JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Ved Proclama af 16de d. M., som er læst inden Aarhuus Byetingsret den 18de og i den Kongl. LandsOverret i Viborg den 22de d. M., er alle og enhver som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter her afdøde Madame Elisabeth Sanne, Enke efter forhen afdøde Apotheker Selmer, med 12 Ugers Varsel indkaldet for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. Aarhuus Raadstue den 26de April 1816. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
No. Aar 1816. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene Cidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 30te Januari. Tirsdagen Frankrige. Pludseligen have Engellænderne besat Amiens og med meget Mandskab rykket frem mod Paris. Hvorfor, vidste man endnu ikke, men der taltes om en nye Sammensværgelse mod Kongen, der lykkelig skal være bleven opdaget. Om dette er Grunden til hine Bevægelser, eller der gives nogen anden, kunde man ikke bestemt angive. Tropperne ere saaledes fordeelte at de inden en eller to Dage 50,000 Mand stærke kunne rykke ind i Paris. - En Mand er bleven dømt til sex Maaneders Fængsel for at have sat en Proclamation i Om lad fra Napolian dateret Belgad den 14de Aug. 1819. Alde Marskaller rart Bigtes med. a. ris. - J de sydlige Departementer er det endnu vedvarende uroligt ; en Professor ver Alais Universitet som var en troe Tilhænger af Kongen er blevet myrdet. J Nismis er en Hr. Girard fængslet for at have sagt, at Kongen havde besluttet at udstæde en Forordning: til at lade alle Protestantere i Frankrige ombringe, men at Engellænderne snart ville hævne sig derfor og tage alle franske Havne i Besiddelse. - Antallet af de til Amerika udvandrende Franskmænd er saa stort, at den amerikanske Gesandt i Paris neppe kan undertegne Passer nok. I Jseredepartemenret ere tvende fornemme Mænd bleven arresterede for offentligen at have viist sig med trefarvede Kokarder og udspredt foruroligende Rygter. I Paris ere tre engelske Officieier arresterede for at have befordret Lavalettes Flugt. Da Cambaceres nylig hørte Arbeidsfolkene i sit Hotel tale om politiske Ting, sagde han meget alvorlig til dem, Æd, drik, som og tie." saaledes maae man nu leve En Pariser Skrivelse forsikrer, at der nu og er undertegnet en Konvention om de danske Gjeldsfordringer, hvorved den franske Regiering forpligter sig til at betale de danske Partikulier, hvad de have tilgode, saavel for de af Kontreadmiral Lallemand paa aaben Søe ødelagte Skibe, som de Fartøier, de Franske 1807 røvede i Kønigsberg og Pillau. Overalt hvor vore Tropper i Udlandet komme fremrøses de for deres gode Forhold og herlige Mandstugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Staden Zwolles Jndbyggere omtaler dem offentligen i den Haagske Hoftidende for det behagelige Minde hine have efterladt sig hos dem. Officiererne - hedder det deri - have ved deres i alle Henseender priisværdige Exempel medtaget den almindelige Agtelse. - Somdet overhovedet er behageligt at høre gode Tidender fra kjere Landsmænd er det dobbelt behageligt naar man hører dem saaledes af Apartiske Fremmedes Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Medens Man i andre Lande atter indfører Jesu terne, have de nu faaet Løbepas her, hvor de under deres forrige Forfølgelse havde fundet Tilflugtsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Aarsagen dertil angives i en Keiserlig Ukas af 20de Decbr. f. A. saaledes: