JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-07-30
Hvad Jndtægten angaaer, da viser Regnskabet, at der ialt er indkommet mere end der regnedes paa: 939, 121 Rbd. 85 s.; men afdrages herfra: 1. Jndbetalte Restancer over det løbende Aars Restancer: 105,079 Rbd. 84 s.; Differencen mellem det calculerede og det optagne Beløb af Activerne: 697,111 Rbd. 43 s.; 3. Den fra Vestindien hidsendte og af Finantserne som et Depositum modtagne Sum 9,698 Rbd. 64 s. Tilsammen 892,889 Rbd. 95 s., da bliver kun tilbage som Meer-Jndtægt 46,231 Rbd.
Jyllandsposten, 1838-07-30
Da nu 3 Aar ere forløbne, siden Finantscommissionen blev nedsat, da det er uvist, om der ikke lægges formegen Vægt paa den Nedsættelse eller Berigtigelse af Mellemværendet med Nationalbanken, som i Tidens Løb kan være at vente, og da det maa ansees tvivlsomt, hvorvidt Stændernes Ønske om, at Finantscommissionen ikke udelukkende maatte bestaae af Embedsmænd, har vundet Hs. Majestæts allernaadigste bifald, saa forekommer der mig at være Grund til at indgive et allerunderdanigst Andragende om: At der ved Affattelsen af den bebudede Besparelsesplan maatte arbeides til det Maal, at, saavidt muligt, ikke blot Ligevægt mellem Statens Jndtægter og Udgifter kunde tilveiebringes, men ogsaa Udvei gjøres til de aarlige Afdrag paa Statsgielden, uden til dette Øiemed at angribe Statens Activer eller dens øvrige under Finantserne henlagte Capitalformue, samt uden at regne paa den fordeelagtigere Stilling, som en Forandring i Gjeldsforholdet til Nationalbanken kunde medføre for Finantserne, og som efter Omstændighederne maatte benyttes enten til yderligere Afdrag paa Statsgjelden eller til Lettelse i de Landet paahvilende Skatter. Jeg anseer det for Stændernes Pligt at frembære det Ønske for Hs. Majestæts Throne: At de aarlige Finantsberetninger, hvorom Hs. Maj. har givet Folket sit allernaadigste Tilsagn, maatte erholde en saadan Omstændelighed, som Stænder institutionens Øiemed synes at fordre, og at de fremtidige Beretninger tillige maatte indeholde Oplysning om de Fonds, som staae under andre Collegiers end de Finantsdeputeredes og Statsgjeldsdirectionens Forvaltning. Saaledes indstilles dette Andragende til den ærede Stænderforsamlings Afgjørelse. Efterat det med 40 Stemmer mod 1 var blevet vedtaget, at ogsaa dette Forslag skulde underkastes Pro velse af en Committee, blev man enig om, at een og samme Committee skulde behandle dette og Exam. juris Schyttes foregaaende Forslag. Til at danne denne Committee, som bestemtes at skulle bestaae af fem Medlemmer, bleve derefter med Stemmefleerhed valgte: Tobaksfabriqueur Funder, Kammerjunker Lüttichau, Proprietair Nyholm, Ritmester Friis og Etatsraad Brink-Seidelin.
