JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Jordegods-Salg. foranlediget ved at flere Liebhavere have meldt sig til den, den Kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard Skaarupgaard, med Underliggende, bliver bemeldte Eiendom, ifølge den Kongelige Statsgjælds-Directions Ordre, opraabt til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 27de April 1835, Formiddag Kl. 11. Eiendommen bestaaer af: 1) Hovedgaarden Skaarupgaard, beliggende i Hjørring Amt, Horns Herred og Tole Sogn, staaende for contribuabelt men tiendefrit Hartkorn Ager og Eng 20 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og tiendepligtigt 5 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb. samt Skovskyld 3 Fdkr. 1 Alb. Foruden dette er af det contribuable Hartkorn bortfæstet 1 Td. 3 Skpr. 2 1/2 Alb. 2) Den Gaarden underliggende Dahls Skov. 3) Tolle Kirke med samme Sogns Kirke- og Qvægtiende matriculeret for 10 Tdr. Hartkorn. 4) Det Gaarden tilhørende Teglværk. 5) Det Gaarden underliggende Bøndergods, hvori det saakaldte Rangsboe Strøgods er indbefattet af Hartkorn Jordskyld 44 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 13 3/5 Alb. og 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Skovskyld. Til Oplysning for Lysthavende bemærkes, at Skaarupgaard har et Areal Tilliggende af circa 280 Tdr. Agerland, 80 Tdr. England og 420 Tdr. Hedeland. Af Jorderne ere omtrent 50 Tdr. Land i de senere Aar mærglede, der har givet et godt Udbytte, og Bygningerne, der alle ere gode, afgive en beqvem Boepæl. Den Gaarden tilhørende Tiende er, med Undtagelse af 3 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb. Hartkorn, som hæves in natura, bortaccorderet for bestandt mod aarlig Vederlag i Korn, der andrager circa 23 Tdr. 7 Skpr. Rug, 21 Tdr. 4 1/4 Skp. Byg og 20 Tdr. 1 1/2 Skp. Havre. Den ved Gaarden værende Besætning, bestaaende af 12 Heste, 16 Køer, 32 Stude, 1 Tyr og 4 Stkr. Ungevæg samt 100 Faar følger i Kiøbet tilligemed Jnventariet af Vogne og Avlsredskaber m. m. Jordebogs Jndtægterne af Godset andrager 54 Rbd. 16 s. Sølv, 12 Rbd. Sedler, 14 Tdr. 4 Skpr. Rug og 2 Tdr. Byg. Til Gaarden forrettes intet Hoverie; men derimod haves 678 Arbeidsdage af Huusmænd paa Godset. Fremdeles bemærkes, at den fornødne Jldebrændsel af Tørv haves, saavel til Gaarden som Teglværket, ligesom og Overflødighed af Mærgel haves paa Gaardens Jorder. – Af Kiøbesummen kan de 2/3 Dele blive indestaaende i Eiendommen mod første Prioritet. Auctionsconditionerne, hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt, ligge til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsens Contoir i Kiøbenhavn, hos Justitsraad Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, og hos Forvalteren paa Baggervogn, som tillige foreviser Eiendommen i Jordebogen.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Stævning. Mads Rod, Landvæsens-Commissair i Viborg Amt, samt Herredsfoged og Skriver i Middelsom Sønderlyng Herreder; Giør vitterligt: at Landsoverretsprocurator Otterstrøm i Viborg har andraget, at han er beskikket til, for Ane Kirstine Simonsdatter af Lindum Sogn under Biborg Amt, Enke efter Hans Laursen Kram forhen Fæster af Huset Paspaa ved Børning Broe og senere boesat i Siørring, ifølge det hende meddeelte beneficium paupertatis, samt en hende under 21de September 1832 forundt allernaadigst Bevilling, at foranstalte følgende, til hendes afg. Mand udstædte og ved en Jdebrand bortkomne Obligationer, nemlig: 1) en Obligation fra Gaardmand Niels Christiansen af Vorning, dat. 28de Juni 1808, stor 2000 Rd. d. C., med første Prioritets Panteret i en Jorlod, Kiepsmark kaldet, paa Vorning Mark, af Hartkorn 2 Skpr. 1 7/8 Alb., efter derpaa under 25de Juni 1811 skeet Afdrag af 100 Rd. d. C. omskreven ifølge Forordning 5te Januar 1813 til 80 Rbd. Sølvværdie, og tinglæst ved Middelsom og Sønderlyng Herreders Ret den 8de Juli en Obligation fra Gaardmand Stephan Stephansen af Hvidding, dat. 25de Juni 1812, stor 1000 Rd. d. C. med første Prioritets Panteret i en Gaard i Hvidding, af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr., omskreven ifølge Forordning 5te Januar 1813 til 250 Rbd. Sølvværdie, og tinglæst ved Middelsom Sønderlyng Herreders Ret den 15de Juli 1813. 