JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Sverrig. Mand skal neppeligen kunde tro, hvor sterck och ifrig Krigs-Rustningen til Søes vorder fortsæt, och saa snart Seyladsen sig beqvemmer, skal Hans Høy-Græfvelige Excellence, Her Feldt-Marskal Königsmarck med nogle Trouper ad Rygen ofverskibe: Men Feldt-Marskal Lieutenant Baron Axel Vactmester skal sig ad Stift Bremen, tillige med nogle Trouper fra Gottenburg begifve. Och vorder gjort all muelig Anstalt de 15000. Mand til de Respective Søe-Stæder, under Flodens Faveur; i 24. Skibe bestaaende, at ofversætte. Udskrifvelserne och de paa sidste Rigs-Dag bevilgede Contributioner, tager nu med Alvorlighed deres Begyndelse, hvilke til tvende Terminer skulle erleggis. De mange Blindes Understickelse til at forekomme, hafver Kongen ved Gvarden en Mandat ladet forkyndet, at ingen Officerer fra Capitainen an skal hafve meere end en Knect, och endda uden Kongens Bekaastning: Naar een gemeen Soldat en blind angifver, skal hand hafve 20. Rixdaler, och sit Forloff, men Officere ren casseris. Tydsk Tydskland och Ungern. Sidste Brefve som til Vien fra Constantinopel ere ankomne, forsickrer, at 50. indtil 60000. Tørcker udaf de beste Trouper, af den Store-Sultan ere blefne mønstrede, med Befaling med første beqvemmelige Veyrlig hen imod Belgrad at marchere, der sig med de andre Tørkeske Trouper at forsamle. De Neuheusleske Tørcker hafver formedelst en forløben Laqveys Anledning, under samme Basses Commando gjort et sterkt Strug paa den Jnsul Skyt, alt allarmeret, nogle Lands Byer afbrændt, de gamle Mænd nedsablet, oc hvad de udi en hast kunde angribe, tillige med 340. unge Mands oc vindes-Personer, med sig bortført, dette Jndfald er skeet saa pludseligen, at det paa bemældte Jn sul liggende Keyserlige Rytterie hvercken kunde giøre Fienden nogen Afbreck, icke heller hannem eftersætte. Eftersom en Tørkesk Armee udaf 100000. Mand i Neder-Ungeren, och en saa sterck med de Oprøreskes Samling i Ofver-Ungeren ville gaa til Marcken, da torde vel imidler Tid, som uden Tvil skeer, EnckeKeyserinden af Prag, och det unge Keyserlige Herskab ad Lintz sig begive. Til Ofen er saadan en Mænge aff Proviant, Ammunition, Krigs-Redskab, Rug, Korn och Høe tilsammen bragt, at alle Kircker, Clostere, Hvelninger och dygtige Stæder, foruden 3. Tørkeske Kircker, hvor udi de deers Andact forretter, dermed ere opfyldte. Af Ofver-Ungeren hafver Baron Saponora skrefvet til Vien, at strax efter hans Ankomst did, Teckely icke alleneste hafde lofvet Vaaben-Stilstanden i alle Maade at udholde, men endoch endeligen tilladt, at de Keyserlige Stæder i Ungeren paa et gandske Aar med all Nødvendighed skulle forsynis. Her imod hafver den Keyserlige Commandant til Zendre skrevet at be næfnde Teckely, imod sit Løfte, ingen Lifs Middeler i samme Fæstning at indføre ville tilstæde, saa at Provianten der meget aftog, och dersom de icke betids nødvendigen blefve forsynede, hand da længer icke kunde holde Guarnisonen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