Jyllandsposten, 1838-07-30
Sagen angaaende Møller Tøstesens Forslag om at Kobber-Rigsbanktegnene maatte indløses med Sølv og Kobberpenge, der have deres fulde Valuta, blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes, som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad. Agent Nielsen oplæste følgende Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Nibe angaaende Besvarelse af et Spørgsmaal med Hensyn til Stænderskattens Udredelse. Proponenten yttrede, at da Gjenstanden, om hvilken her handledes, formeentlig er et reent CommunalAnliggende, saa skjønnede han ei rettere, end at vedkommende Øvrighed maatte i Embeds Medfør kunne foranstalte det Fornødne til efter lovlig Omgang at inddrive hvad der i sin Tid havde været fundet passende at paalægge enhver af de Paagjældende at udrede efter Grundtaxt, Evne og Leilighed; og da alle Vedkommende igjennem Stændertidenden vilde kunne erholde Kundskab om, hvad der i Forsamlingen var blevet yttret angaaende Sagen, fandt han sig foranlediget til at tage Andragendet tilbage. Procurator Ostenfeldt oplæste følgende Forslag, om at det nye Veiarbeide maatte for det Første stilles i Bere:
Jyllandsposten, 1838-07-30
Under Provindsialstændernes Forsamling for NørreJylland i Aaret 1836 indgav jeg et Andragende (see Stændertidenden for 1836 1ste Række S. 504) om at det nye Veiarbeide maatte stilles i Beroe. Fundamentet for dette Andragende var Besparelse. Efterat 3 uheldsvangre Aar nu ere henrevne af Tidens Strøm, i hvilket Tidsrum Veiarbeidet omtrent 3/4 Miil fra den Kreds, hvori jeg boer, har continueret, maa jeg beklage, at Pengetrangen er bleven saa stor, at jeg føler mig opfordret til atter at fremkomme for Forsamlingen med det samme Ønske. Jngen dansk Mand kan have bedre Villie end jeg til at paaskjønne den Fordeel, som gode Veie medfører daade i statistisk og merkantilsk Henseende, naar Kraften, som skal bruges til at udføre Værket, kun kan tilveie ges, uden at trykke Statslegemet mere end det kan taale. Men en Sandhed er det, at den daglige Erfaring i den senere Tid har lært mig at kjende en Mangel iblandt Almueklassen, ei allene paa Penge, men endog paa Brød, saa at mit Hjerte føler sig dybt bevæget, naar jeg tænker derpaa, og i Særdeleshed veed jeg, at Trangen er stor for Bonden paa de hoverigjørende Godser, som række indenfor Linien ved Arbeidet Sønden for Randers paa den nye Hovedlandevei til Aarhuus. Flere Jndivider fra de ringere Egne vare dagligen hos mig kort for jeg tiltraadte Reisen til Forsamlingen og søgte om Arbeide, men gik bort igjen, uden at jeg, enten hos mig selv eller ved Andre, kunde anvise dem noget at fortjene, og de vare alle Familiefædre. Kunne nu saadanne Mennesker, som henregnes til Dagleiernes Klasse, og som have Bopæl i fattige Communer, hvor Contribuenterne endog stundom selv lide Mangel, ikke engang fortjene Føden, hvilke Udsigter blive da tilbage for dem, som de skulle forsørge? Under disse Omstændigheder formener jeg, at øieblikkelig Besparelse i alle Grene er tilraadelig, og snarere troer jeg, at Staten for det Første hellere maatte opoffre den overraskende Behagelighed, som Hovedlandeveien, anlagt efter den nye Methode, fremkalder, end vedblivende fortsætte Arbeidet; og paa saadanne Grunde tillader jeg mig endnu engang at andrage paa, at Forsamlingen vil indgive allerunderdanigst Petition om: At det nye Veiarbeide maatte for det Første stilles i Beroe.
Jyllandsposten, 1838-07-30
Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Committee, blev dette Spørgsmaal med 21 Stemmer mod 20 besvaret bekræftende, og det blev derhos vedtaget, at Committeen skulde bestaae af tre Medlemmer. Valget af disse blev imidlertid udsat til næste Møde. Mødet den 5te Juli.
Jyllandsposten, 1838-07-30
Den Deputerede for Kjøbstædernes 8de Valgdistrikt, Cancellieraad, By, og Herredsfoged Rummelhoff, ivar idag mødt i Forsamlingen.
