Norske Intelligenssedler, 1788-06-11
Christiania den 11te Junii. Det behagede Deres Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinz Carl, Landgreve til Hessen-Cassel, Ridder af Elephanten, vores høistbetroede Feldt Marechal, commanderende General i Norge Statholder i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, samt Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinz Frederich til Hessen-Cassel, General-Major og Cheff for det Slesvigske Jnfanterie-Rogiment, naadigst at optages til Æres Medlemmer udi det her oprettede Patriotiske Selskab. J denne Anledning fandt Selskabet sig pligtig, ved en Deputation, bestaaende af Formanden og Censur-Commissionens Deputerede, den 4de hujus, at aflægge Høistbemeldte Herskaber Selskabets underdanigste Tak for denne Ære, og underdanigst tilbad sig Deres Høifyrstelige Durchlauchtigheders Høye Nærværelse i Selskabet, om Eftermiddagen, som naadigst blev optaget. Man havde derefter den Lykke at hædres med Høistbemeldte Høifyrstelige Durchlauchtigheders høje Nærværelse paa den dertil bestemte Sahl, hvor en af Formanden Hr. Jens Gram forfattet Tale, blev holdt, udi hvilken viistes i Korthed, hvad Selskabet hidtil havde udrettet ved sine patriotiske Bestræbelser. Derefter behagede det Deres Høifyrstelige Durchlauchtigheder naadigst at tage i Øjesyn de indkomne og af Selskabet belønnede Machiner, Skrifter, Carter og andre Sager, over hvilke De tilkiendegave Deres naadige Biefald. Den 5te hujus Klokken 7 slet om Morgenen behagede det Deres Høifyrstelige Durchlauchtigheder Feldt-Marchallen Prinz Carl af Hessen-Cassel og Høisammes Herr Søn Prinz Friderich, at foretage Reisen herfra til Leiren ved Frederichstad, hvor De ankomme samme Dags Aften i allerhøjeste Velgaaende. Ved Høisammes Afreise herfra Staden paraderede det samtlige Borgerskab under Gevæhr, og et paa Reden, efter Borgerskabets Foranstaltning, udlagt Skib, gav en Salut af 3 Gange 27 Skud. De øvrige paa Havnen ligende Skibe flaggede. Fortsettelse af: Laugs-Articler for Vognmændene udi Christiania, af Hans Kongelige Majestæt approberede og confirmerede den 14 Martii 1788, Forlanger den Reysende derhos Kiøre- eller Ride-Tøj betales som følger, Af een Bagage-Vogn med 4re Hiul med Behør og tilhørende Touge at anbinde Føringen med, pr. Miil 16 sk. For en Kiærre med 2 Hiul og Tilbehør pr. Miil 8 sk. Af en Ride-Sadel med Bidsel pr. Miil 4 sk. Af en Slæde om Vinteren pr. Miil 6 sk. For en Carosse eller Heel-Vogn pr. Miil 24 sk. For en Calesche eller Halv-Vogn med Sehle-Tøi og Tilbehør pr. Miil 20 sk. For en Chaise eller Kariol med Sehle-Tøj, pr. Miil 12 sk. Men naar Vogmanden ikke selv er ejende de sidstbemelte Vogne, skal han dog ikke være pligtig samme at forskaffe, men den Reysende være forbunden at besørge sig til Afbetiening. Naar Lauget derimod anskaffer sig saa mange Hyre-Vogne, som i Byen maatte fornødiges, skal for hver Tour efter Længden, af Magistraten med Stiftets Biefald sættes en billig Taxt. Forlinger den Reysende løse Heste med Sehler og Træk-Touge for Carosser eller Chaiser at forespænde, skal Oldermanden være forpligtet dem at anskaffe, dog nyder Vognmanden ey meere i Skyds, end forestaaende Taxt indeholder. 10.) For Kiørsel udi Byen og Forstæderne, som Jndvaanerne maatte fornødige ved Vognmændenne at lade forrette, anordnes følgende Tart: For en Favn Brændevehd at kiøre fra Bryggerne og op til Kongens Gade 8 sk. Der oven for i Byen og op til Torvet 10 sk. Og i alle denne Byes Forstæder 12 s. Et Læs Sand at kjøre fra Bryggen op, som forbemelt 6 s. De overste 8 sk. Og i alle Byens Forstæder 10 sk. For en Tønde Steen-Kull efter det store Maal: Fra Bryggerne til over alt i Byen 5 sk. i Forstæderne 6 sk. For ditto over Jisen til Søeboderne, nemlig fra den Strækning i Skibs-Løbet, som kan regnes i lige Linie imellem Blegøens Huuse og Hoved-Øen, samt der inden for, fra en ligeLinie imellem Slots-Bryggen og Alun-Værket 4 s. Naar der kiøres forbie Søeboe derne paa fremkommelig Slædefoere, betales fra Skibet til overalt i Byen 6 s. og Forstæderne 7 sk. Fra Lindøen og inden for til forbemelte Strækning imellem Bleg- og Hoved-Øen, betales for 1 Tønde ditto til Søeboderne 6 sk. Og naar der kan kiøres forbie, som forbemelt, overalt i Byen 8 sk. i Forstæderne 9 sk. For 1 Tønde