J midler Tid beflittede hand sig paa mange Penge at tilsammen samle, och formedelst Confiscation adskillige Høfdingers Gods paa Landet, som til den Ofver-Ungerske Land-Dag sig icke indstillede, eller Hyldings Eeden aflagde, en stor Sum Penge udpresse, alle Betiente, i Synderlighed Fogderne, och de som Pengene skulle indfodre, casseret, och der imod alle Ampter med sine egne Tienere besætte. Eftersom hand nu en nye Land-Dag til Caskau hafver udskrefvet, och alle Stænderne ved høy Straff befalet, imod denne Maaneds Udgang en Deputeret at fremskicke, da er Hans Keyserlige Majestæt paa betænkt, ved offentlige Patenter samme Tilsammen komst, ved uforbigængelig Straf at forbyde. Aaa i byde. Hellers er af Tørkiet fra den Keyserlige Envoye til Vien Kundskab ankommet, at hand der meget blef anholden, och vare de Tørkeske Krigs-Rustninger utroelige store, hvoraf intet andet end en blodig Krig var at befrygte. De Neuheuselske Tørcker ere gangne ofver Vaag, och atter gjort Jndfald paa den Jnsul Skyt, og den Lands Bye Go nas villet ofverfalde, hvorom de Keyserlige ere blefne forkundskabede, och af det ved Galantha staaende Rytterie angrebne, slagne, och ved 100. Tørcker nedsablet, och 30. tagne tilfange.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Eftersom ved April-Maaneds Jndgang den Store-Sultans och Veziers Opbrud och March med den gandske Armee skal gaa for sig, saasom och alle Christne Kopfardie-Skibe i de Tørckeske Hafne, ere anholdne, den Asiateske Milice at ofverføre, och den Tartarske Cham, sampt Siebenburg Moldau, och Vallackeske Førster ere anbefalede til den 1. Aprilis med deres Trouper at være i Beredskab, da er fast om en vis Krig med Tørcken intet mere at tvile.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Til Strasburg vorder ofver Hals och Hofvet, Dag och Nat med Castellers Forfærdigelse och de øfrige Fortificationer stædse fortfaret, och eftersom den gandske Vinter igiennem en stor Mænge af Materialier ere blefne tilførde, oc paa Arbeydere ingen Mangel forspørgis, da acter mand samme endnu inden bestemte tid at hafve fuldfærdigede. Forhaabningen om Freden staar endnu saa hen, oc veed sig fast ingen ydermeere udi saadant indvicklet ret at skicke. Skrifvelser, som fra Regensburg til Cølln er ankomne, mælder, at det staar endnu udi forrig Stand med de Franske Tractater, och var den Chur-Førstelige Erklæring, paa hvad Maneer med CronFranckerige kunde tracteris, til deres Principaler henskicket, men mand tviler meget at imellem begge høye Collegier en Foreening skal kunde treffis. Til Vien findis mange som sig lader vedgaa, at det er bedre Tørken et stocke Land tillige med en stor Sum Penge at gifve, Freden derved at beholde, end Cron-Franckerige den Stad Strasburg at ofverlade. Til Cleve skal en Skib Broe være slagen ofver Rheinen, for nogle Trouper af Marckt-Landet och fra Berg ad Cleve at lade komme, hvor ofver synderlige Speculationer forrefalder, dog gaar Talen det paa Chur-Førstens af Cølln Bistand imod Luycker anseet. Svitzerland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
De til Arau forsamlede protesterende Høfdinger hafver været betænkt paa Kongen af Franckerige at tilskrifve, eller och til hannem en Gesandt at henskicke, indstændigen hos hannem at ansøge, at hand dog ville styre de Forfølgelser, som de Geistlige i Franckerige, dennem af den Reformerede Religion dagligen tilføyer. Men efterat nogle af dennem hafver erfaret, denne Erklæring, hafver de dennem tilkiendegifvet, at den var dennem skadelig, och at de Geistlige herved torde giøre sig Anledning, for Kongen dennem at angifve, lige som de Protesterende i Hans Kongerige hafde hemmelig Correspondence med udlandske Potentater, och handlede noget med dennem, som den Kierlighed de vare deres Fædrene-Land skyldig, och deres underdanigste Plict skyldighed imod deres Konge, var imod, ville derfore hafve dennem ombedet, denne deres Erklæring at efterlade, och gaf dennem