JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-11-25
Kiöngs Fabriques Oplag paa Börsen er i disse Dage arriveret et Partie I Vare, nemlig : Dreielsdage, som er 6 Alen lang 3 Alen bred med 12 Servietter til 7 Rbdlr. * pr. C. dito. som er 6 Alen lang 4 Alen bred med 12 Servietter til 30 a 90 Rbdlr. pr. r. dito. som er 3 Alen lang 4 Alen bred med 18 Servietter til 116 Rbdlr. pr. C. dito, som er 9 Men lang 4 Alen bred med 18 Servietter til 122 Rbdlr. pr. C. 1 a 3 bred Dreiel til 12 a 13 Mk. pr. Alen. Haandklæde Dreiel til 9 a 10 Mk. pr. Alen. Haandklæder til 20 a 26 Mk. pr. Stk., Enkelte Servietter til 18 Mk. pr. Stk. At af forskiellige nye Mønstre og af forskiellig Fiinhed. 1 a I breed Hør, og Hampelærreder til forskiellige Priser. Kiöbenhavn, den 18de November 1814. Ernst Voelker. et Kongelige privilegerede Strænge=Udsalg i lille Kongensgade No. 73, Ter i disse Dage bleven forøget med alle Sorter extra gode Romanske Kap ll Qvinter, Qvarter, og Tercer til Harve, Guitare, Violin, Bratsch, Violonce og Conerabass, særdeles gode overspundne Strænge af mit eget Arbeide til forskellige Tykkelsen, samt Sølvtraad fra No. 8 til 17 i store Ruller, og Staal= og Messingsstrænge til Clavier og Fortopiano i store og smaa Ruller m. v. For dets gode Bonitet af ovenmeldte Vare indestaaes. J. W. Haskerl.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
For omtrent 5 Uger siden er 2de Plage, nemlig en guul Hoppe 3 Aar, med I en Stiern i Panden, og en sort Hest 2 Aar gammel, begge smaae af Vext, bortgaaet fra min Gaards Marker ved Sipperup, Ørslev Sogn, Sorøe, Amt; Enhver, som derom kan give mig Underretning, giver jeg, foruden Erstatning af Fordergiælden, en passende Douceur, Niels Hansen, Gaardmand i Sipperup.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
En Dring af honette Forældre, som er confirmeret, helst fra Jylland, kan Et strax blive antaget i Lære hos en Kiøbmand i en af Provindserne; anvises herfra Contoiret, naar man melder sig i Billet til 3 A. No. 143.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
En duelig og paalidelig Karl, som godt forstaaer at brygge, brænde og E giøre Malt, ønsker sig Condition i Arovindserne som Brygger og Stændeviins-Karl, anvises af Stadens Fæstemand Jørgensen i Hyskenstræde No. 147. de 9de treskaftet Kornsække og Lærreds dito, faaes til billig Priis paa Hiørnet . G af Frederichsberggaden og nye Kattesundet Nr. 29 hos J Hansen.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
Stævning. niets Emanuel Schmidt til Mindstrup, Prokurator i Aarhuus og Ribe J. Stifter; giøre vitterligt: At Veile Amt Overøvrighed, paa Grund af allernaadigst Beneficium paapertaris, haver beskikket mig til at erhverve en Mortifications Dom paa en Obligation udstædt 8de Julii 179, at Morten, Pedersen i Haughuus til Præsten Mogens Schytte i Nimb for 300 Rdlr d. C., hvorved er given første Prioritets Pandteret i bemeldte Haughuus, LangsskouSogn, Veile Amt, og hvilken Dom de Paagieldende ere berettigede til at erholde ifølge allernaadigst Bevilling af 29de Juli 1814, naar in ten efter lovlig Jndvarsling, som skeer ved denne Stævning, der læses for Overretten i Viborg, og 3de Gange indføres i den Danske Statstidende, den Altonaiske Merkur og Rib, Stifts Avis, melder sig og beviisliggiør deres Ret til bemeldte Obligation. Som en Følge heraf indstævnes peremtorisk Enhver der maatte formene at have nogen Ret til eller i forbenævnte Pandte Obligation, at møde for Nørvangs Torrild Herreders Ret, som sættes paa Raadhuset i Kiøbstaden Veile Friddagen den 22de December i tilfundende, Aar 1815 om Formiddagen Kl. 10, for at beviisliggjøre samme deres Ret, da Obligationen i modsadt Fald ved Dom vil blive mortisteret og derefter af Nørvangs Herreda Pandteprotokol blive udslettet. Mindstrup, den 16de September 1814. Under mit Navn og Selg(L. S.) N. F. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
