JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Prof. von Raumers i den Preussiske Statstidende optagne Erklæring, at han ikke vidste, hvorledes hans Ansøgning om Afsked, som Medlem af Over-Censur=Collegiet, havde fundet Veien til, Allgemeine Zeitung, har opvakt næsten ligesaa megen Sensation som selve Brevet.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
London, den 3die Januar. Choler a gjør frygtelige Fremskridt i Sunderland, i Newkastle og i Omegnen, hvis Beboere næsten ganske beskjeftige sig med Udgravning og Udskibning af Kul. J Gateshead, en Slags Forstad ved Newcastle, som ved Floden er skilt fra Staden, men hed en Broe, over hvilken den store Landevei imellem Edinburg, og London gaaer, er i Forbindelse med samme, havde indtil Juledag kun viist sig to mistænkelige Sygdomstilfælde. Men paa denne Dag udbrød Sygdommen pludseligen som en rasende Orcan, saa at ifølge Privatbreve inden 45 Timers Forløb 11 Jndividuer vare angrebne af den og over 50 døde.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Her er ankommen en Deputation fra den Græske Regjering for at conferere med England og Frankrige angaaende en Souvetain for Grækenland.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Paris, den 3die Januar. Til de store Foretagender, med hvilke det nye Frankrige bekjeftiger sig, og hvis Gavnlighed den Deputerede Amilhauhavde at udvikle, da han overleverede et Lovforslag fra de Debuteredes Kammer, hører Oceanets Forening med Middelhavet ved en Canal, der forbindes med Canalen fra Toulouse til Bayonne og saaledes giver Anledning til begge haves Forindelse. Et saa stort Foretagende fortjener nærmere at oplyses et Vigtigste af Referentens Foredrag derom er Følgende: "J udvig Ildes Tid blev Grundvolden lagt til Canalen i LanHuedo, hvorved Middelhavet bragtes i Forbindelse med Versenshavet, og det store Genie, der gjorde Udkastet til dette udødelige Værk, skylder det sydlige Frankrig uvurdeerlige Fordeele. Ludvig IVdes Anordning desangaaende i Aaret 1666 documenterer dette Foretagendes Vigtighed saavelsom den Tryghed, den franske Søehandel vandt imod det daværende Søerøverie i Strædet ved Gibraltar. Men de Besværligheder, som Naturen opdyngede mod et saa stort Foretagende og modsatte hiin store Konges Magt, efterlode Værket i stor Ufuldkommenhed. At raade Bod paa denne blev vor Tid forbeholdet. - Den Opgave, at iværksætte en uafbrudt Canalforbindelse mellem Verdenshavet og Middelhavet, det svarer til alle Fordringer, er ved Konsternes Fremskridt nu lettere at løse, end det var mueligt for vore Forfædre. Den heldige Jdee til en ny Canal langs med Pyrenæerne, som i sin hele Omfang vil virkeliggjøre Ludvig den Aldes store Plan, er vistnok meget omfattende, men bebuder ogsaa saare Meget og vil i Fremtiden befrie Handelen for den møisommelige og farlige Seilads paa Garonneflodens rivende Strøm. Udførselen er ikke meer underkastet nogen Modsigelse og vil endog blive os let. Denne ny Canal skal gaae fra Toulouse til Bayonne og gjennemskjære frugtbare Egne, der ere rige paa mangfoldige Producter og beboes af et vinskibeligt Folk. Samme Canal skal gjennemskjære det Rum, som ligger mellem Garonne og Adour. Det er en dristig Plan, paa en Slette som den ved Lannemezin, at opsøge det rette Punct, fra hvilket Skibsfarten, som ved et Tryllerie, stedse kan forsynes med overflødigt Vand til Seiladsen. - Denne Canal vil ei allene i commerciel men ogsaa i militair Henseende være af Vigtighed; fra denne Side understytte Perpignan og Bayonne, mod fiendtlige Angreb og lettelig forsyne dem med Fornødenheder. I et Tidsrum af otte Dage vil man da komme fra Middelhavet, til Verdenshavet; de derværende Landeveie, som man nu med Bekostning maa underholde og istandsætte efter en ødelæggende Transportkjørsel, ville koste mindre, og Handel og Jndustrie vil atter opblomstre med fornyede Kræfter. Ved Valget af Udførelsen, ere to Maader os aabne. Det bedste var vel at vælge den, paa hvilken i England saa overordentlige Værker udføres og som stedse vinder større bifald hos os. Dog maatte Bevillingerne dertil gives med den største Forsigtighed. For at tage Deel deri med egne Fonds, vilde en aarlig Capital af tre Mill. Fr. være tilstrækkelig.