JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Moniteuren af 28de Decbr. har følgende vigtige Meddelelse. Den engelske Gesandt har i sin Regjerings Navn, ved en Note af 25de, tilbudet den franske Regjering Hs. brittiske Majestæts Mægling imellem Frankrig og Nordamerika, i Anledning af de mellem begge Stater herskende Differencer, og den franske Udenrigsminister har, under 27de, svaret Lord Granville, at den franske Regjering antager dette Tilbud. Det bemærkes, at Dette synes noget paafaldende, netop i det Øieblik, da man med hver Dag kan vent at modtage Efterretning om den Vending, Præsidenten Jackson har givet dette Anliggende, i den Tale, hvormed hans har aabnet Congressen i de forenede Stater. Da denne Efterretning maa kunne indtræffe i den første Halvdeel af Januar Maaned, maa man næsten troe, at den franske Regiering har antaget hiint Englands Tilbud, for ligesom at binde sig Hænderne iforveien, og saaledes være fritaget for at tage videre Notits af de forventede nye Angreb fra Præsidentens Side, under Paaskud af, at Sagen nu ere loverladt til den mæglende Magt. At Englands Tilbud liøvrigt er antaget saa ubetinget og saa tilfærdigt, synes noksom at vidne om, hvor gjerne den franske Regiering vil undgaae at bryde med de forenede Stater. Endnu for kort siden yttrede Ministeriets sædvanlige Organer, Betænkeligheder ved at antage en saadan Mægling, om den ogsaa blev tilbuden, saalænge man ikke vidste, om et saadant Tilbud ogsaa vilde finde Nordamerikas bifald. Som det synes, maae disse Betænkeligheder nu være hævede, vedde Conferencer, som den franske Gesandt i London, i Forening med Englands Udenrigsminister, har havt med den samerikanske Gesandt sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Paa Børsen har denne Efterretning gjort et gunstigt Indtryk, at Oppostionsbladene derimod gjennem hegle Ministerisets Beredvillighed til at lade England bringe Sagen paa det Rene, er jo i sin Orden. Englands Jver i at tage sig af denne Sag, medens dog et Brud mellem Frankrig og Nordamerika vilde være inddirecte fordeelagtigt for England, vilde geraade den storbrittanniske Politiks Uegennyttighed til Ære, men de franske Journaler forudsætte, og rimeligviimed Føie, at det fortrinligt er England om at gjøre, at den franske Magt kan have frie Hænder, i Tilfælde at de rusfiskeorientalske Anliggender skulde gjøre det ønskeligt for EngMand at benytte sin Allierede, Man kan vente, at modtage nærmere Oplysninger om de Omstændigheder, som have forAanlediget det af England gjorte Tilbud, enten i Kong Ludvig Philips Trontale, hvormed Kamrene ere aabnede den 129de, eller dog idet mindste i de Debatter, som ville gaae forud for Kamrenes Takadresse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
De franske Blade ere iøvrigt opfyldte med et meget vidtløftigt Udtog af Marschal Clauzels officielle Rapport om Expeditionen til Mascara og Commentarer over dens eventuelle Følger. Omendskjøndt hverken dens materielle Nytte eller den moralske Jndflydelse, den vil have paa de vilde Stammer, som omgive Colonien i Afrika, kunne ansees formere end høist problematiske, maa man dog indrømme, at Expeditionen var nødvendig og i sin Udførelse gjør baade Feltherren og Armeecorpset Ære. Paa de Franskes Tilbagetog forfulgtes de af enkelte arabiske Rytterskarer, og det skal ved denne Leilighed have været meget nær ved, at baade Hertugen af Orleans og General Oudinot, som havde fjernet sig noget fra Hovedstyrken, for at søge Forfriskninger, vare