JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-05-28
Det af Vore Provindsialstænder for Nørrejylland, indgivne allerunderdanigste Forslag til Fordelingen af de i Anledning af deres Forsamlinger medgaaede Omkostninger har faaet Vor allerhøieste Sanction ved en under 19de Octbr. 1836 desangaaende udgivet Placat, hvorhos den derved hjemlede Fordeling er med Hensyn til Stænderforsamlingen i 1836 udført ved en under 13de Juni 1837 af Vort Rentekammer udstedt Placat. Saa have Vi og ved en anden Placat af ovennævnte 19de Octbr., i Overeensstemmelse med det af Stænderne yttrede Ønske, foreskrevet nogle nærmere Bestemmelser til Formindskelse af Omkostningerne ved de fremtidige Valg af Medlemmer til Stænderforsamlingerne. (Fortsættes.) Om Takadressen for den allernaadigste Bekjendtgjørelse. Stor Forundring har allerede Læsningen af det første No. af Nørrejyllands Stændertidende opvakt i Publicum, da vi deraf erfare, at dette første Dags allerførste Forslag, af vor Deputerede Stiftsprovst Hald, nemlig, at indgive en allerunderdanigst Takadresse i Anledning af den Stænderne meddeelte kongelige allernaadigste Bekjendtgjørelse - er et Forslag der, efter vor Anskuelse, er temmelig overilet og af den Beskaffenhed, at vi ikke troede det vilde have faldet Nogen ind, øieblikkeligen at fremsætte samme. Den kongl. Bekjendtgjørelse er for det første temmelig vidtløftig den udgjør nemlig i Stændertidenden ikke mindre end 32 Spalter - og dernæst omfatter den Afgjørelsen af en Mængde heterogene saare vigtige Puncter, saa vist ingen af de Deputerede, selv med det hurtigste og klareste Blik, var istand til strax paa Stedet, rigtigen at kunde opfatte og tilbørligen bedømme samme. Held derfor vor indsigtsfulde og forstandige Præsident, som ved atter at indtage den hæderlige Post, som al Folket af Hjertet ønsker ham, ved sin vægtige Stemme fik dette, som det synes ikke vel overlagte, Forslag stillet i Beroe til paafølgende Møde, i hvilket Mellem rum der i det mindste blev givet de Deputerede Tid til at drøfte Bekjendtgjørelsens Gehalt, for derefter at udfinde, om der var Grund eller ikke til at fremkomme med et saadant Forslag. Dog, vi ville ikke denne Gang udbrede os videre over denne just ikke meget lovende Begyndelse; men tilbageholde vor og Publicums billige Forundring i den Anledning kunne vi ikke. Gjen oprettelsen af dette Skridt haabe vi med Længsel til en anden Tid af denne vores ellers talentfulde Deputerede at imødesee, og ei skal vi undlade, med Tak og Velsignelse, at fremhæve saavel af denne, som vore andre værdige Deputerede, hvad der bliver virket til den gode Sags Fremme, som her alene er og maae være Kongens og Folkets Ønske.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Franciseren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 23. Mandag den 4de Junii. Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-06-04
J Anledning af Hr. O's Forundring.
Jyllandsposten, 1838-06-04
over Assessor Algreen-Ussings Forslag: at ogsaa Medlemmer af den mosaiske Troe skulde tillægges Valgbarhed, i Jyllandsposten No. 21.
