JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
J Løverdags havde man allerede 22 Millioner Livres klingende Mynt samlet. Hvad der i Førstningen gjorde dette Laan Skade, var, at man ventede fordeelagtigere Betingelser, og nu først, efterat denne Vildfarelse er betagen Publicum, ere Actierne i Laanet stegne til en passelig Priis, og sælges nu med 4 til 4 1/2 Procent Fordeel. J St. Jnnocentii Kirke her blev for kort Tid siden Aften=Messen begaaet en meget strafværdig Kaadhed. Tre unge velskabte Mandspersoner stillede sig bag en artig Pige, og sang de smudsigste Ting ganske høit, En gammel værdig Mand, som stod disse unge Herrer nærmest, formanede dem adskillige Gange til at være stille, og at gaae bort, og truede tilsidst at skulle lade dem føre ud af Kirken ved Schweitzeren. Alt hvad de unge Døgenigter svarede, var, at de gave den Gamle et saa dygtigt Nævepuf, at han faldt til Jorden. Han raabte høit, og nu bleve alle Omkringstaaende opbragte, Kirkedørene bleve tillukkede, Gudstienesten holdt ganske op, og de smukke unge Herrer bleve paagrebne og førte i Fængsel. Det er rige Kiøbmands Sønner, og det vil nu koste deres Forældre Penge, meget Løben og gode Ord til, at faae dem løs igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Fra Donau, den 7 Januarii. Tyrkerne fare i al Stilhed fort med at ruste sig, hvorhos Porten sender oftere end nogen Tid tilforn, ja endog forklædte Courerer til Commandanterne i Grendsepladserne, og Følgerne lære, at deres Depescher have Hensigt til Krigsrustninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Wien, den 7 Januarii. Frimurerne her kunne ikke blive enige om deres nye Indretning, og de to Loger: Til Bestandighed og St. Joseph, have virkelig ophævet sig selv. Siden ere ogsaa mange anseelige Lemmer af Ordenen, i sær Fyrsterne L. og D., gangne ud. Der siges, man kan sikkert antage, at af 1000 Medlemmer blive neppe 300 tilbage, som vil Som vist veed man, at finde sig i Haandbilletten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Oberstaldmester, Fyrste von Dietrichstein, som allerede længe har besiddet og ved sin bekiendte Retskaffenhed og gode Hierte har fortient Monarkens Fortroelighed, er bleven Chef for dette Selskab. Der siges og, at den berømte Hofraad von Born har lagt Planen til denne Reformation, og ved sin mægtige Jndflydelse drevet den igiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Keiseren har nyelig igien givet et mærkeligt Beviis paa sin store Arbeidsomhed. Der blev en Aften sildig forestillet Hs. Majestæt, at, som Rapporterne fra Lemberg, gave at forstaae, var der i Gallicien en Hungersnød, med dens sædvanlige Selskabssøster, onde Sygdomme, at befrygte. Keiseren lovede, strax at tænke paa Raad til at forebygge Ulykken, og Morgenen derefter laae der 6 Ark fra Monarkens høistegne Haand i Cancelliet, hvori der blev angivet alle muelige Hielpemidler, og nævnet de Steder og Personer, som vare tienlige dertil. Med Forundring saae man, at Keiseren havde arbeidet hele Natten paa dette Project.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Hollandsk Grendse, den 7 Januarii. J Staterne af Hollands Forsamling blev afvigte 28de Sept. gjort det Forslag, at forandre Vaabnene over Placater, som udgaves, og paa Statsbudenes Skildter, saaledes, at Prindsen af Oraniens Vaaben ikke længer skulde staae derpaa. Dette Forslag, som blev gjort commissorial, har givet Anledning til en Forklaring, som de committerede Raadslemmer af Holland have forfattet over denne Sag, og hvori de ere gangne tilbage i Republikens Historie, da man derved finder anførte de for det Durchl. Huus Oranien ubehagelige Epocher 1650 og 1702, og de gunstige Tidspuncter 1672 og 1748.