JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-03-10
J den holsteenske Stænderforsamlings 37te Møde den 25de Jan. sluttedes de foreløbige Forhandlinger over Forslagene til Regulering af de glückstadt ske Straffeanstalters occonomiske Forhold. J det 38te Møde indleverede Grev v. Rantzau Committeens Minoritets Betænkning over Petitionen om Stænderforhandlingernes Offentlighed; herpaa begyndte de foreløbige Forhandlinger over Udkastet til en ny Toldlov, og et Forslag af Hr. v. Halem om Krigsflaadens Formindskelse indleveredes. J det 30te, 40de og 41de Møde fortsattes Forhandlingerne over Toldloven, hvorhos Commissarius, i det 40de meddeelte Forsamlingen det kgl. allernaadigste Rescript af 26de Jan, i Anledning af Forsamlingens Lykønskning til Hs. Majestæts Fødselsdag.
Viborger Samler, 1836-03-10
J det 42de, 43de og 44de Møde fortsattes og sluttedes de foreløbige Forhandlinger over Told loven. J det 45de Møde foretoges den formelige Forhandling over Forslagene til Regulering af de glückstadtske Straffeanstalters occonomiske Forhold. J det 46de Møde foretoges og tilendebragtes de foreløbige Forhandlinger over de indgivne Finantsforslag og over Lovforslaget om Handelen med Prøver. J det 47de, 48de og 49de Møde foretoges og tilendebragtes den endelige Forhandling over Told loven. J det 50de Møde foretoges den foreløbige Forhandling over Canaltolden og den endelige Forhandling over Prøvehandelen. J det 51de Møde den formelige Forhandling over Canal-Passage-Tolden og foreløbige Forhandling over Forslaget angaaende Fremgangsmaaden ved Subhastationer og over Lottopropositionen. J det 52de Møde afgjordes Forslagene over Budgettet, Fremgangsmaaden ved Subhastationer og Lotteriets Ophævelse. Efterat i det 53de Møde Udkast til Betænkningen over flere Sager vare forelæste og antagne, refererede Vicepræsidenten over de til Forsamlingen indleverede Petitioner, der i Alt beløb sig til 126 og som Præsidiet inddeelte i 4 Classer, nemlig: 1, de, til hvilke der ved Betænkningernes Aflæggelse strax var taget Hensyn, 2, de, hvilke enkelte Deputerede havde erklæret, at ville understøtte, 3, de, der ingen Understøttelse havde fundet, og 4, de, der ved de derover stedfundne Forhandlinger vare forekomne og ved disses Afgjørelse vare bortfaldne. Efter Præsidentens Forslag afgjorde Forsamlingen, at den med Hensyn til de Første hvergang skulde beslutte, om disse skulde vedlægges de til Kongen afgaaende Betænkninger, eller ikke, at Petitionerne af 2den Classe skulde med en Skrivelse overrækkes til den kongelige Commissarius, at de under No. 3 Anførte ligeledes skulde overleveres til denne, for at tilsendes vedkommende Autoriteter, og at endeligen de af den 4de Classe skulde nedlægges i Archivet.
Viborger Samler, 1836-03-10
J det 54de Møde afgjordes Petitionen fra Kronprindsenskoeg om for høi Bestatning og Nægtelse af Gehør for Retten. Dernæst den foreløbige Forhandling over Forslagene angaaende Jndførelsen af en Forordning om Professionerne og angaaende det altonaiske Bankinstitut, og endeligen antoges den forelæste Betænkning angaaende Socenrolleringsvæsenet. J det 55de Mode afgjordes Sagerne om Haandværksvæsenet og det altonaiske Bankinstitut, og de forelæste Betænkninger over Canaltolden og Helligdagsforordningen antoges. J det 56de Møde forelæstes og antoges flere Betænkninger, og i det 57de og sidste Møde den 20de Febr. bleve de endnu resterende Betænkninger forelæste og antagne, hvorpaa Commissarius efter Forelæsningen af det kongelige Rescript om Stændernes Opløsning paa denne Dag og en kort Taksigelse til Stænderne høitideligen erklærede disse for oploste, hvorpaa Vicepræsidenten ligeledes med nogle Ord tolkede sine Følelser. Derpaa hævedes Mødet under Forsamlingens eenstemmige Udraab: Længe leve Kongen. - Foruden Ovenstaaende indeholder No. 43 af Stænderbladet Begyndelsen af en udførlig Beretning over Forhandlingerne angaaende Grev Baudissins, Grev Reventlows og Kammerjunker d'Auberts Finantsforslag.