Dengang Paven selv forviste Ordenens Medlemmer, og alle andre Magter fulgte hans Exempel, bevægede Menneskelighed og Tolerants Rusland til at give dem sin Beskyttelse. Jstedetfor at leve som rolige Borgere i en fremmed Stat, have det misbrugt den den skjænkede Tillid, ved deres Lyst til at giøre Proselytter, forføre især de til deres Opsyn betroede Ynglinge og Personer af det svagere Qvindekiøn til at forlade deres Fædrenetroe, og saaledes opvække Splid og Tordragt saavel i den græske Kirke som i Familierne indbyrdes. Efter disse Kjøndsgjerninger kan Keiseren ikke meere finde det underligt, at dette Ordenselskab er forsaget af alle Magter, og ingensteds længer taales. Hs. Majestæt befaler i Følge heraf: 1) at den romerske katholske Religion skal sættes paa samme Fod som den var under Katharina den Anden. 2) at alle Jesuiter bortsendes fra Petersborg, og 3) Adgangen til begge Rigets Hovedstæder for Fremtiden være dem formeent. - Jfølge denne Forerdn. bleve samtlige i Petersborg værende Jesuiter under Politier et transporterede ud af Staden. - Som et Teen paa Keiser Alexanders dybe Følelse for Religienen har han skienket Kathedralkirken i Petersborg og Moskan hver en prægtig Alterkalt som er forfærdiget i den overvundne Fjendes Residems.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Nytaarsdag holdt den persiske Ambassadeur sit pompase Indtog i Petersborg. J Følget vare tvende Elefanter som for Kuldens Skyld vare forsynede med Pritsskoe og overhængt, med kostbare Shawls Tæpper. 2 Persere gik parviis bærende Foræringer fra deres Schach til Keiseren, bedækkede med prægtige Shawler. Ambassadeuren sad i en Hofgallavogn med sex Løbere foran og ved Siden den persiske Fane med en Løves i Billede, ført af en Perser tilhest. Gesandtens Parabeheste vare behængte med rige Guldbrokades Tæpper, ført af begge hans Staldmestere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Carnot er med sin Familie ankommen til Warschau. Han tager til Petersborg. Prinds Eugen, forhen Vicekonge af Jtalien, er bleven udnævnt til Hertug og til Generallissimus over den Bajerske Armee. Hans Gemalinde, Prindsesse Augusta af Bayern, blev d. 16de forløst med en Prindsesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Norge. Hs. M. Kongen har naadigst tilladt at Storthinget maae være samlet indtil 16de Februar. - Den af Kgl. Anst Dansk Søetieneste aarledigede Capitain, R. af D. Ferry (der er født af Norske Forældre 1 Danmark, medens dette Land var forenet med Norge) er udnævnt til Capitain i den Norske Søe=Etat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Fædrelandet. J Søndags var ved Hoffer Ordensdag for Ridderne, af Elefanten og Storkors af Dannebrogen; om Aftenen Kl. 6, var Cour og Apartement for Damer og Kavalerer af de tre første Klasser i Rangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Den keiser, østerrigske Minister i Khvn. Grev Bombelles, skal afgaae til Dresden, hvorimod General, Baron von Stegentesch forventes igien til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Paa Jyllands nordvestlige Kyst er inddrevet et tremastet Skib, som formodes at være Skibet Neptunus, fra Stettin, bestemt til Bordeaux, hvis Mandskab blev i Søen optaget af Capt. Broke og indbragt til Ostende. Ladningen bestaaer af Staver og Brædder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Aarhuus. Danmarks Festdag hiin 28de Januar, fejredes i Polybymmas Selskab værdig dens Høitid. Efter Skuespillet gaves