JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Nytaarsmorgen 1822. Nu, velkommen, unge Aar, Hid paa Morgenrødens Vinger, Siig mig dog, hvad Godt Du bringer, Hvad Du lover, hvad Du spaaer? Heel enfoldig er den Mand. "Som for fjerne Tid vil sørge Jh nu, bliv ei vred, at spørge Du mig ei forbyde kan. Kan det er min første Sorg Constitutionsmanien qvæles ei ved Magt fra Wien, Eller fra Sanct Petersborg, Pestfængt er den spanske Luft: Siig, kan Alliantsens Sabel Jkke hist, som i Neapel, Bringe Folket til Fornuft, Vil det godt i Frankrig gaae, Vil det glemme Seiersangen, Vil det finde sig i Rangen, Hvori ydmygt det maa staae? Vil den gamle Ludvig ei, Jnden Du Din Fakkel slukker, Og i Tidens Vove dukker, Være gangen Kjødets Vei. Skal det arme Grækenland, Under Tyrkens Svøbe bløde Eller vil Din Morgenrøde. Bringe Seier til dets Strand, Skulle, ryggende af Blod, Raae og flysende Osmanner, Længe plante deres Banner, Der, hvor fordum Korset stod Siig mig, skal den lede TyrkBlodstænkt svinge Bøddelriset. Over Hellas=Paradiset, Til det vorder ligt en Ørk, Skal vor Christenbroder han Længe end paa Nakken sidde? Skal han hænge, brænde, spidde Hver, som ei er Muselmand? Eller skal i Natten sort Ned fra Himlen Hævnens Flamme, Knittre og omsider ramme, Knusende den høie Port? Skal det briste, Raaheds Mod Maa den vilde Osmanide, Segne og i Græsset bide, Badet i sit eget Blod?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Mon en hellig Alliants Ved at drage uforfærdet: Mod Barbaren Krigersværdet, Jkke hævde vil sin Glands Hvo vil vove blodigt Spil? Hvo fremtræder, Mon ei han, der Tryggest kan det, Alexander, Knuden overhugge vil Mon Enhver vil faae sin Part? Mon Europas Potentater, Afrikas Sørøverstater, Ei med Jorden fløie snart? Var det ikke priseligt, At oprydde i den fule Liigbestrøede Morderkule? Var det ikke næsten Pligt? Vil ei Tvedragt, hadsk og barsk, Freden bringe til at rave J Europals store Mave, Der nu synes stærk og karsk Hendes Hoved ret ei staaer, Kan man troe den bedske Mine, Plages hun af Hovedpine Mener Du, den over gaaer Og vort kiære Fædreland - Siig, vil Freden huldt omhegne Danas dyrebare Egne, Velstand bygge ved dets Strand? Komme Pengene igien, Blier det med Krediten bedre, Faae vi snart, som vore Fædre, tykkens Genius til Ven? Nu, saa svar et Ord mig blot, Unge Aar. Du svarer ikke? Dog jeg seer paa Dine Blikke, At Du mener os det godt Eller - mon jeg ret ei saae? Fremad, frem, og smukt Du tee Dig, At med Veemod vi kan see Dig, Ned i Tidens Bølge gaae. (A. F. C.) Nytaarsdag 1822. Det svundne Aar paa Bagen er, Et nyt vi see oprinde, Vi glemme havte Lidelser, Og bitter Kummers Minde, Om Haabet til det Bedre bør Hver Landets Borger qvæde, Thi Livets tætte Skjebne=Slør, Kan skjule mangen Glæde. Har vi end ikke Pungen fuld, Men stundom savner Penge, Vi trøstes dog ved Agrens Muld, Som vil, vi ei skal trænge; En gammel Drot den Viisdom gav Ei indisk Guld at hente, Kun dyrke vore Agre brav, Da Guld vi har at vente."J rolig Fred vi sysle kan Og stille Glæder skabe, Thi ei saa let en Muselmand Kan vore Hoveder tage. Paa Danmark Sletter Lykke boer, Men Borger, vel at vide: Kun Flid og Arbeid, gjør den stor, Og ikke Ladheds Side. Om enkelt Creditor har Lyst, Vort Gods at auctionere, Saa lad det være os en Trøst, Hvor det kom fra er mere; Af gode Ting er Røisomhed, En saare vakker Tanke, Ved hvert et Skridt af vore Fjed, Hvor vi i Livet vanke. Tilfredshed, om end trange Kaar, Dog frie for Næringssorger, I dette nys begyndte Aar, Tilønskes hver en Borger; Gid Glæde smile til hver Siel, Som er iblandt de Gode, Saa gaaer det jo