Aalborg Stiftstidende, 1837-04-27
Vi have allerede tidligere berettet vore Læsere, at der i en af de foregaaende Uger var indstævnet 3 Sager for Høiesteret, hvori de Tiltalte vare idømte deels simpel deels qvalificeret Livsstraf, ligesom vi ogsaa have bekjendtgjort Udfaldet af den ene af disse Sager. Vi vende os nu til den anden, i hvilken Smedelærling Peder Pedersen tiltales for Brandstiftelse paa sin Mesters Huus i Hillerød. Den af de Tilforordnede i denne Kjøbstads Brandret afsagte Domsconclusion lyder saaledes: "Arrestanen Peder Pedersen af Hillerød Kjøbstads Arrest bør have forgjort sin Hals og brændes. Arrestanten Ole Guttorm af samme Arrest bør at hensættes til Arbeide i Kjebenhavns Forbedringshuus i 2 Aar. Saa bør og begge Arrestanterne hver for sig udrede de af deres Arrest og Strafelsens Fuldbyrdelse lovligt flydende Omkostninger, men af Acctionens øvrige Omkostninger, hvoriblandt 4 Rbd. S. til Actor, Procurator Schmith, og 3 Rbd. S. til Defenson, Procurator Møller, udreder Arrestanten Peder Pedersen 2/3 og Arrestanten Ole Christian Guttorm 1/2. At efterkommes under Adfærd efter Loven. v. Hadeln, Andresen, Mentz. - Efter at Sagen for Peder Pealdersens Vedkommende var indanket for Høiesteret, begiærede Tiltaltes Defensor, Justitsraad Salicath, nye Forhører optagne, paa Grund af en gjennem FrederiksborgsAmtmandskab fra Arrestantens Sjælesørger, Pastor Gade i Hjortlunde, indløben Beretning om, at Tiltalte, uanseet Hr. Pastorens Modforestillinger om det Uantagelige deri, har paastaaet sig at være uskyldig i det ham imputerede og af ham for Brandretten tilstaaede Delictum. Da Hr. Pasto eren nemlig efter sin Tour besøgte 2 paa Livet dømte Fanølger i Hillerød Arrest og havde begyndt at tale med Peder Pedersen om Hensigten af sit Ærinde, samt forestillet ham Nødvendigheden af at berede sig til den maaske snart forestaaende Død, udbrød Tiltalte: gjeg forsikkrer Dem, jeg er uskyldigt. Pastor Gade vedblev nu i et smukt, lopbyggeligt Foredrag, der maatte virke høist indgribende paa Tiltalte, at formaae ham til at følge Sandheden, men han svarede kun gjentagende med de ovenanførte Ord, indtil han lendeligt fortalte Grunden til sin for Brandretten afgivne Tilstaaelse paa følgende Maade: da jeg blev arresteret, blev jeg ført op paa Loftet, under Taget, hvor jeg 1 Frost og Kulde, lænket til en Stolpe, maatte ligge paa Muurbrokker og Tagsteensstykker i tvende Næt efter og Dage. Dette Liv var mig saa smerteligt, at jeg et kunde udholde det. For at blive befriet fra denne elendige Tilstand, tilstod jeg, at jeg havde sat i Jld paa min Mesters Huus og begaaet den Handling, hvorfor jeg nu er dømt, men hvori, jeg forsikkrer Dem, at jeg er uskyldig." Paa Pastorens gjentagne Formaninger om, at tale Sandhed, svarede Tiltalte kun med de ovenanførte Ord. Mod dette Tiltaltes Foregivende har Brandretten i Almindelighed, og dens første Medi lem, Byfoged, Cancellieraad v. Hadeln, i Særdeleshed, ta eget til Gjenmæle og erklæret deels, at det var fornødent, saavel at arrestere som at lænke Tiltalte, deels at de øvrige Fordinaire Arrester vare saa overfyldte, at der ingen Plads var for Tiltalte efter Opgivende 17 Arrestanter i 6 Arre, naar master, og deels, at man ingen Sengeklæder havde at lægge paa stat ham paa, samt at det ikke var saa meget koldt, endskjøndt der ere de det var i November Maaned, ligesom det ogsaa specielt er for et for benegtet og med Vidner søgt godtgjort, at Localet ikke var valge et opfyldt med Muursteensbrokker og Tagsteensstumper. Det den alm fortjener iøvrigt at bemærkes, at Cancelliet i sin Skrivelse saadant i til Frederiksborg Amt af 23de Febr. d. A. yttrer, at det et Exem ikke