JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 18de Novb. Da Krigskuepladsen har fjernet sig fra vore Grændser, ved det Blacherske Korpses Capitulation, saa vil vore hidtil i Holsteen nu samlede Tropper, for størstedelen bryde optil Slesvig, og gaae til deres forhen havte Garnisoner, Dog vil de jydske og siellandske Regimenter, efter Forlydende, oppebie en bedre Aarstid, førend de gaae til deres sædvanlige Standqvarteerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Fremmede Blade fortælle, at mange Handelsmænde i Kiøbenhavn have tabt betydelig ved Tildragelserne i Lübek, da de der havde Oplag af Varer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Den 11te dennes er Churfyrsten og Churprindsen af Hessen komne til Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Samme Dag ere ankomne Grev Froberg og Kammerjunker v. Benzon fra det Meklenborgske, og Justitsraad Smith=Phiseldek fra Kbhvn. Tilligemed et Russisk Fregatskib er Natten til 24de f. M. strandet paa Raaberg Sogns Forstrand i Nørre Jylland en meget ilde tilredt Jagt, Neptunus kaldet, uden levende Folk. Det meste af Ladningen er bierget, men var ganske giennemdraget af Søerand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Ved Hirthals er indkommet et Engelsk Brigskib uden Takkelads og Folk, med en Ladning Hør og Hamp, som er bjerget tørre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Den tilforn ommeldte Begivenhed med de Franske, hvorved som bekiendt Hr. Aide=Qvarteermester v. Bardenfleth blev et ulykkeligt Offer for en Misforstaaelse, fortælles nu i offentlig Blade saaledes: Han var den 6te November hos General Evald i Stockelsdorff, en Bye tæt ved Lybek, for at besørgede Forretninger, der høre til Generalqvarteermesterembedet. Uden at formode, at de Franske og Preusiske Tropper vare vore Grændser saa nær, hører han pludselig en Allarm uden for Gaarden. Det var nogle Franske Chevauxleger, som havde overrumplet Byen og Gaarden, formodentlig i den Tanke, at de vare paa Tydsk Grund. Bardenfleth samlede strax, da han hørte Allarmen, de faa Dragoner, der laae i Byen, for med disse og nogle Artillerister, at at drive de fremmede Tropper ud igien. Men da han var til Fod, kunde han ikke faae dem samlede, førend han saae sig omringet af nogle Franske, der strax gave ham fire eller fem Hug i Ansigtet. Han faldt omkuld førend han kunde trække sin Sabel. Derpaa sprang et Par Mand af Hestene for at tage fat i ham, uagtet han raabte: retire, vous, je suis un Danois! De Franske, som formodentlig ansaa ham for en Preusser og troede, at han vilde betiene sig af det Danske Navn som en Krigslist, svarede; an. Coquin, og en af dem vilde give ham et Stød i Livet, men Sabelen sprang i Stykker, uden at der tilføiedes ham nogen Skade. Herpaa gave de ham endnu et Par smaa Hug i Øret og i Laaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Den ulykkelige Bardenfleth, som den hele Tid havde beholdt sin Samling, reiser sig nu og gaaer i denne pinefulde Tilstand hen til Gaarden, hvor han lægger sig paa en Seng. Saaledes bliver han liggende to Timer uforbunden. Hændelsesviis kom Sølieutenanterne Holsteen og Deconinck op paa Gaarden. Her finde de ham i denne beklagelige Forfatning; ufortøvet lade de ham forbinde saa godt som mueligt ved en Barberer, vikle ham derpaa ind i nogle Sengeklæder, og lade ham bringe til Segeberg, hvor en kyndig Læge ordentlig forbinder ham. Saaledes fandt denne brave Officier ved Holsteins og Deconinck menneskekierlige Omsorg, Lindring i sin store Smerte. Han har ikke, som de Tydske Aviser melde, faaet