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Fra det Brandenborgske, den 14 Jan. Ved den sidste store Cour hos Prindsen af Preussen i Berlin var det mærkværdigt, at, da Prindsen kom ud af Gemakket, for at modtage Complimenterne, vendte han sig fornemmelig til den Hollandske Gesandt, og giorde ham det Spørsmaal: "Er min Søster allerede i Breda?" Gesandten, som blev forvirret over dette Spørsmaal, trak paa Axlerne, og vidste ikke hvad han skulde svare. Men førend han kunde komme frem med sit Svar, gik Prindsen bort fra ham. Man kan imidlertid heraf see, hvorledes Prindsen optager den Maade, man behandler hans Søster, og hendes Gemal paa Ogsaa af den Omstændighed, at den Kongel. Gesandt i Haag, Hr. von Thulemeyer, giør en Reise til Berlin, vil man slutte, at Kongen med Fynd vil antage sig Arvestadtholderens Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Kiøbenhavn, den 28 Januarii. Hs. Kongel. Majestæts Fødselsdag, som indfalder Søndagen den 29de Januarii, bliver Mandagen den 30te ved Hoffet celebreret med Cour hos De samtlige Høikongelige Herskaber, som begynder Kl. 12 Slet, og er samme Dag Ordensdag for Ridderne af Elephanten. Til Aften Kl. 6 1/2 Slet Bal i Riddersalen, Hs. Kongel. Høiheds, KronPrindsens Fødselsdag, som er Løverdagen den 28de Januarii, bliver ei celebreret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Onsdagen den 1ste Februarii bliver Bal Paree en Domino paa Riddersalen for alle 9 Classer, som begynder om Aftenen Kl. 6 1/2 Slet, enhver, som agter at bievaane dette Bal Paree en Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Kammer-Foureer Thueseng paa Christiansborg, da billetterne derefter Tirsdag Formiddag fra Kl. 8 til 12 Slet, og Eftermiddag fra Kl. 2 til 8 Slet, kan afhentes ved Indgangen til Riddersalen, i den saa kaldede Procuratorstue. - Hvad Hoffet, Søe- og Land-Etaten angaaer, da bliver til enhver af de respective Herrer Chefs, et vist Antal billetter leveret, og samme ombedet at tegne deres Navne paa billetterne, som de overlades til Man er overbeviist om, at ingen ombytter, eller til andre overlader sin Billet, ligesom og enhver ved Entreen foreviser samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Den 11te Januarii d. A. er Andreas Ebbesen, allernaadigst beskikket til Port-Controlleur her i Staden, i hidtil værende Port-Controlleur Steckmüllers Sted, som derfra i Naade er entlediget. Den 18de er hidtil værende Volontair, Veit Johann Jochim Thomsen, udnævnt til Copiist i det 2det Holsteenske Contoir ved Rentekammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Kort Uddrag af de meteorologiske Observationer fra Observatorio, hvilket herefter ugentlig skal vorde meddeelt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
For Barometret er anført Middeltallet af Høiden, som 3 Gange om Dagen observeres, Kl. 7 om Morgenen, om Middagen, og Kl. 9 om Aftenen. For Thermometret er anført den største Varme eller den største Kulde, observeret paa een af ommeldte Tider: Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Vinden. S. O. 1 Januarii. 5 1/4 Kulde. N. O. Uvis. S. O.S. O.S. O. 2 1/4 Varme. Uvis. S. V. S. S. V. V. S. V. S. V. 2 Kulde. D. N. O. O. N. O. V. S. V. V. S. V. S. V. 2 Varme. S. V. Afvigte Aar var merkværdigt for Kulden, hvilken dog et var saa særdeles hæftig, som den var langvarig og vedholdende. Men endnu mere merkværdigt var Aaret 1785 ved den store og usædvanlige Mængde af Snee og Regn. Den Mængde af Fugtighed, som maanedligen er falden paa en Fransk Qvadrat-Fod, og er udmaalt i Franske cubiske Tommer, er følgende: Julii. Regn. 454 Cub. Tom. Jan. Optøet 194 Cub. Tom. Aug. Snee. Febr. Sept. Mart. og lidet et.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