Jyllandsposten, 1838-07-30
Sagen angaaende Udkast til en Forordning om Jagten i Danmark blev foretagen til endelig Behandling. Da Forhandlingerne over Sagen ikke bleve tilendebragte i dette Møde, udsattes de til Fortsættelse i det næste. Mødet den 6te Juli. Til at danne den Committee, som det i Mødet den 4de Juli var vedtaget at nedsætte i Anledning af Prokurator Ostenfeldts Forslag om at det nye Veiarbeide maatte for det Første stilles i Beroe, bleve med Stemmefleerhed valgte: Kammerraad Christensen, Landvæsenscommissair Wulff og Justitsraad Fjelstrup. Mødet den 7de Juli. Præsidenten anmeldte, at han ved den 2den af de Hs. Majestæt Kongen udnævnte geistlige Medlemmer, Stiftsprovst Hald, havde modtaget et Andragende fra Kjøbmand Bøggild i Aalborg om at den i 1836 fra endeel Borgere sammesteds indgivne Petition angaaende Consumtionens Ophævelse maatte afgives til den omdenne Gjenstand allerede nedsatte Committee; hvilket Ønske vil blive opfyldt. Sagerne angaaende 1) Ole Kirks Forslag om en Forandring i Jnddelingen af Jurisdictionerne, og 2) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser af det Sted, der i visse Tilfælde skal ansees som en Trængendes Fødested, bleve foreløbigen discuterede. Præsidenten henledede dernæst Forsamlingens Opmærksomhed paa, at der nu var antaget saa mange Sager til Behandling, at det kun med megen Anstrængelse vilde være muligt at tilendebringe samme. 16 Committeer vare nedsatte, af hvilke nogle havde erholdt meer end eet Lovudkast eller Andragende til Behandling. Hidtil vare 14 Committee=Betænkninger indkomne. 9 Sager vare aldeles afgjorte, 3 foreløbigen behandlede. Til den endelige Behandling af disse tre og til Behandlingen af de resterende 34 Sager havde Forsamlingen kun 37 Søgnedage. Det vilde desaarsag ikke være tilraadeligt at antage flere Sager, med mindre nogen af sær Vigtighed og mindre Omfang maatte forekomme. Laurits Borberg oplæste et Forslag om at derpaa Landet maatte ansættes Politieassistenter. Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 41 Stemmer mod 2 besvaret benægtende. Mødet den 9de Juli.
Jyllandsposten, 1838-07-30
Sagen angaaende Udkast til en Placat indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende nogle Appellen, i criminelle Sager vedkommende Puncter m. m. blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad. (Fortsættes.)
Jyllandsposten, 1838-08-06
Fienden ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 32.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Mandag den 6te August. Maa trykkes. Nielsen. Herredsfoged-Embedernes, Deling.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Hvor ofte sporer man ikke paa Landet at hyppige Lovovertrædelser begaaes, tildeels som en Følge af, at vedkommende Herredsfoged boer 4 a 5 Mile fra Stedet, hvilken Afstand er temmelig almindelig; thi som oftest vil man finde Herredsfogdens Bopæl i nærmeste Kjøbstæd, som stundom, ja vel endog i de fleste Tilfælde er gandske udenfor Jurisdictionen. Da der altsaa et saadant Embedsdistrict ingenlunde kan være det saa nødvendige Tilsyn fra Justitiens Side, saa er intet ei heller mere naturligt, end at denne Omstændighed i mange Egne foranlediger: at ulovlig Kroerhold, Brændeviinsbrænden, Landprang, Betlerie og Løsgjængerie, tvertimod de bestaaende Love og Anordninger, drives og trives i en foruroligende Grad; ei at tale om, at Tyverie og Jndbrud mere dristigen forøves. Hvilken uberegnelig Skade medfører imidlertid ikke hine Lovovertrædeiser for Staten, og hvor høist fordærvelig en Jndflydelse har ikke t. Ex. Betlerie og Løsgjængerie, in Specie paa de mangfoldige Børns Caracteer, der fra den spædeste Barndom af, vænnes til at følge Forældrene Landet og med Betlerstaven, hvorved Spiren til fremtidige Laster indpodes og rodfæstes, imedens at Staten uformærkt opfødder en Klasse af Mennesker, der fremvirker de uheldigste Følger for al borgerlig Velværen.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Jeg kan ved denne Leilighed iøvrigt ikke undlade at bemærke, at det, hvad Fattigvæsenets Bestyrelse paa Landet angaaer, burde nøie overholdes, at Herredsfogderne ifølge Reglem. 5 Juli 1803 § 2, gav Møde ved de bestemte Sessioner, istedetfor som oftest er Tilfældet - at Sognefogderne møde, endog uden at være befuldmægtiget eller ligitimere Politiemesterens Forfald.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Nogle Bemærkninger.
