JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1804-03-01
Under Admiralitetet: Mestersvend J. Nielsen ansat som Jnterimsmester ved Constructionsskolen, og Qvarteermand J. J. Phl i hans Sted besk. til Mestersvend ved bem. Skole.
Viborger Samler, 1804-03-01
Under Rentekammeret: Boghandler J. H. Schubothe foru. Navn af Hofboghandler. Amtsforvalter F. Ramus, som Landvæsenscommissair i Nye, øbings Amt forn, aabent Brev paa Kammerraads Rang, efter Rangforordningens 7de Classes No. 2, fra den 31te Oct. 1795. at regne.
Viborger Samler, 1804-03-01
Under Finants-Collegium, Justitsraad og Committeret i General=Toldkammeret, Tønder Lund, udn. til Medlem af Directionen for den vestindiske Gjælds Ligvidation, og M. H. Bay ansat som Fuldmægtig i bemældte Directions Contoir.
Viborger Samler, 1804-03-01
Døde. Kongsberg Frue Gunnild Andrine Boeck, fød Borresen. Aalborg: Raadmand Raadstue= og Byeskriver Peder Top, 61 Aar.
Viborger Samler, 1804-03-01
Bekiendtgiørelser. Da Ulstrup Hovedgaards Hovedvarcel i Thye, i Thisted Amt, er bortforpagtet fra nestkommende 1ste Maj, agter Eieren at lade bortselge sine her paa Gaarden havende Kreaturer, nemlig: endeel Heste, 80 gode Stude, 28 Mejerie Køer, der kiælve i April og Maj Maaneder, 1 Tyr, en Deel ung Qvæg, nemlig 12 Stykker, 3 og 2 Aars gamle Qvier og nogle 2 Aars Stude Ungnød, og henved 130 Faar, Vædere og gamle Breder, alle af engelsk Art, og en Deel gamle Sviin. Disse Kreature ere for det forste underhaanden tilfals, hvorom Liebhaberne behage at henvende sig til undertegnede Forvalter Bregendahl. Ulstrup ved Thisted den 16 Februar 1804.
Viborger Samler, 1804-03-01
Den 25de Februar, afgik ved Døden Anders Hofmann, forhen Sognedegn ved Ørum, Gammelstrup og Borritz Menigheder. Saasnart skee kunde, blev paa Herredsprovstens Vegne og i hans Forfald Boet taget under Forsegling af Sognepræsten paa Stedet. 30te Dagenindfalder den 26de Martii, til hvilken Tiid Arvinger og andre ette Boe Vedkommede indkaldes. H. Cramer. Sønder Ørum Præstegaard d. 27de Februar 1804.
Viborger Samler, 1804-03-01
Paa Veslesgaard staaer 50ve stoere og seede Stald stude usolgt. Libhaberne dertil behager at henvende sig til Christen Overgaard paa Kiølbyegaard.
Viborger Samler, 1804-03-01
Formedelst Forandring af Bopæl, agter jeg underskrevne, underhaanden at sælge min iboende Gaard i Skive, beliggende paa Hjørnet af Vester- og Adelgaden, bestaaende af 50 Fag Huus Muur og Teglhængt Bindingsværk, vel vedligeholdt og indrettet til en Handlendes, Gæstgiver eller anden honet Familie, da derudi er 2de rummelige Stuer, et Sovekammer og 2de anstændige Giestkamre, foruden andre ordmaire Giestkamre, rummelig Kiøkken og Bryggerhuus med Bagerovn og Maltkolle, Loft over 40 Fag, item en ypperlig Jord=Kielder. 3de Heste Stalde, Loe og Kornlade, Fæehuus, samt Vogn Remisse og til Gaarden en smuk Hauge med Haugestue, &c., samt een med ypperlig Vand forsynet i Gaarden af Steen sat Brønd. Gaardens Bygninger er asseureret i Brand=Kassen. for 980 Rdlr. Til og med Gaarden kan følge 3 Stykker, Kakkelovne og endeel Agerjord og Eng i Braarup Mark, naar Liebhaberne med første ville behage at akkordere med Eieren. Skibe den 5te Februar 1804. Gregers Krogh.
