Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-10-29
Stænderforsamlingen i Viborg. Efterat den kgl. Commissarius i Viborg havde givet Meddelelsen og stænderske Comiteer, tog Oberst Brock deraf Anledning til, i et energisk og veltalende Foredrag at bevise, at Holsteens Forening med Danmark er folkelig, fast juridisk begrundet, og til alle Statsdeles Fordeel, samt at Thronfølgen i alle Rigets Deele ligger i Loven for Arvefølgen i Danmark. Dermed sigtede han til Yttringer, der, i den sidste holsteenske Stænderforsamling, ere faldne om, at de Danske ere Fremmede, at det er en Skam for holsteenske Tropper, at commanderes af danske Officerer osv. Ved samme Leilighed bemærkede han, at det eneste Tjenestereglement, hvorefter den danske Mand skal rette sig og dømmes, endnu den Dag i Dager tydsk. (Efter St. Td.) Maatte man føle sig i høi Grad kjedet og trættet ved flere af de roeskildske Deputeredes Snakkesalighed under Adressediscussionen, saa er det derimod en sand Opmuntring for Sindet, at dvæle ved de jydske Folkemænds korte og kjernefulde Bota i samme Sag. Og viste det sig hist strax in limine, at Mænd, der engang vare Liberalismens Forkæmpere, ikke ere det mere, saa har det i Viborg viist sig, at Folkefrihedens Venner ere forblevne den og sig selv troe. Er Algreen-Ussing bleven en Anden, saa er Roulund den Samme. (See Avisen, Nr. 187.) - Er David bleven en Anden, saa er With den Samme. Ved denne Leilighed er det nødvendigt, siger han: at Enhver toner sit Flag. - Er Bang bleven en Anden, saa er Fleischer den Samme; uden Tilbageholdenhed siger han den kgl. Commissarius, at Jyderne ikke have seet mildt til, at Østifternes Forsamling dennegang er bleven sammenkaldt først, Jngerslev bestyrker dette. "Jyderne have betragtet dette som en Art Tilsidesættelse, siger han. – J Roeskilde stemte 38 af 67 mod en Adresses Jndgivelse; i Viborg stemte 36 af 51 for den Blandt de Faa, som vare enige med Pluraliteten af de roeskildske Deputerede i at fraraade den, kunne vi nævne: Biskop Tage Müller, Kammerherre Benzon og Stiftamtmand Rosenørn, der Alle ere udnævnte af Hs. M. Kongen. (Meddeelt.) Af de 46 jydske Deputerede, som 1840 vare tilstede ved Stændernes Aabning i Viborg, bivaanede kun 16 denne Høitidelighed den 12te October sidstleden, nemlig: Estrup begge Gange valgt af Kongen), Fielstrup, Bruun (1840 valgte af Kongen, 1842 af de mindre Landeiendomsbesiddere), Funder, Fleischer, Brock, Aagaard (begge Gange valgte af Kjøbstæderne, Friis, Jngerslev, Roulund, Lüttichau, Fønss (begge Gange valgte af Sædegaardseierne), Borberg, With, Wulff, Kirck (begge Gange valgte af de mindre Landeiendomsbesiddere). Proprietair Nyholm, som fra Stænderforhandlingerne 1840 vil være Folkefrihedens Venner i kjær Erindring, og som ved Sygdom var forhindret fra, dennegang at bivaane Stændernes Aabning, har i det fjerde Møde indfundet sig i Forsamlingen. Justitsraad Nygaard og Cancelliraad Otterst røm derimod ville dennegang smerteligt savnes. Stiftamtmand Rosenørn (1840 Deputeret for det 11te Kjøbstaddistrikt, 1842 valgt, af Kongen) og Oliemøller Schytte (begge Gange Deputeret for det 8de Kjøbstaddistrikt, bivaanede ikke den forrige Sessions Aabning. Det fortjener at bemærkes, at kun et Par Bønder iaar have Sæde i Provindsialstændernes Forsamling i Viborg, medens i Aaret 1840 omtrent en Femtedeel var Bønder; men det lader sig heller ikke nægte, at de Medlemmer af Bondestanden, som modte 1840, paa det Nærmeste, Ole Kirck undtagen, mødte som Statister. Gaardmændene Christensen, Tver gaard, Thorsen, Winther, Sørensen, Pind, Skov, Refsgaard, Redleffsen toge deels slet ingen, deels høist ubetydelig Deel i Forhandlingerne 1840; det er at haabe, at de Mænd, som nu have remplaceret dem, bedre ville fyldestgjøre deres Vælgeres billige Fordringer. (Meddeelt.)