JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
J samme hedder det: Aftenen for denne Festnings Jndtagelse var jeg i Land og besaae Værkerne, og jeg troede ikke at denne Plads saasnart vilde overgive sig. General Compo Verde vilde angribe Franskmændene den følgende Morgen med 10,000 Mand, et lige Angreb, skulde skee fra en anden Side af Oberst Skerrit med 1200 Englænder og Besætningen skulde imidlertid giøre et Udfald; men Gouverneuren var saa tvivlraadig, at han strax efter denne Aftale lod spørge om den Engelske Flaade kunde indskibe Besætningen, da Capit. Barrington forestillede ham Urimeligheden i dette Foretagende just nu man havde gjort Anstalter til et Angreb, lovede han at forsvare sig til det Perste. Da Franskmændene bestormede Festningen, befandt de paa Voldene posterede Tropper sig uden Munition, men forsvarede sig desuagtet med Basonetten saalænge, til de maatte vige for Gevæhrildens og Basonettens for nede Kræfter. De beseirede Soldater søgte nu Redning gjennem de modsatte Porte; men ved den almindelige Tumult og de ængstelige Jndvaaneres Tilløb vare de for snevre til at de gjennem disse kunde undgaae de eftersættende Franskmænds Rasenhed. Der blev et skrækkeligt Blodbad. Mange Spanier undkom ved at styrte ned af Voldene. Omtrent 4000 Spanier den i Raserie brød igiennem et Fransk Korps, og fortsatte Tilbagemarschen af Veien til Barcellona, blev pludselig overrasket af en frygtelig Jld fra nogle Feldtkanoner som Franskmændene havde ladet føre hen bag dyde Grave langs Veien. Spanierne søgte at undløbe, men forgieves; Franskmændene indhentede dem, og de som undkom styrtede sig af Fortvivlelse i Havet hvor de Engelske Schalupper anvendte alt for at redde dem. Det lykkedes dem ogsaa at redde 500, den sidste Rest af 8000 Flygtninger. De i Staden Tilbageblevne har havt en bedrøvelig Skiebne. Et Hospital med 3000 saarede Spanier er afbrændt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Blandede Efterretninger. (Af samme Blade og Fyensk Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
En af de ældste Viindkieldere i Hamborg er for nyelig ophørt og dens rige Forraad bortsælges den 2, 3 og 4 Octbr. Den aldste Viin i samme er af 1620, følgelig henved 200 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Et ungt Menneske i Penne ikke langt fra TerammoJtalien som havde forelsket sig i et meget skiøn Fruentimmer, besluttede fornyelig i et Anfald af Jalousie at myrde hende og fuldførte denne Beslutning ved flere Dolkestik, Han vilde nu ogsaa berøve sig selv Livet, men den samme Haand hvormed han udøvede hiint Mord, nægtede ham sin Tieneste. Han styrtede sig nu i en Brønd men druknede ikke. Man trak ham op og han venter nu i et Fængsel sin fortiente Løn J Staden Placz i Polen havde man endnu mod Enden af det 15de Aarhundrede den høistbesynderlige Lov, at naar nogen beskyldte en Anden for en halsløs Sag og beviste det, skulde han selv hænge Forbryderen, eller staae Fare for at blive hængt af denne. En Breslauer Borger, Joh. Rindfleisch, kom derved i Aaret. 