Jyllandsposten, 1838-08-06
i Anledning af den 7aarige Landsbypræst's Svarpaa de ni Præsters gjentagne Angreb i AarhuusAvis.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Mosaiterne, som StænderDeputerede. Jeg kjender intet Land, hvor Disse have nydt større Begunstigelser end i Danmark, under vor nærværende Konges Styrelse. Dette er ædelt af Kongen og glædeligt for alle fordomsfrie Menneskevenner. Men Alting har sin Grændse – for ei at sige Ende - saa ledes ogsaa denne Glæde. Efter at have opnaaet en saa høi Grad af Frihed, som hverken de eller deres Forfædre have kjendt, hverken i noget andet Land, ei heller i deres eget Canaans Land, saa bliver nu de (hvad deres Ordfører yttrer, og da de Alle tie stille til eller ikke modsige, maae de jo ansees at billige) med eet, saa at sige desperate, fordi de ikke maae vorde Stænderdeputerede, og der opløftes et Skrig, et Ramaskrig – som han siger Algreen Ussing - saa man skulde troe Himlen vilde falde ned. Herre Gud, er det da ikke nok, at de have fuldkommen Religionsfrihed, at de skjøndt af en Religion, der i atten hundrede Aar har staaet i absolut Opposition til den christelige - skjøndt Borgere i en anden Stat, der vel ikke er til i saadan en Form som de Andre, men dog er meere til end endog Frimurernes - at de nu raabe Ak og Vee fordi de ikke maae være med at styre en fremmed Stat Jeg siger fremmed, ikke hen i Taaget; thi i det Øieblik, da det Budskab: "J skulle atter være eet Folk og besidde Eders eget Land lød, og enhver ærlig Jøde, maa jo troe, at det engang vil lyde - mon da ikke enhver ærlig Jøde var, ikke undskyldt fra, men forpligtet til at forlade det Land hvor han da opholdt sig som i et Herberge eller provisorisk Bolig, Mon han da længere kunde kalde dette sit Land, Og hvad mon han skyldte det, mere end Taknemmelighed, naar det fortjente saadant? Hvad vil da dette Samfund? De have nu med Landets oprindelige Beboere, med en nu alde les dissenterende Religions Bekjendere "Lighed for Loven; ville de nu ydermere have Lighed over Loven; Og, fordi de ikke strax faae denne, saa skal Alt være glemt, og alle de mange og store Velgierninger, Begunstigelser og Friheder være at ansee som Rul og Jntet, At den danske Regjering har skjænket dem borgerlig Sikkerhed, Frihed og Lighed, at den har givet dem Adgang til enhver borgerlig Næringsvei - dem undtagne, som deres egen Religion forbyder dem – derfor skal den nu omsider ikke have andet end Utak Denne sig saakaldende Justinus har i Jyllandsposten (Tillægsblad Nr. 7) saaledes apostropheret Landets Konge, at havde han gjort dette i nogetsomhelst andet Land, kunde han gjerne blive Justinus Martyr. Han har saaledes apostropheret det danske Folk, at kun dansk Sindighed og Overbærenhed vilde taale dette. Han opfordrer reent ud Algreen-Ussing til at bruge Sværdet indtil Fienderne" -
Jyllandsposten, 1838-08-06
det er alle de som ei ville have Jøderne i Stændersalen, altsaa det hele danske Folk, og den danske Konge med - ikke længere staae opreiste!!! følgeligen maae være faldne, nedhuggede. - Hvad mener han da Cancelliet vil sige hertil, Dette Blads Redaction, er nu nylig beordret under Tiltale for en Artikel, der berører Stænderinstitutionen; hvo er det Hr. Justinus berører, Fordi nu Kongen efter Hr. Algreen Ussings Befaling tager en Joseph til Raadgiver, Hans Navn kommer neppe af: "Justus. saa skal han høre det gamle Litani om Plagerne ligefra Pharao og til Philip, ligefra Nilen og til Elben! Er det da saa og det lader dertil; det har i tre tusinde Aar ladt dertil – at dette Folk ikke kan taale Medgang, ikke vil have det Godt, fordi det aldrig kan faae det godt nok, Det blev forviist fra Ægypten, fordrevet af Palæsting, udjaget af Spanien og Portugal, Tid efter anden forfulgt, mishandlet saa et Land saa et andet (undtagen i Danmark, men det bliver evindelig sig selv ligt – en stedse levende Advarsel mod Overmod i Medgang.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Hvad vil da Hr. Justinus, Hr. Syskind, Den danske Geistlighed er som saadan udelukt fra Stændersalen, den hele Lærrestand ligeledes; hvorfor skulde da endelig Jøderne have høiere Rettighed og Værdighed end christelige Præster og Ungdomslærere? J Sandhed, deres Skrig er et egentlig Barneskrig. Men, skriger dog ikke for høit, skriger ikke for meget paa Ussings Svada, hans Skarpsindighed, hans Vittighed! (Alle Vaaben kunne J bruge.)
