JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Paa Herlufsholm findes to Træer, der baade for deres Ælde og ualmindelige Størrelse og Tykkelse ere høist mærkværdige. Det ene er et Poppeltræ, som staaer omtrent 50 Alen fra Kirken og Bygningen i Skolegaarden. Det er omtrent 50 Alen i Høide og 14 Alen i Omkreds. J en kort Afstand fra denne Poppel staaer et Asketræ, der ved Roden er 10 Alen i Omkreds og har en Høide af 40 Alen. Begge skulle, efter Sagnet, være plantede af Skolens første Discipler. Dette fortælles ogsaa om et for vort Clima temmelig høit og smukt Fyrretræ, der ligeledes staaer i Nærheden, af Skolebygningen. J Mandsminde have disse Træer næsten ikke forandret deres Udseende det allermindste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Det Caperskib, som nyligen er bleven bygt i Flensborg, er nu ganske udrustet, og føres af Capitain Christiansen. Man har saa meget mere Grund til at haabe, at han vil gjøre Engellænderne al muelig Afbræk, da de i Fjor have røvet et Skib fra ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Fastemarkedet i Rendsborg, som hidindtil har været udsat, har taget sin Begyndelse den 4de d. M., og besøges som sædvanlig af mange Kjøbere og Sælgere. Enkelte Transporter Franske og Spanier passere endnu daglig igjennem Rendsborg og Slesvig for at støde til Prindsen af Pontecorpos Armee. Det hedder ogsaa i Holsteen, at 6000 Mand Hollændere, under Divisionsgeneral Gerard, skulle forene sig med denne Hær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Fra Kiel meldes, at Directeuren for det udenlandske Departement, Hr. Greve Joachim v. Bernstorff og to af Departementets Secretairer, Legationsraaderne de Hr. Ployn og Manthey, have tiltraadt deres Tilbagereise derfra til Kjøbenhavn
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Under d. 7 d. M. har H. Maj. tilkiendegivet Cancelliet, at der skal samles et Jnfanterie Regiment af 1800 Mand, hvis Bestemmelse skal være at gjøre Garnisons Tjeneste i Kjøbenhavn og bidrage til Stadens og dens Forstæders Værn, saalænge denne Krig varer. Det skal kaldes Kjøbenhavns Jnfanterie Regiment, og inddeles i 12 Compagnier. Det skal om mueligt bestaae af Frivillige Enhver sig her opholdende tjenstdygtig Mand, som ikke ved anden Bestemmelse er kaldet til Statens Tjeneste, især dem, som henhøre under Borgerbevæbningens anden Afdeling og Brandcorpsets Overcomplette, opbydes til at melde sig for den anordnede Session. Denne bestaar af Statsr. og Cancell. Deput. Monrad, Oberst v. d. Schulenburg, som commanderer det ny Regiment, Stadshauptmand Hallander og Auditeuren ved det borgerlige Jnfanterie som fører Protocollen og Rullen. Til de frivillige Anmeldelser fastsættes en Termin af 4 Dage, hvilken af Sessionen nærmere bekjendtgjøres, og haver samme da tillige at ordne alt for Udskrivning, saafremt den maatte blive fornøden, i hvilket Fald den foretages i de paafølgende 4 Dage, saa at alt inden 8 Dage kan tilendebringes. Til hver af dem, som frivilligen anmelde sig inden 24 Timers Forløb betales 10 Rdlr. Douceur, til hver af dem, som melde sig i de næste 24 Timer, 5 Rdlr., og til hver af dem, der senere anmelde sig, 2 a 3 Rdlr., naar de ere befundne tjenstdygtige og have aflagt Eden; hvorimod i det Tilfælde, at det maatte blive fornødent at skride til Udskrivning, det saaledes udskrevne Mandskab ingen Douceur erholder. Det tjenstdygtige unge Mandskab, som udskrives, bør være i den Alder fra 20 til 36 Aar. Naar Regimentet i forommeldte 8 Dage er complet, skal det den 9de Dag organiseres og inddeles, og den tiende Dag mynstres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren leverer følgende omstændelige Efterretning om den Russiske Minister Alopænt's Hæftelse i Stockholm. Den 3 Martii om Natten Kl. 2 lod Kongens Adjutant, Oberst Baron Boye sig melde hos Ministeren, og erklærede ham, at han havde befaling, at arretere ham og tage hans Cancellie og Papirer under Forsegling. Alopæus protesterede naturligviis derimod og vilde forsvare sig; men der indfandt sig Officierer og en talrig Afdeling Livgarde, og han