Viborger Samler, 1836-03-10
Ved Høiesterets høitidelige Aabning den 3die Marts blev, ifølge Hans Majestæts allerhøieste Resolution af 10de Februar, foretaget følgende Sag: Directionen for Odense Tugthuus contra Justitsraad Told- og Consumtions-Jnspecteur Blom, hvilken Sags nærmere Omstændigheder ere følgende: Paa Grund af Fundationen af 25de Mai 1752, jevnført med Rescriptet af 10de April 1745 J 3, er Jndstævnte sagsøgt til at betale til fornævnte Tugthuus de samme formeentlig tilkommende 5, pCt. af hans første Aars saavel visse som uvisse Embedsindtægter som forhenværende Toldinspecteur i Svendborg. Jndstævnte har imidlertid, ifølge Udtrykkene i de nævnte Lovbud, ikke anseet sig pligtig at tilsvare saadan Afgift, eftersom han, hvad dog ikke af ham under Sagen er godtgjort, forinden han blev udnævnt til Toldinspecteur i Svendborg, skal have været adjungeret Told og Consumtions-Jnspecteur i Rudkjøbing, og skal som saadan allerede dengang have betalt Afgivten af sidste nævnte Embedes første Aars Gage, ligesom han i alt Fald formeente, at der, selv om han ikke havde havt en saadan tidligere Ansættelse, under ingen Omstændigheder kunde affordres ham Mere, end 5 pCt. af den ham som Toldinspecteur i Svendborg tillagte faste Gage, der udgjorde 98 Rbd. 4 Mk. Sølv, uden at de uvisse Jndkomster, han i denne sin Embedstilling havde oppebaaret, tillige kunde komme i Beregning. Ved Lands-Over samt Hof- og Stads=Rettens Dom af 30te Marts 1832. blev Jndstævnte tilpligtet at erlægge 5 pCt. af den nævnte, ham som Toldinspecteur i Svendborg tillagte, faste Gage med 1 Rbd. 83 3/4 Sk. Sølv med Renter fra Klagen til Forligelsescommissionen, hvorimod han forøvrigt blev frifunden for Citanternes Tiltale. Denne Dom har Directionen for Tugthuset paaanket for Høiesteret deels til Stadfæstelse deels til Underkjendelse og Forandring. For Citanterne mødte efter Ordre Advocat Liebenberg og for Jndstævnte Justitsraad Høegh Guldberg. – Ved den i Høiesteret afsagte Dom blev saaledes kjendt for Ret: Lands-Over- samt Hof- og StadsRettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium, til Justitsraad Høegh Guldberg for Høiesteret betale Citanterne 60 Rbd. Sølv, saa betale de og til Justitskassen 1 Rbd. Sølv.
