Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Postefterretninger. Moniteuren leverer nu en vidtløftig Beretning om Begivenhederne i Spanien. J Jndledningen hedder det: "Oplyste Mennesker og Deeltagere i lyse Jdeer, der ønske at see deres Land behersket af en Constitution, der garanterer Nationens Rettigheder, ere meget talrige i Spanien. Ogsaa indbefatter Kongeriget mange Personer, som have ønsket de forskjellige Revolutionsoptrin i Frankrige. - Den tredie Deel af Landet er i den verdslige Geistligheds Besiddelse; Munkene, som næsten alle er ganske uden Dannelse og i høieste Grad fanatiske, have en mægtig Jndflydelse paa de lavere Folkeclasser. De sidste leve i Spanien i større Vankundighed end i noget mueligt andet Land, og have under en saadan Bestyrelse siden et Aarhundrede kun gjort Fremskridt i Smagen for overtroiske Ting og Ørkesløshed. – De paa hinanden følgende Begivenheder i Escurial og Aranjuez, som rystede dybt den Høiagtelse, der skyldtes Tronen; en Juntaes Sammenkaldelse i Bayonne til at raadslaae om Grundlagene til en Constitution; de over ordentlige og uforudseete Optrin i Madrid d. 2den Maji – alle disse Omstændigheder opvakte Lidenskaber og bragte Bekymringer og Haab til den høieste Spænding. – Den Engelske Faction kunde ikke undlade at benytte sig af denne Tingenes Stilling. Den var i Havnene bestandig virksom og mægtig. Dens Jndflydelse viste sig til enhver Tid endog i Madrid. Den havde tillige ved Fastlandets almindelige Forfatning og de Opoffrelser, som denne krævede af den Spanske Handel, faaet mere Styrke. Alle Rænker sigtede derfor til, at opgive Alliancen med Frankrige, for at træde i Forbindelse med Engelland, og dette hemmelige Ønske havde stor Deel i Begivenhederne i Aranjue; og de paafølgende Optrin. – Den største Deel af Godseierne og den oplyste Adel og den høie Geistlighed besjeledes af en god Aand og det bedste Sindelav. Men Jnqvisitionens og Munkenes Partie, der sattes i Bevægelse af de talrige Engelske Agenter i Spanien, benyttede sig af Folkets Uvidenhed og Forblindelse, misledede det ved falske Rygter, bevæbnede dets Tilhængere, og Opstanden udbrød i Enden af Maji Maaned i et Øieblik, da Udkastene til alle Jndretninger i Spanien vare aldeles færdige, da Juntaen i Bayonne forenede sig og begyndte sine Operationer. (Her begynder nu en vidtløftig Beskrivelse over hele Oprørets Udbrud og Fremgang, og de Rædselsoptrin, der farvede Spaniens herligste Egne med Blod.) J Saragossa, Valladolid, Valencia, Sevilla &c. kundgjordes høitideligen Mirakeler. Ved Kysterne opflammede et talrigt Partie Folkets Lidenskaber og anstillede sig som om det deeltog i disse overtroiske Vildfarelser. Dette foranledigede de sørgeligste Uordener. De udbrød næsten paa samme Tid i de sydlige Provindser, i Provindserne Navarra, Arragonien, og Estremadura, i begge Castillier, i Provindserne Leon, Asturien og Gallizien D. Mich. Savedra, Statsraad og Gen. Capit. i Kongeriget Valencia, vilde modsætte sig Oprørerne; hans Liv truedes og han tog Flugten, men Oprørerne indhentede ham, myrdede ham, bare hans Hoved omkring paa en Stage og satte det siden paa en Pyramide paa St. Domingo Pladsen, - J Valencia havde Oprørerne i Begyndelsen af Revolutionen forlangt, at alle i Kongeriget bosatte Franske skulle føres til Citadellet og deres Eiendomconfisqueres. Nogle Dage derefter slæbte de Mandskabet af et Fransk Skib, der, forfulgt af en Engelsk Fregat var flygtet til den Spanske Kyst, i Fængsel, og myrdede derpaa alle