et særdeles skjønt Efterspil af Hr. Adjunct Blache med Musik af Hr. Kabell. Derefter var stor Spiisning og siden Bal i Theaterlokalets skjønne og rummelige Balsal til næste Dags Morgengry. Mange af Omegnens Beboere toge Deel i Festen. J vakre Sange tolkedes den talrige Forsamlings glade Følelser, og ved skinerende Skaaler gienlød det af jublende Ønsker for Konge, Dronning og Kongehuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Vinteren har i de senere Dage taget fat for Alvor Kours den 26de Januarii. - 683. - Specier 40 a 11 Rbmk.; Committeesedler 82 pr. 100; Oblig 68 a 69. Norske Sedler 42 a 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Befordringer og Afgang. Ritmester ved Hs. H. Prinds Ferdinands DragonregimSederfeldt de Simonsen, beskikket til Borgmester og Byfoged i Kalundborg; Premierlieutn. H. W. Knudsen beskikket til Over: Told- og Consumtionsbetient i Fridericia; Premierlieutn. Marr til Toldkontrolleur i Sygeberg; Rottmitt til Toldbetient i Khvn.; Kontrolleur og Dannebrogsmand J. Garding til Krydsbetient ved Odense ; Kammerassessor Gunnerus entlediget fra Pakhuusforvaltertienesten, i Helsingøer; Capitainlieutnant Berg til Told- og Consumtions=Jnspecteur i Stubeskiøbing; Capitainlieutnant Nissen til Told- og Consumtions Jnspecteur i Nykiøbing. paa Falster; P. Berth beskikket til Havneskriver i Kavn.; Kammerraad Hochland til Told- og Consumtions=Inspect. i Nakskou. Justitsraad Hansen udnævnt til Renteskriver, for 1ste jydske Kontoir. Person, Kapellan I. C. Baleur. til Sognepræst for Øster= og Vester=Alling Menigheder; Person, Kapellan J. M. Tau til Sognepr. for Nordrup, og Forringløse Menigh. Kammer, de Linde Friedenrech, udnævnt tillige til Først= og Jagtjunker, forh. Premier lieut. ved siell. Ryttere, Krigsraad Schiørring, udnævnt til Overlærer ved den lærde Skole i velsingøer. Capit. Westerholz i Skagen til Strandingskommissionair paa Nordvestkysten af Tylland. Fabrik Entrepeneur Dysvad udnævnt til Agent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
(Jndsendt. Nys paa en viid og aaben Plads En sex til syv kalkunske Kokke Sig monne flokke, Og drev en abderitisk Spas. Hinanden slemt tilsnavsed de -De huggede. Hinanden hæslig blodige. Af tusinde. Tilskueret. Perd Nogle - Andre klappede. En Deel sig høilig undrede En Deel saae til med Græmmelse. Ja selv en Mængde stod, min Troe! Og loe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Onsdag den 31te dennes bliver General Qvartal Forsamling i Polyhyminias Selskabelige Section om Eftermiddagen Kl. 5 Slet. Directionen. 20 Fag teglhængt Stuehuus af Framlevgaard med et par Tønder Hartkorn, eller ogsaa deel Gaarden samlet, med Skov og Tørvejord, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 1 Fdk. 2 Alb. er underhaanden at faae tilkiøbs af Eieren. Anders Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Af min iboende Gaards Bygninger paa Rosensgade, kunne underhaanden faaes tilkjøbs 5 Fag, 2 Etage Forhuus tilligemed et betydelig Stykke Gaardsplads Med ubetydelig Bekostning kan Huset beqvemt indrettes til en honet Familie og ville i Særdeleshed være passende for en Profesionist eller en Smaae, Vertshuusmand. Tiltrædelsen kunne skre til 1ste April og Pengeconditionerne skal vorde saa billige som muelig. Aarhuus den 20de Jan. 1816. Søetmann. 