Viborger Samler, 1836-03-10
Hs. Maj. Dronningens Fader, den ophøiede Olding, Hs. hofstl. Durchl. Landgreve Carl af Hessen, har givet et nyt Exempel paa den Varme, hvormed han i sin høie Alderdom endnu stedse vedbliver at omfatte Lysets Sag. J det slesvig-holst. Bibelselskabs forrige Aars Beretning havde Hs. Durchl. læst et "mærkværdigt Exempel paa den store Velsignelse, der kan stiftes ved en eneste Bibel." En indiansk Stamme, Stockbringe=Jndianerne, der, 350 i Tallet, har nedsat sig ved Rævefloden, alt i lang Tid har bekjendt sig til Christendommen og hvis hele Tilstand viser en ved sand Religiøsitet forædlet Nationaldannelse, har nemlig i sin Kirke opbevaret en engelsk Bibel, den har faaet til Foræring i dens første Colonisationstid. Denne Bibel har den stedse ført med sig paa sine Udvandringer, og dens Ærefrygt for Bogen er næsten overtroisk. – Da Hs. Durchl. havde læst den fuldstændige Beretning derom, fattede han strax den Beslutning at glæde denne christelige Jndianerstamme med en ny Foræring af engelske Bibler, og har derpaa tilsendt den en Gave af 12 engelske Bibler, 4 i Qvart og 8 i Octav, alle paa fineste Velin og med den smukkeste Tryk, pragtfuldt indbundne i rødt Saffian, med Guldsnit og rig Forziring. Paa det med Guldrand indfattede Titelblad, i en af Qvartbiblerne skrev den 9-aarige Olding egenhændig følgende Tilegnelsesord i det engelske Sprog: "Carl, Landgreve af Hessen, Generalfeldtmarschal og Statholder over Hs. Maj. Kongen af DanmarksHertugdommer Slesvig og Holsteen, Præsident for begge Hertugdømmers Bibelselskab, sender sin Hilsen til sine christne Brødre, Stockbringe-Jndianerne ved Rævefloden. Dyrebare Brødre i Jesu Christo, vor Herre, Gud og Frelser, Jeg sender Eder i hans hellige Navn disse tolv Bibler, som jeg beder Eder at modtage som et Beviis paa den broderlige Deeltagelse, jeg saa varmt tager i Eders timelige og evige Velfærd. Jeg beder Eder stedse at bevare denne Bibel til Erindring om mig, Eders Ven og Broder i Jesu Christo, og naar J finde en Leilighed til i hans hellige Navn at give andre venskabelige Stammer en Bibel, som kan lede dem til den velsignede Kundskab om Jesum Christum, til Hans almægtige Faders Forherligelse, beder jeg Eder at uddeele de øvrige Bibler i mit Navn. Luisenlund ved Slesvig den 3die August 1835." – Denne Jndskrift indførtes i hver af de øvrige 11 Bibler, hvor den ligeledes egenhændigen blev underskreven af Landgreven. Kiel, den 27de Febr. Vore Landsproducter, især Kjød og Flesk, ere i den senere Tid opkjøbte i betydelige Qvantiteter i Hertugdømmene for Hambro & Søns Regning i Kjøbenhavn. Man antager, at disse Varer ere bestemte til Provision for den (til Østerføen ventede) engelske Flaade. (Kieler Correspondbl.)¬
Viborger Samler, 1836-03-10
J den hemp. Avis læses under "Jndsendt Følgende: At Landets Sønner til Statens Tarv Tør Sandhed tale, naar Uret øves, At lovlig Frihed bør gaae i Arv Blandt Fredriks Slægter og aldrig sløves, Det bør saa gaae; Men at de saakaldte Patrioter, Tør kradse Næsten med Lognens Poter, Det kan jeg ei i mit Hoved faae. At Viismand tier til Daarens Snak Og ændser ikke at Tossen larmer, At Avind tidt ved en Priis Tobak J Smug sig gotter og Næsen varmer, Det laer jeg gaae; Men at enhver literairisk Oxe Kan alle Folk over Hovlder voxe. Det kan jeg ei i mit Hoved faae. At Tiggerposen gaaer Landet om Naar Staadderen selv den paa Ryggen bærer, At mangen Spillers Pung bliver tom, Naar Nolo-Svindsotten paa den tærer, Det faaer saa gaae: Men at Velgjørenheds milde Gave Skal mæske Hadets forsultne Mave, Det kan jeg ei i mit Hoved faae. At Ræven tidt i en Lammebælg. Voxnæser dreier den halve Verden, Til Offerlammet er i hans Svælg Og Dækket synker for Fuchs-Gebærden, Det faaer at gaae; Men at han kan for et Lam passere, Naar ingen Maske ham skjuler mere, Det kan jeg ei i mit Hoved faae. **** En Mads Røgter fra Endrupholm efterlyser i Ribe Avis sit 11 Aars Pige-Barn, som for 5 Uger siden er bortgaaet. - Ligeledes efterlyser Ane Monsdatter Frandsen fra Nørrevissing i Aarhuus Avis sin 13 Aars gl. Søn, som for omtrent 8 Uger siden har absenteret sig, uden at det har været muligt at opdage noget Spor af ham. Vaccination, et Middel mod Gigt.
