JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
J Slotshaven ved Lovisenlund er opreist en Gravste med Runeskrivt, fundet for 2 Aar siden i en Kjæmpebegrave, ved Danevirke. Ved Siden af denne Steen er opreist Marmorsteen, hvorpaa en Tydsk Oversættelse af Jndskilten er udhuggen. Henimod 4 Mile fra Randers, tæt Østen for Landevetil Skanderborg, findes endnu en Bye i Toldbye Sogn, enberg Grevskab, der kaldes Nørring Riis eller Naar dene og Gravene tilovers fra det Nørreriis, som Niels Riis, eller stethen Riis, hvor der endnu er noget at besen beboede i Midten af det 14de Aarhundrede. Paa inde for hiin Mand, hvis Navn endnu lever der i Egnen. den staaer en stor Eeg, som Naturen synes at have sat tilPrieskibet Martha Helena, ført af Kapit. H. J. C. midt, har paa sin Reyse fra St. Croix til Hovedstaden, dens Havn i Norge, hvorfra han har tilskrevet sit ReEt saa heldigt at undgaae Fjenden og er kommet ind i om videre Forholdsordre. Aaret 1807 har Farver Linde ey allene selv udplantet Ho Krapplanter hos Præsten Krarup i Vivild pr. Ran 3 og 15 andre haver der i Landet; men ogsaa 3 til 4 zie om Aaret reist til Stederne, for at rygte dem og mere underrette Eierne og Fremgangsmaaden hermed. i har saaledes imellem Skanderborg, Randers og naae gjort en Reise i en Sommer af over 70 Mile, paa Bekostning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Kapitelstaxten for Ribe Stift, for 1807 Aars AfgrøRibe Amt: Rug 1 Skp. 3 Mk. 3 s. Byg 1 Skp. . 3 s. Havre 1 Skp. 1 Mk. 6 s. Boghvede 1 Skp. Nr. 3 s. Tør Flæsk 1 Pd. 10 Mk. 13 s. Smør 1 Lpd. lig 1 Skp. 3 Mk. 14 s. Byg 1 Skp. 2 Mk. 7 s. Hav Mk. 9 s. Honning 1 Potte 1 Mk. 4 s. Weile Amt, 1 Skp. 1 Mk. 13 s. Boghvede 1 Skp. 2 Mk. 11 s. ning 1 Potte 1 Mk. 5. Sk. Ringkjøbing Amt 1 Flæsk 1 Lpd. 11 Mk. 13 s. Smør 1 Lpd. 14 Mk. 1s. mig 1 Skp. 3 Mk. 8 sk. Byg 1 Skp. 2 Mk. 4 s. Havre Skp. 1 Mk. 11 sk. Boghvede 1 Skp. 3 Mk. 4 s. Tøy sk 1 Lpd. 10 Mk. 14 s. Smør 1 Lpd 12 Mk. 11 s. Hønning 1 Potte 1 Mk. 3 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Under 5te d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst beslut at den ved Forordningen af 20de April 1796 paabud Afgivet af 10 Rdlr. pr. Læst af fremmede tilkjøbte Skibe, Al være indbefattet med under den Afgivts=Frihed som Kaver=Reglementets §. 20 er bestemt for opbragte fjendtle Skibe, naar disse under de nærværende Konjuncturer, Gisdømmes og sælges for at bruges i Søefarten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Den 6 Febr. kom 2 Islandsfarere og en Brig, som have get i Norge, lykkelig ind til Helsingøer fra Nordsøen. En Calease var i Følge med dem ved Afseylingen, men er siden i Stormen forslaaet fra dem, og man befrygter dens Forlis Eier sikker Beretning ligge i Gottenborg 3 Røverfregatter Brig og 3 Kuttere, og efter en af sammes Officerers Ud gende skulde en stor Flaade med Tropper være dertil forentendes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
J forrige Uge har en Færgemands Enke i Helsingøer paa sale og 80 Aar indgaaet Ægteskab med et ungt Menneske paa 14 Aar. Ved at træde feyl af det Bræt, som var lagt fra Broen, der paa hans Skib, faldt den 29 Jan. en Skipper Peder cobsen i Kallundborg ud i Vindet; men blev til Lykke, skjønt meget forslaaet i Hovedet, reddet af Kjøbmændene Holst og Herbst, som tilfældig kom gaaende. Et langt sørgeligere Ulykkes Tilfælde indtraf med et andet Skib nogle Dage efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
