JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
(Af Udgiveren.) Mariboe. J den senere Tid have vi havt et saare skjønt Høstveir. Jgaar havde vi 19 Sr. Varme i Skygge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Den 13de dennes er udenfor Castellet ved Kjøbenhavn fundet en druknet Mandsperson, aldeles nogen, efter Udseende 30 Aar gl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Atter er et dansk Skib, Forsigtigheden, ført af Capt. Smidt, som kom fra Bourdeaux, taget af en spansk Kaper og opbragt til Corunna eller Teneriffa. Et Hamborger Skib, som ligeledes kom fra Bourdeaux, havde samme Skjebne. – Den spanske Kaper hedder Temeraria og skal den 24de f. M. fra Corunna være ankommen til Falmouth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Ved Aalborg havdes Natten mellem den 13de og 14de d. M. en stærk Torden med Lynild. Nogle Dage før blev en Tyr ihiel slaaet paa Marken ved Østersundbye. Den indbyrdes Underviisnings Methode, er fremdeles indført i flere Skoler, hvoriblandt Skive og Viborg Kjøbstæds Borgerskoler, samt Horsens Kjøbstæds Fattigsskole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Af en Skrivelse fra Veilekanten. Løverdagen den 9de August rasede et skrækkeligt Uveir i Egnen mellem Horsens og Veile, især var det frygteligst i Hedensted, og Dalby Sogne, og selv de ældste Mennesker der i Egnen kunne ikke erindre sig noget Lignende. Det begyndte om Morgenen Kl. omtrent 6, og vedblev indtil Middag. En næsten uafbrudt frygtelig Torden og Lynild, ledsaget af øsende Regn og stærke Hagelbygger, vedholdt med saare ubetydelige Jntervaller og vendte 4 Gange tilbage. Hagelen faldt i saadan Mængde, at Jorden var ganske hvid og paa de fleste Stæder bedækket dermed et Qvarteer dybt. Den laae endnu Søndag Eftermiddag, efter 28 Timers Forløb usmeltet i Dynger, og paa sine Steder endog til Mandag Aften. Regn og Hagel styrtede ned i strømmeviis, bortrev Broer, sprængte en Dæmning ved Møllen i Hedenstad Sogn, satte endeel af Bygningen under Vand, saa at man maatte udslaae Væggene for at skaffe Vandet Luft, forvandlede Haven til en Sandhob, og bortskyllede gamle store Frugttræer med Roden. Landevejen ved Hedensted med omgivende Marker lignede paa flere Steder en Søe, hvori Høstakkene seilede omkring. Barometret stod hele Tiden uforanderligt, men Reaumurs Thermometer sank i Hagelbyggerne til omtrent over Frysepunctet. Flere Landmænd, især i Hedensted og Dalby Sogne, have lidt betydeligt. Kornet paa Marken er paa flere Stæder nedslaaet eller afpidsket af Hagelen, og det af Boghveden, som blev tilbage, falmede ganske. Bondens glade Haab om en riig Høst er saaledes heri Egnen foren stor Deel tilintetgjort. Jmidlertid takke vi Gud, som skaanede Huus og Hjem, og lod Uveiret trække bort over vore Hoveder, uden dog at foraarsage saa megen Skade, som vi i Øjeblikket havde Grund til at befrygte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
J Horsens slog Lynilden ned og sprængte en Skorsteen, men gik ud igjennem et Fag Vinduer uden at gjøre videre Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
J Aarhuus Domkirke findes ved den søndre Dør en meget afslidt Liigsteen, hvorpaa der sees afbildet et Fruentimmer, som holder en Bog i sine foldede Hænder, og findes der under hendes Bryst til venstre et dybt Hul, som af en Flintekugle. Der nedenunder ligger begravet en ung Jomfrue, som, da hun havde forladt sin forrige Elsker, saaledes optændte ham til Vrede, at han besluttede at myrde hende. Og som hun en Søndagmorgen gik at høre Ottesang og, ligesom billedet viser, bar Psalmebogen. i foldede Hænder, blev hun ved sin Jndtrædelse i Kirken myrdet af ham ved et Flinteskud. – J samme Kirke hænger et Malerie, forestillende en Bisp med sin Familie. Samme Bisp brugte selv Renterne af et Legat, som var betroet ham, hvorover han til Straf blev slagen med Lusesyge. Maleren har med stor Flid vidst at male Utøjet paa hele Familiens Klæder, Hænder og Ansigter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Anecdot. En Landsbyegeistlig forklarede meget omstændeligen