tre, men ialt ni store og smaae Saar i Ansigtet, hvoraf tre ere meget farlige, nemlig eet over det høire Øie ind i den øvre Deel af Næsen, et andet i Næsen selv og et tredie fra venstre Kind i Overlæben. Øiet er ikke faaret. Den 11te d. M. var han i Bedring. - Noget Officielt læses endnu ingensteds om den egentlige Tildragelse paa Grændserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Den af Hs. K. H. Kronprindsen sendte Adjutant, til Hertugen af Berg, var Capt. Römling, som blev modtaget med megen Udmærkelse og spiste ved Prindsens Taffel, hvor man drak Hs. K. Høiheds Sundhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Skibet Grev Bernstorff. Capt. N. Nielsen, fra Triest til Tønningen, er opbragt til ForweyDen 12te kom en Com. Serg. Kolbe ned paa Vagten i Helsingøer for at paatage sig Natteopsynet; men han var neppe ankommen og sat sig ned, før han befandt sig ilde, talede ikke et Ord, og faldt død ned. Han blev bragt strax paa Hospitalet, men uagtet alle anvendte Midler, forblev død. Ved at opskiære ham vil man have fundet en Aare sprungen, Hiertet fuldt af Blod og deri Dødens visse Aarsag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Aviser. Med den høieste Grad af Bedrøvelse maa jeg opfylde J J den unge ølge, herved at belindgjøre Slægt og Vener, at Døden har i Dag Formiddag Kl. 10, berøvet 8 mig min trofaste og retskafne Ægtefælle, og mine Børn, 1/2 deres ømme og uforlignelige Moder. J Stedet for anden Anmeldelse af dette vores smertefulde og uoprettelige Tab, 1/2 bedes dette antaget af alle mine Venner og Velyndere, som tillige bevidnes mit Hiertes inderligste Tak for deeltagende J Efterspørgsel til den salige Afdøde i hendes korte Sygdom. 9 Al Condolence frabedes. Fridericia, den 25de Novbr. 1806. H. Buhl. Løvereedededseddeede deres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Bekiendtgiørelse. Det til Veiledning for de Søefarende, der beseile Belterne og de østlige holstenske Kyster, i Kamrets Bekiendtgiørelse af 25de September d. A. anmeldte Steenkuls eller Blusfyrmed en Overbygning eller Lanterne af Vinduer, som er anlagt paa det saa kaldede Fakkebierg, der ligger omtrent N. N. O. paa Compasset 1/2 Miil fra den yderstesydlige Hukaf Laugeland, hvilket Fyr, formedelst Biergets Høide, er paa det nærmeste 125 Fodover Vandspeilet, bliver den 15de December 1806 antændt for at brændebestandig; og, fra den Dag af, forholdes dermed efter Forordningen af 21de Martii 1705 og Placaten af 1ste Februar 1779. saa at det om Sommeren, eller fra Paaske til Mikkelsdag, lyser en Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren, eller fra Mikkelsdag til Paaske, en halv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Kiøbenhavn, i det Vestindiske Guineiske Rente= og General=Toldkammer, den 18de November 1806. Moltke. Malling, Frelsen. Tønder=Lund. Rosenstand Goiske. Oldenborg. Stoud. Schleyer. Kornerup. Fuldm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
J Følge Dom og Jndførsel samt efter Begjæring af S. T. Hr. Sagfører Hvas paa Aftægtsmand Jeppe Nielsen af Asboe, hans Vegne, bliver Henrich Pedersens eende Udflytter=Sted, fra Asboe Bye, Bekke Sogn, Kratgaard kaldet, af Hartkorn Ager og Eng 1 Tde. 2 Skpr. 2 Fkr., stillet til offentlig Auction, 1ste Gang den 2den December, 2den Gang den 9de f. M. og 3die Gang den 12te December førstkommende, hvoraf 1ste og 2den Auction holdes udi Herredstingsstuen her i Kolding, men 3die Auktion i det sælgende Sted, Krat gaard kaldet, hver Gang om Formiddagen Kl. 9 1/2 Slet, ved hvilken sidste Auction, Stedet absolut bliver solgt tilligemed noget Høe og Halm, samt til Mødding og 6 Faar=Høveder: Alt efter nærmere bekiendtgiørende Konditioner. Kolding den 17de November 1806. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Enhver der maatte have nogen lovlig Fordring til mig, som staaer i Forbindelse med mine havde offentlige Forretninger eller med mit private Ophold her, ville behage til 11te Decbr. d. A. at anmelde saadant for S. T. Hr. Amtmand v. Selmer, der paa mine Vegne og formedelst min Forflytning, har paataget sig at giøre de til bemeldte Tiid indløbende Anmeldelser. Veile den 19de November 1806. Kochen. Capit. og Veimester i Sielland. billed Abe med Stave= og Læseøvelser, af A.F. Just, 20 sk. Beskrivelse over Øen Mors, af samme, 2 Mk. haves hos Hr. Ramsing i Ribe, hos Hr. Bogbinder Melbye i Kolding, og her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Hos Schyt ved Prindsens Port, haves gode Citroner for 6 a. af Stykket; Tydske Kirsebær 286 Pdt., naar 8 Pd. tages, erholdes de for 26 s. Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
J Følge vasseret Forlig og Jndførsel, samt efter Begiering af Gaardmand Christen Jensen Wittrup. af Schougaard, bliver foretaget offentlig Auktion over Anthoni Andersen Buchs Gaard, Mittgaard kaldet, beliggende i Jordrup Sogn, Aanst Herred, Ribe Amt, 1ste Gang den 22de Novembr., 2den Gang den 29de s.M. og 3die Gang den 6te Decbr. førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Gaarden, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Tde. 3 Skpr. - Fkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1 1/2 Alb., er beliggende i en god og frugthar Egn, og har sine Jorder, for sig selv udskiftet og indhegnet, samt tilhører 2de Skov Parceller, ligesom og haves fornøden Tørveskiær. Til Gaarden er saaet i dette Efteraar 20 Skpr. Rug, til næste Foraar kan faaes 7 Tdr. Havre, 1 Tønde Byg 4 Tdr. Boghvede, avles 18 til 20 Læs Høe, foeres og græsses 6 a 8 Kreaturer, 2 Heste og 8 Faar. Saasnart Gaarden ved 3die Auktion er solgt, sælges tillige endeel Besætning og Boehave, bestaaende af Køer, Kalve, Faar, Hester, Vogn, Ploug og Harve, 1 StueUhr, Borde, 2de messing Haandkjedler m.v. 1ste og 2den Auktion foretages udi Herredstingstuen. her i Kolding, men 3die Auction paa fornævnte Mit gaard, ovenbenævnte Dage og Tider, alt efter de Konditioner, som nærmere skal blive bekiendtgjort. Kolding den 7de Novbr. 1806. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-25
Ved sidste Kolding Marked den 7de Octbr. ved min Nærværelse, blev der mig 2de lange Kiørepidske borte, den ene med platerte Ringe, og den anden med et Spansk rørs Skaft, begge med Fiskebeenspidser, hvide læders Snerter og bevundne Tarmskafter. Skulde nogen kunne give mig Oplysning om disse Pidske, hvad enten de ere fundne eller paa anden Maade bortkommen, loves en raisonabel Douceur. Frantz Heltzig, hos Frantz Richter i Horsens. Formedelst Forandring af Bopæl er underhaanden at faae tilkiøbs, en 8tekantet hollandsk Veir=Mølle med Bopæl for en honet Familie vedliggende, samt noget JordEfendom, som kan tiltrædes til 1ste Mai 1807. Møllen er beliggende paa Kiøbstæd Grund, tæt ved Byen, hvorfra den, som og fra omliggende Egne, har betydelig Søgning Hvor Møllen er beliggende, dens Indretning og Tilliggende, samt omtrent nøieste Priis, samme kan kiøbes for, og de vigtigste af Vilkaarene hvorpaa den sælges. Herom giver S. T. Dhrr. Byefoged Spies i Weile, Borgemester Carøe i Horsens, Borgemester Hviid i Aarhuus, Konrektor Tetens i Wiborg, Byefoged Tranberg i Holstebroe, Kiøbmand Brædstrup, i Hobroe, Kancellieraad Bøgild i Aalborg, Prokurator Asp. i Nibe, Kapitain Brøndlund i Thisted og Kancellieraad Bendixen i Randers nærmere Oplysning, naar de Lysthavende derom henvende dem inden dette Aars Udgang. Hanone Pæver-Coure, den 18de Nove br. 1800. Schl. Holst. Spec. 1 178 Proc. bedre end Species Banco, Danske Speciessedler 27. 