JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Ved samme Auction agtes ogsaa en ham tilhørende Parcel paa Ølsted Mark af Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 4 Alb. Ager og Eng bortsolgt. Conditionerne for Salget af disse Eiendomme ville erfares paa Auctionsstedet. - Lysthavende indbydes. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Dangaard, With. den 20de Novbr. 1838. Onsdagen den 28de November førstkommende, lader Proprietair Søltoft til Tyrrestrup, i den ham tilhørende Skov paa Gaardens Mark, afholde Auction over omtrent 160 Rummere af Ege, Bøge og Aske, samt nogle Elmetræer paa Roden. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Man samles ved Træbroen Siekiærs Leed, kaldet, i Skjællet til Gaardens Mark, paa Veien som løber til Gaarden fra Hads Herreds Veien. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 13de Novbr. 1838. Med 12 Ugers Varsel indkaldes samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Adjunct Fredrich Amands Wagner til at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 3die December d. A. og den 14de Januar 1839, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 13de November 1838. S. Poulsen. A. L. Reiersen. Live Spillekort sælges og ombyttes imod brugte hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Sørgensfisk, kippundviis til billig Priis. nye og gode Varer, sælges. Chr. B. Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Gode Kartofler kan bekommes fra nu af og hele Vinteren i skjeppe og tøndeviis hos Undertegnede. P. Scher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Nye fede Throndhjemske Spegesild i Fjerdinger, hele og Halve Ottinger, kan bekommes hos J. F. Kuur. af Søgneskinds med i alenviis bekommes hos L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Med sidste Hamborger Agepost er Undertegnedes Boutik bleven forsynet med et betydeligt Partie Bundtmager=Arbeide, bestaaende af udmærket smukke Boger, Muffer, Pelleriner, Astrakans=Kraver, Handsker, samt et stort Partie Vinter=Huer i de nu brugeligste Facongs, saa og et Partie coul. og sorte Saffians med flere Sorter Skind, som Alt sælges til de muligst billigste Priser. Samtidig med disse Vare er min Boutik tillige blevet forsynet med en nye Tilførsel af Klæde, Cassemir, Døffel, Conting, Castorrens, coul. Multum, Flonel og Bockskins, m. m., Alt i smukke og moderne Couleurer. – Sluttelig tillader jeg mig endnu at bemærke at jeg udsælger til nedsætte Priser: Lærreder, Dreiler, Dynevaar, Bomesse, Cambrings, Schierting, Jris=Lærred, samt flere Sorter Bomuldsgarn, med flere til Manufactur= & Galanteri=Handelen henhørende Artikler. Kolding, den 18de November 1838. H. W. Meyer. pige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Atter er jeg bleven forsynet med en nye Tilførsel af Schubert & Nie meyers bekjendte gode Staalpenne i alle Nummere, som sælges til Fabriks, Priser. Kolding, den 18de November 1838. H. W. Meyer. V. S. Vildt=Skind, saasom Ilder=, Maar-, Ræve, Odder-, Grævlinger, Hare, samt sorte og coul. Katteskind, kjøbes og betales med de høieste Priser hos H. W. Meyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Brunsviger Humle N. & M. Lazarus. er arriveret hos Nye fede norske & flamske Sild, N. & M. Lazarus. ere arriverede hos Mit Udsalg af Kakkelovne er igjen bleven forsynet med endeel runde Ovne, 3, 2, a 1 Etages, samt Bilæg gere, som til moderate Priser anbefales. Aarhuus, den 22de Novbr. 1838. N. Malling. R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Fiin Hør faaes hos Kjød og Flesk røges for billig Betaling hos Bødker Jørgensen paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
En Jomfrue, som forstaaer Madlavning og alt hvad der hører til en anstændig borgerlig Huusholdning, kan strax erholde en Plads her i Byen. Billetter desangaaende, med Udskrift 8, kunne afleveres paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-24
