JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Frankrige. Napoleon arbeider af alle Kræfter for paa nye at forganisere Frankrige. Nogle faa Timers Hvile er ofte alt hvad han tillader sig. Ogsaa Kong Josef er ankommet til Paris og har tage sin Bopæl i Palladset Flyse Napoleon. Ved Sens samler Napoleon, en Armee der med allerførste skal afmarschere til Metz. Hertuger af Vicenza Caulincourt) er udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender. Den engelske Ambassadeur, Lord Sommerset skal med samt hele sin Ambassade, vedvarende befinde sig i Paris. Den 22de om Aftenen forlod Hertugen af Vicenza Paris, han er affærdiget til Tydskland for at indbyde Keiserinden til hendes Residemostad. Allerede fra Lyon blev denne Fyrstinde tilsenet en Skrivelse fra hendes Gemal, i hvilken hun tilkiendegaves hans Gienkomst, og indføres til at bringe hans Søn tiltage i hans Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Napoleon har bragt en af den forrige Regierings høitideligste Løfter i Opfyldelse. Censurens Ophævelse og Pressefrihedens Bevilgelse. Den 23de gav Keiseren stor Andientse, hvorved Kronens første Embedsmænd, Ministre, Generaler &c. vare tilstæde. Samme Dag holdt H. M. Revne over forskiellige Kavallerieregimenter af det Valmyske Korps. Mange Tropper passere dagligen giennnem Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
General Exelmans er afmarscheret fra Paris med et Kavalleriekorps. - Keiserens Buste er igien opstilt over Musæum Napoleon og Generalerne Lallemand, Ameil og fl. satte i Frihed. - Af de Kong Ludvig fulgte Gardere og Frivillige ere mange igien komne tilbage til Paris. - En af Dagene agtede Keiseren at holde en stor Revne i Nærheden af Hovedstaden General Loban er udnævnt til Kommandant for den første Militairdivision, og General Lamarque til Kommandant i Paris. Berthier, Martier Marmont, Machdonald og Mai som ere fulgte Kongen. Hertugen af Albufera (Suchet) og General Gerard have plantet Nationalfanen i Elsat. Det samme er skeedt i Burgund og Franche-Komter. Fra Strasborg og Landau vaier det trefarvede Banner, Ogsaa Staden Rouen og hele Normandiet have erklæret sig for Napoleon. General Lemarrois har erholdet Kommanden i denne Provinds. Bretagne har viist megen Enthusiasme. General Pire, Kommandant for den 13de Division, har indsendt Adresser til Kriseren. Disse Tropper skulle have sat sig i Bevægelse mod Hertugen at Bourbon der den 20de var aftelst fra Angers Den Toulonner Land= og Sømagt, hvilken sidste bestaaer af 35 Linieskibe og Fregatter, har ligeledes slaaet sig til Napoleons Partie. Tropperne i Lille og Valenciennes der i Adresser havde forsikret Kongen om deres Troskab, ere ligeledes frafaldne. Hertugen af Albusera føier alle Anstalter til at sikre Grændserne for et fiendtligt Jndfald, og sætte Fæstningerne i Forsvarstand, herved tilføies at de i Keal værende østerrigske Tropper forholde sig gandske rolige. Fæstningerne Lille, Douay, Conde, Manhauge, Valenciennes, Pfaltzburg, Metz og fl. ere erklærede i Beleiringsstand. Marseille synes dog endnu at holde fast ved sin Konge. Man havde her sammentrukket et lidet Troppekorps for at forsvare hans Sag, men som vel neppe nu vil kunne udrette noget Hert. af Belluno Victor var med den anden Militair divisions Tropper marschert mod Paris, da Regimenterne erfoer, at Napoleon nærmede sig Hovedstadens paasatte de strax alle som en den trefarvede Kotard. Hertugen af Bellund bortfiernede sig og hele Divisionen fortsatte toligen sin Marsch. - Officerer og Soldater i den tredie og fierde Division paasatte