havde nu intet andet Valg end at underkaste sig. Man vakte og opsøgte alle de, der ere ansatte ved det Russiske Cancellie, og alle i Huset bleve bevogtede. En Lieutenant af Garden skulde være ansvarlig for Ministerens Person, og fire Underofficierer var det overdraget at holde Vagt over Embedsmændene ved hans Legation. Dørene bleve bevogtede af Skildvagter. Man foreslog Mad. Alopæus, at forlade sit Huus, for at boe et andet Sted i Staden, eller at finde sig i, at blive indelukket i sit Huus. Man kan let forestille sig, at hendes Valg ikke kunde være tvivlsom. Denne ulykkelige Kone havde to Dage tilforn fristet den Skjebne, at miste sin Søn. Vagten havde faaet følgende befaling: Den forrige Russiske Minister ved det Svenske Hof tør, lige saa lidet som hans Secretairer og Betjente, forlade Huset; de tør hverken skrivtlig eller mundlig have noget Slags Samqvem med nogen; ingen tør indlades til dem, uden at være forsynet med et Tilladelses Beviis fra Ministeren for de udenlandske Anliggender eller fra Stadens Gouverneur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Stadens Undergouverneur begav sig til den Russiske Minister, for at gjøre Aftale med ham angaaende hans Huses Fornødenheder. Ministeren modtog ham med Værdighed, og svarede, at han fra Kongen af Sverrigs Side ikke forlanger nogen Gunstbeviisning; at man, da han var gaaet saa vidt i sin Voldsomhed, kunde sulte ham, men at han tilhører en Souverain, der er stor og mægtig nok til at hævne ham; at han forundrer sig over, at man for Alvor vil tale med ham om de enkelte Dele af hans huuslige Indretninger; denne Omsorg paaligger hans Forvalter, og dersom man vilde gaae saa vidt, at negte denne, at paatage sig samme, saa vilde hans Gesandtskab lade sig nøie med Brød, og hans Landsmænd vilde uden Tvivl, vide at hævne saa mange Beskjæmmelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Dr. Gall synes at gjøre stor Lykke i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
D. 29 Martii aabnede han sin sjette Forelæsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Paris oprettes en medicinsk Anstalt, som strax kan yde Hjelp i smitsomme Sygdomme, ved Børnekoppers Udbrydelse, eller naar nogen er druknet, eller qvalt af Damp. J hvert Arondissement af Paris skal der ansættes en Læge, som bestemmer den fornødne Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Efter den Svenske Krigs- og Civilcalender for indeværende Aar skal den Svenske Armee bestaae i Fredstider af 50,000 Mand, men den bestod, førend Completteringen og Opbydelsen, i det høieste kun af 45,000 Mand. Deraf staae i Finland, under Gener. Klingspor, 18,000, i Skaane, under Gener. Toll, 9000, ved Gothenborg, under Gener. Adj. Vegesack, 8000 Mand, samt to Reserver af 10,000 Mand under Gener. Armfeldt. De Armeer, som fra to Sider rykkede frem mod Sverrig, ansloges tilsammen for 80,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Generalitetet bestaar af Feldtmarchal, Førsten af Hessenstein, af 3 Generaler, Sven af Winkler, feld, Grev Moriz Klingspor, Gener, en Chef i Finland, og Friherre J C. Toll, Gener. Gour. i Skaane; af 14 Gener. Lieutenanter og ligesaa mange Gener. Majorer, af 33 Gener. Adjutanter hos Kongen og 93 Oberster. - Gardecorpset de staaer af 7075 Mand, Artilleriet af 3000 og de øvrige 40 Jnfant. og Cavallerie Regimenter og Batailloner med de Tropper, der forhen stode i Pommern, 32,600 Mand, altsaa hele Armeen af 43,275 Mand. - Den Svenske Krigsflaade bestaaer af Storadmiralen, Hertugen af Sødermanland; af Admiral Friherre J. G. Lagerbjelke, af 6 Vice- og 11 Contreadmiraler. Chefen for den hele Skierslaade er Adm. Lagerbielke; Chef for Svenborg Escadren er Vice-Admiral Cronstedt, Chef for Abo Escadren Vice-Admiral v. Stedingk, Chefen for Gothenborg Escadren Contre-Admiral de Frese, og Chef for Stockholms Escadren ContreAdmiral Hjelmstjern. Foruden Skjærslaaden bestaaer den Svenske Marine, som 16,000 Matroser ere bestemte for, og som i de senere Tider ikke har faaet nogen Tilvært, af 20 Linieskibe og 16 Fregatter, men hvoraf endeel ikke ere mere i tjenstdygtig