Catechisation de Aarsager der havde bragt Adam til at spise af det forbudne Træes Frugt. "Han gjorde det, sagde han, deels af Nysgierrighed, for at erfare hvorledes det smagte; deels for at føie Eva deels ogsaa for at vorde Gud liig." Hvi beed nu Adam af Æblet", spurgte han en af Drengene. – Fordi han ingen Kniv havde - svarede denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Kjøbenhavns Torvepriser, den 22de August. Rug 2 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd., Byg 2 Rbd. 2 Mk. a 2 Rbd. 4 Mk., Havre, 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd., Ærter, 3 Rbd. 2 Mk. a 4 Rbd. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Den 22 August solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 79 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 15 1/2 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 1/4 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Bekjendtgjørelser. Udenfor Vesterport ved Mariboe ere 3de Værelser at faae enten tilleie eller tilkjøbs førstkommende Mikkelsdag, naar man desangaaende henvender sig til Snedkermester N. Husum i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Paa Addresse-Contoiret faaes: Peder Jensens Aberet, m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-26
Ved Tallotteriets 1079 Trækning i Altona udkom: No. 84. 57. 17. 81. 59.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 67. Kongelig privilegerede. Efterretninger, Addresse-Contoirs som forsendes. med Ride-Posten, Fredagen. den 29de August 1823. Fal Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
(Af Børsenhalle.) Krigsskuepladsen. De Constitutionelles største Magt, der tilsammen kan beløbe sig til 4000 Mand, befinder sig i Villanueva og Benito. De galitiske Frivillige, der ikke i rette Tid kunde støde til Quiroga, søgte at støde til Empecinado. Corunna vedbliver at forsvare sig; men Beleirernes Jld fortsættes kun svagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Den 24de f. M. blev fra Tøihuset i Ferrol 2000 Muuldyrs Ladninger med Krigsforraad bortførte. Muur- og Tømmerfolk bleve sendte til Betandos. J Ferrol saaes en fransk Eskadre i Opseiling, som er bestemt til at indslutte Corunna. Fæstningen ved Corunna opvarter Tid efter anden de Franske med Kugler og Bomber, der, efter Gen. Bourkes Befaling, igien blive besvarede; dog saaledes at de flyve over Staden, at Jndvaanerne kan see, at det ikke er deres Hensigt at tilføje dem nogen Skade. Galiciens Jndvaanere ere langt fra ikke de Franske gunstige. Tilsøes kan Forbindelsen med Barcelona ikke afbrydes. Kyst baade forsyner den hver Nat med Kjød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Oberst Chapolangera var med 2000 Mand i Soria og Omegnen. Fra Pampelona skulde franske Detaschementer afgaae for at holde et vaagent Øje med dem. J Saragossa har man føjet alle muelige Anstalter, for at ikke Sværmerne skulde modsætte sig de 1500 Arrestanteres Løsladelse. Besætningen var under Vaaben og Kanonerne paa rede Haand. Alt gik af uden den mindste Uorden. Af Commandantens Svar at slutte i St. Sebastian paa den sidste Opfordring, kan Fæstningens Overgivelse ikke ventes, førend den bliver nødt dertil. Fæstningen er forsynet med Levnetsmidler til October. Manso's Overgivelse bekræftes; han har allerede indfunden sig hos Hertugen af Conegliano med sin hele Eskadron, 150 Md. stærk. Tarragona har endnu ikke overgivet sig. Beleiringsarbeiderne for Pampelona skal nu tage sin Begyndelse. 17 Compagnier Artillerister staae for Pladsen. Fyrsten af Hohenlohe er gaaet til Santona, for at opfordre den til Overgivelse. Soldaterne vil ikke lystre Commando og intet Udfald gjøre mere. Milans og Lloberas Corpser ere ganske og aldeles afskaarne fra Barcelong.