2 Fordi jeg har anden Bestemmelse i Sigte vil jeg underhaanden sælge, eller i Mangel deraf, bortleie min iboende paa Studsgade beliggende, til al Slags. Kiøbmandshandel, Vertshuus= og Billard Hold velindrettede Gaard, tilligemed sammes tilliggende betydelige Tømmergaard og store Hauge, hvori beqvemt kan være Keglebane, item den tæt ved Haugen, liggende Toft. Gaarden kan faaes med - og uden komplet Brændeviins- og Brygger Redskab (Kiedlen er paa 5 1/2 Tøndes Rum). Tiltrædelsen kan skee til næste Paaske Flyttetid, og Penge-Conditionerne kan blive overmaade billige. 2) Skulle Handel eller Bortleie er skee underhaanden bliver den prøvet ved Auction sidst i Marts eller først i April, og dersom den da skeer, saa bortsælger: jeg endvidere min bekiendte gode Besætning af Heste, Kiør, Vogne, Plouge, Harver, alle Slags GaardsRedskaber, samt endeel Oxehoveder, Tønder og Ankere, &c. a. 3) Skulle Nogen ønske Bygninger til Nedbrydelse, saa kunne strax dertil erholdes det Side- og Baghuus, som er imellem Hr. Capitain v. Gottlieds Port og Hauge. 4) 1 a 2 Værelser til Gaden, med eller uden Meubler, kunne strax erholdes tilleie i Maanedsviis. 5) Det mig i Kasted Pole tilhørende gode Tørveskifte er endnu underhaanden at faae. Sælges det ei forinden bliver det stillet til Auction i medie April næstkommende. Om alt Foranførte behager Man at henvende sig til mig eller min Laugværge Overkrigskommiss. Soetmann. Aarhuus, den 20de Januarii 1816. M. C. Leth, sal. P. Røigaarde. Granballegaard, beliggende i Aarhuus Amt, Hids Herred, Svastrup Sogn, nær ved den seilbare Guderaae, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar. Gaarden staaer for circa 11 Tdr. Datikom, og dens sædvanlige aarlige Udsæd er 30 Td. Rug, 23 Td. Byg, 80 Td. Havre og 6 Td. Boghvede, undertiden mere, men sielden mindre. Vinter Besætningen er circa 70 til 80 Stkr. Fæehøveder, 12 Heste og 60 til 100 Faar; men om Vinteren kan der holdes et betydeligt større Amal Hornqvæg Bygningerne ere gode og beqvem indrettede, hvorpaa i de sidste Aar er anvendt mange Penge. Til Gaarden hører et Teglværk, som i afvigte Aar var bortforpagtet for 1500 Rbd.; et betydeligt Fiskerie, samt en næsten uopskiærlig Tørvemose. Skov haves i Overflod til Gaardens Forbrug. De betydelige Konge, og Kirketiender af Risset Bye, kan følge med. Grauballegaard pr. Aarhuus i Januar 1816. C. C. Alberti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Mandagen d. 2de Marts bliver ved offentlig Auction som afholdes paa Bierte Helleds Tingstue bortforpagtet Thyrsbeck Hovedgaards Hollænderie, bestaaende af 100 Køer, med fuldstændig Inventarium; Conditionerne kan erfares 8te Dage forinden hos Undertegnede, og Tiltrædelsen skeer 1ste Mai. Thyrsbeck ved Weile d. 25de Jan. 1816. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Arvingerne efter afd. Poul Rasmussen og Hustrue, Anne Marie Laursdatter, under Steenalt Gods i Pindstrup Bye, Mariemalene Sogn, Sønderhald Herred, Randers Amt, er anmeldt at være. A. Poul Rasmussens Arvinger : 1) en Farbroder=Søn, Poul Jensen, i Thaarup. 2) en Faster=Søn, Niels Præst i Bruun Mose, død og efterladt sig. af en Datter, Lene Nielsdatter, gift med Gaardmand Peder Qvist i Bruunmse. b) en Dito, Kirsten Nielsdatter, gift med Gaardmand Rasmus. Jacobsen i Marie malene. c) en Dito, Birgitte Nielsdatter, gift med Niels Jørgensen i Bøistruphuset. 3) en Farbroder Søn, Peul Espensen i Marie malene, død og efterladt sig en Søn, Christen Poulsen i Kruusborg. e) en Farbroder Søn, Søren Espensen i Klemstrup, død og efterladt sig. a) en Datter Karen Sørensdatter, ugift, opholder sig i Klemstrup. b) en Dito, Severme Sørensdatter, gift med Gaardmand Jørgen Pedersen i Attrup. 