper Carl, sen af Apenrade fra Riga til Lissabon, sidst fra Kiøbenhavn, hvorhan har havt Haverie og overvintret. Den 28de ej. ankom 1 Dansk Snov fra Petersborg til Lissabon, sidst fra Kiøbenhavn, hvor han ligeledes har havt Haverie og overvintret. Disse tvende Skibe ligge her endnu i Sundet for contrair Vind. Den 4de Mart. indkom fra Nordsøen det første Engelske Skib for dette Aar, som var Capit. Hutchinson af og fra Hull, hvorfra han den 24de Febr. var afseylet, ladet med Stykgods til Kønigsberg, 1 Fahrtøy af og fra Aalborg til Kiøbenhavn med Proviant og enroullerede Matroser til Floden. Havnen er aldeles frie for Fahrtøier med nogen Slags Proviant.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Kiøbenhavn, den 5te Martii. Under 4de Febr. h. a. har Hs. Majestæt efter derom skeedte allerunderdanigst Ansøgning i Naade behaget at forunde Conference=Raad og Amtmand Esaias Fleischer sin Dimission fra Oberforst=Jnspecteur=Tienesten over Sorøe Skove.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Hendes Kongel. Majestæt vor allernaadigste Dronning har af høy kongelig Naade imod Frue Baronesse von Mestmacher, fød Baronesse von Wedel Jarlsberg, Gemahlinde af den Russisk Keyserl. Envoye ved Hertugen af Holstein-Oldenburg, som i Vinter har opholdt sig i Kiøbenhavn, ved sin Afskeds=Audience behaget at forære en kostbar blaa Saphire, Hierte med Brillanter besat uden om, og paa Hiertet staaer med Brillanter Souvenir.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Ved Tal=Lotteriets 235 Trækning i Altona udkom: No. 770, 65, 7, 47, 88.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Fra den 24de Febr. til den 3die Mart. h. a. ere her i Staden, copulerede 11 Par, fødte Drenge 24, Piger 18, tilsammen 42; døde Mænd 17, Qvinder 20, Drenge 13, Piger, 23, tilsammen 73; ere altsaa 31 fleere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 7. Barselseng 2. Brystsyge 7. Feber 1. Frisler 1. Gicht 1. Hidsig Feber 3. Hævelse 1. Jnflamation 2. Kopper 4. Mave Krampe 2. Moersyge 1. Mæslinger 6. Saar 1. Slag 14. Svindsoet 1. Tærende Syge 11. Uangivne Svagheder 6. Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Døde. J Trunhiem den 14de Febr. Hr. Mag. Søren Peder Kleist, Rector ved den latinske Skole, 47 Aar. J Augustenborg Hr. Frederich Wilhelm, v. d. Wisch, Kammerjunker og Lieutenant ved det Danske Livregiment Rytterie. J Kiøbenhavn den 28de Febr. Hr. Johan Daniel Herman Curks, Chirurgus, 48 Aar; den 1ste Martii Vertshuusholder Sr. Frederich Nøyman, 53 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Subscriptions=Plan. Den store Mangel jeg befinder paa en nyttig dansk, eller i det Danske oversat Hauge Bog, har bevæget mig til at udarbeyde en paa Natur=Kyndighed, egen Erfaring og de beste Skribenters Læsning grundet Underviisning i den nu ligge saa nødvendige som fornøyelige Videnskab. Min Hensigt dermed er, at være nyttig for det Almindelige, fornemmelig for Folk af de mindre Stænder og Formue, og i Særdeleshed for Bondestanden. Skriftet bliver derfor saa kort, som mueligt er, at kunne bestaae med Tydelighed, indrettet med Spørsmaal og Svar, og skal især vise: 1) De meest bekiendte Kiøkken=Urters rigtige Dyrkningsmaade i alle fine Dele, samt hvad Brug man til Nytte i Huusholdningen kan giøre deraf, og hvorledes man hos sig selv best og uden Bekostning med Mistbeeder kan forskaffe sig got Frøe af hvert Slags, endog af den skiønneste Blomkaal, og ligeledes uden den hidtil brugte megen Gjødning anlegge de beste Asparges Beede. 2) Om de fornemste og almindeligste Træfrugters Dyrkelse, hvorledes de skal opelskes, sættes, behandles og anvendes. Dernæst 3) som et Anhang, om de meest bekiendte og smukkeste Blomsters Behandling, saasom Anemoner, Auruler, Gyldenlakker, Hyacinther, Jonqviller, Leukoler, Negliker, Ranuncler og Tulipaner, hvorledes man selv kan opelske og conservere disse, og endelig tilsidst en summarisk Fortegnelse paa det, som maanedlig falder i en Hauge at forrette. Skriftet trykkes i stor Octav med smaa Stiil, vil omtrent udgjøre en Snees Ark, og Subscribenterne, hvis Navne skal indføres foran, betale for Arket 3 Skilling, naar Bogen leveres, men intet Forskud. - Paa efterfølgende Steder modtages Subscription derpaa indtil næstkommende 1ste Mai, nemlig i Kiøbenhavn hos Hr. Atke, Amanuensis hos Hs. Høiærværdighed Hr. Biskopen, Hr. Gyldendal i Silkegaden No. 66, de Herrer Boghandlere Pelt og Proft paa Børsen, Hr. Misleth i Nestved, Hr. Amtsforvalter Halch i Nyborg, Hr. Bogtrykker Mangor i Wiborg, og Hr. Lieutenant Abildgaard i Laurwigen i Norge. Jægerspriis, den 12te Februarii 1781. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Da Universitetets anden Pedel Bloch intet haver med PengeOppebørster at bestille, saa ville Vedkommende, som have Penge til Universitetets Pedel at betale, dermed henvende sig til Universitetets første Pedel Rudolph.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Svenning Lange, Vores Cancellie=Raad, samt Raadmand og Raadstueskriver i Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, og Christian Kierulf, Vores Cancellie=Secretair og Cancellist i Vores Danske Cancellie, som Skifte=Commissarier efter afg. Anna Magdalen, afg. Bogtrykker Andreas Hartvig Godiches Efterleverske af Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa , indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Anna Magdalena Godiche, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Skifte=Commissarier, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter=Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores - Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 23de Febr. 1781. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.