Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Enhver, som kjender det mindste til Lægevidenskaben, vil neppe være saa ufornuftig at paastaae, at den, som ikke har studeret den methodisk, bør betroes til at foretage egentlige Curer, eller, at den, som ikke kjender til Anatomien, bør tilstaaes at gjøre Operationer i Fleng, men nægtes kan det dog ei heller, at et saadant Menneske, endog uden methodisk Studium, kan besidde en udmærket Færdighed i en enkelt Deel af Lægevidenskaben. Derfor siger ogsaa Forordn. af 5 Sept. 1794 §. 6. Skulde nogen, som ikke er egentlig Læge, have erhvervet sig udmærket Kundskab og fortrinlig Duelighed i en eller anden enkelt Deel af Læmekunsten, eller i at helbrede en eller anden Sygdom, da kan han, naar han med Amtmandens og Physici Vidnesbyrd godtgjør at besidde fornævnte Egenskab, vente, igjennem Cancelliet at erholde: Tilladelse at practisere, dog blot i det District, han boer, og at hans Ret til at foreskrive Læge*) Qvægsølver den eneste Modgift, siger Hufeland, for den veneriske Gift, altsaa en Gift af en anden Art, og en ret gjennemtrængende Qvægsølvcuur (saaledes som den ved en høi Grad af denne Sygdom er fornøden) er i Grunden intet andet end en konstig Qvægsølvforgiftelse, for ved den at hæve den veneriske Forgiftelse. Derfor skifte Følgerne af Qvægsølvforgiftelsen, saare ofte Plads med den veneriske Syge. midler, indskrænkes til de Dele, han har beviist sig at være kyndig udi." Vist nok vil det ofte falde endog den, der besidder saadan en Egenskab, vanskeligt at forskaffe sig et saadant Vidnesbyrd, thi hvor mange Læger ere vel saa aldeles fordomsfrie, at de vilde tillade En, som ikke er egentlig Læge, at practisere ved Siden af dem, var det end kun i en enkelt Deel af deres Konst? Jmidlertid see vi dog Mennesker i enkelte Dele af Konsten besidde en Færdighed, som ene og allene er en Følge af en stor Øvelse, forenet med en let Haand. Man vil maaskee smile, naar jeg her nævner Liigtornskjæren og Aareladninger: to Operationer, som man anseer for saa ubetydelige, at endog Lægerne selv overlade dem til den første den bedste Ustuderede. Men dog ere begge disse Operationer ikke saa lette, og saa ufarlige, som mange maaskee troe. Man har Exempler paa Mennesker, der ved en urigtig Aareladning eller Ligtorns Skjærelse ere blevne Dødens Offre. Jmidlertid lod den afdøde Prof. Winslow sine Ligtorne skjære af en for adskillige Aar siden afdød Ligtornskjærer, der, uden at kjende det mindste, endog til de allerførste Grundsætninger af Chirurgien, besad i den Deel deraf, et Slags Virtuositet. Enhver veed, at Mad. Hummelgaard ikke besad chirurgiske Kundskaber, men at hun curerede for Beenskade, Ledevand, Beenædder, er Alle virterligt. Upaarvivleligen var hun en Qvaksalverske, naar hun kom uden for denne Deel af Lægekonsten. Men at hun besad et Slags Tact for disse Tilfælde, at hun kjendte enkelte Midler, der vare virksomme deri, det er vist. Jeg har selv kjendt to Personer, som hun curerede, efterat endog store Læger forgjeves i endeel Maaneder havde prøvet deres Konst paa dem. Man vil maaskee indvende, at Lægernes Midler, i Forening med Tiden, havde begyndt at virke, just da man henvendte sig til Mad. Hummelgaard. Det kan være mueligt, Men noget maa hendes Middel dog ogsaa have bidraget dertil, eftersom Virkningen viste sig saa hurtigen, da hun fik den Syge under Cuur. Det være iøvrigt som det vil - en Kone, som ikke faa Mennesker troe at have at takke for deres Førlighed, burde i det mindste ikke behandles som Qvaksalverske. J Paris tilberede de under Navn af soere grive bekiendte Nonner, Midler for visse Fruentimmersygdomme uden at de derfor forfølges af Lægerne eller Lovene. Deres Midler skulle endog, som man forsikkrer, være meget agtede, og blive brugte med Held *).Hr. Forf. synes at være ligesaa stor Antagonist af den dyriske Magnetisme, som af