5) en Farbroder, Datter, Birgitte Espensdatter, gift med Peder Broch i Altrup, død og efterlade sig :a) en Søn, Espen Pedersen i Attrup. b) en Dito, Rasmus Pedersen, Gaardmand ibidem. e) en Dito, Peder Pedersen, Boelsmand i Thustrup. b) en Dito, Jens Pedersen, Gaardmand i Attrup. e) en Datter, Maren Pedersdatter, gift med Jens Bøg i Hegedahl. f) en Dito, Anne Pedersdatter, ugift. 6) en Farbroder=Datter, Elle Andersdatter, gi med Jens Adamsen i Koe. 7) en Farbroder=Søn, Svend Espensen, Lem af Randers Hospital. 8) en Faster=Datter, Anne Jensdatter, gift med Peder Krog i Fannerup, død og efterladt sig en Søn, Hans Pedersen i Fannerup. 9) en Faster=Datter Maren Jensdatter, gift med Hans Pedersen i Bruunmoese, død og efterladt a) en Søn, Peder Hansen i Lystrup. b) en Datter, Karen Hansdatter, gift med Jens Simonsen i Hisebach, død og efterladt sig en Søn Jochum Jensen, i Ørsted. 10) en Morbroder=Søn, Søren Nielsen i Sønder Kastrup. 11) en Dito, Thomas Nielsen i Randers. B. Anne Maria Laursdatters Arvinger: 1) en Brøder, Jens Laursen, Gaardmand i Wivild. 2) en Dito, Clemen Lauesen paa Ørsted Mark, død og efterladt sig. af en Søn, Laurs Clemensen, umyndig. b) en Datter, Clemmentine Clemensdatter. 3) en Dito, Peder Laursen, Gaardmand i Røigaard. 4) en Dito, Mikkel Laursen, i Pindstrup. 5) en Søster, Mette Laursdatter, gift med Jens Nielsen i Auning, død og efterladt sig :a) en Søn, Niels Jensen, Soldat, udcommanderet. b) en Dito, Laus Jensen, i Auning. c) en Dito, Jørgen Jensen, i Estrup Broehuus. 6) en Søster, Anne Laursdatter, gift med Niels Hansen i Hommelborg. 7) en Dito, Nille Katrine Laursdatter, gift med Christen Bach i Bruunmose. Disse, og om flere Arvinger maatte gives, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, til at indfinde sig i Stervboet, nemlig den 27de Februarii og 12de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, de Myndige selv, og de Umyndige ved For Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. myndere og Værger, for at bevise deres Arveret, da enhver skal nyde den Ret, som Loven for dem bestemmer. Til samme Tider haver Credi- og Debitorerne at melde sig. Steenalt, den 16de Januarii 1816. Nørschou, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
J en kort Tid er paa forskiellige Gange bortstiaalet af mine Værelser: 1) En stor blaae Reisekappe, af hjemmegjort Klæde. 2) En Schawls Vest, kjendelig ved at Blomsterne i Tøyet vendte nedaad. 3) Et lidet stærkt tilrøget Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag og simpelt Rør. 4) En rød Muks Fruentimmerkjole med korte Ærmer. - Da det naturligviis er mig meget om at giøre at faae saadant opdaget, saa ombedes Enhver, som nu eller siden derom kunde give negen Oplysning, at vise mig det Venskab at meddele mig samme, som jeg erkiendtligen skal paaskiønne. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Et Par fortrinlig gode brune Heste, 5 og 6 Aar gamle, ere inden næste Randers Marked tilkiøbs hos Præsten i Tobberg for 1100 Rbd. og mueligt derunEt ungt Menneske, der i flere Aar har opofret fin Tid ved Contoirforretninger og været Fuldmægtig paa et Justitscontoir, skriver en rask og net Haand og kan forevise gode Recommendationer for sin Duelighed og Opførsel, ønsker sig en Empløi som Skriver hos en Embedsmand eller Godsforvalter, enten strax eller til 1ste Mai 1816; nærmere Underretning kan erfares hos Prokurator Ostenfeld paa Rolsøegaard pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
