Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
J Aarhundredets første Halvdel have Menighederne overalt her i Stiftet været i Besiddelse og Udøvelse af nogen Ret til at deeltage i Valget af deres Præster. Den Kandidat nemlig, som Kirke-Patronen havde bragt i Forslag, blev, Almindelighed efter at have præket for Menigheden, valgt i en Forsamling af Patronen, eller dennes Fuldmægtig, og de anseeligste Sognemænd, sædvanlig 6 eller 7, herved var ogsaa Herreds provsten tilstede og ledede Valget, hvorved han ogsaa synes at have havt Stemme, samt udstedede og underskrev med Sognemændene Kalds brevet. Saaledes skriver Knud Gyldenstierne Axelsøn 1629 til Biskop Dynesen "at han med 6 de fornemste Sognemænd og Herredsprovsten "deres Raad, Vilge og Samtykke haffver uduald neruerende Person Lauritz Jenssøn, som en Tidt lang haver veret hos mine Børn, til ret Sogneprest til min Sedegaard Sonderwong och Stadil Sogn. Lehnsmanden til Bøvling og Lundenæs, Otto Skeel, melder samme Aar "att di fornembste Sognemend i Gudomb og Fabjerrig Sogne samt Herridsprousten haffver kaldit och odwaldt neruerende Breviser Søffren Thygesen till deris Sogneprest och Sjelesørger af uere", medt min Raad och Benilling" tilføjer i et eget Brev Erik Juel, som var forlehnet med Gudumkloster. En kongelig Skrivelse befaler 1633 Lehnsmanden til Lundenæs i Forening med menige Sognemænd at kalde en dygtig Person til Skjern Sogn, hvori Slottet ligger. - Borgemester og Raad i Holstebro tilligemed de fornemste Borgere og de 7 "Bestemend' af Annexet valgte 1629, med begge Herredsprovsternes Samtykke, Christian Jensen, Kapellan i Ringkjøbing, til deres Sognepræst, "som J (hedder det i Brevet til Bispen) "af hans Kaldsbref videre haffver at erfare". Ogsaa naar en Præst afstod Kaldet til en anden, maatte Provsten med de 7 Mænd, som af Sognene bleve udvalgte, samtykke og besegle Kaldsbrevet, som sees af et Brev fra Bernt Fahlencamp, Præst i Piedsted 1649.) Som oftest var det altsaa kun et indskrænket Antal af de fornemste Bønder, som fik Deel i i Valget, dog synes ogsaa stundom hele Sognet at have valgt, saaledes skriver Lehnsmanden til Haderslevhus Georg von Alefeldt 1629 til Bispen: "nernerende Breffwiser, Peder Bertelsen, haffver sig for mig ladet høre her vdi Slotskirken, og siden efter samtlige Sognemends stedte og inderlig Begjering aff dennem bleffvit vociret och till deris Sogneprest udvalt, som i wide re od af hans Vocation haffver at erfare o. s. v. At denne Menighedernes Kaldsret ikke altid har været en blot Formalitet, synes den Omstændighed at godtgjøre, at der undertiden omtales at have været Tvist om Valget, idet at Sognemændene have gjort et andet Valg end Kirkepatronen. Saaledes skriver Lehnsmanden Ulrich Sandberg 1633, at en Hr. Matz af Warde er valgt til Præst i Thorstrup og Horne af Jver Wind til Nørholm og en Deel af Sogne mændene; men en anden Deel har erklæret sig imod ham, forledede ved Jntriger af Provsten, Hr. Hans i Ølgod, men da den største og fornemste Deel af Sognene er fornøiet med Hr. Matz, mener han, at hans Valg maa stadfæstes. Jmidlertid erklærer han dog i en anden Skrivelse 14 Dage senere, at han endnu ikke tør 1) Det begynder saaledes: Ephterdi jeg fornemmer, at mit Mandeltræ blomstris suarlige og jeg bliffver gammel och graa meddele omtalte Mads Collats imod Bøndernes og Provstens Jnsigelse, men anmoder bispen til en vis Tid at indfinde sig paa Stedet, hvor han saa selv skal være tilstede, og sørge for, at ogsaa Provsten og begge de Valgte møde, den ene, Jørgensen, med sit Kaldsbrev. - Albert Skeel, Lehnsmand paa Riberhus, skriver 1632 Den Forhindring, sam Sognemændene (hvor siges ikke) ville gjøre Peder Mortensen, har intet paa sig, efterdi deres Kald er forbrøt, ei heller de have havt det med Bevilging, som de nu ville sige, men jeg frygter den Dannemand Hr. Søffren, som vilde have sin Søn derind, er Aarsag der.