3) en Obligation fra Lauriz Lauritzen Hvam i Bammen, dateret 11te December 1819, stor 281 Rbd. 2 Mk. 9 s. Sølv, med første Prioritets Panteret i en Parcel af Gaarden Hougaard, af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med dertil hørende 8te Fag Huus samt Debitors Jndboe, tinglæst ved Fiends-Nørlyng Herreders Ret den 9de Januar 1821; og en Obligation fra Christian Laursen Hvam af Formyre, dat. 11te Juni 1820, stor 100 Rbd. 2 Mk. 1 1/2 s. Sølv, med første Prioritets Panteret i en Englod paa Ø Grund, af Hartkorn 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. samt Debitors Besætning, tinglæst ved Middelsom Sønderlyng Herreders Ret den 18de Mai 1820. ved Dom mortificerede. Paa Grund deraf indstævnes den eller dem som maatte have fornævnte re Pante-Obligationer hænde, at møde og fremkomme dermed ved Middelsom Sønderlyng Herreders Ret som holdes paa Raadhuset i Viborg den første Torsdag i Mai Maaned 1836, Kl. 10 Formiddag, samt deres lovlige Adkomst derpaa at beviisliggjøre, da, i manglende Fald, Obligationerne, efter nærmere Paastand, ville vorde mortificerede. Det anmærkes, at den ovennævnte allernaadigste Bevilling af 21de September 183, hiemler Sagens Anhængiggiørelse i det Hele ved Middelsom Sønderlyng Herreders Ret, uagtet det under Ro 3 nævnte Pant er beliggende under FiendsNørling Herreders Jurisdiction. Forlæggelse og Landag gives ikke i Følge Forordning 3die Juni 1796. Middelsom Sønderlyng Herredsfogderie. Viborg den 20de Februar 1835. Rod. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Extrack. Ved Stævning af Dags Dato, som in exten er indført i denne Tidende No. 60, er Jhændehaveren af en af nu afdøde Gaardmand Peder Hansen, Schmidt i Seest til Anost a. Herreders Overformynderie under 13de Juni 1812 udstædt og den 24de Novbr. f. A. tinglyst Obligation for Kapital St. Ro. D. C., hvoraf endnu staaer undslettet i Pantebogen 100 Rbd. 21 s. Sølv, indkaldet at møde for Andst og Slaugs Herreders Ret, som holdes paa Colding Raadhuus, den første Tirsdag eller ordinaire Retsdag i Juni Maaned 1836, for der at fremkomme med Obligationen og lovlig Ret og Adkomst dertil at beviisliggiøre, da imodsat Fald samme ved Rettens Dom vil vorde mortificeret. Herredscontoiret i Colding, den 5te Marts 1835. Oxenbøll.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Secretair, forhenværende Hovedcasserer og Contoirchef ved det Kongelige Theater Ferdinand Printzlans Seqvestrationsbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav, hvilket herve endvidere bekiendtgiøres. Den Kongl. Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 7de Marts 1835. Mourier. Jacobien.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Ved Proclama af 28de f. M., som under 2den dennes er læst inden MariebeByting og vil blive læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver som maatte have Roget at fordre i Stervboet efter Capellan og Bogtrykker Christian Eichenbrech Schultz's her i Byen afdøde Enke: Charlotte Lucilie Schulz, født Petersen, og efter hendes fornævnte Mand, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet, inden foreskrevne Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Mariebo Skifteret, den 5te Marts 1835. Valentin.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Ved Proclama, der er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret Mandagen den 9de denne Maaned, ere indkaldte med tolv Ugers Varsel Alle og Enhver, der formene sig at have noget at fordre efter min heri Staden afdøde Mand, Tømmermester Niels Westergaard, Pante-Creditorerne i vores faste Eiendomme undtagne, dermed at fremkomme, og for mig Undertegnede hans efterlevende Enke, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, inden den foreskrevne Tids Forløb, da efter den Tid ingen Fordring antages, som herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 9de Marts 1835. Som Laugværge: Sophie Westergaard, J. C. Rerrn. Enke efter afdøde Tømmermester Niels We Capitain ved Brandcorpset og stergaard, boende paa Hiørnet af Tømmermester. Frederiksborggaden og Nørre. Vold No. 131 Litr. B.