JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-01-13
J hvilken Anledning og efter Begiering af fornevnte Banders beskikkede Forsvar, Procurator Hans Bach i Varde. samt i Overeensstemmelse med Deres Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Hans Bach, som befalet at udføre en Sag, for Mads Jensen, Jacob Tomsen, Matias Pedersen, Eskild Nielsen, Jacob Pedersen, Tomas Jensen og Niels Tuesen af Store Darum under Riberhuus Amt i Vort Land, Nørre Jylland, imod Arvingerne efetr afg. Oberstlieutnantinde Gersdorff, betreffende den Regres som formeentlig bør tilkomme de førstnevnte af de sidste, i Anledning hine, som med fuldkommen a Eiendomsret have tilkjøbt dem deres Gaarde af bemelte Arvinger, desuagtet ved Høyesterets Dom derefter ere tildømte at levere aarlig til Darum Kirke 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Rug, og 8 Tdr. 2 Skpr. Byg m. v. for Os allerunderdanigst haver andraget, at han seer sig i Forlegenhed med at faae Stevning forkyndet for alle ovennævnte Arvinger, der ere mange, og bog adsplittede i alle Provindser udi Vort Rige, Danmark m. v. Da ville Vi efter bemeldte Procurator Bachs, derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tillagt, saa og hermed bevilge og tillave, at han ved Commissions Stevning. som 3de Gange efter hinanden skal indføres i de Kiøbenhavnske Beringske Aviser, Ribe Stifts Avis og den Altonaiske Mercur maae med den i Loven fastsatte Varsels Tid indkalde samtlige ommelte Oberstlieutenantende Gersdorffs Arvinger, for den i anførte Sag allernaadigst anordnede Commission, og skal saadan Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om Stevningen tilligemed Forelæggelse, var forkyndet for enhvers Boepæl, forbydende alle og enhver herimod eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents Stad Kiøbenhavn, den 8de November 1793. Under Vort Signet; (L. S. Efter Hs. Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Ch. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. en Prokurator Hans Bach, som befalet Forsvar for Mads Jensen med tere af Store Darum under Riberhuus Amt, udi en Sag imod Arvingerne efter afg. Oberstlieutenantinde Gersdorffs Bevilling at indkalde samtlige ommeldte Oberstlieutnantinde Gersdorffs Arvinger, for den i anførte Sag allernaadigst anordnede Commission, ved
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Geheimeraad Georg Rigsgreve til Münster Meinhovel, Bevilling ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel, at indkalde alle dem, som formene sig paa nogen Maade at have noget at fordre i Henseende til Aakier og Dybvad Godser m.v. udkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til Aakiær og Dybvad Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra den forrige Eiers Rigsgreve Lüttichaus eller min Besiddels Tid, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden ommelte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre, dog med de Undtagelser, som i den allernaadigste Bevilling ere benævnte. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Af det 66de Lægde eller Wind uge Sogns unge Mandskaher i Fyen, er Eiler Jensen Farsøe, fra hans Lærer hos en Snedker i Nyborg, uden Tilladelse bortreist til Sædland, for modentlig for i Kiøbenhavn eller en af de øvrige Kiøbstæder af søge Arbeide som Snedkersvend, i hvilken Henseende han og et ter Beretning, først et var Ugerstid skal have opholdt sig i Slagelse, hvorfra man ikke veed hvorhen han har begivet sig,men formoder at han er reist til Kiøbenhavn; han er omtrent 20 Aar 63 1/2 Tomme høy, klein af Lemmer, glat af Ansigt og har sortbrunt Haar. Ligeledes af bemelte Lægd, ogsaa en ved Navn Hans Jørgensen, som ei kunde erholde nogen fast Tieneste i Sognet eller andenstæds, formedelst at han er tunghør, mesten vanvittig og uduelig til Bondearbeide, fra hans sidste Opholdstæd gaaet bort af Lægdet, formodentlig for at arbeide: Dagviis eller snarere at betle, uden at nogen veed hvorhen heri Landet, han er omtrent 19 Aar, liden af Statur, glat af Ansigt har fortbrunt Haar og et stort Ar paa den venstre Haand og Pegeringeren, som han har faaet ved at skiære Hakkelse. Alle og enhver som disse 2de Reserver maatte forekomme, eller om deres Opholdstæder at kunde give Oplysning, anmodes tienstligst at anmelde saadant til mig undertegnede, da den uden Opholde skal blive føiet Anstalt til deres Anholdelse og Afhentelse med videre. Jøvrigt maae jeg og ved denne Leilighed bringe Erindring de allernaadigst udgangne Anordningers Bydende i slige Tilfælde. Holchenhavn pr. Nyborg, den 4de Jan. 1794. Paa største Lodseiere S. T. Hr. Baron Holchs Vegne som Fuldmægtig, Schou.