En Jagt, som d. 3 Febr. kom seylende fra Aarhuus af Kallundborg til, og indehavde Stude, som for Kongl. Regning overførtes til Sielland, kunde formedelst Dagens Korthed, ikke række meere end Samsøe forbi, da det begyndte at mørk. nes, men vedblev dog, da Vinden var god, at seyle. Men imellem Samsøe og Sielland blev han ubemærkt forsat at Strømmen nord paa, og da Mørket og Natten faldt paa tog Skipperen feyl og gik Norden og Refsnæs, som han ansaae for Asnæs. Han stødte altsaa paa Grund nede ved en Landsbye kaldet Vollerup. Om Morgenen da Skibet. saaes paa Grund, toge Folk fra Landet med Baade ud til det, og da det erfaredes, at Jagten indehavde Kongl. Stude, blev dette berettet til Kallundborg, hvorpaa endeel Mennesker, de fleste Borgere af Byen, toge ud om Eftermiddagen, for at hielpe til at bringe de Kongl. Stude i Land De fik og en 16 Stykker efterhaanden bragte i Land, men de de derpaa vare tagne ud igjen efter flere, begyndte det at blive mørkt, og Skibet, som havde faaet et stort Hul i Bunden, da det nu var bleven lettet for næsten det halve af den indehavte Qvægladning, begyndte at flyde. J det samme sprang Vinden om med en svær Norden Storm, og Ankertouget, som fastholdt Skibet, sprang i Stykker, hvorved Skibet kom i Drivt. Folkene paa Skibet satte nu Seyl til, for igjen at faae Skibet landsat enten paa Mulen eller Vrøy, men da det var næsten knust i Bunden, sank det inden det kunde komme saa langt, med Mand og Mus, dog paa saa lavt Vand, at Dækket kun ligger noget over en Alen i Vandet. Man formoder altsaa, at enten Menneskene da de mærkede Skibet synke, have sprunget i saa stor Mængde ud i Baaden, at denne ogsaa er sunken med dem, eller at de, som have været paa Dækket og ey sprang i Baaden, ere blevne skyllede bort om Natten ved den stærke Søe, som gik over Skibet, især da den stærke Kulde maatte udmatte dem og stivne Lemmerne; thi druknede ere de desværre alle. Foruden Skipperen og Skibsfolkene, vare ombord paa Skibet som Passagerer 3 a 4 Militære (nogle sige Soldater, andre Girdere) des den 2 a 3 Mænd fra Landsbyen, Saltbek, og een fra Vollerup, som vare ude med for at redde Qvæget. Saaledes fandt paa en sørgelig Maade 16 til 20 Mennesker uventet deres Grav mellem Bølgerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Blandt de fra Kallundborg, som vare ude med, var et Par Vertshuusmænd, som forhen havde været Skippere, et Par Fiskere en Slagter, en Betjents Søn, og mange andre. De fleste efterlode sig Familie, og een efterlader sig Kone med 4 smaae Børn i meget kummerfulde Omstændigheder, hvis Nød man bør haabe at Menneskevenner ville søge at lindre. Nogle af Ligene ere allerede fundne opbrevne ved Strandkanten og kjendte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Ved Tallotteriets 809 Trækning i Altona udkom: No. 3, 55, 16, 61, 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Avertissements. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; gjøre Vitterligt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
At vi efter os elskelige Justitsraad Hans Jørgen Hansen, til Bramstrup og Cancellieraad Søren Hillerup til Søebyesøe, gaard i vort Land Fyen, deres, som Skiftecommissarier og Executores Testamenti efter afg Krigsraad Jacob Wedel til Kiersgaard, herom allernaadigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed beHvilge og tillade at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Fyens "Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemældte Afdøde, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ovennævnt Stiftecommissarier at anmelde og beviisliggjøre, og skal saa dan Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for Vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 6te Februarii 1808. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Kaas, Cold. Bylov. Monrad. Berner. Lassen. Dræbye. Cancellist. Bevilling for Skiftecommissarierne Justitsraad Hansen og Cancellieraad Hillerup til ved Proclama i Aviserne at indkalde afg. Krigsraad Jacob Wedels Creditorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
