Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-05-27
Til almindelig Beroligelse fremstiller Moniteuren den sidste Uges Begivenheder i Paris som et Billed paa Frankerig Tilstand i det Hele. "Hver Dag havde sin Kjephest og sin Moral. Den begyndte med et republikansk Gjæstebud, hvor Demagogiet skjulte sig bag Hæderen og en Nationalfest udgjorde Beslutningen, hvorpaa Alt vendte tilbage til sin gamle Orden. Den 15 Mai holdt nemlig Kongen stor Revne over Nationalgaden, hvorved 100,000 - efter Andre kun 40,000 - Md. vare under Vaaben. Dog tilføier Konstitutionel - Lafapette manglede!" Dagen efter tiltraadte Kongen sin Reise til de vestlige Departementer, ledsaget blandt Andre af Marskal Soult. Til nyere diplomatiske Ansættelser hører Hr. Bressons Udnævnelse til Gesandt i Hannover, og Greve af St. Priests til Befuldmægtiget i Parma. En Skole, som uden Tilladelse fra Universitetet var aabnet af Vicomte Montalembert, der staaer i Spidsen for Selskabet til Religionsfrihedens Forsvar, er paa Regjeringens Befaling lukket. Lafayette, Casimir Perrier, Lasitte og Deelaborde holdt de 4 Hjørner af Liigklædet ved den navnkundige Deputerede Labbey de Pompieres Jordefærd den 14 Mai. Han døde i en Alder af 80 Aar, havde i en lang Række af Aar været Medlem af den lovgivende Forsamling for Aisne Departementet, og sit hele Liv igjennem fægtet ridderlig for Nationens Friheder. End som Olding gjorde han sig bekjendt som det Villeleske Ministeriums Anklager, og deeltog endnu i Julidagene med Barrikaderne. Konstitutionel mener, at hans Livs Lys endnu ikke var bleven udslukt, hvis saa mangt et skuffet Haab ikke, ligesom Tilfældet var med Constant, havde knuust hans Hjerte. Lafayettes Ord ved Graven hilsedes af Folkehoben med Leve Lafapette for stedse Belgien. At Belgien har budt Holland Haanden til Fred, finder meget bifald i London. Derimod have Hollænderne den 15 Mai brudt Vaabenstilstanden ved at bemægtige sig Fortet St. Laurent ved Antwerpen, som laae paa neutralt Gebeet. Da de tillige skjøde paa nogle Børn, som legede med en belgisk Fane, ilede belgiske Tropper til fra Antverpen, og der opstod en Kamp, hvori de Sidste havde 15 Saarede. Vigtigheden af denne Begivenhed viste sig strax ved Statspapirernes Synken i London; men efterat den franske Gesandt Grev Belliard og den engelske Legationssekretair Hr. White vare ankomne til Antwerpen, rømte Hollænderne igjen Fortet. J den hollandske Statstidende bemærkes med Hensyn til Forslaget og Udnævnelsen af Underhandlingskommissairer, at en saadan Underhandling vanskeligen vilde komme til at stemme med Londonner=Protokollerne. Ved en ny Protokol af 17 April har Frankerig ikke allene atter erklæret sig ganske for Protokollen af 20 Januar, hvorfor der er sagt den franske Gesandt meget Forbindtligt af de øvrige Magters Befuldmægtigede; men Man har ogsaa fattet nye Bestemmelser om Udjævnelse af Grændsestridighederne saavel med Hensyn til Luxemburg som Fyrstendommet Bouillon. Prinds Leopold skal have fastsat som Betingelser for den belgiske Krones Modtagelse: 1) de 5 store Magters Samtykke og 2) Londonnerprotokollernes Antagelse af den belgiske Kongres; men siden være bragt paa andre Tanker af Lord Ponsonby. Grev Merode er vendt tilbage fra London, til Brussel, men om hans Meddelelser er Jntet kommet til Publikums Kundskab.