derhos tilkiende, at ligesom denne Forfølgelse var en Straf, som GUD Herren dennem hafde med Hiemsøgt, saa kunde hand den och igien fra dennem uden nogen menniskelig Hielp afvende: Saa at bemældte Protesterende Høfdinder deris Erklæring efterlode. Hellers vil mand forregifve, at de Svitzerske Høfdinger icke alleneste Hverfvingerne for Keyseren hafver tilladt, men end och 2000. Mand imod Tørcken at lefvere, tilsagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Franckerige. Til Paris talis fast intet andet end om Krigs-Skibenes Udrustning, hvilcket imod dennem af Algiers och Tripoli er anseet, eftersom Hans Majestæt er sindet samme Barbarer med all Mact at bekrige och bringe til Lydighed. Alle Officerere i Guarnisonerne hafver Ordre, deres underhafvende Soldater med ny Klæder at forsyne, och til en March i Ugen efter Paaske at holde i Beredskab, mand hafver kiøbt mange Mul-Esler, Bagagien der med at føre, saa vordet och paa adskillige Stæder mange Haand-Overner forfærdigede, hvoraf mand dømmer, at et stort Anslag maa være forhaanden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Hoffet var fra Complegne til VielliersCortres igien ankommet, hvor Kongen 6. Dage ville forblifve, och sig derfra igien ad Versailles begifve. Hvoraf mand erfarer, at denne Reyse icke paa andet end en Forlystelse med Jagt, var anseet. Men om den Reyse, hvilcken Kongen med Dauphin, Printzen af Conde, och adskillige andre Generals Personer imod den 25. Martii er sindet sig af den Leyer ved Saone at forretage, hafver mand noget stort at fornemme. Mand hafver til Hofve et Vædløbende til Fods imellem 2. Laqveyer anstillet, den ene en Engellænder, och Hertugen af Moumout, men den anden en Jtalianer, och Marggrefve d'Alencone tilhørende. LøbeBanen var fra Versailes indtil Syge Hospitalet, och derfra igien af Versailes, de hafde hver en enckel Taftes Klædning, paa, uden Skjorte, och løbe med saadan Gesvindighed, at de, som ville følge dennem til Hests, dennem icke kunde naa Engellænderen komme for Jtalianeren 50. Skrid ved Hospitalet, och der de skulle vende tilbage igien, blef Jtalianeren half Veyen tilbage. Engellænderen var frem och tilbage ickun 2. Timer och et Aaa i QvarQvarteer under Veys. Fra Aminiens hafver mand, at en Skomagers Qvinde, 48. Aar gammel, hvilcken 23. Mænd hafver ofverlefvet, och med ingen af dennem er blefven svanger, gaar nu i den slette Maaned fructsommelig, hvorudofver mange hende udaf en Curiosttæt besøger. Fra Toulon skrifvis, at en Tørckesk Søe-Røfver fra Algiers med et Fransk Flag, der i Hafnen var ankommen, hvilcken mand hafde skicket 14. Commissarier an Bord, Skibet at visitere, men der hand hafde dennem i Skibet, stack hand sit Tørkeske Flag udi løsede sine Støcker, oc begaf sig med disse indehafvende i Søen igien. Til Turin och der i Egnen hafver været en saa sterck Vind, at adskillige Huuse paa Landet derved hafve lidt stor Skade, och Jorden udtøret, at dersom icke en Regn paafølger, da en slet Høst er at formode. Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Til Londen talis atter om et nyt Forræderie som i Jrland skal være aabenbaret, men med saa urimelige Omstændigheder, at det vel ikke skal kunde findis troeligt. Kongen hafver befalet alt det Salpeter, som det Ost-Jndiske Compagnie hafver for at raade, saa vel som och det, som med de 6. første Skibe af Jndien er forventende, at tilhandle. Mand fører dagligen store Støkker paa Volden, hvilcke skal denne gang komme udi bedre Stand, end forgangen Aar. J St. Jans-Hof, uden for Templebar, hafver udaf en vindes Uactsomhed været en Vaade-Jld, hvor ved 5. eller 6. Huse ere afbrændte. Mand er i Meening, at dette Ost-Jndiske Compagnie er endnu i en meget god Stand, eftersom dets Participanter ere icke meere end 800000. Pund Sterlings skyldige, men der imod hafver de ofver 1600000. Pund Sterlings udi Vare, saa vel her i Kongeriget som i Ost-Jndien. Directeurerne forden Levanteske Handling hafver Tidende af Tørckiet, at nogle af deres Skibe ere lossede til Alexandria, och blefne tvungne til Tørkeske Krigs-Folck derfra ad Salonica at ofverføre. Capitain Beverson
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
en Jrlænder, Capitain Riesey, Capitain Not och adskillige andre af Adel udaf Guarden hafver faaet Forlof, Keyseren deres Tieneste imod Tørken at tilbyde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Til Londen vorder och med Trommerne omslaget, for de Engelske Recrugter, som ere i Hollandsk Tieneste at hverfve, och hafver mand Ordre udgifvet 30. Krigs Skibe at udruste, hvilcke inden 30. Dage ere færdige, och efter første Befalning sig i Søen at begive.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Det Ost-Jndiske Skib Amoy-Kiøbmand kaldet, er der lyckeligen ankommet, hvilket forgangen Aar, den 26 Septem bris fra Battavia udseylede, alle Varene vare fra Bantam fra den Engelske Nation der sammestæds under det Hollandske Compagnies Beskiermelse ankomne, och siger mand, at den nu regierende Konge hafver eftertractet, den Engelske Nation der at adsprede, hvilcket dog formedelst delst Hollænderne er forhindret. Den gamle Konge er for den unge Konge, sin Søn ad Land-Siden indflyctet, denne hafver siden Bantam sig bemæctiget, efter hvilcken Tidende Acerne 150 ere faldne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Et Engelsk Skib, St. Johannes kaldet, er ved Siden ved Capo forulycket, hvorved det Ost-Jndiske Compagnie 69000. Pund Sterlings och Particulair Personer 10000. Pund Sterlings hafver forloret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Spanien. Printzen af Nassau er til sit Guberne mente henreyst, eftersom Her Marggrefve de Grana strengeligen hafver befalet, at alle Officerer til deres Regimenter och Commandanterne til deres Guarnisoner sig skal forføye. Oc hafver nyeligen de Generals Personer Don Anthon d' Augurt Feldt-Marskal, Prinz Vaudemont, General for Cavalleriet, och HerBedmar General for Artilleriet, efter Her Marggrefve de Grana Ordre sig til Hofve indstillet, oc blef et langt Raadslag, holdet, hvilcket skal hafve været af stor Værdighed. Marggrefven hafver 4. Compagnier af de Spanske Regimenter til Fods under Margrefve de Vexar af Castellet til Antorf udlettet, hvor imod dog 300. Rytterie af Grefve Garage, Regimente der igien skal indlæggis: Den ny Guberneur paa samme Cast-II Don Medran giør sin mueligste Flid, samme udi god Stand at forskaffe, saa at det sig paa det yderste kand forsvare, dersom det endeligen skulle angribis, eftersom mand vel er forsickret, at de Franske der icke med gode Øyen anseer. Til Antorf er mand for Luxenburg udi stor Fryct, eftersom de Franske Folck fornemmis meget sig at bevege. Saa løber och Tidenderne at Kongen af Franckerige fra Versailes ad Campignii er opbrudt, och Her Marskal de Crequi samme Dag med Armeen i Lottringen skal hafve begyndt at marchere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Ved Maubeuge hafver de Franske meget Folck och Krigs-Ammunition tilsammen