JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Da de gamle franske Faner fra Hannover bleve bragte til Jnvalidertemplet, paraderede der endeel Jnvalider, som havde tient under disse Faner i 2 Aars Krigen. For Aaret 12 er bestemt 15 Mill. Franker til Vei=Kanal- og Havn-Arbeider.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Efter den store Manøvre d. 28de over 20 Estabroner og 30 Batailloner lod Førstekonsulen hver Soldat give en Flaske Viin og 30 Sous. Under den heftigste Fyren galloperede han foran Fronterne, som hans Maade er.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Efter den nye Organisationsplan, skal Landarmeen bestaae af 97 Linieregimenter Jnfanterie, 27 lette Regimenter og 78 Rytterregimenter, de sidste hvert paa 900 Mand Fredsfod.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Førstekonsulen har befalet, at midt paa Vendomepladsen skal oprettes en Støtte, liig Trajansstøtten i Rom. Den prydes med 108 Figurer, som forestiller Republikens Departementer, og oven paa Spidsen opstilles Carl den Stores Statue til Fods.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
J den Eed, Æreslegionens Lemmer aflægger, sværges ogsaa paa, at man af alle Kræfter vil bekampe ethvert Foretagende til at gienbringe Feudalre: giering og dens Titel.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Det er nu afgjort, siger en af vore Aviser spottende, at Spravebasserne i Aaret 12 have lange Fødder, korte Arme, Hovedet bøiet forover, kun een Handske, i tørt Veier Støvler, men i Regn og Snavs hvide silke Strømper paa. Stedse have de den ene Haand i Buxelommen. Trinende ind i et Selskab, nikke de 7 a 8 Gange med Hovedet, ligerviis som de smaa Dukker, man sælger paa Gaden for 2 Skilling. De hilse hverken Borger, eller Monsteur, eller Madame, men mumle blot mellem Tænderne nogle Ord, som ingen forstaaer, er engang de selv. De maa have Aal i Strømperne og Brystdugen knæppes ikke ganske til; Tørklædet hænger ud af Lommen, paa Hatten en sort Fieder, og Skiorten af Percale. De maa bygtig kunne røge Tobak og drikke Brændeviin. - Damerne for Aaret 12 maae være blege i Ansigtet, have Halsen dekket og Skuldrene nogne. De maae kunne karessere deres Børn, gaae daglig i Bad, ride, men ingen Ridikule bære, og hilse blot med at nikke.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
London, 30 Septbr. De mange 1000de franske flade Fartøier og Kanonbaade og saa de 200, 100 Franskmænd, have dog hos nogle enkelte bange Gemytter her gjort et slemt Jndtryk, imedens vore Morgen og Aftenblade forsikre, at det vilde være et Vidunder, om nogen betydeligt Antal Fiender, skulde naae vore Strandbredder i Baade og flade Skibe - end sige at giøre Landgang. Man veed imidlertid, at der blot fra St. Omer til Dunkirchen, arbeider 4000 Mennesker paa 500 flade Fartøier, og at Rustningerne derover ere i det hele store og vidtomfattende.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Jtalien, 26 Sept. De barbariske Søers vere have landet paa Pavens Gebeet og bortført et heelt Kloster fuldt af Bettelmunke som Slaver.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Englændernes hemmelige Tog fra Malta af, skal være bestemt mod Øen Elba.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Dronningen af Sardinien er den 19de i Rom nedkommen med 2 Prindsesser, som bleve døbte af Paven selv.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Konstantinopel, 10 Septembr. Egypten, synes ganske forloren for Porten igien. Beyerne ere atter i Besiddelse af Rosette. Efter et Nederlag, som den tyrkiske Admiral den 14 Aug. leed ved Damiette, have Beyerne og Arnauterne ganske indsluttet Allexandrien, som nu nok ogsaa er i deres Hænder.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Stokholm, 4 Oct. Vore 4 Chinasarere ere samtlig hertil ankommen, efter at have udlosset deres Theeladninger i Embden.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Nederelben, 12 Oct. J London er udkommen en Pamphlet, betitlet: Why are we at var(Hvorfor ere vi i Krig?) Forfatteren vil bevise, et At England med Ære havde kunnet undgaae denne Krig, at dens Nødvendighed har været Konseqventsløs, og at Krigens foregivne Øiemed slet ikke er Bekostningerne værd. .
