JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Fra Kiel meldes af 31. Aug: "J Løverdags Aftes henimod Kl. 11 slog Lynilden ned i to Udbygninger af Gaarden Hammer, 3/4 Miil herfra, som strax stod i lys Lue. Paa Hammer vare kun faa Folk sysselsatte, de øste Vand paa Tagene af de tilgrændsende Bygninger, men en Mængde Tilskuere stode ledige og betragtede Jlden. Jmidlertid fordrede en Hob, bestaaende af Dagdrivert fra Kiel og Jernbanearbeidere, med Heftighed Brændeviin for deres Umage, uden at have gjort Noget. Der blev dem sagt, at der intet Brændeviin var, da allerede 3/4 Anken var udskienket, og at de maatte vente, til der kom noget. Jkke tilfreds med dette Svar, fortsatte de deres Forlangende under de meest gemene Skjældsord og Trusler og kastede tilsidst Snavs paa Eieren af Gaarden. Denne, opbragt, slog nu en af de Omstaaende med Stokken, hvorpaa den hele Hob iler hen mod Vaaningshuset og under vilde Skrig truer med at spolere Alt samt at sønderrive Eieren. Alle Mod forestillinger og Formanninger vare forgjeves. Et Forsøg paa at trænge ind i Vaaningshuset, hvorved Forvalteren blev saaret paa Hovedet af en Steen, mislykkedes, dog fortsattes Skjældsordene og Truslerne. Den Karl maa hales med en Strikke om Halsen gjennem Eideren (som flyder forbi Gaarden) lad Alt opbrænde, lader os stikke Jld i det hele Kram hedte det, hvorhos nogle endog fremdroge deres Lommeknive. J denne Forlegenhed sendte Eieren et ridende Bud til Kiel, for at bede om militair Hjælp. Budet ankom ved Hovedvagten, hvor han af Overjægeren blev opholdt med unyttige Spørgsmaal, indtil han fik det Svar, at henvende sig til Commandanten. Denne erklærede, at han intet Militair kunde udsende, førend han fik Reqvisitionen skriftlig, da ellers Enhver kunde forlange Militair, Her var altsaa Jntet at udrette, og Beboerne paa Hammer vedbleve, midt under en ulykkelig Jldebrand, at være priisgivne til den raae Voldsomhed, indtil en Mængde Bønder kom tillende, hvem det lykkedes, ved dygtige Ræveslag at prygle Hoben fra Gaarden og saaledes at gjenoprette Orden og Rolighed. Med Sprøiterne fra Kiel gik det ogsaa uheldigt. De Ankomne kunde intetsteds finde den vedkommende Raadmand Haack, en Stedfortræder vidste man ikke om at sige - og saa var der Jntet at gjøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
For nogle Dage siden skal et fremmet Dyr, af Størrelse som en Kalv eller en stor Hund og bruunguul af Farve, have i Nørhaa Sogn dræbt en 40 Stkr. Faar, og saaledes forgangen Nat alene 6. En Pige, der vogtede sin Faareflok og vilde forsvare den, blev ogsaa angreben af Dyret, der rev hendes Kjole eller Forklæde i Stykker. (Thist. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Opførelsen af de nye Gymnaste- og Skolebygninger i Kolding vil blive paabegyndt allerede i dette Efteraar, for at Alt kan være færdigt til det næste Skoleaars Begyndelse. Hertil er under 12. August af Hs. M. Kongen bevilget en Sum af ialt 23,568 Rbd. (Dannev.) Hr. Arkitekt Nebelong, der forØieblikket ligger syg, har forfattet Tegningen og skal forestaae Bygningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Stænderforsamlingen i Viborg. J. Mødet den 29. August foretoges til endelig Behandling Sagen ang. Oprettelse af en Helbredelsesanstalt for Sindssvage i Jylland. Ved Amstemningen blev Komiteens Jndstilling: "At en Helbredelsesanstalt for omtrent 100 Patienter maa blive oprettet i Jylland, forkastet med 33 St. imod 17. Ligeledes forkastedes med 43 St. imod 7 Gaardeier Kirks Amendement: "At Forsamlingen vil andrage paa, at en Helbredelsesanstalt for Sindssvage maa blive oprettet for hele Riget. Derimod antoges med 49 St. imod 2 Komiteens Jndstilling: "At de Hospitaler, hvor nu ingen Opbevaringsteder for Vanvittige findes, maatte paalægges at indrette saadanne i Forhold til deres Midlers Størrelse. Ligeledes antoges med 39 St. imod 12 Baron Rosenkrantz's Amendement: "At det maa blive taget under nærmere