Viborger Samler, 1836-03-10
En Dame, nu lidende af arvelige Gigtsmerter, var for omtrent 50 Aar siden bleven inokuleret med naturlige Kopper, og havde havt disse meget stærkt. For kort siden blev jeg kaldt til hende, for at vaccinere hendes Tjenestepige. Fruen leed just selv af et heftigt Gigt anfald i den høire Haand; den var svullen og smertede meget. Derhos befandt hele Systemet sig i en febergtig Tilstand, Med hendes Samtykke inokulerede jeg noget af Materien i den lidende Haand, i den Hensigt, at erfare, om hun vilde vorde angreben af Kokoppesygdommen, og hvad Virkning dette vilde have paa Gig ten. Med glad Overraskelse bemærkede jeg, at hun ikke blot fik de ved denne Leilighed sædvanlige Sygdomstilfælde, men, Svulsten og Smerten forlode umiddelbart derpaa hendes Arm, og kort efter befandt hun sig fuldkommen vel. Det tilbageblevne Ar er af den sædvanlige porøse Natur. En practiserende Læge.
Viborger Samler, 1836-03-10
Paa 3die Fredag i Faste prædiker Hr. Pastor Ursin i Søndresogns Kirke.
Viborger Samler, 1836-03-10
AVERTISSEMENTS. Formedelst Søndresognskirkes forestaaende Reparation ophører Gudstjenesten i bemeldte Kirke fra førstkommende Mandag den 14de indtil Videre, som en Følge deraf vil Domkirken, overeensstemmende med det kongelige danske Cancellies Skrivelse af 5te d. M., i fornævnte Tid være til Brug for begge Byens Menigheder aldeles paa samme Maade, som Søndresognskirke i afvigte Aar afbenyttedes af begge Menigheder. Viborg, den 9de Marts 1836. Schjødte. Ursin. Johansen.
Viborger Samler, 1836-03-10
Endvidere underrettes Søndresogns Menighed om at Confirmationen vil i Aar, ifølge ovennævnte Cancellieskrivelse, finde Sted Palmesøndag. Ursin. Steensbekgaard beliggende imellem Aarhuus og Viborg ved den seilbare Gudenaae, med omtrent 120 Tønder Land Hovedgaardstaxt, kan faaes til Kjøbs eller i Forpagtning og formedelst Dødsfald strax tiltrædes, ønskes det, kan nok 100 Tønder Agerland tillægges. Noget Besætning kan følge. – Man behage at henvende sig til Eieren, Ritmester Halling paa Friisholt pr. Viborg.
Viborger Samler, 1836-03-10
Af den Candidatus Theologiæ Hirschnach forhen eiende, nu, Undertegnede tilhørende Gaard, i Breum, Grindersleff=Kloster Sogn, er enkelte eller flere Parceller samlet, med Bygning samt Konge- og Kirketiender, at faae tilkjøbs, paa billige Vilkaar. Valeur, Øllgaard, Forpagter paa Astrup. Procurator i Skive.
Viborger Samler, 1836-03-10
Tvende smaa gibsede Værelser midt i Byen kan, som Logie for en Herre, i Stændertiden erholdes tilleie. – Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1836-03-10
En Stue og et Sovekammer, samt om forlanges et Tjenerkammer, beliggende ved Siden af Gjæstgivergaarden i Mathiesgade, ere at faae tilleie hos mig i Stændertiden. Frederik Thisted.
Viborger Samler, 1836-03-10
Jfølge Stiftamtets Ordre bliver standsættelsen af Veien fra Skive til Fly, som udgjør et Stykke af Landeveien fra bemeldte Kjøbstæd til Horsens, opbuden til offentlig Licitation paa Raadstuen i Skive, Fredagen den 25de Marts førstkommende, Formiddag Klokken 10, efter de Conditioner og Overslag, der ved Licitationen bekjendtgjøres, og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 6te Marts Rosenstand.
Viborger Samler, 1836-03-12
1836. No. 34. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger forsendes med Brevposten i 3 Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 12te Marts. Alen, RT RES Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dous.