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Indenlandske Efterretninger. Kammerjunker Adeler fortæller i sin Reise søl gende mærkelige Beviis paa de Franskes Uvidenhed, om Norden. En af de Videnskaber - siger han - Franskmændene ere meest uerfarne i, er Geographien, især det nordlige Europas. Slaget den anden April har gjort Dansken en Deel meere bekiendt iblandt dem, og mangen en, - der ei vidste det, - har lært, at der var et Danmark til. Nogle troe, at Danmark, Sverrig og Norge ere Riger, som regieres af en Konge, paa Grund heraf blev af en Franskmand i et Selskab en Gang gjort mig det Spørgsmaal, hvorfor Kongen af Danmark ved Engellændernes Ankomsei havde ladet sin svenske Flaade løbe ud, for med samme at komme den danske til Hielp. En fransk Oberst fremstillede mig engang for nogle Damer som Svensk, og da jeg forskiellige Gange igientog, jeg var Dansk og ei Svensk, svarede han: da Danmark er en svensk Provinds, er De jo og Svensk Paa et Spiseqvarteer spurgde en Fransk mig, siden jeg var Dansk og var fra Norden, om jeg da ei kunde sige ham, hvorledes en Ven levede, han havde der i Nærheden - i Petersborg. Snedorff fortæller sine Breve et lignende Exempel, at han i Schweitraf en Franskmand, som spurgde ham, om ikke alle Mennesker i Danmark vare Katoliker, og at han undredes meget, da han hørte, at vi vare Lutheranere i dette Land, siden Hovedstaden Lissabon var katolsk. Den 10 Octover tom Hs. K. Arveprindsen med Sine Sønner tilbage til Kiøbenhavn fra Sin udenlandske Reise.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
J Kiøbenhavn vil man vide, at Hs. K. H. Kronprindsen forlader Louisenlund den er dennes, og begiver sig tilbage til Hovedstaden.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Fregatten Frederichsteen er den 14 gaaen under Seil til Vestindien,
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Under 4 d. er udkommen en Plakat, for de holsteenske Lande, angaaende dem, som paa den indenlandske Fart paa Elben forsømme at angive og fortolde ved Stade Tolsted de forværts fra kommende Varer.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Samtlige Amtmænd i Dannemark ere under 15 October fra Cancelliet tilskrevne om at inseende deres Betænkning, hvorvidt det formenes gavnligt, at der, under Opsyn af Directionen for Fattigvæsener, udsættes en Sum, til deraf ved Laan at hielpe de Fattige, som yderlig Forlegenhed ellers ville tvinge til, paa de haardeste Vilkaar, at søge Pengelaan andensteds, samt hvorledes en saadan Sum var at tilveiebringe.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Høiesteretsdommen over den blinde Dreng i Sielland, som voldtog den 52 Aars gamle Kone og siden dræbde hende, er af Hs. Majestæt bleven formilder til Tugthuusarbeide paa Livstid.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Kobberstitteren ved Speciesbanten indbyder til Subskription paa engelsk og danske Forskrifter, som han vil udgive.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Til Nyekiøbing i Sielland kom i Sommer et Par Tydskere, som udgave sig for, at kunne giøre de Døve hørende og de Blinde seende. Den sidstnævnte Kuur lykkedes dem og saa godt, at adskillige Personer der i Byen rigtig kunde see at finde endeel Skillinger, for at give Dottorerne de til Reisepenge.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Ostindiefareren, Prindsen af Augustenborg, er paa sin Hiemreise bleven overfaldet af en tilsyneladende Søerøver, der afværlende heisede engelsk og fransk Flag. Han giennemaae alle Stibspapirene og fordrede, da disse befantes rigtige og han erfarede, at Ostindifareren havde klar Skib og alle sine 12 Kanoner ladte, ikkun Betaling for 3 skarpe Stud, han havde affyret. med 15 Pd. St., som den danske Kapitain omsider udbetalte ham, for at undgaae at Disput.