JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Fra Maltha skrives, at Uordenen og Forvirringen, der er meget stor. Artilleriet og de regulære Tropper, have Ordre at begive sig til Messina. Artilleriet er at indskibet og Tropperne reise færdige. Den tilbagebliver Garnison vil kun bestaae af nogle Søefolk, Invalider og Nationalgaden. Jmidlertid er Man ikke bange, saa længe Man endnu kan see en svømmende Fæstning for Øen. Alle Efterretninger fra Sicilien samstemme omden forestaaende Crisis, og daglig ventes Tidenden om en Revolution af Vigtighed.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Da Hertugen af Clarence vil formæle sig med Mis Sophie Tylney=Long, forsikkrer Man, at han med PrindsRegentens Samtykke vil foreslaae Parlamentet vigtige Forandringer i Parlements=Acten om Prindsers Formæling af den kgl. Familie. Og Englands Stilling er virkelig og saadan, at en engelsk Prinds knap skulde kunde faae en Gemalinde fra Fastlandet; hvorfor det er nødvendigt at gribe saadanne Forholdsregler, som kunne forebygge, at den directe Stamme af det Brunsvigske Huus ei skal uddøe.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Den franske Fregat Etoile paa 44 Kanoner har i 6 Uger taget 28 engelske og 1 portugisisk Skib, som ere alle brændte eller borede i Sænk.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Holland. For nogen Tid siden bleve af engelske Skibe en stor hob Mennesker satte i Land paa Kysterne af Holland, Hamborg og Danmark. Det vakte naturligvis Politiets Opmærksomhed. Nogle af disse Mennesker bleve sendte til Amsterdam, andre til Wesel. Alle forklare, at de ere udstødte af Engeland, fordi de forLegemsvaghed og Blessurer vare uduelige til videre Tieneste. Nogle føiede hertil Fortællinger, som fremstille Engelænderes Utaknemmelighed i et endnu meere forhadt Lys. Een var sadt af Skibet saa langt fra Land, at han maatte vade i Vand til Halsen og kunde kun med Møie naae Landet med sin Kone og Barn paa Armen. En Anden havde seet 3 af hans ulykkelige Medreisende, omkomme i Søen. Man vedbliver at optage Forhører over disse Ulykkelige, og har allerede en Fortegnelse paa 1100, der saaledes ubarmhiertigen ere afskedigede og skaffede af Veien. Nogle ere Oldinger paa 60 - 80 Aar, som i engelsk Tieneste have over 40 Aar kiæmpet og blødt, og nu lemlæstede vandre om og tiltrygle sig Fienders Understøttelse. J Hamborg Correspondent seeden første Fortegnelse paa 62 af disse Forskudte, som Napoleon den Store har benaadet og tilladt at reise til deres Hiemstand. Blant disse findes 4 Danske fra Kiøbenhavn og Christiania.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Præfectin Ladourette, som udgav den skiønne læseværdige Opfordring til Roerdepartementets Jndvaanere, om at aabne for Hiertets glade Følelser ved Napoleons Gennemreise, har saare fyndigt complimenteret Keiseren med disse Ord: "Denne Egns Beboere frygtede Ca sar, adlød Carl den Store, men tilhede Napoleon den Store. Alle raabe: Keiseren leve. Neapel. Jkke alene ved Castell a Mare, men ogsaa i Neapels Havn arbeides med fordobblet Jver paa at bygge store og smaae Krigskibe. Den fra Calabrien kommende og med Skibsbygningstømmer ladte Florille, forgiæves angrebet af Fienden i Havnen ved Positano, og siden paa Høiden af Castel a Mare. Nogle Kanon schalupper kom den til Hielp og beskyttede den medens den lykkelig løb i Havn. En anden ærefuld Fægtning forelaldt midt i October Maaned paa Kysten af det adriatiske Hav ved Foggai Provindsen Capitanata. Aatte med forskiellige Vare, ladte Fartøier udløb fra italienske og illyriske Havne og vilde til Brindist. Pludselig mødte dem 2 fiendtlige Schebecker, en Brig og 5 Kanonschallupper. De trak strax sig tilbage under Beskyttelse af Capajole Taarnet, og kun een, som var en slet Setter, faldt i Fiendens Hænder. Om Natten kom de Engelske med alle deres Skibe, for at bemægtige sig det forhaabede Bytte. Men de bleve saa kraftigen modtagne af Artilleririld fra Batterierne og af Nationalaarden, som paa første Signal havde samlet sig og fordeelt sig paa Skibene, at de efter en Fægtning paa 6 Timer, trak beskiæmmede og tomhændede bort.