JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-01
Med Posten igaar indløb til Colleget den ubehagelige Efterretning at Freds=Underhandlingerne med Tripolis vare afbrudte. Skiønt Commandeuren af den Kongelige Fregat Theris, Grneral Adjutant Fischer, i Forening med Consul Lochner har gjort sig al optænkelig Umage for at fornye den gode Forstaaelse med Tripolis, saa have og Baschaens utaalelige og høist overdrevne Fordringer gjort dette umueligt. Consulen har altsaa seet sig nodsaget at forlade sin Post og at forføle sig ombord paa Fregatten, og da ved Stilstandens Udløb den 8de Jan. Fiendtlighederne igien skulde tage deres Begyndelse, har Consul Lochner strax ved Circulaire bekiendtgjort dette til alle Hs. Majestæts Consuler i Middelhaver paa det at disse kunde advare vore Søefarende om at vogte sig for de eripolitanske Krydsere. Jmidlertid søger General Adjutant Fischer at holde Havnen blokerer for at hindre Krydsernes Udgang, eller for at fratage dem de Priser, som de mueligt kunde have gjort og ville indbringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-01
Dette have vi ikke villet undlade strax at tilmelde Hr. Kammerherren med tienstligst Anmodning, at De behageligen vilde bekiendtgiøre saadant til fornøden Efterretning tor Stiftets Handlende, og skulle vise sin Tid underrette Stiftet, om hvad videre Beslutninger Hs. Majestæt i denne Henseende allernaadigst maatte finde for godt at tage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-01
General=Land=Oeconomie og Commerce Collegium d. 24 Jan. 1797. Schimmelmann. Sehested v. Dernath Lawætz. Linnaberg. Raben. Fabricius. Windelboe. Winther. Til Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand. Buchwald i Odense. Toruden det udstædte Proclama, læst ved Odense Byetings Reg 2 den 12te Decbr. a. p. og ved Fyens Landstings Ret den 25 Jan. a. h., indkaldes endvidere med 6 og 12 Ugers Varsel a Dato, trende gange i begge de Fyenske Avertissements=Tidender, samt de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser alle de, der have noget at fordre eller skylde til Stervboet efter afgangne Professor og LectoTheologi ved Odense Gymnasium, Mag. Christian GotholdSeydlitz, som døde afvigte 7de Nov. 1796, at de inden foreskrevne Tids Forløb melde sig med deres lovlige Fordringer for os undertegnede som allernaadist beskikkede Executores Testammentii, for at lagttage og under Skiftet at nyde den Ret, Enhver især i Følge Lov og Anordning, tilkommer. Odense den 25de Jan. 1797. H. Sibbern. F. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-01
Professor ved Gymnasium. Cand. Juris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-01
Tørstkommende 28de Febr. bliver foretaget og holdet offentlig 2) Auction over det i Dahlbye=Bugt ved Miskou under Baroniet Scheelenborg den 29 Novbr. s. A. indstrandede GalliaseskilGeduls kaldet, drægtig 20 og en halv Commercelæst, hiemmehørende i Flensborg, med sammes staaende og aftakkede løbende Redskab, Ankere og Touge samt al anden Inventarium, i den Stand samme forefindes førstseparat, og siden conjunctim Tide Lysthavendes Efterretning tiener at Skroget har skabe i Bunden hvor stor eller liden kan ikke angives, dog formenes, at det allene er Kiølleplanker, som ved Skibers Sted har løvnet sig fra Kiølen; paa samme Tid og Sted bliver tillige bortsolgt omtrent 80 Stykker, ledige Foustagier af heele Oxehoveder, hele Tønder og Ankere. Odense den 21 Jan. 1797. Conrad Niendahl. Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, ind 2 kaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, Credie og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Skovprider Stephan Blangsstrupped Maltkenborg, at melde sig hos Undertegnede som Boets Skifte=Forvalter, de første for at angive og godtgiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige Moltkenborg den 18de Jan. 1797. C. Møller, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Krigskuepladsen i Tydskland. skal (som Manheimer Breve af 23de Jan ville forsikre) igien formelig aabnes den 15de d. M. af Østerrigerne. Jmidlertid arbeides af al Jver i Darmstadt og andre Steder paa forskiell af deres Krigsfornødenheders Udrustning. Ved Huningen, som Moreau har befalet at forsvare paa det eftertrykkeligste, have Østerrigerne sammenskudt for Franzoserne en af deres ny Flydebroer. - De Keiserliges Stilling er langt fordeelagtigere ved denne Fæstning, end den var ved Kehl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Republikanerne lade deres paa Hunderyggen værende Magasiner bringe tilbage over Mosel, og proviantere Luxemburgestærkt. - J Koblenz regner man ikke Garnisonen meget høiere end 300 Mand. - Alt trækker sig til Grændserne af Lothringen og Brabant. Giennen Eiffel (en Landstrækning mellem det Trierske og Julich ske) gaaer saavel Kavallerie som Artillerie til Egnen af Metz; ligeledes skal ogsaa en Kolonne være bag Høiskeven paa Veien derhen; kort, den største Deel af Sambre og Maas=Armeen giør en Bevægelse tilbage. Mange holde for, at dette skeer formedelst de sidste Uroligheder i Brabant; Andrermeene, at det skeer for at forstærke Rhin= og Moselarmeen, som skal have svækket sig meget ved flere til Jtalien bortsendte Detaschementer; endnu andre forekomme den egentlige Aarsag til denne Bevægelse at være en Gande, som de dog snart skulde opløse, naar de berænkte, at al Subsistents er saa ganske udtømmet ved Nederrhinen, at desaarsag ogsaa de Keiserlige maatte alt tilforn trække sig tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
J Manheim blive Fæstningsværk, 11,000 Mand ligge til Besætning deri. J Jtalien. bebuder vel alting meget nær forestaaende blodige Optrin, dog da de forskiellige Privat=Breve alt for haandgribeligt modsige hinanden, over det som hidtil skal være skeet, men de franske officielle Beretn., saavelsom den Viener Hoftidende endnu stedse tie, saa lader sig med Vished, intet sige, uden - at Mantaa var til sidste Postdag endnu ikke undsat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Viener Politiker giøre dennegang Dispositionerne til det alm. Angreb saaledes, at Angrebspunkterne komme til at ligge meget længere fra hinanden, end i Nov., og at det følgelig ikke skal vorde Buonaparte saalet, at blive færdig med de forskiell. Kolonner i saa kort Tid, som efter Slaget ved Arkole. Efter denne Plan skal Laudon manøvrere imod Brescin, Fyrst Rets over Rivoli imod Pesciera og Alvinzy med Hovedkorpset over Chiusa imod Verona, medens en 4de Kolonne fra Vicenza af nærmer sig Etsch, en 5te truer Legnano og en 6te tournerer Moradserne ved Arkole og over Rovigo trænger frem til Under Etsch. Begge de sidste skulle blot gjøre blinde Angreb, for at maskere de sande. Fra d. 14 til 16 Jan. har det almindelige Angreb skuldet skee, og Mantuas Skiebne, - 5te Gang i eet Feldttog! - skuldet bleven afgiørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
J Breve fra Vicenza, Botzen og Roveredo manøvrere allerede Østerrigerne, som sædvandlig, til største Beundring. Men ingensteds sammenhobe og modsige sig slige Efterretninger mere, end i Roverede. Der vidste man den 14de Jan., at den Keiseri. Hoved=Armee var stegen over Montebaldos Biergstrækning, og slagen Fran hoserne med Tab af 13 Kan., megen Munition 2, udaf den faste Stilling ved Kivoli. - Avantgarden og de flere tusende Tyroler Skarpskytter skulle have været forsynede med Jisporer, for desto lettere at kunne overstige Biergene, som laae fulde af Snee. - Den 15de heddet det videre, have Østerrigerne besat Verona, og et Korps af samme under Provera er ankommen ved Mantug; derimod vare de den 16de, ifølge samme Efterretninger, atter trængte tilbage til Ala (12 Mile fra Mandua), men rykkede alligevel paa engang, umiddelbar Dagen derpaa (den 17de), atter frem, huggede ned hvad der gjorde Modstand, toge til Fanger hvad