Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-08-09
Man har i Maynstrom den Anmærkning, at den til Strasburg sig opholdende Doctor Calliostro, er iblandt Lægerne det samme, som Gener forhen har være iblandt Theologerne. Forunderligt er det at den fromme Lavater spiller og her hos sin Rolle, og har reist fra Zürich til Strasburg, med Physicus Hatz aleneste for at see og tale med denne forunderlige Mand. - Hos Harrenhausen, kort fra Babenhausen, staaer en Eeg, hvilken som et af de smukke Naturens Spille, fortiener med faa Ord at berøres. Den har en lige pyramidalisk Vext til 100 Fod i Høiden, og dens Stamme er, hvor den er tykkest 20 Tommer i Giennemsnit, Grenene ere alle voxne saa regelmæsig at de ligne en Taxus, som bestandig holdes under Saxen. Dette skiønne Træ holdes for at være 200 Aar gammelt I det lidet Chor i en af de Østerriges Kirker befinder sig en Liigkiste af Glas, hvorudi høistsalig Keiserinde Eleonoras Liig hviler, og er endnu ikke raadnet. Huden er sneehvid, og Ansigtet fuldkommen kiendeligt. Hun var Stifterinde af dette adelige Fruentimmer=Kloster, hvor hun og selv i mange Aar residerede, og i Aaret 1638 døde der. Næst ved hendes Kiste staaer endnu en af Træ, hvori der ligger en Nonne, som for omtrent 100 Aar siden døde i dette Kloster, og hvis Liig ligemaade endnu ikke er raadnet. Fortsættelsen og Urter og Rødders Tørrelse. (See No. 16 til 31.) Kaalplanter af alle Slags Kaalarteer. Brunkaal. Man siger at den bliver fødere, naar den om Efteraaret har udstaaet een eller to Nætters Frost. Man river Bladene af Stokkene, og skier Marven af samme i Skiver, tørrer den paa en Ramme udi en varm Stue, eller og paa Ovnen. Derefter sættes den hen, for at trække lidt Fugtighed til sig, førend den indpakkes i Kardusser, hvilke igien tørres. At afkaage den ligesom hvid Kaal, for den bliver tørret, for dermed i sin Tid at berede den til en hastig Kaagning, har jeg endnu ikke forsøgt; men det kan vel og lade sig giøre. Den skal og førend den rigtig kaages, kommes udi kaagende Vand, og den blaae Suppe kastes bort Man seer da med største Fornøielse, hvor frisk og skiøn den igien lader sig tilsyne, efter denne sin tørre Tilstand. Hvem der vil plante Brunkaal, maa see til, at han kan bekomme af det meget brune og krusede Slags. Tvende Fordeele ved Kaalplantningen maa jeg her anvise: N 504 Rdlr. Den første er : at man brækker Hiertet ud naar den er halvvoxen. Derved kommer den til at skyde allevegne smaa Skud, og blive som en Buskvext. Disse smaa Skud overgaaer de store Blade meget, i Henseende til deres Godhed, som den ellers bærer. Den anden: Til den Tid man pleier at omsætte Kaal planter, skal man igien saae Brunkaal, og lade Planterne staae uomsatte. Denne Kaal bliver særdeles skiør og fiin. Udi de Lande, hvor man endnu driver den vilde Huusholdning, for i Eftertiden at nødes til at hente sin Brænde 5 a 6 Mile borte, men for nærværende Tid brænder, sit eget til Giødning, kan disse Planter faaes i Svie= eller Rydnings Land; ald Slags Kaal bliver udi det Slags Jord, sødere og mere velsmagende; især vil jeg tilraade at forsøge det med BrokoliI det mindste har man da ikke nødig at frygte saa meget for Utøi, aleneste et got Gierde kan holde Harerne derfra.