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Rom. Madame Banchard var den 27 Oct. nærved at blive i Rom et Offer for hendes Luftseilen. Da hun steg op, blæste en stærk Storm. Hun vilde ikke kade sig holde tilbage, blev stødt mod Huse og Tage, kastet med hendes Ballon paa Tiberen og endelig slynger mod et Træ, da man ren hende ud af Gondelen. Aallonen fløi derpaa alene afsted. Hun har faaet adskillige Saar og Stød. Romerne bevidne hende megen Deeltagelse.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Tydskland. Til Statholderen i Presburg har Keiseren sendt en egenhændig Skrivelse af følgende Jndhold: "Jntet skal bringe mig fra det jeg har besluttet til mine Staters Vel, og jeg vil ikke taale, hverken i Ungarn eller nogetsteds i mine andre Lande, Trodsighed, eller Jndskrænkning af mine Rettigheder eller Modstand, eller paa nogen Maade tilintetgiøre mine velgiørende Hensigter og undergrave de Forholdsregler, jeg har taget til Bedste for mine andre Undersaatter. Denne min alvorlige Beslutning skal offentliggiøres overalt.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstid., Collegialtid., Hempels og Aarhuus Avis.)
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Odense, den 19 Nov. En af Odense Skippere, der var saa heldig i Foraaret, ved sin Snildhed at frelse det førende Skib af Fiendens Hænder, havde i forrige Maaned det Uheld med en Retourladning Salt og Jern fra Norge, at blive taget af Fienden paa følgende meget uventede Maade, som han melder i et Brev fra Marstrand den 1ste huj.: "Da han den 18 Oct. blev en Seiler vaer i Søen, som han frygtede at være en siendtlig, søgte han at faae Lods og gik ind i Kongshavn, og søgte saa høit op i denne svenske Fiord som han kunde flyde, hvor han nu troede at kunne ligge sikker, da ingen udenfor kunde see ham: aftaklede Skibet og bragte Seilene op i en ved Stranden liggende Herregaard. Lodsen forlod ham da, med Løvte at bringe ham Efterretning om Skibet var fiendtlig. Men kom ikke tilbage. Derimod indfandt sig 2 fiendtlige Barkasser med bevæbnet Mandskab, som bemægtigede sig baade denne Galease og et Sønderborger Skib som laae sammesteds. Folkene flygtede i Land, Fienderne skiøde efter dem, men de reddede sig mellem Biergene, saa nær som een Mand af Sønderborgeren, der af Fienden blev tagen. Fienden gik saa op paa Herregaarden og truede Eieren tilat udlevere ham Seilene, og laverede da med Skibene ud af Fiorden, som er et Par Mile. Herremanden har siden ved Forkyndelse fra Prækestolene lovet 50 Rd. Banco til den som kan opgive, hvo der har forraadt Fienden Skibenes Tilværelse der i Fiorden.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Mariboe, den 18 Nov. Natten til den 16de d. rasede heret frygteligt Uveir med Torden, Lynild, Regn og Hagel. Det ene Orkanstød fulgte uophørlig paa det andet. Det syntes som hele Naturen var i Oprør. Omtrent efter Kl. 2 begyndte Uveiret at tage af. Vinden var V. Kiøbenhavn, den 22 Nov. 19 Franske og Jtalienere, som i Aaret 1807 vare komne i svensk Krigsfangenskab i Pommern, ankom i Løverdags hertil, under Escorte af en Commando, af Kronborgs Garnison og en svensk Underofficeer, for at vende tilbage til deres Fædreland. De bleve førte til den franske keiserl. Charge d'Affaires, indqvarterede i Sølvgadens Kasserne, og behandlede som Militaire. De afreiste i Forgaars paa den franske Kaper le Loup til Rostok. De vare iførte svensk Uniform; men bare den franske Cocarde.