J allerunderdanigst Følge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, enhver der maatte have nogen Fordring eller Tiltale til forrige Eyere af Hovedgaardenne Kiersgaard og Holsegaard, afdøde Krigsraad Jacob We deel, det være sig af hvad Navn nævnes og haves kan, dermed for os som Skiftecommissarier og Executores Testammenti efter bemældte afdøde inden benævnte Tids Forløb at fremkomme, Stifte=Commissionen paa Kiersgaard den 10 Febr. 1808. Hansen. Hillerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Følgende Kjøbmands=Vahre tilhørende afgangne Skipper og Vertshuusholder Laurits Jørgensens Boe i Stige, nemlig: 50 Tdr. Malt, 80 Tdr. Byg, 12 a 13 Tdr. Rug, 13 Side grønsaltet Flesk 1 Slump saltet Kjød, 7 a 8 Tdr. Smør i Fjerdinger, heele og Halvottinger, 3 Tdr. Mød, 1/2 Tde. stan Brændeviin, 3 Kjøllekakkelovne, nogle Tønder Steenkul, er Slump halve og hele Lægtesom, nogle Tylter Fyrfjelle; bliver ved Auction afhændet i bemeldte Stige Mandagen den 22de Februarii førstkommende Formiddag Kl. 9, hvilket herved bekjendtgjøres. Lunde, Scham= og Schoubye Herreds-Contoir d. 11 Feb. 1808. M. Knutzen. En stor Aarings=Aarne uden Mærke, men har et sort og et hvidt Øre med 2 førte Pletter paa Ryggen samt en liden sort Plet paa Halen, er for ungefær 2 a 3 Uger siden kommen løbende her til Gaarden, uden at nogen Eier til samme har ret at opspørge her i Egnen. Det bekjendtgjøres derfore Gange i denne Avis, at denne Aarne kan modtages hos naar Eieren beviser det fornødne om sin Ret til samme, tillige godtgjører mig alle medgaaede Omkostninger. Moltkenborg den 9 Feb. 1808. A. C. Rasmussen. Forpagter. Kobberet over Engellændernes sidste Daad i N.B. benhavn 1807, som en værdig Triumff for 6. bier, Catchart, Popham &c., Exemplaret 92. kan faaes hos Kammerherre Bülow i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Hos mig bekommes alle Sorter fine tønderske Knivlitil bedste Priser. - Tillige underviser jeg Børn i Strinalle Slags Syning og Tydsk, og lover at gjøre mig al 1 ge at enhver vist skal finde sig fornøiet, jeg er saa billig muelig. Jomfrue Jensen. boende hos Hr. Henrichsen Dreyer i St. Jørgens Gade Nr. Ved Bidraget fra Norup Sogn (see No. 22) er glemt at af at 19 Rd deraf ere fra Forpagteren, Forvalteren o. fl. fra mansgave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
9 Nogle gode og smukke Kane=Topper hvorpaa M. Baserne ere indstemte i Octav, er for billig Prifaae tilkjøbs ved N. Fischer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Organist ved Frue Kirke i Ol Fredagen den 19de Februarii førstkommende om Eftermidgen Kl. 3, bliver efter Forlangende af Hr. Berg foretaget fentlig Auction og om antagelig Bud skeer bortsolgt hans udi Odense tilhørende og udi Vestergade under No. 262 be gende Gaard der bestaar af: 1) Et Forhuus til Gaden med Karnap og Port, 9 Fag 2 Et indrettet til Beboelse. 2) Et Sidehuus i Gaarden, 6 Fag 1 Etage indrettet til Begerhuus og Brændeviinsbrænderie. 3) Et dito Sidehuus, 9 Fag indrettet til Pakhuus. 4) Et dito Tverhuus, 7 Fag til Stald. 5) Et dito Sidehuus paa 4 Fag 6) Et Halvtag dito paa 4 Fag. 2) Et nyt Tverhuus udi den bageste Gaard 8 Fag Heelte Etager med Kielder under, indrettet til Kornloft, Pakbsamt Vognremisse. Alt af Muur= og Bindingsværk, som meget beqvem er i rettet for en Handlende eller Brændeviinsbrænder da den Stædet er 2de rummelige Gaarde med godt Vand, saaog smuk lang Hauge med Frugttræer, som gaaer ned til den re Aar med et Toested. Gaarden tiltrædes næstkomme Paaske Flyttetid, af Kjøbesummen skal ikkun betales førstk. mende 11te Junii 650 Rd. og Resten kan efter Kjøberens Lei hed blive staaende til 11te Junii 1809 med videre efter de Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner der forinden faaes til Eftersyn hos Bergs Kommissionair Hr. KirkeværSeidelin her i Byen. De Lysthavende ville altsaa behage bestemte Tiid og Sted sig at indfinde. Odense den 7de Februarii 1808. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