Et Slaver i Torsdags Aftes fundet ved Comediebset, som Eieren, imod dette Avertissements Betaling, kan lade afhente paa Adressekontoiret. Me de under min Fraaresse, uden Bonne Underkittil Jndrykkelse i Avisen indsendte Stykker, ville forblive henliggende hos mig udenyttede indtil Jndsenderne behage anfortroe mig deres Navne, til min egen Betruggelse. ste muligt paakommende Tilfælde. sekontoir den 21de Neerskerigs a Aarhuus Stifts Ad stine Al F. Elen misse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
No 192. Mandagen den 26de November. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Tarhuus Stifts-eldende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Nyheder fra Udlandet. Englænderne have bemægtiget sig hele Jndløbet til den persiske Havbugt, og derved sikkret sig den persiske Shahs Afhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
J Wiens fornemme Circler hedder det, at man i St. Petersborg har opdaget en Sammensværgelse mod Keiser Nicolai, og at Straffejustitien var der i fuld Virksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Dronningen af Spanien - hed det i Bordeaux er bleven myrdet i et Folkeopløb. Men Efterretningen (tilføier et Hamborgerblad) er høist upaalidelig. Mordscenerne i Spanien gribe meer og meere om sig, og fra alle Kanter høres om Mord og Drab paa de ulykkelige Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Porten skal nu, modig ved Forbundet med England, have i Sinde at gaae offensiv tilværks mod Mehemmed Ali, der siges at have kastet sig i Ruslands Arme. Fra Constantinopel meldes, at der var stor Bevægelse i det brittiske Gesandtskabshotel. Fæstningerne langs med Donauen rustes paa det stærkeste, under Veiledning af fremmede, i Særdeleshed engelske Officerer. Den tyrkiske Flaade bliver betydeligt forøget, og store Troppetransporter af gaae til Leiren ved Taurus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Paa Londons Børs var det Rygte almindeligt, at man i Ostindien har opfanget nogle Brevskaber fra en russisk Officeer i Kabul til den russiske Gesandt i Teheran, hvoraf man er kommet til Kundskab om en heel Deel Planer som det russiske Kabinet har i Sinde at udføre, og som ere af største Vigtighed. Gouverneuren i Bombay har indsendt dem til den brittiske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
J Paris har det vakt stor Misfornøielse, at en af de indenfor Thuilleriernes Gitterport staaende Skildvagter har nedskudt en Haandværksmand, der havde nærmet sig formeget til Slottets Terrasse og var bleven staaende der uden at agte paa Soldatens Tilraab. Kuglen var gaaet ham lige igjennem Hjertet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Fædrelandet. Khvn. den 24de Novbr. Ifølge kgl. Resolution er her oprettet en Prøveskole for den qvindelige Ungdoms Underviisning i passende Legems= og Sundheds Øvelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Det har behaget Hs. M. Kongen allernaadigst at bestemme, at Overcontrolleur-Embedet for Hertugd. Slesvig og Holsteen fra 1ste Jan. 1839 af skal gaae ind, og derimod oprettes et Overtold-Jnspecteur Embede for Hertugd. Slesvig, og for Hertugd. Holsteen to Overtold-Jnspecteur-Embeder. Overtold-Jnspecteuren for Slesvig skal boe i Flensborg; de to holsteenske i Heide og Oldesloe. Ligeledes er det allernaadigst approberet, at et Krydstoldvæsen oprettes paa Vestkysten af Holsteen, til at fuldstændiggjøre det som allerede findes paa Vestkysten af Slesvig samt paa den slesv. og holsteenske Østkyst. (H.)- Under 17de ds. er det paa Oberst Brock og Kjøbmand Krogsgaard faldne Valg, som borgerlige Raadmænd i Randers, allernaadigst approberet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
- J Onsdags overleverede Overpræsidenten Thorwaldsen, i Nærværelse af hele Magistraten og de 32 Mænd, efter en kort indledende Tale, det for ham udfærdigede Borgerpatent. Han blev afhentet og fulgt hjem af en af Magistraten (Borgemester Mundt) og en af de 32 Mænds Formænd (Oberstlieutenant Fridenreich). Diplomet var skrevet paa Pergament, indesluttet i Fløiel; Stadens Segl var i en Capsel med Forziringer. Dernæst spiste Kunstneren til Middag paa Skydebanen med Magistraten og Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter. (Berl. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