der overgav sig a., og hvad deslige Eventyrer indeholde meere, hvortil man med Grund ogsaa kan regne hiin Viener Skrivelse af 18de Jan., som i den alvorligste Tonne fortæller: at Vurmsen, har, ved et af de utallige Udfald fra Mantua, gjort en saa uhyre Qvantitet Meel til Bytte, at han derover fattede Mistanke, om samme ikke maaskee forsætlig kunde være ført derhen og blandet med Gift. Men hans Mistanke var uden Grund, og Kagerne smaae fortræffelig a. a. Da den Viener Hof=Tidende ogsaa d. 21. endnu tier, og ikke veed et Ord hverken om denne Fremtrængelse mod Mantun, eller og Veronas Jndtagelse, hvor den franske Hovedmagt stod, saa kan man saa meget snarere slutte sig til denne Tyroler Fabrikats Troværdighed. - J en anden Skrivelse fra Jtalien hedder det dog, at naar Mantua ikke dennegang bliver undsat, kan den ei holde sig meget længer, da der ere saa mange syge i den, og den har stor Mangel paa Medikammenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
J Følge engelske Beretn. ere, som bekiendt, ikke allene ingen Liniesk og Freg. mere at vente tilbage i Brest; men efter deres Regning vare næsten alt for mange indløben. - Privat Breve fra Brest af 13de melde, at man, paa denne Dag imod Aften, endnu signalerte flere Seilere, men uden at vide, om det var engelske eller franske, til Flaaden hørende, Fartøier. - Tiden, som allene paa det kompetenteste berigtiger alle modsigende, og fra hinanden saalmeger, som dennegang afvigende Beretn., vil ogsaa oplyse denne, og især hvad der er blevet af den brave Adm. Richer, som hverken officielle ell. Privat=Efterr. nævne noget om Man holder det i øvrigt, selv i Paris, efter de nu værende Omstændigheder for overordentligt, at 12 Linieskibe og 9 Fregatter, som vare adspredte, kunde vende saa sikkere tilbage til Fædrelandets Havne, uden i det ringeste at antreffes af Fienden, hvis Søemagt er saa overlegen. - I Dunkirchen fortsættes, paa nye med megen Virksomhed, Udrustningerne til en Landgangs=Expedition. Af Grændsefæstningerne ere mange Tropper, blevne beordrede derhen. Et betydeligt Antal fiendtl. Deserteurer vil ogsaa tage Deel i Expeditionen. - - - I den middellandske Søe er den spanske Flaade under Admiral Langara (som nu er bleven Søeminister, og indtil videre har faaet Admiral Cordova til Efterfølger. i Kommandoen) sidst i Decbr. ankommen i Chartagenas Havn. Denne Flaade har ingen eng. møde paa dens Hiem seillads. Blot dens Avantgarde, som bestod af Fregatterne Sabine, Ceres, Perle og Mathilde, blev angrebet af 2 engelske Fregatter. Sabine, som seilede langt forud med Ceres, fik 3 Lag af Engellænderne, førend den endnu var ret i Positur, maatte, efter 3 Timers Kamp give sig, og blev slæbt bag efter til Gibraltar, Ceres var imidlertid undkommen og Perle lod, som om den ikke hørte Kanonaden, og lagde sig til Ankers ved Escombrera. Den eneste Mathilde (som den unge Lan gara, Admiralens Søn, var bestegen) fløi, ommendskiønt den var længst borte, frem for fulde Seil, rev den skiønne Sabine fra sin Bortfører, tog desuden 2 engel. Officerer og 42 Matroser, hvilke vare paa den som Besætning, til Fanger, og kom triumforende til Chartagena. - Sabines Kommandant befinder sig i engl. Fangenskab. Imod Perles Kommandant skal anlegges Proces.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Frankerig. En fordærvelig Lurus og en asiatisk Blødhed, som ytere sig ved de talrige Koncerter, Operaer, Baller, Promenader a. a. i de meest udsvævende Moder, stiller, paa en og samme Tid, Øyselhedens billede i det frappanteste Kontrast med hine Armodens, Faktionsaanden, Oprørs, Myrde= og Rov=Begierlighedens billede, og bevise kun alt for tydligt, hvor langt den nærværende Generation endnu er borte fra hin Sædernes Simpelhed, som anstaaer en Republik og ægte Republikanere - bevise kuns alt for tydeligt, hvor nødv., og saameget mueligt udelukkendeLovgivn, maa beskieftige sig med den saa ganske