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Spanien. Om Kongen er frie eller ikke, veed man ei endnu med Vished, da Efterretningerne desangaaende ere høist modsigende fra forskjellige Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Den 14de dennes fortalte Kongen af Frankrig, at Kongen af Spanien nu var frie ifølge Søeministerens Beretning Aftenen tilforn. Derimod melder Etoile af 16de d. at Sagerne vare endnu ikke saa vidt, som man fra Begyndelsen af havde troet. J Madrid var den offentlige Glæde forstummet, da Efterretningen og Kongens Befrielse havde været for overilet. Efter en telegraphisk Depesche fra Generalcommandanten i Bajonne til Krigsministeren, havde man i Madrid erholdt den Efterretning, at Kongen var frie, Stænderne indskibede og Fiendtlige hederne ophørte. Et fra Madrid ankommer Jilbud forsikrede bestemt, at man paa Grund af denne Efterretning levede overalt i Madrid i Fryd og Glæde. Postdirecteuren i Madrid melder det samme, men har intet Offitielt derom. J et Brev fra Corunna af 31te f. M. hedder det, at Quiroga og Gouverneuren have indskibet sig til Engelland; men disse Efterretninger ere endnu ikke bekræftede ved nogen senere telegraphisk Depesche. Jmidlertid læses følgende i Journal des Debats: Ved et overordentligt Jilbud, fra Caroling af 8de August meldes: En spansk Stafette giver den mundtlige Efterretning, at Kongen er frie, at Stænderne have opløst sig, at de revolutionaire Tropper have trukken sig sammen paa Jsla de Leon, at man fra denne Side har tillukket Portere, for Cadix, der igjen, ved Hertugen af Angoulemes Ankomst, skal aabnes. J Gazette de France hedder det fra Madrid af 9de dennes, at Kongen har under Folkets jublende Frydeskrig spadseret omkring i Goderne, besøgt den hellige Franciskus's Kirke- og, hvad der endnu er det Underligste, gjor en Spadserefart udenfor Landporten. Et Cavallerie-Detaschement ledsagede dem. Deres Vaaning er endnu i Toldhuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
J Luarca har en Opstand funden Sted, hvor de Constitutionelle, da den bevæbnede Magt var fraværende, forlode deres Vaaninger, omstyrtede Revolutionsstenen og kastede Kongens Buste i Havet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Det ivrige Ultrablad Restauratoren beretter, at den franske Commandant, i Burgos har løsladt dem, som der vare fængslede for politiske Meninger, og det imod Regentskabets Tilladelse. – Derefter følger Noget, der seer hartad ud som en Trudsel; Regentskabet glemmer vist ikke, at dets Myndighed sidder i de franske Bajonetter, hvorfor skulde det ellers, saa trængende, for ikke at sige ængstelig, have forlangt at maatte følgemed Hertugen af Angouleme til Sevilla, Guerilla høvdingen Montillas Død fortælles nu med følgende Omstændigheder: da han i Fægtningen den 16de og 21de f. M. var kommen allevegne tilkort, bad han en af sine Ungdomsvenner, at bie ved han medens han skrev til Generalcapitainen; men udmattet af 8 Dages Strabads sov han ind under Skrivningen, og dette Øieblik betiente hans saakaldte Ungdomsven sig af, til at skyde ham ihiel, og rømme bort med hans Heste, En Svoger af Ham, havde luret efter Leilighed til at dræbe ham, fordi han var gaaet over til de constitutionelle. Franskmændene bragte ham til Landsbyen Valierra, hvor hans Liig blev kjendt, et Forhør optaget derover, og derpaa begravet. efter Kirkens Skikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Tyrkiet. Fra Constantinopel haves intet Nyt, siden den sidst omtalte svære Jldebrand. J det øvrige er Alt roligt der, for saavidt det under saadanne Omstændigheder er mueligt. J Smyrna skjælver og bæver man, fordi Grækerne truer med at hilse paa dem til Lands. Jmidlertid smigrer man sig med, at Grækerne vil, efter Jbrahim Paschas Ankomst fra Buyukdere, afstaae fra dette Vovestykke. Storadmiralen befandt sig endnu den 22de f. M. ved Patras. De igjennem den lepantiske Havbugt til Korinth afsendte Forstærkningstropper naaede ikke deres Bestemmelse. Blot 400 Mand vare komne tilbage til Storadmiralens Flaade. Den 27de Mai laae den alexandrienske Flaade endnu seilfærdig med Landgangstropper til Candia. Tropperne skal blot udskibes; men selve Flaaden forbliver ved Candia. Pesten i Alexandrien og paa Skibene er i Aftagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