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Da Skiftet efter sal. Madame Schytte, Præste Enke fra Werninge i Fyen, igien foretages Tirsdagen den 4de Februari. 1794 i Faaborg, og om mueligt bringes til endelig Slutning: saa tilkiendegives dette for alle Stervboets Arvinger, saavel paa hendes som salig Mands Side, hvoraf nogle angivne endnu ei har anmeldt sig, for selv eller ved Fuldmægtig at tage Møde paa det Skiftet ikke ved nogens Udeblivelse unyttig skal blive opholdte Østerhæsinge, den 27de December 1793. Bachmann, Provst i Salling Herred.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
J Følge Placaten af 26de Octobr. 179 Filskaldes hervatil 6te og 12te Ugers Dagen den 19de Febr. og 4de Martii d. A. enhver som haver noget at fordre eller gielde Liter afg. Skoleholder Niels Villadsen i Kastberg, i hvis Skolehuus Skiftet fremmes. Øster Tødsløv Præstegaard, den 2den Januarii 1794. omgang. Sadolin, Provst i Gierlev Herred.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Barcellona, den 8de December. J Roussillon giør man igien Anstalter til, at gaae løs paa Fienden, og paa nye angribe Perpanan. Om kort Tid vi vor Armee der udgjøre 70000 Mand. Enhver Landbeboer, som er bevæbnet, faaer daglig 5 Realer og Brød. Fra Malaga er ankommen Hertugen af Medina Celis nye Regiment, som allene paa hans Bekostning bliver equipert og underholdt. Giennem Urgel passerte 6 Batailloner og 700 Muul Esler til Artilleriet. Til Rosas ankom 36 store Skibe med Franskmænd, for at lande sammesteds og plyndre. Men Stormklokken lydede, Landbeboerne forsamlede sig, og til Lykke kom endnu en Schebekke til Hielp, og borttog 30 Skibe fra Franskmændene; de andre undkom med Nød. Man regner, at Franskmændene i Roussilion have mistet 36000 Mand af Døde, Saarede, Deserteurer og Fangne.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
fra Overrionen, den 29de December. Den Retratte, som Franskmændene den 22de og 26de have tvunget General Hoze til ved Frischweiler, har endnu haft andre skadelige Følger, saasom Fiendens bestandig tiltagende Magt, og sammes daglig fornyede Angreb, samt den store Mangel paa Levnetsmidler, have bragt den com man erende keiserlige General, Grev Wurmser, til den Beslutning, først den 27de at trække sig tilbage til Germersheim, men i Dag at gaae med sin hele Armee over Rhinerved Pollipeburg. Heraf kommet nu en anden Ulykke for denne Egn, at vore Befriere, de brave Preussere, ere satte udaf Stand til, allene at paatage sig vort Fors ar. Hertugen af Brunsvig har imidlertid vovet det Yderste for at forminske re Fære, saasom han har trukket Prindsen af Hohenloder, ; Seneralerne Courbieres og Køhlers Corpser til sig i Søe Arærmeller, formeret en frygt lig Kiæde, som sterkker safte Coblent over Worms indtil Maynz, og vil ning det Jndre af Riget sikkert med nye fiendtlige Jndfald. 3 Der er ingen stærk østerrisk Besætning.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Lenten, den 31te December. I Meres fin Efterretning om, at de Franske have tilbageerobret Toulon. Vi have og faaet den ubehagelige Efterretning, at den franske Republiks Tropper have taget til baae Cap Nicola Mole paa St. Domingo, saasom vore Tropper vare for svage til at forsvare sig sammesteds. De øvrige Poster ere dog endnu i vor Besiddelse. Admiral Macbride er den 27de hujus ankommen til Coves paa Øen Wight. De Tropper, som befinde sig der paa 18 Transportskibe, gaae hver Morgen i Land, og marchere et Par Timer for Sundheds Skyld. Admiral Machride selv har faaet Ordre, at gaae i Søen med 4 Fregatter, for at opsøge 5 franske Fregatter, som befinde sig i Bayen af CancaleGeneral Moiras Corps skal blive forstærket indtil 20000 Mand; men Landgangen paa de franske Kyster skal, som det heder, blive udsat til næste Foraar.