Jyllandsposten, 1838-06-04
At Fordommen imod de mosaiske Troesbekjendere i Provindserne endnu kunde være altfor stærk indgroet, som Algreen-Ussing yttrer i dansk Ugeskrift No. 186, synes at have fundet en sørgelig Bekræftelse ved et Jnserat af en Hr. O i Jyllandsposten Nr. 21, i Anledning af hiin værdige Forfatters Forslag om: at ogsaa Medlemmer af den mosaiske Troe skulde tillægges Valgbarhed; et Jnserat, der letteligen maatte opfylde os med bange Anelser for vor Fremtid, hvis vi havde Grund til at troe, at det vilde finde Gjenklang hos vore Medborgere. Dog, dette vil vel falde vanskeligt for Hr. O., der ved at modsætte sig en af Landets skarpsindigste Mænd, ikke har forsmaaet at betjene sig af usandfærdige Argumenter, der i sit Forsøg paa at ydmyge et ikke ringe Antal af Medborgere, ei har undseet sig for, paa en ligesaa inhuman som latterlig Maade, at modarbeide den allerede offentligen udtalte Mening.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Religionslærer. Noget og Overraskelse. Det kan mankalde at overraske Folk lader Digteren Lessing sin Odvardo i første Scene udbryde i Mesterstykket Emilie Gallotti, hvilke Ord nødvendig maa aflokke Publikum det meest stormende Bifald, hvor Odvardo's Rolle med personligt Hensyn, f. Ex. Benefice=Aftener, bliver udført af en yndet Acteur, hvorpaa en Schwartz i sin Tid og senere vel Andre paa det kongelige Theater, modtoge de kraftigste Beviser. Naar Stiftsprovst Hald derimod, som tidligere bemærket, allerede den 21de Mai følte Lyst, og Trang til at takke, forinden den Takkende endnu her kjendte Gjenstanden for Taksigelsen, da føler Folket endnu meget mindre Grund til at sympathisere med denne Deputeredes Jndskydelser, hvor han under Mødet den 22de antager at Meddelelsen af den bevidste Kundgjørelse vilde overraske Folket, thi ligesom denne hans Anelse af en formodet Overraskelse paa det bestemteste blev modsagt af vore forhen hæderligst bekjendte Deputerede, saaledes slutter det Offentliges Stemme sig her aldeles til disses Vidnesbyrd, hvorved Hr. Hald saaledes vil bibringes den Erfaring, at en Lessings Ord det kan man kalde at overraske Folk ingenlunde i bevidste Anledning dennegang har fundet Gjenklang i Publicum. At Hr. Hald iøvrigt ved sin yderligere bemærkning: at Adressen vil være en Modvægt mod enkelte Jndivider, som rette en eensidig Polemik mod Regjeringen har overrasket Folket ligesaa meget, som Bekjendtgjørelsen mulig overraskede ham, dette skyldes billig Jndrømmelse. Glædeligt er det imidlertid ved Discussionen af denne Gjenstand, som saaledes saare uheldig blev indledet af vor Proponent, og som vi i vort Tillægsblad udførligen har meddeelt det ærede Publicum til egen Overveielse, at erfare, hvilke faste og bestemte Stemmer der i denne Anledning udtalte sig, hvilket maa være Folket Borgen for en Modvægt mod enkelte Jndivider, hvis eensidige Anskuelser ikke ville kunne afstedkomme nogen skadelig Jndflydelse paa det Hele.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Nyheds Post. Omløbere, Betlere, Tyve og Røvere vedblive da stedse uforstyrrede endog i hele Complotter at overfare Provindsen. Fredagen den 24de f. M. indfandt sig saaledes i Bellev Bye paa Grevskabet Frysenborg henimod Aften 5 Personer der snart afgave Prøver paa Haandværket, idet de kastede dem over en Flok Faarehøveder, som stode tøirede paa Marken, som de sammenbandt og satte ned i en Hule, formodentlig for at befrie dem ved Uldpelsene; men da de mærkede Uraad ved tvende fra Byen kommende Personer skal de have taget Flugten og ladet Byttet i Stikken. Samme Nat skal i Naboebyen Enslev 8 Faarehøveder være blevne berøvede Vinterdragten. Stedets Birkedommer opfordres til strængt at undersøge om og hvorvidt vedkommende Sognefogder her ved øieblikkelig Jndberetning af Røveriet til ham har efterkommet pligtmæssige Foranstaltninger eller ikke, for i ethvert Tilfælde at paasee det Offentliges Sikkerhed og Betryggelse mod disse Skjændigheder og Mark røverier, hvorpaa næsten alle Egne frembyde Klager.