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Aarhuus den 22 Novbr. J Morges aflivede en 60aarig afskediget Kommandeersergeant, der var ansat som Sygevogter i det militaire Sygehuus, sig ved et Geværskud. Aarsagen hvorfore han saaledes forkortede sine saa tilbageværende Levedage, skal, saavidt man veed, have været en ubetydelighed.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Etatsraad og Deputeret i det Kongl. Danske Cancellie samt Medlem af Commissionen for Oldsager i Kiøbenhavn, Hr. Peter Johan Mograd, er optaget som Medlem af det italienske Videnskabers=, Litteratur= og Kunsters Academie.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Det Kongl. norske Videnskabers Selskab i Thronhiem har til Medlemmer optaget Hr. A. Ochienslager, overordentlig Prosessor i Æsthetiken ved Universitetet i Kiøbenhavn, og Hr. N. Wergeland, Adjunct ved Kathedralskolen i Christiansand.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Under 29 Octbr. d. A. er for begge Rigerne igiennem det Danske Cancellie udfærdiget en Plakat angaaende en Exammen for Gartnere, samt hvorledes Lærebreve til disse bør udstædes.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Ved Plakat af 2den d. er bekiendtgjort en Kongel. Resolutier af 17de f. M., ifølge hvilken samtlige Sognefogder herefter ere tilstaaede 1 Rd. dagligen for at overvære Synsforretninger om Fæste=Bøndergaarde og disses Afhændelse, istedet for de dem hidtil tillagte 3 Mk. daglig.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Ved Hs. Maj. Parol den 13de d. er befalet, at Provst og Rid ler Gutfeldt skal overtage Feldtprovst=Forretningerne ved Armeen istedetfor Feldtprovst Ølgaard, der er udnævnt til imtsprovst over Frederiksborg Amt m.v.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Den 11 Nov. er Told- og Consumtions=Jnspecteur Anker i Fladstrand i Naade og med Pension entlediget. - Den 20 Nov. ke Landfoged paa Læsøe, J. Hesselholdt, udnævnt til virkelig Kancellieraad.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Aalborg, den 29 November.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Telegraf-Efterretninger. Den 25 Novbr. En fiendtlig Fregat har ankret imellem Fladstrand og Skagens Pynt, i en Afstand af 3 Mile fra Landet syd sig. En fiendtlig Fregat krydser imellem Fladstrand, Læsøe og 3 Stævnsnæs, i en Afstand af 4 Miile fra Landet østlig.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Prædiken paa 1ste Advent Søndag. Høimesse: J Busolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang. I Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i FrueKirke Hr. Brasch.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Avertissements. At jeg er ankommen her til Stædet og haver tiltraadt sit Endede som Chirurg i Nibe og Løgstøer, med underliggende Herreder, giver jeg mig herved den Frihed at bekiendtgiøre til behagelig Efterretning. Nibe den 25 Novbr. 1811. With.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