samlet tillige med allehaande Slags Bomber och Granater, hvorudofver mand til Bergen i Hennegau er meget allarmeret, och deres Krigs-Rustning der ofver fordobbeleris. Af Artois kommer och mange Heste derhen, hvorudofver mand befrycter, at det vel paa noget torde være anseet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Fra Bergen i Hennegau skrifvis, at mand der et Forræderie paa samme Stad hafde aabenbaret, och at den Officerer som sig der til hafde fordristet, vel blef bevaret. Om samme Forræderie vorder adskilligt talet, och skal dette formedelst et Bref, som til Capitainen, der hafde Vact i Pori Porten, var tilskikket, være udkommet, efftersom den det leffverede, meente, at den Officerere, som dette skulle bringe udi Verck, samme Tid gafde Vact i Porten. Hvilcket dog til god Lycke anderledis tilgickHvad her paa fremdeelis vil følge, lærer Tiden. Af adskillige Brefveaf de erobrede Stæder hafver mandat de Franske inden kort Tid skulle marchere, och at Kongen af Francke rige selff til Rissel var forventende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Holland. Hid indtil hafver mand intet endelige sluttet formedelst Søe-Eqvipagien, der imod taler mand atter om ny Hverfvinger, udaff hvilcke mand dog intet vist, om Fred eller Krig kand slutte, thi Erklæringerne ere saa forandrelige, at om mand noget om Skibs-Rustningen eller Hverfvingen hafver sluttet, kort her efter vorder aff en eller anden igien noget andet indført, och saaledis den endelige Slutning derved fra en Tid til anden vorder opsæt. Med Brefve aff Tydskland er Tidende, at førend den Tilsammenkomst til Soest er blefven endet, imellem Chur Førsten aff Brandenburg, Cølln, och Hans Førstelige Naade Biskopen af Mønster et Forbund til deres Landes Beskiermelse er blefven sluttet. J Hag vorder endnu med de Udlandske Ministris sterckt raadslaget, Freden udi Christenheden at beholde, hvor udi mand paa denne Side hafver saa god Forhaabning, at alt skal komme til en god Ende, enddog nogle svarmodige ere i en modstændig Meening. Alligevel kunde disse Beskaffenheder saaledis udi Landene icke længe bestaa, det jo endeligen inden kort Tid maa komme til en eller anden Ende, eftersom fra udvortis Stæder intet høris andet, end stor Armatur och Krigs-Udrustning til Lands och Vands.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-03-01
Jtalien. Til Venedien beklager mand sig offver den store och langvarige Tørcke, som der en Tidlang hafver udholdet, och endnu varer ved, hvorudoffver Regn-Vandet er saare dyrt, hvilcket mange Uleyligheder tillige med anden Mangel der i Staden foraarsager. Naar mand retoffverregner, da befindis, at Jndbyggerne sammestæds ofver 70000 Ducater imidler Tid for Vand hafver udgifvet, och hafver Datire aff Ceriola alleneste dermed vundet 7000. Ducater, dog ere de imidlerTid i Forhaabning, at GUD dennem fra denne Mangel med snareste skal befrie.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-04-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-04-01
Kiøbenhafn. en 24. Martii udgick et K. aabet Bref om trende almindelige Bededage i nærværende Aar, som skal holdis i Danmarck efterfølgende trende Fredage, nemlig den 27. April. den 4 og 11. May. Udi Norge den 15, 22 och 29 Junii. Oc paa Issland oc Ferøe, den 27. Julii, 3. oc 10. Augustii, som med videre af høystbemeldte K. aabne Bref kand eftersees. Texterne som paa disse Dage skulle forklaris ere disse Første Dag til Lectien af 2. Krønikernes XXX, 8, 9. Evangel. Matth. III. 8, 9, 10. Til Tolfprædicken hvor den holdis af LXXII, 5, 6 7, 8, 9. Anden Dag Job. XXII, 23, 24 25 26 27 28. Johan. IX. 31. Psalm. Xl. 14, 15.16. Tredie Dag 2. Mose Bog XXXIII, 13, 14, 15. Luc. Xl. 29, 30, 31 32. Psalm. III, 22, 3 4, 5.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-04-01