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Til Efterretning for Indsenderen af Stykket, Anmodning til Aalborg Kjøbstads Skifteret, i No. 19 af dette Blad, har Redactionen erholdt følgende Meddelelse tilsendt: "Lille pæne Mand, der ikke har andet at bestille end at føre Anke over Skifteretten i Aalborg, maatte ønske, at enhver Skifteret i Almindelighed passede sine Sager saagodt som denne. For det Første, efter hvad man er bekjendt, kom der Reqvisition fra B. sal. Phillipsons den 12te Decbr. 1837, om Eftermiddagen Kl. 1 a 2, og Kl. 23 var Skifteretten der allerede for at forsegle, hvorefter Boets samtlige Lager bleve registrerede den 22de og 23de Januar 1838. For det Andet er man ogsaa bekjendt med, at der i Boet skulde udstædes Proclama med Aars og Dags Varsel, og da hertil behøvedes en Bevilling og Stiftscontoiret i Aalborg ei hertil var i Besiddelse af Blanquet, forinden en saadan indløb fra Hovedstaden, saa troer man, da Bevillingen skal være dateret 10de Mai 1838, at Skifteretten ei heri kan have stor Skyld, især naar Herr Anmelderen ville behage at henvende sig til vedkommende Steder og der gjøre sig bekjendt med Omstændighederne.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Til Giensvar paa den af Hr. Anselmus's Skrivelse, dat. Kjøbenhavn den 19de f. M., bemærkes, at den forlangte Artikel, som formenes at ville optage et heelt Nr. af Jyllandsposten, ei deri for Øieblikket kan finde Optagelse, da andre interessante Afhandlinger af mindre Omfang, som allerede tidligere ere tilsendte os til Jndrykkelse, hidindtil en har kunnet finde Plads. Eftersom Emnet imidlertid er af almeen Jnteresse, og Godtgjørelse for særskilt aftrykt Tillægsblad tilbydes (til hvilken Underretning tjener at 600 Expl. blive aftrykte) anmodes Vedkommende at oversende samme til Redactionen, som derefter uopholdelig skal lade besørge Manuskriptet trykt. Hermed følger Tillægsblad Nr. 2, 1 1/2 Ark. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Tillægsblad, til Felaner. Vel Mandag den 4de Junii. Nr. 2.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 21de Mai. (Sluttet).
Jyllandsposten, 1838-06-04
Følgende Petitioner ere indgivne af Vore troe Provindsialstænder for Jylland: 1. angaaende den almindelige Enkekasse.
Jyllandsposten, 1838-06-04
2. angaaende Midler til at hæmme Bissekramhandelen. 3. angaaende Forandringer i den bestaaende Fattiglovgivning. 4. om at der maatte sættes Grændse for ved Fæste, Forpagtning eller Leie at etablere Familier i ny opbyggede Huse. 5. angaaende en Revision af Forordningen 19de Marts 1817 om Skibsjournaler og Logbøger.
Jyllandsposten, 1838-06-04
6. angaaende Stutteriebesigtigelsernes Opretholdelse og Uddannelse. om at ugifte Bønderkarle maatte fritages forden dem efter Lovgivningen paahvilende Forpligtelse til at tage fast Tjeneste. 8. om Hoveriets Afløsning. 9. om Realskolers Oprettelse. 10. om Jagttagelse af visse Former ved de af Toldvæsenet uden Politiets Medfølge foretagende Huus undersøgelser. 11. angaaende Skoleunderviisningen paa Landet. 12. angaaende Forandring i Lovgivningen om Allimentationsbidrag til nægte Børn. 13. om Oprettelsen af en Filialbank i Jylland.
Jyllandsposten, 1838-06-04
14. angaaende Forandring i de gjældende Bestemmelser og Fourage-Leverancen. 15. om Landsbyskolelærernes Kaars Forbedring. 16. om at forskjellige Byer maae erholde Toldstedsret.
Jyllandsposten, 1838-06-04
17. angaaende den nye Matrikul. 18, angaaende Oprettelsen af Fyr paa Jyllands Østkyst, samt Vageres og Sømærkers Udlæggelse m.v. 19, angaaende Forandring i Brandassurancevæsenet paa Landet. 20. om Midler til at fremme Selveiendom og Arvefæste.
Jyllandsposten, 1838-06-04
21. om Forandring i de gjældende Bestemmelser, for Kreaturers Optagelse. 22. om Oprettelsen af Uldmarkeder. 23. betræffende Afholdelsen af nogle flere Markeder. 24. angaaende Forandring i Henseende til Fri reiserne. 25, betræffende Veivæsenet. 26, betræffende Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente og Overholdelse af Lovens Straffebud mod disse Betiente. 27. betræffende Statens Ansvarlighed for sine Embedsmænd.
Jyllandsposten, 1838-06-04
28. Om lønnede Protocolførere ved Stænderforsamlingerne.
Jyllandsposten, 1838-06-04
29. betræffende Klitarbeidet. 30, om Foranstaltninger ved Agger-Canalen.