I Hummelføretgaarden paa Broberg udsælges godt Øl 1 Mk. Flasken, mindre stærk 8 Sk. Potten, Huusholdnings: Øl i Fierdinger og Ankere, Spegesild, Formelys med Bommidsveger, Mask kan ogsaa bekommes, sammesteds anvises et stort Saltet ug tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
En skikkelig Pige anviser Addressekontoiret en god Condition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Et ungt Fruentimmer af god moralsk Character og sieldne gode Egenskaber, kan Skrædersyening efter Maal samt Broderie, og de Videnskaber som udfordres til et veldannet Fruentimmer, ønsker sig en Condition til 1ste Mai i Byen eller paa Landet som Huusjomfrue. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
For en god ugivt Koe=Rygter bliver formedelst Alderdom og Skrøbelighed Tieneste ledig paa Julianelysved Hørsens til 1ste Maj. Sammesteds kan og 2 gode Arbeidskarle antages, naar de, med godt Skudsmaal forsynet, melde sig med første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Følgeblad. til. Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. Ord. 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Blandinger. Om Tienestefolks Klædedragt har Politievennen atter nogle meget interessante Anmærkninger. Jndsenderen mener, og det med god Grund, at det meget vilde forbedre Tienestefolk, naar de som Børn i Skolerne bleve anholdte til Flid, Reenlighed og Orden, og ved Konfirmationen ikke bleve pyntede som Damer og Herret; at den simplere Klædedragt vilde giøre dem Arbeidet lettere og spare dem Tid, især Pigerne, som nu sidde hele Timer for at lade deres Haar flette i mange Fletninger, hvilket de kunne undgaae, naar de brugte Kappe. Ogsaa var det meget bedre, om de Skolerne lærte grov Linnedsyening, samt at spinde, strikke og væve, istedetfor det dem saa skadelige Brodererie. Men alt dette vilde kun lidet hjelpe, naar ikke enhver Borgerkone, som i gamle Dage, selv vil passe sit Huus og holde Pigerne til stræng Orden og Reenlighed, istedetfor som nu at efterabe den høiere Stand i Alt. En Kiøbmand, siger Jndsenderen, om han aldrig have vundet saa mange Penge, burde heller ikke efterabe Adelen i Klædedragt, som for sin Stands Skyld er nødsaget til at klæde sig bedre. En Haandværksmand skulde ikke holde Heste og Vogn og klæde sig som en Adelig, saa vilde ogsaa Tienestefolkene ikke klæde sig som Herskabet. Der sluttes med det Ønske, at der maatte ved en Forordning blive befalet, at ingen uden Damer, der høre til Hoffet, maatte tillades at bære Fløiel, Fier, Tyl og Silketøier, som nu koster en Speciesdaler Alen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Den Petersborger Hoftidende anfører følgende Yttringer af Hr. Knox i det brittiske Underhuus, med Hensyn paa Ruslands Magt, at det vasker sin venstre i Haand i det sorte Hav og den høire i Østersøen", hvilket Sprog den dog finder heelt underligt i en Britters Mund, hvis Fædreland bader baade Hænder og Fødder i alle Verdens Vande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Epilog, fremsagt af Skuespilleren Hasenhuussidstl. 