J Gaar blev Justitssagen mod Forbedringshuusfange Jens Wridsløse for attenteret Mord paa en af sine Medfanger paadømt i Høiesteret, der stadfæstede de foregaaende Instantsers Domme, hvorved han var tilfunden at have sit Liv forbrudt. - Han er nu 19 Aar gammel, og har som Bevæggrund til sin Forbrydelse angivet, at hans Medfange er vilde levere ham 1/2 Pd. Brød, som han ifølge Aftale havde paataget sig at skaffe, men istedet derfor vilde levere Øl. – Da han ei var meer end 8 a 9 Aar gammel satte han Jld paa en Gaardmand Mads Andersens Gaard, uden at have anden Grund, end at det var faldet ham ind, at han vilde sætte Ild paa Gaarden. - Som man kunde vente, har No. 11 af Roeskilde Stændertidende ikke bevirket det behageligste Indtryk hos Publikum: den populaire, den talentfulde A. Ussing, er nemlig (mildelst talt: paa en Maade) bleven kaldt til Orden af Præsidenten. Ogsaa de offentlige Blade yttre deres Beklagelse over det Skeete, saavel Khvnsp. som Fædrelandet formene, at den hele Forhandling hører til de parlamentariske Synder. Førstnævnte Blad yttrer, at saavel Præsidenten som Bang have handlet urigtigt, samt at Tutein, Treschow og Tillisch ikke have handlet rigtigere. Ogsaa tør Khvnsp indestaae for: at hvis Folkets sunde Sands finder, at ved denne Klapjagt Nogen er prostitueret, da er det ikke Ussing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Af Berlingske Tidende erfares, at Prof. Bang, i saa høi Grad havde følt sig krænket ved Assessor Ussings bekjendte Yttring i Anledning af Kuglestemningen i Stændersagen om Soldaterskoene, at det endog har været hans alvorlige Bestemmelse, for stedse at forlade Stændersalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
De af Stænderdeputeret Grosserer Knudt, zon i Sagen om Armeens Forsyning med Eqviperingsstykker meddeelte Oplysninger havde bl. andet hos Kammerraad Madsen opvakt saadanne Tvivl, at han for Øieblikket ikke var istand til at blive enig med sig selv om hvad der var det Rette, hvor for han udbad sig Præsidentens Erklæring om han kunde fritages for at stemme i denne Sag. Efter Dennes bemærkning, at en Deputeret vel i saadanne Tilfælde kan fratræde, men at han dog ikke uden særdeles indre Opfordring bør afholde sig fra at stemme, og at han maatte henstille det til Hr. Madsen, selv om han fandt Grund til at forlade Salen, af traadte Kammerraad Madsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Dersom overdreven Ængstlighed nogensinde skulde indføre den Praxis - hedder det i Khvns posten – at fordre Kugleafstemning i hver Sag at nogen Betydenhed, saa vilde dette i høi Grad nedsætte Stænderforsamlingens Anseelse og indskrænke Medlemmernes Frihed. Det er derfor nødvendigt, at denne Ret bruges med den yderste Varsomhed, og navnle gen kun da bringes i Anvendelse, hvor der er overveiende Grunde til at antage, at Frygt enten for Regjering, eller Hoffet eller for en terroristisk Folkemening vilde afholde flere Deputerede fra at stemme efter deres Overbeviisning. Saaledes tildrog sig under Sagen om ustemplede Spillekort, der i sig selv er høist ubetydelig den Mærkelighed, at Kammerjunker Scavenius forlangte Kugleafstemning, for at tilkjendegive, at han ikke deelte den om denne Afstemningsmaade af Algreen-Ussing yttrede Formening, hvortil Kammerraad Drewsen erklærede, at han til enhver Tid saavel for Regjeringen som for sine Medborgere, vilde være sit Votum bekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
For Grosserer=Societetets Committee i Kjøbenhavn foredrog Grosserer Knudtzon den 13de Novbr. i den roeskildske Stænderforsamling et Andragende om at Stænderne vilde ved en Petition søge bevirket, at en Godtgjørelse, liig Sundholden, tilstaaes for de Colonial- og andre med høi Sundtold betyngede Varer, som, efter at have erlagt denne Told ved Indpassering af Sundet til danske Toldsteder, igjen fra samme gjennem Sundet udpassere. Dette Andragende mødte imidlertid saamegen Modstand, at Producenten fandt sig foranlediget til at tage samme tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