Jyllandsposten, 1838-06-04
31. angaaende en Forandring i Toldvæsenet i Ribe. 32. angaaende en Revision af den bestaaende Jagt lovgivning. 33. om at en Commission maatte nedsættes i Anledning af Spørgsmaalet om den almindelige Værnepligt. 34. om at de Talendes Navne maae nævnes i Stændertidenden. 35, angaaende Danmark Finantser.
Jyllandsposten, 1838-06-04
J Anledning af Petitionen Nr. 1 have Vi resolveret, at en Oversigt af den almindelige Enkekasses Fremgang, affattet efter et af Directionen for bemeldte Kasse udarbeidet Schema, nu strax for Tidsrummet fra 1ste April 1836 til 31te Mars 1837 og siden aarligen for det nærmest forløbne Aar bringes til offentlig Kundskab, efterat samme har været Os forelagt.
Jyllandsposten, 1838-06-04
J Overeensstemmelse med den under Nr. 2 anførte Petition ville Vi lade Vore Provindsialstænder, forelægge et Udkast til en Anordning angaaende Midlerne til at hæmme Bissekramhandelen. Endvidere vil der blive forelagt Stænderne et Udkast til en Anordning angaaende de saakaldte Prøvehandlere.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Hvad Petitionen No. 3 angaaer, da have Vi igjennem Vort Cancellie foranstaltet et Circulaire udstedt angaaende Forsørgelses= og Arbeidshuse, som Stænderne have anbefalet.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Der er fundet overveiende Betænkeligheder ved det Middel, der i den under No. 4 anførte Petition er foreslaaet til Afhjælpning af dette Onde, da samme vilde medføre en sær betydelig Jndskrænkning saavel i Eiendomsretten som i den arbeidende Classes Adgang til at kunne erhverve fast Bopæl, samt give Anledning til Vilkaarligheder og Misbrug, der ikke ved nogen Foranstaltning lode sig forebygge.
Jyllandsposten, 1838-06-04
J Anledning af Nr. 5 have Vi foranstaltet, at et Udkast til en ny Anordning angaaende Journalføringen ombord i de danske Skibe bliver Provindsialstænderne forelagt.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Med Hensyn til Petitionen under No. 6 have Vi ved Vor under 25de Febr. 1837 udgivne Placat, under visse nærmere Bestemmelser, ladet Stutteriebesigtigelserne og den dermed forbundne Præmie-Uddeling, hvilken Vi have ophævet forsaavidt Vore øvrige Provindser vedkommer, endnu i et Tidsrum af 6 Aar vedblive i Nørrejylland.
Jyllandsposten, 1838-06-04
For saavidt muligt at befordre Naturalhoveriets Ophævelse, der er Gjenstand for Petitionen No. 8, have Vi under 9de Marts sidstleden udgivet en dertil sigtende Placat.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Hvad Petitionen No. 9 angaaer, saa have Vi, allernaadigst besluttet, at der for det første oprettes en fuldstændig videnskabelig Realskole i Jylland.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Ved allerhøieste Placat af 27de Decbr. 1837 have Vi foreskrevet saadanne nærmere Bestemmelser angaaende Fremgangsmaaden ved de i Forordningen 2den April 1814 §§ 14 & 15 og Placat 15de Septbr. 1820 omhandlede Huusundersøgelser, at derved Vore Provindsialstænders i den under No. 10 nævnte Petition udtalte Ønske er opfyldt.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Med Hensyn til den 1ste Jndstillingspost i den under No. 11 anførte Petition have Vi allernaadigst bifaldet, at, naar i et eller andet District, hvori Skolevæsenet ikke lader sig organisere paa den i Anordningen angaaende Almueskolevæsenet paa Landet 29de Juli 1814 § 1 befalede Maade, men derimod Undtagelse i Overeensstemmelse med sammes § 2, maa gjøres, vedkommende Skolebestyrelse maatte andrage paa, at Localiteterne tilraade en Afvigelse fra den i sidstnævnte § 1 foreskrevne Indretning, har Vort Cancellie at tage det under nærmere Overveielse, og derom efter Sagens Beskaffenhed nedlægge allerunderdanigst Forestilling. Den under 2den Jndstillingspost foreslaaede Tilkjendegivelse til Skolecommissionerne have Vi fundet overflødig. Den under 3die Jndstillingspunkt foreslaaede Bestemmelse maa ligeledes bortfalde som overflødig efter Anordningens § 18. Derimod have Vi bifaldet den 4de Jndstillingspost. J Anledning af 5te Jndstillingspost have Vi givet Anordningens § 12 den nærmere Bestemmelse, at Foraarsferierne ikke skulle være indskrænkede til Gaardbrugeres Børn, og fundet Betænkelighed ved at bevilge den 6te Jndstillingspost, hvortil der og vil være saameget mindre Grund, som den senere af Os bifaldte Simplification og videre Forbedring i Systemet for den indbyrdes Underviisning vil forøge dens Brugbarhed, og gavnlige Virksomhed.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Den udi Petitionen No. 12 anførte 1ste Jndstillingspost have Vi gjort til Gjenstand for et Lovudkast, som vil blive Provindsialstænderne forelagt.
