JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Udtog af en Rapport fra Øen Fehmern, den 3die Septbr. Jgaar blev meldt, at en stor engelsk Fregat havde lagt sig lige i Dybet eller Havnen i Sydost for det Fehmerske Sund ankret, og havde udsat 4 Barkasser og Schalupper, som styrede paa Landet. Jeg ilede med mit Kompagnie strax til Havnen, hvor jeg saae, at en Barkasse med 60 til 80 Mand roede til en der liggende Jagd. Med Lieutenant F. Hielp besatte jeg 5 til 6 Baade med Mandskab for om mueligt at afskiære Fienden. Men det lykkedes den, at besætte Jagten og ved en gunstig Vind at komme ud af Havnen dermed. Baadene lagde sig desaarsag ved en Jordtunge, som Skibet paa 2 til 300 Skridt nær maatte passere. Mandskabet blev her posteret og gjorde saa virksom Jld, at Skibet løb paa Grund. Nu forlod Fienden Skibet, uden at sætte det i Brand, og ilede børt med sine Barkasser, fra hvilke de endnu gjorde 12. til 16 Kartætscheskud, ogsaa fyrede de med Geværer, men uden Virkning; da de fleste Skud gik for høit, Af vore Folk blev ikkun 2 trufne, uden at blive blesserte; for den ene blev Geværskæftet slaaet i Stykker, og den anden gik en Kugle igiennem Patrontasken. Af Fienden saae man 5 til 6 Mand falde. Et Detaschement Dragoner og et halv Kompagnie sendte jeg til Sundet, hvor 3 fiendtlige Skibe havde taget en Lybekker Jagt. Men ogsaa dette Skib var løbet paa Grund for dem, og de maatte forlade samme, da de fra den anden Side af Sundet blev saa stærk beskudt af vore. Jeg kan ikke noksom berømme, vore Folks brave Stemning. Med al muelig Behændighed og Munterhed vare Officiererne, saavelsom Mandskabet utrættelig og ufortrøden til at udføre givne Ordre. Den fiendtlige Fregat er i Morges Kl. 9, igjen afgaaet herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Udtog af en Rapport fra Langeland, den 1ste Septbr. Den 31te Aug. lagde en Kutterbrig sig tæt under Steengades Skov og beskiød vore Strandposter. Jeg formodede strax, at der skulle sættes Folk i Land og kommanderede 24 Jægere, til at modtage dem paa behørig Maade ved Landingen. Jeg selv tog 3 Dragoner og reed lang med Stranden. To Barkasser, vare ikke langt fra Landet, men de gik bort, da de faae os. Lieutenant W. reed ved Siden af mig og Dragonerne bag mig. Pludseligen hidsede de 2 Barkasser Sellene op, roede af alle Kræfter og gave os to Kartætscheskud, som støi imellem os, uden at beskadige hverken Mennesker eller Heste. Jeg trak mig derpaa tilbage til Skoven, for ikke, unødvendigen, at udsætte Folkene for Jlden. Barkasserne gik tilbage, til Skibet. Jeg gik frem med We, for fremdeles at ødservere Fiendens Foretagender. Neppe vare vi blevne synlige for Skibet, førend de gav os tvende Skud, den ene Kugle gik forbi os paa høire, den anden paa venstre Side. Jeg lod Kuglerne grave ud og fandt, at det vare 8tepundige. Briggen blev ved at give Jld, men uden Virkning. Henimod Middag kom en lille Brig til, som lagde sig endnu nærmere til Land, fyrede stærkt og skiød ofte store Grene ned af Træerne. Da Aftenen stundede til og Barkasserne havde begivet sig bort, kommanderede jeg 6 Jægere og 4, Dragoner til Vagt. Med største Fornøielse forsikkrer jeg, at saavel Jægere, som Dragoner vare raske og aldes ligegyldige ved Kanonaden. Fienden more sig med at skyde og kaste Jldkugler hele Natten. Jeg lod bringe en Price til Skoven, for at vise, at vi ogsaa have Midler for at tage imod dem, dersom de vilde i Land. J Dag forholde de sig dog rolige og skyde ikke mere. Patriotiske Handlinger. A. L. Det maae glæde enhver Dansk Undersaat at see en særskildt