JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-04-17
Kongen har kaldt Grev Grey, Viscount Melbourne og Marquis Landsdowne til sig og havt flere Conferencer med dem, uden at derved Postens Afgang (den 10de) var blevet noget definitivt bekjendt om det nye Ministeriums Sammensætning. Nærmest fremkaldtes Ministeriets Fald ved Antagelsen af Lord J. Russells anden Resolution d. 7de, der antoges med en Majoritet af 27 Stemmer. Sir R. Peel var i høieste Grad oprørt, da han bekjendtgjorde Underhuset sin Resignation, og erklærede, at han dybt beklagede Nødvendigheden af, i dette Øieblik at unddrage Kongen sin Tjeneste. "Desuagtet – saa sluttede han sin Tale - har jeg heller valgt dette Skridt, der alene formaaer at opretholde min Characteer som Statsmand uantastet, og befordre Nationens Velstand, end at vedblive ved, hvad jeg ansaae for et forgiæves Forsøg paa at lede Regjeringen ligeover for en Opposition, der forhindrede de offentlige Anliggenders tilfredsstillende Fremgang." - J Overhuset anmeldte Hertugen af Wellington Ministrenes Fratrædelse. – The Times forsikkre, at Kongen blev smerteligt rørt ved Efterretningen om Ministrenes Resignation, og yttre det Haab, at det hverken vil lykkes Lord Grey eller Lord Melbourne at danne en Administration, i hvilket Tilfælde det da torde være muligt, at et Antal forstandige og ulidenskabelige Whigs vilde samle sig med Sir Rob. Peel, hvis Tab de ansee som uerstatteligt for Landet. - Grev Spencer skal have afslaaet at træde ind i det nye Ministerium.
Viborger Samler, 1835-04-17
Frankrig. Discussionen over den nordamericanske Tractat begyndte den 9de d. M. i de Deputeredes Kammer. Den første Taler var Expairen, Hertugen af Fitziames, der kæmpede imod Tractaten i de djærveste Udtryk og endte sit Foredrag med følgende Ord, der vakte den utroligste Sensation: "Jeg afviser Regjeringens Andragende, fordi det er det meestvanærende, der nogensinde er forelagt et fransk Kammer."
Viborger Samler, 1835-04-17
Blandt de mærkeligste Talere for og imod Forslaget denne og den følgende Dag vare Ministrene Thiers og Broglio, og Oppositionsmedlemmerne Salverte og Bignon. - Et Forslag til Skadesløsholdelse og Understøttelse for Lyoneserne forkastedes med 230 Stemmer mod 140. – Ved de gjentagne Exempler paa servilt Sindelag, der viser sig i Frankrig, er det glædeligt ogsaa engang at see et Glimt af Uafhængighed. Saaledes har Advocatstandens Disciplinarconseil erklæret Forordningen af 30te Marts for lovstridig og fritaget Advocaterne for den Pligt at møde for Pairsretten, der kun er en exceptionel Domstol, hvis Competence og Organisation ikke engang er bestemt ved nogen Lov, saa at Pairsretten ingen Magt har til at tvinge Advocaterne til at plaidere for den, hvorimod disse ere berettigede til, uden at anføre nogen Undskyldning, at undslaae sig for et saadant Hverv. - J Algier er det kommet til en haard Kamp med Araberne mellem Belida og Bufarik. Hele Algiers Garnison var rykket ud for at forstærke Tropperne. Araberne, i hvis Spidse Hadjuterne staae, true endog med at beleire Staden.
Viborger Samler, 1835-04-17
Blandet. Dronningen af Belgien er den 9de April lykkeligen forløst med en Prinds. Fyrst Paninskal være udnævnt til russisk Ambassadeur i Paris. – Admiral Rowleys Escadre er ankommen til Malta. – Paa Børsen i Paris vare Rygter i Omløb om carlistiske Bevægelser i Saragossa.