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 74 - 1834 & 1835. Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have noget at fordre i afgangne Contre-Admiral Johan Gethers Servboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclamsere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 10de Marts 1835. Mourier. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret den 4de Marts d. A., ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afdøde Anne Lucie Boyesen og forhen afdøde Mand, Grosserer Peter Thyge Boyesen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel for al anmelde og legitimere deres Krav her i Skifte=Commissionen. Ligesaa ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 10de Marts 1835. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Erste Bekanntmachung. de Wittwe des neulich verstorbenen hiesigen Gastwirths Gottfried Carl. Døll und die Vormunder seiner vier udmundigen Kinder erster Ehe, haben hieselbst angezeigt, wie der Rachlas des Verstordenen bergestalt verschuldet sey, das derselde von ihen nicht anders als sub beneficio leges et inventartiangetreten werden konne, und deshalb zur genaue Ausmittelung des Bestandes der Masse um die Erlaffung eines Proclams, welches evemalier ats Concursproclam gelten konnen, gebeten. Jn Gewährung dieser Bitte werden daher mit gesetslicher Ausnahme der protocollirten Creditoren Alle und Jede, welche an den Rachlas des verstorbenen Gastwirths Gottfried Carl Døll Ansprucheund Forderungen irgend einer Art til haben vermeinen, hieburch ein für alle mal mithin peremtorisch, bei Strafe der Ausschliessung und des immerwährenden Stillschweigens, gladen und bethligt, sig dieserwegen innerhalb 12 Wochen, nach der lesten Bekanntmachung dieses Proclams, welches für den Fall, das der Rachlas von den Erden nicht angetreten werden mechte, als Concursproclam gelten soll, im hiesigen Stadssecretariate zu melden und gehørige Angabe bei dem Professionsprotocolle zu beschaffen, die thre Forderungen begrundenden Documente in Urschrist vorzuzelgen und abschriftlich zurücksulaffen, auch, sofern ste Auswartige sind, Actenprocuratur zu bestellen, demnast aber das Weitere zu gewartigen. Flensburg, den 2den Marz 1835. Burgermeister und Rath. O. D. Holm, Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Erste Bekanntmachung. Leyer die sammtliche Haabe und Gater der Wittwe des Zimmermanns Friedrich Juhl cum curat, hieselbst, ist hente auf Anhalten eines Glaubigers der Concurs erkannt worden Es werden temnach, mit geseslicher Ausnahme der protocollirten Creditoren, Alle und Jlde, welche an die genannte Gemeinschuldnerinn Anspruche und Forberungen irgend einer Art zu haben vermeinen, over etra Plander von ihr in Handen haben, bei Straf der Ausschliesung von beser Concursmasse und bei Berlust des Pfandrechts peremtorised geladen und befenligt, sig dieserwegen innerhalv 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung an, im Stadtsecretariate zu melden, ihre desus etwa in anden habenden Documente urschristlich vorzugeigen und abschriftlich zurskulassen, auch, soserne ste Auswartige sind, Actenprocuratur zu bestellen und demnachst weitere rechtliche Verfugung zu gewartigen. Flensburg, den 6ten Mars 1835.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Bürgermeister und Rath. O. D. Holm, Stadtsecretair. 18335. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Roget at fordre i den i Aaret 1823 her i Staden ved Døden afgangne afskediget Lieutenant Jacob Christian v. Søltoft's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 5te Marts 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Aar 1835. No. 62. Ban Fredagen. den 13de Marts. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Vellingske poliske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Paris, den 2den Marts. – Marschal Clauzel skal have været hos Kongen, men ikke have villet modtage den ham til budte Portefeuille. Jøvrigt gjør det ministerielle Jnteregnum slet intet Jndtryk paa det herværende Publicum; Alt hengiver sig til Carnevalets Glæder. J Gaar Aftes var der 45 offentlige Maske daller her, og paa Operballet indfandt sig 3300 Mennesker, alle i sorte Dominoer.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Andet Oplag af En Constitutionels Adresse er udkommet, og denne Gang har Grev Röderer undertegnet sig. Han siger, at man ved Hove aldeles Jntet har vidst om hans Arbeide, og at han kun var blevet foranlediget dertil af Frygt for, at Kamret, ved Democratiets fremherskende Magt, engang skulde faae i Sinde, at støbe Monarkiet og til en Republik. Fyrst Talleyrand har betegnet denne Adresse – der af Hr. Dupin kaldes en maladresse – som et Svar paa sin DimissionsSkrivelse. Det lader til, at den franske Regjering belaver sig paa ethvert muligt Tilfælde, med Hensyn til de forenede Staters Forhold Fregatten Bellona er blevet afsendt til Mahon, for at iagttag en americansk Escadre, der skal forene sig i denne Havn. J Toulon holdes en Flaade i Beredskab for ethvert mødende Tilfælde. Flere Ansøgninger og Kaperbreve ere atter indløbne til Marineministeren, men han har fremdeles givet den Beskeed, at man for Øjeblikket, formedelst Uvisheden om det americanske Spørgsmaals Udfald, ikke kan indlade sig herpaa Paris, den 3die Marts. – Hr. Sebastiani har nu allerede været her i 24 Timer, uden at den ministerielle Crise derfor synes at være kommet sin Udvikling et Skridt nærmere "Journal des Debats- siger, at han strax efter sin Ankomst havde en lang Conferents med Kongen. Det skal iøvrigt ikke være hans Hensigt, at opholde sig længe her, men om to eller tre Dage at vende tilbage til London. "Journal des Debats taler slet ikke om, hvorfor Hr. Sebastiani vægret sig ved at sammensætte et nyt Cabinet, eller i det mindste selv at træde ind deri. De andre Blade nævne, som Grunde hertil, deels hans svage Helbred, deels det Ugjørlige i hans Jndtrædelse, nemlig forinden det americanske Spørgsmaal er løst, og deels den indlysende Umulighed, uden Hr. Dupins Medvirkning at kunne opnaae Constitueringen af et saadant Cabinet, der kan regne paa Kamrets Medvirkning. Allerede nu – vedblive Journalerne – begynder man ved Hove at komme til den Erkjendelse, at Hr. Sebastiani, ligesaalidet som Hr. Soult, formaaer at udrette noget i denne Henseende, og Talen er derfor nu, meer end nogensinde før, om, at Hoffet vil beslutte sig til, for nogen Tid at antage et ultra borgerligt Ministerium Dupin. – "Moniteur du Commerce- yttrer sig om Tingenes nærværende Stilling saaledes: General Sebastianis Ankomst har ikke forandret noget i den ministerielle Erise. Generalen har kun skyndt sig med at komme til Paris, i den Hensigt at adlyde Kongens befaling. Hans Venner forsikkre, at han ved Afskeden har lovet Hertugen af Wellington, om faa Dage at vende tilbage til sin Post. Saaledes har Crisen nu vedvaret ti Dage, uden at der endnu er Haab til, snart at see den gaae forbi.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Marschal Soults Ankomst kan heller ikke nytte os noget. Vor eneste Udvei, hvis der nu engang skal skiftes Ministre, fører os til Hr. Dupin. Vi begjære og vi ønske af vor hele Sjæl, at han maa vorde udnævnt.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Spanien. Madrid, den 24de Februar. – Som bekjendt, havde Carlisterne udbredt det Rygte, at Prætendentens ældste Søn var fanget og indbragt til Santander. Paa Grev de las Navas's Forespørgsel herom erklærer nu Grev Torreno, at Regjeringen hverken paa officiel eller hemmelig Maade har modtaget nogen Efterretning af denne Natur. – De fangne carlistiske Officerer, 27 i Tallet, skulle, efter høiere befaling, ombord paa Fregatten Perola, bringes fra Santander til Corunna. En her udgaaende Journal vil i denne Forholdsregel opdage den Hensigt, at begunstige deres Undvigelse, og opfordrer derfor Ovrighederne i Galicien til, paa det omhygeligste at holde Øjemed dem.