Overveielse, efter indhentet Erklæring fra vedkommende Amtsraad og Kommunalbestyrelser, hvorvidt, og efter hvilken Maalestok Oprettelsen af en Daareanstalt for hele Provindsen, i Henhold til de anførte Motiver. maatte være tilraadelig, og hvorledes Udgifterne hertil rigtigst bleve at udrede, samt at et Lovndkast i den Anledning derefter maa blive Forsamlingen forelagt. Endelig forkastedes med 43 St. imod 8 Komiteens Jndstilling: "At en ny Lov om Daarevæsenet maatte blive udarbeidet og forelagt Stænderne ved næste Forsamling. – Fremdeles foretoges til endelig Behandling Sagen ang, en Forandring i Kirke- og Underviisningsvæsenets Overbestyrelse. Jngen begjærte Ordet, og ved Afstemningen blev Komiteens Jndstilling, at Forsamlingen indgaaer til Hs. Majestæt med en allerunderdanigst Petition om: "at det maatte allernaadigst behage Hs. Majestæt snarest muligt at tage den forhen af begge Stænderforsamlinger indgivne Petition om, at indføre en Forandring i Kirke- og Skolevæsenets Organisation, hvorved begge under lagdes een Overbestyrelse, under allernaadigst Overveielse, eenstemmig billiget med 46 Stemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Entledigelse og Udnævnelser. Under 15 Aug. er Kirkeprovst J. F. L. Callisen i Rendsborg, efter derom indgiven Ansøgning, i Naade entlediget fra Actuariatet i Rendsborg Consistorium, og dette interimistisk overdraget til Archidiaconus A. C. Heimreich i Rendsborg. Under 24 s.M. er Underretsadvocat W. C. Wiggers i Rendsborg meddeelt Tilladelse til at udføre Notarialforretninger i Hertugdømmerne Slesvig, Holsteen og Lauenborg. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Efterretning om ledige geistlige Embeder: I. Aastrup og Starup Sognekald i Ribe Stift, gammel Angivelse 180 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korn og Qvægtienden af begge Sognes 170 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 enfjerded. Alb. Hartkorn, deri indbefattet Annergaardens 3 Tiender, er ved confirmeret Forening fastsat til 61 Tdr. 6. trefjerded. Skpr. Rug, 29 Tdr. 6 enh. Skpr. Byg, 2 Skpr. Boghvedegryn. 2) Smaaredsel 1 Pd. Ost pr. Td. Hartkorn. 3) Af Annergaarden i Starup 4 Rbd. og 6 Lpd. Smør aarlig. 4) Offer og Accidentser omtrent 150 Rbd. Præstegaarden med Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 enfjerded. Alb. ny Matrikul har 600 Tdr. Land Ager, 39 Tdr. Land Eng og 342 Tdr. Land Hede og Mose. Brændsel af Tørv haves til Overflødighed og godt. Kaldets Udgifter ere: 1) Skatter omtrent 24 Rbd.; 2) Erpenser omtrent 8 Rbd.; 3) Enkepension 13 Rbd. 19 enfemted. s., 8 Tdr. trefjerded. Skpr. Rug, 1 Td. 5 enh. Skpr. Byg, 1 Lpd. Smør og 1 Lpd. 6 Pd. Ost. Artillerihest holdes. Jndløsningssummen for Præstegaardsbygningerne er 500 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
2. Barløse Sognekald i Fyens Stift; gl. Angivelse 2000 Pd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden 19 Tdr. Rug, 88 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre. 2) Offer og Accidentser 120 Rbd. 3) Qvægtiende 18 Rbd. 4) Beneficeret Gods: 7 Huse paa Præstegaardens Grund svare aarlig 70 Rbd.; til Enkesædet, som er ledigt, hører 6 Tdr. Land god Jord. 5) Præstegaarden staaer for 17 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn gammel Ansættelse med et Areal af Ager og Eng 108 Tdr. Land jævn god Jord og 18 Tdr. 7 Skpr. Land Skovgrund, hvoraf dog kun haves det nødvendigste Jldebrændsel og Gavntømmer. Kaldets Udgifter ere: 1) Kongelige Skatter 112 Rbd.; 2) Communeafgifter 18 Rbd.; 3) Landemodserpenser 6 Rbd. Jndløsningssummen er 500 Rbd. Dragonhest holdes. Samtlige Præstegaardens Bygninger ere gamle, men forsvarlig vedligeholdte. (C. T.) Døde. Kjøbenhavn: Susanne Layborn, f. Sørensen, 66 Aar, Frederikke L. Mørk, f. Knudsen, 30 Aar; Guldsmed Meyer Lewy, 69 A.; Claus Vilh. Ebbesen, 53 A., Maren Brink, f. Petersen, 78 A., Amalia M. Jacob, f. Meyer, 46 A. Hans P. Christensen, 10 Al.; Bentine