Viborger Samler, 1791-05-09
(Skiftetidens Bestemmelse for Tienestefolk. 6. 5. Den almindelige og rette Skiftetid paa Landet skal herefter fastsættes til 2 Gange om Aaret, nemlig den 1ste Maji og 1ste November, (hvilket Vi ogsaa, ved Forordning af Dags Dato, have befalet, som Regel for Huusbønder og Tienestefolk i Kiøbstæderne) dog skal denne Forandring i Skiftetiden ikke tage sin Begyndelse, førend til 1ste November indeværende Aar. (Om Opsigelse.)H. 6. Opsigelle bør skee vidnesfast, inden 12 Uger for Skifte tiden, efter hvilken Tid hverken Huusbond eller Tiener skal være pligtig at antage den som lovlig. (Straf for dem, der ei komme i deres Tieneste til rette Tid. 5. 7. De Tienestefolk, som ikke indfinde sig i deres Tieneste til Fardag, bør, naar de et have været hindrede derfra, formedelst Sygdom eller andet lovligt Forfald, for hver Dag de udeblive, bøde 2 Mrk., til lige Deeling imellem Sognets Fattige og Husbonden; hvilke Bøder denne sidste skal have Ret til at indeholde af den Skyldiges Løn; men dersom denne skulle udeblive længere end 8te Dage, da bør han ikke allene tilbagebetale de modtagne Fæstepenge og have sin Tieneste forbrudt, men endog bøde 2 Aars af den betingede og ham tilstaaede Løn, til Deeling til ovenanførte Maade. (Tyendes Ret til Huusbonden, naar denne ei vil imodtage dem, som han har sæstet til sin Tieneste. 5. 8. Naar Huusbonden ikke til Fardag vil antage de af ham fæstede Tienestefolk, da maae disse beholde de bekomne Fæstepenge, og Huusbonden bør være pligtig at betale dem et halv Aars Løn, samt Kostpenge i 4 Uger, beregnet for hver Uge til 4 Mrk. (Straf for Tienestefolk, som ulovligen forlade deres Tieneste.) 6. 9. Naar Tienestetiender i Utide og uden lovlig Aarsag forlade deres Tieneste, imod Huusbondens Villie, da skal Rettens Middel være denne behielpelig til at bringe dem tilbage i Tienesten, og den, der saaledes modtvilligen har forladt samme, bør bøde 2 Mrk. for hver udebleven Dag, til lige Deeling imellem Husbonden og Sognets Fattige, men gaaer han paa nye fra Tienesten, eller nægter at begive sig igien deri, da bør han have 1/2 Aars Løn til Huusbonden forbrudt, og hensættes til Arbeide i Tugt= eller Forbedringshuset i 3 Maaneder. (Ligeledes for Husbonden, dersom han uden lovlig Aarsag, bortviser nogen af sin Tieneste for Fardag) F. 10. Dersom Huusbonden, uden lovlig Aarsag, bortviser nogen af sin Tieneste, for Fardag, da skal han, foruden Lønnen til den Tid, Tieneren udviises, endnu betale ham et halv Aars Løn, og 12 Ugers Kostpenge, beregnet til 4 Mrk. ugentligen. (Hvorledes de bør ansees, som imodtage eller huse og hæle dem, der ikke ere lovligen skildte fra deres sidste Husbonde. 5. 11. Modtager nogen anden Mands Tienestetiende, eller huser og hæler dem, som ei ere lovligen skildte fra deres sidste Huusbonde, da skal han, naar denne klager derover, bøde 8 Rdl. til lige Deeling imellem Klageren og Sognets Fattige. (Jndskjærpelse af Anordningerne om utilladelig Kroe gang og Drik, samt Straf for Tienestefolk, naar disse forsømme deres Arbeide.) 5. 12. Uagtet endeel Fæstdage ved Forordningen af 26de October 1770 ere blevne afskaffede, i den Hensigt, at de skulle anvendes til Arbeide og Virksomhed, i Steden for at misbruges til Lediggang; Saa erfare Vi dog med Mishag, at Tienestefolk paa endeel Steder i Landet ikke allene i bemeldte afskaffede Festdage, men end- og paa visse andre Tider, saasom: Fastelavns Ugen, Mikkels= og Mortens=Aften o. s. v., ofte unddrage sig fra at arbeide for deres Husbønder og i det Sted spilde Tiden med Spiir, ligesom og, at de, om Samqvem ved Bryllupper, Barseler og