20de Marts paa Wiens Theater : Gehorsamster Diener, gehorsamster Knecht, Das Sie hent gekommen sind, ist mir schen recht, Denn das Theater allein, ene LeutJh kanns nicht legnen, har mich nicht gar nu stark gifreut. Sie lassen halt Ihre alten Diener nicht im Pfeffer, Und mer auf Jhre Grosmuth sett, har richtig einen Treffer. Es ist halt ein kurioses Ding um das Geld, Wer genug har, der ist der vahre Luftigledendig inder Welt. Et kann damit Semmeln und Hauset kausen, Kann durch die Welt fahren, stalt sie durchlausen, Man legt nichts ihm in den Weg, man last ihn in Ruh, Und der Verstand nimme mit jedem Dukaten zu Was frisch ist, steht ihm zu Gebot in der Stadt, Er ist im Februari schon henrigen Spenat. Kurzum drei Sachen machen alles in der Welt: Die erste ist Geld, die zweite Geld, die dritte wieder Geld. Es mus also vor Frende der Kopf mit heut brennenDas wird selvst en Advokat nicht bestreiten konnen. Ein Schauspieler, ja du mein lieber Gott, Man sagt friilich, er verdient spielend sein Brot Aber, Franschement gesagt, Sie werden doch erlauben, Jn Mund fliegen ihm nicht die gebratenen Tauben; Er mus eins schwitzen um die Gottesgade Vennich zum Beispiel so hent den Hamlet gespielt hab, Gestern den König Laar, und andere schwere Røllen, Da gen ich ja lieder im grosten Schnee zu Fur nach Pohlen. Und mie man sich da in die Charakter hineinsesen mus Das ist so leicht nicht, das ist eine harte Nus. Allein man thut alles gern, menn man denn sicht, Wie das Publikum sich das zu vergelten bemüht: Wie sie bei Schnee und Koth an die Wien heraus reisen, Um uns Jhre Grad, Ihre Huld zu beweisen, Drum saa rich, Kist gut in Paris, Leipzig und Berlin, Aberich for min Theil bleib lieder in Wien. Da bin ich, da war ich, da merd ich bleiben, Solang mich die guten Wiener nicht selber vertreiben. Felitudtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
En Person som kalder sig Henrich Wilhelm Fanøe, men hvis rette Døbenavn er Henrich Wilhelm, for Tiden hæftet i Ebeltoft Arrest, tiltales justitialiter ved mig hans Actor, ved Sønder og Mols Herreders Ret. Denne Action reiste sig allerede i Aaret 1810, og Anledningen til samme var: at Tiltalte omstreifede i Landet, og paa sin Omstreifning betiente sig af et falsk Pas; men snart standsede Actionen paa Grund af, at Tiltalte undveeg af Greenaae Arrest, hvorefter han ei blev paagrebet før den 31te October 1815, da saadant fandt Sted i Weile, og hvorpaa fulgte Actionens videre Kontinuation. Paa Tiltaltes mange Aars Omvandring i den danske Stat, er det høist sandsynligt, at han har gjort sig skyldig i offentlige Forbrydelser, - større end de der alt ere ham overbeviste - hvorfor han ogsaa af en for Livstid i Kiøbenhavns Tugt= og Rasphuus indsadt Forbryder navnlig Jens Frederichsen er beskyldt. Ved Tiltaltes Anholdelse i Weile, forefandt man, iblandt andet, hos ham : et sølv Lommeuhr med Staalkiede og messing Pendant og Nøgle, hvortil Tiltaltes Hiemmel er bristet. Paa Grund heraf, bliver saadant offentlig bekiendtgjort, hvorved tillige den retmæssige Eier til bemeldte Uhr, opfordres at melde sig enten hos Dommeren i Hovedsagen, Hr. Cancellie-Secretair, Bye og Herredsfoged Hornemann i Ebeltoft, eller hos mig Undertegnede saasnart mueligt, eller i det seneste, inden den imod Tiltalte instituerede Sag optages til Dom, der neppe vil skee de 2 første Maaneder fra Dato, for at beviisliggiøre sin Eiendomsret. Til videre Efterretning bemærkes: Uhret et lidet, rundagtig, har hvid Porcellains Skive, og denne samt Kasserne er beskadiget, for øvrigt er Uhret af J. Buts's Forarbeidelse, i London. Endelig tilføies: at Tiltalte paa sin Omvandring i Landet, har givet sig Navn af Hans Fanøe, ligesom og været bekiendt, sine Steder, under det Navn: Skillings=Hans Randers den 20de Mai 1816. P. Sparre, Procurator.