Berlingske Tidende, 1836-01-23
Spanien. Barcelona, den 5te Januar. – Frygtelige Optrin ere forefaldne her den 4de og 5te. Allerede i nogle Dage herskede en dump Gjæring i Staden; den vorede, da det blev bekjendt, at Carlisterne havde skudt vore Fanger i San Lorenzo det Pitheos. Ovrigheden lagde ikke destomindre kun ringe Aarvaagenhed for Dagen. Dog bleve Tropperne, der i Gaar skulde være afgaaede herfra, holdte tilbage og samtlige beordrede til at holde sig beredte i deres Caserner. Da man nu i Løbet af Dagen erfarede, at nogle af de fangne Carlist-Chefer vare undkomne ved Flugten, reiste sig et lydeligt Mishag blandt Mængden, og en Kjendelse af Krigsretten, der havde holdt et Møde samme Dag, drev Forbittrelsen til det Højeste. Denne Ret havde nemlig dømt nogle Carlister, der vare overbeviiste om at have begaaet de største Grusomheder, og blandt Andet at have berøvet nogle Fruentimmere Synet, til den ringe Straf af en fleeraarig Forviisning. Neppe blev denne Dom bekjendt, førend bevæbnede Hobe, der vistnok flere Dage i Forvejen havde havt deres Ordrer, stør mede gjennem forskiellige Qvarterer af Staden under Raabet: "Ned med Carlisterne!" Disse Mennesker, hørte næsten alle til den tolvte Bataillon af Nationalgarden, den saakaldte la Blusa, der især havde været virksom ved Revolutionen den 5te August, da Cataloniens Junta blev indsat. Klokken var fire, da de bevæbnede Hobe fordeelte sig omkring i Stadens Gader, og da Mørket snart efter faldt paa, fik de betydelig Forstækning fra mange Sider. Men til samme Tid sloges Generalmarschen, Tropperne forsamledes i al Hast og vendte sig til de Punkter, hvor Stimlen var størst. Ved Troppernes Afmarsch omringede Folket imidlertid General-Capitainens Pallads og forlangte med vilde Skrig, at de carlistiske Fanger skulde skydes. J det Haab at berolige Pøblen, havde General Alvare opsat Executionen til den næste Dag; men nu forlangte man, at Henrettelsen, øjeblikkeligen skulde gaae for sig, og da Generalen vægrede sig derved, trængte et Raab midt ud af Hoben: "Lad os storme Citadellet – Stiger bragtes nu frem og fordeltes i Gravene; Posterne bleve overrumplede, og Folket var Herre over Citadellet, Sejerherrerne stormede derpaa ind i Gouverneuren, Pedro de Pastors Bolig, i sin Bestyrtelse udleverede denne Fængselsnøglerne. Den første Fange, der faldt i de Rasendes Hænder, var den i Fægtningen ved Alos fangne Oberst Oonnell. Fra Murene kastedes hans Legeme ned til Mængden, der under Raseriets og Glædens Hyl bandt et Reeb om det blodige Bytte, og efterat Cannibalerne havde slæbt Liget ved Fødderne gjennem Gaderne og ved Faklernes Skin mættet deres Hævnelyst, opbrændte de de sønderslidte Levninger paa Remblaa, paa det samme Sted, hvor General Bassa blev brændt. Medens disse afskyelige Orgier holdtes udenfor, foregik frygelige Mordscener i selve Fængslet. De ubevæbnede Fanger bleve uden Modstand skudte ned af nogle af Banditterne; med Offernes Jammerskrig og Mordernes Jubel blandede sig Pøblens Glædeshyludenfor; med et Hurra svarede den hvert Skud, der faldt inde i Citadellet. Vindebroen lod man gaae ned, og Folket, der var uindskrænket Herre i Citadellet, fortsatte ivrig sin blodige Hævndaad, og efterat alle Fanger vare ombragte, tilte man til Hospitalet, hvor de Syge modtoge Dødstødet paa deres Smertensleie. Offernes Antal kan endnu ikke angives nøjagtig. Massakren havde begyndt henimod Klokken 7 om Aftenen og vedblev endnu ved Midnatstid. Nationalgarden holdt sig rolig paa sine Allarmpladse, med Geværet i Armen, uden at gjøre den mindste Demonstration mod Folkets Raseri. Hele Natten igjennem var Staden oplyst, ikke destomindre have flere Banditter skudt deres egne Kammerater i Forvirringen. virringen. Svejz. Gent, den 4de Januar. – Af Adjuncten ved Observatoriet her, Hr. J. Müller, er den Halleyske Comet atter blevet fundet om Natten fra den 31te December til den 1ste Januar, rigtignok meget sva paa Lys, men mærkværdig nøie overeensstemmende med Beregningen, som Directeuren for vort Observatorium, Prof. Gartier havde gjort over dens Bane. Adjunct Müller stillede sin Kikkert i det angivne Minut paa det angivne Punkt og saae Cometen virkelig komme tilsyne og at gaae næsten midt igjennem Objectivglasset. Dette var den 31te December om Natten Kl. 12, 45 Minutter 15 1/2 Sekund. astronomisk Tidsregning, eller Kl. 5 og 56 Minutter, af den 1ste Januars borgerlige Tidsregning, med 16 Timer 18 1/2 Minut Ligeopstigning og 40, 44 sydlig Declination. Necrolog.