JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Aalborg Kirker. 2den Søndag i Fasten prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Døbte. Den 1ste Marts: Snedkermester D. M. Berg Søn, Jacob Marinus Berg; Fadd. Mad. Olsen, Jfr. Rotthuus, Snedkermestrene Fontilius, Tvenstrup, Hose Jørgensen, Skrædermester Jngstrup, Steenhugger B. Gjerum, Bagersvend Holst, Snedkersvend Lange, Væversvend Folkersen. - Gartner S. Lauritzens Søn, Lars Peter Lauritzen; Fadd. Mad. Nielsen, Jfr. Poulsen, Gartner A. Nørgaard, Kromand A. C. Sørensen, Ungkarl Overlade. - Den 2den Marts: Afdøde Vognmand Peder Lax sen Linds Datter, Lovise Larsen; Fadd. Mad. Thomsen, Jfr. Nyeborg, Kjøbmændene P. Pagh og Warberg, Viinhandler Krebs, Handskemagermester Lund, Billedhugger Kiergaard, Bagermester Harhorn. - Den 8de: Slagtermester Cornelius's Søn, Jens Christian Cornelius; Fadd. Mad. Urt, Jfr. Soelberg, Værtshuusholder Claus Jensen, Skomagermester Lassen, Slagtermeste Urt, Bagersvend Krog.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Begravede. Den 2den Marts: Vognmand Peder Lax, sen Lind, 30 A. - Den 3die Mad. Karen Marie Svendsen, 42 A. - Den 4de: Vægter Rolf Olesens Søn, Ol Olesen, 9 M. - Den 10de Skrædermester O. Svendsens Søn, Poul Svendsen, 10 D. - D. 11te: Enkemadame C. K. Brix, født Larsen, 68 A. - Kjøbmand Jørg. Herskinds Søn, Søren Jensen Schmidt Herskind, 3 M. 4 D. - Den 14de: Seilmager Fibech's Datter, Ane Marie Fi bech, 16 A. 1 M. Ved Tallotteriets 1280de Trækning i Altona udkom: Nr. 17. 75. 5. 48. 82.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Bekjendtgjørelser. Pono NA. Af dette Blad, der har til Hensigt at gavne og fornöie, udkommer ugentlig et , der tilbringes bonnenterne, og kan, efter Behag, betales med 3 Mk. T. Hv. eller med 4 Sk. pr. J ved Modtagelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
ligesom Bladet allerede nu ved mere compact Tryk, her af större Indhold end hidtil, saaledes vil efterhaanden, om Abonnementet dertil maatte vorde dækkende, Bladet blive udvidet indtil et Heclark, som det da og desforuden vil meddele interessante Afhildninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
De, som ved næste Qvartal tiltræde Subskription, kunne erholde de allerede udkomne. J. M. Claudi. J. Chr. Dam. hændehavere af paategnede Subskriptionsplaner paa Læsefrugter for Ungdommen, bedes snarest muligt tilstille os samme, for at vi derefter kunne bestemme Oplagets Størrelse. J. M. Claudi. J. Chr. Dam.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Følgende Sokort og Bøger faaes hos Undertegnede: Nordsøen, den sydlige; 20 Mk. 8 s. Dito, den nordlige, 19 Mk. Kattegat; 8 Mk. 4 s. Skagerak; 8 Mk. 2 s. Store Belt; 8 Mk. 4 s. Lille Belt; 8 Mk. 4 s. Skatkammer, Marine-Calender, Sømands Sjæle=Ro; 9 Mk., Karstensens Haandbog; 2 Rbd. 72 s. Logbøger og Joursnaler, saavel trykte som paa Slet=Papiir, til bestemte og billige Priser. Rottbøll Sadolin. Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
En bekvem Beboelse er strax eller til Paaske at faae forvinig Leie paa Vestergade Nr. 34.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
En Lirekasse anvises tilkjøbs af Collecteur Grøn linnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Gode Sæde=Vikker og Kartofler ere tilkjøbs i Brøndum Præstegaard pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Bekjendtgjørelse. Hos Skatteinkasator Lütken er henlagt til Eftersyn, dedanske Kjøbstæders Brandforsikkrings Regnskab for Aaret fra 1ste Octbr. 1831 til 30te Septbr. 1832. Aalborg Raadstue, den 11te Marts 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