Viborger Samler, 1836-03-12
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den 2den d. M. spurgte Sir Stratford Canning i Underhuset, om Lord Palmersion havde erholdt Efterretning om Krakaus Besættelse af de tre Magters Tropper, hvilken han holdt for en Krænkelse af den 9de Art. af Wiener tractaten, og om Regjeringen agtede at tage Forholdsregler i denne Anledning. Lord Palmersion svarede, at en officiel Beretning om Krakaus Besættelse var ikke kommen ham tilhænde, men vel om en Uenighed mellem de tre Magters Residenter og denne Stats Senat. Ved det første Blik syntes denne Occupation rigtigt nok at være en Krænkelse af Wienertractaten; Regjeringen vilde i al Fald henvende sin Opmærksomhed derpaa. - Hertugen af Cumberland har nu under 29de f. M. ogsaa tilstillet de britiske Orangeloger en Opfordring til at opløse sig. Under 1ste d. M. udkom en lignende, meget antipapistisk affattet Opfordring fra Grev Winchelsen til den efter ham opkaldte Orangeloge. Man længes nu efter at erfare, hvorledes Hertugen af Gordon og Erkebiskoppen af Canterbury ville trække sig ud af den ubehagelige Stilling, hvori de ere satte ved tvende i Morning Chronicle publicerede Skrivelser til dem fra Oberst Fairman, der rigtigt nok allerede hidrøre fra Aaret 1832. Begge Skrivelser tyde uden Forbeholdenhed hen paa physisk Modstand. – Selv efter Modtagelsen af Stormesterens, Hertugen af Cumberlands, Resignation har den store Orangeloges Committee i Dublin under Forsæde af Stormesteren fra Tyrone, Joseph Greer, Esgr. fattet en ligesaa trodsig Beslutning som den forrige, grundet paa, at, hvis man nu gav efter for Beslutninger af tvende Grene af den lovgivende Magt, kunde man maaskee i Fremtiden ogsaa fordre Lydighed, hvor man ligesaa lidet havde spurgt om Souverainens, som denne Gang om Overhusets Villie: "Lod Orangisterne aldrig forglemme, at vor Forening er af stræng defensiv Beskaffenhed, at den haarde Nødvendighed har tvunget os til dens Oprettelse, for at beskytte vor Religion og vort Liv, og at denne Nødvendighed ikke alene endnu bestaaer, men endog er mere bydende nu, end nogensinde, da nyere Tildragelser have viist, at vi nu ikke længer kunne søge Hjælp udenfra, men alene maae stole paa vore egne Kræfter.
Viborger Samler, 1836-03-12
Frankrig. Atter synes Amnestiespørgsmaalet at skulle afgjøre Ministeriets Existents. Den 5te d. M. skulde der nemlig forelægges de Deputeredes Kammer Beretning over en Petition om Amnestie. Da Hr. Thiers og Hr. Sauzet i denne Henseende hidtil have opstillet hinanden aldeles modsatte Grundsætninger, saa maa enten Cabinettets Enighed ophøre eller en af disse tvende Ministre compromittere sig. Beretningen over denne Petition er i Øvrigt overdragen til et Medlem af venstre Side, Hr. Sauveur-Lechapelle, der allerede havde sin Beretning færdig den foregaaende Løverdag, men efter Hr. Thiers's Ønske udsatte dens Aflæggelse i 8 Dage. Angaaende det andet Cabinetspørgsmaal, Rentereductionen, skal Committeen aflægge sin Beretning. Dens Beslutning synes at gaae ud paa, at erklære Forholdsreglen for billig, nyttig og svarende til Tidens Fordringer, men at overlade Udførelsen til Regjeringen, der skal have forpligtet sig til at forelægge et didhørende Lovforslag i Begyndelsen af næste Session; dog hedder det, at dette ikke just skal indskrænke sig til en Forandring af den hele 5 pCt. Rente til 4 1/2 pCt. – La Quotidienne inddeeler Kammeret i 20 Royalister, 50 rene og 50 vaklende Doctrinairs, 50 Mænd af tierspart, der samle sig hos Hr. Ganneron og helde til Ministeriet, 60 Andre, der samle sig hos Hertugen, af Cholseul, og hvis Stilling er uafhængigere, 60 af den dynastiske og 25 af den yderste venstre Side; 54 blive ikke classificerede. – En Yttring af Hr. Thiers under Debatterne i Kammeret har givet Anledning til den Formodning, at Kammeret snart vilde blive prorogeret og derpaa opløst. – Le Moniteur indeholder en Telegraphdepesche fra Toulon af 27de f. M. Man havde der erholdt en Depesche fra MarschalClauzel af 17de f. M. fra Tremecen, der imidlertid kun beretter lidet Nyt. Den 16de vare de arabiske Tropper komne i Haandmænge med Abdel Kaders 12,000 Mand stærke Corps. Det kom til en almindelig Træfning, ifølge hvilken Abdel Kaders Telte, 30 Muuldyr, en Standart o. s. v. faldt i Franskmændenes Hænder. Mange anseete Maurer have underkastet sig Marschallen. Ogsaa Le National indeholder en Skrivelse fra en Officier, der har taget Deel i Expeditionen, af hvilken man seer, at Abdel Kader rigtigt nok har lidt et Nederlag.