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Grækenland. Preussische Staatseitung, Allgemeine Zeitung og flere politiske Blade indeholde en meget udførlig Beretning om Georg Mawromichalis Domfældelse og Henrettelse, der, formedelst de lovlige Formers Tilsidesættelse, har, som nyelig sagt, opvakt med gen Utilfredshed med den provisoriske Regjering. - Af hiin Beretning sammendrage vi her det Væsentligste : Regjerings-Commissionen havde, som man veed, afgjort, at Georg Mawromichalis skulde dømmes af en Militair Commission, hvilken under General Tokris Præsidium bestod af en Major, tre Capitainer og to Lieutenanter, en Capitain ved Militairskolen, Axelo, blev valgt til - Regjeringens Sagfører, 1ste Gang Tirsdagen den 31te Januar 1832, Middag Kl. 12, 2den Gang Tirsdagen den 14de Februar 1832, Middag Kl. 12, 3die Gang Fredagen den 2den Marts 1832, Formiddag Kl. 10, som afholdes, de tvende første paa Stevns og Farve Herreders Tingsted Storehedinge og den sidste paa Gaarden, som agtes solgt. Denne Bekiendtgiørelse skeer i Henhold til Placaten 22de April 1817, og tiener saaledes til Efterretning for Pantecreditorer og øvrige Vedkommende. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 5te Januar, 1832. Barfoed, const.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Jfølge Reqvisition af Hr. Kammerraad Dorph paa Giorsløv, som Skifteforvalter i afgangne Gaardmand Rasmus Poulsens Boe i Holtug, grundet paa Beslutning under Skiftet, bliver den dette Boe tilhørende Arbefæstegaard No. 5 i Holtug, under Gorsløv Gods, med tilliggende Jorder, staaende for Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 1 Fdkr. 1 12 Alb., opbudt til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner: 1ste Gang Tirsdagen den 31te Januar 1832, Middag Kl. 12, 2den Gang Tirsdagen den 14de Februar 1832, Middag Kl. 12, 3die Gang Onsdagen den 29de Februar 1832, Eftermiddag Kl. 2, som afholdes, de tvende første paa Stevns og Faxøe Herreders Tingsted i Storehedinge, og den sidste paa Gaarden, som agtes bortsolgt. Denne Bekiendtgiørelse skeer i Henhed til Placaten 22de April 1817, og tiener saaledes til Efterretning for Pantecreditorer og øvrige Vedkommende. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 5te Januar Barford, const.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ifølge Forlig og Execution, bliver ved 3 Auctioner, som afholdes Onsdagen den 1ste Februar, ) om Eftermiddagen Onsdagen den 15de - og ) mellem Onsdagen den 29de ) Kl. 35, opbudet til Bortsælgelse Huset No. 59 paa St. Annæplads, heri Staden, med det i Eiendommen værende Brænderie. Auctionerne afholdes paa selve Stedet. Conditionerne og Adkomst=Documenterne ere til Eftersyn hos Procurator Dahl, Vestergade No. 43. Dette tiener tillige til fornøden Efterretning for alle Vedkommende, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. følge Vedtagelse under Skiftet efter Væver Schock, Nestvedl. 5 afdøde Kone, bliver det hendes og efterlevende Mands fælleds Bo tilhørende Huus Matr. Nr. 208, beliggende paa St. Peders Kirkegaard i Nestved, stillet til 3 offentlige Auctioner, som afholdes : Tirsdagen den 7de og 21de Februar, samt 6te Marts d. A., hver Dags Middag Kl. 12. De 2 første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, og den sidste Auction i selve Huset, som agtes bortsolgt. Hvilket herved bekiendtgiøres, saavel til Liebhavernes, som Pantecredito, rernes Efterretning. Nestved, den 9de Januar 1832. M. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Efter Begiæring af Skifteforvalteren i Stervboet efter heri Byen afdøde Enkemadame Sophie Hedevig Ollufsen, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Gaard Matr. Nr. 210 i Kiøge, med tilhørende Hauge, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner : Mandagen den 30te Januar 1832, 13de Februar f. A., ) hver Dags Formiddag Kl. 11, 27de f. M. De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og den 3die i ommeldte Gaard. Denne, der i Brandkassen er assureret for 2740 Rbd. Sølv, og bestaaer af et grundmuret Forhuus, 2 Sidehuse og 1 Tverhuus, har 8 reelle Værelser og afgiver en særdeles beqvem Boepæl. Taxations-Forretningen over Eiendommen samt Conditionerne til Auctionen ere til Eftersyn paa mit Contoir. Kiøge, den 10de Januar 1832. M. Frederichsen.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
J følge passeret Udlæg for resterende Skatter, bliver det Tømmer ven Hans Skytte tilhørende Huus No. 114 Litra K., Nr. 2 i Skropper, strædet, bestaaende af 4 Fag, 1 Etage Bygning med Gaards- og Hauge, plads, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : første Gang Tirsdagen den 31te Januar 1832, ) hver Dags For- den 14de Februar - anden - tredie - middag Kl. 11. den 28de-- Hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset. Reimuth. Odense, den 30te December 1831.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ved Proclama, som i Dag er læst ved Hillerød Kiøbstæds og Frederiksborg Districts Ret, og som snarest muelig skal blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Boet efter afdøde forhen værende Oberst ved Husar-Regimentet Christian Christopher v. Flindt, heraf Byen, og efterlevende Frue, Sophie Christiane Cecilie, født Fries, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hillerød, den 12te Januar 1832. v. Hadeln.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ved Proclama, som i Dag er læst ved Hillerød Kiøbstæds og Frederiksborg Districts Ret, og som snarest muelig skal blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Staderet, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Hestehandler Nicolai Hein heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tide Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hillerød, den 12te Januar 1832. v. Hadeln.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
ved Proclama, som i Dag er læst ved Hillerød Kiøbstæds og FrederiksBorg Districts Ret, og som snarest muelig skal blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Huusmand paa Slangerup Aar, Poul Andersen og efterlevende Hustrue, Karen Nielsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hillerød, den 12te Januar 1832. v. Hadeln.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ved Proclama, som i Dag er læst ved Hillerød Kiøbstæds og Frederste borg Districts Ret, og som snarest muelig skal blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle og Enhver, som formen sig at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Johanne Pedersdatter af Uggeløse, og forhen afdøde Mand, Skolelærer Christensen sammesteds indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, Hillerød, den 12te Januar 1832. v. Haden.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ved Proclama af 9de dennes, som samme Dag er læst ved Kiøge Bye B tingsret, og snarest mueligt vil blive læst ved den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret, ere Enhver, som maatte have nogen Fordring, Stervboet efter heri Byen afdøde Madame Sophie Hedevig Olluffe, født West, Enke efter forhen afdøde Kiøbmand Andreas Ollufsen indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter, der efter den testamentariske Universal Arvings Begjæring har taget Boet under Behandling. Hvilket herved en videre bekiendtgiøres. Kjøge, den 11te Januar 1832. M. Friderichsen, følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de