os Alle vel Paa denne hele Klode. J. Deigaard.) Christendommens Kamp mod Jslamismen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Endnu hverken stadfæstes eller modsiges de vidt udspredte Rygter om den rædsomme Katastrophe i Constantinopel. Tausheden derom er høist forunderlig, og giver endmere Formodning om, at det maa være mere end blotte Rygter. Følgende er den eneste Beretning Dagspostens Tidender indeholder desangaaende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Wien, den 16de Decbr. Fra vor Jnternuntius i Constantinopel mangle endnu alle Beretninger siden 27de Novbr. Fra Militairgouverneurerne i Semlin og Peterwarden er Storsultanens Drab bleven directe indberettet til Hofkrigsraadet, og da man nu i fire Dage ikke har faaet nogen anden modsigende Jndberetning, saa tvivler man mindre og mindre paa, at det jo er Sandhed. Ældre Efterretninger fra Jslammismens Hovedstad, syntes rigtignok at bebude forfærdelige Ting Odessa, den 2den Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Vore sidste Efterretninger fra Constantinopel ere af 25de Novbr. og ifølge disse var denne Stad i en frygtelig Forvirring. Den 23de havde de østerrigske og engelske Ministre havt en Samtale med Reis Effendi angaaende Ruslands Ultimatum, men uden Nytte. Hos Storsultanen selv, gik det dem ikke bedre. Hs. Høihed erklærede ligefrem, at han Jntet lod sig foreskrive og allermindst af Rusland, og at de oprørske Grækeres Udryddelse var fast besluttet. Da Ministrene begave sig tilbage til deres Vaaninger, blev de paa det skammeligste insulterede af Pøbelen, og hele Dagen blev der fyret med Pistoler mod LordStrangfords Hotel, saa ingen Rude blev tilbage i det hele Huus. Forgiæves havde Sultanen opfordret Folket til at lade det være, men Janitskarerne udstødte tvertimod de gyseligste Eeder og Forbandelsen mod Sultanen og hans Ministre, der nu i sex Maaneder havde lovet dem Peras Plyndring. De truede med at stikke den i Brand og paa flere Stæder var det allerede skeet. Den 30te Novbr. var den sidste Termin, Keiser Alexander havde fastsat Divanet.) Hermannstadt, den 6te Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
J Moldau og Wallakiet ere nu de største Grusomheder atter Dagens Orden. Tyrkerne i Jasse have faaet Budskab om, at Porten har afslaaet alle Ruslands Fordringer. De sige høit, at Krimm skal giennerobres. De kristne Kirker som ere tilbage, øde lægges og udplyndres; Asiaterne bære de hellige Sager omkring som Seierstegn; Ronnerne skjændes Præsterne mishandles, Henrettelser ere uden Ophør. Widden den 28de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Oprøret i Servien er udbrudt overalt og Jnsurrectionshøvdingerne have forkyndet Landets Frihed ved en lang Prok mation. Man, Tyrker vare alt omkomne:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Spanien. Ogsaa her imødesees en frygtelig Katastrophe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Oprørsaanden udbreder sig over hele Riget, og Factionisterne optræde med dristigt Mod imod Regieringen. Mina har oprettet en provisorisk Regiering i Gallizien og udskreven en Skat hos Adelen og Geistligheden til Armeens Underholdning; han har aabnet Havnene for fremmede Skibe uden Afgivter og nedsat alle de directe Paabud; han lader Fæstningen Astorga sætte i bedste Forsvarsstand, og en Hær af 20000 Mand staaer under ham paa Grændsen. Hvad Mina er i Gallizien, det er Riege i Catalonien. Barcellona har tiltraadt det revolutionaire Forbund, og tilsendt Kongen sin Adresse. 