Viborger Samler, 1804-03-01
Jfølge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved 3de Gange i de Viborger Samler, alle de som maatte have nogen Fordring udi, eller være noget skyldig til Stervboet efter afdøde Huusmand Claus Sørensen. i Testrup Bye, udi Rinds Herret, Viborg Amt og Stift. til et møde i Stervboet den 14 Marts førstkommende Kl. 9 Slet Formiddag, de første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de kan være skyldig til Sterbboet. Ved sidste Skiftesamling, blev af Arvingerne anmelt (som til den Tild forglemt) at de havde en Broder, navnlig Poul Clausen, der efter deres Anmeldelse for en 30 Aar siden er bortrømt, men om han endnu lever, er, eller har været gift, og haver Børn, da i saa Fald, hvor han eller de ere, viides ikke. Thi indkaldes herved bemelte Poul Clausen om han lever, eller om han ved Døden er afgangen; da hans efterlevende Børn om han haver efterladt sig nogen, til at møde, eller ved Fuldmagt at lade mode ved Skiftet foranbemelte Dag Tiid og Sted, for at paasee deres Ret, da Stervboets Uformuenhed, ikke taaler anden eller videre Jndkaldelse. Testrupgaard d. 9de Febr. 1804. C. Fabricius. Lundsgaard i Vandborg Sogn, Vandfuld Herred, Ringkiøbing Amt, har undertegnede Eier, som Enke af afdøde Birkedommer Søren Lund, besluttet underhaanden at bortsælge, dens contribuerende Hartkorn Ager og Eng, er 6 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., sammes tilhørende Jor ber, er udskiftet og for sig selv indgrøvtet, har godt Sædeland hvori aarlig kan faaes 3 Tdr. Vinter Rug, 2 Td. Vaarrug, 8 a 10 Tdr. Byg, 20 a 24 Tdr. Havre og avles omtrent 14 Læs Høe. Bygningerne ere for nogle Aar siden af nye opbygte, for en honet Familie vel indrettet og i Brandkassen forsikrede. Ved benævnte Gaard er en god Hauge, fornøielig Udsigt, Kirken, Møllen og Havet nærbeliggende, med flere skiønne Herligheder, som Liebhaberne bedst selv ved Øiesyn kan tage i Betragtning, og om Kiøbesummen med mig accordere, eller med min antagne Laugværge Procurator Overgaard i Holstebro, da Vilkaarene skal findes saa billige som muligt. Jligemaade tilkiendegives, at de som maatte have nogen lovlig Fordring paa min afgangne Mand, Birkedommer Søren Lund, der mig endnu ei er tilkiendegivet og afgjort, behagelig vilde anmelde samme for mig, eller forhen nævnte min Laugværge, inden 12 Uger fra Dato, da al lovlig og beviislig Skyld skal vorde betalt, men efter saadan Tids Forløb, mod og antager jeg i saa Fald ingen Krav. Lundsgaard den 21de Februar 1804. Maria Høyland, sal. Lunds. Som Laugværge, Ofvergaard.
Viborger Samler, 1804-03-01
Hos C. Heggelund, er i dette Aar som for, hiem avlede og friske Hauge Urterfrøe at faae, som og visse udenlandske Froearter, samt adskillige Blomsterarter, saa og 3 og 4re Aars Glas Aspargie Planter og den saa kaldet Runkel=Roefrøe. N. O. Alle Sorter frisk og god Hauge Frøe, kan nu og fremdeles i Foraaret faaes tilkjøbs, for billigste Priser, muelig, i Nyekjøbing hos mig N. Qvistgaard.