En Præst paa Landet, som formedelst sin Egns lykke Beliggenhed, kun har kjendt de krigerske Bevægelser af ter, ønsker at anvende sin Ro og sin fra Embedet undværTid til et Par Børns Underviisning i de academiske Viden ber Regning og Skrivning, Fransk, Tydsk og Engelsk, sidste baade at tale og skrive. Videre Underretning erholhos Hr. Hempel i Odense, med hvem man haver at afhe- og aftale alt i denne Henseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Udenlandske Krigsefterretninger. At ikke engang de Engelske Observationsstaader kunne strængeste Forstand blokere en Havn, har den Franske Robeforter=Eskadre givet er nyt Beviis for, da den, 6 Linieskibe og 2 Fregatter stærk, er gaaet til Søes, uden at Admiral Strachau, som laae paa Luur efter den, mærke ledet, for den alt var langt borte. Lord Duckworth er strax bleven sendt paa Jagt efter denne Eskadre, men hver sen veed han, til hvad Side han skal vende sig, ikke heller har han tilstrækkelig Proviant med sig. Alle Krigskibe i Plymouth have ogsaa faaet Ordre til, ufortøvet at afseile i samme Øiemeed, hvilket og kan være fornødent, da, foruden bemeldte Eskadre, 4 Franske Fregatter ogsaa ere udløbne fra Garonnefløden. For at gotgjøre sin Paastand (se No. 24) at det Viener, Hof har havt grundige Besværinger mod Kongen af Engelland anfører Monitoren nu nogle Steder af den Østertilske Note, hvori blant andet forlanges af det Londoner, Hof, at det skal erklære sig villig til, at underhandle om Søefreden paa retmæssige Grundsætninger, og som foreløbigt Beviis for sin Oprigtighed afstaae fra alle Fjendtligheder og de derved udstædte Erklæringer imod Danmark. Har det Londoner Kabinet altsaa ikke vidst hvad det Viener klagede over, saa var det fordi det ikke vilde vide det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Af Debatterne ved Parlamentets Aabning fortjener end nu følgende Hr. Whitbreads Yttring at anføres: Fred er vort eneste Redningsmiddel; men hellere døe end slutte sku vanærende. J Spidsen for det frygtelige Forbund imod Os befinder sig den forfærde, ligste Mand Verden nogentid frembragtet Hr. Sheridan vilde have Ministrene under Tiltale, fordi de ikke have søgt Hovedfjenden Rusland og angrebet Flaaden i Cronstadt, dersom Tilsitertraktaten indeholdt Grunden til den fjendtlige Konføderation imod Engelland. Jstedetfor et saadant Angreb - sagde han - have de henvendt sig til Rusland, for at være Mægler imellem dem og det Land de overfaldt. National=Æren, er fordunklet ved Kjøbenhavns=Expeditionen. Engelland har erobret gamle Skibe og Frankerig Gemytterne. Kjøbenhavns=Expeditionen, siger man har forhindret en Jnvasion i Jrland. Men saa gjøre. dog for Guds Skyld heller Fred med Jrlænderne, end at begaae den meest himmelraabende Uretfærdighed. Saalænge de despotiske Acter imod dette Land gristere, maaman ansee det for at være i Jnsurrektionsstand. Lader og ikke bie, til Tabet af Jrland giør Engellands Ruin uundgaaeligt. -Med den Kongelige Tale var iøvrigt foretaget en væsentlig Kalfatring. Saaledes lod man Hs. Majestæt lov i Original=Udkastet, at meddele hele Korrespondencen angaaende Underhandlingerne i Tilsit. Siden blev dette Løvte indskrænket blot til de officielle Noter. Ministrene have i samme Materie viist en Konseqvenz, som noksom viser, at de fare med lutter Digt. Saaledes siger En at der var sluttet hemmelige Artikler i Tilsit, en Anden at de blot vare i Værk en Tredie, at Regjeringen har sine hemmelige Efterretninger fra Jrlandske Avanturiers som paa den Tid vare i Pohlen, og en Fjerde erklærer reent ud, (hvilket sikkert ogsaa er det Sande) at Regjeringen slet ingen Efterretninger havde om Danmarks fjendtlige Hensigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Det Engelske Blad Morning Chronicle, gaaer skarp løs paa den Yttring i Kongens Moderklæring mod Rusland, at der i Tilsiter=Freden fandtes hemmelige Artikler stilede mod Engelland i en Paastand, hvis Rigtighed Monitsren nægter Rusland bestemt har modsagt, og hvorom den Danske Kronprinds høitideligen har erklæret, at han hverken directe eller indirecte havde sluttet nogen fjendtlig Forbindelse mod Engelland. Bladet slutter med det Ønske at de Papirer Ministrene i denne Anledning ville forelægge Parlamentet, maatte være af den Beskaffenhed, at deres eget Bedste og den Brittiske Karakteers