JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Nyelig hiemkomme friske gode Citroner, saa og gode Provenceolie, er at faae for billigste Priis hos Frid. Richter, i Hospitalsgaden No. 56 i Horsens. til AarhuKiøbenhavn den 23de Januarii. Anno 1808 den 16de Novbr. blev udi en eedsvoren Overkrigscommission, afsagt følgende Dom: Efter Krigsfiskalens indgivne Klageskrivt, samtlige Tiltaltes indgivne Forsvarsskrivter, og alt øvrigt i denne Over=Krigscommission Fremførte, samt paa lovlige Maade erhvervet Oplysning og Vidnesbyrd, er det befundet, at Generalmajor H. E. Peymann, hverken har efterkommet Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens (nu Hs. Majenæt Kongens) ham givne Jnstructioner, eller gjort det Yderste til Landets og Stadens Forsvar, hverken opfyldt de ham som høieste befalingsmand og øverstcommanderende General paaliggende Pligter, eller iagttage den udi saadan Charge tilbørlige militaire Condnite, i det han ikke har forsøgt at hindre eller vanskeliggiøre Fiendens Landgang, eller paaseet at Udfaldene af Festningen skede tilbørligen, eller draget betimelig Omsorg forUdenværkers Anlæg, eller gjort fornødent Brug af Søeetatens Skyts, viist sig ligegyldig ved, om Fienden skede alt mueligt Afbræk, Detaschementscheferne bleve tilstrækkelig instruerede og fuldkommen opfyldte deres Pligter, og derhos ikke draget Omsorg for, at Generallieutnant Casten skiolds Corps blev forsynet med det samme tilkommende, Skyts og Ammunition her fra Staden. Endvidere: har capituleret, og udleveret den danske Flaade til den engelske Magt, uden beviislig Nødvendighed, og hverken i Henseende til den indgangne Copitulation, eller det holdte Krigsraad, iagttaget Krigslovenes Forskrivter ; ei forsynet de til at negotiere om en Capitulation udnævnte Commissarice med de fornødne Forholdsregler; antaget Capitulationsforslaget uden skiellig Overveielse; og endeligen, viist en uforsvarlig Ligegyldighed i den antagne Capitulations rette Fortolkning og Opfyldelsen af dens Jndhold. Ved hvilken Overhørighed og skammelige Efterladenhed, han er skyldig til Straf efter den 68de Krigsartikel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Generalmajor C. F. Bielefeldt, som en Secondcommanderende udi Generalcommanden, er deelagtig udi det Mangelagtige i Stadens og Festningens Forsvar, samt den ufornødne Capitulation, og Flaadens Overgivelse; samt derhos baade directe og inddirecte har fremfor Andre forledet Generalmajor Peymann til Capitulationens Antagelse, og endeligen endogsaa paadraget sig en grundet Mistanke om, at vilde kaste Skinnet af dette Forhold paa Andre. Hvorfor han er skyldig til Straf efter 68 og 70 Krigsartikel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Generalmajor H. C. Gedde, ikke allene har viist sig forsømmelig og efterladen udi sin Charge, men tillige baade directe og indirecte forledet Generalmajor Peimann, til Capitulationen, og derved gjort sig skyldig til Straf efontoirs Tidende No. 10. 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Oberstlientnant J. M. Voigt, ved en ham betroet Command den 20de Aug. 1807 haver viist sig seendrægtig, og ved ugyldige Udflugter søgt at undtage sig sine Pligters Opfyldelse; samt derhos under denne Sag viist ufortrøden Trættelyst, Vidtløftighed, og brugt usømmelig Spotten; hvorved han er skyldig til Straf efter den 103, 26 og 188.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Krigsartikel. Oberst F. Beck har som Detachementchef den 18de Aug. 1807 ikke viist tilbørlig Conduite, og er derfor skyldig til Straf i Analogie af den 66 og 188 Krigsartikel, samt Reskript. af 22 Debr. 1792 og 11 Maii 1765.