Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-23
Mosaiten M. Lublin i Saxkjøbing har, under 6te de, ladet indrykke Følgende i Mariboe Avis: Efter at Gud den 24de i f. M. ved Døden havde bortkaldt min kjære Datter, Esther Lublin, 21 Aar gammel, besørgede jeg hende til sit Hvilested, nemlig til en ved Nakskov By indrettet Begravelse for den mosaiske Menigheds Liig her i Stiftet. Til de nødvendigste Udgivters Bestridelse gav jeg Budet, som fulgte med Liget, 5 Rbd. Sedl., for at leveres Nakskovs Mosaiter til den Dødes Begravelse, og forresten var Budet forsynet med Øvrighedens Attest herfra, om min Uformuenhed til nu for Tiden at betale videre derfor. Men de vare haarde og uforskammede imod mig og tænkte ikke engang saa adelt som Hedningen Ephron, der havde den Frygt for Gud og Agtelse for den Døde og efterladte Familie, at da Abraham, som fremmed for ham, begjerede et Begravelsested for Penge til sin afdøde Hustru Sara, skjænkede han ham en heel Mark, hvori han tillod den Afdøde begravet (see Mosebogs 23de Cap. 9de, 10de, 11te og 12te Bers), thi Hine paastode, under flere haanende og beskjæmmende Udladelser imod mig, og uagtet flere ædle christne Mennesker i Nakskov lovede at bidrage til Begravelsen, at mit Bud skulde tilveiebringe i det Mindste 25 Rbd. Sedler eller Pant derfor, saasom Sølv, Klæder eller andre Effecter, forinden Liget af dem blev tilladt jordet, da de ommeldte 5 Rbd. og de Christnes Bidrag dertil var utilstrækkeligt. Endelig, da Mosaiterne erfarede, at de ikke fuldkommen kunde vorde tilfredsstillede, føiede disse Anstalter til, at Liget blev ført ud af Nakskov By, hvori Politier samme Sted var dem behjælpelig, med befaling, at mi Bud skulde transportere det videre fra Byen. Kjøbmand J. Jensen, som erfarede, at Budet ikke kunde efterkomme Politiets befaling, var saa ædelmodig at befordre Ligen til mig igjen, hvilket jeg da strax med Øvrighedens Tilladelse begravede paa min Jord ved Saxkjøbing. For at denne for mig saa saare krænkende Begivenhed ikke skal an ledige falske Rygter, har jeg troet mig pligtig, men ikkun til liden Roes for den mosaiske Menighed, offentlig at bekjendtgjøre dette hedenske Optrin imod den Afdøde og efterlevende Familie, med Tilføiende, at Sagens sande Sammenhæng er anmeldt for den høie Øvrighed, for om Høisamme skulde finde sig beføiet til, fra det Offentlige Side at lade Sagen undersøge til Vedkommendes Afstraffelse. Det er Strøget af visse Vinde - siger en Utters, lever Landboe i sidste No. af Khvns Skilderie - som blive i lang Tid herskende, liig den tropiske Passat, der giver os de haarde Vintre. J nogle Aar have de sydvestlige og vestlige Vinde været de herskende det meste af Aaret, og derved milde Vintre. De østlige og nordlige have sjelden været vedvarende i Vintertiden. J sidstaf Overmagten, og de lade til at ville holde de vestlige Stangen endnu i nogen Tid. Den strænge Kulde, som i dette Foraar finder Sted i Europas nordostlige kolde Jordstrøg, synes at gjøre bemærkningen rimelig. Muligt at de østlige Vinde i nogle Aar kunne vorde de herskende i Vintertiden, og da ville vi ogsaa faae flere haarde Vintre. Men den vi nu har, vil gjøre, at vi betimeligen forberede os til at modtage dem. Bønderne her i Egnen spaae os flere frugtbare Aar efter denne Vinter. Bødsfald. Fru Commandeurinde Bille, Brygger Beck, Lieutn. og Muurmester Egerod, Lieutn. C. J. v. Hinden burg af naturlige Børnekopper), Toldbetient Tidemand, Skrædermester Møller, Enkefrue Dreissen, Mad. Kaalund, Marie Winding, Overkanoneer Olsen, Viinhandler Rohdes Enke, M. Rossing, Birkedommer Kreidal, Commissionair Bjørn, P. Waad, Mad. Lind født Falkenberg, Mad. Harreskou, Jfr. C. Holck, Alle i Khvn. Vexelerer Jsac Lipmann i Altona. Landvæsenscommissair Dahlstrøm i Nykjøbing paa Falster. Mad. Petersen født Foersom i Odense. Pastor Stegmann i Hesselager. Kom. Schreiber i Roeskilde. Maria Elisabeth Thisted født Elmquist i Gyrsting, Prstard. Lovise Marie Brendholt i Rørvig. Skolelærer, Sørensen i Udbye.