April. Regn. Nov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Maji. Regn. Dec. Junii. Regnens og den optøede Snees Mængde i hele Aaret har været 2804 Cub. Tommer, og, om al denne Fugtighed havde bleven staaende paa en horizontal Flade, havde den udgjort i lodret Høide 1773 Franske Tomme. Af alle fra 1776 forløbne Aar har 1785 været det fugtigste, og endog fugtigere end 1784, i hvilket Regnens og Sneens Mængde ikkun udgjorde 2468 Cub. Tom. J Aaret 1785 har den optøede Snees Mængde paa det nærmeste været 582 Cub. Tom., og altsaa til Regnens Mængde som 1 til 4 paa det nærmeste. Julii, August, September og October Maaneder have i Særdeleshed været fugtige, og givet 1682 Cub. Tom. Regn, eller næsten 2/3 Deel af hele Aarets Fugtighed. J øvrigt er Sneens og Regnens Mængde ei observeret paa Observatorio, men ved et i min Have frit staaende Hyetometer, da jeg af 6 Aars Observationer paa begge Steder bestandigen har fundet, at Regnens Mængde ved Jordens Overflade er større end dens Mængde høiere oppe i Luften, og at det paa Observatorio i en Høide af 120 Fod regner omtrent 1/4 i 1/2 mindre end ned i Byen. C. Bugge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Udi afvigte Uge, fra den 14de Januarii til den 21de dito, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 24. Piger 37. Tilsammen fødte 56. Døde Mænd 24. Qvinder 19. Drenge 23. Piger 32, af følgende Sygdomme: Alderdom 7. Brystsyge 10. Feber 1. Forraadnelses=Feber 7. Forkiørelse 1. Guulsot 1. Hastig død 1. Hidsig Feber 1. Hovedpiine 1. Jnflammation 2, Kopper 15. Koldfyr 1. Krampe 1. Slag 19. Svindsoet 3. Tænder 2. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder 8. Vattersot 2. Tilsammen døde 91. Altsaa 35 flere døde end fødte. i Tydske Fouteral-Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan tilkjøbs bekommes i det kongel. Bogtrykkerie. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden, og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Orton, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 25de Januarii, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver efter det kongel. Rentekammers Ordre holdet offentlig Auction paa Børsen her i Staden over 38 Skpd., 3 Lpd., 2 Pd. og 14 Lod gammel Kobber; 1 Skpd., 9 Lpd., 15 Pd. og 28 og et halv Lod gl. Tin, og 16 Lpd. 4 Lod gl. Jern, Hs. kongel. Majestæt tilhørende; to Dage for Auctionen, kan bemeldte Kobber, Tin og Jern besees paa den kongel. Myndt, og Conditionerne erfares paa Livil-Etatens Material=Gaard hos Dajon,
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Kongelig Majestæts Bygnings-Commissaire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Torsdagen den 2den Februarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver holdet Auction paa Civil-Etatens Materialgaard over 500 Tdr. Bornholmsk Havre, som 2 Dage for Auctionen kan besees paa bemeldte Materialgaard. Torsdagen den 2den Februarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 11 Slet, bliver holdet Licitation paa Civil-Etatens Materialgaard over 500 Tdr. god og forsvarlig Havre, som til bemeldte Materialgaard skal leveres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-23
Directionen for det kongl. octroierede danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at udi Compagniets Huus, paa Christianshavn, bliver Onsdagen den 8de Februarii førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, ved offentlig Auction bortsolgt : Skibet ANGES kaldet, drægtig p. p. 170 Læster, saaledes som samme er hiemkommen fra Ostindien, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiøres, Imidlertiid anvises Skibet med dets Inventarium Liebhaberne af Compagniers Materialskriver Svane.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Kiøbenhavns Aar. ost-Tidende, haChaFredagen, den 27 Januarii. Heraf udgives ugentlig ade Stykker, ved P. M. Høyhner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Lyon, den 3 Januarii. Natten imellem den 30te og 31te Dec. er her begaaet et uhørt Tyverie, da hos de Herrer Fingerlin og Scherer blev bortstiaalet en Sum over 400000 Livrer i rede Penge. Dette foraarsagede Morgenen efter en stor Bevægelse. Alle Marechaussees og øvrige Politiebetiente bleve sendte ud paa Undersøgelse, ja endog et Coureerskib blev afsendt paa Rohnefloden, for at see, om disse Penge maaskee vare skaffede bort til Vands. Det er kongel. Penge, og for den, som opdager Tyveriet, er udlovet 1000 nye LouisVorer til Belønning. Mange Personer ere ogsaa allerede paagrebne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