Viborger Samler, 1804-03-01
Følgende nye Bøger: Schinderhannes egenhændige Levnetshistorie 2den Deel h. 70 s. Skuespil for Børn af Berquin overs. af M. Hal loger, indb. 34 s. Rothes A. B. Efterretning om Forligelseskommissioners Oprindelse og Jndretning i den danske Stat h. 36 s. indb. 52 s. Den vandrende Jomfrue 2den Deel, h. 50 sk. Campes faderligt Raad til min Datter, nyt Oplag, Th. 1 Rd. 40. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1804-03-05
Paris den 17de Februar. Atter har Frankrig, Skytsaand vaaget, og reddet Landet fra en Fare, man mindst ventede. Man har opdaget en Sammenrottelse, der anførtes af Georges Pichegru og General Moreau, hvis Planer var: at myrde Bonaparte, Talleyrand, Berthier og Lavalette, og sætte en fransk Prinds paa Thronen. Folgende ere de nærmere Omstændigheder. Allerede i Fiori September kom Georges fra England med endeel andre Røvere til den franske Kyst ved Treport. Man fangede strax i October nogle af dem og Røveren Qve relle tilbød sig, før han skulle skydes, at giøre vigtige Opdagelser. Han opdagede, at Georges var i Paris (Man siger, at han nu sidste tiente som Brændebærer paa Slottet, for desbedre at myrde Bonaparte, og at Huushofmesteren, en Dag og han tabte noget Brænde og klagede sig jammerlig i Siden, føelte, da han og ville hielpe ham tilrette og holdt paa hans Underliv, to Pistoler, der havde trykket ham. Georges undløb før han besindede sig paa at holde ham 1 Politipræfekt Dubois fik nu Thuillerierne under sin Opsigt og man fandt da een af Georges Adjutantere, som i de sidste 4 Maaneder havde boer i Bygningssekretærens Værelser. Nu bleve alle Fremmede skaffede boet af Slottet og de fleste Tienere givne Afskeed. Bonaparte fik to Breve, der advarede ham mod Complottet, det første agtede han ikke; men der sidste, hvori een af de Sammensoerne nævnes Bouvet d'Oster, der var at finde hos Mad. Leger i Paris, bevægede ham dog til at lade søge der, og man fandt ham og nok een til Bouvet bekiendte og, at Georges Medhielper var General Pichegru, der efter Moreaus Anmodning var kommen til Frankrig de første Dage i Februar. Disse Opdagelser skede den 13 Februar. Den Dag Komplottet ville udføre sin Anslag, (d. 15 Febr.) blev Moreau arresteret paa Veien til sit Landgods Gros Bots og bragt til Tempeltaarnet. J det første, i Bonapartes Nærværelse, over ham holdte Forhør, har han nægtet alle beskyldningerne imod sig. De andre Arresterede ere: Ergeneral Lajolais, Dessonville, ansat ved det hemmelige Politi, (han har allerede hængt sig) Abbed David, Rolland, som havde logeret Pichegru og laant ham sin Vogn, naar han kiørte til Moreau, og andre flere. Hvad man har faaet at vide af deres Planer, er: at Moreau i lang Tid ved Hielp af Lajolais og David har staaet i Brevvexling med Pichegru og at disse 2 havde med Bouvet d'Oster, der havde Greven af Artois Fuldmagt, sluttet en Convention om at myrde Bonaparte o. s. v. Moreau ville i 6 Uger have været Førstekonsul indtil en fransk Prinds kunne kommet. Pichegru beklagede sig over, at Moreau ikke havde gjort Anstalter nok til saa stort et forehavende og Georges mistænkte Pichegru for, at han agtede at løde bort med de 4 Millioner, han i England havde faaet til denne Commissions Udførelse.
Viborger Samler, 1804-03-05
Pichegru mener man er allerede grebet. Georges venter man og at faae fat. Denne Tidende, som især fordi Moreau, denne store franske General, er med, forundrer og bedrøver mange, er sendt ved Koureer til hele Frankrig, Holland, Hannover og de europæiske Hoffer, Søndagen efter fortalte Bonaparte selv med koldt Blod hele Komplottets Plan.
Viborger Samler, 1804-03-05
Wien den 18de Februar. Da der fra Neapel er kommen Efterretning om, at de Franske have endeel Barker og Transportskibe i Beredskab i Havnene Brundusi, Bari og Otranto, hvorfra man mener de ville overføre Tropper til Albanien; saa er General Bradi beordret herfra til Cattaro for at sætte Kysten i Forsvarsstand. 2 ungarske Regimenter ere og beordrede derhen. Man siger og, at der fra Corfu ere komne russiske Tropper til Albanien, for at hindre den franske Landgang.
Viborger Samler, 1804-03-05
Foruden alle Regimenter i Tyrol ere 8 andre Regimenter givne Ordre at holde sig færdige til at rykke mod Bayern, for at føre Rigsriddernes Sag.
