JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Stokholm, den 22 Januarii. Arbeidet ved Floden i Carlscrona vil med første igien tage sin Begyndelse. Prisen paa vort Jern stiger bestandig. Det heder, at Financedepartementet igien vil blive indført og samme blive overdraget den fordumværende bekiendte Financeminister. Generallieutenant, Greve Hamilton, er ankommen hertil fra Vestgothland.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Breve fra Kiøbenhavn, den 29 Jan. Jdag Hs. Majestet Kongens 50 Fødselsdag, bliver og Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens igaar indfaldte Fødselsdag tillige celebereret. Jmorgen bliver til denne Dags Høitideligholdelse i de kongelige Herskabers Overværelse givet en ny Oper; Arrier og Eveline kaldet, oversat af det Franske, og paa Torsdag er for alle 9 Klasser er stort Balpare en Domino paa det kongel Theater, hvortil allerede over 2000 billetter ere uddeel.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Af en her indløben Beretning fra Chefen paa Fregatten Najaden, Generaladjutant Krieger, af 20de December, seer man, denne Fregatte var den 15 i samme Maaned gaaet under Seil fra Flekkerøe med en Convoi af 7 Koffardieskibe, og efter 4 Dages Forløb passeret Dover.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Generaladjutant Løvenørn skal efter Forlydende i tilkommende Folaar reise over til Bornholm, for at undersøge Havnene ved denne Øe, og at anlegge der nogle Fyrer. Derpaa skal denne Officeer, heder det ogsaa besøge begge Hertugdømmene i samme Henseende.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Breve fra London af 28de Dec. indeholder den sørgelige Efterretning om adskillige danske Skibes Forulykkelse. Det Kammerherre Ancker i Christiania tilhørende med Tømmer ladte Skib, Louisa Auguste, forgik den 16 Nov. Den 11 strandede ved Voodbringe det danske Skib den norske Løve, Capt. Arctamter, og samme Dag fornlykkedes endnu Skibene Norge, Capt. Back og unge Crhristian, Capt. Rylan saa aldeles at kun Mandskabet kunne reddes.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Skibet, Mariane, Capt. Peter Bøgwad, er den 19 Deel. forlykket paa Kysterne af Augierne; 3 af Mandskabet satte derved Livet til.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Aalborg, den 15 Februarii. Efter Jversens syenske Avis, lader Politiemmesteren i Odense udføre den løse Snee der opfylder Gaderne. Vel om man her i Aalborg ligeledes havde RenopationsVogne til at udføre Sneen af Gaderne; men da denne Indretning ikke er, var det dog ønskelig, om enhver der holder Hæste og Vogne, vilde, i det mindste for deres Gade-Strækning, forhielpe til Gadernes beqvemmere Fremkommelighed med Sneens Udførsel, eller om den overflødige Snee kunde for Kæmner=Cassens Reg bekostes udført. ermom dertil, og medbragte. er; men.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
den for i Onsdags Den Mulct, som er bleven paalagt, for den, imod en ved Vesterport som Gefreider staaende Soldat, om Natten begaaede Forseelse; er bleven betalt med 1 Rdlr. til Regimentets, og 1 Rdlr. til Byens Fattige.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Capitelstaxter, Fyen og Langeland, Rug a Tønden 3 Rd. 1 Mk. 4 s. Byg 2 Rd. 1 Mk. 4 s. Havre 1 Rd. 4 Mk. Viborg Stift. Rug a Tønden 3 Rd. 5 Mk. 2 s. Byg 2 Rd. 7 s. Havre 1 Rd. 2 Mk. 2 s. Aarhuus Stift: Rug a Tønden 3 Rd. 5 Mk. 12 s. Byg 2 Rd. 1 Mk. 4 s. Havre 1 Rd. 4 Mk.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
