Viborger Samler, 1841-05-15
Kjøbenhavn. J "Dagen" læses Følgende, underskrevet Fr. Julius, i Anledning af den Præsidiet for 28de Maisfesten tilstillede Skrivelse (see d. Bl. forrige No.)"Dersom de tretten Medborgere, der have tilskrevet Præsidiet for 28de Maisfesten den nu offentliggjorte Skrivelse af 7de d. M., og hvis Navne ere ligesaa mange – skjøndt ikke alle lige store – Garantier for Besindighed, Maadehold og Agtelse for Lov og Orden, havde ligefrem og aabent yttret Betænkelighed ved at afholde hiin Fest paa Grund af den Characteer, Samme i de sidste Aar har antaget, ved Beklagelse af, at Festen dog har tabt sit oprindelige Præg, af Taknemmelighed for Jnstitutionens Giver, der har lagt et fast og velsignelsesrigt Grundlag for Danmarks politiske Udvikling og gjort det første Skridt til dets Udtrædelse af de absolute Staters Række, – saa vilde de have truffet og imødegaaet den offentlige Mening, der ikke efter 10 Aar fra Stænder-Jnstitutionens Jndførelse eller allerede efter det første Sexenniums Udløb med Utaalmodighed higer efter democratiske Former, men giver Konge og Stat Tid til at udvikle en høiere Frihed, end den vi nu have. Dersom disse Mænd endvidere havde opfordret alle Stænder til fortiden at paaskjønne denne Jnstitution og det derved løsnede stænderske Organ, som Frederik den Sjette gav sit Folk som et Underpant paa hans Kjærlighed, med Varme, og til at mindes Jnstitutionen og dens Giver paa Erindringens og Haabets Høitidsdag, med sømmelig Festlighed i Enighed, Samdrægtighed og Fædrelandskjærlighed, saa vilde de ved denne Jdræt med deres Navne have understøttet en god folkelig Sag og forøget den Agtelse, de nyde af deres Medborgere. Men da disse tretten Mænd derimod uden offentligt Kald dertil og uden anden Adkomst, end som aarlige Medlemmer ved Festmaaltidet, have anseet det passende, skrivtligen at begrunde deres øiensynlige Fraraaden og den foreslaaede Udsættelse af Festen med Jnstitutionens nærværende Organisation og dens hidtil synlige Virkninger." hvilket lader dem befrygte, at Festen nedsynker til en lidet betydende Form, samt da den foreslaaede Udsættelse berøver Festen al Betydning og Giverens Minde en hellig Tribut, som det vilde være sørgeligt om Man allerede i det andet Aar efter hans Død lod bortfalde, – saa skjønnes ikke rettere, end at disse Mænd derved, som ogsaa ved at opfordre i en offentligen tilvarslet Forsamling, hvis Elementer de kjende, til en Discussion, som ikke kan høres uden at undersøge og drøfte vor Forfatnings Mangler og Fortrin, have tilladt sig et Skridt, som vi i samme Grad ansee for ikke vel betænkt, som de ved deres Navn og Stilling ere forpligtede til at give Exemplet af Maadehold, Troskab og Tillid til Konge og Forfatning. Og uagtet det vel neppe tør ventes, at 28de Mais Festen vil gjenvinde sin oprindelige Characteer, Orden og Tone, skulde dog Jntet være glædeligere, end og Festen iaar med en talrig Freqvents af alle Stænder vilde udmærke sig herved og saaledes gjøre hine - for Øvrigt høit anseete - Mænds Raad, Yttringer og Frygt til Skamme. Mon disse Mænd ikke selv burde bidrage dertil, Om samme Sag yttrer "Berl. Tid." sig paa følgende Maade: Vi maae oprigtigt tilstaae, at Bevæggrundene til det af 13 agtede Mænd til Præsidiet for Maiselskabet indgivne Forslag, efter Maaden, hvorpaa det er affattet, ikke ere os klare. Vi have aldeles ingen Grund til at antage, at de Mænd, som have underskrevet Forslaget, skulde være enige i den af Oppositionsbladene opstillede Anskuelse, at Maifesten her ikke hidtil har hentet sin Høitidelighed fra Glæde over Stænderinstitutionen selv, og i det vi indrømme, at denne kan modtage gavnlige Modificationer, ansee vi det dog for utvivlsomt, at den ogsaa efterhaanden meer og meer vil udvikle sig. Vi skjønne ikke rettere, end at man med god Grund hidtil ved mange Leiligheder har fremhævet Betydningsfuldheden af denne Jnstitution, og selv i det Tilfælde, at man i endnu høiere Grad end paa denne mener at burde sætte Priis paa de Udviklinger af vore Samfundsforhold, hvortil den efter sin Natur baner Adgang i Fremtiden, finde vi heri aldeles ingen tilstrækkelig Grund til at fornægte hiin Betydningsfuldhed, som Jnstitutionen allerede har, eller at afbryde Festlig holdelsen af dens Grundlægning." Den i sin Tid nedsatte Commission til at afgive Betænkning angaaende Jndførelsen af en cameralistisk Examen (for Tiden bestaaende af Conferentsraad, Generalprocureur Ørsted, Conferentsraad Collin, Conferentsraad, Professor Ørsted, Etatsraaderne Johnsen og Garlieb) har nu affattet og indgivet sin Betænkning, der og føie Tid vil blive Hans Majestæt Kongen (Da.) forelagt.