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Paris, den 3die Januarii. Robertspierre den ungre er kommen tilbage fra Toulon, og mødte den 29de December i Jacobinernes Forsamling, hvor han blev imodtaget med den lydeligste bifaldeklappen.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Om Toulons Jndtagelse meddeelte han endnu følgende Efterretninger. "Ogsaa Fortet la Malgue, sagde han, som got blev forsvaret af Fienderne, har ikke kunne staae sig imod de Franskes uforsagte Mod." - Den 1ste Januarii berettede han ogsaa i Conventen Tilbageerobringen af Toulon. "Den italienske Armee, sagde han, har ikke lidet bidraget til Toulons Jndtagelse. J en Tid af 5 Maaneder har den ne Armee tilsegtet sig den ene Seier efter den anden. Dens Mod har ofte gotgjort igjen Følgerne af General Keller mans Forræderier. Der befinde sig blandt denne Armee over 1000 hemmelige Mordere. Bønderne som boe i Naboelauget af de italienske Stæder, der ere blevne foreenede med Frankrig, myrde dagligen Franskmænd, som de træffe paa Marken. Saaledes har denne Armee ikke allene at kampe mod dens aabenbare Fiender, men endog mod dem, som udgive sig for Venner af den franske Nation." Paa Robertspierres Forslag besluttede derfor Conventen, at den italienske Armee havde gjort sig vel fortient af Fædrenelandet. Jnspecteuren over Marinen, Hr. Poume, er allerede bleven beordret til Toulon, for ufortøvet at sætte Søemagter, sammesteds i Stand igien. - Følgende Skrivelse fra Marseille af 23de December blev i Gaar oplæst i Conventen: "Man har opstukket paa Muren af Toulon det fiendlige Flag Herved bedragne, ere mange Skibe, som vare bestemte med Proviant &c. for den engelsk spanske Flaade, løbne ind til Toulon, og blevne taget af de Franske. Man har i Toulon sundet 30000 Læster Korn, mange Køer &c. Vindene ere endnu bestandig den fiendtlige Flaade imod. Vedvare samme, saa forde denne Flaade igien nødes til at nærme sig vore Kyster. Man har fra Fortet la Garde seet en Fregatte og en andet engelsk Skib uden Master. Et af vore Batterier beskiød den 20de et spansk Skib, hvilket to af vore Kapere derpaa opbragte Dagen efter til vor Havn.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Fra vore Armeer ved Rhinen ere i disse Dage indløbne følgende Beretninger: En Folkerepræsentant ved Rhinarmeen skriver fra Weissenburg under 27de December: "J Lauter, burg have vi erobret 14 Kanoner og 20000 Flintepatroner &c. og i Weissenburg 1500 Flinter. Vi have og forefundet sammesteds 200 franske Fanger og mange Syge. Underveis ere endnu 2 Kanoner faldne i vore Hænder." - Den 31te December blev Landans Undsætning bekiendtgjort i Paris. Ja cobinerne fik denne Efterretning ved en Coureer. Brevet var skrevet af det fuldbyrdende Raads Agent, Mourging, fra Landau. General Hoche er bleven udnævnt til Commandant over Rhin= og Moselarmeen. - J Conventens Forsam ing den 1ste Januarii besteg Barrere Talerstolen: Den Victoriaraaben, sagde han, som istemmedes ved Varflodens Bredder, giver nu Gienlyd fra Rhinens Strande. Den 28de December rykkede General Hoche ind i Landau. Saa ledet bliver den franske Republik i Norden og Sønden befæstet paa vore Fienders døde Legemer, ligesom i det Jndre paa Ruinerne af Vendee. Natten til den 26de fik man ved Rhin og Moselarmeen Efterretning og Erobringen af Toulon. Neppe var den bleven bekiendt, førend Soldaterne raabte: "Vore Børdre ere i Toulon, vi ville marchere til Landau; -de marcherte - og Landau er befriet. De fiendtlige regulaire Tropper bleve drevne tilbage af Tropper, som endnu ikke ere øvede, af Tropper, som vore Fiender kalde Carmag. noler. Seiren ved Toulon var en Følge af Enthusinsmus og Mod; Landaus Undsætning var en Følge af Standhaftig, hed og Magt, Historieskriverne i Monarkierne have sagt, at de Franske besadde blot et Øiebliks brusende Heftighed ved deres Angreb. Landau er et