JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Baron Arnfeldt er i Kiøbenhavn paa det Svenske Hofs Vegne, og har medbragt Statuterne af Seraphiner-Ordenen for Hans Kongelige Høihe. Arveprinds Friderik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Hans Høihed Prinds Christian Friderst er blevet udnævnt til Ridder af Elephant-Ordenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Den 8de November blev paa Unwersitetet i Kiøbenhavn, til Erindring af Reformationen holdet en Tale af Generalanditeur og Prof. Nørregaard. Den 10de Nov, ere Grev Schlick og Frue afgaaet ombord paa et Skib fra Kiøbenh. til Lübeck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Den 11te Nov, behagede Kronprindsen at bivaane Landhuusholdningsselskabets Forsamling, og selv at uddeele Præmier til de nærværende Præmievindende. Ved samme Forsamling holdt Presidenten Cancellieraad Fabritius en Tale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Apoteker Pekel i Kongsberg har for 10 Aar siden med een Plante af Rheum palmarum, som han fik fra den botaniske Hauge i Kiøbenhavn, anlagt en Rhabarberplantage, og har nu opelsket over 30000 Planter, hvoraf enhver kan give 2 Pund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Fra Stifterne i Aggershuus og Tronhiem gives slette Efterretninger. De glade Udsigter, som viste sig, ere forsvundne. Formedelst et bestandigt Regnveir, hvis Lige de Allerældste ikke kan erindre sig, er Kornet i den største Deel af Agershuus Stift bleven staaende ude til forst i denne Maaned, da Veirliget først forandrede sig Sæden, som desuden meget tidlig og ikke fuldkommen var blevet møden, har tabt meget, Meget Korn er bortraadnet. - Fra Stiftet Tronhiem har man og bedrøvelige Efterretninger om den Skade, som den tidlige Nattefrost har gjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Den 11te Octbr. sidstleden, som Arveprinds Frideriks Fødselsdag, bekiendtgjorte Justitsraad og Amtmand Petersen i Bergen, som President for det nyttige Selskab, Præmierne og Agtelsestegnene, som Selskabet i Aar uddeelte for den største Flid i Landvæsenet, Fiskerie, Huuslighed og andre nyttige Foretagender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Under 12te October d. A. er Chirurens Christian Poul Scheel allernaadigst beskikket at være Chirurgus i Aalborg og underlagde Herreder; Johan Christian Schwartz ligesaa at være Chirurgus i Nyekiøbing paa Morsøe og underliggende Herreder. Under samme Dato er Secretair Johan Foren allernaadigst bestikket at være Sorenskriver over Heggen og Frøelands Sorenskriverie udi Aggershuus Stift. Den 19de dito er Capellan Hr. Svend Bønnelyche allernaadigst confirmeret at være residerende Capellan til Stochemarche Menighed i Lolland; Sognepræst Mag. Knud Bredenberg ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Lidøe og Smørum Menigheder i Sielland; Studiosus Emanuel Schmach ligesaa at være Præst ved Tugthuset. i Christiania; Studiosus Christen Gundorph ligesaa at være Sognepræst til Thørning Menighed, udi Aarhuus Stift. Under samme Dato er Cavellan Hr. Hans Holm allernaadigst bleven beskikket, til Sognepræst for Marstals Menighed paa Ærøe; Capellan Hr. Jørgen Peter Høegh ligesaa til Hammers Præstegield i Bergens Stift; Studiosus Hans Christian Buncheflod ligesaa at være residerende Capellan i Ærøerkiøbing; Skibs Præst Hr. Knud Wessel Brovn ligeledes at være Sognepræst til Qvæchne Præstegield i Aggershuus Stift; Capellan Hr. Rasmus Sundt Kierschau ligeledes til Brøndens Præstegield i Nordlandene. Den 9de Novbr. er Ober=Auditeur Hans Andreas Brandt allernaadigst beskikket til Politiemester udi Bergen. Den 16de November Candidatus Juris Jørgen. Peter Rommedal ligesaa forundt Bevilling at være Procurator i Jydland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Vacus. Oplands Landmands Embedet i Aggershuus Saft, 400 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Døde. Odense, i Frue Kirke, den 27de November lod Sr. Jens Larsen Møller i Eibye Mølle, en Søn døbe, som blev kaldet: Arel Friderik Fadderne vare: Frue Bang, Frue Holm; Hr. Justitsraad Bang; Hr. Kammerraad Orten; Hr. Kammerraad Holm. Bød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Odense, den 26de November; Søren Basse, Skomager, 52 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