Artikel under denne Benævnelse, og tilvisse saa længe Dannemark trænger til Hielp, vil det ikke mangle paa Mænd, som giøre Opoffrelser, og række deres trængende Medbrødre hielpsom Haand. Følgende ny Beviis paa Patriotisme bør ikke blive ubekiendte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Paa en Cirkulair=Skrivelse, som Hr. Kammerherre Stiftamtmand von Gersdorff i Fyen har ladet gaae omkring, for at erfare, hvad Beholdninger af Rug der maatte findes i Landet, som i paakommende Tilfælde kunne faaes tilkiøbs, har Hr. Kammerjunker v. Petersdorf til Einstiedelsborg og Kiørup tegnet: "Paa disse Gaarde er omtrent en halv Snees "Tønder gammel Rug, som strax ere til Tieneste, og hvis nødig, skal jeg see derhen, at jeg endvidere kan indsende omtrent 6 Tønder daglig af ny avlet Rug, alt uden mindste Vederlag, eller Betaling for Leverancen, saalænge vor Konge Residents er beleiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Baron Rantzau Lehn har forskrevet sig at ville levere til 8de Septbr. til Nyborg Fæstning 15 Tønder Rug, uden Betaling. Grevinde Reventlau paa Trolleborg 10 Tønder, Rug, ligeledes Forpagteren samme Sted 10 Tønder, Rasmussen paa Rynkebygaard 2 Tønder, GrevSchaffelitzky 10 Tønder, alle uden Betaling. Fremdeles har Hr. Kammerherre v. Schumacher, der med megen Iver søger at opmuntre flere til at følge deres Medbrødres roesværdige Exempel, indberettet at selv den ringere Almuesmand neppe trænger til slig en Opmuntring, da allerede flere uopfordrede havde viist sig redebonde dertil. Ullebølle og Ullerup Sognene, som ligge 6 Mile fra Nyborg, have til Fæstningen sendt, Gryn, Ærter, Malt, Rugmeel og Brød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Disse ædeltænkende Mænd have foruden deres egne Hierters bifald og den Glæde at vor elskede Fyrste har ladet dem tilkiendegive Sin naadigste Tilfredshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Altona Mercur melder: Den 7de Septbr. indløb Efteretning hertil, at Kiøbenhavns Garnison ved Studenterkorpset især skal have udmærket sig, og efter en blodig Kamp have frataget Fienden et Batterie paa 16 Kanoner ved Frederichsberg. Engellænderne skal derpaa have forladt Frederichsberg; de skal have havt et betydeligt Antal døde, og 300 af dem skal være taget fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Fra Søesiden har ogsaa Commandeur Bille været engageret, og deels taget, deels brændt og deels i Grund skudt 8 engelske Skibe. Ogsaa General Oxholm skal have været engageret, og tilfægtet sig nogle Fordeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
(Af Danske Blade.)¬ De Engelske Skibe have nu ogsaa begyndt at lade sig tilsyne paa den Sydlige Kant af Fyen. Fredagen den 4de gik et Linieskib og nogle Brigger Sønden, om Biørnøe forbi Dyreborg Gab ud for Faaborg, men toge samme Kours tilbage igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Ved Kongshøi imellem Nyborg og Svendborg har Kystmilicen under Anføreren, den unge Hr. Lasson(en Søn af den værdige Hr. Oberstlieutenant Lasson ved Slesvigske Rytterregiment, viist sig paa en Maade, som har erhvervet den høieste bifald. En Engelsk Barkasse nærmede sig Strandbredden, og begyndte at fyre af nogle Svingbasser. Den kiække Kystanfører posterede sig imidlertid med sine Folk og nogle Dragoner bag et Tangdige og oppebiede det beleilige Øieblik til Britterne kom Skud nær. Aldrig saasnart vare disse færdige med deres Kanonering, hvorved de ikke ramte en eneste Dansk Mand, før vore Folk lagde an med deres Flinte og sigtede saa got, at Styrmanden drat fra Roet og 8 