JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-07-29
Den 20de Junii. Den K. Forordning, dateret i Januar. dette Aar, hvorved Store=Raadet igien fornyes under en ny Form og med ny Fortrine, blev den 18de h., af den vedkommende Herre, anmeldet i Parlementet med disse Ord: "Messieurs! Den Forsamlings Fornyelse, som kaldes Grand-Conseil, kan ikke andet end blive en af vore vigtigste Materier at beraadslaae over. - Denne bratte og overordentlige Fornyelse rører heele Staten, formedelst de Omstændigheder som have fulgt den, og de Virkninger som deraf ville flyde. Det er nu lang Tiid at Parlementerne i Riget, som udsatte for hemmelige Fiender af al Magistrat, maa staae imod de haarde, stedsevarende og forøgede Anfald, som imod dem giøres. Som de der ere undskillelig forbundne med Statens Grundforfatning, kan den me ikke bestaae uden at de andre haandhæves. Men man har bildet sig ind at ville finde et kraftigere Middel til at svække Parlementerne, ved at giøre dem spliidagtige, til at giøre dem ufornødne, ved at tragte at deele deres Magt; til at giøre dem forsagte, ved at modsætte dem en Slags nyskabt Ret. Forgiæves Bestræbelser, De langt kraftigere Løve skulle stedse være Borgen for deres Bestandighed, ligesom den offentlige Tillid er Borgen for deres Nødvendighed og Nytte. Dømmer, Messieurs, af de forskrækkelige Følger, som denne ny Tribunals Haandhævelse ville føre med sig, om hvor meget den strider imod det almindelige Beste, om dens Udvereenstemmelse med Lovene, med Folkets Lyksalighed, endog med Monarkens egne Hensigter, som ikke forlanger at regiære uden formedelsk Lovene, ved at følge de vel anordnede Skikke, og giøre sine Undersaatter lykkelige. Dersom Forordningen af Jan. 1768 angaaende det Grand=Conseil vorder sat i Værk, da have Parlementer ne ikke længer nogen bestemte Rettigheder, ey heller Undersaatterne nogen visse Værnetinge eller stadig Jurisprudence.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
En ny Forsamling sættes i Steden for Collegier, som have begyndt tillige med Staten; en Ret uden District sættes ind som høyeste Ret i Riget. Saa vigtige Misbruge fortiene, som jeg formeener, at man tager Tilflugt til Fyr stem, hvis Retsindighed man har bedrager; og at man fra alle Sider paa det allermandigste, som allerrespectueuseste, sætter sig imod dem. Dette er det, hvorover jeg beder, at Messieurs ville berandslaae." Paa denne Anmeldelse har Parlementet i Dag beraadslaget, og forordnet, at dets i Overeenstemmelse dermed fattede Beslutning skulle tilstilles Kongen.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
Wezlar, den 5te Julii. Den 2den hujus, om Natten, havde vi her et græsseligt Uveir af Torden, Slag i Slag, og en øsende Regn, hvilket i og omkring denne Stad har gjort stor Skade. Vandfloden har bortskyllet de mindre Broer, oversvømmet de omkring ved Sølv=Porten liggende Haver, forstyrret og bortskyller Have=Husene, med Væxter og øvrige Indretninger i Haverne. Franciscanerne bleve Kl. 11 om Natten vaer at Vandet havde trænget ind hos dem i Korsgangen, i Kirken, i Resectorio og i de underste Værelser, hvorved over 30 Gravsteder styrtede ind, og Vandet, da det løb ud igien, efterlod sig en slem Sliim, saa at disse Geistlige have maatte logere sig andensteds ind, og holde deres Messer i Stifter her. Paa Landet seer det end bedrøveligere ud: Halve Byer ere bortskyllede, endeel Mennesker og meget Qvæg ere omkom Man har fundet en stærk Oxe, som havde været bundet i sin Baas, skyllet ind i en Have her i Staden, hvor den er bleven liggende.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