December f. A., der og blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret her i Staden, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle Dem, som formene sig at have Noget at fordi i afgaagne Muursvend Friderick Henrich Ludvig Seliger og forheafdøde Hustrue Kirstine Seliger, født Fischer, deres fælleds Stervboe, til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Kra inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifte=Commission, der behandler det nævnte Boe, at anmelde og beviisliggiøre, Ligesaa indkaldes de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, for at bevideres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 6te Januar 1832. Scheel. Nourier.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Creditorerne i Stervboerne efter : 1) Enken Sidsel Boesdatter og forhen afdøde Mand Frede til Rasmussen af Alstrup; 2) Aftægtemand Peder Nielsen af Marrebek, og 3) Hovedparcellist Jens Hansen Albrechtsen og Hustrue Maren Mortensdatter af Wester Kippinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer nu disse Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 6te Januar 1832. C. G. Kruger.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ved Proclama, som læses saavel ved den Kongelige Lands Overret i Vi B borg, som ved vedkommende Underret, ere Alle og Enhver, som for mene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Amtsprovst Narcus Plener, Sognepræst for Ørsted Menighed i Rongsøe Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres med Tilføiende, at der indtil viden afholdes Samlinger i dette Boe den 2den Tirsdag i hver Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, her paa Contoiret. Rougede, Sønderhald og Østerliisberg Herreds-Contoir i Randers, den 2den Januar 1832. A. L. Reiersen. arvingerne efter Afdøde Aftægtsmand Niels Hansen, og ligeledes af A døde Hustrue Marie Nielsdatter af Arløse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter for at bevideres Arveret. Ved samme Varsel indkaldes de Afdødes Creditorer. Førsløv pr. Nestved, den 29de December 1831. Levning.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over= og Underret, inde I des Enhver, der maatte have Noget at fordre efter afdøde Bagermeste Hans Peter Friis, inden 12 Uger, for mig som Skifteforvalter at af melde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nyborg, den 5te Januar 1832. Bierfreund.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
ved Proclama, som under 12te d. M. er bleven læst ved Møens Herreds B og som ligeledes vi vorde læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Justitsraad og forhenværende Toldinspecteur Carl Anton Mourier, som ved Døden er afgaaet paa Aalebekgaard, med lovligt 12 Ugers Varsel indkaldte til inden bemeldte Tids jo løb at anmelde og beviisliggiøre dette Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Ligeledes ere den Afdøde Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekændtgiøres. Stege paa Møen, den 15de December 1831. C. Meincke. vo, som maatte have Noget at fardre i Stervboet efter afgangne Mun H mester Johan Heideman Wang, eller, som han og er kaldet Johan Hectormann, ved Hallagermagle, Krummerup Sogn, indfaldt herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fodringer for Undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 3de Januar 1832. Birch.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Landsover= samt Hr. B og Stadsret, ere alle de indkaldte, som formene at have nogen Fodring i Stervboet efter afgangne Caroline Suckow, fød Castenschiolsub poena præclusi et perpetui silentii, med 12 Ugers Varsel, til mig, som executor af hendes Testament, at anmelde og beviisliggjøre den Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 9de Januar 1832. L. Nyegaard, Landsoverrets= samt Hof= og Stadsret, Procurator, boende i Gothersgaden. No. 330.