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Contreadmiral O. Lütken, og Oberst J. H. Kirchhoff, hverken som Underhandlingscommissarier om Capitulationen eller i det holdte Krigsraad have udviist tilbørlig Con dulte, hvilket dog maae ansees afsonet med deres under Sagen udholdte Arrest. Generallieutnant J. M. v. H. Castenskjold ei med tilbørlig Bestemthed har reqvireret Kanoner herfra Staden, til sit Corps, hvilket dog efter de befundne Omstændigheder ei kan drage til videre Følge for Generallieutenanten under denne Sag, end at han maa deeltage i Omkostningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Jøvrigt bliver Overkrigscommissionens Dom herved allernaadigst stadfæstet. Givet i Vor Hovedqvarteer i Vor Kongelige Residene, Stad Kiøbenhavn, den 18de Januarii 1809. Frederik R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
Bekiendtgiørelser. Auction. Udi dette Aars Febr. Maaned, agter Estvadgaards Stiftelse ved offentlig Auction, efter de Auctionsconditioner som ved Auctionen bliver fremlagt, paa det høikongelige Rentekammers nærmere Approbation at bortsælge Avlsgaarden Nørkier, beliggende i Rønberg Sogn, Ginding Herred, Ringkiøbing Amt, som nu staaer for 14 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. contribuabel, Ager og Engs Hartkorn, med underliggende Hvidberg. Sogns Kongekorntiende af alle Slags Korn, samt Brøndum Sogns Kongekorntiende, Bygtienden undtagen, beliggende i Wiborg Amt, Hindborg Herred, der i mange Aar har været oppebaaren in Natura til Gaarden, og saavidt vides, er Hvidborg Sogns tiendeydende Hartkorn noget over 122 Tdr. og Brøndum Sogns noget over 142 Tdr. Gaardens aarlige Udsæd er: 26 a 28 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg og 56 a 60 Tdr. Havre, og kan avles 50 a 60 Læs Høe, og der kan holdes Vinter og Sommer 50 Stude og Kiør, 8 Heste og en betydelige Deel Faar, Gaardens Agerland er circa 141 Tdr. Land, Engene 37, Kier, Græsningen og Moese, hvorudi er overflødig og betydelig Tørvejord 95 Tdr., og Heede 135 Tdr. Land, i alt 408 Tdr. Land a 14000 Qvadratalen hver Tønde Land, og er alt udskiftet af Fælledsskab, og naar Heeden og Tørvemoesen undtages, da ligger alle de øvrige Jorder rundt omkring Gaarden. Engene og Kier=Græsningen kan betydelig forbedres ved Grøftning. Dette Aars Havresæd er nuværende Forpagterske Madame Laurberg, som fratræder Forpagtningen til dette Aars 1ste Mai, tilpligtet at besørge nedlagt forsaavidt Pløining og Harvning angaaer, ligesom og den Vang, som i Aar skal indtages til Byg, fældet og Giøden derpaa udført. Gaarden saavelsom de 2de Tiender, opraabes hver for sig og dernæst samlet, og kan tiltrædes den 1ste Maii dette Aar. Til Liebhabernes behagelige Underretning meldes og, at den 1/2 Deel af Kiøbesummen udbetales i Wiborg Snapstings Termin næste Aar 1810, og kan de øvrige 2/3 Dele, blive indestaaende i Eiendommene imod 1ste Prioritet og lovlig Renter, og kan Kiøberen Tiid efter anden til Afdrag derpaa afbetale. Naar Liebhaberne forlanger det, da foreviser Forvalter Hornstrup ved Estvadgaard, Eiendommen og kan give videre Underretning om samme. Auctionsdagen, Tiden og Stedet, skal saasnart mig mueligt blive bekiendtgjort i denne Avis. Riis=Mølle ved Randers, den 17de Januarii 1809. Paa Estvadgaards Stiftelses Vegne. Ludewig. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-04