AVERTISSEMENTS. Hos Niels=Berg, boende hos Bogtrykker Svare i Skindergaden, ere følgende Bøger for vedsatte Priser at bekomme : 1) Alder tus Beskrivelse over Fandens fire Døttre, 8vo, 20 Sk. 2) Samvittighedens Domstoel, 12 mo, 6 Sk. 3) Fattig Mands Huus=Bog, lærende hvorledes manskal blive, leve og døe en sand Christen, 8vo, 24 Sk. 4) Himmelske Herre=Dag, det er en historisk Beskrivelse over den yderste Domme Dag, 8vo, 24 Sk., 5) Aandelig Hoved Nøgel til Himmelen, 12 mo, 20 Sk., 6) Th. Kingos aandelige Siunge=Chor, 2de Parter i 800, 20 Sk. 7. Joh. Lassen i Morgen= og Aften Bønner, 8vo, 12 Sk. 8) Herlige Lærdomme og Regler om et christeligt Levnet a., 12 mk., 6 Sk., 9) Frid. Monrads Pauli Sende Brev til de Colossenser, 4to, 24 Sk. 10) Henr. Müllers Evangeliske Hierte=Speyle, 7 Mk. 11) Erich, Pontoppidans Troens=Speyl, som forestiller Guds Børns KiendeTegn, 3 Parter i 800, 24 Sk. 12) Joh. Qvirsfelds Himmelske Have=Sælskab, bestaaende udi 40 Samtaler, 80, 2 Mk., 13) Aandelig Siæle=Skab, 12 mo, 12 Sk. 14) Kiøbenhavns Jldebrand.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
Hos mig undertegnede, haver Enkemanden Gotfried Henrich Gloger, Orgelbygger, forhen boende i Christiansand, for en Tid næret til Leye udi min iboende Gaard her i Bragernes, og imidlertid blevemmig pligtig 66 Rdlr. 36 Sk., og for omtrent et Aar siden hemmelig bortreyste, uden at giøre Reede og Rigtighed for ge, samt nogle faa Løsøre, hvor iblant en Vindlade til et OrgelVærk, altsaa nødsages jeg hermed at advertere eder Gotfried Henrich Gloger, at J udi det seeneste 6 Uger fra dette Avertissements Bekiendtgjørelse, lader eder indfinde hos mig her ibidem, for at modtage eders forladte Datter, saa og at erstatte mig skadesløBetaling for Barnets Underholdning, og desuden berørte Fordrings Krav 66 Rdlr. 36 Sk., udi Mangel heraf nødsages jeg til at giøre mig betalt udreders Løsøre, for saa vidt det kan tilstrække, og dernæst at overlevere eders Datter paa behørige Steder. Bragernes, den 23de Julii 1768. Alexander Zimmermand.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
Den geistlige Skifte=Ret udi Fuglse Herred i Lolland lader herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøre, at Skifte efter forrige Sognepræst paa Fejøe afg. sal. Hr. Andreas Desington bliver foretaget hos Provsten Hr. Christ. Ramus i Mariboe Tirsdagen den 20de Sept. førstkommende, og siden videre til Slutning efter Loven fra Dødsfaldet den 15de Mart. sidstl udsat; thi advares alle vedkommende Creditorer saavelsom Debitorer samme Tid sig at indfinde, tilligemed Stervboets Arvinger, som foruden de nærværende er anmeldt som fraværende at skulle være: 1) En Heelbroder, navnlig Jørgen Ernst Defington, som boede i Nordlandene, men paa hvad Sted vides ikke, han er for nogle Aar siden død, og skal have efterladt sig Børn. 2) En Halvbroder, nanvl. Herman Desington, som har været Degn i Nordlandene, om han endnu lever, eller er død, vides ikke, eller hvad Børn han sig maatte hare efterladt. 3) En Halvbroder, navnl. Jacob Desington, som har været Degn ved Herfølge Sogn i Sielland, og er død for nogen Tid siden, men skal have efterladt sig en Datter, som skulle være kommet i Ægteskab med Snecessor ved samme Sted, hvilke og berørte Tid eller inden Skiftets Slutning, som meldt, ville møde eller møde lade med behørig Legitimation og Oplysning, da enhver kan vente sig Ret efter Loven og Stervboets Tilstand. Mariboe, den 28de Junii 1768. C. Ramus.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