Viborger Samler, 1836-03-12
Blandet. Prindsen af Capna er med Mis Smith ankommen til Madrid. – Ogsaa russiske og preussiske Tropper ere rykkede ind i Krakau. – "N. Rigstidende" af 28de f. M. meddeler, i et Brev fra Sogndals Præstegaard i Bergens Stift, den Efterretning, at – efter et saa stort Sneefald, at sølv de ældste Folk er kunde mindes Mage dertil en Snee lavine den 10de f. M. aldeles har begravet 2de Gaarde, Vattestad kaldede, med samtlige tilhørende 20 Huse i Sogndals Præstegield, tillemed alle Beboerne, hvis Antal var 16, og Besætningen af henimod 80 Kreaturer. "Samtlige Huse", hedder det, vare beliggende paa en Bakke, der hæver sig omtrent 2 a 300 Alen over en Elv, der stiller Gaardene fra den modsatte, temmelig steile Fjeldside, fra denne gik Sneeskredet ud, og dets Fart, eller Lufttrykket, har været saa stærkt, at kun lidet Snee findes i Dalens Bund, hvorimod Massen har trængt sig ovad Bakke paa den modsatte Side, hvor Gaardene laae, og i faa Øieblikke bevirket en total Ødelæggelse.
Viborger Samler, 1836-03-12
Saasnart denne sørgelige Begivenhed rygtedes, indfandt de nærmeste Naboer sig, og snart efter flere og flere af Sognets Jndvaanere, for at forsøge, om nogen Hjelp skulde være mulig, men forgjeres. J flere Dage er der arbeidet, men uden at noget Menneske har været at gjenfinde, saavidt man kan skjønne, er ikke et eneste Huus forblevet paa sin Tømt, nepre Stok tilbage paa Stok. Levningerne af et Tag ere fundne øverst i Sneen; en omtrent 8 Dage gammel Kalv opdagedes strax ovenpaa Samme aldeles uskadt, en Hund ligeledes levende, i betydelig Afstand fra Gaardens Tomt, Alt Beviser for Lufttrykkets Styrke. Et Par Heste fandtes strax, efterat man havde begyndt at grave, men den ene døde strax efterat den var trukken frem. En Kielder under et afVaaningshusene, af hvis Mure man opdagede det ene Hjørne, blev med yderste Anstrængelse udgraven i det Haab, at muligen Beboerne der kunde have søgt Tilflugt, men intet Menneske fandtes. Den over de ødelagte Gaarde nu hvilende uhyre Sneemasse, der er saastor, at ingen menneskelig Magt formaaer at opbringe en eneste Skuffe, om der skulde kastes fra Tømtens Grund, og Massens Fasthed, der giør, at enkelte Stkr. Bohave, som hist og her ere opdagede, næsten maae hugges istykker, inden de ganske kunne frembringes, forbyder alt videre Arbeide for nærværende Tid. Foranstaltninger ere imidlertid trufne, saa at behørigt Tilsyn haves ved Tømten ved et muligen snart indtrædende To veir, Liigkister oparbeides for strax at haves i Beredskab. for de hensovede Brødre og Søstre, dem vi ønske at stæde til sidste Hvile med levende og frugtbar Erindring om Herrens Dag og den natlige Tyv.