11716 Procent slettere end Species. Kjöbenhavns Bankosedler 46 378 Proc. slettere end Spec. 100 Rd. Kjöbenhavns Bankosedler udgjör 85378 Rd. i S. N. C. 3 Rdlr. 4 Ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
(er udgives i Fridericia 2 Gange ugentlig af Sø Hamborg, den 25de Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Til vort Senat er kommet følgende Fransk Keiserlig Decret, Dat. Vor Keiserlige Leir i Berlin, den 21de November. 1806.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Napoleon, Frantsosernes Keiser og Konge i Jtalien. Da vi see at Engelland tilsidesætter den af alle cultiverte Nationer antagne Folkeret. At det anseer ethvert til de fiendtlige Stater hørende Jndivid, som Fiende; og saaledes ei blot tager Krigsskibes Mandskab til Krigsfanger; men endog Mandskab af Koffardieskibe, ja saagar Handels=Factorer, og Kiøbmænd, som reise i deres lovlige Handels Anliggender. At det udstrækker sin Erobringsret til ethvert Koffardieskibs Varer og Particulaires Eiendomme, som dog allene tilkom dem at udøve imod fiendtlige. At det erklærer Floders Bugter, Jndløb og Havne i Blokade=Tilstand, enten samme er befæstet eller ikke, som efter Grundsætninger og Brug, blandt alle cultiverte Nationer, allene er at anvende ved befæstede Steder. Ja, Engelland erklærer undertiden de Pladse blokeret, for hvilke de ei engang have et Krigskib, og de Steder, som det med sin hele Magt ei var istand til at holde blokeret; hele Kyster og et heelt Rige. Denne Engellands Misbrug af Blokade=Rettigheden, er ei for andet, end at hindre andre Nationers Handel, og bringe sin egen Handels=Jndustrie paa det faste Land, til det høieste; og derved at bringe, ligst privilegeret. Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Aviis. 28de November 1806. ren Almenhoff, som tillige er sammes Redakten ethvert Land, som driver Handel med dets Varer, at blive deeltagende med sig. Engellands Fremgangsmaade, der ligner Barbariets Tids=Alder, er til Skade, for alle andre Nationer, men til Fordeel for sig. Da det altsaa er en naturlig Ret, at bekjæmpe Fienden med de samme Vaaben, den kjæmper; saa have Vi besluttet, at tage samme Forholdsregel imod Engelland paa det faste Land, som det hidtil med sin Søemagt har udøvet paa Søen. Vi have desaarsag besluttet følgende: 1. Alle Brittiske Øer erklæres i Beleirings=Tilstand. 2. Al Handel og Korrespondence til de Brittiske Øer, forbydes. 3 Alle Breve og Pakker til Engelland, eller til en Engellænder, eller i det Engelske Sprog skrevne, antages ikke med Po steen, men borttages. 4. Ethvert Jndivid, engelsk Undersaat, af hvad Stand være vil, som findes i de af vore eller Alliertes Tropper besatte Lande, skal giøres til Krigsfanger. 5. Erhvert Magasin, ethvert Vare Oplag og Eiendom, af hvad Slags være vil, skal erklæres for god Prise. 6. Al Handel med engelske Vare forbydes; og alle Vare som tilhøre Engelland eller kommer fra dets Fabrikker og Kolonier, erklæres for god Prise. 7. Halvparten af disse saaledes confisqverte Eiendomme, skal tilfalde Kiøbmænd, som godtgiøre, at have lidt Tab ved deres Koffardieskibes. Opbringelse af engelske Krydsere. 