J April Maaned udbrød i et vist District, paa Øen Deelta Uroligheder til hvis Dæmp ning selv Vicekongen maatte afreise fra Calro den 2den Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Efter de saakyndigste Europæers Anskuelser i Pera, er Anliggenderne med Rusland, endnu langt fra ikke bragte i det Rene, da Divanet eller Statsraadet vil slet ikke give efter i Henseende til dets Fordringer paa de asiatiske Fæstningers Tilbagegivelse. Ogsaa er der slet ikke at tænke paa den tyrkiske Forordnings Tilbagekaldelse, angaaende de fremmede igjennem Canalen seilende Skibe, der gjør de derover opkomne Underhandlinger mere og meere forviklede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Fra Semlin meldes af 31te Juli. Efter et Brev fra Larissa af 19de Juli har Paschaen af Adrianopel i Snevringerne maattet udtømme den samme bittre Skaal som Churschid Pascha forrige Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
En Skrivelse fra Bache di Cartaro af 26de Juli beretter, at Montegrinerne ere i fuld Anmarsch mod Paschaen af Skutari, hvis bedste Tropper vare beordrede til Thessalien, for at støde til Mehmet-Pascha.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Grækerne have længe staaet i Underhandlinger med Biskoppen af Montenegro, for at overtale ham til at tage Purtie med dem. J Portugal. seer det endnu saare misligt ud med den offentlige Rolighed. Den 6te f. M. sloges 2de Cavallerie-Regimenter i Forstaden Belem. Det sidste var med Amarante i Salamanca og bebreidede det første, at det kun havde høstet Laurbær i Villafranca. Officiererne, der ingen Deel toge i Striden, talede for døve Øren, Prindsen Don Miguel og Amarante havde alle deres Kunster nødig for at stifte Fred og Roe. Natten fra den 10de til den 11te bleve adskillige anseete Personer heftede. Den sande Aarsag veed man endnu ikke. J Oporto hersker Uroligheder, og alle velhavende Jndvaanere have begivet sig paa Landet. De Kongelige Cocarder ere blevne haande, og Nidskrivter, om Rego og Wilson ere offentlig opslagne. Man mener, at Rego vil samle sig et Partie, der paa deres Streifetoge skal ødelægge og opbrænde Silveiras Families Godser og Huse. Ogsaa det 18de og 24de Regiment, Fodfolk har været i Klammerie. Det første bebreider det sidste dets Hengivenhed for Constitutionalismen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Adskilligt. Det er nu vist, at to engelske Linieskibe og 2 Fregatter have faaet Ordre til, ufortøvet at afseile til Tajo-Floden, for herfra; i Forening med de herliggende engelske Krigsskibe, at afgaae til Cadix. Jfølge Breve fra London af 8de August drives der saaledes paa disse Skibes Afseiling, at de ikke engang faae Tilladelse til at indløbe til Portsmouth, for at tage den commanderende Vice-Admirals, Sir Neales, Bagage ombord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
J Bordeaux er et fransk Skib med sin Ladning bleven condemmeret, fordi det havde drevet Negerhandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Man forsikkrer, at Brødrene Rothschild, ved dette Aars Slutning ville ophæve deres Fælledsskab og hver især danne et særskilt Handelshuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Paa Corsika er den frygtelige Bandit Pellegrimi, kaldet Brusco, dræbt i Nærheden, af Corte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Exkeiseren fra Mexico, Jturbide, er ankommen til London med et Følge af 30 Personer. Han har erholdt Tilladelse til at bo i Toskana.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Keiseren af Østerrig har sendt Paven en Hjertestyrkning af et Parti ægte Tokayer vien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Den 22de Juli ødelagdes ved et Hagelslag, hvis Korn vare af en HasselnødsStørrelse, 14 Sognes Høst, i Taborkredsen, i Bøhmen, og fulgtes tillige af et Skyebrud der bortsvømmede 5 Møller, en Mængde Qvæg m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Fra Newyork meldes af 10de f. M., at 3 Mennesker ere døde af den gule Feber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Den til Grunden afbrændte St. Pauls kirke var een af de fire, der udmærkede sig ved en hellig Port, der