For kort siden døde i England en Kone i sit Alders 104 Aar. Dette er ikke i sig selv saa forunderligt, som det er et Beviis paa, at Folk mid i Steenkuldampen i London kan bringe deres Alder til Høiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Mode Nyheder fra Frankrige. a Paris, d. 28 Sept. 1782. Demi-Redingoterne, som vi i vor Avise No. 8. anpriste vore smukke Damer, som et nyt Foster af Moden, er siden nesten bleven en almindelig Dragt for de Parisiske Damer. Man har dem meest af Col de Canard, Pecking eller Gros de Tours, med en Rad store Perlemoers, eller conleurte forgyldte Metalknappe foran ned, med lange Ærmer og Opslager a la mariniere (paa Søemands Viis) uden al Garnering, og blot rund omkring, saavelsom Kraven og Reversen, udtunget i store og smaae Takker, og derunder en hvid silke Kiol af samme Tøi, og ligeledes udtunget. Disse Silke Demi-Redingoter har bag til hverken Knappe eller Lommer, som de af Klæde; Nogle Damer bære dem ogsaa istedet for at udtunges garneret med lange, brogede, Silke=Fryndser, som dog ikke endnu er almindelig. - Desuden bærer man ogsaa endnu meget lange hvide Fourreaux af Mousselin eller fiin Kammerdug, mestenstendeels ganske hvide og uden couleurt Transparent. - Det er at undre at Beaumarchais nye Opera Tartare, nesten slet intet Nyt har bragt os. Da hans Mariage de Figaro (Figaros Brylsup) kom for Lyset, var strax derpaa nesten alt hvad man her saae, hørte, smagte, lugtede og følte, a la Figaro, og af Tartare kan Modeverdenen ikke opvise mere end en ny Damehat, a laTartare. Den er overtrukket med Taft, har en smal nesten 4 til 5 Tommer bred Krampe, men en særdeles høi Pul, som er ombundet med tre brede Baand, forneden, i Midten og for oven, og foran udziret med en saa kaldet Baand=Stige, Echelle de Rubans). Man bærer dem meest af hvidt Taft, villet foret, om Pullen violette Baand, og Stiigen er sammensat af 5 ulige afvexlende, nemlig halv violet, og halv hvide Baandsløiser, hvorover der langs ned af Midten maa løbe et villet Baand. - Huer Agueule de Loup ere endnu i Brug, ja man har endog nogle i double gueulle de Loup. - Den almindeligste Mode=Frisur, som vore Damer bruge, er stedse i store Bukler, paa utallige Maader forandret med to, tre, og flere nedhængende Bryst lokker. Baghaaret maa endnu stedse være flyvende, a la Conseillere, mestendeels allene slaget i tre Lokker, og oventil sammenbundet med et bredtNakkespende (Serre-Chignon) af Silkebaand med et smukt Staalspende. Nakkespenderne af Staal og Metal forsvinde nu mere og mere, fordi man befandt, at de ved Paasetningen og Aftagelsen stedse reev Haar med sig. - De store nesten Spandlange nedhængende Ørenringe af store lyseblaae hule Glasperler, begynde nu at blive almindelige. Disse give en Dame en høist latterlig fremmed Anseelse. - Halstørklæder (Fichus) besynderlig dem, som man bærer til Demi-Redingotterne, ere yderlig simple, og uden al Garnering eller Falbala, fordi de rundt omkring gaae ind under Kiolen. Ved Fourreaux, over hvilke de gaae over Kiolen, ere de blot udtungede, sidder foran paa Brystet over Kors, og er paa Ryggen bundet eller sammenfestet i Taillen. Man begynder ogsaa nu at bære af de saa kaldte Colo rettes a Pantique, som ligne de store, runde, smaaefoldede, gammeldags flammede Mandskraver, der ikke klæde godt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Bekiendtgiørelser. De, som maatte have kjøbt paa de efter afgangne Kiøbmand Søren Møller i Odense holdne Auctioner den 24de Maji, 5te Junii og 4de September d. A., advares herved, at de til Stervboets Casserer, efter Auctions=Conditionerne, inden denne Maaneds Udgang betaler de dem tilstillede Auctions=Regninger, saafremt de ville undgaae Sogsmaal for mislig Betaling, da Pengene udi forestaaende Termin skal bruges til Stervboets Udgivters Bestridelse. Odense Amtstue den 19de November 1787. Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Ja i Følge Hans Majestets allernaadigste Resolution samtlige den Kongelige Islandske Handel tilhørende Skibe under Haanden skulle selges til particulaires Liebhabere for særdeles billige Priser, og paa saadanne Vilkaar, som meget vil lette Kiøbet for dem, der agte at bruge dem til denne Handel og Fiskefangssk, hvortil de ere særdeles beqvemt bygte og indrettede, saa vil man herved betimeligen bekiendtgiøre, at Liebhaberne dertil jo før jo heller, og i det seeneste inden dette Aars Udgang, skriftligen maatte henvende sig til den Kongelige Jslandske Realisations Commission i Kiøbenhavn, hvor de om Vilkaarene nermeere skulle blive underrettede. Man er og sammesteds villig til at meddeele dem, der i næste Aar, da aldeles ingen Handel til Jsland for Kongelige Regning mere føres, agte at beseile Landet, alle de Efterretninger, som for hvert Sted især, hvorhen de maatte bestemme sig, kunde eragtes at være den nyttig eller nødvendig at vide. J hvilken Hensigt man ønsker, at de, som agte at foretage i næste Aar nogen Expedition paa Handel og Fiskefangst under Island, ville i Forveien, og om mueligt inden Aarets Udgang angive til bemeldte Commission, hvad eller hvilke Havne de der haver valgt sig til at beseile, paa det at man saa betimeligen som mueligt kunde give dem den berørte Veiledning. For dem som ville nyde got af den ved Forordningen af 6te Junii 1787 allernaadigst udsatte Præmie for Fiskeriets Sønning, vil en saadan betimelig Anmeldelse desuden være fornøden, da Præmie er allene lovet for de første 500 Læster, som derom melde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Den Kongelige Islandske Handels Realisations Commission den 11te October 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Sil det vacante Skoleholder-Embede her i Byen, som I ges et dueligt Menneske som skriver og regner godt, samt om sit gode Forhold kan forevise troeværdige Attester. De som have Lyst til at antage samme, ville melde sig hos mig. Assens den 8de November 1787. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Proclama. Jndskiønt man tilforladelig veed, at ingen Gield hefter paa Præste=Enkens Sallig Madame Cramers Stervboe, som døde her i Odense sidstafvigte 3die Junii uden den, som allerede er Skifte=Retten bekiendt, saa indkaldes dog alligevel herved alle og enhver, som maatte meene at have noget at fordre efter hende, med Anmodning, at de inden førstkommende 11te December Termin, da Skiftet sluttes, ville melde sig hos Odense den 8de November 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Stifts=Provsten Lorenz Ancher de som have noget at fordre efter afgangne Skrædder, Peder Jeppesen Beck heraf Assens, indkaldes herved at melde sig inden den i Loven bestemte Tid; da enhver skal vederfares Ret, efter Stervboens forgieldede Tilstand. Assens den 8de November 1787. Nellemanu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
de, som have noget at fordre efter afg. Skræder Niels Nielsen Storm her af Assens, indkaldes herved at melde sig inden den i Loven bestemte Tid, da enhver skal vederfares Ret, efter Stervboens forgieldede Tilstand. Assens den 8de November 1787. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Auction. Onsdagen den 28de November førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, blive afgangne Lars Nielsen Skomagers og efterlevende Enkes fælles Stervboes Gaard i Nedergade, 2den Gang stillet til offentlig Auction, der er bestaaende til Gaden af 9 Fag, 1 Etage, med Qvist ovenpaa, 2 Fag, i Gaarden et Side Halvtag, 7 Fag, 1 Etage, samt Gaardsrum, og en liden HaugePlads; alt efter de paa Auctionsstedet i bemeldte Gaard bekiendtgiørende Conditioner; hvilket herved tiener til Liebhabernes Efterretning. Odense den 21de November 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Til Kiøbs falbydes. Et nyt opbygt Sted, paa 15 Tønder Sædeland og 10 Læs Høebund, har god Tørveskiær, lidet Gierdselskov, men desto flere Steen til Gierder, og er plantet rundt om med Kirsebær- og Frugttræer; kan faaes til Kiøbs, hvorom Liebhaberne behagelig ville melde sig paa Adresse-Comtoiret i Odense. Det tiener tillige Vedkommende til Efterretning, at Kongens Penge i Stedet, ere ganske udbetalte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-27