ligeledes den trefatvede Kokarde, hvormeget adskillige af Generalerne end satte sig derimod. - J Orleans havde Generat Pajol ladet uddeele deraf. Da Marskal St. En ankom dertil lod han ham arrestere, og da Tropperne viiste sig gunstige for Napoleon lod Marskallen Stadens Porte tillukke; men længe varede det ikke før de bleve strængte og Marskallen forsvandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Kong. L udvig afreiste allerede den 23de igien bort fra Lille og tog Veien til Ostende. Prindsen af Konde var afreist en Time iforveien og havde taget Veien af Tournay. Som bekiendt forventede man denne fra Syvaarskrigen saa bekiendte graahærdede Helt i Wien. Denne Kongens hurtige Afreise tilskrives følgende Foranledning : - Den 22de ved Middagstid kom en forklædt Mandsperson i Kongens Logis, og forlangte at tale med ham, hvilket man ikke ville tillade ham. Men da han trængte paa at komme ind, kom Hertugen af Tarent og spurgte ham hvad har vilde. Han trak nu et hemmeligt Brev frem, hvis Jndhold skal have foraarsaget Kongens hurtige Afreise. - Saa er end ikke engang Lille, der for de Allieredes Operationer havde været en saa vigtig Standpunkt, forblevet i Bourbonnernes Besiddelse. Man maatte billigen spørget giøre da Kongens Tilhængere, især hans Huustropper og den gamle Adel, som omgiver ham, ikke det ringeste for ham. Kunde de da ikke forbeholde ham en eneste Grændsefæstning? – Da Kongen var afreist fra Lille sendte han de sex Husarer tilbage som tiente ham til Eskorte. Den ulykkelige Monark vilde ikke at de skulde følge ham over Grændsen. Han omfavnede dem hiertelig og lod dem reise. Ogsaa her befandt Mortier og Machdonald sig hos Kongen. Berthier var allerede iforveien afreist til Ostende. Med hiin Kongens hurtige Afreise fra Lille staaer ogsaa følgende Efterretning i Forbindelse: "Greven af Lilles, (Ludvig 18de) saavelsom og Greven af Artois, og Hertugen af Berrys Nærværelse holde endnu Folkets og Troppernes Sindelaug tilbage. Fire fra Lille udmarscherte Regimenter ere igien komne tilbage dertil, og man har erholdt den Forsikring, at ingen Tropper med den hvide Kokarde optages i vore Festninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Fra Paris ere efterhaands 40000 Mand afmarscherte til Rigets nordlige Deele Avantgarden under GeneralExcelmans befaling stod allerede i Nærheden af Lille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
J en Skrivelse fra Brussel af 26de Marts hedder, det: "Kongen er med Nød og Neppe sluppen bort fra Lille. Han har Hertugen af Treviso at takke for sin Redning, der selv tog den fra Paris til Kongens Bortførelse hidsendte Adjutant fangen, og gav Kongen derved Tid til Flugt. Hertugen var allerede kaldt tilbage til Paris, og havde, saavelsom Machdomuld taget sin Afskeed hos Kongen. Ogsaa Hertugen af Berry har i Bethune været i stor Fare; de Tropper som omgave ham ere for størstedelen gaaede fra hinanden for at søge deres Lykke hos Napoleon. - Generallieutenant Clanzel er afreist til Bordeaux for der at overtage Kommanden. Hertuginden af Angouleme, havde indskibet sig. Den 20de afreiste hendes Gemafra Nismes. Adskillige Troppekorpser havde sat sig i Bevægelse for at afskiere ham al Samfærsel med Kysten." Dersom altsaa ikke Hertugen af Angouleme falder i Napoleons Hænder, vil der snart ikke længere være nogen af den bourbønske Slægt i Frank Hertugen af Faltre (Clarke) har i London havt en lang Audientse hos Prindsregenten angaaende Kong Ludvigs Modtagelse. Dagen derpaa reiste han igien til Ostende, hvor Hans Majestæt opholdt sig. Hertuginden af Orleans var allerede ankommet til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Fra Frankfurt om Mann skrives under 26de Marts: "Den ulykkelige Konge Ludvig den Attende er i Dag ankommen hertil, og inden 8 Dage ventes de allierede Monarker, til hvilke allerede Qvartererne staae i Beredskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