Viborger Samler, 1804-03-05
Blandede Efterretninger. Louis har udgivet sin kritiske Journal for Februar Den indeholder 9 Afhandlinger, hvoraf Jndholden i Sammendrag er følgende: 1) Om Byttet af Toskana og Louisiana. Saa gierne man end vil tænke stort om Jordens Store, siger han, saa maae man dog ofte tilstaae, at man finder deres Handlemaader undertiden meget smaae og deriblant er den underlige Handel med Storhertugdom met Toskana i Jtalien og Louisiana i Amerika. Aldrig har nok nogen Fyrste være meere Fader for sit Folk, end Storhertug Leopold; kort sagt: hans Regiering var saa viis og saa mild, at en ægte fransk Republikaner neppe kunde ønske sin Nation en større Friheds Grad, end Toskanerne nøde under hans Regiering, og dog blev denne ædle, simple og menneskekierlige Fyrste berøvet sin Throne for at omskabe dette Hertugdom til et Kongerige for en spansk Prinds. J Førstningen troede man, at den franske Politik derved ville skille det østerrigske Huus ved sin Jndflydelse i Jtalien; thi at det skeede for at giøre sig Dronningen af Spanien forbunden, var ikke saa rimeligt, da man i Politiken kand regne saalidet paa Taknemlighed; man maatte meget mere vente, at den spanske Konge og Dronning ville glæde sig over, at en Bourbon igien kom paa den franske Throne. Siden fik man da den sande Grund at vide til denne Prindses Ophøielse; nemlig: han maatte som Arveprinds af Parma afstaae sin Successionsret til hiint Fædrenerige og det spanske Hof maatte for hans Opløftelse paa Thronen afstaae Loufiana til Frankrig. Skade, at det toskanske Folk og den spanske Nation have vundet saa lidet ved denne Tuskhandel. Toskana maae nu bøje sig efter Frankrigs Villie og Etruriens Regent er at ansee som en fransk Gouvernør. Spanien burde ansee Louisiana det mistede, som en Formuur for Peru og Mexiko imod Nordamerika, der i Tiden gjerne kand vorde det forlig. Frankrig selv lovede sig og store Fordele af dette betydelige Erhverv. Og, inden man tænker derpaa, sælger Frankrig denne skiønne Provinds for 15 Million Dollarer til Nordamerika, og den betydelige Pengesum er dog lidet at regne mod de uhyre Udgivter der ere anvendte paa - at tabe det endnu vigtigere Domingo. Der ere endnu 2 Besværligheder for Frankrig ved denne Handel, nemlig Frankrigs Forpligtelse til Spanien, at skaffe den etruriske Konge erkiendt af de enropæiske Magter; og, at Nordamerika ikke før om 15 Aar kan betale disse 15 Millioner; da Frankrig, dog vist nok strax behøver denne Kapital. 2) Den af en engelsk Statsmandyttrede Mening: at Frankrig og Rusland skulde befeide hinanden, finder han ikke rimelig.
Viborger Samler, 1804-03-05
Den længe og af forrige franske Konger udkastede Plan, at faae fri Skibsfart paa det sorte Hav, giver rigtig nok de Franske fri Fart gjennem Arkipelagus og Dardanellerne, bringer dem det tyrkiske Riges Handel i Hænderne og aabner dem Vei til de svageste russiske Grændser. (Crim og Tartariet.) Men denne Fordeel kand Frankrig ikke ville misbruge til at skade den Magt, der som Ven befarer de tyrkiske Farvande med det; meget mere maae det stræbe at udvide sin Handel paa Rusland selv og afhielpe dets Mangel paa Handelskide ved at lade samme tilbringe dem fremmede Producter og afhente dets egne. Ofte har det russiske Ho haft i Sinde at skaffe Frankrig den Overvægt i Handelen paa Rusland, som England hidtil har havt.