Af Hirschholms Amts reserve Land Soldattere er i denne Tid undvigt fra Amtet Poul Johnsen, 25 Aar gammel, undersat og føer af Lemmer, har Haaret kort afskaaren oven i Hovedet; og ellers er Koparret og bleg af Anseende; Hvem om ham og hans Opholdsted kan give Underretning til Hirschholms Amtstue loves en Douceur efter Omstændighederne; ligesom i andre Tilfælde al Ret i agttages imod dem hannem maatte huse og videre være behielpelige; ligesaa imod dem, som uden Pass og Beskeen, maatte have engaaeret ham til nogen Slags Krigs-Tieneste. Kiøbenhavn, den 11te Julii 1768. C. C. Dauw, Kongel. Majests. Conference=Raad og Amtmand over Hirschholms Amt.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
Directionen for den af afg. Søren Seerup under Dato 4de Jan 1748, oprettede Enke= og Lig=Cassa, lader herved anmode dem at bemeldte Casses Jnteressentere, som endnu ikke deres Contingenfor sidstafvigte April=Qvartal have betalt, at de sig behageligst med samme forderligst, og i allerseeneste inden denne Maaneds Udgang, vilde indfinde; Thi saafremt nogen imod Forhaabning derudi skulde tage Forsømmelse, udelukker han derved baade sig og fine fra Cassen og dens Fordeele, eftersom han da derefter strax af Societetet vorder exeluderet. Til Pensionisternes Efterretning mældes: at Pensionen ved Cassen førstkommende 4de August. og efterfølgende Dage udbetales. Kiøbenhavn, den 22de Julii 1768. P. L. Zeuthen.
Berlingske Tidende, 1768-07-29
Til førstkommende Michaeli Fløtte Tid bliver udi Pro NB. 2 curator Hans Buusses Gaard paa Nørregade følgende Værelser enten separat eller under et til Leye at bekomme, nemlig udi anden Etagie i Forhuset til Gaden en stor Sahl og 4 der ved værende Værelser, samt et Kiøkken paa 2de Fag; udi tredie Etagie en stor Sahl og 4 derved værende Værelser, samt et Kiøken paa 2de Fag, og Staldrom til 4 Heste og Vogn=Remisse, saa kan og samme Steds til ermeldte Tid den underste Etagie til Gadet med Meubler bekommes til Leye for en ugift Cavallier, og de under Huset værende Kieldere, som er beqvem for en Viintapper, Hørkræmmer eller Urtekræmmer.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Avignon, den 12te Junii. Gaars Formiddag har General=Lieutenant Marquis de Rochechouart, i Spidsen for et Corps Tropper, rykket ind i denne Stad, Han begav sig strax den til den Pavelige Vice Legat, for at kundgjøre ham de Forholds Ordrer, som hans, General=Lieutenantens Konge havde givet ham. Paa samme Tid havde 2 Huissiers af Parlementet i Provene forkyndet Consulerne, som vare forsamle, de paa Raadstuen, den af samme Parlement den 9de Juni fattede Beslutning til dette Tagende i Besiddelse. Kort derefter holdt de bemeldte Beslutning nævnede første Præsident og øvrige Raadsherter og Commissarier Jndtog, stigende af ved Raadstuen, hvor de toge imod Besøgelse af de fornemmeste Borgere. Efter Middags Maaltidet droge de, tillegemed bemeldte General=Lieutenant, ud Ceremonie til Metropolitan Kirken, hvor blev siunget Te Deum og Bønner for Kongen gjorte. Om Aftenen blev adskillig Lyst-Jld afbrændt, ved hvilken Leylighed Almuen beteede sin Glæde, og adskillige gange raabte: Kongen leve! - Af bemeldte Parlementets af Provence fattede