Proclama. da Gaardmand Jørgen Christensen i Helsaager for at bringe i Erfaring om der ham ubevidst hæfter nogen Gield paa den ham tilhørende af hans Broder Peter Christensen sig tilkiøbte harve Fæstegaard i Heisaager, Hal Sogn, Haderslev Ferred og Amt, har været et lovformelig Proclambegiærende; saa indtales herved paa Rettens Vegne, sub poena præclusi & perpetui silentii med 6 og 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som formeen. at have lovlig Krav eller Tiltale til ovendemeldte Gaard, - de Creditorer undtagne hvis Fordringer findes protocollerede, at melde sig dermed legali mod udi Hadersles Herreds Actuariat, med Foreviisning af de ibændehavende Documenter, hvor af sidimer de Gienparter forblive ved Pro br. tocollen; hvorefter Vedkommende sig have at rette. Haderslev Herredsfogderie, den 8de Novbr. 1814. Lassen, B. Hof= og Staderet, ere alle dem, som maatte have Fordring af hvad Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongel. Lands Overret samt Navn nævnes kan, paa afg. Contre. Admiral Aandag Henrich Tøna at anmelde og løvlig bevise deres Krav for mig, som deres respection Arvinder og forhen afdøde Frues fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, Pd. gergade befuldmægtiget til Anmeldelsernes Modtagelse; hvilket herved for, end videre anmeldes. Kiøbenhavn, den 14de November 1814. J. Sarid, Kongelig Fuldmægtig. den borgerlige Stifteret paa Vort Elland St. Thomas i America herom ster af Vor Kongelige Resentsstad Kiøbenhavn, i Følge Anmosning af og dennerg, giøre villerligt, at Vi efter den af Grosserer Peder Co og Gothers, Hering til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken i Frank den Siette af Guds Naade Konge til Danmark, de Vender og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade : at han ved Proclama sub poe allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilge den Altsaaiske Merear 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem i Vort ste Statstidende, den Kiøbenhavnske Addresse-Contoirs Efterretninger og at præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maae i den dan Rige Danmark eller andensteds i Europa, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Kammerraad Johanses Magens og nu ualidet fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløv for afdøde Hustrues Else Aargarethe Magrus Stervboe, dermed at kaldet i Aviserne ansees at være lige saa gyldig, som om den var skret bemeldte Peder Caster at anmelde og deylisliggiøre. Og skal saadan Jnd ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i ovennævnte offentlige Tidender, samt læses for stad Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanige have at Vor Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Vor Kongelige RendentsKiøbenhavn, den 23de September 1814. rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsgade Under Vort Kongelige Stig. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Orred. Berner. Lassen. Visen. Fischer.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
Bevilling for Grosserer Peder Coster af Kiøbenhavn for den borgerlige Dræbye. indkalde afgangne Kammerraad Johannes Magens og Hustrues CreSkifteret paa St. Thomas i America til ved Proclama i Avisene af ditorer. Hof= og Stadsretten indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, Ifølge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling som i Dag er læst i med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring af hvad Navn nævnes kan med afgangne Kammerraad Johannes at anmelde og beviisliggiøre. boe paa St. Thomas med samme for undertegnede inden den foreskrevne TidMagene og nu ligeledes afdøde Hustrue Else Margaretha Magens StervKiøbenhavn, den 14de November 1814. Peder Coster, Grosserer.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
(1814) Ved Proclama, læst i den Kongel. Lands Overret samt maatte have noget at fordre udi afg forrige Fuldmægtig ved Hirschholms Hof og Stadsret den 14de dennes, ere enhver, som til her udi Skifte=Commissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer ; 3) Amtstue Kiels Møllers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, mere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. ligesaa ere med lovlig Varsel indkaldede den Afdødes Arvinger for at legitiDen kongelige Lands Overrets samt Hof og Statsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 15de November 1814. Stendrup. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