8. Jntet Skib, som kommer direkte fra Engelland eller dets Kolonier, maae efter dette Deerets Bekiendtgiørelse, indlades i nogen Havn. 9. Ethvert Skib uden Undtagelse, som ved falske Klareringer handler imod ovennævnte, skal med Skib og Ladning være confisqveret, som om det var Engelsk Eiendom. 10. Vort Prise=Tribunal i Paris, paadømmer ethvert i vort Rige og de af vor Armee occuperte Lande, i denne Henseende opkomne, Tvetydigheder. Vort Prise=Tribunal i Maylland ligesaa. 11. Dette Deeret, skal af Vore Ministre forde udvortes Anliggender meddeles Kongerne af Spanien, Neapel, Holland, Hetrurien og alle Vore Allierte, hvis Undersaatter ligesom Vore, hidtil have været et Offer for den Engelske Regierings Barbarie til Søes. Ifølge heraf, bliver altsaa alle engelske Vare og Eiendomme, som befindes i Staden Hamborg, Havnen og dens Gebeet, af hvad Navn være vil, confisqverte. Enhver sig opholdende engelsk Undersaat, Krigsfange, og iøvrigt forholdes her i alle Dele efter ovenanførte Keiserlige Decret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Samme Deeret er ogsaa tilstillet Senatet i Lybe og Bremen. Af vor Stads Havn og Porte, maae ikke udlades noget Fartøi eller Fragtvogn med Kiøbmands, Vare, uden at samme er forsynet med Certificat af herværende Keiserlige Franske Konsulat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Ved indkomne Klager for Raadet, over adskillige forefaldne Uordener i Ølle og Viinhusene til silde ud paa Natten, har Raadet paalagt enhver Øll= og Viinskiænker inden Kl. 11, hver Aften at have sine Huse ryddelige for Giæster, under 15 Rdlrs. Straf og derover. Endvidere har Raadet erindret alle Handlende om, at de inden 48 Timer fra den 24de Novbr. 1806, have for den Franske Plads=Commendant at opgive alle ihændehavende engelske Vare og Eiendomme. Saasnart den Tid er udløbet, bliver foranstaltet Huussøgning, og Enhver som da overbevises at have handlet imod det bydende, bliver militairisk straffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Lybek, den 22de Novbr. J Morges forlod os den værdige og menneskekiærlige Helt, Marschal Bernadotte. En Depucation af Raadet og i Gaar Afskeed hos ham, og overleverede ham i Stadens Navn 6 skiønne Rideheste, med omtrent følgende Ord: "Gid disse Heste maae troe følge Deres Durchlauchtighed paa Ærens Kampplads; men endnu meere efter vore Hierters Ønsker, i Fredens lykkelige Skiød følge vor Vil giører, hvis Erindring evig bliver os dyrebar. Jkke uden Rørelse, tog Prindsen Afskeed fra en Stad, hvis Ulykke, han saa meget det stod i hans Magt, har søgt at lindre. Han tog Veien over Lauenborg, til Berlin. Nu begynde Skibene her igien at losse og ladde. Alle herværende engelske, preusiske, russiske og franske Skibe, ere erklærte for god Prise. De fleste Franske Tropper have nu forladt os blot 500 Mand sunde og 2000 saarede blive her tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Bremen, den 20de Novbr. J Dag rykkede 2200 Mand Franske Tropper, herind; dog er Alting her i sin sædvanlige Orden. Hameln har nu ogsaa kapituleret, og Besætningen 9000 Mand, ere gjorte til Krigsfanger. Fæstningen fandt Frantsoserne nogle hundrede Stykker, svær Skyts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