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Paa Khavns Rhed er, ved en svensk Loodses Uagtsomhed, siuntet et stort engelsk Skib ladt med Hvede, og ved Skagen er kantret en svensk Jagt, efter Sigende tadt med 500 Tdr. Rug, hvoraf intet er bierget. Mandskabet blev reddet.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
J en dansk Journal fortælles følgende Anecdote: En Matros af Holmens faste Stok faldt engang om Vintertide beskienket i en Fiskervaage ved Knippelsbroe. J en nærliggende Smidie hørtes hans Klager raab, og et Par Smedespende ilede hen til Stedet, trat ham saa godt som død op, bragde ham ind i Smedien og lagde ham paa en Bænk tvers for Smedeilden. Noget efter finder Matrosen til Live igien, og seende for sig et Baal af Kulild og de sorte Smedesvende, troer han fuld og fast, at han er oppaagnet i Helvede, springer forskrækket op og raaber, Jeg tængde S. L. i. m. nok, at jeg kom til at blive af Fandens faste Stok.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Staden Altona har paa ny pundet en skiøn Gevinst af 15000 Rd. i Klasselotteriet. Til Hobroe er kommen en mindre dito paa 400 Rd.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Faarene i Island har i den sidste strænge Vinter lidt meget, og Lammekiødet er derfor bleven meget dyrt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Aalborg, den 21 October. Prædikanterne paa 20de Søndag efter TrinitatisFroepræditten. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 18 October i Budolphi Kirke, Bagersvend Magnus Bæks Datter Mariane; Fadderne: Mad. Bergstrøm, Jomf. Oluffa Holm, Mestersmed N. C. Holm, Slagter L. Lyngholm, Bagersvend Hans Boye Krog, Dreiersvend Christian Hjort. Den 21 October i Frue Kirke fra Egholm, Jens Nielsen Smeds Datter Anne; Fadderne: Johanne Corfixdatter, Karen Sørensdatter, Ole Madsen, Lars Andersen, Mads Kieldsen, Kopulerede. Den 16 October i Budolphi Kirke fra Hasseriis, Ungkarl Morten Nielsen. og Pigen Karen Larsdatter.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Begravede. Den 15 October, Karen Nielsdatter, 68 Aar. Den 20 October, Smedesvend Hans Henrichsens Hustrue Ane Petersdatter, 34 Aar. S. D. Pigen Kirstine, 22 Aar. S. D.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Jomf. Dorethea Hiardemaal, 15 Aar og 10 Maaneder. Den 21 Oct., Mad. Dorothea Kirstine Marie Heibroch, fød Brinch, 39 Aar. S. D. Haarskiærer Peder Holm, 65 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Avertissements. Sørgeligst bekiendtgiøres for Familie og Venner at det har behaget Livets og Dødens Herre i Dag Morges Kl. 2 1/2 Slet ved en rolig og stille Død at hiemtalde til er bedre Liv min uforglemmelige gode Kon Mette Jacobi Andreasdatter Mildrup i sit Alders 40 Aar og 2 Maaneder. Uden skriftlig Bevidnelse er jeg forsikret at mine Paarørende og Venner deeltage i min billige Sorg. Aalborg den 17de October 1803. Mads Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