Viborger Samler, 1835-04-17
Den 13de Marts har der paa Vesuvaabnet sig et nytCrater, der udkaster Jld. – J den romerske Stats calender er Dom Miguels Repræsentant, Marquis Lavrado, anført som portugisiske Gesandt, hvoraf man slutter sig til, at der endnu ikke fordet Første kan være at tænke paa Donna Marias Anerkjendelse fra det pavelige Hofs Side. J Allg. Zeit. læses, i en Skrivelse fra Holsten, dat. 19de f. M., blandt Andet, Følgende: "Talen er paany om at Stænderforsamlingen i Aar vil blive sammenkaldet, og Enhver er særdeles spændt paa Udfaldet. Der viser sig i denne Henseende en betydelig Forskjel mellem vort lille og et langt større tydske Land, hvor der ligeledes findes raadgivende Stænder. Det kommer af Materialismen, den klingende. Holsten, ligesom og i Danmark, er Folket overbeviist om (og det vil høist sandsynlig ved Fremlæggelsen af Budgettet endnu mere blive det), at store Forbedringer ihenseende til Finantserne ere mulige; Stænderne ville ikke kunne undlade at bede om Budgettets Fremlæggelse, da dette netop er en Gjenstand, hvorved ogsaa raadgivende Stænder maatte kunne vise sig nyttige, og skulle Ministrene have deres Grunde for, ikke at indlade sig herpaa, da vilde det udentvivl være det Bedste, slet ikke sammenkalde Stænderne."Med Kornvarer er det noget lavere heelt igjennem, uden betydelig Omsætning. Adskillige Partier Rapsæd ere solgte, at levere her i Byen i August, til Bcomk. 18 pr. Tde; ogsaa til 48 Rbs. Sølv under den høieste Priis i Juli og August. Nu vil man ikke tilstaae denne Priis, og derfor er i de sidste Dage ikke foretaget noget i denne Artikel. (Handt.
Viborger Samler, 1835-04-17
Generaltrigscommissair P. Marcussen, Postmester i Veile, er ved Døden afgaaet i en Alder af 72 Aar.
Viborger Samler, 1835-04-19
63de Aargang. 1835. No. 30. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Damer. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Viborger Samler, 1835-04-19
Søndagen den 19de April. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-04-19
Udenlandske Efterretninger. Storbrittannien og Jrland. Jngen sinde har den offentlige Menings Magt viist sig i et klarere Lys end ved de sidste 5 Maaneders Tildragelser i England. Whigministeriet, der havde udryddet saa mange Misbrug, skjænket Nationen saa mange Goder, blev standset midt i sin Virksomhed og aldeles uventet, uden den mindste plausible Grund afskediget. Den almindelige Bestyrtelse voxede til den høieste Grad af Uvillie ved Tanken om, at der til Sammensættelsen af en ny Administration var valgt en Mand, hvis tidligere despotiske Bestyrelse, hvis systematiske Modstand mod alle Forbedringer havde ganske fravendt ham Nationens Hengivenhed, som han tidligere ved sine militaire Fortjenester havde erhvervet sig. Forgiæves opbød man Alt, for at drive sin Plan igjennem. Den kloge og erfarne Sir Rob. Peel, maaskee Englands største administrative Talent, kaldtes tilbage fra en Reise i Udlandet og lod sig overtale til at træde i Spidsen for Ministeriet. Underhuset opløstes, og paa Udfaldet af de nye Valg beroede det nye Ministeriums Existence. Jngen Anstrængelse sparedes for at opnaae et gunstigt Resultat. Kongens, Hoffets, Administrationens, det mægtige og rige Torvaristoraties Jndflydelse traad i Skranterne mod Folkets Ønske; med dem forenede sig mangfoldige personlige og locale Privatinteresser; et af Pressens fortrinligste Organer, i en lang Række af Aar den uafhængigste og meest populaire af Londons Journaler, blev vunden for Partisagen; Skrækkebilledet af et Anarchie, hvis Torverne fortrængtes, opstilledes med alle sine Rædsler for Folkets Øine – Alt forgiæves. Nationens faste, urokkelige Villie seirede. Dens sunde Forstand lod sig ikke blænde af Reformmasken, den vidste, at bag denne laae alle Misbrugs ivrigste Forsvarere, alle Forbedringers erklærede Modstandere skjulte. Ministeriet søgte og fandt nu en Støtte i de saakaldte Vaklendes Parti, men da Parlamentet blev sammenkaldt og Resultatet af den første Afstemning var, denne Understøttelse uagtet, et afgjørende Nederlag for Ministeriet, saa var dettes Skjæbne let at indsee. En saa alvorlig Yttring af Misbilligelse burde have fremkaldt en Resignation; men saa let giver man ikke Slip paa Magt, Ære og høist lucrative Stillinger, og først efter gjentagne ydmygende Nederlag resignerede Ministeriet endeligen, da Underhuset i en Afstemning over et afgjørende Spørgsmaal havde erklæret sig for Grundsætninger, der vare i dirette Opposition mod Regjeringens. J hvilke Hænder Regjeringen ifølge denne Resignation vil gaae over, maae snart vile sig. De seneste Tildragelser have viist, at intet Torycabinet, selv ei under Sir Rob. Peels Præsidium, vil kunne holde sig. Ligesaalidet ville de conservative Whigs i hvis Spidse Lord Stanley staaer, komme til Noret.