Berlingske Tidende, 1832-01-13
Ved Proclama, som under 12te d. M. er bleven læst ved Møens Horedsret og som ligeledes vil vorde læst i den Kongelige Landsover samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som formene sig at ha noget at fordre i Stervboet efter pensioneret Skolelærer Gerhard Chistian Bager og forhen afdøde Hustrue Stine Rasmusdatter, beg af Nyeordsøe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skiften valter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ved samme Praclanere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere det Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket her endvidere bekiendtgiøres. Stege paa Møen, den 15de December 1831. C. Meinke.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 4de Januar. Lafavetterbrinder sig nu bedre. - Om Ministerens, GrevSebastianis befindende udstædes nu ingen Bulletin meer. Længde Bureauets Aardog for 1831 er i disse Dage udkommen: Følgende ere nogle af de meget interessante Data, som den undeholder : Af een Million samtidigen fødte Jndividuer i Frantlige, naaer noget meer end Halvdelen 20 Aars Alderen, men ind en Trediedeel 45 og Jngen 110 Aar. Næsten en Fierhedeel af Børnene døer i det første Aar, og mindre end en Trenedeel af samme oplever en Alder af to Aar. De Haarige individuer døe i Forholdet som 1253, de tiaarige som 1 120; sidste Alder er Dødeligheden mindst. Fra Fødselen regnet beløber, vetiden i Frankrige sig i Gjennemsnit til 28 1/2 Aar. J de tolv Aar a 1817 til 1828 beløb Antallet af de aarlige Fødsler sig i Gjennem mit til 97, 756, af Giftermaal 233, 126, af Dødsfald 777,379. Bekningen er i dette Tidsrum forøget med 188,378. Var denne Filvaxt vedvarende, vilde den om 61 Aar blive 1/2 Gang saa stor, sig om 11) Aar dobbelt saa stor, og Frankrige i Aaret 194 alle over 60 Millioner Indbyggere. Man tæller een Fødsel mod Jndbyggere, et Dødsfald paa 39 (i Almindelighed døe flere Mand, end af Qvindekjønnet), eet Ægteskab paa 1300 Jndhaanere, og 3 - 4 ægte Børn paa hvert Ægteskab. De fødte drengebørns Tal forholder sig til Pigernes, som 16-15, d. er er fødes og flere Drenge, end Pigebørn, ved de uægte Fødsler, Pigebørnenes Forhold til Drengebørnenes ikke saa ringe. Mod ægte Børn er i Frankrige et uægte. J Aaret 1831 døde Paris 1900 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Handelsbreve fra Genua indeholde en Efterretning, som dog vist høiligen trænger til Bekræftelse. De melde nemlig, at det Sardiniske Hof har, baade i London og i Constantinopel, gjort Forestillinger imod vor Occupation og forehavende Colonisation af Algier, fordi denne formeentlig giver Frankrige et Suprematie over Middelhavet, der er til Skade for den hele italienske Handel. - Hvad Sultanens Souverainitetsret over Algier angaaer, da er det vel sandt, at Porten stedse har tilegnet sig en saadan over de barbareske Stater, virkelig udøvet et Slags Patronat, som det ogsaa under Algiers Erobring ved franske Vaaden, søgde at gjøre gieldende ved Taber=Paschas Afsendelse. Dog - som sagt - hiin Efterretning behøver at stadfæstes, inden man til den kan sætte fuldkommen Liid. - Men vist er det, at et nyt Carlistiskt Blad, der bebuder sig selv som et saadant og skal udkomme paa Fransk i Turin, dertil har beholdet den Sardiniske Regjerings Tilladelse.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