For en honet Familie er Stædet Nr. 60 ved Aaen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
(Slutningen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Kiøbenhavn, den 30te Januar. Løverdagen den 28de Januarii blev Hs. MajesterKongens høie Fødselsdag celebreret ved Hoffet. Om Middagen var Hs. Majestæts Taffel paa 40 Couverts, hvorved Ridderne af Elefanten og Storkors af Dannebrogen i Ordensdragt vare tilsagte at spise. De nye udnævnte Ordens=Commandeurer, Riddere af Dannebrogen og Dannebrogsmænd spiste ved 4 Galla MarskalsTafler, paa 300 Couverts. Om Aftenen var Cour og Apartement og derefter de Kongelige Tafler paa 180, Couverts. Ved Hs. Majestæt Kongens Ankomst i Skuespilhuset. i Aften, blev Allerhøistsamme modtaget med det hierteligste Fryderaab, og en vakker Folkesang, som istemtes af hele Parterret. De Gader, hvorigiennem Allerhøistsamme passeerte, saavelsom Kongens Nytorv, vare atter illumineerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
I Gaar blev paa Nyholm, paa høisalig Kong Christian den 7des Fødselsdag den 29de Januar, uddeelt Belønninger til Haandværkstokken for 25 Aars tro Tieneste. De som denne Gang erholdt Hæders Medaillen, vare 17. Handlingen foregik med den sædvanlige Høitidelighed. De marscherede derpaa under Musik til Amalienborg, hvor de bragte Hs. Majestæt Kongen det hierteligste Hurraraab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Følgende er Udtog af et Brev fra Capit. Bern, der førte den tilsatte Fordt Adler, af 28de Jan.: "Den 7de Jan. gav jeg, ifølge Rederens, Capit. Linds Ønske, Ordre til den ombord værende Oberstyrmand, N. Lund, (paa Kaperfregatten Kordt Adler) til at afsende et eller 2 Fartøier, for at forsøge, om de (Fartøiets Mandskab) kunde bemægtige sig nogle af de Skibe, som laae i Jsgangen, hvilken Ordre dog ei blev iværksat for Dagen efter, da en Lastskalluppe, blev udsendt, bemandet med 18 Mand, som var : anden Styrmand, Ole Thorsen Lund og Prisemester Birck, samt 16 Andre. De vare bevæbnede med 2 Muskedonnere, 6 Rifter, 8 Skydeger, værer, 20 Pistoler og 18 Sabler. De slæbede først Baaden paa en Slæde over Jsen til Dragøer, hvorfra Kolket siden arbeidede sig ud, og i Forening med Kaperfører Thiesen bemandede et Galliotskib, som saae østen for Saltholmen, i Nærheden af et svensk bevæbnet Skib, og var besadt med omtrent 20 Mand, som bleve landsatte.) Ved Undersøgning befandtes det pristagne Skib at kaldes: Johanne Florentine, Capitain Aschenberg, og efter Sigende, hiemmehørende i Danzig, men forsynet med engelske Signalbreve, som Skibsføreren havde søgt at skiule, ved at kaste dem gjennem et Privet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Skibet er omtrent 130 Commercelæster drægtig, og ladet med Jern og Hamp, der kan anslaaes til 100,000 Rdr. Værdie. Med denne Prise drev vort Fartøi med Jsen til Kiøgebugt, hvor vort Mandskab nogle Dage efter bemægtigede sig et Fregatskib, der foregaves at være russisk, men havde ingen Papirer, og havde desuden været inde i Sverrig og medførte svensk Lods. Det foregives at hedde Nadesta, Capit. Arendt Bothas. Skibets Drægtighed er omtrent 200 Com. L., og, saavidt kan skiønnes, bygget i England. Det har ført 22 Kanoner, som foregives at være kastet overborde, og havde 32 Mands Besætning. Det har en meget kostbar Ladning inde, som bestaaer af Hør, Talg, Vox og andre dyrebare Varer, der sikkerligen kan regnes til 300,000 Rdr. Disse Priser er endnu i god Behold, men formedelst den stærke Jsgang og foranderlige Vinder endnu ei kunne bleven