Stand. - Den, som veed, at det er lettere at have Tropper og Krigskibe paa Papiret end in natura, vil neppe lade sig skuffe af denne pralende Optegnelse, uagtet den er tagen af den Svenske Krigs- og Civil-Calender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Jndbyggerne i Bolton i Lancashire, have den 22 Febr. ladet overlevere Underhuset en Ansøgning, hvori de bede om Fredens Gjenoprettelse, saafremt Betingelserne kunne bestaae med Landets Ære og Velfærd. Regjeringen lod dem svare: at den ikke vilde lade forbigaae nogen gunstig Leilighed til at underhandle paa Grundvolde, der kunne tilveiebringe en ærefuld og varig Fred. - Ponseboy for langte at vide, om der virkelig gives en Subsidie tractat med Sverrig, da den hidtil ikke er bleven Huset forelagt, endskjønt det hedder, at en betydelig Sum Penge allerede er sendt til Sverrig. Canning svarede, at der hidtil manglede 8 til 10 Poster fra Gothenborg, men at der fra den Engelske Gesandt i Stockholm nu er indløben Depecher, som sige, at denne Tractat virkelig er underskrevet. Penge ere rigtig nok afsendte til Sverrig, men denne Afsendelse grunder sig ikke paa den ældre, men paa den ny Alliance, som man med Vished veed er sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Fra London meldes, at de Vestindiske Plan tere og Kjøbmænd ere i saa stor Forlegenhed med at blive af med deres Varer, at man har maattet nedsætte en Committe, der skal undersøge, hvorledes Forbrugen af Vestindiske Hovedproducter kan forøges, ved at anvende Sukker og Molasser til Destillering. henved 30000 Engelske Undersaattere have overgivet Parlamentet et Bønskrivt om Fredens Gjenoprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Efter en Befaling fra Ministeren for de indenrigske Anliggender er i Frankrige oprettet en Lærestoel for Landoeconomien, saavel theoretisk som praktisk, ved den Keiserlige Veterinairskole i Alfort, i Nærheden af Paris, og til Lærer er ansat Avart, som er bekiendt for adskillige gode Skrivter Den praktiske Undervisning skal gives paa Professorens egen Avlsgaard. Regjeringen giver Eleverne fri Undervisning og Logie, og de betale Kosten med 5 Rdlr. om Maaneden. Candidaterne indgive deres Ansøgning om Optagelse til Ministeren for det indenrigske Departement; der forlanges af dem at de skulle kunne læse og skrive correct, og være forsynede med Certificat paa god Opførsel fra deres Hjemstavns Øvrighed. Paa de senere Aar begynde enkelte Godseiere, i Rusland at lægge Vind paa et bedre Jordbrug og Qvægavl. Disse gode Jdeer ere fornemmelig en Virkning af, at mange af de unge Præster have hørt Forelæsninger over Oeconomien paa Tydske Universiteter, og medbringe Varme og Kundskab for denne vigtige Gjenstand, og hvoraf der spores god Virkning i Lief, Cur- og Esthland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
De formuende Jndvaanere i Berlin have endnu ikke kunne tilveiebringe de resterende 600,000 Rdlr. af den paalagte Contribution i rede Penge Adskillige Handelshuse have derfor oprettet en Committe, hvor de, der mangle Penge til at betale Contributionen, kunne faae dem laante til billige Renter - 11 PC. For at have Contanter til at bestride Stadens Udgivter har Committeen seet sig nødsaget til at gjøre et Laan af 600,000 Rdlr. i Hamborg. Den faaer denne Capital paa 10 Maaneder mod 5 PC. Rente, paa Vexler, der udstedes af de første Berlinske Handelshuse, hvoraf hvert skulde givere 40,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