(Jndsendt. Høieste Rets Dom af 31 Januarii 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Det af afgangne Kirstine Jensdatter Tranders forhen afg. Jens Kudsen Lunds Efterleverske til Christiane El berg under 20 Julii 1795 udstædte Skiøde bør uefterrettelig at være; men i det øvrige bør Christiane Elberg, for Contra Citanternes Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justits=Cassen betaler hver af Parterne 5 Rigsdaler.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Predikanterne paa 2den Søndag i Faste. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch, Høimesse. Aftensang. Hr. Mørch. Hr. Henneberg. Frue Kirke, Hr. Mag. Bach. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Fasteprædikener. J Frue Kirke paa Tirsdag, Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Aalborg Bye Nyt.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Døbte. Den 8 Februarii i Frue Kirke, Tømmersvend Jens Poulsens Datter Else Kirstine, Fadderne Mad. Kruse, Jomf. Kiellerup, Hans Weile, Henrich Aars lev, Jørgen Schaltz, Søren Winchel. Den 11 Februari i Frue Kirke, Christen Pedersens Søn Peder Christensen, Fadderne: Mad. Nielsen, Jomf. Deichmand, Viinhandler Jens Møller, Niels Borup, Christen Sødring. Begravede. Den 9 Februarii, Corporal Ranges Datter Elisabeth, 1 Aar. Den 12 Februarii Leene Cornetiusdatter af Fattighuus, 83 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Avertissements. Stille hensov i Dag Morges mellem 3 og 4 vor elskede Fader, Johan Ludvig Christian Pontoppidan, Prof. Theol. og Sognepræst for Budolphi Menighed i Aalborg. At Slægtninge og Venner føle hvor smetteligt dette Tab er for os, hans 9 efterladte Børn, derom ere vi overbeviste og frabede os ald Forsikkring derom. Aalborg, d. 14 Febr. 1799. Paa samtlige Sødskendes Vegne Jens Pontoppidan.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Det behagede Gud den 13 Febr. ved Døden at bortkalde herfra, min kiære Svigermoder Mad. Anne Cathrine Spliid, Enke efter sal. Hr. Jacob Otte Hübert forhen Sognedegn for Albech og Waar Menigheder, omtrent 61 Aar gammel, efter 4 Ugers Sengeleie; hvilket herved tilkiendegives fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 14 Februarii 1799. C. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
J sin Herres Glæde udi de evige Boliger, indgik den 11 i denne Maaned vor dyrebare Moder: Cathrine Marie fød Langballe, Enke af sal. Hr. Lauritz Kragh, fordum Sognepræst for Wolstrup og Hørbye, udi sit Alders 68 Aar 5 Maaneder og nogle Dage, efter at hun i de 2de sidste Aar har havt Anstød af et Rørelse, og i de sidste 14 Dage af hendes Liv har maattet holde Sengen underhaarde Følelser af Dødens Kamp. Dette for os smertefulde Dødsfald bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner af hendes efterladte Børn. Aarhuus den 12 Februarii 1799. W. C. Bang. Anne Ericha Kragh. Hoften og Gravene, 2 Prædikener, efter fleres Anmodning udgivne af L. N. Fallesen, første Kapellan ved vor Frue Kirke i Kiøbenhavn, faaes hos Bogtrykker Wandall heftet for 1 Mk. Ligesom Naturen selv paalægger alle Forældre at sørge for deres Børns Opfostring, og Barnefaderen ligesaa lidet som Moderen bør unddrage sig fra denne naturlige Pligt, saa er dette og ved retfærdige Love bestemt. - Jkke desto mindre gives der dog Barnefædre følesløse nok til at overtræde dette Naturens Bud, og ikke sielden undskylder sig med Uvidenhed om Lovgivningen i den Henseende. - Forat bringe disse til Erindring om deres Pligter, og om muelig derved at forekomme fæere Klager fra Børnemødre om Opfostrings Hielp, anføres følgende Kongelige Anordninger om Barnefædres Pligt at bidrage til deres uægte Børns Opfostring, og de hertil lagde Tvangsmidler Forordningen af 14 October 1763 befaler, at Faderen til et uægte Barn skal