Beviis paa, at de Franskes Standhaftighed er liig deres Mod. Armeen ved Toulon har, saa at sige, gjort deres Triumph poetisk, og Rhin og Mosel armeen er bleven permanent i at seire. - Efterat Barrere, havde bekiendtgjort, at Fortet Vauban (Fortlouis) var blokeret, beskrev han de Seire overhovedet, som de Franske i forrige Aar havde tilfegtet sig. For nærværende Tid er end na tilbage for os, sagde han, at befrie Pyrenæerne, at drive Fienden ud af Valenciennes, Conde og Quesnoy, og at straffe London, som vil beherske Verden &c." – Garnisonen i Landau har holdt sig i 4 Maaneder, efterat 25000 Bomber vare blevne kastede ind i Staden. Hungersnøden havde allerede saaledes tiltaget i Landau, at man i 3 Uger spiste Heste, Katte og Muur. Brødet bestod af Kli og Havre, og et Pund Sukker kostede 80 Livrer, en Gaas 100 Livrer &c. En Bager i Landau, hvis Huus blev stukket i Brand ved en Bombe, ilede for at hielpe til at slukke Branden i Arsenalet; mit Huus, sagde han, er kun Prival-Eiendom; men jeg selv tilhører gandske Republiken.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
J Conventens Forsamling for i Gaar blev oplæst en Skrivelse fra Folkets Representantere ved Rhin og Moselarmeen af 30te December: "J Gaar, hedde det i samme, have vore Tropper bemægtiget sig den vigtige Post, Germersheim, som baner os Veien til Pfalz. Vore lette Tropper skulle allerede være rykte ind i Speyer. Fienden har efterladt os mange Magasiner, besynder ig i Lauterburg. Vi have bemægtig get os et Krudtmagasin til hvilket Fienden havde lagt en Lunte, men som i Øieblikket blev slukket af vore Soldatre, da ellers en Deel af Lauterburg og vor Armee var bleven sprænget i Luften, Østerrigerne have stukket nogle af deres Magasiner i Brand; men vi have dog reddet mange af samme. Blandt andet have vi erobret 80000 Rationer Fourage og 30000 Dækkener." Pyrenæer Armeen skal have til fegtet sig en stor Seier over Spanierne; men man veed endnu ikke de nærmere Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Magdeburg, den 6te Januar. J disse Dage er den forrige franske General la Favette, samt de tre andre Statsfanger, som hidtil vare fængslede paa det her værende Citadelle, under en Militair Bedækning bragte herfra, for at fores til Glas i Slesten.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Ostende, den 6te Januarii. I dette Øieblik gik den hele Flaade med hessiske Tropper, som bestaaer af 30 til 40 Skibe, og er bestemt til Guernsen eller de franske Kyster, med løstlig Vind herfra under Seil.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Hanau, den 7de Januarii. Det bekræftes, at de Franske ere blevne slagne tilbage imellem Frankenthal og Worme. De have trukket sig til Neustadt. Fiendens videre Hensigter ere ubekiendte. Nogle ville paastaae, at kun omtrent 6000 Mand af Fienden streife omkring i Egnen af Mannheim &c., for at maskere Hoved armens Operationer. - C. Sk. Et Brev fra Manheim melder følgende: I Dag, den 5te, har imod al Formodning Alting forandret sig hos os. De Franske have paa engang forladt vore Egne, og trække sig : Hast tilbage mod deres Grændser, saa at Lautern, Speyer og Neustadt allerede virkelig ere forladte af dem. Aarsagen til denne Tilbagemarch har endnu ingen bestemt Vished.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Fra de nederlandske Grændser, den 5te Januarii. Fra Mecheln er igien meget svært Artillerie afgaaet til Prindsen af Coburgs Armee. Man troer, at et Foretagende mod Manbruge er i Værk. Paa den anden Side som nes Hovedarmeen at ville trænge ind i Hiertet af Piccardiet og giøre en stor Diversion. Meget heftige Fegtninger ere allerede forefaldne ved Guise og Bochain.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Det patriotiske Præmie=Selskab i Kallundborg. J Overeensstemmelse med Lovene holder Selskabet Onsdagen den 22de Januarii næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 6, paa det sædvanlige Sted sit 4de Qvartalmøde for afvigte Aar, for at bedømme de indkomne Præmie Æskninger. Ligesaa foretager og Selskabet paa Hs. Majestæts Kongens Fødselsdag den 29de Januarii næst efter, om Eftermiddagen præcise Kl. 6, sit overordentlige Møde i Forstanderens Hr. Proprietair Windersleffs Gaard, for at overlevere Vedkommende de dem tilkiendte Præmier, og paa anden Maade at høitideligholde Dagen. Og vilde Selskabet med Fornøielse ansee, om saa mange af de udenbyes Herrer Medlemmer, som muelig, ville behage derved at mede.