De fire første Handelshuse i Berlin Schikler, Wolf, Levy og Benicke vægrede sig ikke ved at gi rere denne Sum. Men de øvrige 11 gjorde Ophævelser, og Committeen maatte midt om Natten lade sig hente ud af deres Huus. De beqvemmede sig omsider til at girere hver 10,000 Rdlr., men paa det Vilkaar, at hver især kunde vælge sig endnu tre Handelshuse, saaledes at ingen af dem i Grunden er Borgen for mere end 10,000 Rdlr. Paa denne Maade blev Sagen afgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Hertugen af Kent har tilskrevet Kongen hans Fader, at da man har sikker Efterretning om, at der fra Algeziras er ankommen en Befaling til Madrid, ufortøvet at beleire Gibralter, saa tilbyder han sig at afgaae til denne Fæstning og tiltræde sin Post som dens Gouverneur. - Han har derpaa ladet offentlig kundgjort for Officiererne ved Armeen: at Resultatet af ovennævnte Skrivelse var at han ikke afgaaer til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Blandt mange andre Abekatter gjør nu en i Paris nylig ankommen Orang Ontang stor Opsigt. Den er klædt som en Dame i en Rodingot og naar man træder ind i dens Værelse anstiller den sig meget peent, bedækker Laarene og Fødderne med Slæbet, og teer sig som et velopdraget Pigebarn. Den spiser ved et Bord med megen Anstændighed, leger gjerne med Servietten som et Barn, skjuler sit Ansigt dermed, og naar den blotter det igjen, giver den et Glædeskrig fra sig. Den sover i en Seng med et uldent Tæppe. Roer er dens Livret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Nat Telegrapher. Høist vigtigt er det unegteligen at kunne signalisere om Natten, naar Fienderne anfalde een eller anden af vore vidtløftige Kyster. Ligesom man har Telegrapher til at signalisere med om Dagen, saaledes maatte man ogsaa kunne have Telegrapher til at signalisere med om Natten. Man kunde enten betjene sig af Fyrværkerier eller af virkelige Telegrapher med transperante Klapper eller Kugler. En god Mekanikus vilde snart udfinde den bedste Maade. Anmelderen lader sig nøie med at have givet Jdee til saadan en Jndretning, overbevist om, at den paa høiere Steder vil tages i nærmere Overveielse. Nat-Signaler ere blevne med Nytte brugte i den fjerneste Oldtid. Selv i de Tider, hvor man endnu ikke forstod at beregne Tiden efter bestemte astronomiske Regler, betjente man sig af lysende Signaler om Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-09
Med dette Numer sluttes femte Aargangs andet Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig. Det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Enkelte Numere sælges ikke. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 28 Ros Roeskoer Femte Aargang. No. 53. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 12 April, 1808. Ultimatum til Forfatteren af Stykket, Surrogater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
(Jndsendt.) Det er ikke Tingene selv, der forstyrre Menneskene, siger Epictet, men blot deres Mening om Tingene. Sandheden af denne gyldne Sentenfremlyser noksom af saavel Fortidens som Nutidens Legioner litterære og ulitterære Feider, Stridigheder og Menneskeheden dybt fornedrende Krige; selv nærværende Linier kunne afgive et lidet Beviis derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Holbergs Tanker om Caffe og Thee Mærkværdigt er det, at allerede Holberg i sin Tid, da Caffe og Thee dog langefra endnu ikke vare saa almindelige som nu, gjorde begge Dele til en Gjenstand for Satiren. Gamle Sandheder vinde ligesom gamle Vine begge med Aarene. Gives der end flere som finde Behag i den føde Malaga end i ægte gammel Rhinsk Viin, saa kommer der dog Perioder i Livet, hvor Sygdomstilfælde nød endog den fineste Gane til at bede om et Glas af den ældgamle Rhinsk Viin, der gjemmes paa Rosenborg. Det gaaer os næsten ikke bedre med Sandheden. Med Ungdommens Kaadhed foragter man ofte vore ærværdige Fædres Raad. Vi troe altid at være klogere og indsigtsfuldere end de. Men først naar Nøden er for Døren indsee vi, at vi kunne lære noget af dem, og finde da ofte i gamle, tilrøgede Folianter med Pergamentsbind hvad vi forgjeves have søgt i nydelige Octaver, trykte med Didotske Lettere paa Engelsk Velin og forgyldte paa Snitten. Med Fornøielse afskriver her Forfatteren af disse Linier følgende Scene af Holbergs Jean de France, som, skjønt forfattet for 84 Aar siden, ganske synes at være skreven for vor Tidsalder. Den forekommer ham som et Glas Rosenborgsk Rhinsk Viin. Den Sunde finder ingen Smag deri, saalænge han er sund, men bliver han engang syg, saa griber han med begge Hænder derefter, og føler sig styrket og vederqvæget derved. Jeronimus. Ja, min Tro, skulde det saa Nabo, jeg holder for at