udlosset; imidlertid haabe vi dog hver Dag, at dette skulde iværksættes, thi vi have dem hver Dag isigte. Følgende er eet Beviis flere paa de Helsingøerske Færgemænds Raskhed. Kapercapt. J. Lind, som tog den fiendtlige bevæbnede Førselsbrig, og lagde den op under Hals, lagde og sin Baad der, og besluttede at gaae hiem over Land. Han kom til Nyborg d. 8de, hvor en Coureer Røsler fra Norge og flere Reisende ventede paa at gaae over. Lind var selv 9de. Man forlangte af Lind for ham og hans Folk, i 2de Baade, en Betaling, som syntes ham for stor. Han kiøbte nu en lille Bergens Jolle med 2 Aarer for 30 Rdr. og tilbød samme Aften, i Klubben, bemældte Coureer at følges med, hvis Færgemændene fandt Overfarten alt for vovelig. Den følgende Dag slæbede han og Folk Baaden en 12 Miil over Land, for at komme nærmere den aabne Søe. Han gik selv i Baaden med 6 Mand, fik 2de af sit Mandskab i Courerens Baad, da nogle Jisbaade gik fra Nyborg samme Dag. Han havde meget at kiæmpe med Strøm og Jis, men kom dog lykkelig og ligesaa tidlig som de andre til Sprogøe. Da det lakkede mod Aften forblev man paa Øen Natten over under aaben Himmel, thi Sprogøehuset var ødelagt af Røverne, og giorde en stor Jld for at beskiærme sig mod Kulden. Var han nu, mod Forventning, kommen vel til Sprogøe, saa troede man det da ogsaa mueligt for ham, at kunne med samme Baad komme til Corsøer. Coureren og en Officeer bade ham derfor, at om han skulde komme til Corsøer før de, han da vilde bestille Vogne for dem med videre. Tirsdag Morgen toge de alle 3 fra Sprogøe, men bleve adskilte fra hverandre. Lind kom lykkelig andet Sted, og allerede begyndte at beklage Lind, som de formodede at ville komme længe bag efter; men hvor stor blev ikke deres Forundring, da de ved Ankomsten fandt ei allene ham, men endog bestilte Vogne færdige, Frokost fremsat m.v. Han solgte nu Baaden igien for 30 Rd., fornøiet over, saaledes at have gjort Overfarten med egne og Kammeraters Anstrængelse uden Penges Udgivet og uden Færgefolkenes Hielp. Saaledes handler den raske danske Soemand, og at Capt. Lind er det, var det Beviis nok som ei hans Kaperbedrivter, havde vundet ham alles Agt) at nævne, at han er en Helsingøers Færgemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Den 14de Januarii er Byefoged og Byeskriver i Hobroe, samt Herredsfoged og Skriver i Rinds og Gislum Herreder, Landvæsenscommissair J. P. Rommedahl, udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Capitelstaxten for 1808 Aars Afgrøde i Fyens Stifter: Rug, 5 Rdr. 4 Mk. 2 s. Td. Byg, 3 Rdr. 5, Mk. 4 s. Tdn. Havre, 3 Rd. 10 s. Tdn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Prædikanterne paa Fastelavns Søndag. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Udenlandsk. Frankrig. Den 23 Januarii om Formiddagen Kl. 9, forkyndte gientagne Artilleriesalver Hs. Majestæt Keiserens Ankomst til Thuillerieslottet. Deres Excell. Statssecretairen og Hertugen af Friaul er og ankommen hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Der er indbragt 1500 Spanske Krigsfanger til Montpellier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Breve fra Leiren ved Saragossa af 28de Decbr. med de, at trods den vedholdende Jld fra Jnsurgenterne er Beleiringsarbeidet næsten fuldendt, og at det almindelige Angreb skal begynde om faae Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