De Allieredes Operationer mod Napoleon. Østerrigerne ere i fuld Marschad Rhinen og havde allerede den 24de overskredet de bayerske Grændser, En Kolonne af 20000 Mand gaaer igiennem det Salsburgske; et andet stærkt Korps marscherer over Regensborg. - Mainz erholder en Besætning af 20,000 Mand. Bayern stiller 64000, Würtemberg, 25000, Baden 16000, Darmstadt 8000, Rassau4000 og de Sachsiske og Reussiske Huse 3000 Mand i Feldten. 150,000 Østerrigere afsendes til Over rhinen og Schweiz, medens en anden stor Armee understøtter Kongen af Sardinien mod Kongen af Neapel, der ifølge en Skrivelse fra Wien af 27de Marts har taget en fiendtlig Stilling mod Østerrige. Russerne marschere frem i Tydskland, med 4 Armeekorps paa over 180,000 Mand og 60,000 Heste. Hele den preusiske Krigsmagt er deels allerede forsamlet hinsides Rhinen, deels i Anmarsch derhen; ligeledes alle tydske Forbundstropper. De allierede Hære skal opstilles i tre Hovedlinier. Den Første, i Norden indtil Maynz, bestaaende af Preusere, Engellænderne, Hannoveranere, Belgiere og Hollændere, under Hertugen af Wellington. J den sydlige Deel af denne Linie komme de Sydtydske Tropper Østerrigere og Piemonteserne under Schwarzenberg. Den Anden Linie udgiøre Russerne. Til den Tredieregner man endnu en preusisk Armee og samtlige Landeværn, under Fyrst Blücher. De russiske og preusiske Garder formere Reserven under Barclai de Tolly. Den Preusiske Armee deles i syv Hovedkorps, hvoraf et erholder Tielemann til Anfører. Churfyrsten af Hessen har allerede sat 10,000 Mk. af sine Tropper paa Marschen, der skulle støde til det Kleistske Armeekorps. Den helgiske Armee er 60000 Md. stærk og har sit Hovedqvarteer i Courtray. De tiel og talien staaende Armeekorps under Hiller, Friment og Bianchi, staae samtligen under Erkehertug Carl. De forenede Stridskræfter skulde være samlede til den 1ste Maj.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Kongressen vil nu snæt igien antage det frigerske Navn: de Allieredes Hovedqvarteer. - Først vil den udstæde endnu en Deklaration imod Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Under Overskriften: London den 18de Marts - har Pariserbladet Gagette de France - som endnu bærer Lillen og det øvrige Kongestempel - følgende Artikel: "Skiøndt der skrives om 100,000 Preusere ved Rhinen, troe vi dog ikke, at Preusen vil tage Partie mod Napoleon; Kongressen har uheldigvis viist, at Souverainerne ingen indbyrdes Tillid have til hinanden. Preusen har ikke Raad til at lade sine Tropper marschere uden vore Penge, og vi have ingen flere at give det. J det mindste er Nationen ikke stemt til at punge ud allene for at understøtte Et af tvende Partier som kan gives i Frankrige." denne Artikel virkelig af et engelsk, saa maa det upaatvivleligen være af et Oppositionsblad.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Sverrig. Ifølge temmelig sikre Efterretninger herfra, skal hele den regulaire Armee og tvende Klasser af Nationalbevæbningen, omtrent 60,000 Mand, ved Sommerens Begyndelse trække i Leir. Der er givet befalinger til at opbyde hele den Svenskpommerske Nationalbevæbning. Fregatterne og alle øvrige lette bevæbnede Fartøyer skulle være udrustede indtil i de første Dage af Maj.