ei maatte aabnes undtagen hvert Jubel=Aar, ligesom og ved et Alter, hvor ingen uden Paven selv maatte læse Messe. Ogsaa blev der meddeelt Aflad paa 6000 Aar. Paa een af Hovedhvælvingens Piller var anbragt en frygtelig Forbandelse af Pave Leo den Tredie, imod Enhver, der fravendte Kirken det allermindste. Ved Alterne fandtes 27 kostbare Støtter af Porphyr, og udenfor Kirken en Marmorstøtte, 13 Alen høi, der hvilede Sphinrer, og var forsynet med skjønne Basreliefs, blandt hvilke og findes Viinranker og Druer, hvorfor man troer at den har tilhørt et Barchustempel. Denne stod forhen i Kirken og brugtes til at sætte Paaske=Lys paa. Nu var den paa Spidsen forsynet med et Kors, der paraderede ganske synderligen imod Druerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
(Af Udgiveren.) Mariboe. Den 26de August, henimod Morgenstunden, havde vi i og ved Mariboe en temmelig stærk Torden, men næsten uden Regn, især faaes en Ziksak, der udbredte en overmaade stærk Svovellugt. Man siger, at den slog ned ved Søebanken her ved Byen i Nærheden af Præstegaarden, men gjorde ingen Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Efter Børsenhalle skal det, ifølge Skrivelse fra Kjøbenhavn af 19de d. M., være ganske vist, at Hs. Majestæt vil i den anstundende Sommer allernaadigst afreise til Jydland. Major v. Schow, af General qvarteermester Staben, er foreløbig udi denne Sommer afreist dertil, for at undersøg hvilken af Omegnene, enten ved Randers eller Viborg, der ere meest beqvemme for Troppernes Sammentrækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Under Overskrivt: "Forlangt Jndrykkelse læses følgende Spørgsmaal i Randers Avis: Anm. af dette er bleven opmærksom paa, at en Forligelse-Commission hos Amtmanden er benævnt: Hovedforligelsecommission. Skulde den vel have noget Fortrin for andre Forligs-Commissioner, eller dens Forhandlinger være af betydeligere Vigtighed, Herom ventes Svar af de Kyndigere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
J Aalborg havdes Natten imellem den 12te og 13de dennes en frygtelig Storm med Torden og Lynild, som skal haver anrettet ei ubetydelig Skade der i Omegnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Angaaende Regjeringens Bestræbelser forat udbrede Hør= og Hamp Avlen &c. har, foruden flere, Stiftamtmanden over Lolland og Falster indsendt 6 Erklæringer, som alle gaae ud paa, at Jorderne ere der ubeqvemme til saadan Avl, og at Kjøbstædernes slette Tilstand desuden ikke tillader Jndbyggerne at anvende deres Jorder dertil; men anbefaler Præmier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Pastor Dr. Borch i Gloslunde har en dansk Oversættelse af Herodot fardig i Manuscript.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
J den liden Kjøbstæd Nibe i Nørre=Jydland bortsælges i næste Maaned, ved Auction, for resterende Kongelige Skatter og andre offentlige Afgivter 22 Gaarde og Huse, som nu bekjendtgjøres i Aviserne ogsaa til vedkommende Pandthaveres Underretning, om de maaskee ville betale de Restancer, hvorfor Udlæg ere skeete. Førend Jldebranden den 22de Mai 1765, bestod Byen af 278 Gaarde og Huse, hvoraf 78 brændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Skipper Smidt, bestemt fra Bordeaux til Aarhuus, som var bleven indbragt til Corunna af en spansk Kapper, er bleven frigivet d. 3 Aug., og er ankommen til Holme Havn ved Fladstrand d. 18 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Jfølge Efterretninger fra Marseille af 22de f. M. skal Capitain Tonnier Gosau, der commanderer den danske Brig Andreas, have anmeldt, at han den 7de Juli, da han befandt sig i Nærheden af Barcelona, havde hørt en heftig Gevæhrild. En Baad fra det store Krigskib Juno nærmede sig ham og Officieren der commanderede det, sagde ham, at han ikke kunde løbe ind, fordi den franske Armee indsluttede denne Plads. Han anmodede Capitainen desuden om at erklære Santets=Directionen, at Mandskabet paa Stationen var sundt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Kjøbenhavn, 26 August. Høsten, som begunstiges af