Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-08
Hr. Grosserer Nathanson har i Tillægget til Oversættelsen af det murhardske Værk om Handelspolitiken erklæret sig for, at en Deel af Consumtionsafgivten burde bortfalde, og afløses af en hensigtsmæssig directe Skat. Hr. Overlærer Hage har i en til Fædrelandet meddeelt Afhandling tiltraadt samme Mening. Grosserer Nathanson anfører Exempler paa, at ved en saadan, rigtigt fordeelt, directe Skat kommer den arbeidende Classe til at betale langt mindre, end den maa betale paa indirecte Vei ved Told og Consumtion. "Lader os, siger den ædle Hr. N., antage, at en simpel Arbeider i Kjøbenhavn kun fortærer for 12 Mark om Ugen, hvilke Penge for største Deelen medgaae til Spise og Drikke, hvoraf da svares i Consumtion eller Told 5 til 40 Pret. Yder han i dette Tilfælde da ikke meget mere til Statskassen, end han nogensinde kan komme til at erlægge ved en direct Skat, Arbeidsclassen og den mindre Formuende trænge dog ligesaa meget til Livets første Fornødenheder, som den Bemidlede og Velhavende; men disse betale derfor ikke mere i Forbrugsafgivter, end hine. Vel mener Man, at slige Afgivter burde fortrinsviis lægges paa indenlandske eller udenlandske Luxus-Artikler; men, hvad forstaaer Man derved, Murhard betragter saaledes f. Ex. Øl som en Luxus-Artikel; men kunne vi hertillands betragte denne Drik som saadan, J Kjøbenhavn svares i Consumtion af en Tønde Øl 4 Mk., som udgjør 25 Pret., naar Man anslaaer Øllets Mellempriis til 20 Mk. Tolden af Viin derimod – en væsentlig Luxus Artikel – er 17 Rbd. pr. Oxehoved, der altsaa er 27 Pret., naar Man anslaaer Vinens Mellempriis til 80 Rbd. pr. Oxeh. Sammenligne vi de virkelige LuxusArtikler med hverandre, f. Ex. Brændeviin med Viin, saa finde vi, at den arbeidende Classe, som meest nyder den første Slags Drik, svarer i Afgivter langt mere, end de andre Klasser, der consumere Vinen. Afgivten af 8 Graders Brændeviin er nemlig 6 1/2 s. Potten. Afgivten stiger i samme Forhold som Gradernes Styrke stiger, medens Tolden af Vinen er ligeledes omtrent 6 1/2 s. af Potten, hvad enten dens Værdi er 2 Mk. eller 12 Mk. Et andet Exempel vil ligeledes godtgjøre, at Forbrugsafgivterne i Almindelighed ere mere byrdefulde for Arbeidsclassen, end for den Formuende og Velhavende. Af fersk Kjød svares nemlig i Kjøbenhavn af hvert Lispund 9 s. i Consumtion; Afgivten svares af alle Slags Kjød, samt Kallun, Oxetunge, Svinehoveder, Rog eller Fødder. Den arbeidende Classe, hvis Kaar kun tillader at kjøbe Kjød til 6 a 7 Mk. Lispundet, betaler altsaa i Consumtion ligesaa meget af dette Slags Kjød, som den mere Formuende, der kun kjøber det bedre Slags til 12 Mk. - Jeg vil ikke trætte Læseren med at anføre flere Exempler, men Saameget er afgjort, at overalt, hvor Forbrugs-Afgivter, hvile paa de uundværligste Fornødenheder, der svarer Arbeidsclassen forholdsviis langt mere til Statskassen, end de øvrige Classer." Ved det første Møde af Repræsentantskabet for Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug, som holdtes den 2den ds., bleve ved Votering 100 nye Medlemmer optagne, saa at Selskabet nu ialt tæller 1200 Medlemmer. Professor Schouw er nu Selskabets Formand, og Prof. Clausen dets Vice-Formand; blandt Medlemmerne af dets Skrivt-Committee ere Prof. Sibbern, Statsraad Ørsted og flere udmærkede Mænd, - Af en Jndbydelse i Randers Avis erfares, at en Plan er udarbeidet til Paategning for hvem, der vil indtræde som Medlemmer i et Filialselskab af Selskabet. for Trykkefrihedens rette Brug, som er i Begreb med at danne sig i Randers Omegn.