lige med Moderen bære Omsorg for dets Opdragelse, og efter hans Formue erlægge i det mindste Halvdelen af de Omkostninger, som dets nødtørftige Underholdning, efter Øvrighedens Skiønnende, udfordrer, til det er 10 Aar gammelt; vægrer nogen Barnefader sig herudi, skal Øv besørge dets Opdragelse, til at nyde af hans Løn eller anrigheden forhielpe Moderen som har Barnet hos sig, eller skal betale. Cancellie=Skrivelse af 2 November 1771 beden Jndkomst, det han saaledes efter naturlig billighed stemmer, at da et Barns Opfostring sædvanlig løber til 12 Rd., saa bør Faderen betale i det mindste 6 Rd.; og at slige Opfostrings Penge bør i Mangel af mindelig Betaling hos Vedkommende uden videre Dom ved Udvantning at inddrives. Forord. 10 Dec. 1790 tillægger det Tvangsmiddel, at naar uægte Børns Fædre ikke betale det Biedrag til deres Børns Opfostring, som Øvrigheden i Overeensstemmelse med Forord. 14 Oct. 1763 finder billigt, og skal Øvrigheden lade dem hensætte til Arbeide i Forbedrings= eller Tugthuuset i saa lang Tiid som Forord. 6 Dec. 1743 i Hensigt til idømte Strafbøder, fastsætter, neml. een Dags Arbeide for hver Mark dansk som ikke betales. Endelig fastsætter Forord. af 30 Mai 1794, at uægte Børns Mødre skal være berettiget til at beholde og opfostre deslige Børn; og at de dertil skal nyde Bidrage naar Barnefaderen er Landsoldat eller Landrecrut, af den Belønning af 5 Rd. aarlig, ham er tillagt ved Forord. 20 Junii 1788, som til den Ende bør ham indeholdes for saavidt samme er tilstrækkelig. Aalborg den 9 Febr. 1799. Bøggild, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
En ferm og skikkelig Pige, der er vandt til at forrette Stuepige Gierning, og har Lyst til at tage imod Condition fra nu af til 1 Maj kan melde sig hos Byens Fæstemand, hvor nærmere Anviisning gives.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Et meget skikkelig Fruentimmer ønsker sig en god Condition som Huusjomfrue, men belst paa Landet, som kan forrevise god Skudsmaal og gode Recommendationer; Anviisning gives hos Skipper Søren Welsen boende i Brødregaden ved gammel Torv.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Torsdagen den 7 Martii førstkommende, om Formiddagen kl. 10, bliver Skiftet efter Præsteenken fra Schagen, afg. Mad. Lobberg, fød Wivet, der boede og døde i Hiøring, foretaget udi Kiøbmand Hr. Christen Thomsen Høg steds Huus i Hiøring, hvor Arvinger og enhver Vedkommende, som maatte have noget at erindre eller paastaae under dette Skifte, videre end skeed er, ville melde sig, saasom Skiftet da formodentlig bliver optaget til Decision, og derefter paafølgende endelige Slutning. Aarsted Præstegaard den 7 Februarii 1799. S. Bloch.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Da Karen Jensdatter forhen Afdøde Selveier Jnst Mortensens Enke i Haldrup, Wildsted Sogn, Sleth Herreds Aalborg Amt og Wiborg Stift, ved Døden er afgaaet og hendes Efterladenskaber taget under lovlig Skiftebehandling saa indkaldes herved i Følge Placaten af 26 October 1792, enhver, som efter bemeldte Afdøde kunde have noget at fordre, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer under Skiftet, som igien foretages den 23 Februarii og 6 April førstkommende. Løgstøer den 6 Februarii 1799. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Skrive- og Reisekalendere for indeværende Aar. 1799, ere nu igien at faae hos Bogtrykker Wandall; Sammesteds faaes og Comtoir-Calendere for 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Eieren af Svenstrupgaard er findet at bortforpagte samme. Gaarden er beliggende en Miil fra Aalborg, i Svenstrup Sogn, Hornum Herred, Marken er indhegnet med dobbelt Dige for det meeste beplantet med levende Gierder. Jordene vel dreven, Vangene som ligger ude besaaet med Klever; Kartoffel Avlen drives især med betydelig Fordeel, og legges deraf aarlig imellem 30 til 40 Tønder, Forpagtningen kan tiltrædes Majdag dette Aar, og erfares Vilkaarene hos Eieren paa Svenstrupgaard. og hos Hr. Capitain von Bay i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Ved Skiftets Slutning den 29 December sidst, efter afg. Jens Knudsen Smed i Wiinsted paa Børglumklosters Gods, er den Afdødes Arvinger samtlig tilfalden den Summa 83 Rd.; men da disse ikke under Skiftet tilbørlig anmeldte og legitimerede sig, uagtet de vare Dødsfaldet bekiendtgjorte, og alle opholder sig i Provindsen, saa bliver forbemeldte Arvinger, ligesom forhen skeet er i disse Tidender for 1798 under No. 57, 60 og 62, atter indkaldte at indfinde dennem her paa Skriverstuen med lovlig Beviislighed om deres Antall og Arverettighed til Boets dem tilfaldne Arv, som da imod lovlig Afkald skal blive de Myndige udbetalt, alt inden et halv Aar fra Dato; thi i Mangel af behørig Anmeldelse og Legitimation i bemeldte Tid, bliver Capitalen derefter deponeret i den Kongelige Kasse, i Følge Rescripter af 7 Februarii 1780. Børglumkloster den 17 Januarii H. Brantsen, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
J Følge Stervboets ringe Forfatning efter afg. Sognedegn for Bindslef og Uggerbye Meenigheder, Christian Højer, bekiendtgiøres herved: at 12 Ugers Dagen indfalder førstkommende 23 Febr.; thi ville dette Stervboes Vedkommende, samt Credi= og Debitorer bemeldte Dag Kl. 9. Formiddag møde i Bindslef Degneboelig. "Sindahl Præstegaard den 16 Januarii 1799. Holm.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Da Peder Kreiler, forhen Kiøbmand her i Byen, har opgivet sit Boe under Skifterettens Behandling, til sine Creditorers Afbetaling, saavidt det kan tilstrække, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel alle og enhver, som maatte have noget at fordre hos bemeldte P. Kreiler, at anmelde og beviisliggiøre samme inden saadan Tidsforløb, for undertegnede Skifteforvalter. Til behagelt Efterretning for Creditorene, og især for Pandehaverne bekiendtgiøres: at en Skiftesamling holdes i Boet den 18 Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved hvil kan Conditionerne, hvorefter de faste Eiendomme skal bortsælges, bliver fastsat, og en Jncassator valgt til at hæve Auctionsbeløbene. Nibe den 16 Januarii 1799. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
642 Rd. 2 Mk. 9 2/3 s. Umyndiges Midler er at faae tilLaans, imod befalet Sikkerhed, i indeværende Aars Snapsringstermin hos Overformynderiet i Nibe. Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Digte af Anton Frants Just, 4 Mk. indbunden 4 Mk. 8 s. 2) Hemmelige Efterretninger og Satans Hof, 1 Mk. 4 s. 3) Fortællinger af Anton Frants Just, første Bind, 1 Rd; heftet 1 Rd. 8 s. 4) Den nyeste Bondepragtika til Nytte for Landmænd og Agerdyrkere, udgivne af A. F. Just, hvortil er føiet en Afhandling om Pile, heftet i Mk. 8 s. 5) Afhandling om de i Danmark voxende Pilearter og deres rette Dyrkningsmaade, 12 s.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