(1814 & 15) Ved Proklama, som er læst i den Kongelige Lands ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Lotto=AssistenOverret samt Hof= og Staderet den 21de dennes, Christian Cramers og sidst afdøde Hustrue Christine Marie Rønnes fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til der ud med lovlig Varsel indkaldede de Afdødes Arvinger, for at legitimere og 2 Skiftekommissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer ; ligesaa ere paaser deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongel. Lands Overret samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission, i Kiøbenhavn, den 22de November 1814. Steendrug. Østergaard. (1814) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Ostindien for tillige ved Byelings Retterne i Tranquebar og Friderichsvaror Hof= og Stadsret den 21de d. M., og som afsendes til at læses, ere de Børn eller Arvinger, saa nærbeslægtede som den Kongelige Neusville, der i Aaret 1790 skal have opholdt sig i Tranquebar muelig kan Resolution af 5te Juli 1780 bestemmer, og som Georg Christian de have efterladt sig, med Aar og Dags Varsel indkaldede, til inden saadan Tids Forlod efter dette Proclamatis sidste Bekiendtgjørelse, for os at anmelde og godtgiøre deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Staterets Skiftecommission saa i Kiøbenhavn, den 22de November 1814. Carstens. Schiønning. i Rendsborg afdøde Mand Capitain Andræ, Compagnischef ved det J Følge forundt allernaadigst Bevilling at henstøde i uskiftet Boe efter mi noget løvlige Krav og beviislig Fordring, dermed inden 12 Uger at melde 3die jydske Jnfanterie-Regiment, indkaldes alle og enhver, som kan have sig hos Laugværge te mig selv; ligesom og enhver muelig Skyldner herved advares og erinders om, inden bemeldte Tid at indfinde sig, for at afgiøre deres Sield til Boet. Hierteburg-Præstegaard paa Møen, den 15de November 1814. Som Laugværge C. Holm, Sognepræst for Elmelunde Menighed. fød Helm. Nicoline Kirstine sal. Andræ, (af 1814) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt maatte have noget at fordre udi afg. Uhrmagermester Ole Gothard Hof= og Stadsret den 14de dennes, ere enhver, som Hallings, og forhen afdøde Hustrues Mette Varie Hallingsfælleds Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel til her udi Skiftecomnisionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer ; ligesaa ere med løv lig Varsel indkaldede de Afdødes Arvinger for at legitimre og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. i Kiøbenhavn, den 1522 November 1814. Den Kongelige Lands Overrets jamt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, Stendrup. Øiergaard.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
J Overeensstemmelse med den mig dertil forundt allernaadigste Bevilling, at 3de d. M., indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, enhver som formener sig at have nogen Fordring, til her i Byen afdøde Kiøbmand Janat; Richters og efterlevende Enkes fælleds Boe, for mig at anmelde og legitimere deres Fordringer til dette Boe, hvilket af mig er taget under Behandling. Ringsted, den 10de November 1814. Hartoff.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
ved Prollama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret i Wiborg, Bye- og Herredsfored. I samt ved Nire Byetingsret, ere Creditorerne i Dødsboet efter afg. Severine Amalie Bering, Enke efter afdøde Sognepræst til Røm 4 Lomborg i Ribe Stift, Provst Hr. Peder Struve Alsing, indkaldede med ovligt Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Nibe, den 24de October 1814. Bassesen. (1814 a 15) Ved Prollana, som er last i den Kongel i Co. den 7de d. M. ere alle de, som formene sig at have noget at fordre, Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøben afg. forrige Slagtermester Laue Thomsen Svane og forhen af Hurrne Karen Elisabeth Svale, lod Roestilde, indfaldet meldte Proklamas sidste Bekiendtgjørelses=Dako, for at anmelde og bemelde sig i bemeldte Rets Skiftekommission inden 12 ligger Forløb efter liggiøre deres Fordringer; hvilket herved bekiendtgiøres. Den Kongel, Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets SkiftekommisKiøbenhavn, den 11te November 1814. Stendrup. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
høverdagen den 10de December førstkommende, om Formiddage Kl. 11, lader det Kongelige Kiøbenhavnske Umversitet ved offentlig Auktion, som afholdes paa Stedet, afhænde til Arvefæste paa de nu fordeelagtig forandrede Vilkaar, Bondegaarden, Enighedsgaard kaldet, i Schee Bye, Harrested Sogn, Sorøe Amt, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdk., 1 Alb., samt Skovskyld 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., og Areal 13912 Tdr. Land, med Besætning og Jnventarium samt Jndal. Conditionerne er forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Og dersom Lysthaverne skulde ønske underbaanden at kiøbe Gaarden, da kunde de derom, forinden Auktioner, henvende sig til den Kongelige Commission for Universitetets og CommunitetetsJordegodsers bedre Indretning i Kiøbenhavn. Slagelse, den 17de November 1814.