London, den 3die Januar. Vi erfare, at to Fregatter, med et Antal Landtropper, ere efter Regjeringens Befaling, afseilede til Leith. Hensigten hermed er ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Et engelsk Skib, der seilede fra Lissabon den 7de Decbr. er i Forgaars ankommen til Plymouth. Tilberedelserne til Landets Forsvar mod Don Pedros Expedition fortsættes med største Jver.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Main, den 31te December. Endelig ere da ogsaa her nogle Emissarier fra St. Simonisterne ankomne, for at udforske, om vor Jord er skikket til at modtage den fordærvelige Sæd, som denne politiskereligiøse Sect udstrøer. Deres System gaaer i det Væsentlige ud paa en ny Forbindelse mellem Staten og Kirken, paa Afskaffelsen af Arveretten og en Fordeling efter Værdighed og Fortjeneste af de ledig blivende Ejendomme, Jndtil en vis Grad have St. Simonisterne til Hensigt at indføre fælleds Eiendomsbesiddelse. Denne Idee, som saa meget desto lettere finder Indgang hos uoplyste Mennesker, som disse mindre ere i Stand til at indsee betingelserne for vor Samfundsorden, har efter de troværdigste Pariser Blades Beretning væsentligen bidraget til de blandt den arbeidende Classe i Frankrig udbrudte Uroeligheder og navnlig til Oprøret i Lyon. Saa ønskværdig end Tanker, nes fri Meddelelse er, maa den dog, som enhver Yttring af den menneskelige Frihed, have sine Grændser. Disse Grændser ere i nærværende Tilfælde Jagttagelsen af den nu gieldende som ciale Orden, hvilken mindre kan forbedres ved blotte Former end ved Menneskets aandige Naturs moralske og religiøse Forædling. Allerede Montesquien har sagt: "Philosophernes Opgave er at undervise og fuldkommengjøre Menneskene; Reformen kommer da af sig selv uden at foraarsage uheldbringende Forstyrrelse. Jfølge denne vise Lære vilde St. Simoni sterne gjøre langt bedre i at blive hjemme og søge fornuftigen at undervise deres Landsmænd, blandt hvilke sexten Mill. endnu hverken kunne læse eller skrive. Denne uvidende Mængde har langt meere disse Sectereres Anstrængelser behov, end Tydsklands Befolkning, hvor nu endog den Fattigste drager Nytte af den offentlige Underviisning. Men hine Jntriguanter ville hellere ved irreligiøse Conventicler skuffe Almuen end danne den til sund Fornuft og sand Christendom - thi den Christendom, de foredrage, er en saare forvendt og vanhellig, det ny Testament aldeles fremmed. - Deres forargelige Lære tjener blot til at give vilde Lidenskaber tøileløs Raaderum, skaffe blind Selvraadighed Seier over Ret og Pligt, og udbrede, som alle slige Conventikelprædikener, de farligste Grundsætninger, der undergrave Statens Sikkerhed og svække Religionens velgjørende Magt i det menneskelige Hjerte. - Vor Stad, som allerede ved den trykkende Jndqvartering af de tydske Forbundstropper (hvorover den indgav Besværing til den høje Forbundsforsamling) har faaet en saadan Modbydelighed for Eiendoms=Fælledsskab, at den ønsker St. Simonisternes hurtige Bortreise.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Udenlandske Efterretninger. Randers. J denne Bye ere i afvigte Aar ægteviede 5 Par, fødte 211 og døde 161 ; ere altsaa 50 flere fødte en døde. - Fremmede flyttede her til Byen : 44, Folketallet et altsaa forøget med 94 Jndividuer.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Kiøbenhavn, den 15de Januar. Den 29de f. M. er en Kongelig Allernaadigst Forordning u kommen, som indeholder skjærpede Forholdsregler i Henseende til Pasvæsenet i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. Tilladelsen til af fremmed Porcellains Jndførelse i Da mark, som var udløben til Nytaar, skal efter Allernaadigst R. solution gielde indtil videre.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 13de Januar 1832. Hamborg 2 M. - a vista 213. - Species 211. Discon4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Ob gationer uden Renter i Bemk. 81. Dito uden Renter i Sedler 89 1. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito Sedler 107 ½ a 108 Rbd. Norske Speciesedler 149 1/2 a 1500 Rbd. Svenske Sedler 41 1/2 a 44 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld. 3 pCt.
Berlingske Tidende, 1832-01-14
Engelske Laan ved Wilson et Comp. 63 1/2 a 63 1/2. Norske Laan, til 6 pCt. Bemk. 103. Dito dito til 4 pCt. 99 a 100. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 1/2 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Specier 159. 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 1100 ½ a 101 Rbd. rede Sølv.