– Cancellieraad Hempels Forslag til Stænderforsamlingen om Ophævelse af Brændeviinsbrænder-Exammen" er afgjort saaledes, at der ang, samme skal indgives en Petition til Hs. M. Kongen. (Th. Av.)- Af Stænderforhandlingerne erfares, at der og saa skulle oprettes Militairdepoter i Nyborg og Fredericia. Hidtil vare de kun i Khvn. og Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
- Det Tourniairiske Kunstberiderselskab har nu faaet en Forstærkning af en Troup Beduiner, hvis Konststykker ere høist forbausende, ja nogle høist skrækindsagende, hvis ikke Tilskuerne maatte føle sig beroligede ved den Lethed og Sikkerhed disse Ørkenens Børn lægge for Dagen, for Ex. Spring over 19 Personer med Yataganer og selv med Kaardespidsen, ved Øiet; en Enkelt bærer og spadserer med en Pyramide af 5 Personer ovenpaa hinanden; o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
– J Aftes blev endelig den længe bebudede OperaPuritanerne" for første Gang opført paa Theatret, og vi tør sige, at det er sjeldent hos os, at en italiensk Opera er bleven hørt og modtagen med saa almindelig Jnteresse som denne. Men unægteligt har Udførelsen af Elviras Partie bidraget meget hertil. Vel have vi ofte havt Leilighed til at beundre Synge Virtuositet med alle dens Nuancer i Triller, Cadencer og Fermater, og vel have vi oftere maattet beundre Stemme=Styrke og Omfang; men kun yderst sjeldent have vi kunne føle os henrevne ved saa sand, hjertegribende Sang, som Tilfældet var iaftes, ved at høre Mad. Simonsen udføre Hovedpartiet i Puritanerne. Kun ved selv at føle er det muligt at foredrage Sang saaledes, og vi maa ogsaa tilstaae, at det forekom os, at Kunstnerinden aldrig før har lagt saamegen Aand og Sjæl i sin Sang, som iaftes, og saaledes understøttet Sangen med et mere frit Spil, hvilket især var mærkeligt i 1ste Act 7de Scene. Men fremfor Alt maatte vi beundre hende i 2den Act 3die Scene, da hun foredrog den skjønne Sang Elskte, kom, see Nattens Taare falder; enhver Tone, bløde sammensmeltende med de andre, var henrivende, og det var ikke muligt andet, end at hele Publikum maatte sympathisere med hende i hendes Klage og Lidelser, hvilket ogsaa den Maade, hvorpaa det opfattede dette Foredrag og vidste at paaskjønne det, noksom viste. - Skjøndt nu Stykket heelt igjennem blev modtaget med almindeligt bifald og ikke en eneste Mishagslyd havde yttret sig under Forestillingen, havde vi dog, som sædvanligt, et Slags Overa-Efterspil. Midt i det almindelige Bifald lode sig een eller to Piber høre; men aldrig have vi været Vidne til, at Piberne ere blevne modtagne med mere Indignation, thi næsten hele Huset reiste sig, baade Damer og Herrer, og søgte paa alle mulige Maader at yttre deres bifald. (Brig. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
J Kunstforeningen er vedtaget, at der skal udsættes en Præmie paa 3 a 400 Specier for et Oliemalerie, der forestiller Thorvaldsens Ankomst og Modtagelse ved Toldboden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Den sidste Chinafarer som tilhørte det ostindiske Compagnie, hvis Thee=Monopol, som bekjendt, ophører 1842, er i denne Tid bortsolgt i Norge. Dette Kjæmpeskib, Frederik den Sjette, var større end vort største Orlogskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Den nuværende Redacteur, Hr. Repp, fra træder den 1ste Decbr. Redactionen af Dagen. Man nævner som hans Eftermand den af sine Noveller bekjendte Hr. Hillerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Atter er her fundet et druknet Fruentimmer med sort Kjole, Cambrids Hat, og en Torvekurv paa Armen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
I Philosophgangen er fundet Liget af et nyfødt Pigebarn. Politikammeret har udlovet en Belønning for Opdagelsen om hvem dette Barn tilhører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Fra Roeskilde er modtaget Efterretning om at Pastor Gad, anden Præst ved Roeskilde Domkirke, er ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Odense, den 19de Novbr. J Lillebelt er sidste Onsdag fanget 4 mærkelige Sødyr af Hvalslægten. De to største holdt hver en Længde af 14 Alen og et Omfang af 12 Alen; de to andre vare halvt saa store De vare drev ne ind mod Land, og ihjelsloges med Øxer, (Fyenske Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