At min tiere Søster Anne Marie Mørt, Enkefrue af forrige Lieutenant v. Budz, Efter nogle Ugers Sygeleie, i Gaar Eftermiddag ved Døden er afgaaet i sit Alders fulde 52 Aar, det skulde jeg herved sørgeligst anmelde, saavel hendes sal. Mands som og vore fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 19 October 1803. B. J. Mørk.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Hos Klotter Milling er at bekomme Hallos Lykker lige Aften, Dyrenes Kierlighed, Ribers Digte, Mærkværdige Mennesters Levnet, Vedeels Reise giennem Jylland, Archenhols Historie om 1 Aars Krigen, Schandinavisk Rusæum, Augusta du Port en Ulykkeligs Herstorte, Den Konst at avle hvad Børn de vil, Fedor og Marie af Lafontaine, Fata Morgana, Botanit for Fruentimmer, Tetens og Enkekassen i Kiøbenhavn. Anviisning til at dreie Arbeide i Metaller, Theoren tisk Pedagogit af Bloch.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Tirsdagen den 25 October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet ladet Commisionen for Arberdsanstalten i Aalborg holde Auction i Stolegadens Fattighuus over nogle afdøde Fattiges Efterladenskaber, bestaaende af Kister, Skabe, Borde, Sænge og Gangklæder, alt eftet de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Aalborg den 20 October J. Thygesen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
En paa Nibe Rehd liggende Jagt, drægtig 3 1/2 Commercelæst vel udbalet, med staaende og løbende Redskaber, er underhaanden at saa til Kiøbs; og derom tan accorderes med Eieren Kiøbmand Niels Andersen Færch i Nibe.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Det mig i Nørresundbye tilhørende og beliggende Sted med dertilhørende Haugeplads, er underhaanden at faae til Kiøbs. Libhabere behager i henvende dem til mig jo før jo bedre. Stædet kan tiltrædes strax. Engholm, Controlleur.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Schaluppen den unge Niels Peter, beliggende ved Hr. Kraftes Plads, agter med allerførste at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Christian Riiver.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Frisk og fiint Hvedemeel faaes i Stoemagergaden No. 275. K. Hauschou.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Da en nye Broe, paa Landeveien imellem Aalborg og Hadsund ved Kaarup Mølle, for nærværende Tiid er under Arbeide, ifølge Amtets Høie Øvrigheds Resolution og Aprobation, saa kan desaarsag itte blive nogen Pasage forbie bemelte Kaarup Mølle fra den 24 Octobr. førstkommende. Hvilket herved til Efterretning for Reisende betiendtgiøres, og saasnart den nye Broe er opførdt, skal det igien i disse Aviser blive betiendtgjort af L. Dierup.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Da Udeblivelse med Betalingen af nogle Gieldsfordringer til afg. Sognepræst i Hiørring Hr. Lessows Stervboe, have foranteliget en liden Henstand med Skiftesamlingen saa bekiendtgiøres herved til fornøden Efterretning for Vedkommende: at førstkommende 4 Novmb. Kl. 10 Formiddag et af undertegnede Stifteforvalter bleven bestemt til udi Hr. Kiøbmand Høgsteds Gaard i Hiørring, at afgive de fornødne Decisioner og at dette Stifte tillige, uden videre Henstand, vorder sluttet til førstkommende 11te Octbr. Termin. Hvorefter de endnu værende Skyldnere ville vide at rette sig. Runberg Præstegaard den 16de October C. Mønnich.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Tirsdagen den 25 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, skal ved offendtlig Auction ud forrige Borgmester afgangne Justitsraad Rübners og hans ligeledes forhen afdøde Frues Stervboes Gaard paa Allgaden her i Aalborg, bortsælges for derpaa giørende høieste Bud: 2de heele og 6 Stkr. qvart Actier udi den Kongen lige octroyerede danske og norske Species Banqvehvorfter da og bemelte 25 October ved Auction vorder bortsolgt Stervboets øvrige Eiendele og Effecter bestaaende af adskillige Guld- og Sølvmynter, endeel forarbeidet Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Steentøi, Glas, Linned, gode og moderne Meubler, Senge og Sengetlæder, med meget andet saavelsom og tilsidst Bøger som nærmere erfares af de med Aviserne fulgte Fortegnelser.