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Fædrelandet. J Weilbye (2 Miil fra Aarhuus) afbrændte i Onsdagseftermiddag ved Ildsvaade tvende SelveierGaarde og et Fæstehuus med alle tilhørende Bygninger. Ved de fra Aarhuus tililende Sprøiters Anstrængelser dæmpedes Jldens videre Fremgang, saa at der og Aftenen Kl. 10 ikke længere var nogen Fare, efter en 6 Timers Brand. Kreature og endeel Jndboe blev reddet. Huusmanden, hos hvem Jlden opkom, blev forbrændt i Ansigtet. Fra en Naboegaard i af Brandstædet flyttede Eieren sin syge Kone, men da han kom til Bestemmelsestedet var hun imidlertid paa hans Ryg hensovet i Evigheden, hvortil Skrækken vel for endeel havde været Aarsag. Aarhustagerne fortiene ved denne Leilighed den fuldkomneste Roes for udviist Hielpsomhed og Aandsnærværelse, da Byen ellers letteligen i den stærke Blæst havde staaet Fare for et større Tab. Ogsaa Lisbergs og Skribyes Bønder hialp til, men Byens egne vare for endeel temmelig rolige Tilskuere ved deres Byemænds Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 4de April 705. - Specier solgtes til 43 a 43 1/2 Rbmk. - Committessedler 62 pr. 100. Oblig. 265.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Ved den 1066 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nummere. 84. 2. 21. 50. 78.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Paa Søndag prædiker i Fruekirke til Høimesse Hr. Provst Bechmann, til Aftensang Hr. Prof. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Bekiendtgiørelser. Paa samtlige Weilbyes Beboere og mine egne Vegne aflægger jeg offentlig vores forbindligste Tak for den Iver og Beredvillighed som endeel af Aarhuus Jndvaanere saavel af de Militaire som Civile af forskiellige Classer viste igaar Eftermiddag ved den ulykkelig opkomne Jldebrand i Weilbys Bye, hvorved tvende Selveiergaarde og et Fæstehuus blev lagt i Aske. Havde ikke tvende af Aarhuus Sprøiter med dens gode Anførere illet til Hielp, for at virke til Jldens Dæmp ning, saa havde den Nordostl. Side af Byen været udsat for at blive et Rov af Luerne. Aarhuus Amts Brandcontoir d. 6te April 1819. HKren, Amtets Brand=Capitain Det vilde være uskionsamt og utaknemmeligt, om jeg tavs vilde forbigaae den Jver, Anstrængelse og ufortrøden Virksomhed, en Deel af Aarhuus Jndvaanere lod see ved at komme den ulykkelige Weilbye, til Hielp, i den der den 5te April under en stærk Blæst opkommen Jldebrand, hvorved 2de Gaarde og 1 Huus bleve et Rov for Luerne. Det raske Brandkorps i Aarhuus, der saa meget og saa heldigen udmærkede sig ved Hurtighed, vedholden Stræben og uforfærdet Mod i Faren, saavelsom og adskillige Herrer af Militair= og Civil-Etaten, ville derfor herved modtage min og min Menigheds inderligste Tak, de ville være forvissede, at enhver Beboer i Veilbye med rørt Hierte erkiender, at uden deres tililende Hielp skulle den største Deel af Byen været lagt i Aske. Weilbye, d. 6 April 1816. C. M. Aspach, Præst til Weilbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Næstkommende Mandag gives en Vocalconcert paa Raadhuset hvis Jndhold nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Hvem, som endnu har Farvegods i afgangne Farver Asmussens Stervboe, anmodes om jo før jo hellere at afhente samme, da alt ellers ved Auktion vil blive bortsolgt. Aarhuus, den 4de April 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Skifte=Retten. Et Gulduhr med tvende Gulstager, den holder udarbeidet i gammel Smag, desforuden en grøn Kasse alleryderst; indvendig i Uhret staaer No. 256; en uægte Klæde med tvende Signeter vedhængte, er bortkommen fra sin Eier, som ei vel kan taale Tabet. Hvem som kunne giendringe det til sin rette Eier, loves en resonabel Douceur, naar de melder sig i Grønnegade No. 287 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Et ungt Menneske, der kan fremvise de bedste Vidnesbyrd og Anbefalinger; ønsker sig Empløi 1ste Mai d. A. som Avlingsforvalter paa en Herregaard i Jylland. Nærmere Oplysning giver Hr. Sagfører og Contoirist Rasmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