Berlingske Tidende, 1814-11-25
Efter Ordre, . T. Bruner, Universitets-Forvalter. Øl Jsenkramvare, begaaende af Brerse Sorter, hvoriblandt endeel pletNedie December bliver ved Auction her bortsolgt et betydeligt Partieteret; hvilket herved førelsvigen bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 18de November 1814. Hans J. Helen.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Wien, den 12te November. Følgende er en nøiagtig Fortegnelse paa de til Congressen befulde nomægtigede Ministre fra de 8 Hoffer, som undertegnede ParisertracStaten, og i hvis Navne de hidtil kundgjorte Erklæringer ere udstædte For Østerrig. Fyrst Metternich og Friherre v. Wessenberg (tilsidst østerrigsk Gesandt i London); for Rusland : Grev Rasumowky (forhen Gesandt i Wien) og Grev Resseirode, Statssecretair for de udenlandske Anliggender; for Frankerig: Fyrst Talleyrand, Hertugen af Dalberg, Grev La Tour du Pin og Grev Alexis Noaillet; for Engelland. Lord Castlereagh, Lord Catchart (engelsk Gesandt ved det russiske Hof), Lord Clancarty (sidst engelsk Gesandt i Haag) og Lord Stewart (Lord Castlereaghs Broder, Gesandt ved Hoffet i Wien); for Preussen. Statscantsler Fyrst Hardenberg. log Friherre v. Humholdt (som skal være preussisk Gesandt i Paris)
Berlingske Tidende, 1814-11-28
jor Sverrig: Grev Løwenhielm (svensk Gesandt ved det russiske Hoff, for Spanien. Chevaller Lobrador (Statsraad i Departementet for de udenlandske Sager); for Portugal: Grev PalmellaSonza-Holstein (portugisisk Gesandt i Engelland), Grev Saldanhada Gama (portugisisk Gesandt ved Hoffet i Petersburg) og Chrvalier, (Lobo de Silveira (bestemt til Gesandt ved Wienerhoffet). Disse Ministre have overdraget Statsminister Fyrsten af Metternich Forsædet, ved deres Møder.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Den 16de November. Man forsikkrer, at Genuas Skjebne er for nogle Dage siden bleven bestemt afgjort saaledes at det skal foreenes med Sardinien. Hvad man før sagde, at Landet, der skulde lægges til Sardinien, skulde skilles fra Staden, og at denne fremdeles skulde bestaae som en fri Republique, vilde have været en halv og for Genueserne selv meget fordærvelig Forholdsregel, da de vige tigste Mænd og rigeste Familier i denne Republique for største Deelen, høvde deres Værdighed og Anseelse ved Besiddelsen af Landeiendomme, i det genuesiske Land. Men at Gardinien, der er en saa vigtig i Stat for Jtalien, og staaer i næsten lige venskabelig Forbindelse med alle store Magter, maa holdes skadesløst for det i Savoyen lidte Tab, er noget, som den mere tænksomme Jagttager allerede længe har kunne forudsee. - Saa naturligt det end er, at en vis Spænding og Urolighed maa opstaa og næres hos Publicum, fordi hidindtil slet ingen officier Bestemmelse angaaende de store, vigtige Gienstande, som her afgiøres, er kommen til almindelig Kundskab, - en Spænding, som især har været kiendelig i de sidste Dæge, - saa maa dog alle Tænk, somme beroliges derved, at den bedste og inderligste Forstaaelse bestandig hersker imellem de to tydske Hovedmagter, Østerrig og Preussen, - Cracau skal tilbagegives Østerrig.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Den 17de November. En mallachisk Fyrstes Gesandt, der havde yttret sig for frit om diplomatiske Hemmeligheder, har maattet forlade Wien, og hans Papirer og Effecter ere lagte under Beslag, af Politiet.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- Man paastaaer bestandig, at Storfyrst Constantin om kort Til vil træde frem som Konge af Polen.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- Ankomne ere: Den Kongel. preussiske Minister ved Hofferne i München, Stuttgardt og Carlsruhe, Hr. Küster; Grev Joseph Poniatowsky fra Rom, og Grev Paul von der Vreken sammestedsfra- Doctor Bollmann, som for 18 Aar siden reddede Lafavette, og siden paa mange Maader har taget Deel i politiske Tildragelser, et ankommen hertil fra Nordamerica, farat indføre paa Donau de Baade, der drives frem ved Dampmaskiner.