J Anledning af Keiserens Tilbagereise, indeholder et Brev, følgende Details: Spanien er paa en liden Deel nær ganske underkastet, og meget over den største De af Kongeriget roelig. General St. Cyr trækker med en frygtelig Magt til Valencia. Andalusien kan ikke længe modstaae Hertugerne af Bellunes og Danzigs foreenede Korpser. Saragossa maae snart falde. Kort der er nu kun 2 eller 3 Festninger at indtage, en Provinds at underkaste sig, og nogle overblevne Flygtninger at opsamle. Hele Spanien føler, at det er en Nødvendighed at samle sig om deres nye Konge og de fornemste sandsynlig at Kong Joseph nu selv griber Regierings ret, og igien giver dette ulykkelige Land den Rolighed, som det aldrig havde tabt, hvis ikke af England tingede Oprørsstiftere ved Løgn og Guineer havde antændt Borgerkrigs og Fanatismens Fakkel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Den 15de Septbr. er den engelske Fregat Laurel paa 32 Kanoner ført af Capit. Wolleombe som krydsede for Jsle de France tagen af Hs. Majestæts Fregatte Cannoniere fort af Capitain Bourayne, efter 1 1/2 Times Fegtning; den blev afmastet og har tabt den fierde Part af sine Folk, og blev samme Dag endnu indført til Jsle de France. Canoniere har 5 Døde og 19 Saarede. Desuden fortælle offentlige Blade flere ærefulde Fegtninger af franske Skibe mod Engelske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Fra Madrit skrives under 10de Januarii. Efterretningen og Englændernes Fordrivelse, har opvakt herden meest levende Glæde. De daarlige Forhaabninger man havde overladt sig til, har gjort saa mange Ulykkelige, at man med Henrykkelse erfarer disse Begivenheder. Alle Ønsker forener sig for Freden, og den Regiering som lover os den. Englændernes skammelige Flugt og saamange Provindsers hastige Underkastelse, ere de gunstigste Forvarsler, for Roligheden. Fra Bidassaa til Corunna, et Rum af 200 Lieues, og fra St. Ander til Sierra Morena et Rum af mere end 150 Lieues, er nu ingen Spor mere af Jnsurrection, og de svageste franske Detachementer, om de kun er 10 Mand stærk, giennemstreiser Landet paa tvers og langs, uden at støde paa nogen Fiende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Tydskland. Fra Mayn skrives: Hidtil har følgende preussiske Commandanter erholdt Arrest: General von Romberg, Commandant i Stettin; Generalle CogCommandant i Hameln; General v. Benckendorff. Commandant i Spandou; Oberst v. Baumann, Jngenieur i Custrin; Major v. Rauch, som man lægger til Last, at Frederichs Kaarde blev funden &c. m. fl. Commandanten i Castrin, von Jngersleben, skal være undkommen over Grændsen. Spandau bliver indrettet til flere Statsfangers Mad. tagelse; man anslaaer for det første Antallet paa samme til over 40 Jndividier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Fra Wien skrives: Man taler endnu om Keiserens Reise til Gallizien, om andre Omstændigheder just ikke skulle forhindre det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Antallet paa Pioneer Korpset, er nu efter en nye Beslytning bestemt til 18 Compagnier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Fra Dusseldorf skrives under 19de Januarii. Rhinen har anrettet store Ødelæggelser ved Cleve. Otte Damme ere giennembrudte. Den første ved Rennecke, hvor Strømmen bortførte et Vertshuus med sig, og begravede det i Floden. Ved Slusen skede 4 Giennembrud, og den brienske Kirke med 13 Huse, blev bortteven af Vandet; Antallet af de omkomes Mennester vides endnu ikke. J et bortreven Huus befandt sig 2 Mennesker. Tvende Mødre med deres diende Børn ved Brystet, havde med et voxen Barn reddet sig paa en Sandhøy; Strømmen tog sit Løb, lige mod