En ung Holstener, der taler og skriver det danske Sprog godt, ønsker sig til 1ste Maj empløieret paa en Gaard enten som Avlsforvalter eller som Skriver. Jhenseende til hans moralske Characteer og Duelighed, i ovennævnte, kan han tilveiebringe meget antagelige Vidnesbyrd. De som ønske sig hans Tieneste, ville behagelig henvende dem til Mussmann & Schwedler. Nogle Parceller af Friisholdt med og uden Bygninger, med og uden Skov, er underhaanden tilkjøbs Mørk meleret Klæde kan bekommes hos Kriel, Fabrikmester. Nogle Parceller af Friisholdt med og uden Bygninger, med og uden Skov, er underhaanden tilkjøbs Mandagen den 10de April 1815, Eftermiddag Kl. 2, lader Mad. Bokker, formedelst Forandring af Boepæl, i hendes tilleie havende Sted paa Middelgaden ved Borrebækken, ved offentlig Auktion bortsælge endeel Jndboe, hvoriblandt en 2 Et. Jern Vindkakkelovn med Kobberrør og Dørre, samt noget Skaft=Havre, Byg og Hvedehalm, m.m, efter de Conditioner, som paa Auktionsstedet bekiendtgiøres; thi ville de Lysthavende behagentlig indfinde dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
I Formedelst Forandring af Bopæl lader Undertegne nede ved offentlig Auction paa Ryomgaard Tirsdagen den 11te April førstkommende og følgende Dage bortsælge: 5 a 6 Arbeidsheste, 40 Køer og Qvier, 50 Faar, 4 store Grise Søer, Vogne, Harver, ordinaire og engelske Plove, Kortoffel Plove, 40 Tdr. Kartofler, Gavningstræ og 1 Muur=Vogn, samt Jnventarium og Gaardsredskaber m.m. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10, hvortil Liebhabere indbydes. Ryomgaard d. 20de Marts 1815. Holler. Framlevgaard beliggende 1 3/4 Miil fra Aarhuus som staaer for Hartk. Ag. og Eng 5 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., agter undertegnede Eier om antagelig Bud skeer ved offentlig Auction at bortsælge Torsdagen den 13de April førstk., om Formiddagen Kl. 10 slet. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Gaarden. Jblandt Vilkaarene er dette, at 2/2 Dele af Kiøbesummen kan blive staaende i 12 Aar uopsagte fra 11te Juni førstk. at regne. Framlevgaard den 22 Marts 1815. Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Farverie. Fredagen den 28de d. M., Tirsdagen den 2den og Fredagen den 5te Maj førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auktion paa Stedet til Bortsælgelse opraabt, og, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved 3die Auktion til Høistbydende bortsolgt den afgangne Farver W. F. Asmussens Stervboe tilhørende Gaard paa denne Byes Vestergadermed deriværende Farverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist Eiendommen, som saavel i Henseende til Behagelighed, som til Næringsdrift har den aller fordeelagtigste Beliggenhed, bestaar af gode, rummelige og til Farverie særdeles vel indrettede Bygninger, har en meget betydelig Gaardsplads, en smuk og med gode Frugttræer forsynet Have, der grændser lige til den forbieflydende Aar, hvorfra Vandet ved Nender uden Møie føres ind i Farveriet. Dette sidste med dertilhørende Trykkerie er i fuldkommen complet Stand, særdeles vel