a 9 andre Mand ligeledes bleve dræbte eller qvæstede. Fornøiede med denne Hilsen skyndte Fienden sig at slippe ud i rum Søe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Efter Foranstaltning af Hr. Stiftamtmand og Kammerherre v. Gersdorff mødte Odense Unge Karles Korps, hvis brave Chef er Hr. Kancellieraad Bøttcher, den 28de August, for at modtage Geværer. Paa følgende Søndag den 30te forsamlede Korpset sig til Vaabenøvelse paa Heden, hvor Hr. Stiftamtmanden selv mødte og efter at have holdt en kort patriotisk Tale til Korpset, imodtog Alles høitidelige Løvte: som Frivillige at ville værne mod Kongens og Fædrelandets Fiender paa hvad Sted i Provindsen, det blev befalet. Korpset bestaaer foruden Ober= og Under=Officerer af 176 ugivte Haandværksvende, der, til Tegn paa at være et formelig anthoriseret Korps, er af Hr. Stiftamtmanden skiænket hver Gemeen Fjæder til Hatten af Farve med Officerernes. Som det hedder skal Korpset samles hver Søndag, for at øve sig i den lette Infanterie Tieneste samt Skive=Skydning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Søndagen den 6te d. M. Kl. 10 1/4 om Formiddagen blev af mange Menneskeer paa forskiellige Stedet, i Fyen seet en Jldkugle i Luften, hvis Direktion gik fra Nordost til Sydost. Endskiønt det var et klart Soelskins Veir, kunde man dog tydelig see, at den i Farten udkastede ligesom en stærk Jld og Gnister fra sig. I Bogense observeredes dette endnu uforklarlige Særsyn af hele Borgerskabet, som var samlet uden for Byen til Vaabenøvelser, og forekom der at fare over den ene Ende af Byen, som kuns var nogle 100 Favne borte. Samme Jldkugle blev ei allene ogsaa seet omkring Odense; men efter Sigende ogsaa i Haarslev Sogn og længere borte. Det er imidlertild heel forunderligt, at see en saa svær Jldmasse flyne i Luften.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Den Aalborger Jydske Efterretning siger efter en Privatberetning, at Engellænderne nylig har taget 3 danske Skibe ved Ebeltoft, men de gave dem, uformodet tilbage igien og trakterede ovenikiøbet de danske Skippere sigende, at de havde ingen Krig med Jp derne. - Et tosset Jndfald, Som man læser fra Fange, have Englænderne igien frigivet 2 danske Skibe, Wilhelmine Friderica, Capt. Svarer, og Vrouv Christiania, Capt. M. S. Møller, begge bestemt fra Amsterdam til Kiøbenhavn, med samt deres Ladninger. De vare opbragte til Parmouth. Det første var allerede ankommen til Fanøe og det andet afseilet til sin Bestemmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Fra Tønningen meldes under 3die huj., at Sagerne der, angaaende Engelske Eiendomme, i disse Dage skulle paadømmes. Politiemmesteren dømmer i første Jnstance, og en dertil udnævnt Commission afsiger den endelige Dom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Blandt de Danske Officierer ved Udfaldene fra Kbhvn, skulle især have udmærket sig Major Ahlefeld, Eschelsmarck, og Capitain Mylius af Landeværnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Blandt de svær saarede Officierer beklages almindelig Primier=Lieutenant Ropstorff af Garden til Fods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Udenlandsk. Den 14de Aug, kom en Coureer fra Engelland til Petersborg; og er efter Forlydende den samme, som fra Tilsit blev sendt til Engelland med Fredslutningen. J en Ukase af 27de Julii har Keiseren befalet, at til Beviis paa hans Erkiendtlighed for de tappre Russiske Krigere, skal Enkerne efter de i sidste Krig enten paa Kamppladsen faldne eller af deres Saar døde Generaler, Stabs og Overofficierer, paa