Salt og Sand, efter nærværende Maal, betales fra Bryggen overalt i Byen 3 s. og i Forstæderne 4 sk. Over Jisen til Søeboederne fra forbemelte første Losse-Strækning 2 sk. til overalt i Byen 3 s. og i Forstæderne, 4 sk. Fra anden Losse-Strækning til Søeboederne 3 s. overalt i Byen 4 sk. og i Forstæderne 5 sk. For 1 Tønde Ruug, Byg, Hveede og Ærter fra Bryggerne i Byen 2 sk. og i Forstæderne 3 s. Over Jisen fra første Strækning til Søeboderne 1 1/2 s. Overalt i Byen 2 1/2 s. i Forstæderne 3 sk. Fra anden Strækning til Søeboderne 2 1/2 s. overalt i Byen 3 1/2 s. i Forstæderne 4 sk. For 1 Tønde Malt og Havre fra Bryggerne i Byen 2 sk. og i Forstæderne 2 1/2 s. Over Jisen fra første Strækning til Søeboderne 1s. overalt i Byen 2 s. i Forstæderne 2 1/2 s. Fra anden Strækning til Søeboderne 2 sk. overalt i Byen 3 s. i Forstæderne 3 1/2 s. For 1 Pibe Viin eller Brændeviin fra Bryggerne, overalt i Byen og Forstæderne 12 sk. 1 Oxehoved ditto ditto 8 s. 1 Terse ditto dito 6 s. For 1 Tønde Smør, Sæbe og saltet Sild 4 s. For 1 Skippund Flesk, Ost, Jern, Kobber og Blye 4 sk. For 1 Læs som skal regnes til 4re Skippund Vægt, af Høe, Hør, Hamp, Humle og andre Kiøbmands-Vahrer i Pakker og Foustager 24 sk. For 1 Læs Kalk 24 sk. For 1200de Hollandske og 1000de enkelte Norske Muursteen 32 sk. For 1000de Tagsteen 48 sk. Hvad der af forbemelte maatte indtreffe at losses og kiøres over Jisen, betales i Forhold med den fastsatte Taxt paa Salt og Korn-Vahre. For 1 1/2 Tomme Furu- og 12 Tomme tykke Gran-Bord af 10 til 12 Fods Længde at kiøre fra Grønland og Ankers Bord-Gaard betales for Et Hundrede eller 10 Tylter over Jisen til den forbemelte første Strækning til Bleeg og Hoved Øens Linie i Skibs-Løbet 24 sk. og der uden for til Linden 36 sk. Alle andre Bord-Tykkelser og Længder betales i Proportion; men skulle det indtreffe, at Elven hindrede at kiøre paa Jisen fra Grønland, da maae et forholdmæssig Tillig, efter Forets Beskaffenhed igiennem Byen, eller hvad anden Vey der beqvemmeligst kunde kiøres, efter Billighed accorderes. For 1 Læs Giødsel fra Byen eller Forstæderne at henføre til Lykkerne som ere beliggende i den Distance til og omkring Aggers Kirke, betales om Vinteren paa Slæde 10 sk. men om Sommeren paa Vogn 20 sk. Til de længere bortliggende Lykker derimod, for et Læs om Vinteren paa Slæde 14 sk., og om Sommeren paa Vogn 28 sk. For 1 Tønde Rug, Byg, Hveede og Ærter at kjøre til og fra Møllen 8 sk. For 1 Tønde Malt og Havre ligeledes 6 sk. For 1 Læs Leer at kjøre til Byen 12 s. Saa og for 1 Læs Muur-Sand 20 sk. Og for 1 Læs Skal Berg at kiøre til Byen 12 s. 11.) For at forekomme al Tvist og Ueenighed imellem de Reysende og Vognmændene om det Antal Heste, som efter de forskiællige Kiøre-Equipager og de medfølgende Personer skal tages og bruges, samt den Tyngde og Vegt, Bagagen maatte besværes med, bliver i denne Henseende fastsat og anordnet: For en enkelt Cariol med een Person og Kuffert eller Vadsæk til 4 a 5 Lispunds Vægt een Hest, men for 2 Personer eller en dobbelt Cariol med 2 Personer, samt en Kuffert af 7 til 6 Lispunds Vægt Toe Heste. Om Vinteren en Slæde med een Person og Kuffert af forstmelte Vægt Een Hest. For en Caret med 3 Personer, Kudsk og Tiener indbegrebne, med een eller toe Kufferter af 12 til 15 Lispunds Vægt skal tages Fiire Heste, men til fleere Personer med Kusserter, fra 15 til 20 Lispunds Vægt skal tages 6 Heste. For en Halv-Vogn med eller uden Dæk til 3 Personer, samt Kufferter fra 12 til 15 Lispunds Vægt skal tages tre Heste, men til 4 Personer med Kufferter fra 15 til 20 Lispunds Vægt skal tages 4 Heste. For en aaben Phacton med 2 Personer samt en Kuffert af 7 til 8 Lispunds Vægt, toe Heste. Det Antal Heste, som de Reysende, formedelst Skyds-Skifternes Længde, saaledes ere forbundne at tage fra Byen, skal være uden Følge for den videre Reyse, hvormed forholdes efter de om Skydsen paa Landet ergangne Anordninger. For Bagage om Sommeren paa en Kiærre, naar en Tiener eller Karl medfølger, skal føres indtil 12 Lispunds Vægt; men, naar ingen medfølger, da til et Skippund Vægt. Om Vinteren paa Slæde bliver Vægten i samme Forhold. Paa en Vogn med 4 Hiul og 2 Heste skal føres Bagage indtil 2 Skippunds Vægt, enten een Tiener eller Karl med følger eller ikke Fortsettelse følger.