JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
En dansk Sømand, der i Augustmaaned traf for Modvind ind i en Havn i Skotland, saae der følgende Høstmaade, da Høsten der som her var slibrig formedelst idelig Regn: En temmelig stor Bygmark blev nemlig høstet med Segel; 6 Fruentimmer og Børn toge Deel i Høsten. Folkene vare ialt 9 og det gi godt fra Haanden. Med den ene Haand greb de saamange Straa og Ax de kunde rumme og med den anden Aar de Straaet over under Haanden. To Karrer, hver paa 2 Hjul, hvis Fadning bestod af ikke tætte Tremmer, overdragne indvendig med Seildug, holdt vexelviis langs med Ageren. Saa hurtig Høstfolkene havde faaet fyldt deres om Livet fastgjorte Pose, omtrent af en Skjeppes Størrelse, og udspillet foroven med 2 Pinde, gik de til Karren, og kastede de afskaarne Ax deri. En Dreng, som imidlertid var kommen tilbage med den anden Karre, satte nu en Hest for og kjørte til Gaarden dermed. Det regnede i et Væk hele Dagen, Høsten gik ligefuldt. Axene aflæssedes i en Loe og udspredtes til Tørring; den ene af Karre nes Fadning var indrettet til at vorde heiset op paa Loftet. Paa den Maade spildtes ikke et Ax, og de kunde let faaes tørre. Det havde regnet og taaget samfulde 4 Uger. Manden, en Forpagter, sagde, at saadant fugtigt Veir indtraf ofte i de lave Strand egne, hvor Søens Taage og Dunster bleve hindrede fra at komme over Bjergkjæden, og at Nøden havde lært dem at tage Axene først og siden Halmen, som efter Leilighed sloges af, men ogsaa undertiden blev staaende til Gjødning; thi Heste og Qvæg fores der for en stor Deel med Kartofler og andre Roer og med Vikker, som de i fugtigt Høstveir gjennem strøer med Salt, hvorved de blive en sund og søgt Føde for Qvæget. Deres Høe sætte de i Stak paa Marken nærmest ved Haanden og skjær det, efterhaanden som det bruges, smaat med en SkjæreknivStak og Kniv ere dertil indrettede, og saare simpelt saae det ud. Den skotiske Forpagter havde omtrent 120 Tdr. Land, geometrisk Maal; han var af Fødsel en Holstener og af Religionssect en Qvæker eller Mennonit; han lod til at være en from og god Mand- og hans Familie og Tjenestetyende ligesaa. Efterat have pløiet Søen i 30 Aar kom han omsider til at pløie Jorden paa Landet. Over hans Huusdør stod skrevet de faa indholdsrige Ord, der vel burde findes over hver Mands Dør: "Beed, tænk og arbeid, og Gud vil lønne din Flid.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
J Thieles Samlinger af danske Folkesagn haves følgende Sagn og Hølger Danske: Holger Danske var engang kommen til Baasvær. Der vilde han lade sig en ny Klædning skjære, og lod derfor tolv Skrædere hente. Men saa stor var han, at de maatte sætte Stiger til hans Ryg og Skulder, da de skulde tage Maal. Nu maalede og maalede de, men, som den der stod øverst paa Stigen, vilde til at klippe et Mærke i Maalet, kom han til at kildre, Holger Danske bag Øret med Saxen. Hølger, meente, at det var et Utøi, greb sig i Hovedet, og kom saaledes uforvarendes til at knuse den stakkels Skræder mellem Fingrene. Som Sidestykker hertil kunne følgende tvende maaskee mindre bekjendte Sagn og samme Holger. Danske tjene: Holger marscherede en Gang gjennem Sjælland for at reise til Fyen. Da han kom til Corsøer, og ingen Leilighed just var