faldne i deres Hænder. En Hob tillende Hjælpetroppers Aarvaagenhed og nøiere Bekjendtskab med Arabernes Krigsførringsmaade, reddede dem. Af den officielle Beretning seer man iøvrigt, at det dog har sin Rigtighed, at Hertugen af Orleans virkelig blev saaret i Fægtningen den 3die, men slap med en stærk Contusion oven over det venstre Knæ, som kun i meget kort Tid hindrede ham i at være til Hest. Om Besværlighederne, som have ledsaget Tilbagetoget, skal det næste Nummer indeholde det nærmere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Under 15de Decbr. f. A. er Consul i Antverpen, W. Notte bohm, udnævnt til Ridder af Dannebrogen, og under 17de s.M. hidtilværende Ridder af Dannebrogen, Kammerherre J. G. Lewetzau i Ratzeborg til Commandeur af samme Orden. Hidtilværende interims Gouverneur over de vestindiske Eilande, Generalmajor v. Scholten, er under 26de Decbr. f. A. udnævnt til virkelig Generalgouverneur. (Som følge deraf er han ikke længere Toldintendant paa St. Thomas.) (Kbhp.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Spørgsmaalet og et Centralpunct her i Staden for Dagvognsbefordringen er nu af den kgl. Generalpostdirection bleven decideret i Faveur af Höttel d'Angleterre. Fra 2den Januar 1836 skal dette Hotel nemlig være get almindeligt Expeditions sted for samtlige Dagvogne, som ankomme til og afgaae herfra Staden. Jndskrivningen af de Reisende skeer der hver Da fra Kl. 9 om Morgenen til Kl. 9 om Aftenen af Betjente ved Befordringsvæsenets Postcontoir. J Jndskrivningspenge erlægge (S. Bl.) ges 8 s. for hver Person.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Ledige Embeder. Skifteforvalter= og Skifteskrivertjenesten i Frederiksted, med underliggende Jurisdiction paa St. Croix. Den ansættende Embedsmand vil have at underkaste sig de Forandringer, som i sin Tid maatte blive bestemte med Hensyn til Embedets Sportler. - Dure og Veistrup Sognekald i Fyens Stift, 30 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Befordringer og Afgang. Den 27de Octbr. er Kammerjunker og Auscultant i den vestindiske Regjering, F. Oxholm, beskikket til andet Medlem af bemeldte Regjering. Den 18de Nybr. er Oberstlieutenant og Bataillonscommandeur P. C. Hansen udnævnt til Postmester i Veile. D. 12te Debr. er Baron C. A. T. Scheel Plessen udnævnt til Kammerjunker. D. 16de ere Chefen for Nationalbankens Secretariat og for Revisionen for Bankhæftelserne i Hertugdømmerne, Secretair J. N. H. Wilkens og Chefen for Laanefaget i Nationalbanken, Cancellise cretair H. F. Feilberg, udnævnte til virkelige Cancellieraader, D. 23de, Cand. theol. F. N. Brockdorff beskikket til personel, Capellan for Skjævinge og Gjørløse Mhdr. i Sjællands Stift Cand. theol. C. C. Fischer til personel Capellan for Udby Myd. i samme Stift; Cand. theol. P. W. Brown til personel Care an for Brenderup og Ore Mydr. i Fyens Stift; Cand. theol. G. F. A. Graae til personel Capellan for Lindelse Mydpaa Langeland; forhenv. personel Capellan for Torslev og Lendum Mhdr. i Aalborg Stift, U. P. S. Schonau, til personeCapellan for Skjæve Mod. i samme Stift; forhenv. personel Capellan for Skeelund og Visborg Mhdr. i Viborg Stift, A. Holm, til personel Capellan for Sønderholm, Nørholm og Freilev Mhdr. i samme Stift; Cand. theol. C. F. C. E. gjort til personel Capellan for Nordby Myd. paa FanøVerel-Cours. Hamborg, den 1ste Januar. Bordeaux 189 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/4 s. Madrid 45 1/8. Cadix 453/8. Lissabon 50 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 10; k. S. 35, 95. Kjøbenhavn 201. Species 1/4 pCt. Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Formedelst Helligdagen er Kbhvns. Børscours ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Kjøbenhavns Torvepriser, den 2den Januar. 1 Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Pdt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen - Rbd. 2 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Blandede Efterretninger. Planen til det intenderede Chaussee-Anlæg i Hertugdømmerne er i sine Grundtræk følgende: Man har til Hensigt at forvandle Landets Hovedlandevei, fra Kolding, over Hadersleben, Apenrade, Flensborg, Slesvig, Rendsborg, Itzeho, Elmshorn og Pinneberg til Altona, til en god Chaussee, og det ved Hjælp af Subscription af Actier og Gratis=Naturalpræstationer. Den hele Veistrækning anslaaes til 30 Mile, Omkostningerne pr. Miil til 16,000 Species eller 32,000 Rbd., altsaa for den hele Strækning 480,000 Species eller 960,000 Rbd. Actierne ere paa 100 Species eller 200 Rbd., bære 3 ½ pCt. Rente, og indbetales i de første 4 Aar med 1/2 aarlig, efter Fradrag af den forfaldne Rente. Hver Commune udvælger en Committee, som besørger de indledende Arbeider og Subscriptions samlingen; af alle disse Sted-Committeer udvælges en Central=Committee, som varetager den hele Forenings Jnteresser, navnligen foredrager Regjeringen denne Sag, anholder om dens Tilladelse til at anlægge denne Chaussee, saavelsom at Staten vil overtage Garantien for en Rentebetaling af 3 ½ pCt. Det er en Selvfølge, at Staten forbeholdes en Opsigt og Control ved Værkets Udførelse, saavelsom med den fremtidige Chaussee-Jndtægt, ligesom det er en Følge af Tingens Natur, at der ikke kan skee noget Skridt hos Regjeringen, forinden man har en Udsigt over de disponible Kræfter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Kjøbenhavn mister ved Major Fibigers Forflyttelse fra den militaire Høiskole til Aarhuus een af sine meest anseete og bedste Borgere; det er ikke blot Høiskolen, der vil savne ham; overalt, hvor han virkede, vil hans Tab beklages; Maanedsskrift for Literatur, af hvis Redaction han en kort Tid var Medlem, mister i ham en virksom og frisindet Medarbeider; Læseforeningen, et i Liighed med Athenæum, men efter en mindre Maalestok, oprettet Læseselskab for Borger classen, et Selskab, der upaatvivlelig vil komme til at stifte megen Gavn, som hvis Stifter han paa en Maade kan betragtes og hvis Formand han hidtil har været, skylder for en stor Deel ham sin meget betydelige Fremvært og vil stedse beholde hans ufortrødne Virken og store Fortjenester, af det i kjær Erindring. (Vib. Samler.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Den 18de Decbr. f. A. indstrandede udfor Mariager=Fjord Jagten Saral, Skipper P. A. Schmidt, af Flensborg, fra Aalborg med Huder og Talg bestemt til Hjemstedet. Besætningen samt en Passageer bjergede sig selv. Om Skib eller Ladning kunne bjerges var meget uvist.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