Viborger Samler, 1835-04-19
Lord Stanley traad netop ud af det greyske Ministerium af Misfornøielse med Wads Motion, der i det Væsentlige gik paa det samme som den sidste af Lord John Russell andragne, og i de fire vigtigste Afstemninger i denne Session har den stanleyske Faction stemt med Ministeriet. De Radicales Tid kan ikke være kommen endnu, og det er vel altsaa neppe nogen Tvivl underkastet, at jo det i Fjor saa hoved kulde afskedigede Ministerium, der stod i den bedste Forstaaelse med Nationen, med Underhuset, og, saavidt man veed, ogsaa med Kongen, vil efter overstanden Crisis leve op igien, men da med visse Modificationer, Tilsætninger og Jndblandinger, som ere blevne gjorte nødvendige ved de nyeste Begivenheder og navnligen ved den af Sir Rob. Peel selv provocerede (mere radicale) Sammensættelse af Underhuset, og som egne sig til at paatrykke den nye Administration den Characteer, som Torybladene kalde de radicale Whigs.
Viborger Samler, 1835-04-19
Blandet. Uagtet det syriske Folks indgroede Had til Ægypterne er dog den udvortes Rolighed gjenoprettet i Syrien, især ved Druserfyrstens, EminBeschirs, Bestræbelser; han undertvang Syrierne med 8 a 10,000 Mand og afvæbnede Landet uden stor Vanskelighed. – Jbrahim Pascha er for Øieblikket i Katro.
Viborger Samler, 1835-04-19
Den franske Ambassadeur i Constantinopel har forsøgt at bevæge Porten til at udnævne Jbrahim Pascha til sin Faders Efterfølger. Sultanen har givet det sædvanlige tyrkiske Svar: "Jeg vil overlægge det." Jstedetfor 140,000 £. har Mehemed Ali kun sendt 90,000 L., saa at Sultanen endnu ikke er tilfredsstillet.
Viborger Samler, 1835-04-19
Divant havde nylig besluttet at antage et vist Antal engelske Officierer til Marinens og et Antal franske til Hærens bedre Organisation; men ifølge en officiel Forestilling af den russiske Ambassadeur opgaves denne Jdee.
Viborger Samler, 1835-04-19
Hertuginden af Berrier, under Navn af Grevinde Rosni, med Gemal og Følge ankommen til Wien.