ved Auctionen over Kimrods Ladning bortsælges endvidere : 3 Tønder Kronberg og 1 Stkr. godt Klæde. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Efter den commanderende Generals Befaling, bortsælges ved offentlig Auction i Lokken d. 9 Decbr. næstk. om Formiddag Kl. 10, en sammesteds erobret Engelsk Sluppe, med derved værende Jnventarium, Sluppen er af Almetvæe og Kobber Klinkning, samt indrettet til 3 Aar er paa hver Side, og endelig imellem Stævnene 12 1/2 Alen m.v.; bemeldte Sluppe med Jnventarium, forevisee Liebhavere af undertegnede, naar forlanges. Livhavere ville behagelig tage Møde, bemelte Sted og Tid, hvor Conditionerne nærmere vorder bekiendtgjorte. Cantonementsqve 1 Løkken den 22 Novbr. 1811. Paa S. T. Hr. Auditeur Sch i 83 Vegne. Munck, Capt. p. p.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Formedelst at den paa Landeveien mellem Aalborg og Sæbye værende Broe, Præstbroe kaldet, i denne Tid et under Reparation er fra den 2den til 11te Decbr. d. A., begge inel. ingen Overfart over samme; dette bliver herved til Efterretning for Reisende kundgjort: ligesom og, at de der imidlertid skal passere denne Vei, kan tage over den vestin for værende Broe, Skiæve Broe, som nærmest beliggende. Wøergaard den 25 Novbr. 1811. M. Sørensen, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Tilkjøbs kan faaes, en Gaard i Øster=Uttrup Bye, Nørre Tranders Sogn, staaende for Hartkorn 7 Tønder, 6 Skpr., og kan tiltrædes d. 1ste Mai 1812. Libhaverne behager at henvende dem til Eieren, for at accordere. Wissegaard den 27 Novbr. 1811. C. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Hvem som til næste Vinter, har Lyst til Underviisning i Navigationen, behager at henvende dem til Jørgen Møller, boende paa Algaden, jo før jo kiærere, om de vil formode at blive færdig i Vinter.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Min eiende Gaard i Hielmsted, Seritzlev Sogn, Hiøring Amt, staaende for Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 1 ½ Alb., agter jeg snarest mueligt samlet at afhende underhaanden, thi ville Lysthavende jo for hellere, indfinde dem hos mig for om samme at akkordere. Gaarden kan tiltrædes førstkommende Paaske. Kalam Nørgaard d. 28 Novbr. 1811. Anders Hovalt.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Et honet Fruentimmer søger Condition til 1ste Mai som Huusholder paa en Herregaard, i Mangel deraf som Huusjomfrue i en Præstegaard eller andet honet Sted paa Landet. Bogtrykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
En liden hvid Hund med noget sort imellem Grene, er i Mandags d. 25 Nov, frakommet sin Eier; Finderen ville levere den til Hr. Gartner Beier uden Østerport, imod en billig Douseur.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Lotterie=Sedler til forestaaende 1ste Classe af det Kongelige Classe=Lotterie faaes for 2 Rd. Stykket hos Klokker Milling i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Hvem som strax kan anvise 2de smaa Værelser og Kiøkken, beqvem for en honet Familie til Beboelse, behager at melde den til Hr. Bogtrykker Wandall, som giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
En Stang Jern er funden strax sønden Aalborg, Eieren til samme, kan afhente den hos Anders Smed i Hverup, imod at betale Findeløn og Omkostninger.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