En fra Engelland til Rotterdam kommen Skipper, har bragt den Efterretning, at den 15de Novbr. blev i Engelland lage Embargo paa alle Skibeuden Undtagelse, hvad Flag, de end fører. - Men dette behøver Stadfæstelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Berlin, den 22de Novb. J Dag rykkede det Franske Korps fra Magdeburg herind, som, forbunden med en Deel af det i Lybek, er henved 24000 Mand stærk. J Overmorgen faaer en betydelig Deel af samme en anden Bestemmelse. Her begynder man nu at indpakke alle Kostbarheder, for at sendes til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Keiser Napolen har i den korte Tid han har været her, allerede faderligen sørget for Stadens Proviantering, at uagtet den stærke Garnison her er, sælges dog 1 Pd. Brød for 1 Groschen (2 s.) Ligesaa har han sørget for Jldebrændsel til billig Priis ; og seer især paa, at de Formuende ogsaa give de Fattige den Understøttelse de efter deres Evne tilkomme at give. Der hielper nok hverken Klynken eller Skielden, J Forgaars blev her af en Deputation fra Armeen overleveret Keiseren 340 i dette Feldtog erobrede Faner og Standarteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Arveprindsen af Baden, som følger Keiser Napoleon, boer i Statsminister Grev v. Schulenborgs Hotel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Paris, den 17de Novb. Her arbeides med saa megen Iver paa Stadens Forskiønnelse, at man neppe skulde troe, Landet havde Krig. De i Casernerne hidtil lagte Linie Regimenter, hvoriblandt eet, som i Slaget ved Austerlitz især udmærkede sig, ere i Forgaars brudte op herfra til Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Den 27de Bulletin fra den store Armee melder: J Stettin fandtes en betydelig Deel engelske Vare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Da Marschal Mortier rykkede ind i Cassel, tilbød Fyrsten af Hessen=Cassel sig, med sine Tropper at gaae imod vor Fiende; men dette blev ham ikke tilladt. Denne Fyrste, som bestandig har været en Fiende af Frankrig, maae nu bøde med sine Landes Fortabelse. Havde de Franske Tropper tabt, var Frankrig sikkert bleven deelt. Det er derfor billigt, at de som have Skyld i Krigen, ogsaa faae følende Følger deraf. Engelland, vilde med sit Guld endnu gjerne bestikke flere Souverainer; men de som deraf lade sig forblende, kan og saa vente at tabe deres Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Blandede Efterretninger. Fra det Østerrigske meldes: "Keiser Alexander har kaldet sin Gesandt tilbage fra Constantinopel; og til kiendegivet alle sine Under saatter som opholde sig paa det Tyrkiske Gebeet, at de ufortøvet have at begive sig derfra, da en Krig med Porten er uundgaaelig. Efter Hospodarernes af Moldau og Wallachiets Fald ere de første Stats=Embedsmænd ogsaa afsatte og det Russiske Engelske Partie reent forstødt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
J Neapel er den berygtede Jnsurgentchef Dievelen, taget fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Af de mange frappante Yttringer i de franske Bulletting, kan her endnu anmærkes følgende: Harmen mod Krigens Ophavsmand er steget til det høie ste. Manifester, som man i Berlin kalder et uanstændigt Skandskrivt, hvori ingen Klagepunkt er fremsat, har oprørt Nationen mod dets Forfatter, en jammerlig Skribler ved Navn Gentz, en af disse æreløse Mennesker, der sælge sig for Penge. Alle tilstaae at Dronningen er Ophav til den Ulykke, det preussiske Monarkie lider under. Overalt høres sige: Hun var saa god, saa blid, for et Aar siden, men hvor forandredes hun le, siden det uhældige Møde med Keiser Alerander.