Begravelser, udgangne Anordninger ikke allevegne notagtigen efterleves og overholdes. For at hemme disse Uordener, have Vi fundet nødvendigt, ikke allene herved at indskiærpe de, om utilladelig Kroegang og Misbrug af Brændeviins Drik, tilforn udgivne og nu gieldende Anordninger; men Vi befale endvidere paa det alvorligste, at ingen Tiener, uden sin Hosbonds Tilladelse, maae udeblive fra sin Tieneste og forsømme sit Arbeide nogen Søgnedag, være sig ved Begravelser, Bryllupper, Barselgilder, eller ved andre deslige Leiligheder; Og dersom nogen herimod forseer sig, da skal Huusbonden være berettiget til at afkorte ham 2 Mrk. i sin Løn, for hver Dag, til Deeling paa samme Maade, som tilforn er bestemt, og dersom saadant skulde skee i fleere end 3 Dage paa een Gang, eller oftere, end 3 Gange, naar det er enkelte Dage, da skal Tiendet have forbrudt sin Tieneste og desforuden bøde et Fierding aars Løn, som ligeledes tilfalder Fattigkassen og den Skyldiges Huusbond; hvilken sidste ogsaa vor antegne saadant hans Forhold paa det ham meddeelende Skudsmaal. Dog er det billigt, at Huusfædre tillade deres Tienestefolk at bievaane Bryllupper, Begravelser og Barnedaab hos deres nærmeste Slægt og Paarørende. (Tyendes Forhold i deres Tieneste skal antegnes i deres Skudsmaal.) 6. 13. Naar Tienestefolk flytte fra et Sogn til et andet, da skal Præsten i hans Studsmaal melde, hvad Bivnesort han sidste Huusbonde har givet ham om sin Opførsel i sin Tieneste. i Straf for Tienestefolk, der vise Ulydighed imod deres Husbonder.) 5. 14. Det er Vor alvorlige Villie, at Tienestetiender, skulle vise Lydighed imod deres Huusbønder, og at disse skulle haandhæves i den Myndighed og Ret til at straffe deres Tienestefolk, som Lovens 6 Bogs 5 Capitels 5 Artikel hiemler dem, desaarsag befale Vi, at dersom nogen Tiener understaaer sig, at vise aabenbar Opsætsighed, eller gribe til Modværge, naar han straffes af sin Huusbond, da skal han, i Forhold til den Grad, i hvilken han har viist sig overhørig, enten hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, i nogle Dage, eller til Arbeide i Forbedrings= eller Tugthuset, een eller fleere Maaneder, efter Sagens Beskaffenhed. (Grændser for Husbondens Magt til at straffe sine Tienere 6. 15. Ligesom det paaligger Tienestetiender at vise deres Huus bønder tilbørlig Agtelse og Lydighed, og det tilkommer disse, at haandhæves i den Myndighed, Loven i saa Henseende hiemler dem, saa ville Vi ogsaa paa den anden Side, at Tienestefoskulle nyde god og billig Behandling af deres Huusbønder, og at disse ikke, i at straffe deres Tienere, maae overtræde Lovens Bud i dens 6 Bogs 5 Capitels 5 og 10 Artikler. ( Naar Tieneres Løn skal betales og hvorledes disse bør forhielpes til deres Ret i denne Henseende. S. 16. Husbonden bør til hvert Aars 1ste Maji og 1ste November betale Tieneren den ham tilsagte og af ham fortiente Løn, som da er forfalden; betaler han den ikke til bemeldte Tid, da skal Amtmanden, naar Tieneren klager, og Huusbonden ikke modsiger Kravet, foranstalte det Tilbagestaaende deraf udpandtet hos Hosbonden, uden Lovmaal og Dom; dog skal saadan Udpantning ikke have Sted, uden for den Løn, som Tieneren har tilgode for det sidste Aar; men dersom Huusbonden giør Jndsigelser imod Fordringen, da maae den søges ved Rettergang, paa den Maade, som herefter i denne Anordning bestemmes. (Løn maae ei begieres eller tilstaaes i Sæd isteden for Penge. 5. 17. J øvrigt skal det fremdeles, under den Straf, som Forordningerne af 1ste Julii 1746 og 23de Martii 1770 s. 7. fastsætte, være forbudet at begiere eller tage Sæd til Løn, i Steden for Penge eller Klæder. (Tienestefolks Fortrins=Ret i Husbondens Boe, for derer tilgodehavende Løn. 5. 