JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Jndenlandske Efterretninger. Placat, hvorved Udførselen af alt forarbeidet Sølv og Sølv i Barrer, samt alle mindre indenlandske saavel Sølv, som Kobber-Mynter fra Hertugdommen aldeles forbydes. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. gjøre vitterligt: at Vi have funden Os foranlediget til indtil videre aldeles at forbyde Udførsel fra Vore Hertugdomme af alt forarbeidet Sølv, samt Sølv i Barrer, og alle mindre indenlandske Sølv- og Kobber=Myntsorter. Hvorhos Vi dog tillige allernaadigst ville have bestemt, at ikke allene de hele Species, samt 2/2 og 1/2 Speciesstykker frit og uhindret maae udføres, men ogsaa Sølv i Barrer, naar samme er forsynet med Tilladelse fra Vort FinanzCollegium; hvorfor Vedkommende have at henvende sig med deres Andragender desangaaende til bemeldte Collegium. - Overtrædelsen af dette Vor allerhøieste Forbud straffes første Gang med Confiscation og ved Gjentagelsen desuden med en Mulct ligestor med den anholdte Sum, hvilket alt tilfalder den, der har foranlediget Opdagelsen eller Anholdelsen. - Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. - Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 18 September 1812. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Placat for Danmark og Norge, angaaende at der paa intet offentligt Marked maae falholdes Varer, hvis Jndførsel ved Forordningen af 23. Maji 1812 er forbudet, m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst befalet: 1) at der paa intet offentligt Marked maae, under Confiscations Straf, falholdes nogen Varesort, som ved Forordningen af 23 Maji d. A. §. 1. er forbudt at indføres i Hans Majestæts Riger og Lande, og det uden Hensyn til, om Jndclareringen af saadanne Varer, førend allerhøistbemeldte Forordning udkom, maatte kunne bevises eller ikke; 2) at af de Varer, hvis Jndførsel efter bemeldte os 4de Afdeling Litr. A. til i, inclusive er tilladelig, maae desuagtet følgende Artikler ikke falholdes paa offentligt Marked, nemlig: Metalstrenge, Tegne kridt, de finere Malervarer, Leerkar til Apotheker brug og til mineralske Vande, Speilfolie, Mynstre af Papiirstapeter, Pergament, Skedevand, Speilglas, Messingtraad, Træ-Æsker og Vægtskaale af Messing. - Ved denne Placat er Placaten af 20de Septbr. 1811 angaaende Varers Falholdelse, paa Markeder ophævet. - Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. - Det Kongelige Danske Cancellie, den 12te September 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
J disse Dage berøvede Døden Staten een af sine nidkjereste Borgere, og Litteraturen een af sine ædleste Veteraner, Werner Hans Frederik Abrahamson, Capitain, Lærer ved Landcadetacademiet og Artillerieskolen, Ridder af Dannebrogen. Abrahamson er født i Staden Slesvig, den 10de April 1744, hans Fader var Capitain over et Compagnie i det den Gang existerende slesvig-holstenske Regiment Landfolk. Han blev tidlig, bestemt til Bogen, og fik hjemme Underviisning i Latin og Fransk, samt i Historie og Geographie. Da han var 10 Aar gammel fik han en Forsmag paa Geometrien, og allerede førend denne Alder begyndte han at gjøre Vers. 1757 blev han ansat som virkelig Landcadet, i hvilken Stilling han søgte og fandt Leilighed til at udvide sine Kundskaber i Mathematiken og Sprogene, 1767 blev han, som han i sin Selvbiographie i Hofkobberstikker Lahdes Portraitsamling selv siger, aldeles uventet og nønsket sat til Artilleriet og befalet at tage til Kjøbenhavn, thi han havde intet andet at leve af end sin Sold. 1771 blev han ansat som Lærer i tydsk og dansk Sprog og Stiil, samt i Geographien, ved den den Gang organiserede Artillerieskole i Kjøbenhavn, og blev paa samme Tid Medarbeider i Bibliothek for nyttige Skrifter. Til den kritiske Journal for 1773 leverede han adskillige Recensioner. 