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Man har i det Værelse, Dronningen beboede i Potsdam, fundet Keiseren af Ruslands Portrait som han havde foræret hende; paa Charlottenborg har man fundet hendes Brevvexling med Kongen, for : Aar, og nogle Opsatser af engelske Skrivere, der skulde bevise, at man ikke burde agte paa Traktaterne med Keiser Napoleon, men holde sig til Rusland. Disse Stykker ere historiske Acteer. De kunne bevise om sligt behøvedes, hvor ulykkelige de Fyrster ere det lade Qvinderne deeltage i Statssageer. Noter, Jndberetninger, Statspapirer vare desmerlugtende og blandede med Tøistrimler og andre Dronningens Natbordsgods; denne Fyrstinde havde opskruet alle Berlinerindernes Hoveder. Men de ere nu ganske nedstemte. De første Flygtninger bleve ilde mod- tagne; man bebreidede dem sportende den Dag, da de hvæssede deres Sabler paa Torvene i Berlin, for ret at myrde og kløve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
J at underrette Magistraten om sin Villie, sagde Keiseren: "Jeg seer helst, at man ikke slaaer Folks Vinduer ind. Min Broder, Kongen af Preussen, holdt op at være Konge, den Dag da han undlod at hænge Prinds Louis Ferdinand, der havde været saa dristig, at slaae hans Ministers Vinduer ind. Jo længer Krigen varer, destommere indsvinder Ruslands indbildte Storhed, og Enden bliver at den tilintetgiøres: saagodt det lykkedes Catharines vise Statskonst at giøre sin Magt til en uhyre Bussemand, saa rask virke de nærværende Ministre til at giøre den til Latter for Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Da Keiser Napoleon holdt sit Jndtog i Berlin udmærkede han sig ved sin simple Klædedragt blandt alle dem, der omgave ham; han reed paa en Skimmel. Hans hele Paaklædning bestod i en grøn Kiole men uden Stierne, som han dog nu altid bærer, rød Krave og Opslag, to Guldepauletter, en ganske simpel Hat, uden al Prydelse, hvide Beenklæder. Han selv er ikke saa mager som man i Berlin forestillede ham; men han saa dog bleg ud, og holdt Hovedet nedbøiet som Frederik den Store i hans ældre Aar; han ligner denne Helt ogsaa deri, at han bruger meget hyppig Tobak. Han rider næsten daglig udfor at mønstre sin Garde eller de ankomne Tropper, uden at man mærker nogen stor bedækning eller Tegn, paa hans Frygt for sin Person. Han hilser ogsaa de Borgere der hilse ham, meget venligen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Privatefterretninger fra Lybek forsikre, at det fange ne svenske Korps, der bestaaer af lutter udsøgte vakre Folk, og af alle beundres for sammes militære Anstand, er af General Berthier ganske frigivet, med det Udtryk, at saa skiønne Folk fortiente igien at nyde Fædrelandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Den 16de Novb. bivaanede de Svenske Majestæter Gudstienesten i Stadskirken i Malmøe. Samme Dags Eftermiddag kom en Coureer dertil fra Ystad, med Efterretning, at Hs. Durchl. Hertuginden af Braunschvig=Oels, (en Søster af Dronningen af Sverrig) med Prindsen hendes Søn, var i beste Vil befindende kommet dertil. Gouvernøren Friherre v. Toll, blev strax sendt hende imøde. Aftenen i Forveien kom den engelske Minister Pierrepont dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
Den følgende Dag modtog Kongen en Rapport fra Brigadechefen Grev Gustaf Mørner, i hvilken meldtes, at den største Deel af det Kongel=Liv Grenadeer Regiment, er den 6te tagen af Frantsoserne, som de paa Traven laae indskibede. Dette er skeet paa en for Svenske Tropper ei passende Maade, siger Beretningen, saasom de derved var berøvet den Ære at forsvare sig. Ved det de Franske beskiød Skibene, blev Bataillonspræsten Duse, Musik=Directøren Hermberg- og 20 Mand dræbt. Saarede, Fændrikkerne Post, Bortey og 26 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-11-28
J Skaane ventes flere Tropper oppe fra Landet til Malmøe; om for at gaae til Stralsund, eller i Anledning af en maaskee holdende Landdag i Malmøe, vides ikke.