To Drenge som er confirmeret, kan til næstk. Nytaar eller Paaske, antages paa min Reberbane herved Aalborg; det anmeldes til Fordeel for dem, at de ikke behover at staae i Forbundt hos nogen anden Mester, efterat de have udstaaet deres Læreaar ved min, da jeg har Langsrettighed i Apenrade. Aalborg d. 27 Novbr. 1811. N. Garden.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Følgende nye Bøger faaes hos undertegnede: Treschow Moral for Folk og Stat, 2de Dele, indb. i V. B. 5 Rd. 36 s. Treschow Philosophiens Natur og Deele, en dogmetisk og historisk Jndledning til denne Videnskab, i V. B. 3 Rd. 4 Mk. Treschow Elementer til Historiens Philosophie i Forelæsninger, holdne Vinteren 1806 og 1807, indbunden i V. B., 2 Dele 5. Rd. 5 Mk. 8 s. Remesis. Et Bidrag til Dansk Rets=Casuistik, som Sidestykke til Themis, indeholdende Efterretning om Overkrimineret. ten for Danmark og de i samme paadømte Sager af Nissen, indb. i V. B. 2 Rd. 20 s. Rottbøll Sadalin, Voghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
J Overeensstemmelse med det under Dags Dato, til Læsning paa behørige Steder udstædte Proclama, indkaldes herved tillige alle og enhver, som maatte have gyldig Krav i den under Behandling tagne Stervboe, efter Arveforpagtersken paa Tuustrup, nu afdøde Madame sal. Acthons, til dermed at fremkomme 12te Ugersdagen, den 5te Jan. næste Aar, da Skifteforretningen samme Dags Formiddag Kl. 9, videre fremmes her paa Skriverstuen. De som i navnlig Maade maatte skylde til bemelte Stervboe, anmodes til samme Tid og Sted at indfinde sig med Betaling, for at pare sig selv, og de umyndige Arvinger for Udehageligheder. Lindenborg den 20 Novbr. 1811.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Paa den høie Skifteforvalters Vegne: N. Andkier.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Natten til den 2den i d. M. indstrandede paa den sydvestlige Kant af Øen Læsøe paa de saakaldte Westerøe Udgrunde, en aaben Baad, svensk af Bygning, hvorudi fandtes 2de døde Sørfolk og en levende, men denne døde strax efter at han var bragt i Land, uden at have forklaret eller kunde forklare hvor Baaden var fra, eller hvem den tilhørte. - Efter nogle ombord fundne Papirer formodes det at Baadens Navn er Jnteressenten, og at den har været ført af en Niels Nøvling. Den har blant andet indehavt Smør, og deraf er bierget 6 a 7 halve Tønder, samt desforuden nogle Seil, 2 Lommeuhre, som have tilhørt det afdøde Mand. skab, tilligemed nogle Gangklæder. Dette bliver hermed paa befalet Maade kundgjort, og den eller de som maatte have nogen Ret til fornævnte Baad, og hvad derfra er bierget, indkaldes med Aars og Dags Frist, sig poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig hos mig med lovlige Beviser desangaaend, hvad Tingens udbringes til, derpaa vil vorde udbetalt efter Afdrag af alle lovlige Omkostninger. Hiøring d. 20 Novbr. 1811. E. Blom.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Følgende Sø=Kort faaes hos undertegnede: Kattegats=Kort 2 Rd., Beskrivelse til samme 6 Rd. Skageraks Kort 2 Rd. Nordsøes=Kort 16 Mk. Belt=Kort 2 Rd. Kotter over den Norske Kyst, fra No. 1 til 7 a 2 Rd. Beskrivelser til samme 8 Rd. 36 s. Vil instruxerede Skippere, indb. i V. B. 15 Mk. Haandbog for Skippere, indb. i V. B. 4 Rd. 24 s. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Som Bestyrer for Kaperen Tordenskjold, der sidst førtes af Capt. Hansen, har jeg, for lang Tid siden, skrivtlig anmodet de (mig bevidste) her paa Stedet værende Herrer Medinteressentere i bemeldte Kaper, om at ville møde hos mig paa en bestemt Dag, for at eftersee, og om intet var at udsætte, approbere det af mig i denne Henseende forfattede og under 30 August d. A. sluttede Regnskab; men da ingen desuagtet dertil indfandt sig, og jeg saaledes vel kunde anser at Participanterne stilkiende samtykkede i dets Rigtighed, saa dog, for ikke at betage nogen sine formeentlige beføiede Jndsigel. set, er det jeg herved tilkiendegiver, at bemeldte Regn skan ligger for Enhver, saavel uden som indenbyes Vedkommende, til behagelig Eftersyn hos mig, gredagen den 29de og Løverdagen den 30de d. M., begge Dages Formiddage fra Kl. 9 til 12, og at efter denne Tid ingen Udsættelser i Regnskabet antages. Aalborg den 19 Novbr. 