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- General Friherre Tettenborn er afreist herfra til det nordlig Tydskland. Han ventes hertil igien om kort Tid.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Paris, den 11te November. Gienbesættelsen af Capenne er bleven udsat indtil 3 Maaneder efterat Ratificationerne af den sidste med Prindsregenten af Portugasluttede Tractat ere blevne udvexlede.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- Den berømte engelske Chemist Humphey Dany opholder sig for nærværende Tid paa Øen Eiba.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Den 16de November. J nogle Dage have Vagterne ved Thuillerierne blot været besatte af Linietropper.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- Mange franske Fabrikvare maae ikke indføres i Engelland; men nok Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- Alle fremmede Tropper i Spanien skulle nu afskediges.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Spansk Grændse, den 5te November. Marqvis Casas Floras, som er ansat ved den spanske Ambassade i Paris, indtraf igaar til Bayonne, og afreiste samme Dag videre. Det er den samme, som i Paris havde ladet General Mina arrestere. Ved sin Ankomst til Jrun fik han befaling at blive der til nærmere Ordre.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Alle de Officerer, som sidst hørte til Minas Partii, ere ved en Krigsret i Pampelona dømte til Galleierne.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Madrid, den 26de October. Kongen har forordnet, at ingen Spanier fra Provindserne, endikke Biskopperne, maa opholde sig i Madrid, uden dertil at have erholdt udtrykkelig Tilladelse af Præsidenten for det castilianske Raad- De spanske Garder, som allerede udgjøre 6000 Mand, skulle endnu forøges. - Efterat Garnisonen i Ceuta havde forestillet Kongen, at den, at Mangel paa Levnetsmidler, ikke længere kunde udholde det der i Staden, er den, uden at oppebie nærmere Ordre, afmarscheret til Algeziras. Bataillonen Ceuta er alene bleven tilbage.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Den 1ste November. Adskillige under Navn af de Liberal bekiendte Personer, som vare anklagede for oprørske Anslag mod Souverainiteten, have nu faaet deres Dom. Tredive af dem ere dømte til Landflygtighed, Galleistraf, Tab af deres Embeder &c.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Jtalien, den 8de November. Prindsessen af Wallis er den 31te f. M. ankommen til Rom.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Cardinal Kammerling Pacca ønskede hende i den hellige Faders Navn velkommen, og et Grenadeercompagnie opstillede sig uden for hendes Bolig; dog beholdt hun deraf kun et Piqvet. Kong Carl den 4de og Prinds Canino (Lucian Bonaparte) lode hende complimentere ved Hof cavallerer. Dagen derpaa besøgte Kongen og Dronningen af Spanien Prindsessen, som tillige modtog Opvartning af Ministrene og den romerske Adel. Den 2den d. besøgte Prindsessen den hellige Fader og Prinds Canino. Prindsesse Altieri og Mazimi ere hendes Ledsagerininder. Prindsessen af Wallie vil, som man paastaaer, fra Rom fortsætte Reisen til Grækenland.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- J det Maylandske udtages 10,000 Recruter. - Engellænderne giør nu Jagt paa den algierske Røverescadre. De have, som man forsikkrer, Ordre at bore den i Grund hvor de finde den.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