Viborger Samler, 1835-04-19
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1835-04-19
Kjøbenhavn, den 14de April. J Løverdags (11te April) optog den provisoriske Bestyrelse for Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug, 624 nye Medlemmer, saa at denne Forening nu i Alt tæller 1,103 Medlemmer. – Med Hensyn til de nødvendige Expeditioner og da det er ønskeligt, at Medlemslisterne og Forslaget til Selskabets Grundbestemmelser blive Medlemmerne tilsendte nogen Tid før Generalforsamlingen, vil denne ikke kunne afholdes for efter Paaske. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1835-04-19
Det hidkomne Selskab af russiske Hornblæsere har allerede havt den Ære at lade sig høre hos Hs. K. H. Prinds Christian, saavelsom hos den russiske Minister. Efter Forlydende har det erholdt Tilladelse til at give et Par Concerter paa Hoftheatret. (S. Bl.) Jnstructeur Nielsens Foredrag af Taler besøges stedse af flere Tilhørere, hvoriblandt ogsaa enkelte Damer; i Aftes foredrog han med megen Virkning P. L. Courrier's Mesterværk Tale til Jndbyggerne i Landsbyen Verez." Anledningen til denne Tale var, at der 1821 var foreslaaet at kjøbe Godset Chambord, til den unge Hertug af Bordeaux paa Departementets Bekostning. Dette fraraader Courier ved denne Tale, hvori han i et klart og indtrængende Sprog, fuld af Vittigheder og bidende Udfald paa Hospartiet, viser de skadelige Følger, dette Kjøb vilde have for Kjøberne for Chambord og Hertugen af Bordeaux selv. For denne Tale blev Forfatteren siden anklaget og dømt i en Pengemulct og nogen Tids Fængselstraf. Nogle Aar derefter (1825) blev han fundet myrdet i Nærheden af sit Opholdsted Verez, gjennemboret af 3 Kugler; man troede dengang almindeligen, at han var falden som Martyr for sine politiske Meninger, men de senere fremkomne Oplysninger lede dog snarere til at antage, at han er bleven et Offer for en huuslig Jntrique, da hans Kone, der citeredes som Vidne, rømte fra Frankrig. – Een af de følgende Gange agter Hr. Nielsen at foredrage een af Demosthenes's og een af Cicero's Taler.
Viborger Samler, 1835-04-19
Fra næste Maaneds Begyndelse vil udkomme et nyt Hefteskrift: Novelie-Bibliothek, redigeret og udgivet af Kjøbenhavnspostens Redacteur, Commercesecretair Liunge. Det skal indeholde baade originale og oversatte Fortællinger; et Hefte udkommer ugentlig, stort 64 S. Lommeformat, trykt paa Velinpapie til den særdeles billige Priis 12 s. Udgiveren bemærket med Rette, at det vil være umuligt at fremme Foretagendet til denne ualmindelig billige Priis, med mindre det strax vinder en virksom Understøttelse, som man har Grund til at ønske det, da man fra Hr. Liunges Haand er vant til at see bedre Oversættelser end dem, der især i den senere Tid almindeligen bydes Publicum (see det sidst udkomne (Marts) Hefte af Maanedsskrift for Litteratur, der indeholder en meget moersom Recension over de udkomne Oversættelser af Bulvers Skrifter.)
Viborger Samler, 1835-04-19
Trykningen af "Novelle-Bibliotheket er allerede begyndt og de første Hefter ville foruden Oversættelser, af Merimee, Bulwer og Spindler indeholde en original Novelle Der er følge en Beretning i "Søndagsbladet i den sildigere Tid her i Landet fundet to Gjenstande af den høieste Jnteresse, om hvis Tilværelse saa godt som Jngen har havt ringeste Anelse.
Viborger Samler, 1835-04-19
Den af den berømte tydske Kunstkjender Rumohr i det store kongelige Bibliothek giendfundne store Kobberstiksamling, som forhen laae bindviis sammenklistret i et Chaos, støvet, ringeagtet og halvt forglemt, Kobberne vare nemlig klinede paa Bla denne af uhyre Folianter smaae og store med Ryggen imod hverandre, – har erholdt forøget Værd, idet det efter megen Møie er lykket Hr. Prof. Ridder Thiele, at opløse Sammentlinningen og restituere Samlingen. Rumohr erklærede denne Samling, der tæller ikke færre end 40,000 Blade, for uvurdeerlig, da flere af Kobberstykkerne nu ikke findes andetsteds i hele Europa. – Fremdeles har Hr. Overlærer Olsen i Helsingøer fundet en Samling egenhændige Breve fra Ewalds Haand hos en Kromand i Sielland, hvilke skulle kaste et stort Lys over Digterens Karakteer og over hans Liv.