18. Hos Fæstebønder skal Tienestefolk, for det sidste halve Aars tilgodehavende Løn, nyde Fortrins=Ret fremfor Jorddrottens Krav hos Fæsteren, saa at hvad enten denne døer, eller kommen fra Gaarden (være sig frievillig, eller efter Dom og ved Rettens Tvang) skal dog Lønnen først udreedes af hans Boe, uagtet Godseieren kunde have ladet sig give Udlæg og gjort Jndførsel den for sin Fordring; i øvrigt forbliver det ved den, i Lovens 5 Bogs 14 Kapitels 37 Artikel, Tienestetiende tillagte Fortrins=Ret for1 Aars Løn. (Huusbondens Pligter imod sine Tienestefolk, naar disse komme til Skade, eller blive syge.) 5. 19. Dersom noget Tienestetiende, ved at arbeide for sin Hosbond, kommer til Skade paa Helbred eller Lemmer, da skal Husbonden drage Omsorg for ham og bekost Helbredelsen; men paa kommer Tieneren ellers Sygdom i Tienesten, da er Huusbonden ikkun saaledes, som i Placaten af 15 December 1739er befalet, forbunden til at sørge for hans Helbredelse og Underholdning, indtil han, efter lovlig Opsigelse, forlader sin Tieneste. (Om Rettergangsmaaden, naar Overtrædelser imod denne Anordning paaklages eller Tvistigheder opstaae imellem Huusbond og Tienestetyende, betræffende de der bestemte Rettigheder og Pligter.)S. 20. Alle Sager, der angaae Overtrædelse i denne Anordning, samt Tvistigheder, der reise sig formedelst Mangel af de deri bestemte Pligters Opfyldelse, skulle Herredsfogderne og Birkedommerne undtagen for saavidt Afgiørelsen umiddelbar er overdraget Amtmændene) behandle som Politie=Sager, og imodtage Klage, hvad enten samme er skrivtlig eller mundtlig, i hvilket sidste Tilfælde den, efter Klagerens Andragende, tages til Protocollen, og deri, enten egenhændigen, eller, dersom Klageren ei kan skrive, da med paaholden Pen af ham underskrives. (Herom handles ogsaa i de efterfølgende Artikler.) d. 21. Parter, saavelsom Vidner, skulle være pligtige at møde for Retten, efter Tilsigelse med Aftens Varsel. Udebliver den indkaldte Part forelægges han med samme Tids Varsel; og dersom han da ikke møder, dømmes i Følge Lovens 1 Bogs 4 Capitels 30 Artikel, efter de af Klageren fremforte Beviisligheder. Naar Vidner, efter saadan Varsel og Forelæggelse, ikke møde eller bevise lovligt Forfald, da bør Dommeren strax, ved Kiendelse, til finde dem at bøde 1 Rdlr. til Sognets Fattige, som strax udpantes, men udeblive de oftere, da bøde de for hver Gang, paa lige Maade, 2 Rdlr. 22. Tilsigelserne bør skee uden Betaling, paa samme Maade, som Forordningen af 24de Julii 1789 befaler i beneficerede Sager, nemlig: af Bønderne i Sognet, iblant hvilke denne Byrde, fordeeles ved Omgang. 5. 23. Dommeren skal først søge at foreene Parterne, men naar Forliig ei kan bevirkes, bor han, uden Procuratorers Mellemkomst, tilendebringe Sagerne saa hastig som mueligt, og skal derfore baade Sagerne selv og især de nødvendige Forhører foretages uden for de sædvanlige Tingdage, med mindre der da er Tid tilovers, saa at andre Forretninger og de ved Retten staaende Sagers Fremme itte derved opholdes. (Hvormeget Rettens Betiente maae tage i Betaling.) 5. 24. Dommeren, (som i disse Sager tillige fører Protocollen, hvad enten han er Skriver eller ikke) bør er fordre eller modtage mere i Salario for hver Sag, end 24 s., med mindre Acten indeholder over 3 Ark, da han, naar samme forlanges beskreven, bør nyde 8 s. for hvert Ark, som den er større; hvilke Omkostninger den Tabende altid skal dømmes til at betale. s. 25. Sagerne skulle behandles i en særskildt, og af Amtmanden dertil authoriseret Protocol, hvori Dommene tillige bør indføres. 