Livstid nyde deres Mænds fulde Gage; og ifald Enkerne døe, skal Heltenes efterladte Børn beholde Pensionen til Deeling; Drengebørn til de fylde det 16de Aar og Pigebørn til de blive givte eller optagne i en Forsørgelses=Anstalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Paa Børsen i Petersborg er Vexelcoursen i de sidste 8 Dage betydelig falden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Den Pariser Monitør beretter dennegang Stralsunds Jndtagelse uden Capitulation, og at Marschal Brune, af Medlidenhed for Jndvaanerne, har behandlet samme med største Skaansel; samt at de der have fundet 400 Kanoner. Ved Dænholms Jndtagelse blev paa Svensk Side 20 Mand drædt og 70 saarede. Blandt de der fangne 500 Svenske, ere 16 Officierer, hvoriblandt 1 meget svært saaret. De fangne ere over Anclam førte til Magdeburg. Til Angreb paa Øen Rugen samles alle muelige store og smaae Fartøier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Af den Franske Administration i det Breslanske, er i denne Tid af Proviantmagasinerne solgt 11527 Centner Hvede, 43200 Centner Rug, 1814 Crn. Hvedemeel, 106 Cent. Bygmeel, 356 Cent. tørre Træefrugter, 117 Cent. Riis, 2659 Pinter Korn Brændeviin, 562 Centn. Tvebak, 11688 Sække og mange andre Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
I Hamborg voxer Antallet af fremmede Tropper saaledes, at Raadet under den 2den d. M. har udstædt en faderlig og alvorlig Formaning til Jndvaanerne om at bære de nye Indgvarteringsbyrder taalmodig o. des. Som Udtog og til Gienmæle af Dagsordren for det 8de Corps af den store Franske Armee, er under 5te Septb. 1807, af den Franske General Gerard bekiendtgjort, at enhver Huusvært i Hamborg haver at give sin Jndqvarteering, Underofficierer og Gemene, personlig daglig 1 halv Pund godt Kiød, 1 og et hal Pund Brød, Urter eller Riis, en Flaske Øll, og et Glas Brændeviin. Enhver Underofficier eller Soldat, som vil tvinge sin Vært til, at give ham mere, skal straffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
I det Hele ere Beretningerne under denne Rubrikke, denne Postdag faa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Forlangt Jndrykkelse. Hvo der med nogen Følelse har læst Shakespears Henrik den 5te, og med Følelse tænker paa vore Landsmænds Skiæbne i Sielland, maae uvilkaarligt erindre sig Scenen af Slaget ved Agincourt, og Henriks Tale før Slaget. Kong Henrik gik her med en Haandfuld Folk for at trække sig tilbage til Calais Med eet stoppes han paa Sletten ved Agincourt, af en mere end 5 gange større Fransk Armee. I denne Bekymring, faldt følgende Samtale mellem GrevVestmorland og Kongen. Vestmorl. 9, hvo der nu havde kun eet 10,000 af de Mænd der nu gaae ledige i Engelland! Henrik. Hvo er den der ønsker saaledes: Er det min Fætter Vestmorland, Nei bedste Fætter, Ere vi bestemte til at døe, saa ere vi nok til at tabes for vort Fædreland. Og skal vi overleve, saa er den Deel vi faae af Æren desstørre, jo færre vi ere For Himlens Skyld ønsk dog ikke een Mand meer. Ved Gud, jeg er ikke gierrig efter Guld; jeg bryder, mig ikke om, hvormange der leve paa min Bekostning. Det rører mig ikke om andre bære mine Klæder. Saadanne udvortes Ting have intet lokkende for mig. Men er det Synd at være gierrig efter Ære, o saa er jeg den største Synder i Verden. Nei Fætter, jeg beder dig, ønske ikke een meer fra Engelland. Jeg vilde for Himlens Fred, ikke midste den Deel af Æren som een Mand meer skulde tage fra mig, efter det gode Haab jeg har. Heller, og Vestmorland, lad udraabe i Hæren, at den der ikke har Lyst