Sand høyen; fra Dæmningen maatte man see paa, hvorledes Høien blev mindre og mindre. De ulykkelige Mødre, indhyllede deres Hoveder, for ei at see den sig nærmeende Død, og bleve opslugede af Fløden. I Cleve voxede Vandet endnu i Søndags til 14 Fod; i Gaar faldt det noget. Alle Huse uden for Byen staaer under Vand til Taget. Den 14de hørte man endnu i Cleve 5 Kanonskud fra Nympegen. Fra den høire Side venter man med Ængstelse lige skrækkelige Efterretninger. Den hollandske Post, som skulle indtræffe hertil forrige Søndag er først i Dag ankommen hertil Kl. 4. Med den erfarer man, at hele Egnen mellem Arnheim og Elten, er ved Oversvømmelsen bleven til en Søe, der nu er belagt med et fast Jisdække, hvorover Posten er bragt paa en Slæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Bekiendtgiørelser. Afg. Gjordemoder Catrine Lorentze Bagges Stervboe Vogning beliggende ved Aaen under No. 69, og bestaaer af 6 Fag et Etage høi Huus med Qvist over 2 Fag, alt Muur og Bindingsværk, med 2de FieleHalvtage i Gaarden, samt Gaardsrum, Haugeplads og Brøndvand, bliver stillet til offentlig Auction i Stervboestedet første Gang Tirsdagen d. 14de, anden Gang Fredagen den 17de, samt tredie og sidste Gang Torsdagen d. 23de Febr. hver Dags Formiddag Kl. 10, slet; Saasnart Vaaningen forbemeldte 23de Febr. er bortsolgt, foretages strax Auction over Stervboets Meubler og Effecter, bestaaende af: nogle Guld og Sølv myndter med meere Sølv, Borde, Stole, Skabe, Dragkister, Speile, Skilderier, Sængestæder, Sænge og Gangklæder, Linned, Kaaber, Tin, Messing, Jern- og Træefang, m. m. hvilket herved til de Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 3de Febr. 1809. Auctionsdirectionen. Til Snapsting 1810 forlanges til Laans 3 a 4000 Ror, i en Eiendom af 7000 Rdr. Værdie; Vedkommende ville behage at henvende sig til Adressecontoiret, der vil opgive hvem der forlanger dette Laan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
En Gaard med beqvem Jndretning og Haugeplads, beliggende paa Broberg her i Aarhuus, er underhaanden at faae tilkjøbs paa favorable Vilkaar. Anviisningen giver Bygmæster L. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
For 1 a 2 Skolediscipler er et smukt Værelse til Leie til Paaske, hvorom Adressecontoiret giver Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
En Capital stor 2000 Rdr., en Unyndig tilhørende kan mod lovlig Sikkerhed, faaes til Laans, enten strax, eller til væstkommende Snapsting. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
God Chocolade af Fridericia Fabrik er for billigste Priis, at bekomme hos Philip Hartvig Ree & Comp. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Vor lærde og for Almeenveel virksomme Prof. Guldberg haver og i Aar vildet hædre vor Frederik og elskte Konges Fødselsdag ved en skiøn Tale, holden den 29de Jan. sidstl. i Kiel, som er hidsendt mig til Salg for 1 Mk. Stk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Da Patrioten Guldberg ønskede det indkomne ved Salget anvendt til de Norske og øvrige offentliges Vel, saa bliver, hvad enhver meer hertil vil bidrage, modtaget af mig, Professoren det tilsendt, og til sin Tiid offentl. aflagt Regnskab for. Aarhuus den 28de Jan. 1809 H. W. Schytte. Muskanter Johan Møller i Weilbye hans eiende og paaboende Gaard sammesteds med underliggende 6 Td. 5 Skpr. Ager og Engs Hartkorn af bekiendt fortrinlig Godhed og ikkun en halv Miil her fra Aarhuus beliggende, bliver første Gang den 13de, 2den Gang den 16de og 3die Gang den 