(Jndsendt.) Det bedste Beviis for, at Jndsenderen af Annoncen i Aalborg Stiftsavis Nr. 173 f. A., betræffende Strandingen, af Kufskibet, et god Besluit, ikke har havt større Forventninger om Hr. Consul og Grosserer R. Bergens Vedstræbelser og Virksomhed i Eieres og Assurandeurers Jnteresse, end denne Mand kunde og efter sin Handlemaaden hidtil maatte antages at ville opfylde, er, at dette Skibs kostbare Ladning, paa Ubetydeligt nær, er bleven bjærget Dette Factum er det eneste Svar, som det Angreb, der i Nr. 185 af samme Avis er skeet paa hiin Annonce, fortjener. Forøvrigt er Hr. Consul Bergens Virksomhed og Anstrængelse i Strandingstilfælde, til Redning af Skib Folk og Gods, saa almindelig erkjendt, at alle Bestræbelser fra Forfatteren af Stykker i Nr. 785 for at give et andet Begreb om Manden, ei behøver Gjendrivelse for at blive det disse fortjener at være - unyttige.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Døde. Typograph Th. Haugaard, 25 A.; Ane C. Gertner, 27 A., Grosserer og sardinisk Generalconsul L. Becker, 76 A.; Hoboist I. F. Blauhnt, 40 A.; S. A. Lipke, f. Halsach, 93 A.; Kirstine Pedersen, 28 A.; Alle i Kbhvn. K. Wiuff, f. Hansen, 89 A., paa Frederiksberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 2den Jan. R. Anthonisen f. Christiania, vest t. Aalborg, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Hals Skibslinte. Jndk. D. 28de Decbr.. C. Michelsen f. Kallundb., og de 31te: D. Nielsen f. Korfor m. Rug. N. Jørgensen, Tre Brødre, af Aalborg, afseilede herfra d. 18de Decbr. til Læsø men blev i Stormen og Eftermiddagen fordrevet henimod Randers Fjord, hvorfra han nu igjen er indkommet. Skonner, ten Auroral, Capt. Simoni, af Aalborg, slap af Grund idag og ligger nu fortøiet ved Blødens Pæle.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Bekjendtgjørelser. I dyb, Veemod meddele vi Slægt og Venne rort smertelige Tab: End hjemkaldte imorgevor elskede Datter, Charlotte Börgitte, i hendes 19de Aar. Aalborg, den 4de Januar 1836. J. A. Schmidt. W. A. Schmidt, Justitsraad og Borgemester. lod Kierult. Min gode Mand, Skomagermester Johan Chr. Ru veder, hjemkaldtes i Dag til den evige Ro efter 6 Aars Sygeleie, i hans Alders 69de Aar og vort Ægteskabs 38te Aar, dette bekjendtgjøres sørgeligst fraværende Familie og Bekjendte. Aalborg, den 4de Januar 1836. Maren sal. Ruveders.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Da det forenede borgerlige veltænkende Societetselskab i Aalborg er bleven reguleret og sat paa en meere fordeelagtig og hensigtsvarende Fod, saa indbydes Medborgere og andre honnette Personer af begge Kjøn, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, til behagelig at indtræde som Medlemmer i bemeldte Selskab paa følgende Vilkaar. Ved Jndskrivningen betales pro persona i Indskud til Kassen 1 Rbd., for Laugsartiklerne 24 s. og til Fattigbøssen 16 s.; dernæst betales 8 Rbs. pr. Lig i Contingent. Ved Jnteressentens Dødsfald nyder Enhver i Begravelsespenge, i Løbet af de 2 første Aar 20 Rbd., 3die og 4de Aar 30 Rbd. og naar det 4de Aar er fyldt, da først 40 Rbd. Sedler, saalænge Selskabet bestaar af 480 Interessenter. Derunder beregnes de 8 Rbs. pr. Jnterdessent, som betales i Lig-Contingent og ved Dødsfaldets Anmeldelse udgjøre Begravelsespengene; hvilket herved tjener til Efterretning og videre Bekjendtgjørelse. Aalborg, den 4de Januar 1836. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Ledigt Skolelærer- og Kirkesanger-Embede i Vebbestrup under Rold Pastorat. Løn, efter approberet Skoleplan: 4 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg in nat., 8 Tdr. Byg, bet. efter Vib. Stifts Cap. Taxt. 128 Lspd. Halm, 192 Lspd. Ho, samt fornøden Jldebrændsel af Torv. Offer og Accidentser af Vebbestrup Sogn, deri iberegnet 1 Rbmk. Sølv af hver Gaardmand i Sognet, som Smaaredsel; ialt anslaaet til cr. 20 Rbd. J Afsavn af Skolejord erlægges af Sognet til Vederlag: 11 Tdr. Byg in nat. og 9 Rbd. i Græspenge. Enkepension bliver at udrede. Ansøgninger om dette Embede blive at indgive til Skoledirectionen for Hellum og Hindsted Herreder, inden 6 Uger fra Dato.