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Tiirsdagen den 18 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, skal ved offendtlig Auction udi forrige Borgmester afgangne Justitsraad Rübners og hans ligeledes forher afdøde Frues Stervboes Gaard paa Allgaden her i Aalborg første Gang til Bortsælgelse opbydes den bemelte Stervboe tilhørende Gaard og skulde den da ikke blive bortsolgt, da bliver den in gien ved Auction opraabt til Bortsælgelse anden Gang den paafølgende 22 October om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvorefter den saa tredie og sidste Gang vorder Tiirsdagen den 25 October ved Auction opraabt og for høieste Bud bortsolgt, alt ifølge de paa Auctionsstædet betiendtgiørende Conditioner. Rylig har forladt Pressen, 1) Haandbog i Opdragelseslæren, egentlig bestemt for Forældre 1 de kultiverede Stænder, at Johan Henrich Weise. Forfatteren til dette origginale Skrift har her villet levere Forældre en Haandbog til Veiledning i denne vigtige Videnskab, hvor de uden vidtløftig Søgning kunde finde Underretning i alle Opdragelsesgrene, og afhandler, til dette Øiemeed, i fattelig Korthed, Vigtigheden af pædagdaisk Jnsigt og Omsorg; de fornødne Egenskaber ved en Opdrager Opdragelsens Formaal, Vink til at undgaae Misforhold med nye, Opdragelsesgrundsætninger; den fysiske Opdragelse; Følevnens Kultur; den moralske Opdragelse, og den intellektuelle Opdragelse. Overalt henvises til de nyeste og beste danske Skrifter i den pædagogiske Litteratur, hvorved Læseren tillige giøres nærmere bekiendt med disse. 4 Mk. uindbunden, og indbunden i Velsbind 5 Mk. 4 2) Betragt. ninger over det Engelske Agerbrugs Anvendelighed i Dannemart, ved C. A. Mourier Proprietair. Efterat have gotgjort, at der hører med re end nyemodens Theorier til at give Forskrifter i Landsekonomien, giennemgaar Forfatteren Hindringerne for, det engelske Agerbrugs Jndførelse hos Os, og viser Maaden, hvorpaa en forbedret Avlsdrivt kan indføres, hvorledes Heelbrak, Jordblanding m. m. iværksættes, Vanskeligheder for Landmanden ved modtvillige Tienestefolt, Handelens maadelige Tilstand, Savnet af Fabritantere o. s. v. 1 Mk. heftet i touleurt Omslag. 3) Fem og tyve udvalgte Almuesange af berømte Digtere, indeholdende Sange for 1) Huulivets Pligter og Glæder, 2) Borgerplige ter, 3) Takkesange ved Naturens Betragtning og Livets Nydelser 8 s. heftet. Disse Skrifter faaes for ovenmældte Priser hos mig ne sædvanlige Kommisionairer i Kiøbenhavn, Norge og de danske Provindser, (i Aalborg hos Bogtrykker Wandall, samt her paa Adressecomtoiret hos Forlæggeren. Odense den 20 Septembr. 1803. S. Hempet.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Auction Formedelst Forandring af Boepæl, lader undertegnede Eier af Aaes Hovedgaard i Hiørring Amt Taars Sogn, ved en eneste Auction i Hr. Kiøbmand Lykkegaards Gaard i Hiørring, Mandagen den 31te October d. A. Formiddag Kl. 10 Slet, om antagelig Bud skeer, følgende Eiendomme bortsælge: 1) Aaes Hovedgaard der har Hovedgaardstaxt 14 Td. 3 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 1 Alb., samt tildraget Bondeskyld Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. og Skovskyld 3 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. 2) Agers Veirn alle der er i god Stand, har gode Stene og god Søgning staaende for Mølleskyld 1 Td. 2 Fkr.; 3) Fire Bøndergaarde, hvoraf forrettes Høverie og svares Landgilde samt 11 Huuse hvoraf forrettes 240 Ugedage, har Hartkorn tilsammen 12 Td. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og har godt Indretninger, Eiendommene der er i god Drift, ere gode og magelige at drive, formedelst deres Beliggenhed rundt om Gaarden, overflødig Jldebrand, god Fiskerie, tilligemed flere Beqvemmeligheder og For dere haves til Gaarden hvilket Libhabere best kan erfare ved at besee Eiendommene. Tiltrædelsen kan ste næste første Maj. Libhabere vilde behagentlig tage Møde fornævnte Tid og Sted, hvor Eiendommene, efter fremliggende Jordebog og billige Conditioner (de fra Dato af er til Underretning at bekomme hos Stilgeren) auctioneres først separat og siden samlet. Skulde imidlertid skee Afhændelse underhaanden, skal jeg betimelig giøre Aflysning. Ages den 31 September 1803. F. Udbye.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Foruden den i disse Tidender skeete Jndkaldelse i Anledning af afgangne Jens Jensen med Tilnavn Carlsen, Gaardbeboer i Seritslev Bye og Sogn under Hvidstedgaards Gods, hans Skiftebehandling; bekiendtgiøres herved end videre, at Skiftet efter bemelte Afdøde atter foretages her paa HvidstedgaardsSkriverstue næstkommende 28 October, og om muligt optages til endelig Slutning. Hvidstedgaard den 2den October 1803. J. Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-21
Hvor en overmaade smuk sortebrun 5 Aars Hoppe i god Stand, brugelig saavel til Vogn, som at ride paa, samt og passende til Dragon Hoppe, er at faae til Kiøbs, giver Bogtrykkeriet Efterretning. Om Kockopperne. En Prædiken holden i Rønnebek og Ølstrup Kirker paa tredie Søndag efter Trinitatis 1803, af J. L. Hertel, Sognepræst til Rønnebek og Ølstrup, saaes hos Bogtrykker Wandall hestet for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
London, 7 Octobr. Saavel Hovedstadens som hele Kongerigets Øine ere næsten ganske henvendte paa det ing forestaaende franske Landgangsforsøg, og alles Ører lytte nysgierig efter enhver ny Efterretning, som udspredes desangaaende. Jgaar paastod man: at Regieringen havde sikker Kundskab, Bonapartes Plan var, for først at lande nogle Tropper paa 4 forskiellige Steder ved den sydlige engelske Kyst, med Ordre, blot at strøisse omkring og sætte Landet i Alarm, men naar de angrebes af Overmagten, skulde de strække Gevær. Jmidlertid skulde den stanske Hovedplan udføres derved, Flaaderne fra Brest og Orient seilede til Jnland med 30,000 Mand og 100,000 Flinter, og efter at dette Land var erobret, stak en forenet franskirlandsk Armee og ver til England og marscherede lige mod London, imedens en tredie Expedition fra Holland og Flandren, af, gjorde Landgang paa Ostkanten af England.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
J Margate var iforgaards udspredt at Hr. Pit havde sagt der: 2 Man kunne vente Franskmændeni den første mørke Nat.v. Man flyttede derfor sine bedste Sager bort og alle Badegiæsterne reisde paa. - Ogsaa de franske Fangne ere blevne urolige i Fængslerne og have truet deres Bevogtere med en fransk Armees hastige Aabenbarelse.