6) Haandbog for de som ei ere Hestelæger, efter den engelske Udgave med nogle Tillæg; udgiven af A F. Just heftet i Mk.; Dito paa Postp. 1 Mk. 4 s. 7) Den Politiske Histories Oversigt, 1ste Deel, heftet 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Constantinopel, den 3 Januarii. For 3 Dage siden erholdt man her den Efterretning, at Capitain Sir Sidney Smith er passeret igiennem Dardanellerne om Borde paa Linieskibet Tiger paa 84 Kanoner, tilligemed en Fregatte paa 36 Kanoner. Men Modvinde haver nu hindret hans Ankomst hertil. Man forsikrer, at han efter de Foræringers Aflevering, hvilke han overbringer for Storherren og vor Regiering, vil gaae til Segls i Spidsen for en combineret Eftadre, som skal være bestemt mod de sydlige franske Kyster, mod Marseille og Toulon.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Livorno, den 16 Januarii. Man bevidner, at en russisk tyrkisk Flode er vor Havn saa nær, at den hver Dag kunne lande. Men dette vil ikke skee, da de Franske staae nær hos os i Lucca. Sikkert er det, at Engelænderne føier store Anstalter, at holde sig paa den nærliggende Øe Elba. De tilsammenbringer og fører mangehaande Levnetsmidler derhen. J St. Steffano, en i det Toscan, liggende neap. saakaldende Besætningsplads, har det sammesteds liggende Infanterie indskibet. sig til Afreise. Cavalleriet indskibet sig ogsaa. Hvorhen, er ubekiendt. Colin, den 27 Januarii. Jgaar brød her Jsen, paa Rhinen løs og Jisgangen skeede, imod al Forventning, saa lykkelig, at den ikke gjorde mindste Skade. Men i Dag blev Faren, som man troede alt at være forbi, desto større. De neden for Rhinen befindende Jirdamme foraarsagede, at Strømmen igien kom til at staae, hvorved nogle Skibe blev beskadiget, andre sønderslaaet. Man befrygtede endnu større Ulykke, da Vandet steeg og allerede trængde ind i Staden. Men denne Aften Kl. 7 er Jisstødet lykkeligviis paa nye bortdreven og alting afgaaet uden videre Skade. Tidender, 3 Wandall,
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Frankfurt, den 2 Februarii. Formedelst Mangel paa nye officielle Beretninger og Krigsoperationerne i Jtalien, begynder man ganske at tvivle om Sandheden af den Træfning, som skal have forefaldt ved Capua. Ligesaa usikre ere de nyeste maalandske Privatefterretninger over det bag Volturno forefaldende frygtelige Slag, hvorhos General Rey, efterat han havde forfulgt Neapolitanerne til Avura, var af en overlegen neapolitansk Magt bleven angreben fra Leiren ved Caserra og dødelig saaret, indtil General Championnet tilte ham til Hielp, havde slagen Neapolitanerne og formedelst denne Seier vundet Capaa tilligemed Hovedstaden. Forinden kort Tid maae endeligen det Tilforladelige herover blive bekiendtgiøre. Florentiner Beretninger sige, det lader sikkert til, at Kongen af Neapel allene desaarsag saa hastig havde forladt sin Hovedstad, fordi sammesteds havde viist sig Folkebevægelser. Thi det havde allerede længe tilforn været sagt, i Fald det kom til et fransk Angreb, at han vilde gaae til Sicisien, hvorhen det er de Franske umuelig at komme Bologna, den 16 Jan. Jfølge detailerede Efterretninger var det den 24 November at den neapolicanske Armee satte sig i Bevægelse, og 3 Dage derefter saae den romerske Stat sig angreben fra 5 forskiellige Kanter. Den hele Armee var 48,800 M. stærk, havende 106 Kanoner og 137 Munitionsvogne. Da samme gjorde Angreb, bestod den franske Armee, i det Rommerske kun af 5 Halvbrigader, et Regiment, Jægere til Hest, og et Dragonegiment, samt et ridende Artillerie med 7 Kanoner og 1 Haubith. Hertil kommer den rommerske Legion, 3 til 4000 M. stærk, i alt et Corps af 10 - 11000 Mand. Først efter at Neapolitanerne vare slagne, kom der nogen Forstærkning fra det nordlige Jtalien. Fraregnet den Feil, at General Mack havde taget sine Troppers Beskaffenhed alt for lidet i Betragtning, forsikkre Kiendere, at Planen til Maks Operationer, var lagt saa fortreffelig, at der ikke skulle have undkommen en Franskmand, hvis han kunne have udført den med bedre Tropper.