paatvivles, at Hr. Kammerherren, efter den Anledning, og paa Brandrettens Erklæring dertil giver, har truffet Foranstalt hensigten, ning til, at Arresterne i Hillerød forsynes med de fornødnethed. - Senge og Sengeklæder. Tiltalte har ogsaa, til Grund forive-Calend sin Tilstaaelse angivet, at Arrestforvareren havde fortaltinens Cu ham, at Straffen kun vilde blive 10 Dages Fængerende. sel paa Vand og Brød, hvorfor han gjorde bedst i atter en f. tilstaae, hvilket denne imidlertid ikke har kunnet antage at Hertugde have talt om, ligesom ogsaa den under Sagen Medtiltaltening om: Ole Guttorm, har bevidnet, at Smedemester Friis, til Personsposter der Pedersen omtalte, at han formodentligt vilde kun lille Bel ne slippe med Vand og Brød. Den første Tilstaaelse og Kalle om, at have begaaet Forbrydelsen, afgav Tiltalte for sin Møen L. Mester, Smedemester Friis, der efter Fuldmægtig Riellem Øer pers Forslag blev sendt op i Arresten til ham, i Forening Helsingør, med den anden Tiltalte, Ole Guttorm, for at faae ham Sjælland, til at tilstaae. Dette Qvasi=Forhør foregik paa Arrestens tre angaae L. die Dag, medens Tiltalte var lænket, og han afgav nu, bortvæsen, martret af sine legemlige Lidelser, en Tilstaaelse, som han deres For dog øieblikkeligt gjenkaldte, da Lænkerne, efter Friis Anvel i de modning til Arrestforvareren, vare tagne af ham, for at skibs- og han kunde fortælle Omstændighederne ved Jldspaasættelsen. ForpligtelMen, da Friis nu bad Arrestforvareren om at lænke ham, J Aa tilstod han igjen og blev ført ned til v. Hadeln, hvorinair=Exanhan gientog Tilstaaelsen og foregav, at han frøs paa Loftetleen, Ve og at Lænken trykkede hans Been. - Hvorvidt Høiesteret, Candidat naar den skal paadømme Sagen i Realiteten, efter disse op med Ud lyste Omstændigheder, vil finde sig beføiet til at ansee Til Hütemtalte for Mordbrand efter Lovens 6191, tør vi ikke driF. Christe os til at yttre nogen Formening om. Dens under 20de Hasse April d. A. afsagte Dom angaaer kun formalig og afgi=Caracteer ver et Præjudicat for, at Brandretten, som saadan, er ube, mineredes føiet til at paadømme Mordbrandssager og lyder saaledes Caracteer, Brandrettens Dom bør, forsaavidt paaanket er, anden (se uefterrettelig at være, og henvises Sagen til Behandlindstiet, ling og Paakiendelse af den ordinaire Ret." Vi maaeldette For slutteligen beklage, at den under Sagen Medtiltalte Ole Overvære, Guttorm, der er dømt af Brandretten for Tyveri, har dertil var acqviesceret ved denne Dom, da vi ellers tillige havde erfaret, senet og hvorvidt den var beføiet til at paadømme denne Forseelse, Elever i for Kbhyst.) dighed i hvilket vi meget drage i Tvivl. Man har oftere ført grundede Klager over, at vor Alellig besvarmanak ikke indeholder mangfoldige nyttige Oplysninger, som offentligen med billighed kunne ventes af en Bog, der, begunstiget af stillede sig et Monopool, kan gjøre sikker Regning paa en saa udbredten, N. Kreds af Kjøbere, som Danmark er i Stand til at opvise, erholdt for vel har den i de senere Aar modtaget enkelte Forbedringer, Hvidbemen, sammenlignet med flere af de fremmede, vil kjende, staaer C. Tolsden endnu vendeligt langt tilbage, Noget, der vel tildes, C. Bog stanter i 6 Arre, naar man nærmest tager Hensyn til dens totale Mange i havde at lægge paa statistiske Dato, ogsaa maa tilskrives Omstændigheder koldt, endskjøndt der ere dens Udgiver utilregnelige. Det maa derfor anseet ogsaa specielt er for et fortjenstligt Foretagende af Almanakkens Udgiver, at i Localet ikke var vælge et specielt Fag og behandle dette udførligere end det ansstumper. Det den almindelige Calender kunde blive Tilfældet, og som en ti sin