M. Adolph. f. Kinck. St. Thomas, Andreas M. Mørch (af Kbhavn. Kjøge. Birgithe Roeskilde, f. Hammond. Assens, Martine Schwartz, f. Gloerfeldt, 57 Aar; Sophus A. Buchwald, 2 A. Høiby. Sognefoged Niels Andersen, 66 A. Aarhuus: Handelsbetjent Peter Sjelle, 28 A. Aalborg, Frederik V. Meyer, 70 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Handelsefterretninger. Hamborg d. 6. Sept. Hvede 3 Rd. 6 ls. a 4 Rd. - s.; Rug 2 Rd. 16 ls. a 2 Rd. 36 ls.; Byg 2 Rd. 8 ls. a 2 Rd. 36 s.; Havre 1 Rd. 46 s. a 2 Rd. 4 ls.; Raps 118 a 125 Rd. Bco. Hvede- og Rug-Priserne dale som Følge af det skjønne Veir, de slaae Beretninger fra England og den daglige stærke Tilførsel. Byg holder sig. Havre er mere efterspurgt. A Raps var meget paa Markedet, men man kunde næsten intet Bud erholde derpaa. Smørpr. 224 Pd., Holst. Stoppel 35 a 36 Rd.; Jydsk 22 Rd.; Randers 31 a 32 Rd. Kourant. - Oxekjød pr. 200 Pd. 40 a 42 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Ribe. Jfølge en forandret Bestemmelse vil Deres Majestæter Kongens og Dronningens Ankomst hertil ikke finde Sted for paa Fredag Jndklarerede Skibe. Den 9. Septbr.: A.P. Sørensen af Sønderbo, fra Newcastle med Mølle, Slibesteen og Steentøi, T. N. Jerne af Sønderho, fra Østerrisver med Trælast; J. N. Sonnichsen af Sønderho, fra Lille sand med Trælast.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Udklarerede Skibe. Den 3. Septbr.: C. Nielsen af Orby, til Altona med Ballast. D. 9. N. T. Nielsen af Sønderho, til Lillesand med Ballast.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
15de Søndag efter Trinitatis (d. 15. Sept.) holdes i St. Cathrine Kirke Gudstjeneste for Domsognets Menighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Hr. Capellan Krarup prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Bekjendtgjørelser. Tirsdagen den 17de September 1844 afgaaer Skipper Koch fra Kolding til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Bonden i Tivoli, en Historie af Jørgensen. – Mit Livs vigtigere Tildragelser, ved Neergaard. 2. D. – Blyantskizze fra Norge, af Commet. – Den evige Jøde, Roman af Sne 2. H. - Forklaring af Balles Lærebog, af Seminarieforstander Jensen. I. H. - Kjerlighed uden Strømper, et Sørgespil, af Wessel. – Bresemanns dentscher Lesebuch für die Anfangsclassen. 2. Aufl. Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Nibe. og hos Bayer i Varde: Pastor Leths kirkelige Leilighedstaler. - Lyriske Studier, af F. S. Høedt. I. D. – Den evige Jøde, Roman af C. Sue. 2. H. - En Blyantsskizze fra Norge, af C. Commet. Bonden i Tivoli, en Historie af P. N. Jørgensen. - Blochs Lærebog i den christelige Religion. – De vigtigste af Astronomiens Hovedlærdomme, fremsatte af L. v. Lehnnacher. 2. Levering. - Borrings Etudes literaires an Prosa (nye Udgave. - Bemærkninger til en ny Trykkefriheds-Anordning, af Baron Dicking-Holmfeld. – Lov og Ret for Herremænd og Bønder (Landboret), af J. N. Høst. 2. Opl. Allernyeste Dansk-Fransk Lommeordbog, af samme. - Land oeconomisk Maanedsskrift, redig, af N. B. Krarup. Nr. 14. - Krossings poetiske Læsebog. I. Deel for de yngre Klasser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Dansk Bibliographie for 1844. 2 Aarg. Nr. 12 og 13.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i følgende Stervboer, nemlig efter: 1) afdøde Skomager Salomon Dypont og 2) afdøde Jnstitutbestyrer Frederik Joachim Voss, begge heraf Staden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Fredericia Skifteret, den 3 Septbr. 1844. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Jfølge vedkommende Forligs- og Udlægshavers Reqvisition bliver det Jens Pedersen Bundegaard tilhørende, i Vestervedsted By og Sogn beliggende, Huus, bestaaende af 7 Fag, med tilliggende Stykke Kaaljord, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i selve Stedet, Løverdagen den 21de dennes, Eftermiddag Kl. 3, og bortsælges tillige, naar Auctionen over Huset er endt, noget udlagt Løsøre. Lysthavende indbydes. Høyer. Ribe, den 5te September 1844. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevillig, som er læst ved Fredericia Stadstingsret den 19. dennes og snarest mueligt vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterligt: at Vi efter den af Uhrmager J. Mørck, Skrædermester S. Hansen og Bager C. Jørgensen af vor Kjøbstad Fredericia, under Veile Amt, udi vort Land Nørre-Jylland, som Executores Testamenti, i Boet efter afdøde Bøssemager Johan Hendrik Løbnitz i bemeldte Fredericia Kjøbstad, Deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at bemeldte Executores Testamenti J. Mørck, S. Hansen og C. Jørgensen, ved Proclama sub poena praclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, den Altonaiske Mercur samt Ribe Stifts-Avis, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte J. H. Løbnitz, med Deres Paastand at fremkomme og saadant Deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Dem at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 16de August 1844. Under vort Kongelige Segl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling Stemann. Lange. Bentzen. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Fjedler. Bevilling for Executores Testamenti i Boet efter afdøde Bøssemager Løbnitz i Fredericia til ved Proclama i Aviserne at indkalde denne Mands Arvinger og Creditorer. indkaldes herved med det deri bestemte Varsel og sub poena pracclusi et perpetui silentii den Afdødes Arvinger og Creditorer, og navnligen De ved Testamentet indsatte men endnu ei anmeldte Arvinger, nemlig: I. Den Afdødes Kones Broderdatter Trine, Enke efter afdøde Jernhandler Frederiksen i Sjælland. 2. Den afdøde Kones Brodersøn Johan Wesalofsky. 3. Dennes Søster Ane Wesalofsky; hvilke tvende Sidstnævnte ere Børn af afgangne Jørgen Wesalofsky i Fredericia, og Dandselærer Poul Konstrup pr. i Udlandet, til at melde Dem for Undertegnede Executores Tetsamenti. Frederilia, d. 30. August 1844. Mørck. S. Hansen. C. Jørgensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Brandassurance-Foreningen. for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
J Anledning af de foreslaaede og i Directionens Skrivelser til Medlemmerne omhandlede Forandringer. i Foreningens Love, betræffende Grundfondet, vil Onsdagen den 25de September næstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Raadhuset i Aarhuus, blive afholdt en Generalforsamling, hvortil Medlemmerne herved varsles, overeensstemmende med J Directionen, den 17de August 1844. N. Nyholm. F. Folsach. Kampmann, const. H. Brasch, Sec.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
At Undertegnede besøger Ribe Marked den 17. September med sine Hatte, er han saa fri herved at bekjendtgjøre. N. C. Nielsen, fra Lygumkloster. Hvor en smuk men ikke just moderne Kakkelovn af Middelstørrelse ønskes til Leje, anvises fra Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Hvor en saa godt som ny 4 Etaget Kakkelovn er at erholde til Kjøbs, anviser Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Løverdagen den 14. September. No 108.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Algierske Blades Beretninger angaaende Slaget ved Jsly stadfæste, at Marokkanerne i det mindste have mistet 3000 Md. Ligene paa Valdpladsen vare allerede Dagen efter gaaede i Forraadnelse. Marskal Bugeaud havde, for under en Hede af 45 Grader at undgaae de slemme Følger heraf, allerede d. 15. forlagt sin Leier 1 Miil vestligere. Byttet bestod blandt Andet af 400 Centner Krudt, en uhyre Mængde Kugler af alle Arter, en Masse af Meel, et stort Forraad af fortræffeligt chinesisk Thee, mere end 2000 Telte, hvoraf Soldaterne forfærdigede sig nye Beenklæder, efter at de i den sidste Tid havde maattet behjælpe sig med deres ved Tøi stumper forlængende - Underbeenklæder. Regeringen skal have modtaget Depescher fra Marskal Bugeand ifølge hvilke Keiser Abderrahman endnu er langt fra at føje