Berlingske Tidende, 1788-06-16
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuus, holdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See Tillægget No. 47. Er Qvægavlen og Fæedriften, samt konomien og Handelen med sammes Vare paa nærværende Tid i Dannemark saa fordeelagtig for Landet i Almindelighed og for vedkommende Landmænd i Særdeleshed, som begge enten forhen har været eller i det mindste kunde blive; men i Fald den ikke er det, hvilke bliver da de sikkerste og almindelig nyttigste Midler til at bringe den til den mueligste Fuldkommenhed, saavel for Statens Handel i det Hele, som for de Borgeres og Jndvaaneres Tarv, som haver hidtil dermed især beskieftiget, eller endnu med Nytte for Landet og dem selv kunde beskjæftige sig For den beste Besvaring af dette Spørsmaal udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr., og for den næst derefter sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Afhandlingen ønskes saavidt mueligt, oplyst med Beregninger og historiske Tildragelser i Landhuusholdingen og Handelen baade hos os selv og i de Lande, som i Henseende til Beliggenhed, lige Produkter og Leilighed til Handel meest ligner Dannemark. Premien æskes inden 1ste November 1788. 67 Hvorvidt sortjener Bever=Avlen, ved et eller andet ekonomisk Anlæg, eller muelig Anledning for dette Dyr til Føde. at befordres, Kan dette beqvemmeligen skee og ved hvilke Midler, Hvilke ere de tjenligste Egne og Stæder, som Nor lige dertil haver i Østerdalen og uden fore? Hvorvidter Beveren med dens Vare allerede af nogen Betydenhed for Norge, og Staten i Almindelighed eller ikke, For den beste Besvaring af dette Spørsmaal, som man især ønsker grundet paa Erfaring, giver Selskabet sin tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. og en større Belønning, om Efterretningen især lover nogen merkelig Nytte. Afhandlingen maatte indsendes inden October Maaneds Udgang 1788. Skulde den have en eller anden merkelig Efterretning om Beverens egen særdeles konomie, ikke tilforn bekjendt, eller være oplyst med en Tegning fra dens bekjendte konstige Bygningsmaade, tagen fra et eller andet Sted i Norge, om hvis Rigtighed intet bliver at tvivle, vil saadant ved Bedømmelsen tillige blive taget i Overveielse. 68. Da det er bekjendt, at man ikke gjør sig i Grønland nogen Umage for at frede Æderfuglen der paa den i Island, især paa Udøer, paa adskillige Steder brugelige Maade, nemlig: ved ikke at jage eller skyde efter den, eller i dens Nærværelse, men hellere, naar Leilighed dertil gives, at befordre dens Rolighed ved at holde Hunde og Qvæg fra de Steder, hvor den opholder sig; det derimod erfares, at denne for Handelen især merkelige Fugl paa adskillige Maader foruroliges i Grønland, hvorved dens begierlige Duun, desmindre nyttes; saa spørger Selskabet: Paa hvad Maade skulde Æderfuglens Fredning, efter de nærværende politiske Omstændigheder i Grønland, paa sine Steder, om ikke overalt, kunde fredes til Fordeel for den danske Handel, enten ved Premier for Handlingen, eller paa nogen anden Maade; eller bliver det maaskee til videre gandske umueligt, for Mangel af Eiendoms=Ret i Almindelighed, endnu i nogen Henseende at tænke herpaa, For det beste Svar paa dette Spørs maal, som maatte være grundet paa Erfarenhed fra Landet af, giver Selskabet sin første Sølv=Medaille. Svaret indsendes inden Udgangen af Aaret 1789. 69. Hvilke Vare, burde Dannemark især tænke paa at dyrke, tillave, vedligeholde og forarbeide i vedbørlig Mængde for de vestindiske Koloniers Skyld, og i hvad Forhold, efter Handelens Beskaffenhed til og fra disse Eilande, For den beste Afhandling om denne Materie, Selskabets anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. Afhandlingerne kan endnu indleveres inden October maaneds Udgang dette Aar. 70. Hvad er Aarsagen hvorfore de medicinske Urter, som voxer i Dannemark, ikke indsamles i den Mængde, at Apothekerne ejallene ikke behøvede at forskrive en Deel af dem fra Fremmede, men kunde endog udsen, de deraf til fremmede Lande, Og hvorledes kunde Hindringerne saavel for tilstrækkelig Jndsamling til Landets egen Brug, som til Afsats hos Fremmede, best hæves, For det beste og fuldkomment fyldestgiørende Svar herpaa udsættes Selskabets tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr., og for det næst beste 20 Rdlr. 71. Da Brolægningen her i Kjøbenhavn har kostet Jndvaanerne en anseelig Kapital, er det vigtigt at forekomme den Skade, som smalsælgede VognmandsVogne foraarsager, hvorfor Selskabet udsætter følgende Premie: For den beste Afhandling om Karrer eller firehjulede Vogne med brede Fælger, Selskabets tredie Guld Medaille eller 25 Rdlr. Forfatteren maae have Hensigt til, at Læssene kan være ligesaa tunge, som de hidindtil sædvanlige, at Trekket for Hestene bliver beqvemmest, saaledes at de er skal udøve større Kraft end almindelig, og tilsidst at Vognen kan vende paa samme Rum, som de nu brugelige. Afhandlingerne indsendes endnu til Octobermaaneds Udgang 1788. 72. For den, som inden Octobermaaneds Udgang giver Selskabet en nøiagtig Underretning om et Manufaktur, en Fabrike eller anden Kunst og Handtering fra Fremmede, til Forbedring af en anden her i Landet allerede oprettet, eller om nogen nye, paa den Maade, at Forbedringen eller Anlægger erkjendes af Selskabet for at være gjørligt og fordeelagtigt, strax eller i Tiden, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 50 Rd., foruden større Premie efter Tingens Vigtighed. Denne Premie=Materie forstaaes ligeledes om praktiske Sager, i hvilket Fald Premien kan æskes til Udgangen af Aaret. 73. Da man har Exempler paa, at Norge især har adskillige mineralske Vande, og det ikke vil feile, at jo nogle heraf, ligesom flere, der endnu ikke kjendes, vil kunne være meget tjenlige i Sygdoms-Tilfælde og altsaa, naar de kjendes, endeel Penge spares for Landet, hvilke nu udgaaer til Fremmede, saa udsætter Selskabet: For den merkeligste Opdagelse af Sundheds=Kilder med tilhørende Efterretning derom, fra noget Sted i Kongens Riger og Lande, sin tredie GuldMedaille, naar Opdagelsen medfører en merkelig Nytte.