Jyllandsposten, 1838-08-06
Hvad ville J i Stændersalen, Ville J sørge forden christne Geistlighed, for de christelige Lærere, for Landmændene, for Bønderne, der udgjøre de 2 Dele af hele Landets Folkemængde, Kiende J noget til alle disse? til deres Kaar, deres Tarv, deres Trang, Har J særdeles Grunde til at sørge meere for dem, end for Eder selv Tie derfor stille Børn, det raades Eder af en Mand, der, om det skal komme dertil, ikke er bange for at opslaae sit Vezir.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Til Redacteuren af Aalborg Stiftsavis.
Jyllandsposten, 1838-08-06
(Jndsendt fra Aalborg.)Man skulde troe, at det har været Redacteurens Hensigt, med sine Anmærkninger under "Samtalen mellem nogle Venner ved Blegkilde" – at svække den gode Hensigt, Dehavde ved at fremsætte samme offentlig; – og det vilde ikke være at undre over, naar man hører, at han er MedAdministrateur ved Skovbakkens Anlæg og Bestyrelse, og som saadan maaskee er bleven jaloux over den Smule Roes, som er bleven Stedsøsteren og hendes Formynder til Deel. Ved sine forblommede og urigtige Fremstillinger og Blegkildes Opkomst og dens havte Bidrag har han maaskee og saa villet gjøre sine Hoser grønne hos sine Med-Administrateurer. Blegkilde var vel bleven noget beplantet i Stiftamtmand Moltkes Tid; men notorisk vist er det, at da Major Boss begyndte at virke for denne Gjenstand, var den lille Beplantning gandske udgaaet eller ruineret af løse Kreature og kaade Menneskehænder. Redacteuren burde, naar han vilde have handlet ærligt, oplyst Publikum om det reelle Pengebidrag, som Blegkilde i al sin Levetid har modtaget, stor 120 a 130 Rbd., og hvorom han jo havde erkyndiget sig nøie hos Major Boss, førend han skrev sine Anmærkninger; da vilde Publikum nok have indseet, at denne lille Summa langtfra har været tilstrækkelig til Plantagens Anlæg og Vedligeholdelse nu i en Række af 8 Aar, ikke at tale om Anskaffelsen af Borde, Bænke, Theeservicer, Haugeredskaber osv., men at Major Voss maa have lagt betydelig til af sin egen Lomme. Vi ladet Skovbakken (eller Frederiksminde) vederfares al Ret; det er et smukt, et kosteligt og kostbart Anlæg; men ved Siden af denne Bekjendelse kunne vi uden Fortrydelse for hiin gjerne fremsætte en Roes for Blegkilde. Det havde overalt været smukkere af Redacteuren og Med-Administrateuren af Skovbakken, om han havde sparet sine for Andre uforhinderlige Anmærkninger, thi de maa partout hos enhver Upartisk fremkalde den Yttring: at de ere fremsatte i Egennyttighedens Aand, og ingenlunde egner og anstaaer sig foren frifindet og redelig Redacteur.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Fra en Velynder af Blegkilde.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Hermed følger Tillægsblad Nr. 11. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Tillægsblad, til Yelakovp. ren. Nr. 11. Mandag den 6te August.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 9de Juli. (Fortsat.) Møller Knudstrup oplæste et Forslag fra Kromand Christensen i Zeuthen om Afholdelsen af Markeder ved Zeuthen Kroe. Da det derefter sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 32 Stemmer mod 10 besvaret benægtende.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Assessor With oplæste et Forslag om en forbedret Jndretning af Varetægtsarresterne og Straffeanstalterne. Da det derpaa sattes under Afstemning, om deri Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 22 Stemmer mod 200 besvaret benægtende. Laurits Borberg oplæste et Forslag om Oprettelsen af et Fyr paa Hanstedholmen. Det blev derefter med 29 Stemmer mod 13 vedtaget, at der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Committee, og til at danne denne, som bestemtes at skulle bestaae af tre Medlemmer, bleve med Stemmeflerhed valgte: Laurits Borberg, Cancellieraad Rummelhoff og Procurator Westerbye.