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Jtalienske Grændse, den 23 Jan. Vicekongen, i Neapel føier alle Anstalter til at giøre de Franske eftertrykkelig Modstand. Han har sammenbragt 20000 Lazaronis til at forsvare Staden; han forsager alle mistænkelige Personer, og indsperrer de Farligste. Stats fangerne, som udgiøre over 1000 Hoveder, har han tilbuden Frihed, om de ville gribe til Vaaben imod de Franske! og mange have taget imod Tilbudet, da de fleste vare intet mindre end Democrater og Revolutionsselskere, men blot af andre misfornøiede ærgierrige Mægtige ved Hoffet blevne forledte til hemmelige Forbindelser imod Ministeriummet, men ikke imod Kongen. Rekruter stimle sammen fra alle Kanter, og de Franske Sager synes ikke at ville staa paa de bedste Fødder, hvis de skulle vove sig dybere ned i den italieenske Støvle, og man kunne trække Krigen i Langdrag. - Den hele Po er nu skiult med Krigsfornødenheder, som de Franske lade bringe nedefter. Den 3die strandede 7 piemontesiske med fransk Artillerie ladede Skibe paa Titino, der hvor den falder i Poen; kun Mandskabet blev reddet. - Jndvaanerne i Viterboe, have frakkiøbt sig Plyndringen, de Franske havde truet dem med, formedelst 15,000 Piaster, som maatte betales inden 2 Timer. De havde forhen forgrebet sig mod nogle Franskmænd.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
J Rom hersker stor Nangel paa Levnetsmidler. Bagerboderne ere uophørligt beleirede af Brødtrængende.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Man har nu givet Folket det Haab, at der snart skal raades Bod paa denne Trang, i det man vil hidbringe for Folket i Rom de i Gaeta fundne Magaziner og især de 30 Kornskibe, mandtraf i Havnen. Ogsaa haabet man, at Civetavechia snart vil overgive sig, hvor et store Kornforraad befindes. anme Wien, den 26 Jan. Af den neapolitanske Minister har man erfaret, at Keiseren af Rusland har ladet den ved sit Hof staaende neapol. Gesandt erklære, at han ved Tingenes nærværende Stilling i Jtalien, ville understøtte Kongen of Neapel med sin hele Magt. Der var til den Ende udstadt de fornødne Ordres, til at sætte det udfordrede Militaire i Bevægelse. Efter Rygtet, skulle 18000 Russer fra Dale atten af skibes over det addriatiske Hav til Neapel.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Et Brev fra Salonicht af 3 Jan. meddeler en Srivelse fra Alexandrien, hvori bestemt siges, at Burnaparte ikke befinder sig i nogen ufordeelagtig Stilling, i Egypten. Ved sit Skye er han frygtelig for Tyrkerne og Mamelukkerne. Man har nu lært at indsee, at ingen personlig Tapperhed kunde udrette noget mod saa frykkelige Vaaben, som Bomber og Kartersket, og beklager nu, at Egypten nesten ganske er blottet for svært Skyt, dog haaber man, er blive forsynet dermed fra Englænderne. Mange Græker helde allerde til Buonapartes Side, og de koptiske Christne giøre det end nu mere.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Rastadt, den 31 Jan. De franske Ministre have overgivet 2 stærke Noter, den ene til Rigsdeputati sionen og den anden til den keiserlige Minister Grev Lehr, bach, i hvilken sidste de forlange inden 14 Dage et til fredsstillende Svar i Henseende til de rues. Troppers Marsch og deres virkelige Afmarsch fra de keiserl. Arvelande, med Tilkiendegivende, at Jkkeopfyldelsen blev anseet for en Krigserkiæring. J Anledning heraf ere mange Stafetter afsendte. Udsigterne ere mørke. Hertud. Vestphalen er foruden de nye Contributioner hiemsøgt med en uhyre Træ-Reqvisition af 61000 Palisater, 3330 Skovtræer, 2200 Skufler, 2200 Skandskurve, &c.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Blandede Efterretninger. En engelsk Fregat tog nylig ved Cadix et spansk Skib med rig Ladning af Jndigoe, Læder og Consenell. Man havde alt i nogle Maaneder ventet paa dets Hiemkomst fra Veract,