Beslutning sees, at det har erholdet et K. Patent under 1ste Junii, indeholdende, at første Præsidenten en anden Præsident, og 8 Raadsherrer af Parlementet, som de selv dertil udnævnede, med en General=Procureur og en General Advocat, skulle begive sig til Avignon, for at tage samme Stal med dens Underliggende, tilligemed Comtatet Venaissin udi Kongens Navn i Besiddelse: At Parlementet grunder sin Beslutning om denne Kongel. befalings Efterlevelse paa 3de dets Beslutninger, den første af 26de Julii 1663, ved hvilken Parlementet efter en til Rom mod den Franske Ambassadeur, Hertugen af Cregur i Aaret 1662 begangen Efterstræbelse, foreenede Staden Avignon, og Grævskabet Venaissin, som uimodsigelig henhørende under Kronens uafhændelige Godser, igien med Frankrige, hvilke begge dog ved Tractaten til Pisa af 12te Martii 1667 bleve givne Paven tilbage; den 2den og 3die af 1688 og 1690, da Staden, og Comtatet ligeledes ere vorden tilegnet Kongen: At Parlementetil Slutning forordner, at det Pavel. Vaaben skal med Respect og Anstændighed nedtages hvor det forefindes, og det Kongelige der i Steden for anbringes, &c.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Paris, den 27de Junii. J Følge Breve fra Avignon, har den Pavel. Vice=Legat der, da den K. Ordre om at tage samme Stad i Besiddelse, blev ham forkyndet, svaret, at saasom han ingen Tropper havde, hvormed at imodstaae dem, som indfunde sig, kunde han ikke bruge andre Vaaben end Kirkens; at han altsaa paamindede Marquis de Rochechouart om den Bulle In Cæna Domini, og om den Straf som der fastsættes for dem, som bemægtige sig de Geistlige Godser."De Commissarier, som toge Staden og Comtatet i Besiddelse have forseglet i alle Ordens Husene, og ladet anholde adskillige J suiter, som havde forstukket sig. Og hedder det at Erkedispen af Avignon, saavelsom Bisperne af Comtatet Venaissin, skulle kommehid, og til Kongen aflegge den af Bisperne i Frankrige brugelge Troskabs Eed altsaa troer man, at disse Grunde skulle nu for Alvor være og forblive under Kronen, og anbetroes under Marquis de Rochechouarts Genvernement. - Dronningen, som dede den 24de hujus, har testamenteret sit Patrimonial Gods, som giver over 100000 Rdlr. aarlige Jndkomster af sig, til Princesser, ne sine 4 Døttre, at deeles imellem dem i 4 lige Deele, sin størst Diamant til Dauphin; og til Damerne af sin Hofstat adskillige Klenoder.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Den 7de Julii. Man beretter fra Nice, at de i Rom værende Ambassadeurer af det Bourbonske Huus have ladet Paven vide at det af deres Hoffer var dem befalet, ikke meere at indlade sig med Cardinal Torreggian at handle om nogen deres Hoffers Sager, hvorpaa Hs. H. skal have svaret, at alt hvad bemeldte Cardinahidindtil havde gjort, var i et og alt med Sin Villie. Jmidlertid skal Cardinalen være reyst fra Rom, under Paaskud at brug Sundheds Vandet ved Pisa, og Prælat Orcampi, Domherre til St. Peter, være i hans Sted beskikket til Stats Secretaire. -