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Kiøbenhavn, den 17de Januarii. Førstkommende Søndag den 19de Januarii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prinds, Johan Adolph af NassauUssingen, som bæres 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
I Gaar lagde Kongelagten Egelykke under Lieut. Ulrichs Commando ud igiennem Dommen, og gik i Dag under Seil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Ved Tal=Lotteriets 697 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 35. 61, 51. 67, 53.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Vacancer: Sognekaldet til Hierdal i Christiansands Stift, 271 Rdlr.; Det residerende Capellanie til Tversted, Uggerslev og Bindslev i Aalborg Stift, 96 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Copulerede. Nachskou den 20de December: Kammerjunker og Told og Consomtions=Jnspecteur Hans Benzon og Anne Margarethe Beck sal. Barfoeds.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Species=Coursen den 17de Januarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 38 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Vexel=Cours, den 14de Januarii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rdlr. 6 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 126 1/2 14 Dages Sigt 127 1/4 Dito i Courant 2 Maan. Dato 14 Dages Sigt 1 pr. Cent. Hamburg - 2 Maan. Dato 136. 14 Dages Sigt 137.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
AVIIISSMNTS. Af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede Annuitets=Laan til 3 Procent Rente er ved den i Dag foretagne 4de Trækning udkommen følgende otte Bogstaver, C. 5. J. 15. S. 16. C. 12. C. 9. R. 8. Q. 5. og C. 15. Eierne af Annuitets=Beviser, betegnede med disse udtrukne Alphabetens Bogstaver, ville altsaa den 1ste Julii h. a. behage udi vedkommende Kongelige Casser at affordre deres paa lydende Capital med deraf forfaldne Renter da der fra bemeldte Tid af ingen videre Rente deraf bliver godtgjort.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Finants=Collegium den 2den Januarii 1794. Ligesom under 21de hujus er bleven bekiendtgjort Generalmajor Hans Jacob Arnholt von Børses døde lige Afgang den 13de næstforhen saa maae man herved end videre, for respective Slægt og Venner, tilkiendegive: at det den 23de ejusdem, efter kort Tids Svaghed, ligesaa har behaget den Allerhøieste at henkalde Enkefruen, Frue Generalmajorinde Anna Dorthea Borse sød Geelmunden, i hendes Alders 84de Aar. Condolence afbedes. Bergen, den 28de December 1793. Anna Margaretha Munthe, Enke af Toldprokureur Geelmuyden.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
Det har behaget den alvise Livets og Dødens Herre, den 9de Januarii sidstafvigte, Kl. 1 Morgen, ved en sagte Død at bortkalde til et bedre Liv min trofaste og inderligste skede Hustrue Marie Elisabeth Bay, fød Jensen, mine 2de Børns ømme og retskafne Moder, i sit Alders 61de Aar. Hendes virksomme huuslige Dyd, blide Godgiørenhed og opbyggelige Taalmodiged under de langvarigste og smerteligste Legems Lidelser, vil stedse gjøre hendes Minde vudsletteligt i mit Hierte, og hædret hos alle veltænkende Medborgere, der kiendte hendes ædle Vandel. Dette forsikrer mig om fraværende Paarørendes og Venners oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg, uden al Bevidnelse, hvilken jeg under denne sørgelige Bekiendtgiørelse aldeles frabeder mig, fordi den kun mere vilde bidrage til at skierpe Følelsen af mit og mines uoprettelige Tab. Skielskiør, den 11te Januarii 1794. Christen Bay, Kiøbmand. sin Klage til Kongen med Billager og den derpaa fulgte E. Cancellie-Resolution m.v., foranlediget ved et Paalæg under Navn af Delinqvent=Skat, og indgivet af Apotheker Eilschou