sig efter Frankrigs Ønske. Keiseren havde efter Slaget ved Jsly søgt paany at samle Ruinerne af sin Hær og sammenbringe et nyt Materiale. Angaaende Prindsen af Jonville, vare forskjellige Rygter i Omløb. Nogle vilde vide, at han er kaldt tilbagetil Frankrig, Andre derimod, at han havde faaet Ordre til at bombardere Tanger paany. Ogsaa gik det Rygte, at Ministeriet havde modtaget en Depesche fra London, ifølge hvilken Hertugen af Wellington og Sir Peel skulle i et Ministerraad have paastaaet Opfyldelse af Englands tidligere Fordring, at d'Aubigny og Brugt skulle kaldes tilbage, medens Lord Aberdeen havde meent, at man burde være tilfreds med Frankrigs Tilbud om d'Aubignys Desavonering. Paa Grund af denne Uovereensstemmelse skulle et nyt Ministerraad finde Sted i London. J en Skrivelse fra Paris af 3die September hedder det blandt Andet, at en gunstig Løsning af Englands og Frankrigs Differens er for Øieblikket sandsynlig, men selv det bedste Udfald af Sagen vil erindre om det gamle Ordsprog: "Opsat er ikke ophævet
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
England. Mod al Forventning har Overhuset den 4. Septbr. kuldkastet den irske Queenbenchs Dom mod O'Connell og hans Meddømte, som nu ville blive satte i Frihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Grækenland. Det nye Ministerium har udstedt en Proklamation, i hvilken de love samvittighedsfuldt at overholde Konstitutionens Love. Under den Tumult i Athen, som foranledigede Ministeriets Afsked red Kongen, blot ledsaget af en Adjutant til Stedet, hvor Urolighederne fandt Sted og formanede Folket til Rolighed og opfordrede det til ved en Deputation at forebringe ham dets Klager, hvilket skeete, og da Kongen fandt dem grundede afskedigedes Ministrene. Under Tumulten var det ikke engang den populære Kalergis muligt at tilveiebringe Rolighed, hvorimod han med sine Uhlaner blev modtagen med Steenkast. Kalergis har nu forlangt sin Afsked som Militærgouvernør og har faaet den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Jndenlandske Efterretninger. Den Traktat, hvorefter Danmark skulde yde Keiseren af Marokko en aarlig Tribut, er af 25. Julii 1767.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Jfølge denne Traktat - meddeler Fædrelandet. - skulde Danmark aarlig, at regne fra 1. Mai i det løbende Aar, levere 12 fireogtyvepundige og 13 atten pundige Kanoner, 30 Kabbeltouge af forskjellig Tykkelse og 2000 Egeblanker at opgivne Dimensioner, skikkede til Bygning af 24 til 36 Kanons Fregatter, samt desuden betale 6500 Piastre. Jøvrigt kunde Kongen af Danmark, hvis han foretrak det, i Stedet for de ovennævnte Artikler og Penge, betale 25,000 Pjastre aarlig, dog skulde i ethvert Tilfælde Gjenstandene leveres Keiseren af Marokko i hans egne Havne, saa at han ikke har nogen Risiko ved Overførselen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
I Helsingørs Avis hedder det af 9. dennes. Jgaar gjæstedes Helsingør af henved 70 Svenske, hvoriblandt endeel Damer fra Landscrona med Dampskibet "Unionen. Et Selskab af omtrent 100 Deeltagere fra Helsingør og Omegn havde i denne Anledning foranstaltet en Kjøretour og en Sexa; Kl. 11-12 samledes man i Skydeselskabets Locale, hvorfra man i 40 Vogne bragte Gjæsterne til Kronborg og derfra til Gurre Ruiner, hvor Forstraad Bjørnsen ved et vakkert Arrangement modtog de Ankomne med Forfriskninger, og hvor Taler bleve holdte af Student H. F. Poulsen og Provst Thestrup fra Landscrona; derpaa retourneredes til Skydebanen. Efter at have tilbragt der nogle muntre Timer ved Sexgen, hvor tvende smukke Sange bleve afsungne, og hvor det naturligviis ei heller manglede paa Taler og Toaster for de skandinaviske Sympathier, fulgtes Gjæsterne til Havnen, som Unionen forlod under gjensidige Hurrarab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Jfølge Kbhposten udgjorde den første Baptistmenighed i Danmark kun 11 Personer, men nu er der 6 Menigheder, der tæller over 500 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