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Parlementet var den 4de hujus forsamlet, og Printserne og Pairs med deriblant, efter foregangen Tilsigelse at indfinde sig. Den blev besluttet og Udkast gjort til nu Forestillinger hos Kongen, angaaende de Uleiligheder som flyde af Store Raadets Tilværende Man erindrer derudi (ligesom forhen er skeet ved de forrige Forestillinger), at allerede for 200 Aar siden have Nationens General Stænder, forsamlede i Blots og Orleans, forlanget dets Ophævelse. Beder derhos Hs. Majest. at beskrive denne Jurisdictions Grændser, og at ville ved en klar og tydelig Lov beskytte sine Parle, menter imod de Anordninger, som Patentet af 19de Junii sidstl. indeholder. Denne sidste Meening beholdt Overbaand ved 6. Stemmer, imod 65, som voterede paa at Store Raadet maatte aldeles afskaffes. Alle Printserne af Blodet have bivaanet denne samling, undtagen Græven af Clermont og de legitime Printset - Man taler og at her skal oprettes 10 nye Papeur=Betieninger, og 10 ny Rente Controlleurs dito, hvilke, saasom man tager Penge for dem, skal u giøre en Jndkomst for Kongens Cassa paa 4 til 5 Millioner. - Saasom i Normandiet herster stor Mangel paa Kornvahre, har samme foranlediget Oprør i Rouen og Adbeville, hvorudover Soldaterne, som skulle store til rette, have skudt med Skarp iblant Almuen, og skal saaledes have dræbt og saaret henved 6000 Mennesker. Og holder Soldatesken bestandig Vagt paa Korn Torvene i bemeldte Steder.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Den 18de Julii. Man har fra Corsica den Beretning, at Græven af Marboeuf har den 24de Junii i Bastia ladet Republiken Genuas Vaaben nedtage, og derimod opsætte Kongens af Frankrige, med en Latinsk Overskrift: ved hvilken Hs. M. giver sig Konge=Titel af Corfica. Ti Jntendant paa denne Øe er udnævnet en Hr. Charton, som flytter did med sin hele Familie. Sammes Sviger=Fader, Hr. Maupassant, som var Skriver ved Parlementet, har solgt dette sit Embede, da han er udnævnet til GeneralProcureur ved det øverste Raad paa bemeldte Øe, hvilket skal bestaae af 4 Corficanske og 2 Franske Raadsherrer, Den commanderende General Hr. de Chauvelins Afreise til Corfica er atter udsat indtil sidst i denne Maaned. - Fra Toulouse meldes, at Parlementet sammesteds har den 14de hujus, ved 34 Stemmers Overvægt imod 13, fattet en vidtløftig Beslutning, hvorved det, i Kraft af derudi paaberaabte Provincen Languedoes Privilegier, nemlig at dens Jndvaanere ikke have at svare for nogen anden Ret, end Provincens eget Parlement, forbyder alle og enhver uden Forskæl at agte Store Raadets befalinger, og det Geistlige Personer under deres verdslige Godsers Forliis, og verdslige Personer under 4000 Livres Straf. Derhos forbydes det alle Procuratorer, Dørvogtere og andre, at undertegne eller befordre nogen Act af Store=Raadet, under Fængsels Straf.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Marseille, den 13de Junii. Efterat Sundheds-Jntendanterne i denne Stad havde fra Sundheds=Magistraten i Livorno erholdet Kundskab om, at paa en Fransk Polacre, som gik til denne Havn vare 5 Mennesker døde af en smitsom Sygdom, med videre, saa besluttede de den 20de Mai sidstl., at i Lazarethet skulle tilberedes erforderlig Leylighed for de Syge, for de friske Pasagerer, og til Vahrenes Reenselse; samt at den AnkerPlads, som i sær er bestemt for befængte Skibe, skulle giøres ledig, og andre i deslige Tilfælde nødvendige Forsynlig heder førend Polacrens Ankomst anvendes. Den 28de ankom Polacren i det bestemte Sted, og strax blev en Vagt-Jolle sendet hen at tage imod Capitainen, som blev ført i Sygehuset, og gjorte der sin Forklaring, i Følge af hvilken Sundhede=Intendanterne foranstaltede det fornødne: Og blev den Barbariske Minister med Folkene af hans følge skab den 29de indsluttede afsides i Lazarethet; ligesom og de i Skibet