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Et engelsk Kofferdieskib, hørende til en Convoi der afgik fra Gibraltar, blev i en Taage Fyren paa Zirikke vaer, tog den for en engelsk Fyr, og løb ind. Hollænderne gjorde den 23 Mand stærke Besætning til Krigsfangne, og erklærede Skibet, som var asssureret med 40,000 Pd. St., for en god Prise.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Jnsurgenterne i Nederlandene have paa en kort Tid at giøre faaet mange Hug. Deres Antal synes temmelig indsmeltet. Resten skal være flygtede til Sko venne i Geldern; dog gives der endnu adspredte Corps i Campige og i omliggende Cantons Republikanerne forfølge dem i Hælene. Den 28 Jan afgik fra Bryssel atter en stor Vogneransport af beedigede Præstet og andre Statsfanger til det Jndre af Frankrig. Den dyre Tid i Dalen ved Chrenbreitstein oversteg i de sidste Dage af Beielringen al Troeværdighed. Et Pd. Korskiød, hvoraf hver Huusholdning kun fik 2 Pd. om Ugen, kostede 30 Ketzer (omtrent en Skil d.,et Pd. Oxekiød 1 Gylden, et Pd. Smør 3 til 4 Gylden, et Pd. Kaffe og Onkker 10 til 11 Gyld. en Andt 2 Løvedalere, et Favn Brænde 40 Gyld, en Gaas 4 Gyld. a. heraf kan abstraderes et Billede af Jndvaanernes Nød.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
J det hele russiske Rige ere afvigte Aar af den rettroende Kirke Copulerede 257,513 Par, Fødte 99191. Døde 540390, altsaa 461,525 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Aalborg, den 18 Februarii. Efter Beretning, skal den 30te eller 31 i f. M. ved Tversted være indstrandet et kiøbenhavnsk Skib, kommen fra Færøe med Ballast af Steenkul, og for øvrigt ladet med Uldengods, Kiød, Talg og Smør, Af Ladningen sk. intet være bierget, da Skibet staaer ganske under Vand. De nermere Omstændigheder vides ikke, ligesom ei heller Skibets eller Capitainens Navn. Hverken den agende Post for i Fredags, eller den ridende Post for i Løverdags, vare ved Avisens Slutning anlomne.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Lotterie. J Tallotteriets 785 Trækning i Kiøbenhavn ere følgende Nommere udkomne: (Jndsendt.)
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
En fortræffelig Indretning haves i andre Lande, der maae Bonden hvergang han kiører ud af Byen medtage et Læs Snee, og som ei kan være Bonden til nogen Hinder. Men nu spørges hvorvidt strækker sig Øvrighedens Authoritæt at paalægge Bonden sligt? jeg veed allene, at alt hvad som befordrer Almeenvel, uden negens Tab, det bør være giørligt.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Fasteprædikener. J Budolphi Kirke paa Onsdag, Hr. Henneberg. J Hospitalskirken paa Torsdag Hr. Klauen Kl. 11. i Budolphi Kirke paa Fredag, Hr. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
J Frue Kirke paa Fredag, Hr. Magister Bach.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Avertissements. En Sølv Disertskee, Aalborg Prøve, med Bogstaverne, J. Q. bag paa Skaftet, er for nogle Dage siden bortkommen, hvo som kan give Oplysning herom, loves en passende Doceur fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-02-18
Onsdagen den 27 Februarii bliver det sidste Assemble Ball paa Kiøbmændenes Compagniehuus, som begynder præcise Kl. 6 og endes Kl. 1 om Natten. De respectivHerrer og Damer saavel Jnden, som Udenbyes, der haver Lyst til at profitere af samme, vilde behageligst lade anhente billetter hos mig imod 1 Rdlr. 4 s. Schünemann.