Viborger Samler, 1804-03-05
Frankrig har ulige flere naturlige Hielpekilder end England, og Statsgielden er der i Revolutionstiden tilintetgjort ved en offentlig Bankerot. Dette Experiment kand i Frankrig ikke volde den Skade, som i England, fordi de Franske i deres eget Land have saa mange Underholdningsmidler, som England maae kiøde (f. Ex. Vine, Frugter o. s. v.) og som skaffer dem snarere og vissere Gevinst og Afsætning, end en blomstrende Jndustri og Handel, der dog maae understøttes ved store Fonds. Men da Nationalskatten i Revolutionskrigen har faaet saa dervet et Stød og da dets Handel og Fabriker, der dog før og indbragte dem betydelig, ved den ny Krig atter holdes tilbage, da den nuværende franske Regiering i Henseende til sit Skattevæsen har Aarsag til at behandle Folket med al mulig Skaansomhed; da Frankrig ikke kan opstille store Flaader paa Havet, med dem erobre Kolonier eller give sin Handelsflaade Sikkerhed paa Havet; saa vilde det have større Vanskeligheder ved at føre Krigen, end England, om det ikke paa andre Maader vidste at skaffe sig Penge til Krigens Førelse. Men det veed den franske Regiering. Ved den Overvægt dens heldige Vaaden har skaffet det i Syden, har den gjort sig adskillige Lande skatskyldige. Saaledes maatte Spanien og Neapel i sidste Krig tilkiøbe sig Freden og desuden alliere sig med Frankrig i paafølgende Krige, Spanien maae i denne Tid kiøbe sig fra denne Alliance ved maanedlig at betale Frankrig store Pengesummer. Portugal maae maanedlig betale nogle Millioner for at undgaae at overfaldes af en fransk Armee. Holland, Schveits, Genua og Etrurien, maae, saavidt deres Kræfter det tillade, og yde Subsidier til Frankrig. Selv i Norden maatte de til Strid uformuende Hansestæder da Frankrig ej vel kunde giøre sig dem ligefrem skatskyldige, understøtte det med et Laan. For nogle Aar siden udkastede franske Skribentere, den Plan, som Theori "at Frankrig i sin Pengetrang skulde beskatte fine svagere Naboer." Den nuværende Regiering har med meget at Held bragt de til Vinkelighed. Hele Europa seer den frygtelige Birkning af Frankrigs Overvægt og Nationerne der lide derunder, maae det opflamme til Utilfredshed, og muligt ikke lidet forøge de Farer, der engang vil true det.
Viborger Samler, 1804-03-05
4) Elben og Weseren ventes frigivne for Sperring til Foraaret. Da Spanien, Portugal og ventelig Etrurien med, forskaanes fra at tage Deel i Krigen, da Hannover saa temmelig er udtømmet for Evne til at underholde franske Tropper, og da Englænderne over Tønningen, Lübek og andre Havne have vidst at afværge det Skaar de Franske ved disse Floders Spærring tiltænkte den engelske Han deel: da Frankrig har fundet de nordiske Magter saalidet tilbøielige til at begunstige denne deres Fremgangsmaade mod England, og endelig da Frankrig selv, i Henseende til Afsætningen af sine Vine, taber betydelig ved denne Sperring, uden at det tillige skader England synderlig; men især rammer Hamborg, Altona og Bremen; saa maae man og haabe, at denne Misbrug af menneskelig Overmagt, til Foraaret hæves og de dristige Handelsteder indrømmes den dem af Naturen tiltænkte Fordeel af fri Fart paa disse Floder. HamborgPenge Cours den 24de Februar 1804. Schl Holst. Spec. ½ Proc. bedre end Banco. Danske Speciessedler 25 1/2 Proc. slettend Spec. Banco. Khns. Bankosedler 44 ½ Proc. slett, end Species. 100 Rd. Khos Fr. kosedler Schl. Holst Cour. 86. Rd. 1 Rd. dito . . i ditto 41 1/2 Lsk.
Viborger Samler, 1804-03-05
Kiøberbernspenge-Cours den 27de Februar. Danske Banosedler 44 ½ Procent slett., end Species, 80 Rdl. Species, dansk Courant Rdl. 115 Rdl. 67 Skl. 1 Rdl. dito . . i dito 1 Rdl. 43 Skl. Diskonto 5 Procent.
Viborger Samler, 1804-03-05
Jndenlandske Efterretninger. Det Sneefog, som baade den 2den og 3die Marts gjorde det næsten umuligt at passere Veiene, opholdt Posten til Vibor, til Lordag Eftermiddag Kl. 2. Kjøbenhavns Post udeblev men kom i Gaar. Rugen lader dog ei til at skulde vorde dyrest i Viborg, i der sidste Marked den 28de Februar, solgtes den for 6 Rdlr., altsaa 1 Rldr. ringere Tønden end forhen. J Holsteen, f. Ex. i Sønderborg, koster den ei 4 Rdlr. Tønden nu Viborg Torvepriser den 3 Marts, Oxekjød 6 a 8 s. Pdt. Fersk Flesk a 11 s. pundet. Af Kornvahre var intet til Torv.