Ære maatte hævdes. Men har de ingen andre end dem en Fransk Greve, Hr. Cannings Ven, har skaffet, da ere de ikke at bygge paa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Til det Udtryk i Hs. Majestæts Tale, at Europas og Verdens Øine vogte paa det Brittiske Parlaments anmær ter Monitøren, at det ikke er Parlamentet, men det Londoner Kabinet man mærker paa, og at man har Ont ved at begribe, hvorledes en riig og i mange Henseender interessant Nation saa villig gaaer sin Undergang imøde, hvorfor Lidenskab og Sværmerie, fremavlet i et ved Alder og Skrøbelighed svækket Hoved, udsætter den. Lord Hawkesburis foregivne hindring for at anføre Kilderne til Efterretningen om de hemmelige Overeenskomster i Tilsi(S. 93) besvarer Monitøren saaledes: at man altsaa maae have faaet denne Efterretning af en Forræder, og den Engelske Regjerings Lettroenhed og Tillid til Alskens Forrædere er ubegribelig Ligeledes gjendriver Monitøren den Yttring i Parlamentet; at det er ingen Fred men kun en væbnet Stilstand Frankerig tilbyder Engelland ved af Amiens Freden at bevise, at en væbnet Stilstand, netop er til Skade for Frankerig og til Fordeel for Engelland. "J Tillid til denne Fred foretog man sig Erpeditionen til St. Domingo; Krigen indtraf derimellem og den strandede til Frankerigs store Skade. J Tillid til den udsendtes Skibe fra alle Franske Søestæder, som største delen faldt i de Engelskes Hænder og Tabet af over 100 Millioner gav den ved Revolutionen nedsunkne Handel sig Naadestod. Slig en Fred vilde følgelig være en Fred uden Handel og Sikkerhed; thi den Franske Armee maatte vende tilbage over Rhinen; 800000 Md., som nu staae under Vaaben, maatte reduceres til 300000 Md., de høieste Freds=Etaten kan være. Og naar Armeen var bleven saaledes reduceret, og Nationen ingen Handelsfordeelhavde og Engelland paa nye angreb, og dets Angreel stod i Forbindelse med en femte Kolition hvorledes saae det da ud med Frankerig. De Skibe, som vare paa Søen vilde blive tagne. Man maatte da i at Hast formere Land=Armeen, og det, som paa Fastlandet er afgjort, blev atter et Spørgsmaal. En kortvarig Fred er altsaa nyttig for Engelland og fordærvelig for Frankerig, Men der Londoner Kabinets Skarpsind naaer ikke saa langt, og for Taagen paa Themsen kan det ikke see, hvad det hele oplyste Europa seer. Naar Hr. Canning siger at Traktaten med Porten alt var fremmet meget, da Rusland faldt fra Engelland, da er det grov Bagvaskelse. Af Had til Porten vil de Hr. Canning gjerne ægge Frankerig og Rusland til at bemægtige sig Konstantinopel, uden at betænke, at Konstantinopel og Bagdad ligge paa Veyen til Jndien, Er han da saa uvidende, at han ikke indseer, at denne Deling er farligst for Engellands Jnteresse, Er da ingen Factor af det Ostindiske Kompagnie tilstæde, som kan holde er Landkort for Hr. Canning? En Skolepog af de laveste Klasser i Oxford kan vise ham paa Kortet, hvilken Vey der alt er tilbagelagt, naar 80000 Russer og Franzoser først befandt sig i Konstantinopel. Om faa Maaneder vilde de være ved Euphrat. Dog, hvad bryder Hr. Canning sig om store Resultater, Men vi troe ikke hans Yttring; vi har beviist at den er Bagvaskelse. Var den i øvrigt endgrundet, da fortjente en Minister, som giør sig skyldig i en indiscret Erklæring, at være ansvarlig for Følgerne."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Efterretningen om Maderas Kapitulation ledsager Monitøren ligeledes med interessante bemærkninger, og spørger, om det er Begyndelsen til at forøge Prindsen, af Brasiliens Magt og Glands (see S. 94) at Hs. Brittiske Majestæt tager en af hans overblevne Befindelser, Vil Engelland beraabe sig paa, at det frygter for, at Frankerig ellers skulle tage denne Øe, da er det et Paaskud, som den ikke selv troer. J det samme Øyeblik, da Hs. Majestæt bortsnapper Madera fra sin Allierede anraaber han Forsynet om dets Beskyttelse over ham. Naar man seer, hvad der gaar for sig i London, og hvad man vover