og beqvemt indrettet og har, foruden alt øvrigt Inventarini, 3 Kobberkiedler paa 16, 5 og 3 Tønders Rum, en med Kobberplade beklædt Træekyppe paa 20 Tønders Rum, samt 3de Blyekypper paa 12, 10 og 8 Tdr. Rum. - Eiendommen med Farverie kan forinden Auktionen af de Lysthavende daglig tages i Øiesyn og Conditionerne paa Auktionsstedet erfares. - Ved den til Mandagen den 8de Maj næstefter berammede Løsøre Auktion vil tillige blive bortsolgt endeel Farve=Varer saasom Jndigo, Cochenille, m. m. Aarhuus den 4de April 1818. Auktionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Løverdagen den 29de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver efter Begiering af Hr. Rivets paa Borupaaard, over Herred, ved offentlig Auction bortsolgt 4 Heste, 16 Stkr. gode Køer; en Tyr og en Bøl, et Bringtøi med messing Beslag; andre Slags Hestrøi en stor vidsporet Post-Vogn; en tensporet Dito; en nye Arbeidsvogn, 2 store Biat Harver; 3 store Bryggerkar, nogle Folkesenge og et Sæt Porcellains Theetøi m.v. De Lysthavende ville behage at tage Møde ovenmeldte Tid og Sted hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Horsens den 6te April 1815. J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Onsdagen den 10de Mai, førstkommende Kl. 11 Formiddag bliver herpaa Øen i Følge Vedkommendes Begiering foretaget offentlig Auktion over circa 700 Stænger Jern, her opfisket, størstedelen ere flade Stænger, samt noget Tiære og Fyrretømmer, bestaaende af Bielker o. s. v. Conditionerne erfares paa Auktionsstedet, hvilket herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Anholt den 25 Marts 1815. N. C. Justesen. Birkedommer paa Anholt. Kort Anviisning til Brugen af de almindeligste Farver paa uldne og linnede Tøier, tilligemed Efterretning i om Fernis=Kogning og Oliefarves Tillavning, er atter Exemplarer at faae for 2 Rbmk. paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
No. 43. Aarhuus Stifts. Aar 1818. privilegerede Kongelig allene Tidende. Hr Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. Aa Aar 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Kongelig aller. Hr Adresse=Contoirs som fr sendes. den 8de April. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
At de Pariser Aviser strax have omfadlet er en Selvfølge. Saaledes var Journal des Debats, som nu igien lader sig kalde Rigsjournalen, den 19de opfyldt med lutter Hengivenhed for Kongen, og to Dage efter slaaer den saaledes an: Paris er for Øieblikket en Skueplads for Sikkerhed og Glæde efter 11 Maaneders Slaphed &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Postfarten mellem Engelland og Frankrig er spærret, Den engelske Regiering har sendt endeel Kuttere til Calais for at afhente de mange reisefærdige Engellænder herfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Efter den engelske Morgenpost kaldes Napoleon af sit Partie nu almindelig Violet-Korporalen fordi han skal have lovet dem at komme tilbage til den Tid da Violerne blomstre Af samme Aarsag havde de valgt violette Baand til deres Foreningsfarve. De franske Kronjuveler ere nu i London. Hertuginden af Wellington har ført dem over med sig. Mange Penge og kostbare Effecter ere ogsaa bragte i Sikkerhed til Engelland, og fra Rouen, Havre og andre Pladser ere nogle hundrede Kiøbmænd udvandrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Engelske Aviser finde det ikke overflødigt at giendrive et Folkesagn, som skal være i Omløb i Frankrig, at nemlig Engellænderne selv havde begunstiget Napoleons Flugt fra Elba, af bare Misundelse over den franske Handels og Manufakturers Fremskridt som de haabede at standse ved en Borgerkrig. En saa afsindig Plan, paastaae de, kunne aldrig opkomme i en engelsk Ministers Hoved, og om end saa var da arbeide jo Franskmændene selv paa at den skal lykkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