der, satte han det ene Been paa Sprogøe og det andet i Nyborg, og kom saaledes over Beltet. Da han nu just komtil at staae i en Have der, og følte sig hungrig, gjorde han et Skaar med sin Arm, og kastede et halvhundrede Kaalhoveder ind i Munden; men, imedens han tygger disse, mærker han noget Krybende mellem Tænderne. Forsigtig trak han det frem, og saae nu, det var Gartneren, der formodentlig havde ligget og luget der. - Da han - uvist om ved denne eller anden Leilighed - gik igjennem samme Nyborgs Gader, mødte ham en halv Snees halvdrukne Helte. Man vilde ikke vige Plads for ham, og Holger trak omsider sin gode Dyrendal og feiede løs iblandt dem. J et Øieblik var Veien ryddelig, og rolig vilde han nu stikke sit Sværd ind; men see, Skeden var bleven for snever, og Dyrendal vilde paa ingen Maade ind. Forundret ryster nu Holger Danske Skeden, og da - drattede en 5 a 6 af Heltene ud Viborg.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Ved Midsommers Tid blev i Nærheden af Viborg, omtrent 1/4 Miil herfra, paa Aalemølle Hede, der støder til en Mose ved Rindsholm i Sønderlyng Herred, opgravet Steen ved Foden af en liden Høi, som Eieren Herr Justitsraad Ridder Bruun lod anventi de til sine Fabrikbygninger ved Aalemølle - Mani stødte ved den Leilighed paa 2de Gravstæder fra Oldtiden; af det ene er nu ikke at see mere end Jndrgangen; men det andet har man herfra hele Sommeren gjort Besøg til, for at see dette saa mærkelige til Oldminde. En Gang opsat af svære Kampesteen, 18 1/2 Alen lang, 1 Alen 2 Tommer bred, 1 Alen 18 Tommer høi, fører fra Østsiden derind; selve Grav 3 stedet er 6 Alen lang, 3 Alen 12 Tommer bred. Ved Indgangen er det opsat af svære Kampesteen af rundagtig Form og er Høiden der 54 a 58 Tom 3 mer eller ikke fuldt 2 1/2 Alen, men inde i Gravstedet r selv er Høiden almindelig kuns 43 Tommer. Man seer deraf, at det ikke ved slige Leiligheder har faldet vore i Forfædre tungt at bukke sig, for at komme derind. Jmidlertid viser hele Strukturen tydelig Oldtidens Kraft og Kæmpestyrke; thi Loftet bestaaer kuns af 2 svære Steen, ligesom og alle Stenene have en god Sammenføining, deres Størrelse uagtet. Der fandtes ikke andet i Gravstuen, end en Stridshammer, af Steen og nogle sorte Potteskaar, som formodentlig have indeholdt den Afdødes Aske - Det var imidlertid ønskeligt, om denne gamle Kæmpegrav, vedligeholdtes i sin nuværende antike Form.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Kjøbenhavns Børs, den 25de October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Speecier 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1822) 83. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 129 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/4 a 12 3/4. - Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 5 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