forsømte National=Opdragelse, for i det mindste at rædde kommende Generationer og at hæve dem til deres Bestemmelses Høide J Paris er man nu saa temmelig rolig; Militærtienesten bliver got besørget; Politiet er i sin Kraft, og man hører ikke meere om Drab og Røverier. Men saa har ogsaa Umoralitæten naaet dens høieste Spidse, og Ung og Gammel tiler fra en Sviir til en anden. - Faktionerne reise nu igien Hovederne i Veiret, og saa meget de endog hade og forfølge hinanden, saa finde de deres Berørelsespunkt deri, at de alle giøre Udfald paa Direktorium med lige Forbittrelse og søge at nedsætte samme ved de frækkeste Beskyldninger. Man befrygter virkelig ogsaa et Udbrud af Uroligheden ved det forestaaende Folkevalg, eller ved Ludvig 16. Henrettelsessest, som skulde høitideligholdes den 21de Jan. og hvortil allerede alle Tilberedelser gjortes. - - I Provingerne ved blive Røverierne, dog uden Grusomhed. Jsær blive Brev, og Age posterne plyndrede. Deeligencen fra Caen blev angreben af 23 Røvere, som røvede 87,000 Livr. i Guld, afhvilke 60,000 tilhørte Republiken. Jngen blev personlig beskadiget. Ogsaa den nylig antændte Straale af Haabet om en Finanzforbedring, truer nu igien med ganske at udslettes : Kiøbmændene have i deres Forsaml., paa Grund af absoluMangel af Tillid forkastet en Banke og enhver Slags Papirmynt, og erklæret alle dertil sigtende Projekter for undførlige. - Folkerepræsent. Dapant de Nemours sagde blant andet, i Anled. af en Strid med Genr. Montesquion."Vores Defitit kan ene afhielpes ved de belgiske Nat. Godser. De franske Nat. Godser beløbe sig omtrent til 1000 Mill.; men for 600 ere allerede solgte. Det er moralsk vist, bliver han ved, at der under Krigen ved Underslæb stedse blive 200,000 Md. og 20,000 Heste meere betalte, end der virk, findes ac. I det sydlige Frankerig og især i Marseille tager Skrækkesystemmet atter Overhaand. Den sidste Steds Kommandant, som høit bekiender sig til samme, er afsadt, og Louvet bestemmer i sin Skildvagt (en Journal) Pichegru i hans Sted. - - - Det franske Direktorium, vægrer sig desaarsag at antage den svenske Charge de Affaires Kønig i sin diplomatiske Karakteer, fordi Sverrig altid tilforn havde en Ambassadeur i Paris, og fordi det ikke er Brug, at man lader en Konges Tronbestigelse anmelde ved en Charge d'Affaires.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Holland. har, med Hensyn til den dekreterte Republikens Enhed og Udelelighed, erklæret Generalitetslandenes og Pro vingernes Gield for almindelig Nationalgield. - Mellem Staden Leiden og Provinz=Administrationen af Holland er opkommen en Misforstaaelse, som truer med
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Blandede Efterretninger. De 2 Barnebarns Døttre af den store Sørgespildigter at blive meget alvorlig. Corneille, som den første Nationalforsaml., af Høiagtelse og Taknemmelighed imod Skaberen af den franske tragiske Skueplads, havde tildeelt en Pension, fortære denne - i Hospitalet i Fourgers ved Gens, hvor de, siden Renter og Pensioner ere næsten blevne til intet, leve af Almisser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Man sælger nu i Paris i stor Mængde et Skrivt under den Titel: Giver os igien, hvad vi have mistet, og hvad der var os det dyrebareste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
J Paris tager Frakheden til, i at udbrede Bagvaskelser mod Direktoriummet. Man udraabte for faa Dage siden en ondskabsfuld Pamslet, betitlet: Røverne i Luremburg (saa hedder det Palads, hvilket de 5 Direktorer beboe.) - Modehandlerne sælge Vifter, hvorpaa sees 5 brændende Fakler aftegnede med den Underskrift; Sparsommeligheden kræver, at 4 udslukkes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