1775 blev han Medlem af det danske Litteraturselskab og i de følgende Aar Medredactør af det almindelige danske Bibliothek. 1773 blev han opmærksom paa det Jslandske Sprog, som han siden studerede med stort Held. 1778 giftede han sig med Rosine Marie Rohte, en Broderdatter af Tyge Rohte, som blev Moder til 3 Sønner og 1 Datter, der alle leve. 1780. blev han afdøde Prof. Smiths Eftermand som Lærer i Philosophie og de skjønne Videnskaber paa Landcadetacademiet. 1782 valgte det Kgl. Norske Videnskabers Selskab ham til ordentligt Medlem. Aaret derefter tilkiendtes ham Prisen for et Oratorium, Kristi Kirke kaldet. 1785 blev han Stabs capit. i Artilleriecorpset, men af adskillige Aarsager, især for at kunne blive ved den ham saa kjere Stiftelse, traadte han aldeles ud af Krigstanden. 1794 og 96 udgav han 2 Forening med Professor Rawert det nye Danske Krigsbibliothek. Fra 1796 af tog han Deel i Udarbeidelsen af Borgervennen, og leverede Bidrag til Minerva og Danske Tilskuer. 1799 blev han Jnspecteur ved Landcadetacademiet. Aaret derefter blev han ordentlig Medlem i Selskabet til de skjønne Videnskabers og Sprogs Fremtarv. Fuldstændig Fortegnelse over hans Arbeider indtil 1795 findes i Kordes Lexicon, der Schleswig=Holst. Schriftsteller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Udenlandske Efterretninger. Philladelphia, den 20 Julii. Proclamation fra de forenede Staters Præsident. Da de forenede Staters Kongres i Kraft af den ved Constitutionen samme overdragne Myndighed, ved sin Act af 18de dennes har erklæret, at der er Krig mellem det forenede Kongerige Storbrittannien, og de forenede Stater i America og deres Landemærker, proclamerer jeg James Maddison, de forenede Staters Præsident, nu denne Krig for alle Vedkommende, og befaler i Særdeleshed alle i de forenede Staters Civil- og Militairtjeneste værende Personer, at være vagtsomme og ivrige i deres Pligters Opfyldelse; ydermere opfordres og alle de forenede Staters gode Jndvaanere ved deres Kjærlighed til Fædrelandet, ved den Priis, de sætte paa den kostelige Arvedeel, Forfædrenes Dyd og Tapperhed; ved Følelsen af den Uret, hvorved de ere blevne fornærmede saa haardelig, som en Nation kan blive, og endelig ved den Viisdom, som med Guds Bistand vil bringe dem til at vælge de bedste Midler at forkorte Krigens Elendigheder, at stræbe at vedligeholde god Orden og Samdrægtighed, understøtte Lovens Autoritet og alle de Forholdsregler, der maatte tages af Øvrighederne for at opnaae en hurtig, billig og ærefuld Fred. - Washington, d. 19 Junii 1812. - J. Madisson, Præsident. J. Moroe, Statssecretair. - - Repræsentanthuset Torsdag d. 2 Julii. Billen angaaende Søgrændsens Forsvar, og de for Sømagten fornødne Understøttelser, og Billen om de fremmede der høre til en fiendtlig Nation, blev tredie Gang forelæst og antaget. Løverdagen d. 4 Julii. Billen om Udnævnelse af et forøget Antal Generaler blev tredie Gang forelæst og antaget. (H. Corr.) la Den Franske Ambassadeur Gener. Andresse er ankommen til Constantinopel og bleven modtagen paa den meest udmærkede Maade. – Den Bayerske General Deroy og Gener. Maj. Siebein ere døde af deres Saar. – J det østlige Schwei; begynder man nu at fabricere Nankiner. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
af Berlin d. 16 Sept. Vor Hoftidende indeholder følgende: "Den 4 Sept. var det Keiserlige Franske Hovedqvarteer i Gatsk, 8 Mile fra Winzma, 22 Mile fra Moscau. Storfyrste Constantin befandt sig siden nogle Dage ved Armeen, men har igjen forladt den paa ny. - Fyrst Jablonowsky har udstædt en Proclamation, hvori siges, at 30,000 Mand ny udtaget Mandskab i Polen tilligemed de fra Spanien tilbagekomne Regimenter, samt de hidtil skeete Udtagelser bringe Tallet af de under Gevær staaende Polakker til 120,000 M. (S. Bl.) en Fader. en Constantinopel, d. 10 Aug. For nogle Dage siden hændte sig det besynderlige Tilfælde, at 140 Russiske Krigsfanger, formodentlig kjede af, at der tøvedes med deres Befrielse, bekiendte sig til Jslamismus. De bleve hentede i Triumph ud af Fængslet, fra Top til Taa klædte paa Tyrkisk og af fromme Muselmænd overvældede med rige Gaver. Nogle bleve derpaa ansatte ved Flaaden, andre ved de forskjellige Militaircorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Sultanen har ladet 30 Sørøvere, der tilligemed deres Røverskibe indbragtes her for nogle Dage, halshugge og sætte deres Hoveder til Skue i forskjellige Qvarterer af Byen. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Warschau, d. 5 Sept. Fra Bug meldes, at i de sidste Dage af Aug. befandt Fyrsten af Schwarzenbergs Hovedqvarteer sig i Kowel; Gener. Regniers Hovedqvarteer var i Mozur; og Gener. Kosinsky havde sit i Wlodskmirz. Den Russiske General Tormassow har trukket sig med sine Tropper tilbage til Lück og Dubno. Floden Nyr skiller nu de forbundne Hære fra de fiendtlige Skarer. (Warschau Tidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
(Af Hamb. Corresp.) Berlin d. 19 Sept. Vor Tidende indeholder følgende: "Den 7de Sept. har Keiser Napoleon vundet et stort Slag. H. M. angreb Kl. 5 om Morgenen den Russiske Hær ved Mosaisk (14 Mile, 4 Poststationer fra Moscau, og vandt den fuldkomneste Seier. Denne Efterretning er givet paa Valpladsen Kl. 3 om Eftermiddagen. Den Russiske Armee trak sig paa alle Puncter tilbage og blev forfulgt af Keiser Napoleon. H. M. befandt sig i bedste Velgaaende." - Det til Rigas Beleiring bestemte Skyts er ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Paris d. 15de Sept. J Følge et Senatus, Consult angaaende Armeens Recrutering af 1ste Sept. 1812, stilles 120,000 M. af Conscriptionen for 1813 til Krigsministerens Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Storarmeens 16de Bulletin er dat. Vigsmad. 31 Aug., hvor Keiseren samme Tid havde sit Hovedqvarteer, og hvor General Greve Caulincourt drog ind d. 29de. Russerne havde tændt Broene og adskillige Qvarterer af Staden, der har 16000 Jndbyggere. De havde afbrændt Forraadshusene, og de skjønneste Huse stode i Brand, da de Franske rykkede ind der. Tre Fjerdedele af Staden ere blevne reddede. Alle Stædernes Beboere trække til Moscau, hvor der nu skal være forsamlet 1 1/2 Millioner Mennesker. Kutusow skal være udnævnt til General en Chef over Armeen. Storførst Constantin, som var vendt tilbage til Armeen, er bleven syg og har forladt den igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Følgende ere nogle Efterretninger om de Veie, der føre fra Smolensk til det Jndre af Rusland. Først ville vi betragte Landeveien til Moscau; Fra Smoldisk til Darogobough er 98 Verster eller 22 3/4 Franske Mile. Landet er skovfuldt, her gives Glasfabriker. Fra Smolensk til Wiasmaa 66 Verster eller 16 1/4 Lieues. Denne Stad ligger ved en Flod af samme Navn og driver en stor Handel med Korn og Hamp; den har 7 til 8000 Jndbyggere; Egnen er frugtbar og behagelig. Fra Smolensk til Giatsk, en Stad med 2000 Jndbyggere ved Wesuga. De Fartøier, der gaae til Tver og til Petersborg, sælges der, for at tjene til Brændeved, da Prisen paa Brænde er der i Landet for lav til at det kunde lønne Umagen, at føre disse Skibe tilbage. Der gives sammesteds Klædefabriker. Fra Giatsk til Mosaisk, den første Stad i Gouvernementet Moscau, 56 Werster eller 14 Lieucs. Denne Stad har 6 til 7000 Jndbyggere; Landet er fladt og gjennemskaaret af mange Floder. Fra Mosaisk til Moscau er 90 Werster eller 22 1/2 Lieues i lige Linie. Man kan ogsaa gaae over Rusa og Swenigorod, naar man sætter over Floden Moskwa. Afstanden er omtrent den samme. Egnene omkring Moscau ere frugtbare og opfyldt med smaa Skove, Hauger, Parke og Slotte. Tilsammen fra Smolenk til Moscau, 370 Werster eller 92 Lieues, fra Wiasma til Moscan 50 Licues. (Hamb. Corr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Blandede Efterretninger. Cancellie=Patent, angaaende