4000 Militser have opfordret Citadellet til at overgive sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Arragonien er ligesaa urolig. Pampelona var i det frygteligste Oprør. J Madrid have 3000 velsindede Borgere forenet sig om at forsvare Kongens Person, thi man frieter meget for, at Hovedstaden, endnu inden Aarets Udgang vilde vorde angreben fra tre Sider, nemlig af Mina Riego, og Tropperne i Andalusien. Samme Dag som Kongen holdt sit Jndtog der, blev en Garde du Corps som raabte: "den uindskrænkede Konge leve!" hugget ned paa Stedet, og paa det Kongl. Pallads læstes Dagen efter: "Dette Huus bliver medie Januar at faae til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Græker og Jøder. have i Livorno været i Haandemæng. En Græker blev dræbt, en anden saaret. Men Øvrigheden, har forhindret videre Blodsudgydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
General Frimont, Chef for den østerrigske Observationssarmee i Jtalien, er af den neapolitanske Konge bleven udnævnt til: Fyrste af Antrodoco, til Ridder af den hellige Januarius, til Storkors af den hellige St. Ferdinands orden, og endelig til Storkors af den hellige St. Georg. Og til alt dette har Hs. Majestæt ladet bemeldte General anvise en Sum af 220,000 Dukater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Frankrige. Hertugen af Richelien har taget sin Afsked og begivet sig ud paa sine Godser. Rygtet siger, at han vil tilbage igien til Rusland. Hans Post som Præsident i Ministeriet er ved hans Afgang bleven reent ophævet. Af denne Begivenhed sluttet man sig til et nyt System i den udenlandske Politik. Men da man endnu er uvis om hvilket Partie det nye Ministerium vil vælge, saa ere de franske Statspapirer, faldne i deres Værd saalænge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Fædrelandet. En Kongl. Dansk Kabinetskoureer passerede den 25de Decbr. gjennem Hamborg til Kiøbenhavn. Skibet Enigheden, Capt. Lund, fra Nerkaste til Kivn er total forliist ved Hiørring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Frederiksværk den 25de December. Af de offentlige Blade læser man saa meget om farlige Tyve bander i den romerske Stat. Jeg troer næsten at Frederiksværks District, omtrent af 1 Qvadratmiils Størrelse, deri har Fortrinet. Er her kun i den senere Tid skeet et lumsk og nedertrægtigt Mord for at bestiæle den Dræbte, saa skeer desværre næsten maanedlig betydelige dumdristige Tyverier, som næsten alle blive uopdagede. Foruden det anmeldte Krude-Tyverie er igjen Natten mellem den 23de og 24de hos Amundsen paa Halsnæs, bortstiaalet omtrent 300 Rbd i Penge og Sølv. Tyvene have med uhørt Dumdristighed udslaget Muren, udbrukket er Vindue med Jernstænger, bragt et Skatol ud igiennem Hullet, opbrudt og plyndret det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
I Kavns. Adresseavis søges en Huusjomfrue, som er perfect i alt Muligt og kan malke!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Ved den 1183 Trækning i Khvn. ere følgende Nummere udkomne: 3. 62. 5. 51. 66.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Dødsfald. Carga Joh. Bang i Khvn. Bye- og Herredsfoged Brygmanns Enke i Hiørring; Byfoged Hasselriis i Hasle; Madame Finsten fød Kirketerp i Randers. S. Ørum, Sognepræst for Rørbek og Grynderup Meenigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Khvns. Kours, den 28de Decbr. - 249. Specier 14 Rbmk. 15 s. Obligationer 72 1/2 a 73. Norske Sedler 12 1/2 a 12 3/8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Bekiendtgiørelset. At Fuldmægtig Thorsen og Kiøbmand E. Søegaard i Skanderborg, ere fra Begyndelsen af Aaret, 1822 beskikkede til Forligelses Commissairer for Hjelm lev og Gjern Herreder, samt at forligelses Commistnen holdes i Skanderborg hver Onsdag Formiddag bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning Aarhuus Stiftamthuus, den 24de December 1821, Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Generalforsamling. afholdes i Selskabet Polykymnia Onsdagen den 2den Jan 1822 om Al enen Kl. 6, hvor Contingentet m.v. bliver at erlægge. Mundtlige Undskyldninger for Udeblivelse antages ikke. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Fridagen den 4de dennes, Eftermiddag Kl. 34, forttages en Skiftesamling i afg Stiftsprovst Sechers Boe, i Anledning af de passer de Salg af nogle Boet tilhørende Eiendomme. Boets Verkommende, bedes at give Møde. Athuus den 1ste J nuar 1822. Skifteretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Løverdagen den 5te Jan førstk., om Formiddagen Kl. 10, vorder Auction paa Aarhuus Raadstue over noget Landgildekorn og andet Bederie, Aarhuus Cathedralskole tilhørende, hvilket bortsælges efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere blive bekiendt Aarhuus den 27de Decbr. 1821. gjorte. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
J Følge Reqvisition, grundet paa Dom og Udlæg, bliver 1822. Løverdagen den 26de Januar) paa Aarhuus den 10de Februar) Raadstue, og Onsdagen den 27de f. M. i den herefter nævnte Gaard, hver Dags Formiddag Kl. 11, foretaget offentlig Auction over den Jens Lofts Enke i Stautrup tilhørende Gaard i Stautrup Bye, Ning Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 7 Skp. 2 Fdk. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 3 Fok 1 1 3/4 Alb. med dertil indkiøbte Konge og Kirke, Korntiender af Byg og Rug, saavelsom og alle andre det Hele underlagte, Herligheder og Rettigheder. Saasnart sidste Auction er afholdt, bliver samme Dag tillige bortsolgt en Deel udlagt Besætning og Jndboe, af Heste, Køer, Faar, Sengeklæder, Huusgeraad m.v. Denne Publication skeer saavel til Liebhavernes som Panthavernes Efterretning : Hads Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 28de Lanng. December 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
J Hornborg Bye og Sogn er en Eiendoms Gaard at faae tilkiøbs; den staaer for Hartkorn 3 Tdr. 4 Skp. 3 Fdk. 2 1/2 Alb., har gode Jorder og kan avle aarlig 26 a 28 Læs Høe. Liebhaverne ville henvende dem til Eieren Andras Jørgensen i Hornborg, eller og til Forvalter Møller i Kalhauge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Lybske Pølser, Forme- og Spedelys, ere som sæd. L. Larsens Enke, vanlig at erholde hos ved Studsgades Port. Zincks Choralbog ønskes tilkiøbs. Adressekontoiret anviser. Ulrik von Gleichen eller Ridderen med tvende Koner. Nytaarsgave for Aaret 1822 af Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Pastor P. D. Faber faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-01
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Aar 1822. No. 4. Løverdagen. den 5te Januari. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst privilegerede. Aarhuus Stifistidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Blandinger. J nærværende Forfølgelsesperiode (altsaa i de sidste 9 Maaneder, skal der, ifølge anstillede Beregninger, alt være faldne 300000 Christne som Offere for Tyrkernes Hævn og Had i det osmanniske Riges forskiellige Provindser; deriblandt nogle og tredive Bisper. 