Jyllandsposten, 1838-08-06
De af Referenterne for vedkommende Committeer udarbeidede Udkast til 1) Forsamlingens Betænkning over Udkastene til a) en Placat, indeholdende nogle yderligere Bestemmelser angaaende Brandassurancevæsenet for Landbygninger, og b) en Placat betræffende en forbedret Jndretning ved Møller til Forebyggelse af Selvantændelse, samt 2) Forsamlingens Petition om at Kobber=Rigsbanktegnene maatte blive indløste med Skillemynt i Sølv eller Kobber, bleve billigede.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Møder den 10de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Den Deputerede for de mindre Landeiendomsbesidderes 22de Valgdistrict, Gaardeler Hans Redleffsen, var idag mødt i Forsamlingen. Sagerne angaaende 1) Ole Kirks Forslag om en Forandring i Jnddeelingen af Jurisdictionerne, og 2) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser af det Sted, der i visse Tilfælde skal ansees som en Trængendes Fødested, bleve foretagne til endelig Behandling og afgjorte saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad. Nødet den 11te Juli. Sagerne betræffende 1) Udkast til en Forordning angaaende Journalføringen ombord i danske Skibe, og 2) Udkast til en Placat, angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar i Danmark, bleve foreløbigen discuterede. Christen Tvergaard oplæste et Forslag om Afholdelse af tvende Markeder ved Løgstøer. Efterat Christen Schou havde understøttet Forslaget, og Proponenten havde søgt yderligere at motivere dette, blev det ved Afstemningen med 42 Stemmer mod 6 afgjort, at der i Anledning af samme ikke skulde nedsættes nogen Committee.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Proprietair la Cour til Schiersøe oplæste et Forslag angaaende Jndtægterne af de vestindiske Øer. Forsamlingen samtykkede derefter i, at Forslaget blev afgivet til Finantscommitteen. Et af samme Proponent indgivet Forslag om Ophævelsen af det Frederiksborgske Stutterie blev af ham, uden at være oplæst, taget tilbage, da han, siden dets Jndgivelse, fra flere Sider havde bragt i Erfaring, at Hs. Maj. Kongen allerede skal have paatænkt en betydelig Reduction af bemeldte Stutterie, og i denne Hensigt have ladet lægge en Plan til Øiemedets Udførelse, saa at det for Tiden vel neppe kunde være passende for Forsamlingen at indkomme med et Forslag i bemeldte Anledning. Mødet den 13de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Sagen betræffende Udkast til en Forordning angaaende Journalføringen ombord i danske Skibe blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Sagerne angaaende 1) Etatsraad Brink-Sedelins Forslag om at de Kongelige Lovudkast maatte for Fremtiden blive de Stændeputerede meddeelte før deres Sammenkaldelse, og 2) Kammerjunker Mylius's Forslag om en større Frihed for de værnepligtige Reserver, bleve foreløbigen discuterede.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Proprietair la Cour til Schiersøe oplæste et Forslag om Nedsættelse i de Stænderdeputeredes Diætpenge: "Jeg skal nu forøvrigt ikke videre udlade mig over denne Gjenstand, da jeg haaber, i det Foregaaende tydelig nok at have godtgjort det saare Ønskelige i Sagens Realisation, men jeg tillader mig saaledes til den ærede Forsamlings Overveielse at henstille, om Forsamlingen, ikke maatte finde Anledning til, for Hans Majestæt at fremkomme med det allerunderdanigste Ønske: At Diæterne for Nørre-Jyllands Stænderdeputerede maae fra næste Mødes Begyndelse af og fremdeles være nedsatte til 2 Rbd. pro persona daglig. Da derpaa Præsidenten, efterat endnu Procurator Ostenfeldt havde udtalt sig for, at der i denne Sag maatte afstemmes paa sædvanlig Maade, stillede Spørgsmaalet, om der i Anledning af det oplæste Forslag skulde nedsættes nogen Committee, under Afstemning med Kugler, blev samme med 30 Stemmer mod 18 besvaret benægtende.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Betænkning over Udkast til en Anordning om Jagten i Danmark, blev billiget. Mødet den 14de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Sagen betræffende Udkast til en Placat, angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar i Danmark, blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-08-06
Følgende Forslag, der, i Henhold til den tidligere tagne Beslutning, havde været tilstillede Petitionscommitteen, og derefter med dennes Erklæring havde været henlagte i Forsamlingens Læseværelse, bleve foredragne, af Committeens Referent, Stiftsprovst Hald: 1) Et af Sognefoged Jesper Sørensen indleveret Andragende fra Sognefoged R. Sørensen og Skolelærer Schriver i Tylst Sogn om Midler til at forebygge Betlerie.