at Candidater, som søge Embeder, skulle godtgjøre deres Kyndighed i det Danske Sprog, for Hertugdom merne Slesvig og Holsteen. - - Det har behaget Hans Majestæt Kongen, i Henhold til den ved Cancellie-Patent af 23de October f. A. bekjendtgjorte allerhøieste Resolution, under 5te d. M. allernaadigst at befale: at det fra 1ste Januarii 1813 skal paaligge de Candidater, som attraae Embede i Hertugdømmerne, af hvilket Slags samme endog er, ved deres derom indgivende Ansøgninger at godtgjøre, hvorvidt de have lært at forstaae, læse og skrive det Danske Sprog. - Denne allerhøieste Befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til Efterretning og vedbørlig Efterlevelse. - Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 7de September 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
J Formiddags bragtes den fortjente Capitain Abrahamson fra Landcadet Academiet til sit Hvilested. Et talrigt Følge ledsagede den i Livet saa almindelig agtede og yndede Afdøde til Graven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Odense, d. 22 Sept. Her i Fyen har, Gud skee lovn Høsten været særdeles heldig. Det ustadige Veir forandrede sig den 31te August med eet, og det ypperligste Høstveir med Blæst og Soelskin, vedholdt lige til i Torsdags, da det igjen begyndte at regne. Altsaa i 17 Dage uafbrudt. De, som ikke have savnet arbeidende Hænder, have godt kunnet faae det Jndavlede bjerget. Om Afgrødens Overflødighed vidne de mange Hæsse, der sees overalt. Belgfrugterne ere vel kun faa Steder blevne modne, Kaal, Agurker og Æbler skulle ikke mange i Aar forspise sig i. Men den Velsignelse, der sees af Korn, maa lade os glemme Savnet af de andre mindre nødvendige Ting. Paa mangt et Sted har man her i Fyen i Høstens Dage maattet give en Dagleier, 2 Rdlr., en Kone 8 Mk. tilligemed Føden og lige saameget Brændeviin og Øl, som Tørsten krævede hver Dag. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Viborg d. 21 Sept. J disse Dage er den besynderlige Ulykke skeet i Kølsen By, at et 2 Aars Pigebarn er fundet qvalt i en Slynge, som andre Børn havde brugt. Formodentlig har hun villet efterligne deres Slyngen og har ikke kunnet naae høiere end til Hagen. Ved Bevægelse fremad er Luften standset. (Vib. Saml.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 15 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Rodmester Niende Aargang. No. 79. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 29 September 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Undersøgelse af en Jdee om Præstekaldenes Deeling, og Forandring med Præsternes Jndkomster, fremsat i No. 24 af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Jndenlandske Efterretninger. Plakat, angaaende Oprettelsen af et Hoved og Regningsførende Postkontor i Cappeln.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Jstedet for at Posterpediteuren i Cappeln hidtil har oppebaaret en vis Porto af alle imellem Cappeln og Slesvig forsendte Breve og Pakkepostsager, imod for egen Regning at have besørget Postens Befordring imellem Cappeln og Slesvig, har Hans Majestæt Kongen paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling ved allernaadigst Resolution af 4de Julii d. A. behaget at bifalde, at i Cappeln oprettes for Postkassens Regning et Hoved= og Regningsførende Postkontor saavel for Brev- som Pakkeposten, saaledes at de hidtil paa dette Sted erlagte 2 Ls. i Postpenge imellem Slesvig og Cappeln fremdeles skulle betales, og i Henseende til Pakkepostsager skulle 4 Mile, som udgjør Afstanden mellem Cappeln og Slesvig, tilføies den Veilængde, som Afsendelsestederne maatte have fra Slesvig, og Pakkepostsagerne taxeres efter det derved udkommende Miletal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Jfølge denne allernaadigste Bestemmelse skal Posten imellem Slesvig og Cappeln befordres den ene Gang ugentlig ridende, blot med Brevpostsager, og den anden Gang om Ugen kjørende for at medtage tillige Pengebreve, Pakker og deslige Sager, samt Reisende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