(Jndsendt.) Den sværmerisk elskende Pige. Mol. Dehlenschlagers Skøiteløber; Fra Træet Rimens Blade. Ol Du, som venlig luer. For Elskovs hulde Magt; Blidt det Sværmende skuer; Tro i kjerlige Pagt: Segnet jeg Dig forkynder, Og Harpens Strenge slaae. Hjertet de Toner ynder; Du kan min Sang forstaae. Hvad skaber Lys saa vide, Klart gjennem Sorgens Dunst, Lykkelig Elskovs Minde, Bortveeg med Edvins Aand. Lyst toned Lings Klage, Fra qvalopfyldte Bryst: Ene staaer jeg tilbage; Svunden er al min Lyst. Dog atter Aanden hæved Sin Kraft ved Strængens Klang, Thi stedse glad hun bæved Naar han til Harpen sang. Men da Tangenters Kroner, Slog Strengen til Melodt: Harpen - ligestemt - toner, J salig Harmoni Da lønlig Gysen sniger Sig i Elinas Bryst. Dog for Haabet den viger; For Tro paa Aanders Trøst. Sværmende hun udbryder: "Naar er Klaveret Lyst! "Og naar huldt Harpen lyder, "Da er det Edvins Røst. Henrykt elsker den Hulde Strengenes Harmoni. - Nyder sin Lyst tilfulde Ved Aandens Trylleri. - Da monne Alf indtræde. Hun bad, saa blid i HuO! forstyr ei min Glæde; "Hør, Harpen toner nu. Ling, hvi disse Toner L. Vee den Grumme, der spreder Svermendes skyldfri Lyst. Knyttet ved Aandens Kjæder. Og Hjertets høie No. Vandred i Kjerligheds Glæder. Ling og Edvin fro. - Her hulde Baand omslynger Kjerlighed i sin Vaar: Hun ved Klaveret synger; Han Guldharpen slaaer. Livets grusomme Fjende Brød de mægtige Baand. Lykkelig Elskovs Minde, Bortveeg med Edvins Aand. Lyst toned Lings Klage, Fra qvalopfyldte Bryst: Ene staaer jeg tilbage; Svunden er al min Lyst.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Daa ofter Vankan sælges. Sin Kraft ved Strængens Klang; Thi stedse glad hun bæved Naar han til Harpen sang. Men da Tangenters Kroner, Slog Strengen til Melodt: Harpen - ligestemt - toner, J salig Harmoni . Veste Basaa faaer. Sig i Elinas Bryst. Dog for Haabet den viger; For Tro paa Aanders Trøst. Sværmende hun udbryder: "Naar er Klaveret Lyst! "Og naar huldt Harpen lyder, "Da er det Edvins Røst. Hannæst efter Aar. Sted. Strengenes Harmoni. - Hist fra Salligheds Soner. "Lyder han høje Lyst Ting! dit kierlige Hjerte, "Leder din Fantast: "Harpen toner - jeg lært -"Efter Konst=Theori." -"Af hvad gjorde jeg Eder "J røved mig min Trøst!" -- Vee den Grumme, der spreder Sværmendes skyldfri Lyst. - Sorgens nagende Kræfter Bryder det svage Leer. Maanedsdagen derefter. Var ei Elina meer!
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Bekjendtgjørelser. At jeg er flyttet fra mit forrige Sted i Skolegaden og boer nu i Kattesundet i Herr Lars Nørgaards Sted, hvor Lysestøber Kjeldsen sidst boede, hvor jeg fortsætte min sal. Mands Profession og støber alt Slags Arveide af Tin, samt istandsætter Gammelt; har jeg den Ære at bekjendtgjøre for Enhver, der vil forunde mig deres Arveide, Aalborg, den 20de October 1822. Christiane Lemberg, sal. Kandestøber SchyllerstrømsEnke.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Hvo der maatte antræffe en gammel sort Hoppe i noget krumrygget og mærket i Sp., der er bortkommen fra Ribe Mark, anmodes om at levere den til Tjenestekarl Anders Lassen i Nibe, som derfor vil betale en passende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