Den 3 April er en Kongl. Forordning publicered, hvorledis alle Defensions och Exentions Skibes Sarter skal være bygte, som de Danske Undersaatter her efter lader bygge och til Veye bringe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-04-01
Sverrig. Det gandske Sverigs Rige igiennem och icke mindre i dets Tydske Provintier, ere 4. almindelige Tacksigelse Faste- och Bede-Dage forordnede, udaf hvilcke allerede den første den 27. Aprilis er bleven hellig holdet, och skulle de andre tie, nemlig, den anden den 8. Junii, den tredie den 6. Julii och den 4. den tredie Augusti hellig holdis: Hvilckes tilforordnede Texter ere som følger: Til den Førster Fro-Prædicken, P. Høy-Messe, Psal. 17. v. 78. 9. Aftenfang, Deut. 32. D. 29. Tal den Anden: Fro-Prædicken, Rom. 2. v. 4. 5. 6. Høy-Messe, Heb. 3. v. 12. 13. Aftensang, Luc. 13. v. 6. 7. 8. 9. Til den Tredie. Fro-Prædicken, P. 130. v. 1. 2. 3. 4. Høy-Messe, Esai. 24. v. 5. 6. 7. Aftensang, Jud. 10. v. 15. 16. Til den Fierde, Fro-Prædicken, P. 33. v. 18. til Enden. Høy-Messe, Psal. 132. v. 7. til Enden. Aftensang, den 67. P. gandske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-04-01
Tydskland. Krigs-Rustningerne imellem Keyseren och Tørcken vorder endnu paa begge Sider med all Jfrighed fore sætte. Mand forregifver, at Tørcken efterfølgende Erklæring eller Feyde-Bref den Romerske Keyser hafver tilskikket, hvor paa oc Keyseren skal have svaret. Men hvor vidt dette er at tro, vil mand enhver fri Den Tørckeske Keysers DECLARATION. eller Feide-Bref, imod dend
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-04-01
Rommerske Keyser. chomet, Keisernes Søn, den bekiendte och vidtberømte Guds Søn, Tørckernes Keyser, Konge til Greckenland, Macedonien, Moldau, udi Samarien och Heglio, Konge ell store oc lille Ægypten all Jordens Jndbyggeres Konge, det Jødeske Paradises hyldede Printz och Mahomets Søn, de Ungerske Stæders Bevarere, eders Guds Graffs Besiddere, Herre ofver alle Keysere i Verden, fra Opgangen och til Nedgangen, Konge ofver alle Konger, Herre ofver Liffens Træ, Babyloniens, Hegli och den Stads Proslenixi Ofvervinderne, alle Christnes och ondes store Forfølgere, den blomstrende Verdens Fryd, och eders kaarssfæste Guds Øfverste och Guardian, och Hedningenes Haabs Herre. Vi begierer at hilse dig Keis. Leopold, om du det begiere, och du est vor Ven, och vor Mayestæt, hvis Mact vide er udstract, vilt erkiende, Du hafver for nogen Tid siden vort Venskab brudt och gandske violeret, foruden at vi dig nogen Aarsage der til gifvet hafver, dog ikke formedelst Krig eller Strid, men ver hemmelige Raadslag med andre Konger, och dine Raads Herrer, vort Aag fra dig at afkaste, hvorudi Anforsicteligen hafver handlet, i det du och die Folck maa lefve udi stædsevarende Fryet, och intet andet end Døden hafver at forvente, hvilcken J hafver draget eeder ofver Halsen. Men jeg gifver eder her med tilkiende, at jeg mig eder vil bemestre, och eder fra Østen indtil Vesten forfølge, och min Majestæt indtil Verdens Ende udbrede, og slige skal skee til eders store Skade och Forderfvelse; Hvilcket jeg dig forsickrer, och dig her med min store Mact tilkiende gifver. Saa fremt du nu