1600 Kirker ere sløifede eller brændte; en Mængde Klostre desligest. Allene af Nønner ere over tusinde, blevne druknede eller paa anden afskyelig Maade ombragte. Beretningen ender med disse Ord: "Man troer os ikke, thi Sandheden overstiger her selv det Troværdige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Alt for syv Aar siden sagde Grev Wackerbarth, i Jndledningen til sin Historie om Tyrkiet, følgende, især nu saa mærkelige Ord: "Høistsandsynligt vil snart en heftig og grusom Kamp begynde, hvori enten Jslamismen eller Christianismen absolut maa seire. En af Begge vil faae Overhaand i denne afgiørende Kamp; een af Begge vorde derved, den Andens Underdan."De skrækkelige Rygter fra Constantinopel have frembragt fine to sædvanlige Virkninger: Statspapirernes Fald og Kornprisernes Stigen; disse meest i Amsterdam. Af alle Statspapirer ere de spanske meest faldne, ja man vil neppe byde paa dem. Endog de engelske Stocks have faaet en Rystelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Paa Cypern bleve nylig tredfindstyve hele Familier tvungne til at afsværge Christendommen og antage Jslammismen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Den nærværende Storsultan har 7 retmæs, sige Koner, og henved 1300 Konkubiner eller Medhustruer i sit Seral.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Det kunde mueligen interessere Enkelte at læse, en Krigserklæring, som den tyrkiske Sultan Muhamed IV i Aaret 1663 tilsendte den tydske Keiser Leopold, saalydende: Jeg Molo Muhamed, Gud paa Jorden, Keiser over Landene fra Solens Opgang til dens Nedgang, Konge over alle Konger, Triumfator og Besidder af den forsfæstede Christi Grav, &c. &c. tilkiendegiver Dig og Dine Rigers Helte, saa og Paven i Rom, hans Kardinaler og Tilhængere, at jeg er sine det at hiemsøge Dig med en saadan Krigsmagt, som Du og Dine aldrig før har seet. En Million og a 300,000 Muselmænd skulle følge mig til Hest og Fods. Dig og Dine Medforbundne vil jeg dermed forfølge paa det grummeste; jeg vil lade skjænde, brænde, røve og myrde over alt Jer Land og tilsidst lade Dig og Dine ombringe ved den græsseligste Død jeg kan udi finde. Med Jld og Sværd skal jeg undertvinge Dig, Pavestolen og den hele Christenhed. Dette tilkiendegiver jeg Dig Keiser af Tydskland, Konge af i Polen og alle Dine Tilhængere, hvorefter Du Dig haver at rette. Givet i det mægtige Stambul (Constantinopel), som indeholder 1659 Gader, 1000 Badehuse, 1600 Møller og 4, 122 Moskeer. En Stad af 4 Milles Omkreds med 360 Taarne paa dens Ringmuur, Nu vor Hovedstad, engang de Christnes. Vore Fædre toge den fra Jer, og til Haan og Spot for Dig og alle Christne ville vi beholde den evindeligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Fra Lissabon skrives: "Vi nærme os en stor Katastrophe. En allerhøiest Person havde for kort siden ikke saa mange Penge, som han behøvede til sine daglige Udgivter, og kun med megen Møie fik man ham soulageret. Garnisonen deserterer, saa der neppe er Soldater nok til de sædvanlige Vagter. J de sidste 10 Uger ere 384 Snigmord begangne i Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Den 27de September holdt Frihedshelten Jturbide sit høitidelige Indtog i Mexico, hvor han h siden har antaget Titel af: Generalissimus for be Keiserdømmet Mexico, men dog tillige indsat et Regentskab og et Regieringsraad ved Siden af sig. Den Jo fra Spanien oversendte Vicekonge General Odenjuh, som skulde deeltaget i Regentskabet, døde den 8de October. Nogle sige: af Ærgrelse, Andre: af Forgivt! Det nyeskabte Keiserdømme Mexico er 43000 a Mile stort, og anstaaes for 6 a 7 Mill. Mennesker. Hovedstaden har 140,000 Jndvaanere, 29 Kirker, 22 Klostre, Universitetet, Kunstacademiet m.m. Foruden dets uudtømmelige Rigdom af ædle i og uædle Metaller f. Ex. omtrent 1000 Sølvgrubet, frembringer Værtriget de skiønneste Ting, saaledes, udføres allene af Conchenelle 1 Million Pund aarlig!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