det, som fortæres udi Thee, Caffe og Tobak allene kan beløbe sig til nogle Tønder Guld om Aaret. De Penge blev nu spart for det første i gamle Dage. Frønds. Ach Herre Jel der vil meget til nogle Tønder Guld. Jeronimus. Sig ikke det, Nabo, i skikkelige Huse slipper man ikke med 100 Rdlr. om Aaret. Det er kuns een Post, vil vi nu regne flere skal man let kunne begribe, hvad jeg siger. Tænk engang forgangen Dag, da jeg og vilde være lidt allamodisk, og gik paa et Caffe-Huus, maatte jeg give en Rigsort for nogle Kopper. Men see om Jeronimus kommer der saa hastig igjen. Frands. Det har været noget dyrt, men man seer Prisen mærkelig at falde. Jeronimus. Jkke saa mart paa Thee Husene; thi jeg har mærket her i Kjøbenhavn, at, naar Prisen er engang forhøiet, bliver den altid staaende, omendskjønt Varene kan faaes for den halve Deel ringere. Frands. Ja, J har Ret saavidt derudi, Nabo, men vi maa ogsaa have noget for Munden; hvortil duer Penge, naar man ikke vil gjøre sig tilgode deraf. Jeronimus. Mon der kan være naturlig god Smag udi Vand og brændte Bønner, forsøg at give et Barn blot Caffe uden Sukker, see om det ikke vil spytte det ud igjen. J siger maaskee, at eders Søn Hans Frandsen, saavelsom Andre finde en Himmel-Smag derudi. Jeg svarer: Eders Søn Hans og andre deslige Gjække har i Begyndelsen dog tvunget dem mod Naturen dertil, allene fordi det var fornemt, fordi det var udenlandsk, og siden af Vanen synes at det smager vel Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags d. 9 d. M. Kl. 2 havde de herværende Franske og Tydske reformeerte Præster incorpere Audience hos Hs. Maj. Den første Franske Præst Hr. Mourier holdt i det Franske Sprog følgende Lykønskningstale: "Sire, den reformeerte Kirkes Præster have den Ære, paa Grund af den naadigste Tilladelse de have faaet, at yde Deres Maj. som deres umiddelbare Foresat, deres allerunderdanigste Hylding, i Anledning af Deres Tronbestigelse, og at anbefale til Deres Kongelige Varetægt den Menighed, der er betroet til deres Veiledning og for hvis Tarv de sørge. Denne Kirke, Sire, en Stiftelse, der for største Delen er grundet af Deres Oldemoder, den udødelige Dronning Charlotte Amalia af Hessen, og som Deres Majestæts fem høie Forgiængere ikke have ophørt at beskytte, som forskjellige Gange har nydt det dyrebare Fortrin at see Dem i sit Tempel, ligesom den høisalige Konge Deres Fader, deeltage i vor Gudstjeneste; hvis samtlige Medlemmer (vi tør indestaae for) ikke give Deres meest trofaste Undersaattere noget efter i Hengivenhed til Fædrenelandet og til Deres Maj., som endelig, i de Bønner, den opsender til alle Kongers Konges Trone anraaber det høieste Væsen fornemmelig om Visdom og Beskyttelse for dets inderlig elskede Monark, denne Kirke, Sire, smigrer sig med, i Haab om, at dens ny Enevoldsherre, der har arvet Sine Forgjængeres ædle og bevaagne Sindelav i Henseende til os, vil værdige, i Sin store Godhed, fremdeles at ville os vel, og at udstrække over os Sit beskyttende Scepter, Dette Sire, er Gjenstanden for vor allerunderdanigste Fremtrædelse, som vi ledsage med de oprigtigste og ivrigste Ønsker for Deres Majestæts hellige Person, for Dronningen Deres Majestæts Gemalinde, for Deres Prindsesse Datter, og for alt, som sigter, Konge og Folkets Fader, til Deres Tilfredshed og Deres Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Hs. Maj. behagede at svare væsentligen følgende: Jeg er inderlig rørt ved det, De har sagt mig. Jeg takker Dem. Jeg skal ikke forsømme nogen Leilighed, at bevidne den reformeerte Kirke min Velvillie, og det skal fornøie mig meget, om jeg kan være den til Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Fra Urolighederne i Kjøge forrige Sommer fortjener adskillige Træk at optegnes for den tilkommende Historieskriver. Følgende Exempel kan tjene til Beviis paa, hvor meget en enkelt Mands Aandsnærværelse kan i Krigstider bidrage til det Heles Gavn. Da en Piquet fiendtlige Tropper, under Anførsel af en vis Lieutenant Jansen, kom til Kjøge, var de bevæbnede Borgere just opstillede paa Torvet. Officieren førte