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Til alle Kongerigets Havne er udgaaet Ordre, at ingen Officeer eller Matros maae vare borte fra sit Skib efter Solens Nedgang. - Themsen skal sperres ved en Kiæde af Fregatter og ved Gravesand. skal slaaes en Broe af Baade, for derved at have Samqvem mellem de østlige og sydlige Egne, Lord Keith er med et Linieskib og en Fregat afseilet til de franske Kyster igien, for, som man troer, at beskyde Kalais og Boukogne nok engang. Paa sidste Sted ligge nu omtrent 90 Kanonbaade. Thenseende til Affairen med de franske Kanonbaade, bemærke vore Aviser, at langs den hele Ved fra Kalais til Boulogne gives der en Sandrevle, inden for hvilken Kanonbaadene toge deres Kours, uden ret at kunne naaes af vore Skibe. Hieronimus Bonaparte, hvem man troede at have i Hænde paa det opbragte Skib Gladiator, er omborde paa et amerikansk Skib, som havde en stor Sum Penge inde, indløben til Korma.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Til Liverpool er opbragt et fransk Ostindiskib. Paa samme befindes 2 Sønner af Gouverneuren i Pondicher. Ogsaa har man funden Depesker til Bonaparte og den bataviske Regiering fra Øen Mauritius og det gode Haabs Kap.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Til Guernsey er opbragt et hollandsk Skib og til Portsmouth et Dito, begge kommende fra Batavig.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
En af vore Slupper har taget 3 franske Skibe, bestemte fra Orient til Brest med Skibstømmer. Admiral Nelson har ved Sardinien taget en fransk Nationaldrig paa 16 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Hostidenden melder Erobringen af en dunkircherKaper paa 4 Kanoner og Generalinde Pultenens Ophøielse til Grevinde af Bath.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
De nyeste Henrettelser i Jrland ere Rebellerne M. Jntoschs og Hawlens. Den sidste døde meget angerfuld.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
J Nyyork vare døde 77 Mennesker, og i Baltimore 33, af den gule Feber paa en Tid af 8 Dage i August.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Da Hr. Pitt nylig spisde i Londons Tavern uddrak han den Skaale: Gid vi snart maatte finde Bonaparte paa de engelske Strandbredder. - Blant den gemene Mand løber nu det Rygte at Bonaparte giennenreiser England inkognito.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Paris, 7 Octobr. Endeel af Konsulargarden er tilligemed flere Tropper afmarscheerte herfra til Kysterne. - J et Brev fra Ryssel skrives: havde jeg 1000 Hoveder (vel mange til een Krop! vilde jeg sætte dem alle paa, at vor Landgang i England lykkes. Forud giver jeg Førstekonsulen Cæsars Devise: Han kom saae og seirede.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Ved Fegtningen med vore Kanonbaade skulle Englænderne have forfyret 3000 Kugler. Jgaar gjorde Førstekonsulen en Tour herfra til St. Cloud paa en ny Kanoneersluppe, ganske udrustet. Den seilede saa hurtigt, at Rytterne, som rede ved Flodbreden, ikke kunde følge den i stærkeste Trav. Skibet førdes af 50 Jægere, udvedte saaledes som man vil faae dem at see ved Toget til England, der nu fremskyndes af alle Kræfter.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
J Vestindien har den franske Fregat SpøgeLoktoren, besat med 12pundere, i en Fegtning ilde tilreedt den engelske Fregat Venus, besat med 16pundere, og bragt den til at undflye.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
J Talen, den tyrkiske Gesandt holdt til Førstekonsulen ved sin Audients, meldte han, at vel var det ældgamle Venskab mellem Frankrig og Porten nylig tilfældeviis bleven afbrudt ved en uheldig Skiebne, men sligt havde været imod Naturen, og dersom Gud vilde, saa skulle Venskabet nu blive evigt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-25
Wien, 8 Octobr. Siden den store Skat blev langt paa Kaffeen, speculere nu vore Ølverter, paa at opvarte med Øllebrødsuppe til Frokost, og denne vore Forfædres saa kraftfulde Morgenspise finder meget bifald.