24de i denne Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, stillet til offentlig Auction paa Hasle, Westerliisberg, Framlev og Sabroe, Herreders Tingsted i Aarhuus, og, om antagelig Bud skeer, bortsolgt den sidste Auctionsdag, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet kundgiøres, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Ligeledes bekiendtgiøres, at sidste Auctionsdag den 24de dennes om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver udi bemeldte Johan Møllers Gaard i Weilbye foretaget offentlig Auction over hans registerede Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, et Chatol, nogle Sængeklæder, en 3 Etage jern Vindovn, en Halvtønde Kaaberkiedel, nogle Leer og Træekar, Vogne, Plove, Harver, Hæste, Kiør og Faar med mere. Aarhuus, den 7de Febr. 1809. N. Biørn, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Næstkommende Torsdag, den 9de Februar, om Aftenen præcise Kl. 5, holdes en extraordinair Generalforsamling i Fronprindsens Klub til hvilken Mödet önskes saa talrig, som mueligt. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Söndagen den 12te Februarii Kl. 5, opföres i det forenede dramatiske Selskab her i Aarhuus Freyas Alter, i 3 Acter af Öehlenslæger. Indgangen aabnes præcise Kl. 4. Aarhuus, den 4de Februarii 1809. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve: No. 1 Adsersen Anders i Aarhuus fra Riibe. 2 Andersen Niels i Dito fra Nachschou. 3 Bech C. A. a Ebeltoft fra Aalborg. 4 Bossen Jens Hansen i Aarhuus fra Riibe. 5 Broe Lars Nielsen i Dito fra Wiborg. 6 Caspersen Hans i dito fra Kiøbenhavn. 7 Christensen Peder i Dito fra Wiborg. 3 Christensen Søren Jensen i Dito fra Warde 9 Dahl Cornelius Petersen i Dito fra Tøndern 2 110 Davidsohn Levin i dito fra Hamborg i 11 Dito i dito fra Dito, 12 Dito i dito fra Altona 13 Frausing Poul i dito fra Fladstrand 14 Dito i dito fra Hamburg 15 From Jomfrue i Dito fra Nyekiøbing 16 Hansen Christen i dito fra Tøndern 17 Harbøl Anders Jensen i Dito fra Wiborg 18 Hemmed Erich Jensen i dito fra Randers 19 Hørrit Peter i dito fra Tøndern 20 Høyen Simon Sørensen i dito fra Fladstrand . 21 Jacobsen Rasmus i dito fra Randers 122 Jensen Christian i dito fra Haderslev 23 Jepsen Carl P. i dito fra Tøndern 24 Kaarsberg And. i dito fra Hamborg 25 Kaspersen Hans i dito fra Odense 26 Kradberg Morten Andersen i dito fra Warde, 5 27 Laursen Jørgen a Strandhuuse fra Fridericia Fr. 28 Legberg Christen Christensen i Aarhuus fra Kiøbenhavn 29 Meyer Wulst i Aarhuus fra Viborg Fr. 30 Michelsen Rasmus i dito fra Ribe, 31 Mauritzen N. i dito fra Kiøbenhavn 32 Munch Capitain a Ebeltoft fra Aalborg. 133 Muller J. i Aarhuus fra Hamborg, 34 Møller Frederich i dito fra Slagelse 35 Nielsen Laust i dito fra Ribe, 36 Pedersen Christen i dito fra Aalborg, 37 Pedersen Jens i Optrup fra Randers, 38 Petersen Consumt. Controlleur i Aarhuus fra Hamborg. 39 Philip i dito fra Schlesvig 44 Roedsted Forvalter a Risenvold fra Odense, 45 Rohde Borgemæster i Aarhuus fra Hamborg 46 Rost J. E. a Rosenholm fra Nyborg. 47 Schaffer H. i Aarhuus fra Kiøbenhavn, 48 Sonne F. M. Lieutenant i Dito fra Dito 49 Sørensen Jens Christiat i dito fra Aalborg 3 50 Sørensen Søren i dito fra Flensborg, 51 Thortzen Johan i dito fra Sønderborg, 52 True Jens Pedersen i Borum fra Kbhvn, og med Pakkeposten: Til Capitain Cordt Groth i Aarhuus, en Pakke i Voxdug, mk. G. fra Kiel. Hans Jensen i Dito, 1 Dito i Lærred mk. H. J. fra Colding. Aarhuus Postcontoir, d. 7 Febr. 1809. Larsen, const.