Viborger Samler, 1804-03-05
Bekiendtgiørelser. Birch, igaard og oprigscontribuerende Hartkorn paa Grøl Land tillammen Ager og Eng 130 Tdr. 7 Skpr. og . . . 3 for, ligemed borte Giøll Sogns bortsolgt ved egentlig Auction i Madam Syd rasens Gaard i Aalborg Tirsdagen den 27de Marts bestkommende Klokken 11 Formiddag. Birchum gaards Bygninger ere alt i god Stand og BorgergaardsHusene, som bestaaer af 3 Længder, ere teglhengte, dens Hartkorn, som er indbefattet under det foranbenævnte, er Ager og Eng 10 Tdr. og Mølleskyld 1 Tdr. 3 Fdkr. Den aarlige Udsæd med 4 Aars Brug og 3 Aars Hvile er 20 Tønder Rug, 32 Tdr. Byg, og 60 Tdr. Havre, der har hidtil været avlet 2 a 300 Læs Høe samt foeret, og græsse 20 a 24 Bæster, 30 a 100 Fæekreature og 120. Stykker skaar. Til Dirchumgaard er complet Hoverie, en god Veirmølle, Privilegium paa Kroehold og fordeelagtig Sildefiskerie af Liimfjorden.
Viborger Samler, 1804-03-05
Auctions=Conditonerne kand 14 Dage førend Auctionen faaes til Eftersyn hos Hr. Kiøbmand Jeeg i Aalborg, paa Vang og Birchumgaard, paa hvilket sidste Sted den dommene tillige paa Forlangende forevises Liebhaverne. Wang den 27de Februar 1804.
Viborger Samler, 1804-03-05
Hvor der i et borgerligt Huus her i Viborg kand til Paaske eller Mai førstk. antages 2 Skolediscipler i Logie, og sammesteds erholdes Kost, Vask, og øvrige Fornødenheder, derom giver Boghandler Just Efterretning.
Viborger Samler, 1804-03-05
De som haver Lotterie=Sedler under min Collection her i Randers, vilde behage at erindre samme fornyede til 2den Classe, til bestemte Tiid, da de i manglende Fald, som afsættelige, bliver tilbagesendt. Saa er og for Lysthavende, nogle Kiøbe=Lodder til bemelte Classe at bekomme hos Skabell.
Viborger Samler, 1804-03-05
En Person af sadt Alder, som skriver en flydende og net Haand, kan give grundig Underviisning saavel i det tydske som danske Sprog, samt i Musikken til adskillige Instrumenter, saa og i Regning, Skrivning, Kristendom og beographie, önsker ligenladt, som Lærer for herskabelige Börn, helst paa Landet, enten til 1ste Maj eller Novbr. næstkommende. For hans Duelighed og Troskab kan foreviises de bedste Skudsmaale. Man behager at melde sig paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1804-03-05
Bedste rød hollandsk Kleverfrøe er som sædvanlig at bekomme i Viborg hos Niels Giørup.
Viborger Samler, 1804-03-05
Godt röd hollandsk Kleverfröe er at bekomme hos Christian Gjörup i Viborg. Karekiemer er atter at faae hos Jugt.
Viborger Samler, 1804-03-05
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1804-03-05
Jndenlandske Efterretninger. Den 24de Februar drev en stærk Nordvestvindal Jsen fra Helsingøers Rhed. 200 Skibe kom da fra Nordsøen, hvoraf 3 a 4 søgte Nivaae Havn og de fleste gik til Kbhn., nogle skal være gaaet derforbi. Den 24de var intet Jis i Sundet; men Natten til den 26de blev det atter fuldt igien. Dagen derpaa var kun Jis ved Land.