Viborger Samler, 1836-03-12
Red af "Kjøbenhavnsposten" har fra paalidelig Haand modtaget følgende Gjendrivelse af en igjennem flere af vore Blade udbredt falsk Efterretning: "Fra "Kieler Correspondenzblatt" (1836, Nr. 18, 26de Febr.) er til adskillige andre Blade overført den Nyhed, at der ved det Eftersyn, som, efter kongelig befaling, i sidstafvigte Januar Maaned foretoges ved begge Hovedkasser i Rendsborg (ved den ene af Kherre Amtmand Rosen og Regjeringsraad Lüders, ved den anden af Overretsraad Esmarch og Amtsforvalter Overauditeur Paysen) er fundet 35,000 Stykker Louisd'orer, som siden Krigstiden have henligget frugtesløse. hvorved Staten har i Renter og Renters Renter tabt en Capital af 70,000 Rbd. Denne Efterretning er aldeles usand. Ved hine Kassers Eftersyn fandtes af Guld den Beholdning, som skulde være der, nemlig: 2,580 Stykker, deels Louisd'orer, deels Frederiksd'orer, som ikke havde ligget der siden Krigen, thi de 1,100 Louisd'orer ere indkomne i Løbet af 1835, og Frederiksd'orerne, som i de sidste Aar ere udmyntede, holdes tilstede fordet Tilfælde, at en Udbetaling af nogle faa Hundrede Stykker skulde forefalde."
Viborger Samler, 1836-03-12
Den 26de Febr., om Aftenen, afbrændte en Fæstegaard i Horreby, under det classenske Fideicommis ses Godser paa Falster. Af Besætningen indebrændte 17 Stk. Heste og Qvæg, og desuden alt Korn- og Fødeforraad, uden at Noget af det Brændte var at sureret. Af Jndboen blev derimod Størstedelen reddet, Paa denne Ulykke fulgte allerede Morgenen efter, imellem Kl. 5 og 6, en anden af samme Art, idet Luerne ligeledes saa aldeles lagde en Selveiergaard i Øster Kippinge i Aske, at Levningerne kun ere vurderede til 15 Rbd. Af Kreaturerne indebrændte en Ko og et Føl men det Meste af Jndbo og Jnventarium er reddet. Jlden opkom paa begge Steder i et af Udhusene, uden at Aarsagen hidtil har været at opdage.
Viborger Samler, 1836-03-12
Aarhuus, 10de Marts. Det Müllerske Skuespillerselskab retournerer paa Løverdag og agter at begynde dets Forestillinger her paa Mandag med Lystspillet: "Dobbeltgjængeren", der i Randers er givet 2 Gange med stort Bifald. Dets Ophold vil blive her omtr. en Maaned, hvorefter det agter sig til Gothenborg, hvor det store Theater er overladt til dets Forestillinger. Tillige har Hr. Müller erholdt Jndbydelse til at komme til Helsingborg i Sommer under Brøndtiden i Ramlösa, et særdeles Held, da de fleste svenske Selskaber almindeligviis concurrere om at komme der. Af nye Stykker har Selskabet indstudere, siden det var her sidst: Dobbeltgængeren, Belva, Parykmageren og Friseuren, Fuldmagten, de to Sergeanter, Hvedebrødsdagen, Sproglæreren og Sollicitanten, samt Vaudevillerne: Hr. Bonqventures Reise-Eventyr, eller, saadan reiser man med Deligenen, den unge Oberst, og Domi's Død.
Viborger Samler, 1836-03-12
(Jndtægten af Selskabets sidste Forestilling i Randers var bestemt for en agtværdig Kone, som i flere Aar har lidt af Gigt, so derve at ene sættes istand til at forsøge Brugen af russiske Dampbade, til sit Helbreds Gjenerholdelse.)
Viborger Samler, 1836-03-12
Randers, 9de Marts. J lang Tid har intet af vore Hestemarkeder her været saa maadeligt, som det i aar tilendebragte. Man faae næsten kun daarlige Heste og faa Kjøbere; de fleste af disse vare fra Sielland, blot to fra Holsteen. Af de solgte Heste, hvis Gjennemsnitspriis var fra 60 til 120 Rbd., gik Størstedelen til Sønderjylland. J Kobler udførtes over Sønderbro 328 Stk., iberegnet dem, hvormed jydske Hestehandlere droge til Lügumkloster Marked. (R. A.