1478 i en slem Forlegenhed; han mistede paa Reisen, gjennem denne underlige Bye en stor Sum Penge, opdagede sin Tyv, og skulde nu hænge ham, eller hænges af ham Efter lang Vægring maatte han dog - som rimligt var bestemme sig til det Første; men da han nu efter denne Gierning kom hien til Breslan, vilde hans Medborgere ganske udstøde ham af deres Samfund, som En der havde øvet Bødelhaandværket. Dette ærgtede Manden sig ihiel over. Ogsaa til hans Søn udstrakte man den paadragne formentlige Vanære, og vilde have ham afsadt fra det Embede, han beklædte, men denne klagede til Kongen af Ungarn og Bøhmen, og blev, 29 Aar efterat Faderens Handling var udøvet og altsaa vel kunde være glæmt - lovligen indsat igien. Man lod ham endnu ikke være i Fred, og Kongen paalagde derfor Breslauerne en Mulkt af 1000 Mark Sølv, og truede de Ulydige med haard Straf til Hertugen af Munsterberg overdroges det at inddrive de mulcterede 100 Mark af Breslanerne, men da disse endnu mindre vilde lystre ham end Kongen, opstod det mellem ham og dem en Feide, som varede i 8 Aar, og hvori adskillige Landsbyer bleve afbrændte og ødelagte. Altsammen en tosset Løvs og en indgroet Fordomme for gelige Virkning!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. Fyenske Av, samt Udgiveren.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Batteriet Trekroner, den 28de Aug. Den franske Kaper la Minute No. 2 har ved tvende af sine Prisemestere, nemlig Joseph Jsaachim og Carl Kerner, ladet indbringe til Ankers paa Rheden tvende af dem anholdte Galeaser, den ene ladet med Sukker og Sprup, den anden baglastet, begge kommende fra Gothenborg, og bestemt til Stockholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Hs. Majestæt Kongen afreiste fra Frederiksberg Slot, Tirsdagen den 20de Kl. 7, og forblev, efterat have taget Kiøge Byes offentlige Indretninger, Havn og Borgerbevæbning m.v. i Øiesyn, Natten over i Kiøge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Den 21de August fortsatte Hr. Majestæt Reisen til Store Heddinge, holdt Specielrevne over enkelte Troppekorpser, og kom om Aftenen til Gissenfeldt, hvor Allerhøistsamme overnattede og forblev Dagen efter til Fredag Morgen, da Hs. Majestæt fortsatte Turen til Rønne Klint, og kom om Aftenen til Marienburg. J Løverdags var Allerhøistsamme i Stege, besaae Byens offentlige Indretninger, holdt Revne over Troppekorpser, og kom om Aftenen til Nykiøbing, hvor Hs. Maj. forblev Søndag over, efter at have tager Alt i Øiesyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
J Mandags og i Tirsdags var det Hs. Majestæts Bestemmelse at være paa Juellinge, og i Onsdags at over natte paa Knuthenborg. - Jgaar agtede Hs. Maj. at være i Vordingborg, og i Aften forventes Allerhøistsamme tilbage til Frederiksberg Slot.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Efter indgiven Ansøgning har det behaget Hs. Maj. Kongen at fritage Hs. Excellence Overhofmarschalv. Hauch fra sin Post, som Chef for de Kongelige Theatre, og at udnævne Hr. Kammerherre og Chef for det Kongl. Livjægercorps Baron v. Holstein, til Chef for samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Den 26de August om Aftenen blev paa Kiøbenhavns Observatorium opdaget den fra Solen tilbagekommende og forventede Commet. Den var i den lille Løve lige under Stiernerne og a, som ere de yderste i den store Biørns høire Bagfod. Den gaar opad imod Nord. Commetens Kierne eller Hoved og dens Hale have begge et meget svage Lys, og det er meget langt fra at de ere saa klare og skinnende som den der var at see September - December 1807. Halen er omtrent 1 Grad lang og kløftet eller deelt i tvende Grene. Naar Maanens Skin ei forhindrer det kan den sees med blotte Øine som en taget Stierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Hs. Majestæt har, under 19de d. M., allernaadigst resolveret saaledes. Vi ville allernaadigst have Sognefogder og Lægdsmænd for Fremtiden aldeles fritagne for Krigstieneste ved de annecterede Batallioner, under følgende Vilkaar. 