til denne Kamp, maae reise bort. Han skal strax faae sit Pas, og Penge til Reisen i Lommen. Jeg vil ikke døe i Selskab med den Mand, som er bange forat døe i Kammeratskab med os. Idag er det St. Crispians Fest. Hvo som overlever denne Dag, og kommer vel hiem, han vil hæve sig paa Tæerne naar denne Dag nævnes: han vil vaagne op ved Ordet, Crispian. Hvo der igien oplever denne Dag, og naaer en høi Alder, han vil aarligen og hellig Aften bede sine Naboer til Giæst og sige: i Morgen er St. Crispians Dag, saa vil han stryge sine Ærmer og fremviser sine Skrammer. Gamle Folk ere glemsomme men glemme dog ikke alt. De vil stedse friskere erindre hvad Bedrivter de gjorde denne Dag, og vore Navne saa giængse i deres Munde som Huusholdnings Navne, Kong Henrik, Bedford, Exeter, Var vik og Talbot, Salisburg og Gloster, skal levende blive erindrede ved deres fulde Skaaler. Denne Historie vil den gode Mand lære sin Søn, og aldrig skal fra denne Dag af indtil Verdens Ende St. Crispians Dag komme igien uden at vi paa den skal blive erindrede, vi, vi faa, vi lykkelige faa, vi udkaarne Brødre. Thi den der i Dag udøser sit Blod med mig, han skal være min Broder er han end aldrig saa ringe, denne Dag skal giøre ham til Adel, og Adelsmænd der ligge nu i deres Senge i Engelland, skal ansee det som en Forbandelse, at de vare ikke her og falbød deres Tapperhed, og det saalænge nogen kan tale af dem der streed med os St. Crispians Dag. Engellænderne vandt Slaget, det blev holdt den 25de Octbr., som endnu i vore Almanakker bærer Navn af Crispian. Boye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Ved Tallotteriets 754 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 30, 10. 77. 33. 26. Aars 1s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Bekjendtgjørelse. Herved bekiendtgiøres, at Fyret paa Skagen er fra den 28de dennes slukket, og at der er givet befaling ogsaa indtil videre at slukke Fyret paa Anholt Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer, Colding den 31te August 1807. Moltke. Stoud. Staleknecht, const-Copiist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
Da det flere Gange indtræffer, at Herskaber og honette Reisende ere forlegne for Logie og beqvemmelig Sted, at aftræde; saa har jeg nu dertil udi min Gaard gjort den fornødne Indretning og i den Henseende vil have mig hos de respektive Vedkommende rekommenderet udi Fridericia Venders eller Strandgade. P. C. Ussing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-11
God Sæderug er at bekomme i Vaarbasse Præstegaard, naar Libhaverne derom henvende sig til Stedets Præst Wandal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Jndenlandsk (Af Danske og Tydske Blade) Følgende Steder ere i Kbhvn, fortærede af Jlden: Paa Amagertorv 1 Sted, Dyrkiøb ved Frue Kirke 1, Hyskenstrædet 2, store Fiolstrædet 45, lille dito 3, Frederiksborggaden 5, St. Giertrudstrædet 3. Graaebrødretorv 8, store Kanikestrædet 6, lille dito 4, lille Kiøbmagergade 177, Klædeboderne 5, Klosterstrædet 10, Kultorvet 13, Landemærket 12, Larsleistrædet 20, Nørregade 35, Nørrevold 10, Pederhvidtfeldtstrædet 22, St. Pederstrædet 11, Pustervig 9, Rosengaarden 19, Skidenstrædet 14, Skiden torvet 6, Skindergaden 24, ialt 305 Steder. Deriblandt vare følgende Næringsteder: Bryggergaarde 26, Bagergaarde 5. Brændeviinsbrænderier 20. Desuden afbrændte: Frue Kirke, Endeel af KongensHøemagazin, Sukkerforme=Fabrikken ved Langebroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Fredagen den 4de Septbr. om Eftermiddagen antændtes ogsaa Tømmerpladsene af de Engelske