En skjult Ridding har forlængst sat det Rygte i Gang om mig og mit Huus, at jeg og det var befængt med venerisk Smitte, og Rygtet er endog bragt min nærmeste Øvrighed, samt, som jeg har bemærket, i den sildigere Tid, vedblevet, istedetfor at ophøre. For nu at knuse Niddingens usle, lognagtige og ondskadsfulde Aand, den være ud bruget mig nær eller fjern, har jeg indhentet Districtslæge Herr Krigsraad Lumholdt Attest, af 20de Decbr. f.A., der ordlydende indføres her :At Kromand Mads Hansen i Restrup Brohuus er, ved nøiagtig Eftersyn Dags Dato, fundet frie for venerisk og nogensomhelst anden smitsom Sygdom, samt, at det Udslet i Ansigtet, hvoraf han nu for Tiden lider, ikke er af veneprisk Natur, bliver herved, paa Forlangende, attesteret. p. t. Restrup Brohuus, datum at supra. Lumholdt,
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Krigsraad og Districtslæge. Hvilket saaledes, for mit Navn og Rygtes Skyld, offentliggjøres. Restrup Brohuus, den 14de Marts 1835. Mads Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
En Gartner, som kan fremvise det bedste Skudsmaal, ønsker Condition til Maidag paa en Herregaard. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Have=Fro, frisk og godt, faaes hos K. C. Lemberg. Hiørring, den 11te Marts 1835. 150 Rbd. 11 s. Sølv, af Kokkedahls Godses Umyndiges Midler, kan strax erholdes tillaans af v. Stocken. Kokkedahl, den 10de Marts 1835. J Stedet Nr. 350 i Skolegaden er til Paaske Flyttetien Beboelses=Leilighed at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
At Huusmand Jacob Christensen af Ny-Hovbek, i Skærum Sogn, i Medhold af Lovens 3-172, af Amtet er erklæret umyndig over hans Gods og Formue, og at Sognefoged Morthen Sigsgaard i Skærum er beskikket til hans Værge, bekjendtgjøres herved til Efterretning og Jagttagelse. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 11te Marts 1835. Lassen. Slagtefærdige Lam kan faaes paa Lindenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Hauge- og Blomsterfrø, Frugt= og Plantagetræer m.m., ægte, frisk og godt, er at faae for billig Priis hos K. sal. Beyer, boende udenfor Østerport.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Hvor en duelig Seminarist kan paa gode Vilkaar erholde Condition i en Kjöbstad til 1ste Mai, erfares hos Institutbestyrer Olsen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Eieren af et Bogtrykkeri i en af Danmark störste Kjöbstæder, agter strax at afhænde samme paa meget billige Vilkaar, saa vel som det dermed forbundne Privilegium paa at udgive en politisk og Avertissements-Tidende; den Kjöber. som heri kunne önske at indlade sig, og troen sig duelig dertil, har man grundet Haab om, at kunne udvirke kongelig allernaadigst Tilladelse, til at vedblive den politiske Deel af Bladet. Lysthavende ville behage inden 6 Ugers Forlöbs, at melde sig desangaaende i portofrie Breve for Sjælland, Fyen og verne, til Hr. Apotheker Baagøe, Eier af Svaneapotheket paa Östergade i Kjöbenhavn, for Jylland, til de Herrer Canceliraad Sörensen, Postmester i Aalborg, og Doctor, Rector Mülertz i Horsens, for det Slesvig, ske, til Hs. Höiærværdighed Hr. Provst Strodsmann i Haderslev, og for Holsten, til Höivelbaarne Hr. Oberst v. Bardensleth, Chef for Liv-Regimentet lette Dragoner i Itzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Auctioner. Jfølge Reqvisition fra Procurator Dannisøe af Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver efter passeret Udlæg, følgende, Gaardmand Jens Laursen i Nøtten, Ferslev Sogn, Fleskum Herred og Aalborg Amt, tilhørende Eiendomme, nemlig: a. Den af Debitor iboende Gaard i bemeldte Notten, By, med tilliggende særdeles gode Jordeiendomme, af Hartkorn 8 Tønder 2 Skpr., tilligemed den i Jorderne nedlagte Vinterrugsæd, circa 7 Tønder, samt den ved samme værende Fourage og Gjødske, og b. En Gaard sammesteds, med ligesaa gode Jorder, af Hartkorn 7 Td. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., og den i Jorderne nedlagte Vinterrugsæd, circa 8 Tdr., samt derved forefindende Fourage og Gjødske; stillet til Bortsalg, enhver Gaard for sig, ved 3de Auctioner, som derover afholdes: Onsdagen, den 25de Februar, 11te Marts og - 25de f. M., indeværende Aar, hver Dags Formiddag, Kl. 10 ; og hvoraf de 2de første afholdes her paa Nibe Raadstue, men den 3die Auction derimod, i Gaarden, under Litra 2, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner. Saasnart 3die Auction over disse anførte faste Eiendomme er afholdt, vil denne Dag, tillige de ved begge Gaarde værende og ligeledes udlagte Besætningsdele, samt Ind- og Udbo, bestaaende iblandt andet af: 9 Bæster, 11 gode Køer, 2de Stude og en Deel Ungevæg, 80 Faar, 2 Sviin, Vogne, Plove og Harver, samt Drættetøi, 1 Sadel, en Deel udtærsket Korn, 2de Bilægger=Kakkelovne, 2de Kobber=Kjedler, Sængeklæder, Borde, Stole og Bænke, samt Kjøkkentøi og Bryggersredskaber, m. m. m.; blive ved Auction bortsolgt, efter de i saa Henseende derved fremlæggende Conditioner. Det bemærkes iøvrigt: at Condiutionerne for Salget af de anførte 2de Gaarde, ere fra 1ste Auction af, til Eftersyn hos Reqvirenten i Aalborg; ligesom og at bemeldte 2de Gaarde, efter 3die Auctions Afholdelse, strax kan tages i Besiddelse, af de eventuelle Kjøbere. Dette bekjendtgjøres saaledes herved, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nibe, den 22de Januar 1835. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Efter Begjering af Procurator Thordsen, paa den almindelige Enkekasses Vegne, bliver den Gaardmand Niels Nielsen i Oxenbøl, Vestervig Sogn, tilhørende Gaard med underliggende Eiendomme, af Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb., opraabt til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: den 17de Marts 1835, - 31te og - 14de April de 2 første paa mit Contoir i Teglgaarden om Formiddagen Kl. 10, og den sidste i Gaarden selv til samme Tid. Naar 3die Auction er afholdt, bortsælges tillige noget Løsøre, hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817 bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 24de Febr. 1835. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Fredagen den 20de Marts næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, paa Raadstuen her i Byen, afholdt offentlig Auction til Salg af den Aalborg Hospital, pro 1834 tilkommende Kirkekorntiende - afgivet af Tranum Sogn - som bestaaer af 19 Tdr. 6 1/2 Skpr. Rug, 71 Tdr. 3 Skpr. Byg og 6 Skpr. Havre; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 13de Marts 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Robert Peel svarede den 2den Marts i Underhuset, paa Spørgsmaal betræffende Beretningen fra den Committre, der har undersøgt det irlandske Kirkeanliggende: at denne Beretning var forelagt, men at Ministrene aldrig vilde give deres Minde til at anvende Kirkens Jndkomster paa anden Maade end til den anglicanske Kirkes Fordeel, og Hertugen af Wellington erklærede Dagen derpaa i Overhuset, at Regjeringen ikke havde