1. At der til disse Bestillinger fortrinligst vælges gifte Gaardmænd af over 28 Aars Lægds rulle Alder, og findes deriblandt, imod Fermodning ingen dertil duelig, da vælges gifte Huusmænd af lige Alder, som drior deres Avling med egne Heste og Plov. 2. Nødsages Amtmanden til disse Bestillinger at tage af de som hiælpende Sønner i Lægdsrullen betegnede Reserver, da bør Saadant skee med Forældrenes Samtykke, og gives i saa Fald Reserven i Lægdslullen Ved tegning om, at Forældrene ere uberettigede til nogen anden Søns Hielp. 3. Skulde det Tilfælde indtræffe, at der i et Sogn eller Lægd ikke findes nogen til Lægds mand eller Sognefoged duelig Mand blandt foranførte Klasser, saa har Amtmanden, ved allerunderdanigst Forestilling igiennem Cancelliet, til Vor allerhøieste Approbation at indstille den eller de til de annecterede Batallioner henhørende Reserver i Sognet eller Lægdet, som allene findes duelige til disse Bestillinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
J forrige Maaned druknede Snedkersvend Søren Sørensen i Skanderborg, som vilde svømme en Hest i Søen. Kontoristen den unge Seidelin og Kiøbmand Veile styrtede sig strax i Søen for at redde bemeldte Snedkersvend, men Vandet var saa tykt og forplumret af Hestens Bevægelse, at uagtet Hr. Seidelin flere Gange dykkede under, kunde han ikke faae Øie paa ham, saa al Anstrængelse blev forgieves. Distrikts=Chirorgus Hr. Gyrsting indfandt sig strax, og opholdt sig saalænge og i at den Tid, der var mindste Haab om Redning, ved Søen. Den Druknede drev i Land 3die Dagen derefter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Sognefogden i Tebbestrup ved Randers udlover 50 Rd. til den, som kan opdage, hvo der istedetfor en And, har skudt en ham tilhørende kostbar Stud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Den 24 August. To fiendtlige Fregatter sees østlig imllem Liimfiorden og Mariager Fiord, i en Afstand af 4 Miil fra Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Den 25de. En fiendtlig Flaade sees imellem Tornæs og Anholt, gaaende Syd efter og store Belt, bestaaende af 2 Rangskibe, 1 Fregat, 3 Brigger og 35 Koffardieskibe. En fiendtlig Fregat krydse, imellem Liimfiorden og Mariager Fiord. En fiendtlig Fregat kryde ser imellem Mariager Fiord 1. Stevnshoved, og et Fartøi jagen af Fienden nordlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Den 26de. En engelsk Skonnert har ankret ved Udbyehøi, fører hvidt Flag. En fiendtlig Brig sees østlig imellem Marigger Fior og Stavnshoved. En fiendtlig Flaade har ankret ved Seierøe. De til Ankers liggende Seilere have lettet. En heel Flaade gaaet Sydefter af store Belt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Den 27de. En fiendtlig Flaade har ankret imellem FyhnshovedRævnsnæs, den sydlige Ende Samsøe, Viborg. Kiøbmand Hr. N. S. Giørup, der nylig har etableret sig her i Byen, har anlagt en Kartefabrik i sin Gaard, hvorved adskillige fattige Børn daglig arbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 30te August, er furnumerairContoirchef ved Archiv= og Kasserer=Contoiret under General=Commissariatscollegiet, Krigsraad J. Splittorff, udnævnt til virkelig Justitsraad, med Anciennetet af 8de Januar 1808 ; Overmagasindestyrer ved Uldmanufacturet i Kongsberg, Capt. L. G. Heramb, til Justitsraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Under det schlesvig, holsteenske Cancellie. Den 19de August er Paskor til Catharinenheerd, P. Jessen, udnævnt til Præst i Eichedsunder Trittau Amt, Rector i Neustadt, A. Meier, til Præst i Grossenstintbeck under Bordesholms Amt, Diaconus i Viøl, A. Heitner, til Præst i Bordlum under Bredfledt Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