J Wien skal endnu have været en langt skrækkeligere Plan iværk, end den saakaldte Konge af Rom Bortførsel, hvorom nærmere Oplysning snart kan ventes. Flere af Deeltagerne ere hæftede. Hensigten skulde have været opnaaet ved Gift. - En i Wien værende fremmed Prinds bevogtes af Politiet paa det nøieste. Fra alle Sider omgive Politieagentere hans Bopæl. Endog naar han kiører eller rider ud, følge hine ham efter baade til Vogns og til Hest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
I Amsterdam blev nylig to Personer som paa Gaden raabte leve Napoleon!" strax førte udenfor Byen og skudte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Engelske Ministerialblade søge nu at undskylde Sir Campbell, der var ansat til at bevogte Napoleon paa Elba. Ved Frere Champenoise blev bemeldte Oberst baardt saaret af en Kosak, ledsagede siden Napoleon til Frejus og beskyttede ham mod Pøbelens Anfald. For at sikre sig for Barbareskerne, udbad Napoleon sig, at Campbell maatte forblive hos ham. Det blev tilladt. For at komme efter Napoleons Forbindelsen, gjorde Campbell siden ofte Smaarelser til Fastlandet &c.J Anledning af Napoleons Landgang var der i Frankrige allerede præget en Medaille med Omskrift: Soldat, Keiser, Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Nogle Dage for man fik Kong Ludvig overtalt til at forlade Paris havde han ladet plante en Mængde Kanoner rundt omkring Tuillerierne, sin Garde, bivouakere i Slotshaugen, og sagt til sine Officierer: Dette Slot skal vorde min Trone eller min Grav. Kong Joachim har tilsendt de allierede Magter i en Erklæring, for at tilkiendegive dem, at han ogsaa under de nu i Frankrige udbrudte Forandringer vil forblive sine indgaaede Forpligtelser troe, men at har ikke kunde optræde for Bourbonnerne, da disse havde vægret sig for at anerkiende ham. H. M. belavede sig til, selv at afgaae til sin Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Kongen af Sachsen skal nu, efter Forlydende, endeligen have undertegnet de ham forelagte Betingelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Storhertugdommet Bergs Generalgoverneur har udstædt følgende Proklamation til Folket Bonaparte er kommen tilbage, J forbryderisk Svimlen har det ham saa høimodigen forskaanende Babylon, modtaget ham. Skiendig Jubel gienlyder atter op fra dens forraadte Mure til hiin evige Verdensdommers Trone. Tvivler J. Forsager J. Nei, Troer, Fortroe! Det Onde skal fuldende sit Kredsløb, saaledes vil den Evige; Maalet er straffuldt, Dommens Dag er nær, Babel vil falde og under sine ryggende Ruiner begrave Menneskehedens evige Fiende. Du vort Fædreland, Flids, Troskabs, gode Sæders og borgerlig Lykkes stille Sæde. Din Forfølger er igien opstanden. Prøvelsens Time er slaaet; den nye Kamp begynder for Frihed og Selvstændighed. Opdaalle Mand og viser gammel Troe, gammelt Mod og gammel Troskab. Menneskeheden kalder, det hellige Banner vajer, det hellige Kors er reist. For sit evige Ord hengav vor Frelser eengang paa denne Dag sit Liv paa Korset; under hans Kors ville ogsaa vi stride og dør for Sandhed og Dyd, for den evige Retfærdighed. Med Gud drage vi ud, med Gud ville vi drage hiem; Herren vil være med os og det dyrebare Fædreland. - Dysseldorf, paa vor Herres og Frelseres Dødsdag 1815. Justus Gruner.