i Sinde at lade den catholske Geistlighed tilflyde en eneste Hvid af Statskassen. At disse og andre Ministeriets directe Erklæringer imod alle Forholdsregler, som kunde sigte til at gjøre en Ende paa den ulykkelige Tilstand i Jrland, ikke ere skikkede til at stemme Folket i dette Land gunstigt for Storbrittanien er naturligt, og man kan just ikke kalde det et Udbrud af overdreven Bekymring, naar alle Blade, som ikke netop høre til UltraKirkepartiet, advare Ministeriet mod at vække en Borgerkrig i Jrland. Folk, der ikke have stort Andet at tabe, end et Par Kartofler om Dagen, ere let bragte til det Yderste, og, kommer den befaling, som nylig er udstædt til Tropperne i Jrland, at de, istedetfor, som før, at lade den første Salve gaae over Oprørernes Hoveder, nu strax skulle skyde directe paa Folket, naar det modsætter sig, virkelig til Udførelse, saa er det ikke let at sige, hvad Vending Sagerne kunde tage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Det noksom bekjendte Parlaments=Medlem, Sir Francis Burdett, er Repræsentant for Westminster. Han har afholdt sig fra at give sit Votum, baade ved Afstemningen om Valget af en Taler og om Amendementet til Adressen. Hans Vælgere, der høre til Reformpartiet, begynde at anseelham for en Veithane. Man har sendt ham en Deputation, for at afæske ham en Erklæring om hans Adfærd ved hine Leiligheder, og da han ikke vilde ud med noget tilfredsstillende Svar, lod man ham ligefrem vide, at der allerede circulerede en Adresse til ham blandt Vælgerne, i hvilken man vilde anmode ham om at træde ud af Parlamentet. Denne Erklæring slog han vel hen i Vind og Veir, men kom dog derhos frem med et Slags Troesbekiendelse, som gik ud paa, at han slet ikke troede, at, enten den nærværende eller nogen anden Administration, kunde bringe Folkets Friheder i nogen Fare, efterat Reformbillen engang var antaget. At afgive sit Votum ved Afstemnintiliger, der blot angik Parti Spørgsmaale, havde altid været ham imod, da han stedse havde søgt at holde sig lige langt fra Whiggerne og Torverne, som Partier betragtede. Efter hans Mening havde det været baade hensigtsmæssigt og billigt, om Sir Sutton var bleven valgt til Taler og han havde kun forsaavidt givet efter for nogle af sine vælgeres Ønsker, at han ikke havde stemt for nogen af begge Candidaterne; var man ikke dermed tilfreds, kunde han blot beklage det. Amendementet til Adressen betragtede han ikke fra den Side, at det egentlig angik Folkets Jnteresse i Almindelighed, men blot som et Kjendemærke, hvorved det kunde bestemmes, om Torverne eller Whiggerne skulde beholde Overhaanden, hvorved Kongen maaskee kunde blive nødt til at vælge sine Ministre af det fremherskende Partii, imedens den dog stedse havde været hans (Burdetts, Ønske, at Valget af Ministre snarere maatte være grundet paa Jndividernes fortrinlige Duelighed, end paa deres Farve. Han erklærede sluttelig, at han i Løbet af Parlaments=Forhandlingerne no skulde vise, at han endnu var den samme, som for 20 Aar, siden, og naar Spørgsmaale af sand Interesse for Staten, kom paa Bane, skulde han med samme Jver og Varme virke for Folkets Sag som nogensinde før.