-, den 23de November. Hs. K. H. Prinds gouvernøren og Gemalinde indtræffe hertil imorgen Eftermiddag. – Ole Bull har tilbudt at ville give en Concert her, saafremt man vilde sikkre ham en Summa af 50 Louisdorer; hvad Beslutning Man har taget, vides endnu ikke. Som Bulls Rival nævnes en ogsaa her indtruffet udmærket Violinspiller fra Paris, Hr. Sainton. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Fra det Holsteenske. Toldforvalteren i Oftensen, Dr. Schrøder, der er sat under Tiltale af det Offentlige for Embedsvig, er nu bleven erklæret sindssvag. – Det slesv. holst. Cancellie har udsat en Belønning af 300 Rbd. for Opdagelsen af de Personer som have udøvet den bekjendte Voldsgjerning mod Toldkontrolleurerne Marr og Freese. Ditlev Blöcker i Segeberg, som dræbte Kone og Barn, har faaet sin Dom. Han skal halshugges og lægges paa Steile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Hr. Simonsen fra Randers har givet en Concert i Aalborg med udmærket bifald. En competent Dommer siger derom i Aalborg Avis: at Hr. Ss. Foredrag af Beriots Concert og Lipinskis særdeles vanskelige Variationer gav Prøver paa en overmaade stor Virtuositet. Men meest imponerede det af Concertgiveren selv componerede Flageolet Theemamed Flageolet Variationer og Ekke. Først efterlignede han den store Fløite og dernæst Piccolo i hele Sætninger, og i tredie Variation udførte han Skko saa naturligt, som om det var Skoven eller Bjergene der gave det melodieuse Svar. J fjerde Variation accompagnerede han sig selv til sit Theema med Tremolo, og sluttede næstsidste Variation med dobbelte Flageolettoner. Sidste Variation var Arpeggio. Til Foraaret agter Hr. Simonsen at gjøre en Reise over Khvn, til Stockholm og Petersborg. "Vi haabe - saaledes slutter Anmeldelsen at han der maa møde den fortjente Paaskjønnelse, hvormed Fædrelandet ofte er sparsomst mod sine egne Sønner."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Paa Fjorden ved Hobroe har man, ifølge Aalb. Avis, forleden Dag havt et ganske curiøst og sjeldent Fiskerie. Bemeldte Fjord har kun 3/4 Alen Vand, hvori altid befindes endeel store Karper. Ved to Nætters Frost var Jsen tillagt saa fast, at den kunde bære enhver Skøiteløber, og paa Grund af det stille Veir var Jsen bleven saa klar og gjennemsigtig som en Glasrude. Skøiteløberne kunde nu tydeligt see Karperne løbe paa Bunden, og gjorde strax Jagt paa de ængstede Fjordbeboere, der snart maatte give sig tabte og trætte lagde sig rolige paa Bunden, hvor man, efter at have hugget Huller i Jsen, med Pigge toge dem fangne. Nogle af dem veiede 8 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Fra Randers meldes, at der i disse Dage er bleven skudt en hvid Hare paa Vestervelling Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Skibs=Efterretninger. Elben er saa fuld af Driviis, at Skibsfarten til og fra Hamborg er aldeles standset. Fra Hals meldes, at Jsen der paa Flakket var allerede i Onsdags tommetyk. Randers Fjord er for en Deel tillagt med Iis, og Skibsfarten ogsaa der for Øieblikket standset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Befordringer og Afgang. Controlleur ved Grændsetoldvæsenet mellem Nørre-Jylland og Hertugd. Slesvig, B. Hansen, i Naade og med Pension entlediget. Cand. juris C. Beccau af Husum, P. Helmcke af Slesvig og J. Stibolt af Fredericia, udnævnt til Underretsadvocater i Hertugd. Slesvig, Holsteen og Lauenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Adjunct ved Metropolitanskolen, Mag. H. Whitte, beskikket til Overlærer ved Slagelse lærde Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Ledige Embeder. Svannike og St. Ibs Sognekald paa Bornholm. – Embedet som anden Præst ved Domkirken i Roeskilde. - Districtschirurgicatet i Skive samt