Viborger Samler, 1835-04-19
J Kjøbenhavnsposten udtaler en Christen" sig imod vore slette Udgaver af Bibelen, som vrimle af Trykfeil, som, formedelst manglende Ord, Stavelser og Bogstaver, sætte Læserens Taalmodighed paa Prøve, og som ere saa slet trykte, at Man ofte maa gjette sig til Meningen." Til Beviis paa sin Paastand anfører han en Mængde Exempler af Udgaven, trykt i Kjøbenhavn 1819, hvoraf vi meddele nogle faa: Matth. Ev. 14, 19: "Jesus – gav sine Disciple Brolene," for Brodene. Jndiths B. 13,13: "Ondet skede," for: Og det. Jesu Sirachs V. 7, 3: "saa skal du jo ikke høfte syv Folk, for sypfold. 4 Mose B. 22, 6: "dette Folk – er mig for mægtigt, maaskee jeg kunde flaae det, for slaae. 1 Mose B. 24, 8: "Dersom Qvinden, ikke foldig, for dersom Qvinden ikke vil følge dig o. s. v.
Viborger Samler, 1835-04-19
Kjøbenhavnsposten No. 80 læses følgende Notits som Udgiveren, Hr. Sekretair Liunge, har anmodet Udgiverne af Provindsialaviserne om at give Plads i deres Blade: "Af en til dette Blads Udgiver indløben Meddelelse fra en af Dhrr. Postmestere i Provindserne erfares, at flere udenbyes Abonnenter staae i den Formening, at de, idet de som Abonnenter paa Kjøbenhavnsposten, tillige erholde "Søndagsbladet, erlægge endeel af den Betaling, som affordres dem, for det sidstnævnte Blad, paa hvilket de ikke have abonneret. Udg. troer derfor at burde gjøre opmærksom paa, at den for udenbyes Abonnenter paa Kjøbenhavnsposten fra Nytaar 1835 fastsatte Betaling er 3 Rbd. 8 s. qvartaliter, at hvilket Beløb Udg. erholder 1 Rbd. 72 s. og Resten med gaaer til den modererede Porto, Distribution, Emballage og Extraafgift. Uagtet Udg. saaledes for sin Deel ikke erholder saa høi Betaling for de Exempl. af Kjøbenhavnsposten, der forsendes med Posten, som for dem, der ombringes i Kjøbenhavn, og uagtet Betalingen for hine Expl. af dette Blad omtrent er den samme, som af udenbyes Abonnenter erlægges for "Dagen", der ligeledes udgaaer 6 Gange om Ugen, har han, med Hensyn til den forøgede Udgift, Postforsendelsen paafører udenbyes Abonnenter, ved hos den Kongelige Generalpostdirection at arrangere Forsendelsen af Kjøbenhavnsposten, og Søndagsbladet i Forening, fra Nytaar af tillige ladet disse Abonnenter tilstille Søndagsbladet, hvilken Tilsendelse saaledes skeer gratis, uden at derfor skeer nogen videre Forhøielse i den fastsatte Betaling for Kjøbenhavnsposten." - Særskilt abonneret koster "Søndagsbladet derimod for udenbyes Boende 1 Rbd. 6 s. Sølv qvartaliter. Hr. H. P. Holst er fratraadt Redactionen af "Søndagsbladet, hvilken Hr. Sekretair Liunge selv har overtaget. (Hempels Avis.) – At samme først nu optages i Samleren vil den ærede Udgiver behagelig undskylde, da dette No. af Kjøbenhavnsposten, ikke er Redactionen tilhændekommet.
Viborger Samler, 1835-04-19
Den forrige Eier af Liselund, Hr. Møller, har nylig kjøbt 4 Bøndergaarde og circa 800 Tdr. Land fortrinlig Skov i Nærheden af Rye for 14,000 Rbd., og senere Ørkloster Mølle i samme Egn for 3100 Rbd. Bemeldte Mølle kostede derimod 12,600 Rd. i Aaret 1806, uden videre Herligheder end hvad Den nuværende Eier agter under den nu har haanden at bortsælge ovennævnte 4 Bøndergaarde samt endeel af Skoven.