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Den nærværende ministerielle Crisis vil man ikke, saaledes som ved tidligere lignende Leiligheder, udlede fra Intrilauer, Uenighed blandt de nærværende Ministre, eller en ivrige Stræben hos andre Personer efter at komme i deres Plads, men dennegang udleder man denne uregelmæssige og forfatningsstridige Tilstand fra Kongens personlige Villie. Paa den ene Side vil han ikke inddrømme de Betingelser, under hvilke virkelige parlamentariske Mænd ville indtræde i Cabinettet. Paa den anden Side kan han ikke fuldstændiggjøre et Cabinet, hvis Medlemmer skulle finde sig i at raadslaae under hans Præsidium, fordi selv en Soult, Sebastiani og deres Lige nu ere komne til den Overbeviisning, at de Deputeredes Kammers Taalmodighed nu har en Ende, og for Fremtiden intet andet Cabinet kan love sig Varighed, end et saadant, der forud kan giøre Regning paa National Repræsentationens bifald; i dette Alternativ imellem, ikke at ville og ikke at kunne, vil Kongen maaskee lade Tingene staae hen en Tid endnu, uden at man med nogen Vished, kan forudsige, hvorledes Udviklingen vil blive. Forholdene i Algier skildres med mørke Farver. Svære Storme, som rasede den 11te, 12te og 13de Februar ved Landets Kyster, have anrettet stor Skade. 18 store Skibe, tilhørende forskjellige Nationer, blandt hvilke et fransk Dampskib, tilhørende Regjeringen, ere total forulykkede. Blandtsk de omkomne Mennesker maa man især beklage Artilleri-Capitainen Livvis, som fra Kysten med uhørte Anstrængelser bidrog til at redde de Skibbrudne. Han blev et Offer for et dristigt Forsøg paa at redde Capitainen paa det russiske Skib, Venusk. - Denne Catastrophe har bragt Elendigheden i Algier paa den høieste Spidse. Pengene ere sjeldne, fordi Enhver holder paa de faa, han har. Colonister og mange af de Jndfødte lide Mangel paa Arbeide og Brød. Regjeringen vil see sig nødt til at ernære dem. Jmidlertidsk er Rovsyge og Tyvagtighed i Tiltagende. Blandt de Franskmænd, som have nedsat sig der, have mange taget den Bestemmelse at drage bort igjen med deres Eiendomme, hvorved da Elendigheden ikke vil blive formindsket. Om ogsaa Tilværelsen af et tysk Keiserdømme for størstedelen kun kan have en hisorisk Betydning for den nusklevende Menneskeslægt, saa maa dog for enhver Tysker dens Tid, i hvilken der, baade efter Benævnelsen og i flere Henseender ogsaa i Virkeligheden, gaves et fælleds tysk Fædreneland, have Jnteresse nok, for at henvende Opmærksomheden paa en Begivenhed, som, meer end nogen anden, er skikket til at minde om hiin tyske Eenheds aldeles Tilintetgjørelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Fra den italienske Grændse. Underhandlinger have, som bekjendt, fundet Sted og Rom ning af Anconas Gebeet ved de franske Tropper, og deres Resultat var, at den skulde finde Sted ved Udgangen afsk October Maaned f. A., naar den hellige Fader til den Tidste gjorde formelig Fordring derpaa. Men et saadant Andragende er endnu ikke skeet af den pavelige Regjering, og Ancona er følgelig endnu besat af de Franske. Nu hedder det at Paven vil gjøre denne Fordring, da Organisationen af de pavelige Tropper omsider er saa temmelig fuldendt og den offentlige Rolighed desuden er saa nogenlunde sikkret, fornemmelig derved, at den pavelige Regjering er kommen den fornuftigere Deel af Folkets billige Ønsker tilstrækkeligt imøde, for at kunne undvære fremmed Hielp til at opretholde Orden og Rolighed. Til Foraaret mener man, at det vi blive Alvor med denne Forholdsregel, da ingen nye Accordeom Leverancer ere sluttede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Blandede Efterretninger. Den tyrkiske Gesandt Nuri Effendi passerede paa sin Reise til London, den 28de Februar igjennem Ulm. Hans Følge bestaaer af 33 Personer, hvoriblandt I Oberst, 1 Oberst lieutenant, 2 Secretairer, 4 Marine= og 6 Artilleri=Officere, i 10 