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Den nye Udskrivning af Mandskab er paa mange Steder gaaet uforstyrret for sig, men har igjen paa andre Steder, især saadanne, der ligge meer fjernede fra Hovedstaden, givet Anledning til Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
J Madrider-Journalerne opfordrer Spaniens og Jndiens højeste Ret Prætendentens Premier-Minister, Don Joaquin Abarca, Biscop af Leon, til, inden tvende Maaneders Forløb at indfinde sig i det herværende Kloster af den hellige Treenighed, for at fralægge sig beskyldningen for Højforræderi, Sammensværgelse og vilkaarlig Bortgang fra sit Dioces o. s. v., da han i modsat Fald vil vorde dømt in contumacium.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Den til London bestemte tyrkiske Gesandt, Nuri-Effendi indtraf her fra Vien den 26de f. M. om Aftenen, med ti Vogne og fyrretyve Heste. Hans Følge bestod af 50 Personer, for det meste Asiater, hvis sælsomme, undertiden sønderrevne Dragt gav Nysgjerrigheden Stof nok. Den 27de gjorde Gesandten sin Opvartning ved Hove, hvor han blev modtaget med megen Udmærkelse. Samme Dag reiste han videre til Stuttgart. – J Liighuset ved en Kirkegaard her fandt man den 26de f. M. et to Aars gammelt Barn, just da man vilde afhente det til Begravelsen, siddende opreist i sin Kiste og legende med Blomsterne, hvormed Moderen havde pyntet det kjære Liig. Barnet legede og smaasladrede ret lystigt, uden at bryde sig om de mange Liig, der stode rundt omkring. Da der kom Folk, kaldte Barnet strax paa sin Moder.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Den alt meddeelte Beretning om Franziscaner-Munken, som Skattegraver, stadfæstes nu. 24 Personer herfra, for det meste Fruentimmere, ere blevne snytte for 10,000 Gylden, hvilke Pater Anselmus hævede i Forvejen som Honorar og til Omkostninger for Besværgelses-Apparaterne. Bedrageriet skal først være blevet opdaget ved en Kones Skriftemaal. Pateren indhentedes i Nærheden af Landsberg af Gensbarmerne.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Fra den italienske Grændse, den 23de Febr. Om Anconas Rømning af de franske Tropper har der, som bekjendt, fundet Underhandlinger Sted, og disse førte til den Beslutning, at Tropperne skulde drage bort mod Slutningen af October f. A., hvis den hellige Fader til den Tid fordrede det. Men indtil dette Øjeblik er en saadan Opfordring ikke skeet fra det romerske Hofs Side, og Franskmændene ere altsaa endnu i Ancona. Nu fortæller man dog, at Rømningen med det første skal gaae for sig, da de pavelige Tropper ere saa temmeligt organiserede, og da den offentlige Sikkerhed desuden paa anden Maade er sikkret, især derved, at den pavelige Regjering villig er kommet de billige Ønsker imøde, som den fornuftige Deel af Folket fremførte; de fremmede Tropper behøves derfor ikke længer til Ordenens Opretholdelse. Man mener derfor, at hvis Ancona ikke rømmes i Løbet af Vinteren, hvilket ogsaa vil have de østerrigske Troppers Bortgang fra det pavelige Gebeet til Følge, saa vil dette dog blive Tilfældet ved Foraarets Jndtrædelse. De sædvanlige Leverants-Contracter til de franske Troppers Forpleining i Ancona ere ikke fornyede. Necrolog.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Den 29de Januar døde i Paris den bekjendte Historiemaler Lafont, Ridder af Æreslegionen, en Elev af Regnault, 62 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Samme Dag døde i Paris, Boghandler Merlin, ogsaa bekjendt som lærd Bibliograph.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Jndenlandske Efterretninger. J Overenstemmelse med Forordningen af 3die April 1810 bekjendtgjør Fyens Stifts Physicat under 7de dennes, at de naturlige Børnekopper ere udbrudte hos trende Børn i Gaden Nyenstad i Odense, og hos et Barn i Kjerteminde, Søndergade No. 137.