i Ribe, er i Commission at faae hos Hofboghandler S. Poulsen i Anthonistræde Nr. 324 og 325 for 12 s., heftet 14 s. tem Prækener, holdne og udgivne af Claus Pavels, resier i Commission at faae hos Hofboghandler S. Poulsen i AnthoniUderende Capellan til Eidanger, har forladt Pressen, og stræde No. 324 og 325 for 28 s., indheftet 32 s. - Jndkomsterne ere bestemte til Bedste for en trængende Enke. - Taler, i No. 25 af de Kiøbenhavnske lærde Efterretninger Anmærkninger til Recensionen over 2de Hr. J. N. Bruuns for Aaret 1793, af Jens Jetlitz, Capellan pro Persona til Lye Præstegield, faaes tilkjøbs hos Agent Guldendal i Klarebodrelle for 4 s. af den i Tydskland saavel optagne Doctor og Hofraad Fausts En Sundheds=Katekismus, har jeg besørget en ordret dansk Oversettelse, som nu ere ferdig fra Pressen og forøget med en Fortale af Hr. Doctor Bottcher. Denne saa nyttige lille Bog foreskriver Regler, saavel for Sundhedens Vedligeholdelse, som Sygdommens Forebyggelse, og handler og følgende vigtige Gienstande, om Sundheden og dens Kiendetegn; smaa Børns Oppasning, Luften, Reenlighed, Hovedets Tildækkelse og Halsbind, Klædningen, Brød og andre Spiser, Drikke, Viin, Brændeviin, Tobak, Menneskernes Boeliger, Søvnen, Værelsernes Varme, frosne Lemmer, Tordenveir, Arbeydsomhed, Sygdomme, Læger og Lægemidler, forholdet i Sygdomme og Febre, smitsomme Sygdomme, Kopper, Meslinger, Blodgang, Forholdet efter Syndommen. Over Sundheden, over Sygdommen. Bogen udgiør 4 1/2 Ark, og sælges indheftet for 16 s. NB. De af de Herrer Proprietærer, Geistlige eller Andre, der taget vist Antal Exemplarer, for ved Uddeelelse at giøre Bogen mere bekiendt blandt menige Mand, bekomme Exemplaret, heftet for det Halve. P. Liunge,
Berlingske Tidende, 1794-01-17
paa Børsen Nr. 3. Kaper eller nogle Jndvendinger imod Hr. Kammerherre Mori genstiernes Undersøgelse af Paynes Skrivt og Menneskets Rettigheder eller Forsvar for Konge ommet, 12 s. - Den Franske Constitutions=Act af 24 Junii 1798, oversat og med Fortale af Høiesterets=Advocat Klingberg, 20 sk. - Original=Anekdoter om Keiser Peter den Store, 5 Mk. 8 s. - Gaader eller mørke Taler, 20 sk. - Arier og Sange, 1ste Deel 2 Mk. 4 s. - Dito 2den Deel 2 Mk. 4 s. m. fl. faaes hos Winding i store Kannikestrædet Nr. 39. Aftvungen Svar, i Anledning af Proprietair og Sognepræst i i Skielskiør, Hr. F. L. Thanks Bekiendtgiørelse udi de Berlingske Tidender, Nr. 62, af C. W. Brink, Sognepræst til Agersøe og Omøe Menigheder, med Motto: - tanden hon causa triumphat, har forladt Pressen fra Jversens Bogtrykkerie i Odense, og faaes tilkiøbs i Kiøbenhavn hos Hr. Agent Gyldendal, i Corsøer hos Kiøbmand Hr. Melhoff, i Odense i Aviserpeditionen, i Aalborg hos Klokker Hr. Milling og i Christiania hos Hr. Agent Gyldendals Commissionair, uindheftet for 12 s. heftet for 1 Mk. - Pag. 47. Lin. 15. er i dette Skrivt indløben en Trykfeil, ved hvilken Læserne ville behage i Stedet for: hykke, at læse: hyle.
Berlingske Tidende, 1794-01-17
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 27de December f. A., som under Dag Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, saavel alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre hos de Herrer William og Robert Armstrong, samt John og David Finlay paa St. Croix i America, for saavidt disse have været Executore Testamenti efter afgangne James Armstrong sammesteds, som og alle de, der formene sig at have nogen Slags Fordring paa bemeldte Hr. William Armstrong, der maatte hidrøre fra hans egne særskildte Forbindelser som Borger og Planter paa bemeldte St. Croix, de i Hs. Majestæts Riger og Lande samt udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra denne Jndkaldet ses sidste Bekiendtgiørelses Datum udi Kiøbenhavns AdresseContoirs Efterretninger, de Berlingske Aviler og den Altonaiske Mereur, og de paa de danske Vestindiske Eylande boende med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Under Retter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for attermeldte Hr. William Armstrong at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1794.