- J Neapel er Hertugen af Rocca Romana indtruffet fra Wien, og har overbragt Ratisicationen af Alliancetractaten med Østerrig. Hidindtil bestod den kun af begge Fyrsternes Haandskrivelser.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Brescia, den 5te November. Røvere have igaar noget borte fra denne Stad anholdt Postil nen, og frataget ham alle Regieringsdepescher.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Neapil, den 24de October. Jforgaars lod Hr. Majestæt 16 Batailloner Infanterie, 10 Esaa- og droner Cavallerie og en Artilleriedivision mandeuvrere paa Capodichinosletten. Blandt de Personer, som ledsagede Kongen, bemærkede man 1, Fyrst Efterhazy, Grev Mier, General Baron Tuil og Hr. Maxwel, Major i Hs. brittiske Majestæts Tieneste. Hs. Majestæt Dronningen beærede ogsaa Revnen med sin Nærværelse. Milady Oxford og hendes Datter kjørte i Dronningens Vogn.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Porto=Ferrago, den 20de October. Madam Lætitia, Napoleons Moder, synes at ville blive her Napoleon har forskaffet sig et lille Privatbibliothek, som ikke bestaaer af andet end Flyveskrivter imod ham selv. Fra Tid til anden for spurgde om Hensigten af hans Reise. Den Fremmede, svarede: komme endnu stedse Reisende hertil. Napoleon mødte en saadan, og "Jeg er kommen for at er en stor Fyrste. Da skulde De, sagde Napolien, have opholdt Dem i Florenz; thi Toscana er har drede Gangs saa stor som min Øl. At Napoleon bliver bevogtet er Usandhed; han har den fuldkomneste Frihed; thi man iagttager paa det nøieste den Overeenskomst man har sluttet med ham.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
London, den 15de November. Lord Landsdowne foreslog igaar i Overhuset at meddele en Afskrivt af den Overeenskomst, som er sluttet om at holde en brittisk Arme i Flandern. Af de allerede fremlagte Beregninger, sagde han, fremlyser, at Restancen i vor Sø= og Armeedepartement beløber sig til 30 Millioner. Da Nationens mangehaande Byr der saaledes forøges i er det nødvendigt, og for sammes Deputerede en hellig Pligt at forske efter de Aarsager som foranledige en saa overordentlig Bekostning. Man bør vide om Continentalsystemet retfærdiggiør samme. Jeg forventede i Regentens Tale en Erklæring over de Grundsætninger og Hensigter som Engelland vil følge ved Kongressen; men jeg er dert i bleven skuffet. Jeg kan imidlertid ikke ganske lukke Øret for de er mangeslags circulerende Rygter. Som jeg hører tænker man ikke allene paa Luccas og Genuas politiske Tilintetgiørelse, men ogsaa paa store i Forandringer i Tydskland. Vi have i mange Aar havt Aarsag til at beklage Polens Beling. Hvad vandt de dertil concurrerende Magter, for at jeg skal betiene mig af det franske Ord, ved denne Dinationalisation, Polen har leveret 100,000 Mennesker til Europas Slagterbænk. Vi have erholdet den store Lære, at et Lands Besiddelse og sammes Rolighed kun først da sikkres, naar Fyrsten besidder Jndvaanernes Kiærlighed. Hvem er Curopas Befrielse at tilskrive Jkke de faste Pladser og Stillinger ; de vare alle tagne og giennemtrængte. Heller ikke Armeerne; de militaire Kongerigers System var kuldkastet. Hvad reddede det faste Land? Fædrelandskiærlig hedens Mand gjorde enhver tydsk Gentieman til Officeer og enhver tydsk i Bonde til Soldat.
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Lord Liverpool. En stor Deel af det Sagte er ikke egentlig nødvendigt til Øiemedet, og derfor forbeholder jeg mig Oplysningen i deraf til det Øjeblik, da jeg, fuldkommen underrettet og Resultatet af Kongressen, kan meddele Huset en fuldstændig Beretning. Hvad Hol delsen af en Armee i Flander angaaer, saa beraaber jeg mig til sammes Forsvar paa den almeen antagne Marme, ifølge hvilken, som i selv Hr. For erklærede, ingen Anstrængelse maatte forsømmes ja selv i Krigen endnu fortsættes, naar Begiens Befrielse og Uafhængighed i derved kunde erholdes. Umulig kan nogen fordre at ror Armee skulde kaldes tilbage fra Belgien, og sammes Skjebne anbetroes til de fremmede Magter. Jeg er imidlertid ikke tilbøielig til at sætte mig imod Forslaget, naar samme bliver modificeret.