Sre eller flere Traver Rugfoder kan faaes for billig Priis& naar man derom melder sig her til Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
me Bologna den 6te Novbr. -De er værende Kongelige Spanske Minister, Grev Hambeccari, har fra Constantinopel erholdes den ulykkelige Efterretning, at hans ældste Søn er gjort til Krigsfange af Tyrkerne, og dømt til Slaverie. Dette ulykkelige unge Menneske, som ved forskellige Omstændigheder var trunget til at gaae i Spansk, siden i Storbrittannisk, og derefter i Russisk Søetieneste, var ombord paa et Russisk Krigskib, som formedelst en heftig Storm var tvunget til at tage sin Tilflugt til Constantinopel, og overgive sig til Fienden. Den Spanske Gesandt har vel søgt om denne unge Greves Befrielse; men faaet Afslag, fordi han har befundet sig i virkelig Tieneste hos en Magt, som var i Krig med Porten. Denne Omstændighed er for Greven desto beklageligere, da Krigen med Rusland kan vare længe, og han altsaa ligesaa længe maa blive i Slaveriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
London, den 16de November. Den i Aaret 1780 saa berygtede, Lord Gordon, skal nu sidde fangen i Bastillen i Paris. Da den var intet for ham at giøre i Holland, saa vil han endnu mindre komme frem i Frankrige, da han tillige har ladet trykke nogle Pasquiller mod den delm. her værende Franske Gesandt og Madame Fischer bert, hvorfore han ogsaa maatte gaae herfra. Den for nogen Tid siden i England saa stærk recommenderede og indrettede Søndagsskole, saavel for Voxne, som for Børn fra Landsbyerne, kommer mere og mere i Anseelse, da man af Børnenes Opdragelse lover sig de største Fordeele. Man hører fra alle Sider de største Berømmelser over i disse Anstalter, og Forældrene selv, som forhen vare et Exempel paa Brittisk Uvidenhed og Dumhed, blive nu med deres Børn paa Landet indsigtsfuldere og sædeligere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Wien, den 17de Novbr. Den berømte Musicus, Ridder von Gluk er i forgaars død af et Slagflod, og har efterladt sig en Formue af 300000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Krigstilrustningerne blive endnu drevne med den største Jver. Feldtmarschall Grev Lasen lader sig daglig see ved Krigsconferencen, eller at Keiseren begiver sig i Feldtmarschallens Hotel, og forbliver hos ham i een eller fleere Timer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Semlin, den 3die November. De saa oftrigientagne Efterretninger om Portens fredelige Sindelav mod det Østerrigske Huus, blive atter stadfæstede; men det stal derimod være ammeligt, at Stridighederne mellem Rusland og Porten kunne uden Krig blive bilagte, da Pøbelen, vist vilde dræbe Sultanen, Storvisiren og de øvrige fornemste Ministre, dersom de afstod fra deres Fordringer. Cavaillerernes Dragt i Septbr. Maaned, i Tydskland. Tre Couleurer klæde en Mand. Mandsdragten maa, dersom den skal kaldes smagfuld og moderne, fast aldrig afvige fra denne Grundregel, At Kioel, Vest, og Beenklæder ere af 3 forskiellige Couleurer. Hvem der bærer Klæder af een Couleur og Klæde, kaldes gammeldags; Uni er en gammel Mode, som Smagen ikke meere fordrager. Men det var dog nok Umagen værd at spørge om dette foragtede Uni ogsaa overhovedet kan udskieldes for smagløs. Vort fordervede Øie, som ligner en net pyntet Petit. maitre med en simpel solid Borger i en Klædning af een Couleur, er snart færdig med Dommen. - Naar vi læse om fremmede Folk fra