Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Af Debatterne i de Deputeredes Kammer om Takadressen, som skal være Svar paa Kongens Trontale, bør enkelte Hovedmomenter ikke unddrages Læsernes Opmærksomhed, da de let kunne blive Basis for vigtige Forhandlinger, maaske Anledning til vigtige Begivenheder i Fremtiden. Saaledes er det sikkert ikke uden Betydning, at Ministrene, uagtet den dærveste Modstand, lede et formeligt Nederlag, idet Kammeret antog et Forslag (dog kun med en Majoritet af 8 Stemmer), der var fremsat af Oppositionsmanden Odillon=Barrot og lød saaledes: "Europas Rolighed kan aldrig være bedre befæstet, end naar den grundes paa Agtelse for de Rettigheder, der ere helligede ved Tractater, og iblandt disse Rettigheder vil Frankrig stedse stille den gamle polske Nationalitet øverst." Almindeligt Bifald ledsagede Oplæsningen af dette Forslag; Jngen forlangte Ordet for eller imod det og man skred strax til Afstemning; Ministrene, Centrummet og nogle Afdelinger af høire Side reiste sig imod det; venstre Side, venstre Centrum og den legitimistiske høire Side reiste sig for det. Afstemningen var to Gange tvivlsom og man maatte skride til Ballottering. Man saae Ministrene opfordre deres Tilhængere til at give sorte Kugler, men Udfaldet blev som ovenanført. Bevægelsen var stor. Odillon Barrot omringedes af sine Venner; Ministrene vare ikke vel tilmode og Forhandlingerne standsede for længere Tid. En anden vigtig Paragraph af Takadressen, angaaende de spanske Anliggender, havde medtaget 5 Dages Debatter, men blev endelig antaget, overeensstemmende med Udkastet, idet et af Oppositionen foreslaaet og understøttet Amendement afgjortes til Fordeel for Ministeriet. Det blev nemlig forkastet med en Majoritet af 71 Stemmer. Nu er man gaaet over til at debattere Paragraphen, der omhandler de afrikanske Anliggender. Under Debatterne fremkom den Yttring, at man maatte sikkre de africanske Besiddelser, mindre ved fredelige Midler, end ved en dygtig Kamp og derfor ikke, som hidtil, anvende halve Midler, men gaae løs paa Fjendens totale Ødelæggelse ved en dertil svarende Kraftanstrængelse. Paa nogle Udfald imod den sidste Expedition til Constantine, svarede Marschal Clauzels Adjutant, Hr. Rance, som var tilstede i Kammeret, at hans underordnede Stilling ikke tillod ham at give det forlangte Oplysninger om Aarsagen til, at Expedition var mislykket; disse maatte man forvente, deels af Ministeriet, der var underrettet om Alt, deels af Marschallen selv, som var underveis til Frankrig og kun ved Stormen var afholdt fra allerede at befinde sig i Kammeret. - Cabinets Præsidenten erklærede, at Marschallen havde Befaling, ufortøvet at vende tilbage og det turde derfor være hensigtsmæssigt at opsætte Discussionerne om Toget til Constantine til hans Tilbagekomst og de almindelige Betragtninger om de algierske Anliggender, indtil Budgettet kommer paa Bane, Hertil syntes Kammeret ikke uvilligt. Jmidlertid foreslog Hr. Rance følgende Amendements til Adressen: "Vi troe, Sire, at man ikke hurtigt nok kan gribe til et fast, bestemt System med Hensyn til Behandlingen af vore Besiddelser i Afrika, for at faae en Ende paa den Uvished, hvilken man endnu med Hensyn til dem befinder sig. Om dette Amendement erfare vi da senere noget Nærmere.