og opbrændte. Mangfoldige Huse og Bygninger ere tildeels meget beskadigede af Bomberne og ikke faa Mennesker af alle Alder og Kiøn dræbte og qvæstede. Jsær beklages meget Hr. Professor Hornemanns 3de vakre Døttre, som alle bleve saarede af en nedfalden Bombe og det saaledes, at den ene af dem mistede en Fod, hvorefter Døden, skal have endt hendes Lidelser. Af Studenterne, som den første Nat havde Post paa Nørrevold, for at afværge en Storm, bleve 3 dræbte og 3 saarede af en Bombe. Kasserer Balling ved Extraskatte=Kommissionen havde og den sørgelige Skiebne, at qvæstes saaledes af en Bombe under første Aftens Bombardement, at han døde den 6te, efterat have mistet sin høire Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Trinitatis og Helliggeistes Kirker indrømmes uopholdeligen til Tilflugtsted for de Brandlidte i Kbhvn. som ingen Huuslye have, og tilkiendegives de Jndflyttende, at ingen Tobaksrøgen eller Kaage=Jld i eller omkring Kirkerne kan tillades, men allene tændte Lys i forsvarlige vel tillukkede Brand=Haandlygter, ligesom og at ingen brændbare Vare, saasom Krudt, Svovl, Hør eller Hamp m. m., maae indlægges i Kirkerne eller henlægges paa Kirkegaardene. Underretning herom meddeeltes Publikum ved følgende Bekiendtgiørelse: 2 Medborgere, Efterat alle vore Forsvarsmidler ere blevne utilstrækkelige, og vi ikke have kunne forhindre Fienden fra at anlægge Forskandsninger saa nærved Stadens Volde, at han kan, saa ofte han finder for godt, sette Staden i Brand paa flere Steder, uden at vore Slukningsanstalter (der ere ødelagte baade ved deres Brug og Fiendens Skyts) kunde formaae at standse Jldens Udbredelse, saa har jeg saavel i Betragtning heraf, som da efter min egen og de øvrige høistkommanderende Officierers fuldkomne: Overbeviisning, vor svækket Styrke i dens nuværende Forfatning ikke er istand til med nogen Sandsynlig hed at afværge, at jo Fienden med Magt er istand til at indtage og sætte sig i Besiddelse af Staden, og som en Følge heraf, tillige af begge Holmene og Flaaden, uagtet disses Forsvar fra Søesiden er aldeles betryggende - været sat i den uheldige Nødvendighed for at svare uskyldige Borgeres Blod og Staden, fra dens uberegnelige Følger, dens Jndtagelse med Storm, maatte drage efter sig, at indgaae Kapitulation med den fiendtlige Krigsmagts Anfører og derved maattet overgive Flaaden, samt indrømme Fienden Besiddelse af Citadellet Fridrikshavn og Holmene i saa lang Tid som udfordres til at føre Krigskibene, ud paa Rheden, dog med Vilkaar, at baade disse Steder skal tilbageleveres og Øen Sielland inden sen Uger i det længste skal være forladt af de Engelske Tropper, samt at alle offentlige og private Eiendomme baade her i Staden og overalt paa Øen Sielland skulle af dem blive antastet. Medborgere, I det jeg, giennemtrængt af Bekymring meddeler Eder denne Efterretning, maae jeg tillige erindre Eder og, at den første Borgerpligt af Eder, hvis Liv og Gods nu saaledes ere betryggede, er Roelighed og Orden, og jeg bør tillige advare enhver om, at Overtrædelse af denne Pligt er Forbrydelse, som kunde drage bedrøvelige Følger efter sig. Hovedqvarteret i Kiøbenhavn, den 7de Septbr. 