God Fylding af Steen, Kalk og Gruus kan erholdes fra Hospitalet, frit ved Afhentelsen, hvorom Vedkommende som attraaer slig Fylding, snarest muligt ville melde sig. Aalborg, den 30te October 1822. Schou.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Det Huus i Sebbersund som Peder Frandsen sidst har beboet, kan erholdes tilleie og strax tiltrædes. Man henvender sig derom til Procurator Spreckelsen i Nibe. Ahorn, Elme, Kastanier og endeel store Æsker, tienlig til Udplantning, kan bekommes hos M. Møller i afg. Dannebrogsmand Schiellerupe forhen tilhørende Sted.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Proclama. Ifølge Proclama som er læst ved Underretten og fremsendt til Læsning ved Landsoverretten, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i den paa Hovedgaarden Rønnousholm afdøde Proprietair Christen Lyche gaards og efterlevende Hustrues Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sæbye, den 26de October 1822. Boes.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Fra Tyrkiet ere Efterretningerne endnu ligesaa modsigende, som hidtil. Alle de, som komme landværts fra Constantinopel til Friested, hedder det fra sidstnævnte Stad, lade Oprørerne i Grækenland og sær Halvøen Morea være saa godtsom underkuede, og de som komme søværts melde derimod, at hele Morea er i Oprørernes Hænder, endog Korinth selv, hvor de siges at have igjen henlagt deres Regerings Sæde. Disse Efterretninger udbasunes saa ofte og med saa megen Bram i Augsborg og gientages saa hyppigen og triumferende i de andre Tyske Blade, sat den som ei har nogentedes Kundskab om Tysker mes og deres Blades Natur let maatte kunne deraf forledes til at troe, at der dog kunde være Noget om Fyrstendommernes indvortes Forfatning ordnes nu laldeles som i andre Tyrkiske Provindser, da Regeringen ved mangegange gjentagen Erfaring dyrt har lært at kjende Farligheden i at taale halvselvstændilige Stater i Staten. - Den Eypern har faaet et alvorligt Snært af Flugtens Riis, 62 oprørske Landsbyer ere tilintetgjorte, og da en uvidende fanatisk Geistlighed der, ligesom næsten ogsaa allevegne i det sydlige Europa, i denne Tid leder Oprørernes Færd, saa er det en let tænkelig Sag, at den løsladte Soldatesque især har viist sig gram imod Præsteskabet, og at mangen smuk Kirke er forvandlet til en Steenhob. De Egyptiske Tropper roses ellers for ved den ne Leilighed at have viist mere Maadehold end deres Asiatiske Vaabenbrødre. - Om Krigen med Perserne berettes, at disse saavel nord paa oppe i Armenien som søndernede ved Bagdad skulle have gjort betydelige Fremskridt, at Bagdad selv blokerer og at den største Part af Mesopotamien (Dsjesire) er besat af : Fienderne, ja at disse endog ere trængte ind i selve Natolien, hvilke Efterretninger dog vel i ethvert Tilfælde ere overdrevne af de mod Tyrkerne fiendske Beretningsgivere. Vahabiterne i Arabien foregives ogsaa at have overfaldet en Tyrkisk Karavan til den hellige Stad og der slaget en Halvsnes Tyrker ihiel. - Det ansees af mange for en Statsfeil af Tyrkernes Regering at den i Anledning af den kostbare Krig, og det bekostelige Troppehold har nedsat Mønt foden, (men dersom dette er en Statsfeil, saa er Tyrkiet i det Mindste ikke den eneste Stad i Europa, som har gjort sig skyldig deri i vor Tid, thi det er jo kuns ganske kort siden, at den Engelske Sterling Møntfod reduceredes. Rusland, Preussen, Sverrig, og flere Stater have ogsaa i forrige Tider i en snæver Vending fundet deres Regning ved at udgive lette Penge og Mønttegn. - Værdien af den Tyrkiske Piaster var allerede sjunken til en Syvendede, af sin oprindelige Værdi, men skal ved Møntfodens Nedsættelse nu synke til en Tiendedel eller omtrent Beløbet af 22 Skilling.)