Jyllandsposten, 1838-06-04
J Overeensstemmelse med den under No. 13 ommeldte Petition have Vi gjennem Vor Bankcommissair ladet Nationalbankens Bestyrelse forelægge Provindsialstændernes Ønske om en Filialbanks Oprettelse i Aarhuus, og efterat denne Bestyrelse har erklæret sig til Fordeel for en saadan Filial-Jndretning under Navn af det jydske Bankcontoir i Aarhuus, have Vi allernaadigst bifaldet Forslaget. Dette er derpaa bragt til Udførelse og Jndretningen har begyndt sin Virksomhed den 4de Decbr. f. A., hvorom Bekjendtgjørelse under 20de Novbr. næstforhen er udstedt igjennem Vort danske Cancellie.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Med Hensyn til Petionen No. 14 er det foranstaltet, at den for Vor Land-Militair=Etat fornødne ordinaire Fourage for Aarene fra 26de Octbr. 1836 til 25de Octbr. 1838 er anskaffet ved Underhandlinger og
Jyllandsposten, 1838-06-04
Licitationer. J Anledning af de i Petionen No. 15 under 1ste og 2den Post fremsatte Jndstillinger have Vi ladet udarbeide Udkast til en Placat, der vil blive Provindsialstænderne forelagt. Petitionens 3die Jndstillingspunkt er allernaadigst bevilget. Ligeledes have Vi givet den 4de Jndstillingspost Vort bifald.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Petitionen under No. 16 er afgjort ved Vor allerhøieste Resolution af 29de Novbr. f. A.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Med Hensyn til den under No. 17 anførte Petition vil der blive Vore Provindsialstænder forelagt Udkast til en Forordning angaaende Jndførelse af en nye Skyldsætning af Jordeiendomme, samt til en Placat, hvorved bestemmes en foreløbig Bekjendtgjørelse af Resultaterne af den nye Matrikul.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Efterat der i Anledning af Petitionen No. 18 har været nedlagt allerunderdanigst Forestilling, have Vi befalet, at der anlægges et Fyr paa Hirsholmene og et Fyr paa Fornæs, samt at der anbringes 2 Dagmærker, og 5 Vagere i Læsøe Rende og paa den i samme værende Dvalegrund. Derhos have Vi allernaadigst paalagt Vort General-Toldkammer og Commerce-Collegium at indkomme med nærmere allerunderdanigst Forestilling om at anbringe et Fyr paa Hesseløen, og der at afgive sin allerunderdanigste Betænkning, om det er hensigtsmæssigt at udlægge de af begge Forsamlinger af Vore danske Provindsialstænder foreslaaede Vagere Kattegattet samt paa Refsnæs og Bolsakken.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Hvad den under No. 19 anførte Petition angaaer, da ville Vi lade Provindsialstænderne forelægge et Udkast til en Anordning for Landbygningernes Brandforsikkring.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Med Hensyn til Jndstillingen om at Branddirecteur-Embederne maatte indgaae, de nærværende Brand directeurer sættes paa Vartpenge, og de disse Embedsmænd paahvilende Forretninger overdrages Herredsfogderne eller Birkedommerne, mod de dermed forbundne Gebyhrer, have Vi fundet, at en saadan Forandring, neppe vilde være besparende, da det ikke uden Ubillighed kunde paalægges Herredsfogderne og Birkedommer ne, for de ved Placat af 5te Juni 1827 bestemte ringe Gebyhrer i Anledning af Brandtaxationerne at udføre samtlige Branddirecteurernes Forretninger. Saa meget det end stemmer med Vore Ønsker, at Fæstebønderne efterhaanden kunne erhverve Eiendomsret over deres Fæstegaarde, saa finde Vi dog fra flere Sider Betænkeligheder ved til dette Øiemeds hurtige Fremme, at overtage Garantien for et saadant Laaneinstitut, som Provindsialstænderne i Petitionen No. 20 have bragt Forslag.