ønskeligt Veir, giver overalt det herligste Udbytte. Kornpriserne ere faldne endnu mere, især hvad Byg og Havre, angaaer; hiint kan nemlig nu kjøbes for 2 Rbd. 3 Mk. - 2 Rbd. 5 Mk., denne for 1 Rbd. 4 Mk. - 2 Rbd.; tørret Rug kan kjøbes for 4 Rbd. 3 Mk.; de øvrige Kornsorter ere uforandrede; det samme er Tilfældet med Rapsæd, dog venter man, at denne sidste vil stige, hvilket begynder at være Tilfældet i Holland. Alle Vareartikler, er iøvrigt uden Omsæning, skjønt man kan kjøbe til lavere Priser. Den ved Døden afgangne Knud Henrichsen i Stokkemarke var en Søn af Sognefoged Henrich Knudsen i Kjældernæs, der ganske ved egen Eftertanke og Flid erhvervede sig mange, i hans Tid for Bondestanden ualmindelige og ubekiendte, Kundskaber, og nød derfor en sjelden Agtelse saavel af sine Lige som sine Overmænd. Denne Agtelse for og Bestræbelse efter Oplysning lagde Forsynet en herlig Plan til for hans Søn, som han med største Glæde greb, da Selskabet for Efterslægten i Aaret 1787 indbød indtil 4 Personer af Almuestanden, for at gjøre en Prøve med at danne duelige Subjecter af denne for Skolevæsenet, der senere er bleven udvidet i det større ved Seminariers Jndretning. J Thaarups korte Veiledning til det danske Monarchies Statistik 1790, Pag. 181, har Forfatteren, ved at omrøre dette, peget hen paa den nu afdøde K. Henrichsen ved, iblandt Andet, at yttre: "at ikkun En efter Jndbydelsen havde meldt sig; men Selskabet havde den Fornøielse, at det var en Person af ypperligt Nemme og Characteer." Da han i Aaret 1789 forlod denne Læreanstalt, blev ham, efter udstaaet Exammen, af Selskabets Directeurer, O. Malling og L. Nørregaard, givet det fordeelagtigste Testamonium om den Fremgang, han i samme havde gjort. Blandt hans Lærere vare: Rahbek, Storm, Riber med flere, med hvilke han endog efter sin Udtrædelse af Læreanstalten førte en Correspondence, der blev vigtig for ham, da denne havde Hensyn til deres Lærlings Forhold som Embedsmand, og endmeere knyttede det Venskabsbaand, hvormed hine fortjente Mænd beærede ham, ligesom han forhen i deres Omgang og under deres Veiledning havde nydt en god Aandsdannelse. Bemeldte 1789 blev han kaldet til Skolelærer i Østofte; Aaret derefter (1790) blev han af Grevskabet Gyldensteens høie Herskab kaldet til Degn og Skolelærer for Guldbjerg og Sandager Menigheder; samme Aar indbød Directionen for Selskabet for Efterslægten ham til at være dets corresponderende Medlem, ligesom man ogsaa, ved at læse i Samteren for Landboen 1790, Pag. 386, hvori man finder et Brev indrykket til ham, angaaende Skoleholdets Vigtighed, noksom kan see, hvilken fortrinlig Opmærksomhed han dengang nød af sine Foresatte og Samtidige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
Jndtil Aaret 1803 forblev han i Fyen, hvorefter han blev beskikket til Degn og Skolelærer for Stokkemarke Menighed, hvilket Embede han forestod til sin Død. 35 Aar udgjorde hans Embedstid. Han var yndet af sine Foresatte og elsket af den Ungdom, hvis Underviisning han i saa mange Aar var bleven anbetroet, og fortjener det Vidnesbyrd, at han, sit svagelige Helbred, uagtet, altid bestræbte sig for Nidkjærhed i sine Kaldspligters Opfyldelse. Mod sine Børn var han den kjærligste Fader og for sin Ægtefælle den ømmeste Mand. – Fred med hans Minde, Trøst for Avisfriere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
(Af Kbhvn. Skilderie.) Avisfrieriet drives i selve Paris som hos os. Engellænderen H. Matthews fortæller i sin Dagbog, at han af hele 8 Brierier i eet eneste Avisnummer har udskrevet følgende trende: En Jomfru paa 24 Aar, smuk og af udmærket Opdragelse, der eier 40,000 Fr. og kan vente 200,000 Fr., ønsker at ægte en ung, elskværdig Mand, som selv eier Midler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-08-29
En Jomfru af god Herkomst og elskværdig, der tillige eier 120,000 Franes, ønsker at ægte en sat og riig Mand.""En Jomfru paa 19 Aar, uden Midler, men delig, elskværdig og velopdragen, ønsker at ægte en sat Mand, der er velhavende nok, til at kunne gjøre Godt imod hendes Moder.