Vogne. Saavel Equipagerne, som de halvt europæi serede Tyrker saae temmelig lurvede ud Maske=Optogene under det nærværende Carneval i Paris ere langt mindre livlige og hyppige, end de forhen have været Den 2den Marts tildrog en Chalse sig Mængdens Opmærksomhed. Den indeholdt 4 Masker, som paa det meest Skuffende forestillede dhrr. Soult, d'Argout, Thiers og Guizot. Soult holde en brændende Fakkel i Haanden og sang Plamer af en Bønnebog, som Hr. d'Argout holdt for ham, Tøiers legede med en Telegraph og Guizet læste i det berygtede Blad Moniteur de Gand. si Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Blandede Efterretninger. Hovedstaden har iaar ingenlunde havt Mangel paa Fastelavns Moro. Som man veed fra Baggesen, bærer vort Karneval mere et østligt end et sydligt Præg, idet at visse øfterlandske Præsenter hos os have formet sig til Fastelavnsriis. Ligesaalidet sporer man den sydlige Caracteer i de offentlige og Privat-Maskerader, som her gives Publicum til Bedste. Lystigheden er betydeligt tempereret og et skarpt nord østligt Pust synes at afkjole det Hele. Medens den sørgelige sorte Domino dominerer over Caractererne, er en caracteerløs speidende Munkekutte Alt hvad der minder os om Syden, og mangt et bekjendt Ansigt røber sig, idet en vedhæftet Næse udgjør dets eneste Maskering. Man har ogsaa iaar, til offentlig Moro, seer den gamle Leg øvet, som af Meningmand kaldes: at slaae Katten af Tønden; den ulykkelige Kat stemmer imidlertid ikke længer til Medlidenhed; den har forvandlet sig til en livløs Figur, der hverken er formet efter Skjønhedens sjeller den sunde Fornufts Regler, en Straamand, der lignerppen monstrøs Fugleskræmsel, og kun vækker uskyldig Latter. At pidske Folk op, er en forældet Skik, som man skulde tro, forlængst var gaaet af Brug. Den er dog ikke reent uddød; men har ganske tabt sit forrige frygtindagende Præg: man tager nu smilende mod Riset og giver gen krydret Bolle i skyldigst Taksigelse. Kbhpst.). Den fra Udlandet nylig tilbagevendte udmærkede Violinspiller, kgl. Capelmusicus Koch, har i denne Tid 2 Gange glædet Randers med sit herlige Talent, første Gang ved sin Concert i Torsdags i forrige Uge, og anden Gang ved godsighedsfuld at udføre et Par Nr. i den musicalske Forenings Concert i Mandags. Desværre havde han ved sin egen Concert Tonekunstneres sædvanlige Skjebne, næsten tomt Huus.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Fra Ringsted skrives under 2den Dr. J Nat havde hvi det rædsomme Skuespil, at den tæt under Byen beliggende Havlebjerggaard, tilhørende forhenv. Kjøbmand i Kjøge Hr. Bøiesen, i Løbet af et Par Timer gik op i Luer. Jlden bemærkedes neppe herfra for den slog op fra alle 4 Længder. Huusmoderen med sine Børn var til Lykke fraværende. Gaardens Folk reddede Livet, undtagen en Dreng, som laae paa Loftet; et Øieblik saae man ham løbe fortvivlet hid og did, næste Øieblik havde Luerne naaet deres Offer. Alle Køerne hog de fleste Heste indebrændte. Meubler, Sengeklæder, Lin med - Alt forvandledes til Aske. Kl. 3 var dette Ødelægligelsesværk fuldendt. Hvoraf Jlden er opkommen, er ubekjendt. En Skrivelse fra Kjøbenhavn af 21de Febr., som læses i Hs. Correspondent, slutter saaledes: "J al Fald forholder Nationen sig rolig og stoler trygt paa sin høitelskede Konges velvillige Sindelag. (Rand. Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Fra Aarhuus skrives under 12te Marts. Den første Grøndlandsfarer som vor By, saavidt man veed, nogensinde har eiet, er i Gaar afgaaet herfra til sin Bestemmelse, hvortil vi ønske den megen Held og Lykke. Det er Briggen Thetis, Commandeur R. Møller, med 38 Mands Besætning, udrustet til Robbe= og Hvalrofsfangst, tilhørende et herværende Interessentskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Ved vor knappe Næringsdrift, hedder det i Khvns Politiven, ger det harmeligt at see Prøverytterne fæste Stade her uafbrudt i flere Aar. Jndsenderen kjender en hamborgsk koparret Proverytter, som hver Dag besøger Børsen; en anden og tredie, der ligeledes frisk væk blive her, studen at svare Skatter og uden at være i noget Laug. Man beder derfor Vedkommende at vaage over uberettiget Detail Handel, og spørger: hvorlænge kan en Prøverytter blive her i J Nyborg har der den 22de Februar været en høitidelig Kirkefest, idet sammes nye Kirke blev indviet af Biskoppen. Orgelet er forfærdiget af Hr. Demant, og Altertavlen malet af Prof. Eckersberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
J Aaret 1834 ere fra dithmarskenske Eiendomme i det Hele udførte 76,067 Tønder Korn, imedens Udførselen i Aaret forhen udgjorde 24,360 Tønder meer, en Forskjel, som i Ditmarsker=Avisen anslaaes til 258,000 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Fastelavnsmandag om Aftenen, blev en fra Nykjoling paa Mers hjemvendende Bonde paa Landeveien overfaldet og mishandlet af 2 Personer, der tvang ham til at udlevere sin Pengepung. De herfor Mistænkte bleve Dagen efter paa grebne af Politiet, og have nu tilstaaet Forbrydelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
Natten imellem 1ste og 2den Os. har en Huusmand fra Vesterassels forvildet sig paa Marken, og kom ud i et Kjer eller Morads, hvor hans Lig 2 Dage efter fandtes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-16
J Anledning af et nys udkommet homoopathisk Skrift, hvis mange og paafaldende Kjendsgierninger dog fortjene Kyndiges Opmærksomhed) fortæller en Hr. K i Riber Avis denne kostelige Sygehistorie: "P. Q., altid ædefærdig, spiste den 22de Febr. 1835 gule Ærter, tillavede paa en Maade, som smagte ham særdeles vel. - Efter 3 Timers Forløb søgte han homsopathisk Hjelp; jeg ilede til ham og fandt ham pustende og stonnende, at ligge paa Sengen. Ansigtet var blussende, Øinene halvt tillukkede; Maven, der af Naturen var noget fremstaaende, stod nu som en Tromme; Tungen gad han ikke række ud, jeg fik den altsaa ikke at see, Pulsen var langsom og fuld, han yttrede ingen Klammerlyst men var meget godmodig og gabede. Jeg troede her at burde anvende en potenseret Ært et nyt Middel, hvormed jeg beriger den uovertræffelige Hahnemanns Materia medicalsk og havde ifinde at anvende en Decilliondeel af en saadan; men da jeg formedelst den udspilede Vom, frygtede Medicamentets heftige Førstevirkning, lod jeg ham kun en eneste Gang snuse efter en overskaaren Ært, som jeg holdt i behørigst Afstand, og til Alles Forundring faldt han strax i Søvn, der varede, paa nogen Urolighed nær, i 12 Timer. - Da hans vaagnede, forlangte han de fra forrige Maaltid levnede Ærter!"J Anledning af et Avertissement i Aarhuus Avis fra en A. Nothen, hvori denne kalder sig kongelig Frimuurmester, spørger en Hansen, "Hvad bevæger Ham til at kalde sig kongelig Frimuurmester, derpaa har Nøthen givet følgende curiøse Svar: "Hvad rager det Ham Mester Hansen, om jeg er kongelig? Naar Kongen har privilegeret mig, skulde jeg vel tro at være kongelig, og da jeg elsker Kongens og Friheden, saa kan jeg vel ogsaa kalde mig kongelig Frimurer: Kan Han ikke forstaae det, saa har Han ingen Forstandighed."