London, den 3 og 10 Januarii. Man kan let forestille sig den Forundring, det foraarsagede i det Ostindiske Huus, da man i Gaar, den 9de, om Eftermiddagen, saae General-Gouverneuren i Jndien, Lord Macartney, uformodentlig ankomme der, efterat han den 16de August var afseilet fra Calutta. Omstændighederne ved denne Lord Macartnes overordentlige Beslutning angives at være følgende. Efterat han havde nedlagt sit Gouvernement over Madras, var han seilet til Calutta, hvor Hr. Maspherson, som ældst Compagnie Betient, siden Hr. Hastings Afreise ad interim forvaltede General-Gouverneurens Post. Jmidlertid ankom den Depesche fra London, ved hvilken Lord Macartney blev Hr. Maspherson udnævnt til General-Gouverneur. sendte strax sin Secretair til Lorden med denne Efterretning, og tilbød sig, strax at ville overgive Commandoet til ham. Lord Macartney udbad sig herpaa nogle Dages Tid til Betænkning, saasom han ventede Privatbreve fra Madras, der havde Jndflydelse paa denne Sag. Faa Dage derefter indløb Brevene fra Madras, og Lord Macartney erklærede sig positiv: At han ikke tog imod General-Gouverneurs=Posten, men vendte ufortøvet tilbage til Europa. - Hvad der nu har bevæget Lorden til at afslaae eet af de første og meest indbringende Embeder af alle Embeder i den bekiendte Verden, derover høres mangfoldige og meget forskiellige Raisonnements. En anden ikke mindre sælsom Tildragelse har i Løverdags, den 7de, sat hele Lord Carmarthens Statssecretairiat i Bestyrtelse. En Gentleman, som i Fredags Nat ankom hertil med Depescher fra Hertugen af Dorset fra Paris, blev i Pall-Mall af to maskerede Karle anholdet i sin Postchaise. Det lykkedes ham at springe ud af Chaisen; men de to Røvere fratoge ham Depescher og hvad andet Godt han havde hos sig, deels med List, deels med Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Efter Kudskens Udsigende, havde de to Karle allerede fulgt Postchaisen fra Dartford af, men havde paa den hele Vei ikke fundet saa beqvem Leilighed til at udføre deres Plan, som i Pall Mall. Den plyndrede Gentleman begav sig strax til Statssecretairen og anmeldte sit Tab, der er saameget empfindtligere, som Depescherne have været meget vigtige for den Handelstractat, vi skulle slutte med Frankrig; hvorfor ogsaa mange troe, at det er et politisk Røverie som kunde være anskiftet af nogle Ministrenes Uvenner. Til den Kongel. Families Trøst, bedrer det sig med Prindsesse Elisabeth, og Prinds Ernst August, som ligeledes tilligemed sine yngre Sødskende har klaget sig, er ogsaa i Bedring. Mohawl Kongen Joseph skal ikke være kommen hertil, for at søge Hielp fra Engelland imod Kongressen, men allene for at besvære sig over, at Engelland ved Freden 1783 havde aftraadt til Kongressen visse Districter ved Søerne paa Grendserne af Canada, hvilke Engelland slet ikke havde kunne aftræde, eftersom de tilhørte Jndianerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Den 24de hujus aabner Kongen Parlementet. Fra Philladelphia er i disse Dage ankommet paa Themsen, et Skib med en Remesse af 100000 Pund Sterl., meest rede Penge, for vore Kiøbmænd. Et ligesaa riigt Skib ventes daglig, og man seer af alle Omstændigheder, at Nordamerikanerne ikke kunne undvære os og vore Varer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Den Kongel. Gesandt i Philladelphia, Hr. Temple, har idelige Conferencer med Kongressens Lemmer, for at bringe en Handelstractat i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