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Skoledirectionen for Hellum og Hindsted, Herreder, den 4de Januar 1836. Torsdagen den 7de Januar foranstalter Undertegnede et Bal afholdt i det dramatiske Selskabs Locale, hvortil Billetterne, a 1 Rbd. pro persona, kunne afhentes til i det Seneste Torsdag Middag. Der gavnes Kl. 6 1/2 og begyndes præcise Kl. 7 1/2. Aalborg, den 5te Januar 1836. Jens Borregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
At Hellum Hindsted Herreders Ting, med kongelig Tilladelse, herefter holdes i Bælum By, bekjendtgjøres herved. Nørgaard, den 3die Januar 1836. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Den Leilighed, som Skomager Svendsen beboer udtil Skidengyden, er at faae tilleie fra næstkommende Paaske Flyttedag. Om Leien accorderes med Procurator Møller. Større og mindre nye Ariebøger, nyeste Dyrlægebog, Skougaards Haandbog for Handlende og Skoletabeller, samt et faalæ villele Basel, faaes hos Tyøger Petersen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Den Leilighed, som Hr. Kjøbmand A. Madsen har havt i Leie, bestaaende af en bekoem Beboelse for en gift Familie, med Boutik, Pakboder og Loftrum til 500 Tønder Korn, er, enten samlet eller særskilt, at faae til Leie fra 1ste Mai 1836, paa meget billige Vilkaar. Om Leien accorderes med Cl. K. Christensen. Hvor en Jomfru, der kan paatage sig at bestyre et lille Meieri med Huusholdning, kan faae Plads, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-06
Et brugt Fortepiano ønskes snarest muligt tilkjøbs. Reflecterende behage at henvende sig til Hr. Komd. Torm som opgiver Liebhaveren. Løverdagen den 30te Dennes, Klokken 10 Formiddag, afholdes en Skiftesamling i afdøde Selveiergaardmand Christopher Westphael af Skierum, hans Bo, ved hvilken samme formeentligen vil blive sluttet; hvilket herved bekjendtgjøres, i Henhold til Placat 21de April 1824. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 2den Januar 1836. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Af det franske Armeecorpses Tilbagemarsch fra Expeditionen mod Abdel=Kader har Journal des Debats følgende Skildring: "Endeel af Tropperne vare allerede den 9de December sendte forud, tilligemed Bagagen, og Marschallen havde bestemt at tilbagelægge de 4 danske Mile, som adskilte ham og Hovedcorpset fra Avantgarden, den 10de. Alt var tidligt beredt til Opbrud, ikkun de ulykkelige 700 Jøder, som forlode deres Hjemstavn, for at undgaae Arabernes Mishandlinger, vare endnu altfor udmattede af den besværlig Marsch Dagen iforveien, til at kunne bevæge sig af Stedet. Man var i største Forlegenhed med disse beklagelsesværdige Oldinge, Qvinder og Børn, som ovennikjøbet vare haardt medtagne af Kulden paa Bjergene. At overlade dem til deres Skjæbne, saa nær ved deres afbrændte Huse og saalangt fra de franske Poster, havde været at gjøre dem til et ufeilbart Bytte for de arabiske, i Omegnen sværmende Horder. J denne Forlegenhed skaffede Soldaterne Hjælp Rytteriet tog Qvinderne og Børnene paa Hestene og de Svageste fandt Plads paa Infanteries Tornystre. Saaledes satte Toget sig i Bevægelse. Efter nogle Timers meget besværlig Marsch over steile og glatte Høie og gjennem bundløs Huulveie fik Colonnen endnu en frygtelig, med Hagel blandet, Regn at kæmpe med og man bevægede sig desuden i en Taage, der var saa tæt, at