1811. Erich Møller.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Løverdagen den 30 Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Hattemager Green i hans Boepæl paa Nørregade ved offentlig Auction bortsælge: Borde Stole, Speile, Skabe, et Klaveer, nogle Skilderier, at skilligt Porsellain og Steentøi, endeel Tørklæder, Baan m. m., hvilket herved til Libhavernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg d. 25 Novbr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
4 Stkr. Giæs, som siden Mikkelsdag har opholdt sig ved Nyehavn og i Teglgaards Bæk, og hvortil ingen Eier har været at opspørge, oplyses herved, med Tilføiende, at samme ere at erholde imod paagaaende Omkostningers Betaling og en Dousør naar Eieren melder sig hos Bogtrykker Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Fredagen den 25 Octbr. er til mig indkommet en forhielmet 2 Aars Stud uden Mærke. Eieren af samme bedes snarest mueligt hos mig at afhente ovenmeldt, Stud, hvor den kan erholdes imod at betale de paa gaaende Omkostninger. Øster Hinnedahl den 8 Novbr. 1811. Peder Andersen.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Engeland. Rygtet om de Franskes ny Angrebs plan foruroliger Engelænderne meget. Den fortiener likke den Foragt og Ligegyldighed, der viistes mod hiin truende Expedition fra Boulogne 1805. Hansestædernes Forening med Frankerige, Dannemark Politik og Schelde og Terelflaadens voxende Styrke ere Omstændigheder, der betydeligen forandre Fastlandets, og især 4de Kysters Tilstand, som ligge lige for Engelands nordøstlige Grændser, og giøre Stillingen langt farligere nu end da. Sikkerhed for Østerrig formerer desuden de Franskes bevægelige Magt. Paa den anden Side giver Krigen i Spanien Frankrige ikke lidet at bestille, ligesom ogsaa Ruslands Stilling kan fortiene Opmærksomhed, og det er derfor ikke usandsynligt, at Napoleons ny Plan kunde enten være at hindre Engelænderne i at sende forstærkninger til Portugal, eller og at opmuntre til en Revolution i Jrland. Schelde og Texelflaaderne, tilligemed Flytillerne fra Boulogne og Cherbourg ville forsøge adskillige Foretagender. Borttages blot Jersey og Guernsen, vil denne Erobring alene være Napoleon en uskatterlig Belønning og Erstatning for det vovede Angreb, og desuden lette Udviklingen af hans Hovedplan, at vælte Vanskeligheder i Veien for Halvøens Forsvar. Langt rimeligere er det, at Maalet for Underhandlingerne, som nu finde Sted mellem Napoleon og Kongen af Dannemark hans kraftigste og meest hengivne Allierede, gaae ud paa saadan en Plan, end at de skulde angaae Napoleons Hensigt alt tage Staden Altona i Besiddelse, som Udenlandske Aviser efter Ordre angive, som Grunden for Underhandlingerne. - Saa and ledes politisere de Engelske og da de formode Planer endnu mere udstrakt og indviklet, indsee de Nødtendig heden af at ruste sig paa alle Kanter, og at holde et veaget Øie med Scheldeflaadens Bevægelser, for 1 Tinghed at blive overrumplede.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
Jfølge Efterretninger fra Gibraltar, synes det det har været den engelske og spanske Commandants Hensigt, at skaffe Transportskibe, for at indskibe Balleyster, ros Armee, hvis ikke Fienden fiernede sig. De ulykke ge Landboere, som vare tyede til den spanske Armees Beskyttelse, bleve bragte til det Yderste; Mange døde at Kulde, Mathed og Mangel. J hele 4 Dage havde det været umuligt at faae Vand for Armeen og dens Trods. Et halvt Fad Vand betaltes med halvanden Piaster. Det lader, som de Franske vilde befæste sig paa det Sted, de ere. Fra den Side kan St. Rock, nok beskyttes, men ikke saa godt fra Algesiras og Tariffa.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