under Admiralitetet. Den 4de Mai er Justitsraad Smidt, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra at være 1ste borgerlig Directeur ved Søeqvæst og Assistencehuset, og i hans Sted 2den Directeur, Grosserer Thomsen, udnævnt til 1ste borgerlige Directeur. Den 11te, J. F. Bruun, antegnet som Jndskreven ved Søecader=Corpset. Den 16de H. Ebbesen antaget til Maanedslieutenant. Den 20de G. W. Tegner og den 21de F. W. C. Lange, antegnede som Indskrevne ved Søecadet=Corpset. K. J. Rosenkilde antagen til Maanedslieutenant. Den 30te, A. H. H. Kramer antegnet som Jndskreven ved Søecadet=Corpset. Den 31te, Sec. Lieut. Pohlman afgaaet med Anciennetet fra Søecadet Corpset, og Cadet=Underofficeer O. W. Erichsen udnævnt til Maanedslieutenant. Den 12 Juni er Studiosus J. S. Fog beskikket til Mynsterskriver ved Søe Jndrolleringen i Lollands=Falsters og Møens District. Den 28de, J.C. Møller antagen til Maanedslieutenant. Den 22de, L. T. Brandes antegnet som Jndskreven ved Søecadet=Corpset. Den 29de, P.N. Lange antagen til Maanedslieutenant. Den 3die Julii, P. Lund, udnævnt til Bloetækkermester ved Holmen. Den 15de, H. Jacobsen, og J. Carlsen, den 18de, J. H. Marqvart og Cadet=Underofficeer J. C. Duntzfeldt udnævnt til Maanedslieutenanter. Den 24de Contorist J. Jacobsen udnævnt til Copiist i 3die Departements Contoir. Den 26de, Capitain og Commandeur af Dannebrog, J. Krieger, udnævnt til Chef for 2det Artillerie=Compagnie i 2den Division; Capt. Lieut. og Ridder Budde tillagt Capt. Lieutenants Gage; Prem. Lieut. Kinch ligesaa Prem. Lieutenants Gage, og Sec. Lieut. Nyberg tillagt Gage ved Devisionerne. Den 28de, Maanedslieutenant I. Lassen udnævnt til Lodsoldermand i Drammen. Den 50te, Prem. Lieut. Spærk ansat til subalterne Officeer ved Søeindrolleringen i Laurvigen, i Capt. Lieut. og Ridder Buddes Sted. Den 1ste August, Cadet Brabaand, efter Ansøgning, afskediget. Den 4de, H. O. Lutzen udnævt til Copiist i 4de Departements=Contoir. Den 15de, P. Løhmoe antagen til Manedslieutenant. Den 15de Maanedslieutenant S. H. Bierfreund, efter Ansøgning, afskediget, og M. M. Mathiesen antegnet som Jndskreven ved Søecadet=Corpset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Døbte. J Ribe Domkirke den 30te August: Apotheker Eilschous Datter, Jngeborg Kirstine, Fadderne: Frue Fog fra Viborg, Frøken Elisa Fridsch, Pastor Christensen. fra Præstkiær, Hr. Hansen fra Flensborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
AVERTSEMyrs Min kjære Steddatter Mad. Ane Magrethe Mathiesen født Satterup er i Dag bortrevet af Døden i sin Alders 30te Aar. Da hendes Mand Hr. TelegratBestyrer E. Mathiesen er fraværende, blev det min tunge Pligt, om dette, især for hendes Ægtefælle, hendes Moder og efterladte fireaarige Datter saa smertelige Tab at underrette fælleds Paarørende og Venner, som, jeg er forvisset om, ville deeltage i vor billige Sorg. Varde, den 29de Aug Sørensen. 1630 Rd., som er en til næste 11te Decbr. opsagt Capital for nogle af Borgemester Embeders bortsolgte Jorder, er til samme Tid at faae til Laans mod antagelig Panteforskrivning og lovlige Renter. Ribe, den 3die Septbr. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Onsdagen den 25de September næstkommende, Formiddagen Kl. 11ve, bliver, efter Begiering af Madame sal. Petersens, foretaget offentlig Auction over Gaarden Schodborghuus, beliggende i Veien Sogn, Malt Herred, Ribe Amt, og hvis antagelig Bud skeer bortsolgt. Til Gaarden der staaer for Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. hvortil hører omtrent 200 Tdr. Land, som er Hovedgaards Taxt, er i nærværende Høst indbierget Afgrøden, af 24 Tdr. Rugsæd, 40 Tdr. Havresæd, 4 Tdr. Bygsæd, og 12 Tdr. Havresæd, som følger med. Aarlig kan omtrent avles 70 Læs Høe, holdes, foruden de nødvendige Hester, 16 Kiøer, 8 a 10 Stkr. Unghøveder, 12 Faar og fodres 4 a 6 Stude. Paa Gaardens Mark er beqvem Mærgelgravning i Siden af en Bakke, hvorfra kan kiøres ud og need til en betydelig Deel Hedeland, som efter Mærgel giver ypperlige Frugter. Eiendommene der beqvem kan drives med 4 Heste, kan strax tiltrædes. Til Gaarden hører en Aalegaard, som er fordeelagtig. Naar Gaarden er solgt, bortsælges samme og følgende Dag dens Besætning, Ud= og Indboe. Lysthavende indbydes. Ribe, den 2den Septbr. 1817. Hermansen. Bestyrer C. Mathiesen er fraværende, blev det min tunge Pligt, om dette, især for hendes Ægtefælle, hendes Moder og efterladte fireaarige Datter saa smertelige Tab at underrette fælleds Paarørende og Venner, som, jeg er forvisset om, ville deeltage i vor billige Sorg. Vare, den 29de Sørensen. 1630 Rd., som er en til næste 11te Decbr. op" sagt Capital for nogle af Borgemester Embedets bortsolgte Jorder, er til samme Tid at faae til Laans mod antagelig Panteforskrivning og lovlige Renter. Ribe, den 3die Septbr. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Onsdagen den 25de September næstkommende, Formiddagen Kl. 11de, bliver, efter Begiering af Madame sal. Petersens, foretaget offentlig Auction over Gaarden Schodborghuus, beliggende i Veien Sogn Malt Herred, Ribe Amt, og hvis antagelig Bud skeer, bortsolgt. Til Gaarden der staaer for Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr., hvortil hører omtrent 200 Tdr. Land, som er Hovedgaards Taxt, er i nærværende Høst indbierget Afgrøden, af 24 Tdr. Rugsæd, 40 Tdr. Havresæd, 4 Tdr. Bygsæd, og 12 Td. Boghvedesæd, som følger med. Aarlig kan omtrent avles 70 Læs Høe, holdes, foruden de nødvendige Hester, 16 Kiøer, 8 a 10 Stkr. Unghoveder, 12 Faar og fodres 4 a 6 Stude. Paa Gaardens Mark er beqvem Mærgelgravning i Siden af en Bakke, hvorfra kan kiøres ud og need til en betydelig Deel Hedeland, som efter Mærgel giver ypperlige Frugter. Eiendommene der beqvem kan drives med 4 Heste, kan strax tiltrædes. Til Gaarden hører en Aalegaard, som er fordeelagtig. Naar Gaarden er solgt, bortsælges samme og følgende Dag dens Besætning, Ud= og Jndboe, Lysthavende indbydes. Ribe, den 2den Septbr. 1811. Hermansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Hvor en Student eller anden duelig Person, der besidder Lyst til at ville og Evne til at kunne paatage sig at være Huuslærer hos en Mand paa Landet for hans 4 Børn; 2 Sønner og 2 Døttre, kan faae Condition til førstkommende Michaeli eller i seenest til Martini, erfares herpaa Adresse Contoiret naar man dertil henvender sig enten mundtlig eller portofrie Breve,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Proclama. Da Madame Else Kierstine. Emborg, fød Albretsen, er ved Døden afgaaet heri Byen, og hendes Boe taget under Skifterettens Behandling til Skifte og Deling imellem hendes saavelsom hendes forhen afdøde Mands Arvinger, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26 Octbr. 