man ikke kunde see 10 Skridt for sig. Spillet maatte røres uafladeligt, thi kun paa denne Maade kunde Colonnen holdes samlet. Det var under disse Besværligheder, at Troppernes moralske Kraft i Særdeleshed fik Leilighed at vise sig. Marschallen udmærkede sig ved den Koldblodighed, hvormed han ringeagtede de Farer, der truede ham og Tropperne. Med Hensyn til de talløse Sværme af Arabere, med hvilke Colonnen var omgiven, og for hvis Angreb det indtrufne Veir var saa gunstigt, vare disse Farer ikke ubetydelige. Hertugen af Orleans, yngre og mindre hærdet end Marschallen, yttrede ogsaa en større Deeltagelse for de Lidelser, som omgave ham. Ved sit Exempel holdt han Modet vedlige hos dem, der trængte til Opmuntring, hans Børs var stedse aaben til at belønne Soldaternes Hjælpsomhed. Samtlige Officerer forbleve paa deres Poster og endskjøndt man vadede i Dynd til over Knæerne, viiste Soldaterne dog paa hele Marschen, uagtet deres tunge Byrder og det frygtelige Veir, Munterhed, Mod og Medlidenhed. Det var sildigt om Aftenen da man enaaede den Stilling, man vilde indtage Natten over.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Blandede Efterretninger. Journal des Debats's Sprog i Anledning af Talen i Warschau gjor naturligviis overordentlig Opsigt i den diplomatiske og politiske Verden, og med spændt Forventning imodeseer man, hvorledes den russiske Keiser vil optage dette, medens man tillige taber sig i Gisninger om de sandsynlige Følger af en saa dervt henkastet Handske om Polens Nationalitet. - J Paris hed det den 23de, at den hidtilværende franske Consul i Warschau, Hr. Durand, var pludseligen ankommen til Frankrig, og man vilde vide, at han havde maattet forlade Warschau paa den russiske Keisers Ønske, uden først at oppedie sin Hjemkaldelse. Denne Efterretning trænger imidlertid endnu til Bekræftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Med den norske Rigstidende følger en Extract af Norges Statsregnskab for 1832. Heraf sees, at samtlige Udgiften budgjorde 913,869 Spd. 90 s. Sølv og 2,093,037 Spd. 81 s. Sedler. Den contante Beholdning samt Restancerne ved Hovedkasserne og hos Oppebørselsvetjenene beløb sig ved Udgangen af 1831 til 199,759 Spd. 65 s. Sølv. og 1,054,671 Spd. 17 s. Sedler. Den hele i 1832 til Ind lægt beregnede Sum bliver saaledes 1,115,629 Spd. 35 s. Sølv og 3,947,708 Spd. 99 s. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Et af de ved Grønland indefrosne Hvalfangerskibe, hjemmehørende i Hull, har været saa heldigt at bryde igjennem og naae den engelske Kyst. Det beretter, at flere Skibe vare ganske sønderslagne og andre dreve omkring mellem Iismasserne. Kulden var saa frygtelig, at Kjødet fros strax, naar det var taget op af Kogekjedelen. De Tilbageblevnes Redning holdtes for umulig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Den største Hernhuter=Menighed for Øieblikket findes sikkerlig paa den engelskevestindiske Ø Antigua, hvor de mahriske Brødres Antal nu beløber sig til over 15,000, eller omtrent Halvdelen af Øens Befolkning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Dr. Young troer, at det atlantiske Havs midlere Dybde udgjør omtrent 2 engelske Mile og det stille Havs 4 Mile, hidtil har man med Loddet dog kun naaet en Dybde af 2 Mile. Af alle Have ere de europæiske de, som have den mindste Dybde. Det adriatiske Havs største Dybde, mellem Dalmatien og Po=Mundingen, udgjør 152 Fod. J denne Henseende er det middellandske Havs Bækken høist ulige. Mellem Gibraltar