Berlingske Tidende, 1803-08-19
Subskriptionsplan. Jblandt de Skrivter, som min Salig Mand, Agent Gyldendal, ved sit Forlag, fremskaffede, var Millots Verdensbistorie, efter hans Mening, et af de vigtige, og rikkelig erholdt dette betydelige Værk ogsaa det læsende Publikum utvetydige bifald. Opmuntret herved havde min Salg Mand forlængst besluttet at besørge den Millotske Historie fortsat til vore Tider, men de Venner, han derom konsule rede, raadede ham altid at opsætte dette Foretagende, indtil man saae Udfaldet paa den Franske Revolutionskrig, som en vigtig Standpunkt, hvor Værket igien kunde afbrydes Endelig kom denne Tid, og han lagde strax Haand paa Arbeidet, men hans Helbred svækkedes daglig, dermed ogsaa hans Siels Virksomhed og han gik bort uden at kunne, som mange ønskede, iværksætte et Forsæt, som jeg nu derfor i hans Sted vil søge at udføre. - J Haab om mine Medborgres Understøttelse og bifald indbyder jeg altsaa til Sudskrivtion paa Fortsættelse af Abbed Millots Verdenshistorie fra Frederik II Død til Fredsslutningen i Amens. - Salg Jnstitsraad Christiani fortsatte Værket fra den Ackenske Fred. hvor Millot ophørte, til Frederik den Enestes Død. Fra den Tid har Europa, og følgelig ogsaa andre Verdens Dele, været rige paa vigtige Begivenheder, som have interessere, endog dem, der ellers vare ligegyldige Tilskuere af politiske Omveltninger. At læse dem i et sammenhængende og overskueligt Heelt, troer man vilde være underholdende og nyttigt, og dette Øiemed skal under Udarbeidelsen, som er overdrage, Magister Brørsen, Courector paa Herlufsholm, med hvilken min Salig Mand allerede havde aftalt denne Sag, ikke tabes af Sigte. - Hvor mange Bind dette Arbeide vi komme til at udgjøre, tør man endnu ikke nøie bestemme Men dersom Forfatterens Helbred og Embedsforretninger tillade det, haaber jeg til hvert Nytaar, og hver Junii Maaned at kunne levere et Bind, omtrent paa et Alphabeth. Den Plan der er lagt for Arbeidet er følgende. Det hele Tidsrom fra Frederik II Død til Freden i Amiens har man afdeelt i tvende Sektioner. Den første fra omtalte Dødsfald til den Franske Revolutions Udbrud, som antages den 17 Junii 1789. den anden fra sidste Tidspunkt til Fredsslutningen. - Da man har taget Ledetraaden paa det Sted, Sallig Justitsraad Christiani slap den, og begyndt med Preussens Historie, betragtes samme som en Grundvold for den første SrktionsJndhold. Momenterne, som forekomme i den Preusiske Historie, give da Anledning til at gaae frem i følgende Orden; først fortælles den Hollandske Revolution; 2) den Østerrigske Tyrkekrig 3) den Russiske Tyrkekrig; denne sidste leder os 4) til den ved samme foranledigede Nordiske Krig. Ved den Østerrigske Tyrkekrig erindre vi 5) om Revolutionen i de Østerrigske Nederlande, og de med samme forbundne Uroeligheder i de øvrige Østerrigske Arvelande. Den 6 Afdeling skal tale om Engeland, hvis Ostindiske og Vestindiske Anliggender give Anledning til at tale om andre Verdensdeles Historie, især for saavidt de staae i Forbindelse med de Europæiske Stater. Efterat have udført dette vil de vigtigste Tildragelser i Spanien, Jtalien, Schweitz, og de mindre Tydske Stater komme under vor Betragtning. Endelig vil den sidste Afdeling i første Seltion indeholde Frankrigs Historie til 17 Junii 1789, som en Jndledning til Revolutions Historien selv, der begynder anden Sektion, og bliver her Grundvolden for denne Sektionsøvrige Jndhold. - Nogle af de anførte Begivenheder endes ikke ved den bestemte Tidspunkts Grendser. At afbryde Fortællingerne for at følge en ængstelig Jagttagelse af Aarstallet vilde foraarsage en ubehagelig Standsning for Læseren. Derfor bliver enhver begyndt Fortælling fortsat til sin Fuldendelse. Under Hovedafdelingerne vil undertiden mindre betydelige Staters Skjebne fortælles. Saaledes bliver at vi skal anføre et Exempel, Katastrophen med Danzig, og Thorn indlemmet under den Preussiske Historie, og hvor sligt i det følgende er giørligt, skal det skee, da vi troe derved noget at indskrænket Værkets Størrelse. - Naar der i noget Bind forekommer en Mand, som har tiltrakt sig almindelig Beundring eller Opmærksomhed, skal hans Biographi leveres, og indføres paa et for Historiens Gang passende Sted. Hele Værket skal sluttes med et fuldstændigt Register. - Dette er hvad man troer nødvendigt at melde i Henseende til Skrivtets indvortes Beskaffenhed. Tryk, Papiir og Format blive som de foregaaende Deele. Prisen omtrent 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp. De som vilde umage sig med at samle Subskribentere, og afsette Exemplarer tilstaaes hvert tiende Exemplar gratis.