Viborger Samler, 1835-04-19
Berigtigelse. Til Sammenligning med det i den Berlingske Tidende og flere Blade indrykkede Stykke under Overskrift En mærkelig Opdagelse" hensættes her for Dem, der ikke eie eller kjende min Beskrivelse over Aarhuus Domkirke, det hele Stykke, i hvilket den formeentlige Opdagelse findes, saaledes som det er at læse i Bogen: Af de 3de Epitafier, som findes i denne Omgang, tilhører det første gamle paa høire Side fra Jndgangen ved Korskirken, Søren Sørensen, født i Ugebølle. Han var i lang Tid Borger og Skipper i Aarb., hvor han tilsidst blev Raadmand, og døde 1686, 82 Aar gl. Han er med sin Hustru afmalet paa Epitaffet, paa hvis Sider sees Tro og Haab i 2de store Figurer, og Begge ligge begravne nedenfor under en smukt udhuggen Liigsteen."
Viborger Samler, 1835-04-19
Naar nu Forfatteren af Stykket: "En mærkelig Opdagelse" fortæller, hvorledes der i det anførte Stykke læses: "at der i samme Kirke findes et Epitasium, paa hvis Sider sees Tro og Haab i tvende store Figurer, og at Begge ligge begravne nedenfor &c." da har han ei alene udeladt Begyndelsen af Sætningen: "Han er med sin Hustru afmalet paa Epitafiet, men endog foran Ordet "Begge" tilføiet Ordet "at hvorved det Hele faaer et ganske andet Udseende end det har i Bogen. Skjøndt jeg vel vil indrømme Forfatteren af det førstnævnte Stykke, at der i Perioden, uagtet Meningen er indlysende, med Hensyn paa Sproget er en tænkelig Tvetydighed, naar man netop vil lægge an paa at misforstaae, saa tør jeg dog næsten antage, at han er den Første, om ei den Eneste, der er falden paa at lade Ordet "Begge" svare til Tro og Haab, istedetfor til Han og Hustru, og overlader saaledes til det saakyndige Publicums upartiske Bedømmelse, hvo der egentlig har størst Fortjeneste af den mærtelige Opdagelse; da jeg ikke vil berøve den sindrige anonyme Forfatter, hvad enten han boer i Kjøbenhavn eller Aarhuus, den Ære, der tilkommer ham, om han endog uden tilstrækkelig Grund har indbuden Publicum til at more sig paa min Bekostning. Jeg holder mig endog overbeviist om, at han ved ufortrøden Flid vil kunne erhverve sig et stort Navn som Opdager, da Tvetydigheder af denne Art neppe ville mangle ham i flere Skrifter. Det skulde iøvrigt glæde mig, at see min Bog recenseret af upartiske Sagkyndige, ligesom jeg og med Taknemmelighed vil modtage ethvert grundet Bidrag til Berigtigelse. THrr. Avisredacteurer, som have optaget den mærkelige Opdagelse, bedes have den Godhed ligeledes at optage denne Berigtigelse. K. Schytte.
Viborger Samler, 1835-04-19
(Jndsendt.) Ved Placat af 14de December 1810 s. 8 er bestemt, at Udgivterne paa Fattiges og Betleres Transport skulle bæres i ethvert District, hvor igjennem Touren gaaer, af det Amts Fattigkasse, hvortil Districtet henhører, men da der tillige ikke er bestemt, hvo der i hvert Distriet skal representere Amtsfattigvæsenet og paa dets Vegne gjøre Udlæg til Forpleiningen, kommer denne Bestemmelse i de fleste Tilfælde ikke de Transporterede tilgode. Det er en Anomalie, at den samme Øvrighedsperson, som maaskee har dømt et Jndivid for Retten, ved Losladelsen nægter den Løsladte Reisepenge paa Grund af den citeerte Placat, og paa Spørgsmaalet om, til hvem Vedkommende skulle henvende sig for, i et hvert District, der passeres, at meddeles Forpleining, maa erlære at samme ei kan opgives. Den Løsladte maa saaledes, enten sulte, eller betie og begge Deele har betydeligt imod sig. Det er Herredsfogden, eller Birkedommeren, der skulle besørge denne Transport og derfor synes det ogsaa hensigtsmæssigt, at disse burde forsyne den Afsendte med passende Reisepenge, eller rettere Forpleiningspenge imod Regres til vedkommende Amts Fattigkasse. Nogle af disse Øvrighedspersoner have ved jevnligen tidligere af Politikassen tilfaldne Mulcter bestridt disse Forpleiningspenge, en Anvendelse af Mulcter, som vist er meget hensigtsmæssig, og som der ei mangler Exempel paa i Lovgivningen (see Fr. 18de April 1792 s. 39), men nogle har ogsaa maattet tagle Udsættelser herfor i deres Politikasse-Regnskaber. Saare ønskeligt maatte det derfor være, snart at see et Lovbud i saa Henseende.