Viborger Samler, 1804-03-05
En Jislandsfarer er forliist ved Viigen. Til Embden og Meppen bringes i denne Tid meget engelsk Gods, der i denne milde Vinter kand gaae til Vands næsten lige til Münster, hvorfra de mange Fragtvogne kappes om, at føre disse Handelsvahre, der deels gaae til Tydskland, deels til Jtalien. Man kand fra Münster af faae 1000 Pd. Gods ført til Frankfurt an Mayn for 6 Gylden (2 Rd. 48 s.)
Viborger Samler, 1804-03-05
Nordamerikanerne udruste nu mange Chinaskibe og mangle kuns rede Penge til ret at faae denne Handel i Drivt.
Viborger Samler, 1804-03-05
Da Kornvare og andre Produkter i saa store Qvantiteter udskibes fra Odessa til det sorte Hav, mener man, at de østersøiske Havnes Kornhandel med Tiden vil tabe betydelig. Nyt foer til Køer: J Marksherred 6 Mile fra Gotheborg foerer man sine Køer med Halmen af Kartofler og Kaalrabi. Naar Kartoflerne og Kaalrabierne ere modne, afhugger man Stænglerne og udstrøer dem paa Jorden for at tørres. Naar de ere vel tørre, kjører, man dem i Huus. Saasnart man vil bruge dem til Foering, lægger man dem 2 Dage forud i et Kat Vand, som deraf bliver bruunt og tykt ligesom stærkt Øl og faaer en fød og bitteragtig Smag. Det te Vand giver man Kørene at drikke og den vaade Halm at æde, og ved denne Foeringsmaade er det befundet, at Kørene give en Trediedeel meere Mel end ellers. Naar Byghalm dyppes i hiint Vand, æder Qvæget det med mere Graadighed. Denne Foeringsmaade er saa meget meere fordeelagtig for bemeldte Herred, som dets sandige Jordart ikke er gunstig for nogen anden Sæd.
Viborger Samler, 1804-03-05
Døde. Kbhn.: Skuespillerinden Mad. Marie Poulsen, fød Krag, 31 A. Hendrich Pedersen Møller, 50 A. Mad. Boel Thomasdatter Kockgaard, 66 A. Mad. Joh. Holm, fød Schoustrup. Chirurg Joh. Sammel Thal 59 A. Mad. Mette Roberg, fød Kraft, 70 A. Mad. Cecelie Marie Søllerød, fød Svadal, 24 A. Frue Marie Elisabet Lindholm, fød Bartz, 73 A. Mad. Karen, Sass, fød Lund, 47 A. Mad. Marie Boberg, fød Aastrup, 27 A. Kiøbmandskarl Simon Assendrup, 28 A. Frantz Eberhard Guldberg, 73 A. Grosserer John Dungan, 74 A. Enkemad. Mette Hedevig Thomsen, fød Augsburg, 49 A. Nestved: Enkemad. C. C. Petersen, fød Meyer, 61 A. Helsingøer, Rector P. J. Loft, 63 A. Maarslet Præstegaard, Jomfr. Christine Orms lev, 23 A. Viborg; Michel Jensen, 6 1/4 A.
Viborger Samler, 1804-03-05
Bekiendtgiørelser. P. M. Den 30te Januar sidstafvigte afgik ved Døden i Romlund Sogn og Bye Huusbeboer og Skoleholder Jens Michelsens Hustrue, efterladende sig, foruden Enkemanden, trende Børn, alle, saavidt man veed, endnu levende: en Søn Christen Jensen, som, efter Anmeldelse, skal staae i militaire Tieneste som Underofficier ved Kongens Livregiment. 2 en Datter Ane Jensdattergift med en Mester=Snedker i Kjøbenhavn, navnlig Johannes. 3 en yngere Datter Maren Jensdatter gift med Borgeren Ditlev Pedersen i Viborg.
Viborger Samler, 1804-03-05
Med Henhold til Placaten af 26de Octobr. 1792 bekiendt. giøres dette de fraværende Børn og Arvinger, som, for anden 12 Ugers Forløb fra Dato af har at møde, eller paa lovformelig Maade lade møde i bemelte fattige Sterbboe. Den nærværende Arving møder til 30te Dagen den 29de Februar i Stervboet, hvortil ogsaa alle fraværende, som maatte enten staae i nogen Skyld til samme, eller have noget at fordre, herved indkaldes. Viborg, den 18de Februar 1804. Astrup.