de fire Salling Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Vi have oplevet trende Udgaver af Provster: Herredsprovster Amtsprovster - Districts provster. Herredsprovsterne vare slet og ret velædle og velærværdige Mænd, som kun havde liden Magt og slet ingen Rang. De valgtes af Præsterne, visiterede een, otte flere Gange aarligt i alle Provstiets Sogne, talte paa Herredsbrødrenes Bedste ved Landemoderne, samledes jevnligt med Præsterne til gudfrygtig og lærd Samtale, Det er fast Alt, hvad der og dem lader sig sige, Amtsprovsterne, der jo toges lige ud af vor Midte, hævede vor Stand overmaade, og naar Man paastaaer, at der ikke gjöres Noget for den geistlige Stand, saa synes Enkelte ei at have Uret, naar de, til Beviis for det Modsatte, paaberaabe sig Amtsprovsternes Udnævnelse. Thi derved bragtes Standen virkeligen i en Estime, som fast var blændende. Af Magt havde de Guds Velsignelse, og i Rangen sattes de klods op til Politimesteren i Kjöbenhavn, altsaa kun fire Numere lavere, end Forskjærerne. Man tænke, Utroligt vilde det være, hvis det ikke var skeet for vore Öine. En Landsbypræst, som ei engang svæver mellem været og ikke være, men er saa ganske Intet, at Man ei engang haver agtet det Umagen værdt, for hans Skyld at gjöre et saa ubetydeligt Kunststykke, som at skabe et Nr. 14 i Rangforordningens niende Classe, farer paa eengang op, og tager Plads midt imellem Storkantsleren og de andre Sekretairer – det var den geistlige Stands Gloritikation; thi idet Nogle af vor Stand saaledes, ligesom ved en Dunkraft(en Dunkraft bruges nemlig til at hæve fastsiddende Ting, vide Molbechs Ordbog Side 169), skruedes og udi Høiheden, finge vi Andre, som stode nedenunder, en liden Svimmel med – saa at sige, en Rem udaf Huden. Forstaaer sig, vilde vi have Deel udi Kren, maatte vi ogsaa pro quota betale Dunkraften. Men hvad vil det sige, at fire tilsom tusinde Tönder Hartkorn bleve os Landsbypræster fratagne ved denne for hele Standen saa glorværdige Anledning, Hvad kommer det i Betragtning, at nogle adskillige Landsbypræster, hvis kalde havde været saaledes under Saxen, levede som Betlere og døde som Standere i yderste Armod Det skete jo dog kun ad majorem ordinis ecclesiastici gloriam. Det er beklageligt, at slige gode Indretninger aldrig holde sig ret længe. Den indbyrdes Underviisning forere de iblandt os i sexten Aar – saa duede den ikke mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Amtsprovsterne regjerede i sexten Aar – sa kunde de ikke mere, fordi de ikke maatte mere Hen til Lønningsfonden for disse store Mænd, som ikke ere til meere, maae vi Landsbypræster, endnu, sexten Aar efterat de ere indviede til den evige Hvile, give en aarlig Tribut af – Gud veed, hvor mange tusinde Rigsbankdaler, See, det kalder jeg at ære Amtsprovsterne udover Tid og Rum, fortvarende at inddrive Bidrag til deres Lönningsfond. Selv ere de her ikke mere, men deres Lönningsfond er her, og vi Geistlige have den Kre, at holde den ilive, mens vi neppe selv kunne leve. Saaledes øves vi ideligen udi den höiere Leve kunst (2 Cor. 6, 10). Det lyder saa forunderligt, at det hartad kunde virke paa Hjernen, men det er dog ganske vist meget smukt arrangeret: Amtsprovsterne ere her ikke, men deres Lønningsfond er her ; Landsbypræsterne ere her, men deres Lönningsfond er her ikke. Alting dreier sig saaledes ogsaa her og være og ikke være." Mange Meninger haver jeg hørt om denne Fonds ubegribelige Udødelighed eller haardnakkede Tilværelse – hvad skal Man kalde det, Dog forekommer deres Mening mig mest plausibel, som antage, at Samme skal være bestemt til, ved et uforgængeligt Monument at forevige den store Idee, som lod Amtsprovsterne skabes, og saaledes, paa en vis Maade, at lønne disse fortjente Mænd – efter Døden. Vi leve jo udi Monumenternes Tidsalder, og det hedder jo Lönningstond. Er Gisningen rigtig, vil jeg foreslaae, at reise, dette Mindemærke paa Bornholm, eller et andet afsides Eilland, hvor det kunde være afveien – for en fuldkommen rolig Betragtning og en stille, andægtig Cultus.