sydlige Verdens Dele, at de farve sig Fødderne sorte, Lænderne røde, og den øvrige Deel af Kroppen blaae, eller hvid, saa kalde vi denne Dragt afskyelig smagløs. Men Blandingen af Couleurerne hos disse Vilde, er ikke nær saa broget, som den nyeste Modedragt, som altid behager os i vore Dage, eller dog, for at tale mildere, forekommer os mere taalelig. Det er ikke allene 3 Farver, som zire en Petitmaittre, men fra Hovedet indtil Foden kan man vel regne til Man oversee engang følgende Couleur Leder. Hatten - Sort eller graae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Haaret - Pudderhvidt med forskjellige Tinter Ansigtet - Kiødcouleur med forskiellige Tinter. Halsklædet - Hvidt, saa hvidt som mueligt. Kiolen eller Frakken - Mørkegrøn. Gilletten - Broge, violet, rød, igiennembraget med Sølv eller Guld. Beenklæderne - Gule. Strømperne - Hvidsraae, faldende i d. Brunlige. Skoene - Sorte, Spænderne - Af Sølv. Denne Række kunde endnu blive formeret, naar man dertil vilde regne Kiolkravens Couleur, som er forskiellig fra Kiolen, og de mange Opslage, saavel Couleuren paa Handskerne, som det guul lige Omslag paa Støvlerne; om Vinteren kommer dertil Muffens Farve, og endelig Couleuren. af Underfoeret. - Ellers have vi den Mode, at bære Frakke, Vest, og Beenklæder, hvert Stykke af sin Farve, fra England. Englænderne, eller rettere Jndvaanerne i London, som fra Morgenen til Natten ere paaklædte, forrette i deres Kioler alle deres Forretninger og Arbeide, og derved leve den største Deel af Aaret i Steenkuldampi London, som daglig nødsager dem til at iføre sig en hvid Skiorte, Gillet og Strømper, maa vælge til Kivel mørke Couleurer, som ikke let lade sig smudse, og til Underklæder Tøi, som man let kan vexle. Vores Dragt af 3 Couleurer er altsaa væsentlig occonomisk, fordi vi, naar eet af de tre Stykker: Kiol, Vest eller Beenklæder, tage Skade, og bliver ubrugelig, saa behøve vi kunat skaffe os et enkelt Stykke nyt der i Stedet; da derimod ellers ofte ved den strænge Uni, enten ved en ulyksalig Plet paa Vest, eller en Mangel i Beenklæderne, den ganske Klædning var ubrugelig. Man driver endog den Mode af Uni saavidt, at efter Kiolens Farve skal Strømpernes Farve nøie afpasses, saa at, naar man bærer en brun eller violet Kioel, skal man bære brune eller violette Strømper. - Da man ved den aa hastig foranderlige Aarets Tid i Tydskland næsten ikke kan bære andet end Klæde i Kioler, saa beholder man derimod ved Underklædernes Forskiellighed Frihed til, efter Veirligets Medfør, at klæde sig lettere eller varmere, beqvemmere og anstændigere, uden meget at forøge sin Garderobe, Mandfolkenes Dragt af tre Farver er altsaa i denne Hensigt visselig mere occonomisk end UniDog her gielder ogsaa Ordsproget: Der er Maade med Alting.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Odense, den 30te Novbr. J Onsdags den 28de bleve i St. Knuds Kirke til Præste-Embedet indviede: 1. Hr. Hans Christian Buncheflod, allernaadigst kaldet Residerende Kapellan i Errøeskiøbing. 2. Hr. Peter Dutzen Boisen, allern. confirmeret Sognepræst til Westerborg og Birchet i Lolland. 3. Hr. Jens Arreboe Hwiid, allern. confirmeret Residder. Kapellan til Brenderup og Ore i Fyen. Til Forretningen intimerede Kirkens Kapellan Hr. Wirth, over de Ord af 1 Petr. 4, 11. Tallet Nogen, da som Guds Ord, og forestilte: Det beste Munster, hvorefter christne Prædikantere danne sig. tiling. a) i Jndholden af deres Prædikener, b) i Fordrags Maaden. (dog denne sidste Deel blev gjemt til neste Gang.) Biskoppens Tale var over de Ord af Rom. 13,11. for Nærværende Tid er Redningen Os nærmere end den Gang Vi antog Troe. og Hensigt til Slutningen af indeværende Kirke=Aar, forestilte: "Opvakke Læreres og Opvakte Tilhøreres tiltagende Redning og stigende. fælles Velfærd."