J Dag, den 10de, indløb i det Ostindiske Huus den høistbedrøvelige Efterretning, at Skibet Halsewell, som var bestemt med en riig Ladning til Bengalen, er den 6te hujus i en meget stærk Storm, efterat det havde kappet sine Master og mistet sine Ankere, blevet kastet ind paa Klipperne ved St. Albans, omtrent 3 Leagues fra Øen Portland, og i en Tid af en halv Time slaget søndere Skibets Commandeur, Capitain Pierce, en Mand, som endnu har sin Kone og 7 Børn i London, men havde sine to ældste Døttre (den ene paa 17, den anden paa 15 Aar) ombord med sig, for at gifte dem meget fordeelagtig bort i Ostindien, spurgte endnu i det sidste Øieblik, da Nøden var størst, en Hr. Meriton, som strax derpaa blev af en Bølge kastet over Borde og ind paa Klipperne: "Om det ikke var mueligt, i det mindste at redde Fruentimmerne? Men da man forestillede ham Umueligheden heri, tog han fortvivlet sine Døttre i sine Arme og sagde: "Kiære Børn, vi vil døe sammen;" og faa Minuter efter disse Ord sank Skibet. Foruden Capitainen og hans to Døttre, ere 4 andre Fruentimmer, hvoriblant ogsaa 2 Søstre, druknede; desforuden 3 Skibsofficerer, en vis Hr. Schultz, og imellem 160 og 170 Matroser og Soldater. Skibsquarteermester Thomsen, som først klarede op paa Klipperne og naaede Landbredden, saae Lys en Engelsk Miil borte, løb efter dette, og opmuntrede Folkene til at redde. Man ilede ogsaa til Kysten med Reeb, og reddede 7 Officerer og 65 Matroser og Soldater. Mange Ulykkelige, som de allerede havde trukket halv op paa Klipperne, slap Rebet af Mathed, og faldt ned igien i Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Deyen i Algier har nyelig løsgivet 14 Engellændere, hvilke Corsarerne i afvigte Februarii Maaned som Passagerer paa et Portugisisk Skib havde opbragt, af sit Slaverie, og sendt Gouverneur Elliot i Gibraltar dem til Foræring. J denne Anledning melder en Privatskrivelse fra Gibraltar følgende Anecdote, som geraader Menneskeligheden til Ære. Et ungt Menneske, ved Navn John Williams, som var iblant disse 14 Løsgivne, spadserede, efterat han var sat i Friehed, een og anden Gang uden for Staden Algier i Egnen deromkring, og fandt der hendelseviis sin ældre Broder, som han længe havde holdet for død, og som allerede paa 10de Aar vansmægtede i Slaveriet. Hans bedrøvelige Udseende viiste noksom, hvor meget han i denne Tid havde liidt. Scenen, da disse to Brødre kiendte hinanden igien og omfavnede hinanden, var meget rørende, og den yngre besøgte derefter den ældre hver Dag. Da nu Tiden kom, at den yngre skulde reise bort, kunde han ikke beqvemme sig til at efterlade den ældre i en saa sørgelig Forfatning: "Din Helbred, sagde han til ham, er ved de haarde Arbeider, du har udstaaet, ganske svækket; min er i sin bedst blomstrende Kraft. Vend du i mit Sted tilbage til den Friehed, der er skienket mig; jeg vil blive for dig som Slave her, da jeg bedre kan forrette det haarde Arbeide. Giver Gud dig Formue eller Venner, saa bliver jeg vist kiøbt løs, hvis ikke, saa bliver jeg Slave i Guds Navn." Den ældre Broder kunde ikkun med megen Møie formaaes til at tage imod dette ædelmodige Tilbud; men hans barbariske Herre var vel fornøiet med dette Bytte, som skaffede ham en ung rask Slave i Stedet for en gammel og svag. Saaledes gav det ædle unge Menneske sig frievillig i Slaveriet, og den ved ham udløste ældre Broder er ankommen til Gibraltar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Paris, den 9 Januarii. Det nye Laan har allerede i Torsdags været fuldstændigt og sluttet; hvoraf man seer, at Parlementets Bekymring i denne Henseende har været ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Hanau, den 10 Januarii. J disse Dage indløb fra Landgræven fra Cassel et naadigt Rescript: "at den i Stedet for Landssikkerhedsstyret forhen udskrevne halve Contributionsportion, skulde i tilkommende Aar være Undersaatterne i Grævskabet Hanan eftergivet, og siden for Fremtiden ganske ophævet, og at der for næstkommende Aar i det hidtil brugelige Landstyraf Godserne skulde afkortes en heel Portion." Man kan let tænke sig den Glæde, dette opvakte hos Undersaatterne Wien, den 11 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