J Glasgov blev nylig slagtet en Koe, af hvi Mave der udsprang en levende Frøe, i det Slagteren skar den op. Da Koen ikke havde faaet Vand siden Kl. 6 om Morgenen, og først blev slagtet Kl. 4 om Eftermiddagen, saa antages, at Frøen i det mindste i 10 Timer har holdt sig lystig i Koens Mave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
J Paris har en almeenagtet Familiefader formedelst huuslig Utilfredshed, druknet sig og sit to Aars gamle Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
I Chelmsford skulde nylig en Kone begraves og Præsten havde allerede begyndt Bønnen, da man fornamen Larm i Kisten; da det imidlertid strax igjen ophørte var der Jngen som tog videre Notits i heraf. Liigbærerne vare alt i Begreb med at sænke Kisten i Jorden, da den samme Larm atter lod sig høre og Kistelaaget pludselig sprang op. Den formeente Døde hævede sig i Veiret og stirrede med vid opspilede Øine paa de Omkringstaaende; men tal formaaede hun ikke. Man har hende hurtig hiem hvor hun snart kom til sig selv og nu befinder sig med get vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Et nordamerikansk Skib er i det stille Hav bleven saa tappert angrebet af en Hvalfisk, at det blev læk og Mandskabet maatte gaae i Land paa en lille Øe Professor Pfaff i Kiel er fremtraadt som offentlig Medstander af Madame Stutterheims sympathetiske Kurer. Heraf erfarer man, at hun lader fine Patienter: Mandfolk og Fruentimmer, klæde sig gandske nøgne af under fri Himmel, og medens de skue op til Stiernerne, bestrygger og gnider hun deres hele Legeme. Professoren erklærer hende for en simpel Qvaksalverske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
En tydsk Theaterdigter paastaaer, at Fruentimmerne have sex Sandser: Syn, Hørelse, Lugt, Smag, Følelse og Talesands. Jngen føler hvor Skoen trykker, uden Den, der har den paa, er et gammelt Ordsprog, hvis Sandhed, bogstavelig erkiendes af dem, der plages af Liigtorne. Anmelderen troer saaledes ikke at fortiene Utak af disse, ved at bekiendtgiøre et simpelt Middel, som uden Fare borttager de største Liigterne i kort Tid. Man ud skiærer af en saftfuld skrællet Citron et Stykke, stort nok til at bedække Tornen, eller, om denne er meget stor, lægge man et lidet Stykke Citron imellem Taaen og Tornen, saa nær Roden som mueligt, og svøber en linned Lap derom. Jo oftere man gientager Palægningen f. Ex et Par Gange daglig, jo hastig revil man til Forundring see den forhærdede bornagtige Hud, hvoraf Tornen bestaaer, opløse sig og blive blød som Sæbe saa at den lettelig kan aftages. Paadenne Maade kan man selv, uden Lægens Hielp, og uden at bruge den farlige Kniv, skille sig af med en Khvns. Skild.) meget smertende Plage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Til Nutidens vidunderlige Fostre kan med Føie egnes et nyt i Hovedstaden oprettet cirkulerende Læseselskab, der bestaaer af de nyeste danske Romaner, Reiser og flere."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Efter en Anmeldelse i Adresseavisen har Madame Egeland rolig udgydt sin Aand i Almagtens Hænder. En anden besynderlig Dødsanmeldelse i samme Blad er denne: "Tiener Hans Winderød er flyttet fra Knabrostrædet No. 174. Herren har givet og taget. Hans Navn være lovet! Gud trøste de Bedrøvede."Hr. Smedemester Christian Wessing og Frøen Petrine Franck lykønskes i Anledning af deres Bryllupsdag den 17de December 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Bekiendtgiørelser. Den hos Sukkerkaager Hansen averterede Auction, vorder herved tildagekaldt, da Fordringen er betalt. Aarhuus den 5te Jan. 1822. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Fredagen den 18de Jan næstk. Kl. 3 Eftermiddag bliver paa Raadstuen foretaget offentlig Auction over: 2de Furre Dragkister, 2de Ege Dragkister. et Glas, eller Madskab et 8tedags Uhrværk i Futteral. Aarhuus den 4de Jan 1822 Fleischer. Efter Begiering, bliver 1825. Mandagen den 28de Januar ) Paa Aarhuus Tirsdagen den 12te Februar ) Raadstue, og Torsdagen den 28de dito i Stedet selv, hverDags Formiddag Kl. 11, forttaget offentlig Auction, over at Hr. Kierned Dir gaard tilhørende, paa Stuesgade i Aarhuus beliggende, af 4 1/2 Fag 2etage Huus bestaaende og for 2 Familier beqvemt indrettede Sted, der for kort Tid siden har undergaaet en Hovedreparation, siden godt vedligeholdt, og strax efter Salget kan tages i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Saasnart 3die Auction er tilendebragt, bliver samme Dag tillige forauctioneret: en beydelige Deel Ham tilhørende Løsgie, af Vindovne, Borde, Stole Chataller, Skilderier, Sengeklæder m. m. m., Alt i nyeste Smag; saaog adskillige, fornemmelig juridiske Bøger, De Lystdagende ville behagelig indfinde dem. An huus, den 28de December 1821. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
J Følge Reqvisitien, grundet paa Dom og Udlæg bliver 1822. Løverdagen den 26de Januar) paa Aarhuus den 10de Februar) Raadstue, og Onsdagen den 27de f. M. i den berefter nævnte Gaard, hver Dags Formiddag Kl. 11, foretaget offentlig Auction over den Jens Lofts Enke i Stautrup tilhørende Gaard i Stautrup Bye, Ning Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 7 Skp. 2 Fdk. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 3 Fdk. 1 1 3/4 Alb. med dertil indkiøbte Konge, og Kirke-Korntiender af Byg og Rug, saavelsom og alle andre det Hele underlagte, Herligheder og Rettigheder. Saasnart sidste Auction i er afholdt, bliver samme Dag tillige bortsolgt en Deel udlagt Besætning og Jndboe, af Heste, Køer, Faar, Sengeklæder, Huusgeraad m.v. Denne Publication skeer saavel til Liebhavernes som Panthavernes Efterretning. Hads Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 28de December 1821. Lanng
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
Den Kiøbmand Niels Flichers Opbudsboe tilhørende Gaard Nr. 154 paa denne Byes Østergade, bestaaende i af 13 Fag Huus til Gaden, et Udhuus i Gaarden og 2de Halvtage, med Gaards- og Haugeplads, stilles til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction, Tirsdagen den 22de Jan 1822, 2den dito, dito den 5te Febr. 3die dito, dito den 19de dito hver Dags Eftermiddag Kl. 3 De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue og den sidste i Gaarden selv. Randers den 21de Decbr. 1821. Nyckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-05
J Følge vedkommende Forrigs og Udlægshavers Begiæring, bliver det Hr. Kammerherre Fønss tilhørende Huus og Jord ved Rygaardstrand i Nøra er Sogn, som for Tiden haves i Fæste af Jørgen Clausen, samt et Stykke Jord sammesteds. Bøstkiedler kaldet, som har været bortfæstet til Niels Smed stillede til 3de offentlige Auctioner som afholdes: Tirsdagen den 29de Januar 1822. den 12te Februar og Torsdagen den 21de f. M. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret. og den tiedie i ovennævnte Huus, hver Dags Formiddag Kl. 11, efter de Conditioner som forinden første Auction ville være til Eftersyn hos Hr. Procurator Jensen her i Byen; hvilket herved, saavel til Panthavernes, som til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Rugsøe, Sønderhald og Øster=Liisberg Herredsfogditie i Randers, den 22de Decbr. 1821. A. L. Reiersen.