Jyllandsposten, 1838-06-04
J Anledning af den under No. 21 ommeldte Petition, er der under 14de Juli 1837 udfærdiget en Placat angaaende den Nedsættelse i de ved Vor Forordning af 9de Juli 1817 § 2 fastsatte Optagelsespenge.
Jyllandsposten, 1838-06-04
J Anledning af Petitionen No. 22 have Vi allernaadigst tilladt, at der indtil videre i Randers aarlig maa afholdes 2 Uldmarkeder, ligesom Vi og senere have tilstaaet det Uldmagazin, som i Forbindelse med disse Markeder vil blive oprettet i bemeldte Bye, nogle til Øiemedets Fremme sigtende Benaadninger. Derimod have Vi fundet, at det med større og særskilte Uldmarkeder, tilsigtede Øiemed vilde forfeiles, naar, efter Vore Provindsialstænders Jndstilling, saadanne Markeder paa eengang bleve tilladte paa flere Steder; og Vi have fundet saa meget mindre Anledning til at bevilge dette, som den ønskelige Omsætning af Ulden i mindre Partier tilbørligen vil kunne fremmes derved, at det, saaledes som Provindsialstænderne tillige have indstillet, og som Vi have bifaldet, i Almanakken og de offentlige Tidender vil blive bekjendtgjort, at der ved de almindelige Markeder ogsaa maa falholdes Uld.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Efterat Vi have ladet Os foredrage Petitionen No. 23, have Vi for det første i 4 Aar fra Begyndelsen af Aaret 18338 at regne, tilladt de allerunderdanigst foreslaaede tvende aarlige Markeder paa begge Sider af Mariager Fjord ved Hadsund Færgested, saavelsom det foreslaaede Foraarsmarked, i Egnen ved Liim fjordens nordlige Bredder, og aarlig holdes 2 ForaarsQvægmarkeder ved Foldingboe. Fremdeles have Vi bevilget de Efteraars-Qvægmarkeder ved Ribe, hvorom Vore Provindsialstænder have gjort Henstilling.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Angaaende de under No. 24 og 25 anførte Petitioner, ville Vi tage Vor allerhøieste Beslutning, efterat de i disse Sager fornødne Forarbeider ere blevne tilendebragte, og de derpaa ere blevne Os allerunderdanigst foredragne.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Til den under No. 26 ommeldte Petition er der taget Hensyn udi en Udkast=Anordning angaaende Kasse og Regnskabsvæsenet i Almindelighed, der vil blive forelagt Provindsialstænderne. Forsaavidt Petitionen No. 27 gaaer ud paa, at Statskassen skulde erstatte de Tab, som de af Os ansatte Skifteforvaltere eller Overformyndere ved misligt Forhold maatte paaføre Nogen, kunne Vi ikke erkjende, at en saadan Forpligtelse har tilstrækkelig Hjemmel enten i de almindelige Retsgrundsætninger eller i de gieldende Loves Forskrifter.
Jyllandsposten, 1838-06-04
No. 28. Vi have fundet Betænkelighed ved at bevilge en saa betydende Forandring i Vore Forordninger af 15de Mai 1834, at de saa vigtige Secretair Forretninger i Provindsialstænder=Forsamlingerne skulde kunne overdrages til Andre, end bemeldte Stænders egne Medlemmer.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Ved Petitionen No. 29 have Vi fundet Os foranledigede til under 6te Marts d. A. at udstede en allerhøieste Placat, indeholdende nogle nærmere Bestemmelser med Hensyn til Sandflugtsvæsenet, forsaavidt Nørrejylland angaaer.
Jyllandsposten, 1838-06-04
Ritmester Friis maatte bemærke, at da Kongen i den omhandlede Kundgjørelse havde talt directe til Stænderne, burde disse ogsaa tale directe til Kongen, og han stemte derfor for en Committees Nedsættelse.