De Velandske Damer give, nu Beviser paa deres Paceriatisme derved, at de i den strænge Aarstid forfærbige Floneels Brystduge for Tropperne. - Formaaede kuns disse Brystdaat holde Kuglerne saa got ude som Kulden! - Østerrigerne have i de Hessiske Distrikter, hvor man ved deres Giennemmatsch, paa Grund af den med Frankerig havende Fred, nægtede dem Jndqvarteeringer og Militærkiørseler, med Magt taget begge Deele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Efter Breve fra Wehlar have adskillige preussiske Hvær vere i disse Egne faaet besal., at forføie sig til deres Regmer. med den Tilsætning, at disse maatte sætte sig i Marsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
J Lissabon er, under Direktion af Handelshusene; Tousyn, Luisello og Brove, oprettet et Søe=Assekurant, Kompagnie, hvilket, ved 32 Actier, enhver til 6 Mill. Realer, har sammenskudt en Kapital paa 192 Mill. Realer, og hvorved Interessenterne ere ansvarlige in solidum, den ene for den anden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
J Følge Manheimer Efterretninger, skal Desair have overgivet C. H. Carl Fortet Kehl med følgende galante. en Franz 1 Riddertiderspærdige, Tiltale: Jeg kommer for, ved dette Feldttogs Ende, at overrække dem den sidste Green af deres tilkjæmpede Laurbær. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Den franske Regiering har ved sin Gesandt i Constantinopel gjort den tyrkiske Keiser en Foræring af et Kompagnie, ridende Artillerie paa 70 Mand med 3 Kanoner og 2 Haubitzer af fortrinlig Smukhed, med det Forslag, at tilskjære et Korps Muselmænd derefter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Kongen af Sardinien vælger en med sine Omstændigheder, passende forkonomisk Indretning. Ved et Tal af 160 Adelsmænd, hvilke vare ansatte ved hans Hofstat som privilege rede Lediggængere, har han stryget Rullet ud og reduceret. samme til 16. Ogsaa ved Armeen har han givet over 20000 Offic. Afsk. Paa hans Taffelkommer kun 5 Retter er Baron von Morseel, et af Hovederne for den sidste Opstand i Aflighem (see Nr. 5 og Bidr. 9 af disse Aviser, befinder sig nu i Arrest i Brussel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Den Leipziger Avise, lader atter en Russisk Gesandt, akkreditere ved Ludvig 18, og Antallet af de russiske Skibe, som ere forenede med Engellænderne, formeere a.; men har nogensinde noget behøvet Bekræftelse, saa er det slige urimelige Rygter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Jndenlandske Efterretninger. For nogle Dage siden (fortæller Hamb. nye Tidende os) har den franske Gesandt i Kbh., Hr. Grouvelle, udbedet sig en Privatandien; hos Hans Kongel. Høihed Kronprindsen, og ogsaa strax erholdet samme. Men den egentlige Gienstand for samme, er bemeldte Tidende endnu en Hemmelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Odense. D. 2 Febr. er Velærværdige Hr. Pastor Crone beskikket til Provst over Vinding Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Belt Passagen. Fra Nyborg. Den 26 Jan. Nicolai Hørbro fra Colding til Kbh. Handelsbetient Fughl fra Middelfart til Kbh. D. 27de Kiøbm. Winchelman og Hestehandler Wædele til Kbh. D. 29de: Matros Joh. Florenz til Sielland. Rasmus Pedersen og Matros Thor Jørgensen til Kbh. Skipper Lars Molaler fra Ærrøeskiøbing til Nestved. Kiøbm. Mol og Kruse til Kbh. Licentiatus Med. Frankenau til Kbh. Joh. Frid. Roger fra Hamborg til Kbh. Mr. de Chales von Schantz fra Frankerig til Kbh. Kiøbm. Wulfgang fra Flensborg til Kbh. Jeppe Jensen fra Colding til Kbh. Fra Korsøer. Den 22 Jan. Jfr. M. K. Hederup fra Kbh. til Fyen. Kommissionair Joh. Chr. Buch fra Kbh. til Hamborg. - Mekanikus J. Schmidt og Handelsbetient P. Kausmann fra Kh. til Holsteen. Borger og Øltapper F. J. Møller med Søn fra Kbh. til Fyen. Kiøbm. Otto Arvad og Niels Sørens. Aabye fra Kbh. til Jydland. Den 24de: Kammerjunker v. Sehestedt med Tiener fra Kh. til Nyborg. Gen. Krigs=Kommiss. Lindegaard med Tiener fra Kbh. til Nyborg. Den 25de: Kiøbm. Gerh. v. Cappeln fra Kbh. til Holsteen. Den 26de Kammerherre v. Krogen med Tiener til Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Ved Tal=Lotteriets 750 Trækning i Kiøbenhavn udkom No. 46, 71, 80, 81, 56.