J Overeensstemmelse med denne Forandring fastsættes følgende Miletal og Taxt for et enkelt Brev imellem Cappeln. Mile Ls. og Mile Ls. Aalborg 1 3/4 I Kiel Aarhuus 36 3/4 9 Kjøbenhavn, 52 11 Altona Kjøge. Apenrade 12 5 Kolding. Arensborg Korsør. Assens Lemvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Bogense. Lunden. Bramstedt 14 3/4 Lütjenborg. Bredstedt = 13 1/2 6 Lyngbye, Burg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Mariboe Christiansfeld 19 1/4 6 Meldorf. Ebeltoft, Middelfart. Eckernførde. Nakskou Elmshorn Nestved Entin
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Neumünster, Faaborg Neustadt. Fladstrand Nordborg 16 1/2 6 Flensburg. Nordtorf 10 1/4 6 Frederiksborg, 58 II Nyborg. Friderichsstadt 9 1/2 Nyekjøbing paa Frederits 24, Falster, Glückstadt. Nysted. Grenaae Odense. Hadersleben 17 1/4 6 Oldenburg. Hals Oldeslohe Heide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Pinneberg. Heiliggenhafn 18 3/4 6 Pløn. Helsingør Preetz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Hirsholm. Præstøe Hjørring. Randers. Hobroe Rendsburg. Holbek Ribe. Holstebroe, Ringkjøbing. Horsens Ringsted, Husum Roeskilde. Jsehos Nødbye,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Udgiveren af Viborger Samler har nu indsamlet 3253 Rdlr. 48 s. til de Brandlidte i Hobro Mariboe, den 24 Sept. Den 22de dennes hørtes her fra Mariboe og Omegnen en meget stærk Canonade. - Den 23de faldt her ved Middagstid en stærk Hagel med særdeles kold Luft, Høsten er for det meste fuldendt, naar Ærterne undtages. Det lader som Byggen og Havren vil blive meget god. (Mariboe Avis.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, see No. 78.)Man bygger i disse Egne Husene for det meste af gjennemsavede Stokke. Denne Bygningsart har det Fortrin, at til de saaledes byggede Huse, bruges kun netop halv saa meget Træe, som til dem, der bygges af hele Stokke. De see nettere ud paa den ene Side, blive letteligen tættere og bedre sammenføiede end disse, siden Feil i Sammenføiningen falder mere i Øinene og kan bedre undgaaes. De ere alligevel ligesaa varme, ligesaa varige, og det kløvede Træe sprækker ikke saa meget, som det runde. Skal man endeligen boe i Træhuse - hvilket især til Fields, eller saa langt Nord, at Vinteren er meget kold, har sin Behagelighed – saa er denne Bygningsmaade, eller, som endnu bedre, reentud Huse af Planker, vist nok fortrinlige for den almindeligste Art; men i det mindste burde dog Træhuse i Stæderne ikke tillades. Kuns ved at Norges Stæder hidtil ere bebygte næsten blot med saadanne, ere de saa meget ofte ødelagte ved Vaadeild *). Det er til Forundring J Christiania er i de ældre Tider adskillige Gange afbrændt, nu er der dog en Deel murede Huse. Christiansand, skjøndt lidt bebygget, i meget brede Gader, brændte dog af 1734. Bergen er 7 Gange næsten reent afbrændt, 4 Gange i afvigte Aarhundrede. J Trondhjem veed man 8 store Jldebrande, de fleste totale. Frederikshald foruden sin frivillige bæderfulde Brand almindeligt at finde endog ellers tænksomme Folk indgroede i den Fordom, at murede Huse ikke kunne udholde Climatet, især Havluften, uagtet de dog hist og her, især paa ældgamle murede Kirker, see Erfaringsbevise paa det modsatte, om man endog kunde mene, at Luftens Paavirkning var her anderledes end den er i andre Lande under samme Bredegrad. Træets Kostbarhed, da en Cubikfod, Træ nu vist nok allerede koster meget mere end en Cubikfod brændt Steen, vil vel efterhaanden indføre disse. - Kalksteen synes ikke almindelig i Norge, dog er den i Overflod her strax nordenfor paa Storøen, som mange andre Stæder. Af naturlige eller Brudstene, vilde man og ganske sikkert allevegne finde nok, som med Lethed og Beqvemmelighed lode sig anvende til dette Brug, naar man lærte Haandgrebene med deres Kløvning, som og forstod at vælge. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 18 Sept. Storarmeens syttende Bulletin. Ghiat den 3 Sept. 1812. Den 31 Aug. var Hovedqvarteret i Velitchero; d. 1ste og 2den i Ghiat. - Kongen af Neapel havde d. 1ste med Avantgarden sit Hovedqvarteer 10 Verster fra Ghiat, Vicekongen befandt sig 2 Lieues længer paa venstre op mod samme Høide, og Fyrst Poniatowski to Lieues derfra paa høire. Allevegne bleve nogle Canonskud og Sabelhug vexlede og man tog nogle 100 Fanger. – Floden Ghiat udgyder sig i Wolga. Saaledes befinde vi os ved de Vandes Afløb, der flyde i det Caspiske Hav. Ghiat er indtil Wolgaseilbar. - Staden Ghiat har 8 til 10,000 Jndbyggere. Der gives sammesteds mange Huse af Steen, adskillige Kirker og nogle Klædefabrikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Agerdyrkningen har siden 40 Aar gjort store Frem 1718, fortæredes mere end halv af Jlden 1759. Frederiksstad brændte aldeles af 1765, men er nu bebygget igjen af Muur; den eneste murede Stad i Norge. Af Mos brændte i 1806 det halve. Kongsbergs Skjebne er i frisk Minde. Gothsborg, der ogsaa var bygt af Træe, har siden 1721 udstaaet 8 store Jldebrande, de første næsten totale, hver af de sidste Gange brændte henved Trediedelen. Den er nu omsider, da alle Træhuse ere afbrændte, bygt af blot Grundmuur. Udevalle, blot Træe, afbrændte aldeles 1806. Der skal nu ingen Træhuse mere tilstedes. skridt i dette Land. Det ligner aldeles ikke de Beskrivelser, man har derover. Kartofler, Bælgfrugter og Kaal findes her i Overflødighed, og Laderne ere ganske fulde. Vi ere i Høsten, og Veirliget er her som i Begyndelsen af October i Frankrige. - Deserteurerne, Fangerne, Jndbyggerne, kort, alle ere enige om, at i Moscau, som i den Russiske Armee, hvori Meningerne ere deelte, og som i de forskjellige Fægtninger har liidt uhyre Tab, hersker den største Uorden. En Deel af Generalerne er bleven forandret; det lader som Armeens Mening ikke er Gen. Barclay de Tollys Planer gunstige. Man beskylder ham for, at han har ladet sine Divisioner enkeltviis slaae. - Fyrsten af Schwarzenberg befinder sig i Vollhynien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
For Riga er der forefaldet temmelig hidsige Fægtninger, hvori Preusserne stedse have beholdt Overhaanden. - Vi have her 2 Russiske Bulletins som meddele Efterretning om Fægtningen ved Drissa. De ere saa curios, at vi vedføie dem her. Saasnart vi have faaet de følgende af disse Bulletins skulle vi indsende dem til Moniteuren. Af disse Bulletins sees, at sammes Redacteur har benyttet sig af den Anviisning, han har faaet i Moscau, nemlig at manikke maa sige det Russiske Folk Sandheden, men skuffe det med Opdigtelser. Jlden er i Smolensk bleven paasat af Russerne, da de Dagen efter Træfningen saae, at vi havde slaaet en Bro over Dnieper, stak de Forstæderne i Brand. De tændte Jld i Doroghoboni, i Wiasma, i Ghiat; de Franske vare saa lykkelige at slukke den. Det er let at begribe. De Franske have ingen Fordeel af, at stikke Stæder i Brand, der tilhøre dem, og at berøve sig de Hjelpemidler, som disse tilbyde dem. Allevegne har man fundet Kielderne fulde af Brændeviin, fulde af Læder og andre for Armeen nyttige Sager. Hvis Landet hæries og Jndbyggerne lide meer end Krigen medfører, saa er det Russernes Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Armeen holder d. 2den og 3die i Egnen af Ghiat Hviledag. – Man forsikkrer, at Fienden arbeider paa forskandsede Leire ved Mosaisk og paa Linier, foran Moscau. - J Træfningen ved Krasnoi er Oberst Marbeuf af 6te Regiment Cheveauxlegers bleven saaret ved et Bajonnetstik i Spidsen for sit Regiment, midt i en Qvarree Russisk Jnfanterie, som han med stor Uforfærdethed sprængte. Over Ghiat er der slaaet 6 Broer.