1807. Peyman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Fra det Skouboeske Jnstitut bekiendtgiøres, at ingen af alle Jnstitutets Pensionairer ere komne til Skade, ved det fiendtlige Bombardement, og at den afbrudte Underviisning snarligen vil komme istand, da Gaarden vel har lidt endeel, men er dog bevaret fra Luerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Fra Hovedqvarteret i Kiøbenhavn er under 9de September bekiendtgjort til alle Vedkommendes Efterretning: at det, ved Plakat af 16de August sidstleden, paa al herværende Engelske Eiendom lagte Peymann. Beslag, herved ophæves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Hvad vi her have udstaaet for Sieleangst fra den 2den til 5te d. M. - hedder det i en Privatskrivelse, fra Kiøbenhavn af 12 September - kan man neppe forestille sig. Bombardementet var skrækkeligt og endnu skrækkeligere var det, at den store, prægtige Fruekirke, samt en stor Deel af Kiøbenhavns Bygninger skulde blive en Aske= og Steenhob. Jntet Øieblik kunde man være sikker for sit Liv. Mange Familier ere blevne huusvilde og derved geraadede fra Velstand, i Armod; ja saare Mange har ikke reddet det mindste. Tænk Dem, en Horneman, Riisbrigh, Bugge, Bang, Rabbek, Kieruls, Plum, Sander, Sverdrup, Scavenius o. fl. have Alle næsten Jntet reddet uden deres Liv, J den Bygning, hvor jeg boer, havde vi 1 1/2 Bomber og 2 gloende Kugler; men Skaden disse foraarsagede, var lykkeligviis ubetydelig frem for Andre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Efter ankommen Beretning fra Dragøe, er Fienden en Nat gaaet der i Land fra nogle med Skyts forsynede Chalupper, i Hensigt at opbrænde de der liggende og hiemmehørende ubevæbnede Skibe, af hvilke en Galease blev antændt, men Jlden igien slukket. Disse Fiender bleve dog snart fordrevne af vore Tropper, men vedbleve dog nogen Tid derefter at skyde med Kugler, og Skraa ind i Dragøes Huse og Bygninger, hvorved en blind Mand blev dræbt og Husene tilføiede Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Jngen Engelske Transportskibe sees meere, enten i Kiøgebugt eller ved Malmøe. Den største Deel af dem er atter kommen tilbage til den Siellandske Kyst, ligeud for Torbek, og laae der i en vidtudstrakt, tilsyne uordentlig, Ankring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Den 31te blev Søehelten Lieutenant Boll begravet. Om Actionen med det Siellandske Landeværn veed man endnu ikke Stort at sige. Løverdagen den 29de Aug. forefaldt et Slag ved Kiøgekanten. Paa Amager og i Kiøbenhavn kunde man høre den stærke Kanonade, som varede uopholdelig over 2 Timer. Det hedder, at General Castenskiold har trukket sig med en Levning Folk til Møen. General Oxholm siges at være taget til Fange med endeel af sine Folk, efter en tapper Mødværge selv i Kiøge Bye, som tilligemed Herfølge og de Steder, hvor Slaget stod, skulle have lidet meget. Frideriksværk skal have sluttet en Kapitulation, hvis Beskaffenhed endnu er ubekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Under Kanonaden den 26de Aug, traf en Skytgranat, som var udkastet fra det fiendtlige Batterie bag Svanemøllen, paa Kanoneerskaluppen Stubbekiøbing, hvorved den sprang i Luften. Chefen Lieutenant Bruun. og 16 Mand bleve reddede, 12 Mand qvæstede og 31. Mand sprang i Luften. Et Batterie, som Fienden havde opkastet ved det saakaldte gamle Pesthuus, blev beskudt fra Fæstningen og fra vore uden for Kalleboe lagte Kanonderfartøier, hvilke have lidt noget. Men da et Batterie af 12 pundiger og nogle Mørsere kom i Stand paa Tømmerpladserne, hvilket gjorde det fiendtlige Batterie ganske uvirksom, saa tog vore Kanonbaade en forandret Stilling. Paa disse Fartøier er Lieutenant Zeuthen skudt, Lieut. C. Wulffler saaret og Cadet Buhl har mistet en Arm. 17 af Mandskabet ere blesserede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-09-18
Prem. Lieut. Bruun af Livjægerne er falden, desuden 2 Livjægere blevne paa Stedet og nogle ere blesserede.