dem bort som Krigsfanger, og erklærede, paa Vedkommendes Forestilling, at de i den Anledning maatte henvende sig til General Catheart. Kjøbmand Frank i Kjøge, fulgte med til denne General. Paa Spørgsmaalet om disse Folk ikke hørte til Militsen, svarede han, at de vare en Politievagt, som er ansat til Ordenens Overholdelse i Byen, men som ikke har noget at gjøre med de militaire Anliggender. J Førstningen vilde Catheart ikke troe det, men Hr. Frank talte saa godt for sig, at den fiendtlige General frigav de krigsfangne Borgere. Officieren døde siden i Kjøge af et Saar, som han havde faaet i en Skjermydsel paa Gaden. - Omtrent paa samme Tid var man Vidne til et udmærket Exempel paa Kjekhed. En Landværnsmand var bleven omringet af ni Engelske Husarer. Men han afparerede dem alle saa godt med sin Bajonnet, at han slap fra dem med et meget ubetydeligt Saar. - Da Tømmermester Crane efter den bekjendte Affaire med de to Engelskmænd, var ført i Lænker ombord paa det Engelske Krigskib, var til hans Lykke, Notarius Publicus, Statsraad Olsen, just nærværende i Kjøge. J hele Kjøge var Etatsraaden næsten den eneste, som kunde tale med den fiendtlige Officier, opsætte en Reqvisition i det Engelske Sprog og bringe Sagen i Rigtighed. Uden hans Mellemkomst vilde Crane have blevet et Offer for de rasende Engelskmænd, der, under den Trusel, at de vilde afbrænde Byen, fik ham udleveret. Aarsagen, hvorfor de Engelske skjøde ind i Husene var den, at de troede, Landværnsmændene havde skjult sig der, og at Kjøge vilde blive et nyt Buenos Ayras for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
J Søndags Eftermiddag ankom her til Staden Mandskabet af et Russisk Skib, som de Svenske nylig have opbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Fyhn. J Følge Breve fra det Holsteenske skulle nogle Engelske Skibe deels enkelte deels samlede have viist sig ved Heiligenhaven, Fehmern og flere Steder i Hertugdømmene; men man er allevegne saa vel belavet paa at modtage dem, at ethvert Forsøg, fra deres Side til at sætte Folk i Land, sikkert vil falde ud til deres egen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Den høiselige Konges Liig skal ligge paa Paradesengen i 14 Dage og den tillukte Liigkiste derefter være at see i 8 Dage for alle og enhver, førend Bisættelsen skeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Ved det nærværende Marked i Rendsborg findes næsten alle Artikler i Overflødighed og de Engelske Varers Savn spores saa godt som slet ikke. Hvad der ved dette Marked tildrager sig en Fremmeds Opmærksomhed, ere to Boder, i den ene af hvilke alle Artikler sælges enkelte for 4 s. og i den anden endog for 2 s. Musik høres naturligviis aldeles ikke, og Skuespillerselskabet har heller ingen Leilighed at vise sine Talenter for nærværende Tid. For ikke at være ørkesløse have Medlemmerne for Øieblikket valgt andre Næringsveie. Een af dem giver Underviisning paa Klaveer, en anden er bleven Bogtrykker, en tredie har grebet til Syenaalen, og det er vel et Spørgsmaal, om Rendsborg nogensinde igjen seer dem fremtræde i deres theatralske Herlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Den Franske Divisionsgeneral Dupas er nylig reist tilbage fra de Kgl. Stater til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Et Engelsk Transportskib med 275 Mand Hannoveranere ombord, skal ved Storm være drevet hen til de Norske Kyster og nødt til at løbe ind i Bergens Havn. Skulde denne Tidende stadfæste sig, saa er den et nyt Beviis paa Rigtigheden, af vor Forventning, at vi igjen kunde vente os et Besøg af vore Brittiske Venner. Siden Russerne have besat Svensk Finland, der er tildeels Forraadskammeret for det øvrige Sverrig, har Dyrtiden i dette Rige tiltaget meget stærkt. Et Pund Smør betales med 1 Rdlr., er Lispund Høe ligesaa dyrt og andre Nødvendighedsvare i samme Forhold, og saalænge det Engelske Ministerium ikke besidder det Tallent at forvandle sit Guld til Brød, vil Tilstanden sikkert ikke blive bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Directeuren i det udenlandske Departement,