disse Fanger d. 14 Junii. D. 17 denuncerede Juntaen, som var bleven tvungen til af visse udnævnte Oprørere at tage Deel i dens Forhandlinger, Ophavsmanden til hiin Skjændselsdaad, som befandtes at være en vis Præst navnlig Calbo. - J Cuenca blev Corregidor og Jntendanten bortførte i Lænker og deres Familier mishandlede. J Carthagena blev Gouverneuren myrdet. J Malaga blev Gener. Truxillo, Gouverneur over Staden, myrdet, hans Legeme slæbt omkring i Gaderne, sønderhugget og derpaa brændt. J Algestras blev den Franske Consul kastet i Fængsel, og Folket forlangte hans Hoved. J St. Lucar de Baremedo blev Gouverneuren massacreret. Jaen tvang Bønderne Jndvaanerne at forlade deres Huse og Eiendom, massacrerede Corregidor og plyndrede Staden. Sevilla oprettede en Oprørs Junta, og en Deel af Soldaterne i Leiren ved St. Roch og Cadix forenede sig med den. GrevAquila blev massacreret og Oprørerne, anførte af en Contrebandeer-Capitain, brøde bevæbnede opfor at forsvare Jndgangen til Cordova. – J Cadix bemægtige Oprørerne sig Vaaben i Cassernerne og en Canon paa Volden, og massacterede Stadens Gouverneur. J la Caroline blev Corregidoren halshugget af Folket. Jkke mindre skrækkelige Begivenheder forefaldt i Provindserne Navarra, Arragonien og Catalonien. J Saragossa ombragte Bønderne en Spansk Oberst og 33 andre Officierer af deres Partie, som vilde modsætte sig dem, bleve myrdede paa det grusomste. J Estremadura og begge Castilierne forefaldt ikke mindre skrækkelige Optrin. J Badajoz myrdede Oprørerne Gouverneuren med Stokkeprygl og Knivstik, bare hans nogne og blodbedækkede Legeme hen til hans Gemalinde, og satte derpaa hans Palais i Brand. J Valladolid, blev d. 8 Junii Gener. D. Miguel Ceballos, Commandant over Jngenieurvæsenet, sønderhugget i hans Kones og Børns Overværelse, hans Hoved baaret omkring paa en Stage, og hans søndersplittede Lemmer deelte imellem Oprørerne, som bare dem i Triumph omkring i Gaderne. Paa samme Tid forefaldt lignende Blodsoptrin i Provindserne Leon og Asturien. J Caronna blev den 30 Maji Gouverneurens Palais plyndret, og d. 22de Junii Marine General-Lieuten. Obreions Huus i Ferrol. Saaledes havde Oprørslen udbredt sig over hele Landet. (Herpaa følger nu en omstændelig Beretning om de Franske Troppers Foretagender for allevegne at dæmpe Oprøret, hvori de bestandig seirede.) Til Slutning siger Moniteuren; ved alle disse vigtige Seire bleve Provindserne Leon, Palencia, Valladolid, Zamora og Salamanca overvundne og gjorte vaabenløse, og Samfærslen med Portugal sikkret. Alle hine heldige Udfald, forened med Kongens Ankomst til Madrid, gave Haab om de Spanske Anliggenders hastige Tilendebringelse, da Gener. Dupont, efter en Række af Begivenheder, som vi ikke kunne beskrive, fordi de bør være Gienstanden for Undersøgelser, Beretninger og Forhører - begik den tredobbelte Feil, at han ikke allene lod sig afskjære Samfærslen med Madrid, men, hvad der endnu er værre, lod sig skille fra to Trediedele af sin Magt, der var 6 Lieus borte fra hans Communication, og endelig d. 19 Julii indlod sig med en Trediedeel af sit Corps i en ufordeelagtig Stilling i en Fægtning, og det endog efter en forceret March om Natten, uden at have havt Tid til at hvile sig. Der gives faa Exempler paa en mod alle Krigsgrundsætninger saa ganske stridende Adfærd. Denne General, der ikke forstod at styre sin Armee, viste siden i Underhandlingerne endnu mindre borgerligt Mod og Ouelighed, Ligesom Sabinus Titurius lod han sig styrte i Fordærvelse.