værende farlige Vahre bleve bragte op paa Dækket, for der i 14 Dage at luftes ud. Disse gode Anstalter have haft den lykkelige Følge, at Skibsfolkene saavel som Passagererne befinde sig ganske sunde og friske. Hine som immer have at bestille med Godset og Redskaberne, samt deres egne Sager, hvilke Dag og Nat blive udsatte i Luften, finde deraf ingen Uleylighed; og disse, som ere indsluttede, handtere deres Sager daglig og uden Skade, Men omendskiønt det saaledes noksom sees, at ingen Pest længer er for Haanden, blive dog Passagererne holdte indsluttede, indtil de have ganget alle de Prøver igiennem, som i deslige Tilfælde ere brugelige, og hvorved ikke mindste Mistanke om Pest bliver tilbage.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Newport, paa Rhode Jsland, den 4de April. Denne Stads Jndvaanere have udi en almindelig Forsamling eenstemmig besluttet, at de ikke meere ville kiøbe nogen af de Overflødigheds Artikler, som i lige Beslutning af Staden Boston ere nævnede. For og at befordre vore egne Manufacturer, have Skræderne her udi en holdte Forsamling, indbyrdes vedtaget, at de ville sye vore egne Manufactur Vahre for ringere Løg end de Europæiske. Tillige have de besluttet, at den som vil have syet sig Klæder af Fløyel, Silke eller Klæde som har kostet høyere end 10 Skill. Al., skal betale dem 1/4 Part høyere Arbeyds=Løn.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Neapolis den 21de Julii. Det Wienske Hoffes Ambassadeur her, Græven af Kaunitz, da han den 12te huj. gav et Giæstebud i Anledning af Kongens og Dronningens Formæhling, lod han ud af Vinduerne paa sit Pallads kaste Skue=Penge i Sølv til 16000 Fls. Værdie, hvilke til samme Brug vare Slagne i Wien.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Constantinopel, den 1ste Junii. Saasom en af Sultaninderne reder fremmelig til Barsel, har man den 20de Mai sidst forordnet at anstille de i saa Fal brugelige offentlige Bønner udi alle de Keiserl. Mosqueer.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
London, den 21de Junii. Efterat Retten, den K. Bane, forhen havde underkiendt den imod Hr. Johan Wilkes fældede Forviisnings Dom paa Grund af at visse erforderlige Formaliteter ikke vare iagttagne, har samme Ret den 18de hujus dømt i HovedSagen imod Wilkes, neml. for den ham overbeviiste Deelagtighed i de 2de skammelige Skrifter, North=Breton No. 45, og Essai sur la Femme: Dommen indeholdende, at fordi Hr. Wilkes har igien oplagt North=Breton No. 45, (hvoraf blev trykt 2000 Exemplarier til at sælges offentlig, skal han bøde 5000 Pd. Sterl. og sidde i Fængsel 10 Maaneder; fordi han har trykket Essai sur la Femme(hvoraf kuns var trykket 12 Exemplarier til ligesaa mange gode Venners privat Brug) skal han bøde andre 5000 Pd. Sterl. og sidde et Aar i Fængsel, at regne fra de første 10 Maaneders Fuldendelse i Fængselet; at han siden skal stille Borgen for sit gode Forhold i 7 Aar, nemlig han selv til den Sum 1000 Pd. Sterl. og 2 andre Cautionister hver for 5000 Pd. Sterl." Paa denne Dom har Wilkes begiæret og erholdet Appel for Parlements Overhuset. Han har nu ladet bringe sine Bøger og Meubler i sit Fængsel, og vedbliver at udøse sin Bitterhed mod dem, som han anseer at være Skyld i hans Ulykke blant andet i Breve, til Jndbyggerne i Middel=Essex (for hvilke han er valgt til Representent) og i andre billetter, som blive trykkede. - Under Opsigt af Græve Hilsborough, som nylig er udnævnet