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Kjøbenhavn, den 13de Marts.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie. Den 17de f. M. er meddeelt Underrets-Advocaten Hans Reimer Clausen i Kiel en bestalling som Over- og Landrets Advocat i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Under samme Dato er Professor ordinarius theologi og Professor extraordinarius philosophiæ ved Kieler Universitet, Doctor August Testen, efter hans derom skete Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Embede, fra Paaske dette Aar at regne.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Under 24de f. M., har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst overdraget den hidtilværende Cancellist i det Slesvig-Holsteen Lauenborgske Cancellie, Frederik German, Actuariatet i nordre Ditmarsken, dog med Udelukkelse af Gjelds- og Panteprotocollens Førelse i dette Landskab og ved Caroline-Corpset.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Under samme Dato er den hidtilværende Amtssecretair Ludvig August Frederik Wyneken allernaadigst udnævnt til Borgemester, ligesom ogsaa til Stadssecretair i Lütjenborg. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Den hvide Dame, Syngespil i tre Acter af Scribe, oversat til Boyeldicus Musik af Hr. Skuespiller Overskou, Dandsen componeret af Hr. Solodandser Larcher. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9. Det averterede Sørgespil, Palnatoke, kan formedelst indtruffen Forhindring ikke gives.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
J Morgen: De Uadskillelige, original Vaudeville i een Act af Hr. Professor J. L. Heiberg; og Tyrolerne, original idyllisk Ballet i een Act af Hr. Dandsedirecteur Bournonville, Musikken componeret og arrangeret af Hr. Syngmester Frelich. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1835-03-13
Fra Belgien meldes af 4de Marts, at der om Mandagen og Tirsdagen atter paa Jernbanen mellem Trois-Trous og Vilvorde havde fundet Forsøg Sted med tvende Kjøremaskiner, af hvilke den ene er bestemt til at transportere Personer og den anden Varer; denne sidste har endnu ikke været i Gang Ved Forsøgene udvidedes Erfaringen fuldstændigt over disse Maskiners Gang; man kunde nemlig give dem en meget betydelig Svingkraft, da Strækningen, de havde at gjennemløbe, var langt større, end ved alle tidligere Forsøg, den udgjorde denne Gang 8000 Meter, og hele Maskinen lagde denne Vej tilbage i otte Minutter, det vil sige, den gjorde en Times Vej i fem Minutter, da Timen har fem Metre, og følgelig behøvede man kun 20 – 25 Minutter for at gjennemløbe Vejen fra Brussel til Mecheln. Maskinen, der skal transportere Varer, er en Fjerdedeel langsommere; men dens Kraft er dog saa stor, at den kan drage en Last af 120 Tønder efter sig, og i Nødsfald vilde den være istand til i 90 Minutter at bringe en Bataillon med Vaaben og fuld Oppakning fra Brüssel til Antwerpen. Messager, giver en sørgelig Skildring af Tilstanden i Algier. De sidste Storme have bragt den, desuden store Elendighed i Algier til sit høieste Punkt. Penge ere sjeldne, da Enhver holder Sit tilbage. Colonisterne, saavelsom Mange af de Jndfødte lide Mangel paa Arbejde og Brød. Regjeringen bliver nødt til at underholde dem. Jmidlertid tiltage Tyverierne. Mange af Franskmændene, der alt have nedsat sig der, have besluttet, at drage bort igjen, og at tage deres Formue med sig Derved vilde Elendigheden endnu blive større. Sentinelle des Pyrændes" melder, at den tidt omtalte Transport var den 22de Februar, uden underveis at støde paa nogen Hindring, ankommet til Pamplona, hvorhen ogsaa Mina er vendt tilbage. Man seer altsaa, at Jnsurgenterne ikke have vovet at angribe denne Transport. Ellers er der intet Nyt ved den spanske Grændse; det synes som om en Stilstand var indtraadt i Fjendtlighederne.