Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Den af Hr. Forfatteren anførte Geislersche grundige og lærde anden Disputats, og Hr. Justitsraad Christiani Schlesvig=Holsteenske Historie indeholde Beviserne derom. Hr. Geheimeraaden gaaer videre, og bemerker, at Christian den Førstes Søn, Friderik den Første, har ved tvende af hans Sønner (Kong Christian den Tredie, og Hertug Adolph., stiftet de to Linier, den Kongelige og den Holsteengottorpiske, og at Christian den Tredies Søn, Kong Friderik den Anden, ved Delingen med sin yngere Broder, Johan den Yngere, har anlediget Stiftelsen af den Sønderborgske Linie, som siden igien blev afdeelt i saa mange forskiellige Linier. Alt det har sin Rigtighed; men naar 1477 angives for Friderik den Førstes Fødsels Aar. saa er, ved Skribenternes store Forskiellighed i dette Aars Bestemmelse, bemeldte Aarstal blandt alle øvrige, et af Nr. 166 Nære dem, som mindst kan hede troværdig. Efter Kong Friderik den Førstes egne, i et offentlig Manufest indeholdne Udsigende, var han, ved sin Faders Død, kun 9 Aar gl. Man maa nu sætte Christian den Førstes Død i 1481. eller 1482, saa treffer Aarstallet 1477 meget slet tilDen Hertuglige Andeel af Holsteen, skal efter Hr. Forfatterens Mening, ved Hertug Frederik den Førstes tredie Søn, Johan Adolphfigien været forenet. Den her saa kaldede Hertug Frederik den Første, kan ingen anden være end Kong Frederik den Første, men hans Søn var Hertug Johan Adolph ikke. Jkke heller er nogen Deeling af den Hertugelige Andeel foregaaet efter Frederik den Førstes Død, som ved ham havde igien kundet blive ophævet. Den ganske Sag hænger, som bekiendt er, paa følgende Maade tilsammen. Kong Frederik den Første efterlod 1533 de 4 Sønner: Christian den Tredie Konge til Dannemark, Hertug Johan den Ældre, Hertug Adolph og Prints Frederik. Den sidste blev affundet med geistlige Stifter. De første tre deelte Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. Efter Kong Christian den Tredies, i Aaret 1559 paa fulgte Død, arvede Kong Frederik den Anden hans Andeel. Hertug Johan den Ældre døde 1580. Hans Land deelte Kong Frederik den Anden og Hertug, Adolph., og den sidste efterlod i Aaret 1586 den Gottorpiske Andeel til sine Efterkommere, som i følgende Orden, have regeret den udeelt? Hertug Frederik den Anden Adolpha ældre Søn, som døde 1587. Hertug Philip, Adolphs anden Søn, som Svindsot tog bort 1590, og Hertug Johan Adolph., Hertug Adolph., ikke som Hr. Forfatteren siger Frederik den Førstes (tredie Søn. Hertug Johan Adolph var det, ligesom her rigtig anmerkes) som i Aaret 1608 udvirkede Førstefødsels=Rettens Jndførelse i Slesvig og Holsten, paa ham fulgte hans hera 167 Aar. angivne Efterkommere i lige afsigende Linie, fra Hertug, Frederik den Tredie, indtil Storfyrsten Pauls Keiserlige, Høihed. Men, naar Geheimeraaden videre siger Side 9, at Christian den Førstes Søn, Frederik den Første, vel haver deelt Holsteen med sin ældre Broder, Kong Christian den Anden, men efter den sidstes Aftronelse igien besiddet det udeelt; saa er det en merkelig genealogisk Vildfarelse. Kong Christian den Anden, var ikke Frederik den Førstes ældre Broder, men en Søn af Frederik den Førstes ældre Broder, Kong Johann. Mindre betydende, endskiønt ikke nøiagtig, er det, at Side 13, Ammerland, og Stedingen regnes til Nordalbingien. Allerede Navnet viser, at til det sidste kuns norden for Elben beliggende Land kan regnes, ligeledes kan man vel ikke egentlig sige, at Grevinde Hedevig, Dieterichs den lyksaliges Gemahlinde, en Søster af Adolph. den Ottende Hertug til Slesvig og Greve til Holsteen, haver tilbragt sin Gemahl det Haab at erhverve Holsteen. Næst en kort Efterretning om Grevskaberne Oldenborg og Delmenhorst, og deres Ophøielse til Hertugdom, fortæller Hr. Forfatteren kortelig Aftrædelsen af den Gottorpiske Andeel af Holsteen til Kongen af Dannemark Majestæt; af Grevskaberne Oldenborg, og Delmenhorst til Storfyrstens Keiserlige Høihed, og saa fremdeles, de selvsammes Overladelse til biskoppens Høifyrstelige Durchlaut. Saa vidt gaaer Talen. En Tilgivt indeholder først Efterretning om den Hertugen af Oldenborg overdragne fordum gottorpiske Stemme paa Rigsdagen; om Rigsmatrikular Ansættelsen af Hertugdømmet Oldenborg, om Privilegio de non appellando og dets Grændser, om den Oldenborgiske Befolkelse og Landsindkomsterne, og om Forliget imellem Thurhusene Pfalz og Sachsen, hvorved er bleven afgjort, at Oldenborg hører, til det sachsiske Rigsvikariat; endnu følger et Anhang af nogle Statsskrivter, f. Ex. af de Keiserlige Dekreta, Rigs re 168 Aar. slutninger i de høiere Kollegier og Rigsgotbefindende, angaaende den Holstengottorpiske Stemmes Overdragelse til Hertugdommet Oldenborg; Storfyrstelige Cessions og biskoppelige Agnitions Acte, i Henseende til de forrige, Grevskaber eller det nu værende Hertugdom, o. s. v. Ved Aftrykningerne af Arkiverne savner man hist og her den tilbørlige Nølagtighed, f. Ex, naar 1778 angives som den Storfyrstelige Afstaaelseshandlings Aar.