1792, alle, som udi dette Boe maatte have noget at andrage eller fordre, det være sig Arv eller andet Tilgodehavende, at de inden bemelte Tids Frist fremkomme med behørige og legitimerte Anmeldelser for Skif, ceretten i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Til Efterretning for de vedkommende Arvinger meldes at den Afdøde har efterladt et allernaadigst confirmeret Testammente, hvorefter hendes Boes Formue skal deles i 2 lige Dele imellem hendes forhen afdøde Mand Jens Emborgs samtlige Arvinger og de af hendes egne Arvinger, som af hende i bemelte Testammente ere benævnte nemlig 4 Døttre af en afdød Søster, som har været gift med Præsten Hr. Wanting, navnlig Gjertrud, Elisabeth, Agathe Johanne og Maria Wanting, samt 4 Brødrebørn, navnlig Hans Christian Albretsen, Johanne Albretsen, Birgitte Sofie Albretsen og Christiana Birgitte Albretsen, en Datter af afdøde Auditeur Albretsen; men dersom denne ved Døden skulle være afgaaet, da skal hendes Lod tilfalde Broderdatteren Birgitte Cathrine. Albretsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Ligeledes indkaldes alle, som til Boet maatte være noget skyldige, derfore at giøre behørig Rigtighed, saafrem de vil undgaae Søgsmaal. Colding Raadstue, den 31te August 1811. Magistraten. di Aaret 1808 døde heri Colding, Vei Piquer Christian Rindelaub, afskediget Sergeant fra det holsteenske Jnfanterie Regiment, hvis meget ubetydelige Bo strax til sin Tid er taget under Skifterettens Behandling. Da den Afdøde skal have efterladt sig en Datter, navnlig Regine, som skal være gift med en Matros i Kiøbenhavn, men det ikke har været mueligt, uagtet al anvendt Umage, at erholde Oplysning, om bemeldte Datter er levende eller død, saa bekiendtgiøres dette Dødsfald i de offentlige Tidender til Efterretning, saavel for den benævnte Datter eller hendes muelige Arvinger, som for andre den Afdødes Arvinger samt Credi og Debitorer, og indkaldes alle Vedkommende med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de Octbr. 1792, at melde sig for Skifteretten. Colding Raadstue, den 31te August 1811. Magistraten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Ved Yding Kalkbrænderie kan bekommes god Kalk store og smaae Partier, som udleveres af Sognefogden, Rasmus Christensen derpaa Stedet. Betalingen, erlægges ved Modtagelsen med 5 Rd. pr. Tønde. Ligesaa kan og bekommes Kalk hos mig undertegnede i Horsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Høfiner. Bekiendtgiørelse. Et Brev med Penge 67. Rd., som bestod udi en 500 Rd. Seddel Nr. 11387 A. 1790. 10 Rd. dito 5 Rd. dito = 152800 = 1792. og . 2 Rd. dito er kommen af Hænder. Hvo som kan eftervise disse Sedler loves hermed en passende Belønning og kan dette meldes hos Jver Taaning i Weile, Aagaard i Colding og Holgersen i Hadersleff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
En saa get, som nye meget smuk Viener Vogn blaalaqveret er tilkjøbs, hvorom nærmere faaes Underretning paa Riber Adresse Contoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Natten imellem sidste Løverdag og Søndag ere tvende Stude optaget her paa Marken til Kroet, den ene rødbielmet den anden graabroget, som kan afhentes mod at betale alle Omkostninger. Lintrup Kroe, d. 28 Aug. 11. Hans Pauelsen. Betænkning om Berberissernes Skadelighed for Ruggrøden, faaes her paa Adresse Contoiret. for 8 s. d. Stkt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
Danske Connossem enter faaes tilkjøbs her paa Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-03
her paa Adresse=Contoiret faaes: Markedspasser, Extraskats Maanedlig Af= og Tilgangslister, Hovedmandtallister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Udgives 2 Gange ugentlig i Ribe af Re