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Fra Spanien haves denne Postdag intet ganske Paalideligt om Troppernes Stillinger og deslige, men af Tonen i de hinanden indbyrdes imidlertid stedse modsigende Franske Blade, af hvilke Toulouses Gjenlyd fra Syden" især udmærker som Royalisternes Trompeter, seer man, at Troenshæren maa være meget nær aldeles Oplysning. Royalisternes Krigsminister selv og mange af deres fornemme Førere, ligesom og en talrig Mængde af Cataloniens Domnikanermunke ere virkelig flygtede ind i Frankrig. Om et stort Slag i Catalonien haves modsigende Beretninger, men den sandsynligste er, at det endnu ikke har fundet Sted. Mina skal allerede have 30000 Mand under sin Commando, men hiinsides Fieldet staaer en udsøgt Hær af 80000 Franskmænd, med ypperligt Artilleri i Slagfærdig Stand. - Navarra er ganske renset for RoyaliHaldimanske Huus, hvorved dette ved Afsætning af : Actier paa Londons Børs strax fortjente femten Procent. - Portugals Konge har høitideligen ved Stændersmødets Aabning svoret paa de hellige Evangelier: at ville opretholde den frie Forfatning og føre Regeringen i Overeensstemmelse med dens Forskrifter, hvorved han har knyttet Baandet imellem sig og sit Folk endnu fastere - Kongen af Neapel, som for Sygdom ikke kan komme til Verona, siges at ville frasige sig Regeringen og ende sine Dage i Rolighed, i Østerrig.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Blandede Efterretninger. J Odessa, hvor i Aaret 1792 endnu intet Menneske eller nogen Hytte fandtes, og hvor i dette Øjeblik derimod over 40000 Jndbyggere, Russer, Tyske, Franske, Grækere, Jøder, Armenier, Polak ter leve, er nu et fransk og italiensk Skuespilhuus, et Lyceum, stiftet af den forrige Governør, Hertugen af Richelien, med hvilket 2 Supplementsskoler, for Retsvidenskaben og Nationaloeconomien ere forbundne, og som tælle henved 100 Elever, 1 Kreds skole, 4 Elementarskoler, 1 Døttreskole, 1 Navigations- og Handelskole, 8 Kirker og et stort Handelstribunal, og endeligen en fortræffelig Vandledning. Havnen er to Verster lang og indbefatter over 60000 Qvadratfavne. Om Sommeren komme mange Familier fra det sydlige Rusland og de polske Provindser, for at bruge Søbad. Den omliggende Hede er beplantet med hurtigt voxende nordamerikanske og andre Træarter, for med Tiden at kunne forsyne Staden med Brændeved, Skibstømmer og andre Træarter i Nærheden og som den hidtil har manglet; ogsaa have i Omegnen nye Colonister nedsat sig, og dagligen strømme fremmede Ankommende til denne gjæstmilde, allerede 2000 Huse tællende Stad.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Sir Walter Scott har i Edinburgh overrakt Kongen af England en Daase, der er indlagt med ægte Træ af adskillige i Skotlands Sogn og Historie berømte Træer, f. Ex. Dronning Marias Egetræ, den Eg, paa hvilken den berømte Wallace skjulte sig; det Almetræ, under hvilket Wellington stod ved Waterlod, og Ankerstokken af Victory, hvorpaa Nelson faldt.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Hertuginden af Newcastle, som nyligen døde i Barselseng med Tvillinger, har, uagtet hun kun blev 32 Aar gammel, havt 16 Børn, af hvilke 12 endnu led ve og befinde sig vel. Hun blev gift i sit 15de Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
En 20 Aars Mand i Caerleon solgte for kort siden, sin neppe 20 Aar gamle Kone, med hvilken han nyligen var blevet gift, paa Torvet for 3 Pd., paa det Vilkaar, at Kjøberen kunde beholde hende paa Prøve, og i Tilfælde af, at hun ikke behagede ham, sende hende tilbage, mod at faae sine Penge tilbagebetalte.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
I Bombay løb nyligen Ganges paa 84 Kanoner af Stabelen. Skibet er af Teaktræ, og den første i Jndien efter Steppings System, med afrundet Agterdeel og diagonal liggende Fordækbjælker bygte Orlogsmand.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