saakaldte Qvaksalvermidler, og man vil her ikke afstride ham hans Mening i en hidtil endnu alt for lidet opklaret Sag; men, da han, som det synes, er en saa stor Ven af Autoriteter, saa er det besynderligt, at han saa ganske forkaster en Opdagelse, der dog har store Autoriteter for sig. Mænd, som Huseland, Brandis og fl. ere som Mennesker naturligviis vel ikke ganske ufeilbare, men de Grunde, som de have fremsat for deres Mening, burde dog gjendrives med Modgrunde, førend den ligefrem erklæres for feilagtig. Paastanden angaaende de utallige Sygdomme, der i fordums Dage ansaaes for ulæggelige, men som nu findes Raad for, maa jeg saa meget mere antage for en Hyperhol, som de to Exempler, Hr. Forf. anfører, her intet bevise. Kokopperne ere intet Raad for, men Forebyggelsesmiddel mod Børnekopper, hvilket, som tilfældig Opdagelse, allerede var bekiendt i Holsteen, saavidt jeg mindes, 1756. Men er der bleven udfundet nye virksomme Raad for Brystsyge, Apoplexie, Brystvatersot a., disse Hovedsygdomme, som i vore Dage ere saa almindelige og bortrykke saa mangfoldige Mennesker, ei at tale om Kræft o. fl., Jngen ærer mere Lægevidenskaben og dens Dyrkere end jeg, og ingen kan prise sig mere lykkelig ved at leve i et Land, hvor der gives antoriserede Læger, end jeg, men der gaves Sygdomme, som bleve curerede, og Midler, der tjente dertil, førend der fandtes antoriserede Læger; der gives endnu, uden for Europa, tre Verdensdele, og i Europa hele vidtløftige Landstrækninger, hvor man intet kjender til autoriserede Læger; alle disse Millioner Mennesker maatte jo antages at blive i Sygdomstilfælde Offere for Qvaksalverie, dersom den Regel skulde staae fast "at et virksomt Middel) Jvf. Ansichten der Haupst. d. franzssischen Keiserreichs &c., Amsterdam 1808, T. 2. III. kun i den dannede Læges Haand kan blive virkelig nyttigt og anvendeligt. Jeg har sagt, at der neppe gives en Videnskab, hvori man er mere fordomsfuld end i Lægevidenskaben. Medicinens Historie vil bedst kunne oplyse dette. Men for at vælge et Exempel, som Hr. Forf. selv beraaber sig paa, Kokopperne, hvormeget ivrede man ikke imod disse, da Jenner først kundgjorde Opdagelsen, Bebudede Prof. Marcus Herz i Berlin ikke, at man derved vilde overføre en dyrisk Gift, af uberegnelige Følger, i det menneskelige Legeme, Og finder endnu i dette Øieblik Vaccinationen ikke selv i Engelland den ivrigste Modstand, Mesmerismen eller den dyriske Magnetisme, hvorledes blev den ikke forfulgt, forhaanet og latterliggjort, endog i lærde Lægers Skrifter, og nu - hvor høit sættes ikke en Opdagelse, som man har advaret imod i Almuesbøger, og Ungdomsskrifter, som en meget skadelig Overtio- og et bedragersk paafund? Har man ikke en Tidlang hængt ligesaa meget ved det Brownske System, som man nu er imod det, Ere ikke mange Midler, som nu belees, blevne ophøiede af de ældre Læger, og omvendt, ere ikke mange komne i Brug igjen, som for en Snees Aar siden aldeles var ude af Mode? At Lægevidenskaben, som Hr. Forf. anfører, dagligen har taget til, det er med andre Ord, har gjort store Fremskridt, er vel neppe at nægte, men Skade er det, at Sygdommene og Sygeligheden have gjort endnu større Fremskridt. Man tilgive, at jeg her beraaber mig paa en Forfatter, der vel ikke var Læge, men desto skarpsindigere Selvtænker. "J Henseende til Sygdommene, siger J. J. Rousseau, da vil jeg ikke gjentage de tomme og falske Declamationer, som de fleste funde Mennesker fremkomme med imod Lægevidenskaben, men jeg spørger, om der er gjort nogen grundet Jagttagelse, hvoraf man kan slutte, at i de Lande, hvor denne Konst er meest forsømt, Menneskets sædvanlige Levealder er kortere end der, hvor den dyrkes med største Omhu. Og hvorledes kan dette ogsaa være, naar vi paadrage os flere Svagheder end Lægevidenskaben kan skaffeos Midlerfor!" (Discours sur forig. &c. de la Inegalite &c., P. 68.)