En fattig Skriver i en Ret mistede i Slutningen af forrige Aar et Bundt Banko=Sedler paa 4000 Gylden, og blev derfor arresteret som mistænkt Tyv. Men i samme Øieblik bragte en Tieneste=Pige Penge=Bundtet, som hun havde fundet, i Retten. Man bød hende først 100 Gylden til Belønning, men hun afslog dem, ja vilde ikke engang tage imod 30, end ikke imod 5 Gylden, men sagde: hun havde ikke gjort andet end sin Skyldighed, og fortiente ingen Belønning. Keiseren fik denne ædle Tænkemaade at vide, og da Pigen paa ingen Maade vilde tage imod Penge, saa har han til hendes forestaaende Bryllup med en Fanesmed sendt hende et heelt Udstyr, der skatteres paa 300 Ducater, og som da er blevet modtaget med Glæde. Folkemængden i de keiserl. Stater var ved Enden af forrige Aar 19 1/2 Millioner Mennesker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Viinhandlerne her have atter besværet sig hos Keiseren over, at det keiserl. Viinoplag var aabnet; men Monar ken har svaret dem: "Jeg lader ikke mit Viinoplag lukke til, førend J give Publicum bedre Vine og for billigere Priis, overalt seer jeg mig, hvis J blive saaledes ved, nødsaget til at tage flere Næringer til mig, indtil man aflader at skrue alting op for Publicum."
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Fra det Brandenborgske, den 17 Jan. Da Kornhandlerne i Berlin, fordi Udførselen fra Polen er gjort vanskeligere, holde Kornet i meget høi Priis, saa har Kongen besluttet at aabne sine Magaziner, for at nedsætte Prisen paa dette nødvendige Levnetsmiddel, og saaledes at sælge Bagerne i Berlin en Scheffel Rug for 1 Daler, hvilket er en stor Hielp for de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Man bliver ved at forsikkre, at den nye Landgræve af Hessen-Cassel ventes om kort Tid i Berlin. Da den berømte tydske Digter Gleim i Slutningen af December reiste igiennem Potsdam, lod Kongen ham kalde til sig, og talede over en Time med ham om den Tydske Literatur og Digtekonst. Kongen har ogsaa ladet hente Professor Merian fra Berlin til sig, for at være Hs. Majestæt til Selskab i 3 Uger, da Høistsamme har ladet alle de Herrer, som til denne Maaneds Begyndelse havde tient Ham til Selskab, ogsaa Marchese Luchesini, reise til Vinterfornøielserne til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
Kiøbenhavn, den 27 Januarii. Den 23de December f. A. er Provst og Sognepræst, Hr. Christian Brønsted, beskikket at være Sognepræst i Horsens. Den 30te er Studiosus, Christian Holm, confirmeret at være Sognepræst til Huusebye Menighed i Lolland. Studiosus, Frederich Nicolai Riise, ligesaa at være Sognepræst for Marie Malene og Koed Menigheder i Aarhuus Stift. Den 6te Januarii d. A. er Capellan, Hr. Dionysius Windekilde, beskikket at være Sognepræst for Kiøng Menighed i Sielland. Den 13de er Studiosus, Hans Adolph Clod, confirmeret at være Sognepræst for Krogsbøll og Agernæs Menighed i Fyen. Studiosus, Johan Jbsen, ligesaa at være adjungeret og succederende Sognepræst for Fraugde Menighed i Fyen. Capitels-Taxt for 1785. Rug, 3 Rdlr. 5 Mk. Byg, Rdlr. Havre, 1 Rdlr. 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-27
J Tallotteriets 315de Trækning i Wandsbeck den 19de Januarii udkom følgende Numere: J den 463de Trækning her i Staden udkom i Gaar Alle dem, som formeene sig at have Gieldsfordringer paa Hr. Professor Stanley, bliver herved anmodet, at de behagelig vil anmelde saadant inden en Tid af 4 Ugers Forløb, hos Procurator Beyer, boende i Laxegaden No. 311, som har paataget sig at handle med enhver Creditor i sær om Betalingen. Kiøbenhavn, den 24de Januarii 1786.