En af de skjønneste Broer i Verden er paa ØenSevasamoodra (i Ostindien), begyndt over den østlige Arm af Floden Cauveri 1819, og i f. A. bleven færdig. Den er 1000 Fod lang, 13 bred og 33 høi, og bæres af 400 Steenpiller, der 113 Buer. En Jndfødt fra Myfore opførte den paa egen Bekostning.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Sidst i Julii Maaned har en gruelig Orkan raset paa Sydenden af Afrika. J alle Egnene og Cavere Kirker og offentlige samt mange Privatbygninger omblæste eller beskadigede.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
En i Landskrona paagreben Tyv har bekjendt, at han i Aaret 1822 først har qvalt og derpaa ophængt sin daværende Herre, Oberst v. Klinkowstrøm, som man hidtil troede havde taget Livet af sig selv.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Kjøbenhavn den 28de October. Hs. Majestæt Dronningens høie Fødselsdag høitideligholdtes i samtlige Underofficeers= og Børneskoler, der ere under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ved et godt Middagsmaaltid, hvilket Hs. Majestæt Kongen allernaadigst havde befalet for samtlige Skoler. De 4 mindre Underviisninsanstalter i deres respective Caserner, 2 i Kjøbenhavn og 2 i Citadellet Fredrikshavn, medens den store Underviisningsanstal for 70 Elever af den Kongelige Livgarde tilfods og af 4 Jnfanterie-Regimenter spiste ved et Bord i den store Jnfanterie-Caserne og 104 Drengebørn samt 96. Pigebørn i deres Skoler ved 2 Borde. Overalt herskede den fandeste Taknemmeligheds følelse for den bedste Konge, der saa faderligen drager Omhu for hver hans Undersaat, og Festen endtes med levende Udtryk af den Kjerlighed der befieler hver god Dansk for vort milde Kongehuus.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
En Prinds af Hessen Philligstahl, der er Generallieutenant i russisk Tjeneste, ventes i denne Tidtil Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Hs. M. Kongen har ladet Professor i Chirurgien ved Wiens Universitet, Herr v. Rudtorffer, tilstille en Guldmedaille med Allerhøistsammes billede, foret Hs. Majestæt dediceret Skrift: Instrumentarium Chirurgicum.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
J Anledning af at forhenværende Forvalter ved Sorøe=Academies søndre Godsdistrict, Thomas Rudolph Thiele, for forøvede Falsa og Malversationer i hans Embedsførelse, er ved Høiesteretsdom af 3die August d. A. dømt til at have forbrudHaand, Ære og Boeslod, saavelsom det ham betroede Embede m.v., er den bemeldte Thiele i sin Tid meddeelte Bestalling som Kammerassessor ved allerhøieste Resolution af 17de f. M. bleven casseret.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Paa Raarup Præstegaards Mark i Bierreherred, er høstet et Rugstraae, som har et Ax eller Vippe omtrent 4 Tommer lang og paa den mellemste Trediedeel af denne Vippe findes 10 andre smaae Vipper fremkomne, 6 paa den ene Side, og 4 ligeoverfor paa den anden Side, dog ikke lige lange, den længste lidt over 1 Tomme lang; men paa de tvende andre Sider af den mellemste Trediedeel findes almindelige Kjærnehuse, ligesom paa den underste og øverste Trediedeel af Vippen, hvor ingen Bivipper findes. Dette Rugstraae fandtes paa en Ager, hvori var saaet blandet Korn af Byg og Havre, men forrige Aar Rug, og syntes først at være kommet til Grøde, da Grøden i denne Sommer anden Gang indfandt sig midt i Julii Maaned; thi da det allersidst i August blev afmeiet, havde det endnu ikke været i Dræe eller blomstret. Men i ethvert Kjærne huus, saavel paa Hovedaret, som paa de 10 smaae udskudte Sideax kan tydelig sees Ansætning til Kjærne i ethvert. Efterat Straaet alt var afhugget, fik man først Øie paa denne lille Sjeldenhed.