5. 26. Disse bør efterkommes og fuldbyrdes inden 3 Solemærker, og Udpantningen skal, naar Rettens Kiendelse er paaandes, skee efter en Udskrivt af Dom-Slutningen allene, for hvilken ingen Betaling erlægges. J øvrigt ville Vi tillade, at alt, hvad i disse Sager forhandles, maa gives beskrevet paa ustemplet Papiir, hvilket og maae bruges saavel til Protocollen, som de Documenter, der fremlægges i Retten. H. 27. Sogne= og Bondefogderne, samt i de Byer, hvor ingen af disse findes, Olde manden, skulle, under Herredsfogdernes og Birkedommernes Bestyrelse, have Opsigt med, at Orden og Sædelighed, i Følge Anordningerne, haandhæves. J Tilfælde af Overtrædelse bør de først advare dem, som der giøre sig skyldige; men dersom de ikke rette sig efter saadan Paamildelse, da bor de uopholdeligen andrage det for den Vedkommende Rettens Betient, og skal Opsynsmændene i hver Bye give en Jnstrux, der indeholder de væsentligste af deres Pligter i denne Henseende; til hvilken Jnstrux, enhver Rettens Betient skal sende Amtmanden et Forslag, da han derefter forfatter Jnstruxen og tilstiller Herredsfogderne og Birke dommerne den, i sin behørige Form, hvorefter den afleveres til Opsynsmændene og bekiendtgiøres for Almuen. S. 28. J alle Tilfælde, hvor Herredsfogdernes og Birkedommer nes Nærværelse udfordres paa Stedet, for hastig at tilveiebringe Orden og Rolighed, eller naar det, til Sagens Oplysning, er nødvendigt, at Forhør der optages, skal disse være pligtige, paa Embeds Vegne, at indfinde sig, hvad enten de herom blive vidende, ved Anmeldelse af Opsynsmændene, eller andre vedkommende; første Tilfælde skal dem gives frie Befordring af Sognet, efter Omgang, men i sidste Tilfælde af Reqvirenten. J øvrigt skal Rettens Betiente ikke betales videre for saadan Forretning, end det, som tilforn er bestemt. 5. 9. Naar Politie=Retten holdes paa Tinget, skal 2de af de sædvanlige Stokkemænd, som Vidner, være nærværende; men holdes den paa et andet Sted, skal Dommeren udmelde 2de Mænd, af den nærmeste Bye, hvilke, uden Vægring, bor følge ham. d. 30. Finde Vedkommende sig misfornøiede med Herredsfogdernes og Birkedommernes Kiendelser, kan disse, inden 14 Dage, ind klages for Amtmanden, som, uden Bekostning for Parterne, afgiør Sagen ved Resolution, hvilken skal gielde som endelig Dom. Med Procedur, Tilsigelse og Stat for Udeblivelse forholdes i dette Tilfælde, ligesom ved Underretten. egen 5. 31. J de Sager, som afgjøres med Penge= og Straf=Bøder, skal Amtmandens Kiendelse, ligesom andre Over=Rets Domme, ei kunne paaankes, med mindre Summen overgaaer 66 Lod Sølv, men er nogen dømt til legemlig Straf, der er høiere end Fængsel paa Vand og Brød, da bør Amtmandens Kiendelse, saafremt den paagieldende dermed erklærer sig utilfreds, indsendes med Acterne, til Bort Danske Cancellie, og derfra foranstaltes indstevnt, som en anden offentlig Sag, til Paakiendelse for Høieste Ret. §. 32. Endeligen paa det at Amtmændene, efter Embeds Medfør, kunne have det fornødne Over=Opsyn med at Herredsfogderne, og Birkedommerne, som Politiemestere, iagttage deres Pligter, bør disse hvert 3/4 Aar til Amtmændene indsende Fortegnelser over alle de Sager, som i den Tid under deres Jurisdiction staae under Behandling, eller ere tilendebragte; Og dersom Amtmanden opdager nogen Forsømmelse, der fortiener større Opmærksomhed, end at en Advarsel af ham til vedkommende Betiente kunde ansees tilstrækkelig, til Rettelse, da skal han indberette Sagen til Vort Danske Cancellie. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.