til Præsident i Handels-Retten, ere gjort Udkaster til 2de Planer til at giøre Ende paa Misforstaaelsen imellem Engelland og dens Colonier. Efter den første tilstaaes Americanerne Frihed at aabne og dyrke Bergværkerne paa samme Vilkaar, som i Engelland, uden at Regieringen giør nogen Paastand derpaa; dem tilstaaes en egen Mynt, og alle Parlements=Acter, som ere imod deres Handel og Fordeele, ophæves; derimod bringe Colonierne en lige Summa til veye, som hidtil er hævet ved Paalæggene, hvortil enhver Province skyder sammen efter sin Jndretning. Af denne Summa underholdes Civil= og Militair=Etaten, og det overskydende henlegges som en sinkende Fond til at afbetale Gouvernementets Gield, som er gjort i sidste Krig til Coloniernes Forsvar. Ved den 2den Plan foreslaaer man, i Steden for de ilde indrettede Paalægge, som opvække Coloniernes Misfornøyelse, at modtage saadanne Materier, som hver Province frembringer, saasom Jndigo, Myrrha Vox, Rosiner, Beeg, Tiære, Tobak, Skibs=Tømmer, Hamp, Hør, Jern, Salpeter m. m., som af visse Personer skal vurderes efter de Europæiske Priser; hvorved ikke allene disse Posters Dyrkelse paa Colonierne befordres, men spares store Summer, som nu derfor gaae aarlig ud af Riget til andre Europæiske Lande.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Den 28de Junii. Ligesom man i de adskillige Provincer i Riget meere eller mindre har været indtaget for Hr. Wilkes, saa giør hans Sag ogsaa forskællige Jndtryk. Saaledes har Folket paa adskillige Steder endnu vedblevet i det res Urolighed, men her i Hovedstaden har det givet meget efter af sin Nidkiærhed for ham. - Hertugen af Cumberland agter med første at gaae om Bord paa den Kongel. Fregatte Venus, og giøre en Reyse til Jtalien. - J Jrland er opdaget en Sølv=Mine nær ved en liden Stad, Contarf, hvoraf Sølvet befindes af en meget god Gehalt.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Antwerpen, den 15de Julii. Her er udkommen en Forordning, hvorved det tillades, indtil videre fra Holland og andre Stæder at indføre Horen fri for Told=Afgifter. - Det K. K. Domain- og Finance Kammer har og under 11te hujus ladet udgaae en Forordning, hvorved Toldbetienterne tilholdes, ikke indtil videre Ordre at tilstæde, at i disse Provincer indføres noget Horn Qvæg fra fremmede Lande, eller fra de øverste Egne af det Østerrigske Geldern; og om denne Anordning Caen, den 4de Junii. For saavidt mueligt at afhielpe den ringere Almues Trang, uforhalet at erkyndige Publico. have denne Provinces Commerce=Kammere besluttet at lade fortfare med Bomulds Spindet, at legge det op i Magazinerne og betale Spindelønnen derfor. Desforuden har man til Rouen anordnet offentlige Arbeyder, hvortil Soldaterne ogsaa antages de Dage, de ikke gjøre Vagt, og Arbeyder, ne faae 12 til 15 Sols om Dagen, ligesom de arbeyde til Toulon, den 15de Junii.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Capitainen paa en Barque, som her er indløben, med der, at han i Søen om Algier havde mødt en stærk Venetiansk Escadre, som gik Seyl lige af Algier.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Bern, den 15de Junii. Hr. Mallet, Professor i Gens, bekiendt for sin Histoire de Dannemark, har sat sig need her, med en Caracter fra det Hessiske Hof.
Berlingske Tidende, 1768-08-01
Declaration fra Hs. Kongel. Preussiske Majest. til Kongen og Republiquen Pohlen, overleveret ved den Kongel. Preussiske Minister Hr. Benoit.