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Efter Forlangende indrykkes: Onsdagen d. 1 Febr. høitideligholdt Kludselskabet hos Hr. Lewels i Odense Kongens og Kronprindsens høie Fødselsdage, med et tarvelige Aftensmaaltid, efter i Forveien samme Dags Formiddag at have havt den Fornøielse, at glæde 100 Stk. af dets fattige Medbrødre med de indsamlede Gaver af Selskabet, at disse tilligemed dem kunde være glade, og med varme Hierter udbede sig Himlens Velsignelse over Kongehusets Vel, og deraf flydende Held for enhver brav Borger i Staten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-03
Avertissements. 8 Følge et skriftlig Raad, mine Familie=Affairer angaaende, J som med Forglemmelse af Underskrift mig er tilstillet, forantediges jeg denne Ukiender, offentlig herved at svare: det jeg skriver Menneskeslægten, Sandheden og mig selv sikke at nægte Nogen Underretning om min og Vedkommendes Fremgangsmaade; men derimod finder mig pligtig, at tilkiendegive mit Opholdsted, som er Beyrupgaard eller Odense, Fyen til Udgang April dette Aar. Etter denne Tid kan, naar forlanges, Underretning erholdes fra Hamburg, hvorhen jeg agter mig. Veyrupgaard den 1ste Febr. 1797. J. C. G. Korbitz. Rdlr. af Bogense Kirkes Midler, og 50 Rdlr. af BoJ Oggense Fattigkasse er til førstkommende 11 Martii eller 11te Junii ar bekomme mod lovbefalet Sikkerhed og gangbare Rente 4 pr. Cto. De Lysthavende ville jo før jo kierere henvende dem til den Værge og Fattigforstander D. W. Jørgensen. Tor at forebygge Misforstaaelse hos dem, der maaskee kunde T interessere sig nøiere for den portiske Gaade i Bidraget til Adressecomtoirets Aviser No. 9, saameget mere, som jeg har hørt, at nogle har behager, at giette fra N. D. til mig kan jeg have den Ære, at forsikre, at jeg ei er Forfatter til en Fadæse, der er ligesaa uopløselig i sine Skansioner, som hin gordiske Knude for den Store Alexander, uden med ham, at giøre Vold paa den sunde Menneskeforstand. N. Dreier, Kandidat i Theologien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-06
Krigskuepladsen i Tydskland. Den korte Rolighed, som de ulykkelige Rhinegne nød de, synes igien at drage bort og at ville giøre Plads for nye Ødelæggelser: Ved Huningen er Jlden fra begge Sider vedholden. de hæftig. Efter keiserl officielle Beretninger have Franzoserner til den 20de Jan. kastet over 1000 Bomber og Granater i Beleirings=Værkerne. Overhovedet hører, man i hin Egn, siden den 16de, en uophørlig Kanon Torden. - Med de keiserliges Arbeider gaaer det, for medelst den yderste levende Jld fra Franzoserne, kuns meget langsomt. D. 17. vare de endnu 400 Favne borte fra de fransk Værker med deres Løbegrave. Republikanerne udvide stedse deres Forskandsninger meere, og forvente en nu megen Forstærkning. Nu hedder det, at Kar skal i egen Person komme, for at rettesætte dette egensindige Broehoved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-06
Franzoserne havde nemlig vidst at bemestre sig Biergspidserne, og nedvæltede nu hele Klippemasser paa de arm Østerriger, som under deres Fødder drage gjennem de snævre Huulveie. Flere Batailloner bleve næsten ganske oprykkede, nogle vare saa lykkelige at slippe igiennem; andre, og blant dem 3 Kompagnier af Mahoni, maatte overgive sig. Ogsaa de patriotiske Tyroler=Skarpskytte, bleve ilde medtagne. Til samme Tid lod Angerean Proveras Korps (som skulde undsætte Mantug, eller døe, passere Redne, borttog ham 2,540 Fanger næst 8 Kan. og 12 Munitions=Vogne, og dræbte og saarede saa store et Antal, at Provera kuns undkom til Mantua med 5000 Md., hvor Vurmer, hvis Kiøkken, hans heftige Udfald uagtet, ei skal være forsynet paa det beste, ikke just vil optage ham meget gjæstfrie. - Den 15de og 16de vil man i Verona have hørt en frygtelig Kanonade fra Mantua af. -