stiller din Forhaabning paa nogle Stæder eller Fæstninger, da hafver jeg Ordre udgifvet sligt at forandre, och under Heste-Fod at bringe, alt hvad dine Øyne kand være behageligt, och du dig ofver kunde glæde och forlyste, saa skal och intet blifve til ofvers, hvor ved vort Venskab her efter kunde forhaabis, eller dig paa nogen Fæstning at forlade. Thi jeg hafver mig forretaget, dig och dit Folck at forderfve, uden nogen Fortøfvelse, det Tydske Rige efter min Lyst at berøfve, och udi dit Rige mit grumme Sverds Jhukommelse at efterlade, paa det for alle kand vorde aabenbaret, at det mig behager min Religion der offentligen at indføre, och stædse den kaarsfæste GUD at forfølge, for hvis vrede jeg mig icke fry ter, skal dig och icke kunde hielpe eller beskytte, til at rifve dig udaf min Haand; Dine indviede Præster vil jeg och til Plogen fordømme, efter min Lyst, och vindernes Bryst Hundene och vilde Dyr at sue hengifve: Derforre gjorde du vel och forsicteligen, om du lodst den Religion fare. fare, hellers vil jeg det saaledis bestille, at alt med Jld skal ødeleggis och forbrændis; Dette er sagt dig til Advarsel, hvoraf du kand slutte, hvad min Villie er, om du begierer det at vide, thi jeg mit Sind och Meening her med nocksommeligen tilkiende gifver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-04-01
Den Rommerske Kayserl. Mayestets Giensvar paa den Tørckeske Kaysers Krigs-DECLARATION. Jes Leopold, det Rommerske Riges vidtberømte Kayser, mine Landes Beskyttere och Forstandere, Christenhedens Beskiermere, dog alt formedelst vor kors fæste Christi Hielp och Bistand, och formedelst vor lefvende GUD som hafver skabt Himmel och Jord. Vi vide, at ingen anden Gud er til uden v-GUd alleene, du Tørckernes Kayser skal vide, du som kalder dig Mahomets Søn, hvad haver din Gud Mahomet andet end formedelst en Due, en Oxe eller anden Diefvels Konst, och formedelst sin Magnet-Steen, ved hvilcken hand er blefven hengende hvorved hand baade dig og alt dit Folck fortrylder. Maa du vide, du Mahomets Søn, Tørckernes trotzmodige Kayser, du berømmer och fordrister dig til, at næfne dig vor kaarsfæste Christe Øfverste och Guardian, du skal vide, at dit store Hofmod, och opblæste Gemyt, icke skal vare længre, end Nebucadneters, som Bbb. maatte æde Gres med Ovæget, och der efter bekiende, at ingen anden Gud var til, end Jskaels GUD. Thi hafver din Gud Mahomet vel kundet giøre en Stierne paa Himmelen, som vor Gud, der hafver skabt Himmel och Jord, du berømmer dig saadan er stoer Gud, och alt hans Folck fra Østen och indtil Vesten at forfølge, och Christenheden dig at bemestre, men du stormodige Keyser maa vide, at du dit Sverd ikke kandst opløfte, uden Guds eller den kaarsfæste Christi Tilladelse, hvilcken Jøderne hafver forfuldt til Døden, enddog de dermed dennem och deres Børn en Evigvarende Adspredelse hafver foraarsaget, och ligesaa skal det och gaa saadan en trotzig Keyser, hvilcken os Christne acter at forfølge, och skal self indtil Verdens Endeeforfølgis. Din Troe och det Aag som din Mahomet dig hafver paalagt, ville vi icke antage. Jeg Kayser Leopold frycter mig icke for din Trusel udi ringeste Maader, men mit Sverd och ald min Krigs-Magt er for dig til beste, thi mit Folck er beredt imod dig at stride, och heller vil fecte sig til Døde, end at høye deris Hals under dit Aag. Her med hilses du stormodige Keyser, saa fremt du det vil antage, ligesom du mig hafver hilset. Din Skrifvelse acter Jeg intet, er och icke for dig bange.