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamb. Corres.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Paris, den 29de August. Fra Hyeres meldes, at den fiendtlige Flaade endnu den 16de laae i Bøyen; den bestaaer af 18 Linieskibe og 2 Fregatter, hvoraf 14 ligge for Anker, de øvrige krydse. Den 14 og den 16 har Viceadmiral Emer ian gjort Krydstoge, for at beskytte Kystfarten, og efter at have bragt alle franske Fartøier i Sikkerhed, gik han med sin hele Eskadre til de hveriske Øer, hvor han forblev en heel Dagi den fiendtlige Eskadres Paasyn. Men denne holdt kun nogle Skibe under Seil, hvilke gjorde de sædvanlige Observationsmanøvrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Figuieras har overgivet sig. En af Commanbantens, Martinet, Adjutanter, der den 8de August var deserteret, havde sagt, at Garnisonen leed skrækkelig Mangel, og havde besluttet, at vove et Desparationsforsøg. Hertugen af Tarent fordobblede Vagterne i den frygtelige Circumvallationslinte, som omgave Stedet; Generalerne tilbragte Nætterne i Linierne; og alle Foranstaltninger vare trufne, at Fienden ikke skulde undkomme sin Skiebne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Natten imellem den 16de og 17de forsøgte Martine, Spidsen af sine Folk, at foreere de franske Linier, efter at alle Levnetsmidler og Munitioner vare forbrugte, Han blev modtaget med en saadan Kartætsk og Hanbitzild at han hurtig og i Uorden maatte trække sig tilbage til Fortet. Ved Dagens Anbrud fandt man 4000 Mand dræbte paa Valgpladsen. Herpaa blev Garnisonen opfordret til at overgive sig paa Discretion, da den ellers maatte vente at springe over Klingen. Den 19de om Morgenen overgav den sig, og marserte ud, 3500 Mand stærk, hvoriblandt 350 Officerer, Commandanten Martine, flere Brigadeergeneraler, 80 Overofficerer o. s. v. Den gaaer i 3 Colonner til Pelpignan. Garnisonen har under Blokaden mistet dacteuren og Forlæggeren N. Hopholover 2000 Mand ved Jld og Sygdom. 1500 Syge, ligge i Hospitalet, og 200 utienstdygtige maae man skikke hiem. Den Keiserlig Armee har udholdt meer end 60000 Kanonkugler og 2 Millioner Flinteskud. Med en mageløs Standhaftighed har den taalt Strabadser, og Klimatets Ubehageligheder i de 4 Maaneder 9 Dage, Blokaden varede, og siden den 24de Julii tilbrage, 25 Nætter i Raad under Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Den 28 August. Den 25de blev Keiserindens Fest høitideligholdt. Pariserne viste ved denne Leilighed, ligesom ved Alt, hvad der angaaer den Keiserlige Familie, den meest levende Deeltagelse. Alle vare indtagne af den Maade, hvormed Keiserinden tiltalte enhver. Jndvaanerne fra enhver af Rigets Dele havde indfunden dem for at tage Deel i Hovedstadens Glæde. Man kan ikke rose Festen bedre, end ved at sige, at 2 den var Souverænen som havde gjort Planen til den, og Fyrstinden, som var den skiønne Gienstand, værdig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Den 21 August har Hs. Majestæt udnævt Louis Braschi til Maire i Rom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
London, den 21de August. Af 12 portugisiske Cavallerieregimenter er kun 1200 Md. paa deres Post, og Jnfanteriet, som bestod af 30000 Mand, er ved Desertion reduceret til 12000. Mange saakaldte Volontærer havde Englænderne slæbt bort i Lænker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-06
Sir John Sherbrokke skal ufortøvet reise til Hallifar med en talrig Generalstab. Kongens Sindsygdom tager til. Man maae anvende Tvangsmidler for at hindre ham fra at begaae Voldsomheder under Paroxysmerne. Lægerne have erklæret, at de opgive alt Haab, om at han vil faae Forstanden igien. Hs. Majestæt lider de heftigste Smerter af Vandet, som samler sig i Hjernen.