Skrivelse saadant omtale vi Skrive- og Reise-Calender, hvoraf A. yttrer, at det et Exemplar for 1837 i disse Dage er kommet os for Øie i den Anledning, og paa hvilket vi, da vi ansee dets Indretning for særdeles truffet Foranstalt, hensigtsmæssig, ville henlede de Vedkommendes Opmærksom med de fornødnethed. - Foruden den sædvanlige Almanak indeholder Skri da, til Grund forsve-Calenderen Tabeller over Solens Declination og Maai havde fortaltinens Culmination, hvorfor den fornemlig kjøbes af Sofa Dages Fængerende. Reise-Calenderen, den større Deel af Skriftet, leve gjorde bedst i at ter er fuldstændig Veiledning for Reisende i Danmark og kunnet antage at Hertugdommerne, og indeholder saaledes detailleret Underret Sagen Medtiltaltelning om: Extrapostbefordringen; Daqvognsbefordringen; Per er Friis, til Personsposterne; Pakkeposterne; Transporten over store Beltstligt vilde kun lille Belt; Dampskibs- og Smakkefarten imellem Aarhuus første Tilstaaelse og Kallundborg; de øvrige Færgesteder mellem Sielland, Tiltalte for sin Møen, Laaland o. s. v.; de mindre Færgesteder saavel imelfuldmægtig Riellem Øerne som over Fjorde og Aaer i Jylland m.v. ham, i Forening Helsingørs Færgevæsen; de øvrige Færgeforbindelser mellem for at faae ham Sjælland og Sverrig, de almindelige Bestemmelser, som paa Arrestens tre angaae Færge- og Transportvæsenet; Befordrings- og Trans J han afgav nu portvæsenet i Hertugdømmerne; de vigtigste Reiserouter og tagelse, som han deres Forbindelse samt Veilængden mellem Stationerne saafter Friis Anvel i de danske Provindser som i Hertugdommerne; Damp af ham, for at skibs- og Paquetfarter fra og til Kjøbenhavn; de Reisendes Jldspaasættelsen. Forpligtelse til at tage Pas og endelig om Brevposten. (S. Bl.)m at lænke ham, J Aaret 1836 indstillede sig til den fuldstændige Veteri Hadeln, hvorinair=Exammen 13 Candidater, nemlig i Foraaret 9, af hvilke frøs paa Loftetieen, Veterinairskolens tredie Lærer, H. C. Tscherning, forvidt Høiesteret, Candidat i Chirurgi og Pharmaci, erholdt første Caracteer en, efter disse op med Udmærkelse. Fire tilkjendtes første Caracteer: J. F. til at ansee Til Hüttmann, H. F. Soneksen, C. F. Schumann og 1, tør vi ikke dri, F. Christensen. To erholdt anden Caracteer, C. H. Dens under 2de Hasse og S. Sørensen. F. V. Lythans fik tredie ormalia og afgi=Caracteer og Een blev erklæret umoden. J Efteraaret exai saadan, er ube=mineredes 4 Candidater, nemlig P. F. Staun med første 3 lyder saaledes Caracteer; F. Tiedemann og H. P. Hvidberg med paaanket er, anden (see Foraars Exammen 1837, ved hvilken de paany have gen til Behand¬indstillet sig) og N. Hansen med tredie Caracteer. - Ret." Vi maae dette Foraar er Veterinair=Exammen første Gang afholdt i Medtiltalte Ole Overværelse af Censorer, som ifølge allerhøieste Bemyndigelse for Tyveri, har dertil vare valgte af den kongelige Direction for Stutterivælige havde erfaret, sonet og Veterinairskolen. - Efterat de til Exammen anmeldte denne Forseelse, Elever forveien havde aflagt practiske Prover paa deres FærKbhyst.) dighed i at operere, anatomere og beslaae Heste, samt skrift hver, at vor Alellig besvaret nogle dem opgivne Spørgsmaal, begyndte den Oplysninger, som offentligen anmeldte mundtlige Exammen. - Otte Elever inder, begunstiget af stillede sig til den allernaadigst befalede Exammen, af hvilke i en saa udbredten, N. Maas, fik første Caracteer med Udmærkelse. Fire ind til at opvise, erholdt første Caracteer, nemlig: F. Tiedemann, H. P. ste Forbedringer, Hvidberg, C. F. Erzlinger og H. Asmussen. To vi kjende, staaer C. Tolstrup og H. W. Westphal tilkjendtes anden, og der vel tildeels, C. Voh tredie Caracteer.