Berlingske Tidende, 1810-11-16
I Statstidenden Nr. 95 er indrykket et, vist nok velmeent, med som det forekommer Indsenderen af nærværende Stykke, ikke til Hensigten svarende Raad, hvorledes den Forlegenhed som Nordmændens siges at komme i ved Forbuddet mod 2 Maaneders Vexel, kunde afhielpes. Proponenten anfører et Exempel som her igjen afskrives for at man bedre kan bedømme Sagen: " i Norge, som hedindtil paa sin Ven Bi Kiøbenhavn har trukket Vexel paa 2 eller 3 Maaneders Sigt, i dansk Courant, behøver nu blot at lade Vennen B., omvendt trække paa sig i Species paa 2 eller 3 Maaneder; hvilket ikke kan være det tænkeligt fra nogen at Siderne, da At Eendomme og Produkker altid have og beholde en Species Værdie. Denne lange Species Vexel sælger B paa Kiøbenhavns Børt, hvorved Coursen af dansk Courant forbedres, i nedsættes ; og for den indkomne Sum i dans Courant trække A avista paa B., hvilken sidste saaledes har forskaffet sin norske Ven 4, aldeles den samme Vexelcredit som forhen. Uagtet Proronenten ved at anføre at da Eiendomme og Producter altid have en Species Værdie (hvilket som oftest et er Tilfældet, de mange Producter staae over og mange Eiendomme og Producter underen saadan Værdie) skulde formodes at sigte til at A havde solgt B norsk Producter, der paa denne Maade skulde betales, saa kan dette dog ikke være Meningen; thi ved at A accepterer Species Verlen, forbindes han sig jo ved Forfaldstiden at indfrie den, maaskee endog for en langt høiere Sum, end B har solgt den for her paa Børsen, og hvad faaer det A for sine Produkker, Man maa derfor heller holde sig til den sidt Periode i Forslaget, og antage, at Proponenten har meent at A ble vilde aabne sig en Credit i Danmark, hvorpaa han kunde trække med 8 Dages Sigt, saaledes som for Fremtiden bliver tilladeligt. Men heller ikke denne Maade forekommer Jndsenderen heraf, at svare til Hensigten. Antaget at 4 behøver Fonds af 10000 Rdlr. dansk Courønt, hvorpaa han kan trække i Danmark. Han anmoder derfor Ba trække paa sig for en Summa i Specier der er llig bemældte Summa dansk Courant. Dette skeer. Vexelen kommer accepteret her tilbage og sælges paa Børsen endnu for den anførte Summa i dansk Courant, (uagtet Coursens idelige Forandringer mueligen i den Tid kunne frembringe en langt anden Summa) og nu har altsaa A virkeligen er Summa af 10000 Rdlr., for hvilken han kan trække paa Danmarendog avista. Men hvad skeer med den af ham acceptirede Species, Vexel, dersom Coursen, som endog de sidste Dages Tildragelser give Beviis paa, endnu verierer, Er det da ikke mueligt at han for den Summa 10000 Rdlr. dansk Courant som han har staaende i Danmark, kan ved Species Vexlens Forfaldsdag komme til at betale en lang, høiere Summa, og har denne hele Operation da ikke i høi Grad været han skadelig, især naar man antager, at Coursen ved Forfaldsdagen hos været høi, men strax efter, for en Tid, bedrer sig, som ofte er Tilfør det. At As Eiendomme og Producter skulle i samme Grad stige og faldt som Coursen, modsiger den daglige Erfarenhed, og i alle Tilfælde vilde det samme finde Sted, med de Eiendomme og Producter som Species Vextlens Summas Jmodtager kan have ; hvoraf da følger, at denne allene vinder ved Coursens Forværrelse, men at A i samme Forhold taber, efterdi han maa udbetale en langt høiere Summa end den i der i Danmark staaer eller har staaet til hans Disposition. Det er priseligt at Enhver i en Tidspunkt som den nærværende fremsætter sine Jdeer til det Offentliges Vel; men disse Jdeer kunne oft være skadelige, naar de ere byggede paa feillagtige Forn sætninger, og i altsaa er det og Enhvers Pligt at berigtige dem, saa meget mueligt Skulde imidlertid ogsaa de her yttrede Jdeer være filagtige, vinde Sandheden dog ved at Sagen sees fra alle Sider. 2) Efter Forordningen af 26de Novbr. 1731 maae Vexler, som udgives at betale i Danmark og Norge, ei stiles paa længere Til end 2 Maaneder efter Sigt. Insinderen af det i Statstidenden No. 95 indrykkede Stykke, som i ovenanførte kaldes Proponenten, har af alt i Verden mindst i Sindeat føre en offentlig Debat om hvorvidt hans Forslag kan følges. Dette troer han roligen at kunne overlade til enhver Kyndigs Dom; hvorvidt man vil følge det, maae han naturligviis overlade til enhvers egen Jnteresse. Den saakaldte Proponent troer imidlertid at skylde de fremtraadte Opponent følgende yderligere bemærkning : Paa en Til n da det er notorisk, at enhver, hvad enten han boer 100 Skridt eller 100 Mile fra Børsen, reducerer dagligdags sit dansk Courant til Spe at cies eller Banco; da enhver, fra Embedsmanden til Skomagerdrengen, fra Huusmoderen til Tienestepigen, ideligen og indtil Ækelhed d fører de Ord i Munden: En Rigsdaler Couranter kun værd 24 s. eller 20 s., alt efter Dagens Cours, er det nu en, er skiøndt ei udehagelig, dog høist uventet og pindselig Forandring af det er daglig grælende Litanie, at see en æret Opponent fremstaae med den Sætning: at dansk Courant er den eneste og sand ik Maalestok for Pengeværd. Nu man har vundet en saa al. mindelig Færdighed i at reducere sine Courant Indtægter til Species, vil re Opponenten at ingen skal forstaae den Konst at reducere sin Gield i Courant til Speciesværd. Naar A., i Følge erholdt Vexeleredit, skylder 3, Mia saa vad vel havde A. og B. at deres Millenværena 100 Speciis aaer Coursen er 550; men at den synker til 84 1/2 heeles hvis Coursen gaaer til 650, og at den stiger til 1225 Species, til Coursen falder til 150. Altsaa er Værdien af en contraheret Gield Courant aldeles foranderlig, saalænge et Coursen er uforanderlig Efter Proponentens uforgribelige Mening, som han troer støttet paa Hutidens daglige Erfaring, er ikkuns Species den sande og faste Paalestok for Pengeværd og Vareværd; thi paa hvad anden Maade, hed ved Coursens idelige Falden og Stigen vil Opponenten kunne forere sig eller andre den daglige og næsten timelige Forandring Pirepriserne? Er det derfor en Debitor eller Creditor vigtigt at vide be tid Sikkerhed hvad han skylder eller har tilgode, i sand Værd, kan 6 Et ikke være ham byrdefuldt at Gielden eller det Tilgodehavende fører 8 en virkelige Speciesbenævnelse. Om Rytter Vexler, Proforma=Vex1. Kielder=Vexler og hvad denne Lægio mere hedder, taler jo hver 4 Opponen eller Proponent?