og Ceuta fandt Capt. Smith en Dybde af 5700 Fod, Saussure ved Nizza derimod 20000 Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Paa de smaleste Steder i Strædet ved Gibraltar afvexler den fra 960 til 3000 Fod. J Australhavet lod Scoresborg Loddet synke til 7600 Fod uden at finde Grund, og dette Forsøg gjælder for det, hvorved man er kommet: dybest ned i Havet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Fædrenelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Stændertidendens tvende Dobbeltnummere (25 og 26)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Den 14de Decbr. blev i den kongl. Landsoverret Jens Christian Pedersen, tiltalt for Tyveri og Løsgængeri, dømt, ligesom ved Kjær og Hvetbo Herreders Extraret, at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. S. D. er Dronninglund Herreds Exstraretsdom stadfæstet, hvorved Gaardmand Christen Andersen af Store Fiem be for anden Gang begaaet Tyveri er dømt at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. er Christen Jacobsen Falck for 2den Gang begaaet Tyveri og Løsgængeri dømt, ligesom ved Kjær og Hvetbo Herreders Extraret, at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. er Severin Hansen, sigtet for at have stiaalet en Hest, som stod toiret paa Marken, frifunden for Justitiens Tiltale. Ved Møgeltønders Birks Extraret var han tildømt at stryges til Kagen og at arbeide i Kjøbenhavns Fæstning sin Livstid. S. D. er Christen Dahl til Rordal frifunden for Tiltale i en mod ham paa Aalborg Kjøbstads Kæmmerkasses Vegne anlagt Sag til Bøders Erlæggelse og Skadeserstatning for at have kjørt over Aalborg Østermark. Ved Hornum=Fleskum Herreders Ret var Chr. Dayl tildømt at betale en Mulct af 15 Rbd. Sølv til Aalborg Byes Fattigkasse og Erstatning til Kæmmerkassen efter uvillige Mænds Skjøn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
S. D. er i en af Kbd. M. A. Cohn mod Gromd. Peder J. Poel anlagt Sag til Betaling af 15 Rbd. r. S. med Penge eller Handelsvarer, imod Gjældsbeviis, lydende paa denne Sums Tilbagebetaling uden Renter inden 5 Aar, den Indstævnte frifunden, naar Cohn ikke trøster sig til med Ed at bekræfte, at han ei ved Underhandlingen om dette Laan yttrede, at han eiede sin Gaard gjæld fri. Ved Ulfborg og Hinds Herreders Ret var P. J. Poel tilpligtet at udlaane det ommeldte Beløb paa det anførte Vilkaar. S. D. er Nørvang Tørrild Herreders Rets Dom stadfæstet, hvorved Jeppe Gregersen af Steensgaard, der søgtes af Provst Laurberg til Balle Præstegaard og Proprietair Schutte til Haraldskiær, i Anledning af formeentlig udovet uberrettiget Jagt, frifunden hvad Jagten paa Balle og Lilforst Byers Marker angaaer; men for udøvet Jagt paa Balle Præstegaards Mark tilpligtet at betale til Provst Laurberg er Mulct af 50 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-07
Blandede Efterretninger. J en Petition til den kgl. Generalpostdirection hedder det i Kjøbenhavnsposten: "Vi ønske at den indenlandske Corresponde ce maatte sættes paa en Fod, der svarer til den udenlandske. Navnlig staaer Jylland tilbage. De Dagvogne, som gaae i Jylland, ere endnu langtfra istand, til at kunne opveie det Manglende. De jydske Kjøbmænd, hele Landet over kunne kun 2 Gange ugentlig corresponderes med Kjøbenhavn og Udlandet, medens der, mellem flere af de andre Provindstæder og Hamborg kan corresponderes 4 Gange. Er Correspondencen med Udlandet vigtig for Kbhvn. og de øvrige Stæder som ligger paa Routen, ger den det sikkert ogsaa for Jylland.