Lord Wellington tilintetgjorte Marmonts Plan, at angribe Engellænderne d. 27 Sept., ved at tage en atden Stilling med sin Armee i Portugal. Han var nærved at blive taget til Fange d. 25de af nogle franske Dragoner, men reddede sig ved sin raske Hest i fuld Galop.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
J Cadix gik Rygtet, at den Committe, som var nedsat for at undersøge om det var gavnligst at afskaffe, eller igjen at oprette Jnqvisitionen, var tilsinds at indrette den paa den gamle Fod. Denne Efterretning har voldt megen Allarm, især blandt Journalister og de Lærde, hvis Penne strax kom i Bevægelse for at hindre dette Skridt.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
Den sicilianske Regierings Politik forekommer Engelænderne, at være i Strid med den sunde Menneskeforstand. Hoffet betragter de Engelske med Jversyge og Mistro og et langt andet Sindelag, end disse fortiene. Men Hoffet gaaer ogsaa i neapolitansk Ledebaand. Folket derimod tænker anderledes og søger Beskyttelse af Engelænderne. Kan Man troe de neapolitanske Skildringer over Siciliens Tilstand, maa der vist nok herske en ulykkelig Giæring. Regieringen ligger i aabenbar Strid med dens Allierede; Meningerne ere deelte; Paalæg paa Paalæg trykke Folket; Staten sætter sig i Forsvarsstand mod sine egne Forsvarere; een fornem Godseier arresteres efter den anden; Handelen er ene i nogle priviligerede Faktorers Hænder og alle Livets første Fornødenheder ere stegne til uhørte Priser. De emigrerede Neapolitanere vende i Hobetal tilbage til deres Fædreneland og erholde Naade og Tilgivelse af Kong Joachim, der som en god Fader forlader sine vildfarende bodsærdige Børn. Pelikan, et skiønt Coffardieskib, som seilede fra Ha vana til Kingston og havde 80000 Piastre og 3000 Doubloner inde, blev efter en haardnakken Modstand, erobret af Marengo, som havde 8 Kanoner og 20 Mand Besætning.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
Frankrige. Et keiserlig Decret bestemmer Overbestyrelsen af Universitetet i det store Rige. Antallet af Lyræer skal være 1000. J Aaret 1812 maar i det mind sted, 80 være igang og de 20 andre i Aaret 1313. Man har overalt havt saa travlt med at forklare Bekningen af den Commet, som i Aar har straalet paa vigyldt mel; at udgrunde dens Væsen, dens Gang, dins efter 4 og at modsige de overtroiske Forestillinger Almuen endnu tildags nærer om den. Nu er den hele Gaade løst i et Pariserblad af en Mathematiker Bourgoning, der fortæller os, at dette Phænomen er det høieste Væsen Selv som betragter Frankrige med Velbehag; og kommer for at aflægge en Visit hos Napoleon den Store.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
Madame Blanchard, som nyelig gjorde den uheldige Luftfart, er nu næsten atter istand til at stige op igien Doctor Gall agter nu at holde Forelæsninger i Paris over hans Hiernelære, og forklare de af ham opdagede Organer.
Jyske Efterretninger, 1811-12-03
Holland. Fra 1ste December standses her alle hidtil udgivne periodiske Blade og kun een Journal udgives for Fremtiden under Titel af: Fenille politique du departement du Zuyderzee i Amsterdam. Desuden udgives 4 Adresseaviser i Amsterdam, Harlem, Alkmaar og Utrecht, men alle skulle trykkes, ligesaavel i det franske, som hollandske Sprog.