En nylig i Bladene indrykket Artikel fra Mag. Jngerslev, om paatænkt Nedlæggelse af nogle lærde Skoler, er bleven udførlig besvaret af Justitsraad Ræder i Horsens, der navnlig har søgt at gjendrive den Paastand af Hr. Jngerslev, at de lærde Skolers Midler ikke ere Communens, men Statens. Dersom Justitsraad Ræder" – siger Slagelse Avis "havde kjendt Frederik den Andens Fundats for Slagelse Hospital og lærde Skole af 24de Octbr. 1585, hvis Slutning ikke er meget forskjellig fra den af ham anførte Fundats af 2 Febr. 1574, hvorved Viborg Skole doteres med Kongetiende af 38 Sogne, vilde han vist ikke have undladt at anføre den til Bestyrkelse for den af forsvarende Mening." Det skjønne Gods Rosenfeldt ved Vordingborg, er af Proprietair Hastrup solgt til Kammerjunker O. ONeil v. Oxholm for Kjøbesummen 380,000 Rbd. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Holsteenske Blade ville vide, at Overpræsidenten i Altona, Grev Blücher-Altona, formedelst sin høie Alder vil tage sin Afsked, som hans Eftermand nævnes Klosterprovst Grev Reventlov til Jersbeck i Holsteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
J den slesvigske Stænderforsamlings 27de Møde den 15. August forelæste Præsidenten en til ham rettet Skrivelse fra Kammersekretair Claussen, Stændersuppleant for Haderslev, der udmærket sig ved en mageløs Fripostighed. Bemeldte Stændersuppleant siger i dette Brev til Præsidenten, at en Petition fra nogle af Haderslevs Jndvaanere, hvis Understøttelse ved en formelig Proposition han havde lovet i et tidligere Møde, udbreder et fuldstændigt Lys over de stedfindende "danischen Umtriebe i Haderslev og Omegn siden 1840 - da Sprogpatentet udkom - der have fundet et synligt Foreningspunkt, siden den saakaldte slesvigske Forening blev stiftet, og forlanger Forsamlingens Hielp til at forhindre lignende Tøilesløsheder som de, der bleve udøvede den 4 Juli paa Skamlingsbanke paa stesvigsk Grund og Bund af de hidlokkede Danske. Men Forholdene have, saaledes vedbliver den ærede Folkerepræsentant at raisonnere, nu forandret sig meget, efter at der - Gud skee Lov - er bleven indledet en Undersøgelse modden saakaldte slesvigske Forening, og Møderne ere blevne forbudte. Hans Angst for denne farlige Forening er nu forsvunden, og da han heller ikke troer, at det har noget at betyde med den viborgske Stænderforsamlings ulovlige Jndblanding, saa vil han ikke tage videre Notice deraf, men beder om at maatte tage Petitionen tilbage. Forsamlingen erklærede sig derpaa enig med Præsidenten i, at dette maatte skee. Det er bekjendt nok, at den samme Claussen i Aaret 1838 som Stænderdeputeret for Aabenraa, stemte fordet danske Retsprogs Jndførelse i de dansktalende Distrikter, fordi Embedsmændene vare der for Folkets, og ikke Folket for Embedsmændenes Skyld Hvad Folket i Haderslev og Omegn har gjort siden 1840, for at faae denne hans smukke Grundsætning bragt til Anerkjendelse, kalder han nu danische Umtriebe; modne og anseete Mænds af 12,000 Medborgere med Jubel modtagne Foredrag udskjælder han for Tøilesløsheder, hvad han forlanger Frihed til at gjøre for sig og sit statsfarlige Parti, vil hanhave skal forbydes Fædrelandsvenner, og han gnider sine Hænder af Skadefryd over, at disse, der fordømme og afskye hans Stræben, ikke tør forsamle sig, for at tale om, hvad der efter deres Mening kan tjene til Fædrelandets og Nationens Bedste, og at de ere tagne i kriminelt Forhør for deres patriotiske Virksomheds Skyld. Hr. Claussen, der hidtil har været anseet for en af de saakaldte liberale Nordalbingier, har altsaa nu afkastet den frisindede Maske og opfører sig som værdig Discipel af den høifyrstelige Leiesvend Moriz Reichenbach, stolende paa, at hans Venner, Advocaterne og Embedsmændene i Haderslev, nok ville forstaae at sørge for, at Borgernes Uvillie over hans Uforskammethed ikke kommer til Udbrud.