Viborger Samler, 1835-04-19
Skjøndt det visseligen alt ved de offentlige Blade er bragt til almindelig Kundskab, at det i Sønderherred ved Grenaae til den ægte danske Hesteraces Vedligeholdelse sammentraadte Jnteressentskab har askjøbt Hr. Krigsraad Conradsen paa Nørlund en lysebruun Hingst, falden efter Tamerlan, for 500 Rbd. r. S.; – saa troer dog Jndsenderen, at det ikke vil være uden Jnteresse at erfare de Betingelser, under hvilke Hr. Krigsraaden ene var at bevæge til at afslutte Handelen, da disse Betingelser saa tydeligen vise den Tillid, denne indsigtsfulde Mand sættes til sit Hestetillægs fortrinlige Egenskaber. – Kjøberne maatte saaledes forpligte sig til, for Jndkjøbsprisen at tilbagelevere den kjøbte Hingst, hvis Sælgerens bekiendte Hingst Tamerlan skulde blive udygtig til Bedækning, hvorimod Hr. Krigsraaden erklærede sig villig til atter at tage den solgte Hingst, tilbage til hvilkensomhelst Tid, Selskabet i de 3 første Aar. muligen kunde forlange det, dog under Betingelse af en Erstatning af 100 Rbd. for hvert Aar, den var brugt til Bedækning. – Det var at ønske, at ethvert Selskab, der vilde kjøbe fremmede Hingster til Hesteavlens Forædling, kunde erholde dem paa lignende Betingelser. – Da Jndsenderen. fremdeles haaber, at den ublandede danske Hesterace endnu har mange Venner og Forsvarere; – saa troer han, at det vil være Publicum kjært at erfare den Fremgang, Hr. Krigsraad Conradsens Bestræbelser for Hesteavlens Fremme have havt i de faa Aar, han har eiet Godser i Jylland, og hvorom Jndsenderen ved et Besøg paa Nørlund har overbeviist sig. – J de sidste 4 Aar er der saaledes paa Hr. Krigsraadens Godser efter Hingsten Tamerlan og dens Afkom faldet henimod 400 Føll, for største Delen lysebrune, hvilket noksom beviser, hvor meget een Hingst kan virke til Hesteavlens Forbedring eller ogsaa til dens Skade. – Sit Stutterie har Hr. Conradsen ogsaa i den senere Tid udvidet ved forrige Aar at have tilkjøbt sig en graa Hingst af det kongelige Stutteries Race, til hvilken han nu har forskaffet sig 6 graae Følhopper, hvilket vistnok vil blive hans Godser til betydelig Fordeel, da Heste af dette Lod søges til saa høie Priser fra Udlandet. – Dog hvad der meest glædede Jndsenderen var at erfare, at Krigsraadens utrættelige Bestræbelser, uagtet al den Modstand han har fundet, dog endelig synes at finde den saa længe velfortjente Erkjendelse, idet Hingster fra hans Stutterie nu søges fra Jyllands forskjellige Egne. – 10 a 12 lysebrune Hingstplageere saaledes i de tvende sidste Aar solgte fra Nørlund. 4 af disse ere afgaaede til Egnen ved Veile, af hvilke der for den ene er budet 400 Rbd. r. S., uden at den kunde erholdes tilkjøbs, og har Conradsen i denne Tid solgt 24 Stykker unge Godsheste til den samme Mand, som han kjøbte Tumerlan af i 182; disse ere paa tvende nær kjøbte af hans Bønder.
Viborger Samler, 1835-04-19
2den Paaskedag prædiker i Domkirken Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Øllgaard, Ridd. af Dog, og Dom.