at sige i Parlamentet, saa er man fristet til at troe, at hele Engelland trænger til en anden Doctor Willis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Ved den Engelske Paketbaad Lady Arabellas Ankomst fra Newport har man faaet Stadfæstelse paa Efterretningen om et provisorisk Embarge i de Amerikanske Havne, som iværksattes den 23 Decbr. - Jfølge en Bekjendtgjørelse at Marine=Kommissairen i Bordeaux, har den Franske Keiser, uagtet den nysmeldte Konvention befalet, at der skal lægges Embargo paa alle Sardinske Skibe i de Franske Havne og at Krigskibene og Kapere skulle gjøre Jagt efter ethvert Skib, som enten kommer fra Sardinien eller seyler dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
En Koureer har den 2 d. M. bragt den officielle Efterretning til Münster, at Fyrstendommet af samme Navn, samt Grevskaberne Mark, Tecklenburg, Lingen o. s. v. endelig ere tilfaldne Hs. Keiserlige Høihed Storhertugen af Berg, som den 1ste Martii vil tage disse nye Lande i Besiddelse. For Eftertiden bliver nu Staden, Münster denne Fyrstes Hovedstad og man er alt færd med at indrette det smukke Slot sammesteds til sin nye Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Blandede Efterretninger. Danzig. Natten til den 2den de er denne Stad, som nylig har lidt saa meget af Krigen, bleven hjem øgt af en ødelæggende Jldebrand, som vedvarede i 24 Timer. Om Eftermiddagen udbrød Jld paa et nyt Sted, som kuns blev dæmpet ved stor Anstrængelse især af det Franske Militære. Hele Staden var i Fare og over 100 Bygninger saavelsom endeel Varcoplag, en Kasserne og en Kirke, bleve et Ror for Luerne. Mange Mennesker ere komne til Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Preussen. Hs. Majestæt Dronningen blev den 1sted. lykkelig forløst med en Prindsesse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Engelland. En Opfordring fra Admiralitetet om at optage til Kongelig Tjeneste, nye Sockort, paa hvilke santes de hidtil ikke betegnede Sandbanker og Klipper, har foranlediget en bitter Satire mod det nuværende Ministerium hvis Medlemmer har maattet laane Navne til adskjellige Klipper, som siges at være opkomne i den Orlandske Kanal. Først nævnes den uhyre Klippe Eldon, kaldet efter Storkanzleren, der har bevæget Jrlænderne til at hæfte deres Blikke, som hidtil vare vendte mod Engelland paa Frankerig. Klippen Portland siges vel at see høy ud i en Frastand, men naar man kommer nærmere, befindes den at være Dynd og Mudder. Klippen Kastlereagh beskrives, som saa meget farligere, da den hvert Øyeblik forandrer Gestalt. Klippen Canning siges at være høyere og hvidere end de andre, men dog at have vaklet ved sidste Vindstød, og rimeligviis at ville have faldet, om ikke en forborgen Klippe havde hindret det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
De Engelske Søestæder Margate, Ramsgate, Sheerness ac. have ogsaa gyselig følt Virkningerne af Stormfloden, den 15 Januar. J Sheerness troede man at Dommedavar for Døren. Alle Dæmninger, Magasiner og Værfter bleve med Lynets Fart opslugte af Bølgerne. Mange Skibe forliste. Store Landstrækninger bleve satte under Vand og hele Kysten var den følgende Dag opfyldt med Rudera af Huse og Skibe Kufferter og Kister, Varer, Liig og druknet Qvæg. En Moder stod selv i Vandet til op paa Livet og holdt 6 af sine Børn paa en stor svømmende Commode. Denne Familie med Arken blev reddet ud af Vinduet paa et Fartøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
Holland. J Vliessingen ere ved sidste Oversvømmelse 227 Familier, bestaaende af 929 Personer, blevne saa ganske hjelpeløse at de dagligen maae forsynes med Spise og Brænde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-15
J Følge Kongelig Ordre skal derfor det Halve af hvad som indkommer ved den for Deeland cirkulerende Kollekt, anvendes til at lindre de ulykkelige Vliessingers Kaar. Kongen har selv ved sin første Adjutant skikket Staden en Understøttelse af 50000 Gylden.