Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-21
Udenlandsk. Hollandsk belgiske Anliggender. Fra Antwerpen skrives under 7de Decbr., at Hollænderne slaaes meget bravt. Flere af Franskmændene gjorte Angreb paa nogle smaa Forter, som høre til Citadellet, ere blevne slaaede tilbage med føleligt Tab for Angriberne. Naar Beleirernes Foretagender giver Chasse den mindste Anledning, truer han strax med, at skyde paa Antwerpen, saaledes mishagede det ham, at et Mørsebatteri opførtes tilhøire paa Fortet Montebello; han lod derfor sige, at hvis de Franske vedbleve at arbeide i den begyndte Retning, vilde han strax skyde paa Staden. Øieblikkelig afsendtes herom en Stafette til Kong Leopold; Hs. Majestæt indfandt sig snarest muligt i Antwerpen, og Arbeiderne ophørte; thi Enhver veed, at Chasse holder Ord. Den 6te Decbr. gjorde Hollænderne to Udfald fra St. Laurent; de sloges vel tilbage, men svækkede dog de Arbeider, hvorved Franskmændene vilde bemægtige sig denne Lunette. Ved Forseelse ere omtrent 30 Kugler og nogle Bomber fra de franske Værker faldne i Antwerpen; de have saaret Adskillige og dræbt To, ja maaskee flere. Den 8de Decbr. var Jlden meget morderisk, Franskmændene tilstaae, at de have mange Saarede, og forsikkre tillige, at Kanonadens Heftighed lader sig ikke beskrive." Samme Dags Eftermiddag faldt fem Bomber, næsten alle paa samme Tid, i Citadellet, hvorved den store Caserne kom i Brand Den var imidlertid gjort ryddelig, og Chasse, som kun lever for at forsvare sig, lod den brænde. Flere af den belgiske Opositions Medlemmer ere tilstæde i Beleirings værkerne, og kunne nu overbevise sig om, at Citadellets Jndtagelse ikke er saa let. Franskmændene have dog faaet beskadiget en Sluse, hvilket foranlediger, at Vandet i Citadellets Grave løber ud. Den 6te December bombarderede Hollænderne Landsbyen Doel. De skjøde ogsaa paa Slusen ved Doel, for at sprænge den og sætte Polderen af samme Navn under Vand; men Fredagen den 21 December 1832. dette mislykkedes. Nogle Soldater fra Fortet Liefkenshock have afbrændt flere med Korn fyldte Forpagtergaarde. Fra Calloo skrives under 9de Decbr., at Franskmændenes Jld, under General Sebastiani, har stærkt beskadiget den hollandske Flotille. Endnu den 10de vedvarede saa skrives fra Antwerpen – Jlden paa begge Sider med Eftertryk. 12 af de bedste Anførere i den franske Hær, deriblandt General Haro, skulle være saarede. General Chasse skal have yttret, at han haabede endnu at tilbringe mange Dage af Aaret 1833 i Citadellet. Hans Forsvarsmidler skulle overstige ethvert Begreb, Marschal Gerard, som befinder sig i en høist ubehagelig Stilling, da han maa befrygte Tabet af mange Tusinder uden Udsigt til et snart paafølgende heldigt Udfald, har derfor – saa skrives fra Brüssel under 10de December - paa det Eftertrykkeligste anholdt hos Kong Leopold om Tilladelse til, at bombardere Citadellet fra Staden; hvorefter Hans Majestæt endelig har tilstædt et Angreb fra Esplanade-Siden, under den Betingelse, at den franske Regjering først maatte forlange denne Jndvilgelse som sine qva non. Dette blev strax ved Telegrapher berettet til Paris, for at indhente det franske Cabinets Svar. Bliver dette, i Følge Protest fra de tre Magters Gesandter, benægtende, skal Marschal Gerard have besluttet, at standse Operationerne og tage sit Vinterqvarteer i Antwerpen. - Der hersker megen Sygelighed i den franske Armee. Om det end ikke er den egentlige Cholera, saa er det i det mindste den saakaldte "Cholerine." Armeen bestaaer ogsaa for største Deelen kun af unge Recruter, der høre hjemme i Venden og det sydlige Frankrig, og derfor aldeles ikke kunne taale Climaet i Belgien.