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Aalborg, den 2den November. J No. 129 er i Anmeldelsen om Høitideligheden i det dramatiske Selskab indløbet den Feiltagelse at der staaer, den efter Epilegen aftrykt Sang, blev afsjunget paa Theatret, hvilket dog kun fandt Sted, ved Spisebordet. Derimod blev en anden til den høje Fødselsdag forfattet Sang sjunget af 6 Damer, som til Slutning dannede en skjøn Gruppe med Guirtander i Hænderne. Proing og første Sang vare fortattede af Herr Skuespiller Overskou, Epilog og Bordsang af Herr Pastor Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Ogsaa i Klubben Enigheden var i Anledning af den høje Fødselsdag stort Bal den 28de October, hvilket varede til den lyse Dag. Øverst i den store Dandsesal var anbragt et Gjennemskinsstykke, hvor sen Gudinde saaes holde Laurberkrands og derinden Bogstaverne M. C. Paa Siderne to Alterluer og foroven følgende Læsning. Krandsen som Dig Folket sletter Kjerlighed om lesen sætter. Hans Excellence Herr Geheimeconferentsraad von Moltke udbragte ved Bordet, efterat National langen var afsjungen, H. M. Dronningens og H. K. H. Kronprindsesens Skaal, som besvaredes af hele Selskabets gjentagne Hurraraab.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Fra den 21 til den 26 October 1822, ere ved Aalborg, Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne. Den 21de October, P. Fisk fra Helsingborg med Ballast. N. Thulsen fra Kjøbenhavn med Dito. F. Andersen fra Dito med Salt. J. Christensen fra Dito med Stykgods. H. Terkildsen fra Christiansand med Trælast. O. Aslaksen, fra Østerrisøer med Dito. Den 22de, N. Nissen fra Kjøbenhavn med Salt. S. P. Hansen fra Dito med Dito. Den 23de, Ch. Christensen fra Dito med Dito. P. Eriksen, fra Dito med Ballast. J. Hellmann fra Bandholm med Hvede. A. Aalberg fra Gothenborg med Hommere. Den 24de, Chr. H. Pank fra Fredericia med Kartofler. N. Larsen fra Frederikshavn med Tørfisk. A. Larsen fra Marstrand med Trælast. P. Lassen fra Lissabon med Salt. N. Jensen fra Rudkjøbing med Frugt. P. M. Smith fra Drammen med Trælast. Den 25de, C. T. Bruun fra St. Ybes med Salt. J. Theilmann fra Kjøbenhavn med Dito. N.C. Koefod fra Dito med Dito. P. Stougaard fra Dito med Dito. H. Jørgensen fra Fahrsund med Ballast. A. Carl bonn fra Malmøe med Dito. Den 26de, A. Syvertsen fra Randers med Frugt. N. Nielsen fra Borvig med Hvede. H. A. Staarup fra Kjøbenhavn med Salt. I. Clausen fra fra Dito med Dito.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Udgaaede. Den 21de October, Peter Fisk til Malmøe med færske Sild. Jach Nielsen til Kjøbenhavn med saltet Dito og Rug. Peder Elling til Frederikshavn med Salt m.m. Den 22de, Peter T. Berg til Altona med Hudder m.m. Anders L. Smith til Bogense med Ballast. Søren Willumsen, fra Kjøbenhavn med saltet Sild. Den 23de, Søren Hoffmann til Dito med Dito og Uld. Christian Caspersen til Sønderborg med Ballast. Jacob Christensen til Mariager med Dito. Den 24de, Jens Jensen til Frederikshavn med Dito. Søren Sørensen til Læsøe med Korn m.m. Den 25de, Niels Aberg til Gothenborg med færske Sild. Venjamin Geniske til Kjøbenhavn med saltet Dito og Uld. Den 26de, Jens Thorndahl til Dito med Dito. Hans F. Petersen til Langesund med Kornvare. Otto Pallesen til Schiedammed Rug.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Kjøbenhavns Børs, den 29de October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. 240 1/2. London 2 M. 11 3/4 1/2 Rbd. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1822) 82 1/2 a 83. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 129 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 60 1/4 s. - Disconto. 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Ved Tallotteriets 1065 Trækning i Altona, udkom følgende Rummere: 10, 40, 1, 79, 89.
Jyske Efterretninger, 1822-11-02
Prædikanterne: Paa Reformationsfesten, til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Pastor Henneberg, Aftensang Herr Pastor Blichfeld. Til Høimesse i FrueKirke Herr Stp. Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.