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Af de Ordinerede prædikede Hr. Bolsen over forelagt Text Daniel 12, 13. Du derimod gak til Enden, thi Du skal hvile, og staae i din Deel mod Dagenes Ende, hvoraf han forestilte: Opstandelen, som Frydefuld, a) fordi Den bestyrker vor Troe b) fordi Den giver en løstefuld Udsigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Jblandt de Premier og Belønninger, som det Kongel. Landhuusholdningsselskab den 15de Novbr. sidstleden uddeelte, vare følgende for Fyens Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Gaardmand Jacob Pedersen i Gieldsted Taarup, Bye, Wends Herred, Hindsgauls Amt i Fyen, som i Aaret 1786 efter 1 og en halv Skp. Frøes Udsæd har avlet 15 Lpd. 5 Pd. Hør, der er bleven vurderet til 200 Rd. Skippundet, blev derfor tilkiendt den tredie udlovede Premie af 10 Rdlr. Fæstebonden Jesper Hansen i Gieldsted-Taarup Bye, Gieldsted Sogn, Wends Herred, Hindgauls Amt i Fyen, blev tilkiendt den anden udsatte Premie af 20 Rdlr. forti afvigte Aar at have avlet 14 Lpd. 13 Pd. Hamp, vurderet til 20 Rdlr Skippundet. Huusmand og Smed Peter Christophersen sammesteds, som ligeledes i 1786 har avlet 6 Lpd. 2 Pd. Hamp, vurderet til 14 Rdlr. Skpd., blev derfor tillagt den sidste udlovede Premie af 5 Rdlr. - Desuden havde meldt sig: Gaardmand Anders Hansen i forbemeldte Gieldsted Taarup Bye i Fyen, med 16 Lpd. 9 Pd. Hør, og Gaardmand Mads Hansen sammesteds ligesaa med 13 Lpd. 3 Pund; men begge disse Mænds indsendte Prøver bleve befundne af ringere Værdie, end ovenmeldte Jacob Pedersens, hvorfor de altsaa ingen Premier har kundet erholde; ligesom Anders Hansen desuden adskillige Gange tilforn er bleven belønnet for hans Høravl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Kiøbenhavn, den 27de November. Man har erholdet den ubehagelige Efterretning, at Grev Schlick, som ville afgaae med Paquet baaden herfra til Lübech er i Onsdags otte Dage strandet ved Femmern; men dog er intet derved beskadiget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Kongen af Sverrig blev ved sin Nærværelse heri Staden foræret et Dejenner fra Porcelinsfabriquen til 1000 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Prædikanterne paa 1ste Søndag i Advent. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Griner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Bekiendtgiørelser. ne Proclama. di Nørre Lyndelse Sogn og Bye, under Odense Amt, U paa Bramstrup Gods, S. T. Hans Excellence Hr. General Lieutenant og Ober General Adjutant von Ahlefeldt tilhørende, er ved Døden afgangen, Jndsidder, Hans Hansen, uden at efterlade sig Livs Arvinger; og da det under Skiftet er bleven anmeldt, at den Afdøde skal have en Heel Søster og en Soster Datter, samt nogle Søster=Sønner, hvoraf nogle efter Beretning skulle opholde sig i Odense, og ellers alle her i Landet, men om alle disses Opholdsted, eller om de endnu ere i Live, kan ingen tilforladelig Efterretning gives. Og da Stervboet ikke formaaer at bekoste offentlig Proclama, og der heller ikke kan blive noget at arve og deele; saa indkaldes herved den Afdødes rette Arvinger, at møde eller møde lade hos Skifte Retten paa Bramstrupgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Mandagen den 31te December førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvor Skiftet bliver foretaget og om mueligt sluttet og til Ende bragt; Jligemaade indkaldes til samme Tid og Sted Stervboets Credi og Debitorer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Bramstrupgaard den 28de November 1787. Clausen, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-30
Auctioner. Siirsdag Formiddag Klokken 10 Slet den 4de DecemI der førstkommende foretages 3die og sidste Auction i Mads Hansens beboende og afgangne Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende Huus i Stige med tilliggende Gaardsrum, samt Gaards og Abelhauge, som og Adgans Rettighed til Naboens Vandsted; Thi ville Liebhaberne bemeldte Tid møde ved Auctionen, som holdes i dette bortsælgende Huus, hvor Conditionerne blive at bekiendtgiøre. Odense den 29de November 1787. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.