Berlingske Tidende, 1791-08-05
Paris, den 25de Julii. I Gaar har Hr. Fagette paa de Tilfærske Marke mynstre, Borger=Soldaterne af det Parisiske Departement, hvilke skulle uforrøvet brække en til Grændserne, for at tiene imod udvortes Revolutions=Fienders Anfald. Dette Corps bestaaer af 20000, mestendeels unge Mandskab af milituris Adseende. I Dag camperer det paa Sletten af Grenelle og venter ikkun et Derachement af den befoldede National Garde, med hvilket det skal brække og imod Grændserne. -Alle Ting synes at vise, at man om kort eller lang Tild laver sig intet Sar fra de udenrigske Magter, og at man vil derudover være paa sin Vagt. Den 22de fattede Nationalforsamlingen paa Hr. Alerander Lamerne Forslag denne vigtige Beslutning, at 97000 National=Garder skulde strax, da 26000 indbegrebne, som bruges til den nordlige Grændses Bedækkelse, sættes i Virksomhed, og befodes efter den desangaaende tagne Beslutning, beæbnes og inddeeles i 15 Divisioner paa Grændserne og Kysterne. Krig ministeren skal strax udnævne en Commission, bestaaende af Jngenieurer og Aprillerie=Officerer, hvilke skulle samlede eller hver for sig relse igjennem Riges fornemste Grændt ser, tage Fæstningernes Tilstang i Øiesyn, paabyde de nødvendigste Arbeider, og fornemmelig alde Krigsministeren, Raspart. Til de nødvendigste Udgifter til dette Arbeide skal oprettes en Fand af 4 Millioner, til hvis Anvendelse Krigsministeren skal giøre Beregningen. Videre skal Antallet af Skythestene bringes til 3000 og Nationalforsamlingenskaaf dets Lemmer samle Deputerede til de Departementer, som skulle fuldbringe denne Beslutnings Udførelse, Fæstninger nes Anlæggelse, Krigsrugtens Jndførelse blandt Tropperne, og Adgifternes Hævelse. Under igientagen Biefalds=Kien den fra det høyskende Partie og alle Logerne aflagde Alerandre Lamerh sin Rapover herom. Han gjenne mod alle de forre Armeen betroffende Beslutninger og Anordninger, og og en det Dieblik, da formedelst Kongens Flugt, hvilken en kaldte en ligesaa ung som uventet Begivenhed, Saaen Tilstand var bleven ganske forundter, Karen meertrykken men formedelst den forfærdede Nations Eendrægtighed Kon terne ogsaa over 4 Gange større. Herpaa gav han følgen Liste. Armeen som 1ste Julii var 16000 Mandsigt: skal bringes til 21300 Millioner ere allerede forbruen. til Fæstningernes Forhedring langs med demaalelige Gran ser. Fra Dankirken lige indtil Landau ere Feleredskaber er Haanden for 32000 Mand, og i Ryssel, Metz og Ster borg skal samme en den 14de August endnu for hans an Forrige. J 134 paa Kysterne og rendserne fordøite Nagasiner ere for 40000 Mand Levnetsmidler paa 6 Maaneder og Fourage paa 4 Maaneder for Haanden, og Vogne ere i Beredskab til Armeens Tieneste. Feltesagerer terne ere i Stand for en Armee af 90000 Mand. Det i bestile 339 nye Kanoner og 12000 Flinter. J Maaastninne findes 19 til 20 Millioner Pund Krudt. J StrasborMen og 7 andre Pladser forefindes i 226 Kanoner med Tilbehør for i Felten og Deletringer at bruges. Overhovedet, forefindes i alle Frankrigs Grændsepladser 6000 Metal er 1500 Jerninger. Alerander Lammer saare herpaardroelige Folker for et udvortes Angreb, og paastad, nordiske Stater vare endnu ikke færdige med deres egne Krige, og Freds=Sager; Spanien, Sardinien, ja selv Østerrige, gavde nok at giøre med at vedligeholde den indvortes Ro deres egne Stater, imedens der Engelske Ministerium til torde foretage sig noget imod Frankrige, efterdi der gaaet derved folkestemmen imod sig. Om ogsaa en almindelig foretning imellem Erpaas Behersker skulde finde Sted, hvi om dag er meget arvivle, saa kunde den dog ikke før følgende: Foraar begynde sine Planer militairisk. En eensidig Angridelse af en eneste Magt, med Hielp af Emigranterne i aab om at giøre et Partie i Kongeriger, og ved en stor Hastighed. at overraske og, var mindre sandsynlig. I Gaar Aftesagde man, at Hr. von Montmari havde fra vor Com i Affaires i Petersborg erholdet den Efterretning Prindsen af Nassan var afseller fra Cronstadt med en Florie, hvorpaa befandt sig mange Tropper. J Dag er det et almindeligt Rygte, at disse Tropper skulle med de confordererte Prindsen agere imod Frankrige. Man har ogsaa et var Dage talt omen Underhandling hvortil dog mange ikke fæste Troe. Det ar der memlig, at den diolomatiske Commission har befuldmægtiget Ridderen von Colang, en stor Ven af Folker, til at begive sig til vore bortdragne Prindser, for at søge at bevæget dem til at vende tilbage til Frankrige, og love dem, nemlig begge Kongen Brødre, at deres Gield skal blive betalt, og deres Jndkomster forøget; og Prindsen af Conde, at han skal have 600000 Livres Renter. Man lægger endnu til at man lover at forandre mange Constitutionssartikler, og give Kongen mere Magt. - Det heder at Canton Lucerne ikke vil ratificere den nyelig af de Schweizerske Cantoner tagne Beslutning angaaende deres i Fransk Tieneste værende Trapper. - Kongen er siden Decretet af 15de hujus ganskarvelig, og der heder, at han vil frievillig underskrive Constitutionsacten eller Magna Charta, som førend den 20de August skal gaae for sig. - Man siger, at Hr. Montmori har meldt de Kongelige Ministre ved de udenlandske Hoffer, at de skulle bekiendtgiøre, at man vil behvide den Monarchiske Regieringsform i Frankrig.