JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1804-02-13
Man regner her, at disse nu krigsfangne Franske ere den endelige Rest af 50,000 Mand, som Tid efter anden ere landede paa Domingo, og hvoraf endeel ere blevne et Offer for det uvante Clima og Resten faldne i den ødelæggende Negerkrig. Saaledes er da denne vigtige vestindiske Koloni, hvis Menneskemængde allerede i ældre Tider regnedes for 3 Millioner, tabt for Frankrig, og skiøndt ikke vundet for England, da vi endnu ikke have taget nogen fast Plads i Besiddelse der, dog rimelig med os forbunden for Eftertiden og for vor Handel af stor Vigtighed. Allene den franske Deel af Øen frembragte i Aaret 1790 langt flere Handelsprodukter, end alle vore vestindiske Øer tilsammentagne; Handelen paa Domingo beskæftigede 26000 franske Søefolk. Den forrige spanske Deel af Domingo, der og var afstaaet til de Franske, indeholder 130,000 Mennesker. Havde de Franskes Krigslykke været bedre, og havde de i denne forrige spanske Deel oprettet en betydelig staaende Armee, saa ville det havt vigtige Følger for de engelsk vestindiske Eiendomme. Ved de Franskes Uheld har England vundet, baade, at Franskm. maatte afstaae og sælge Louisiana, da de ei kunne undvære Besætning til den fra det urolige Domingo, saa og, det vist nok betydelige Tab det ville have været for vore Øer, om Toussaint havde opkastet sig til Eneherre over Øen. Nu skal allerede Negrene have inddeelt sig i de oprindelige afrikanske Stammer, hvoraf nogle ere bestandig andres Fiender. At det ville være raadeligt for England, under saadanne Omstændigheder, at søge at besidde noget af Domingo, troer man her ikke, men klogere anseer man det at være, at vedligeholde Handelsforbindelsen med dem.
Viborger Samler, 1804-02-13
Privatefterretning fra Spanien mener, at det snart vil komme til Fredsbrud imellem England og Spanien.
Viborger Samler, 1804-02-13
Et Brev fra Madrid af 3die Januar siger derom følgende "Man troer vi faae Krig med England. Vore Galleoner have bragt saa store Skatte hjem fra Sydamerika, som i 10 Aar vare samlede der, og da de ere landede, da de spanske Øer ere beredde paa Angreb og Forsvar; saa har Spanien nu begyndt at udruste sine Krigskibe, saasnart det fornødne Antal spanske Skibe ere færdige, der kan dække Flotillen der bringer Armeen fra det sydlige Frankrig til Jrland, vil det franske Tog begynde. Man vil den første Gang afsende over 170,000 Md. i 3 Hære, hvoraf 20,000 Franskm. og 10,000 Spanier fra Bayonne til Jrland o. s. v." Her har dette kuns kort opvakt nogen Sensation, da baade Bonapartes Forsikring og den portugisiske Ministers Erklæring forsikre, at Spanien bliver neutral efter den sluttede Convention.
Viborger Samler, 1804-02-13
Fra Lissabon skrives "Prindsregenten har atter forlangt af Kiøbmændene at tilvejebringe 2 Millioner Piastre for at tilfredsstille de franske Fordringer. General Lasnes skal paa ny have havt en Uenighed med den portugisiske Statssekretær."
Viborger Samler, 1804-02-13
Præsident Jefferson har anmeldt det amerikanske Senat, at følgende Amerikanere vare pressede til Sø tienesten af fremmede Magter, nemlig af England 43, af Frankrig 2 og af Holland 1.
Viborger Samler, 1804-02-13
Vore Krigs= og Handelskibe have atter den 19de Januar udstaaet en forfærdelig Orkan, der ledsagedes med Hvirvelvinde, der ved Plymouth vare saa stærke, at de førte tomme Tønder fra Stranden til Veirs, som om det kunde været Luftballoner. Sammesteds kantrede 2 Barkasser fra Linieskibe og 19 Mand druknede. Ved Hull sank 7 Skibe, hvoraf de 5 vare ladede med Kul; mange Liig drev i Land. Paa vore andre Kyster er og skeet megen Søeskade den Dag. Stormen fordrev samme Dag Adm. Cornvallis Flaade fra Brest, 4 af hans Linieskibe kom til Portsmouth og man frygtede hele Flaaden ville komme beskadiget hiem; men han har dog atter indtaget sin Post der den 23de Januar. Endeel af vore Fregatter, der krydsede for den franske Kyst, maatte og søge hiem; men de fik med det samme frisk Proviant. Ved Plymouth er een af vore Kanonbaade i samme Storm strandet.
Viborger Samler, 1804-02-13
Den engelske Fregat Creole er bleven lek paa Stationen for Jamaika og sunken, Mandskabet blev reddet.
Viborger Samler, 1804-02-13
Vore Skibe have opbragt 2 franske Skibe fra Nysoundland og et nordamerikansk til Bourdeaux, er anholdt.
Viborger Samler, 1804-02-13
Et hollandsk Skib havde nylig faaet 7000 Flinter ombord, som det skulde bringe til en fransk Havn, men isteden for at seile til den franske Havn, gik Hollænderen til Themsen, og er her lykkelig blevet Geværerne qvit. Jkke heller holdes saa nøje her over Forbudet, om hollandske Skibes Ankomst hertil; man har seet Skibe fra Rotterdam losse lige ved Toldboden. 300 Forbrydere indskibes paa en Fregat for at bringes til Goree, da Botanbay nu er saa forsynet med Kieltringer, der dog skal begynde at danne sig til selvstændige Mennesker, at man ej ville skaffe dem saamange Fremmede paa eengang. (Da dette Goree er en Øe paa Vestkysten af Afrika, der er 1/4 Miil lang og 120 Favne bred, saa er den og got forsynet med dette Slags Vahre.)
Viborger Samler, 1804-02-13
Paris den 27de Januar. Monitøren siger man har Efterretninger fra London til sidste Fredag. Kongen havde efter Jagten faaet et Anfald af Podagra, der hindrede ham fra at komme paa Komoedie; Allarmen herover blev strax saa stor, at man troede de Franske vare landede. Uenigheden i den kongelige Familie tiltager daglig - Man er alletider i Allarm, og de urimeligste Rygter skaffe hvert Øjeblik de angestfulde nogen Lindring. Snart fortæller man i London, at Armeen i Boulogne har gjort Oprør, snart er Bonaparte myrdet, snart har en engelsk Krydser taget endeel franske Kanoneerslupper og boeret dem i Grund.
Viborger Samler, 1804-02-13
Londons Jndvaanere have megen Trøst af disse Drømmerier. Snart troer man, at den lille Jrring, skal volde Krig mellem Østerrig og Bayern, snart at Krigen er udbrudt paa Fastlandet, indtil man paa den anden Side hører at der er intet om, at Frankrig er indvortes rolig, at deres Flotiller nu i 2 Maaneder samle og tumle sig efter Behag til en Styrke af 1500 Skibe, hvorved kuns 2 af Uveir ere forulykkede, mens 1 engelsk Linieskib, 6 Fregatter og en Mængde mindre Krigskibe ere ødelagde eller satte ud af Stand, at udholde længere Fægtning med de franske Kanonbaade Alle til Toget mod England bestemte Generaler reise i disse Dage til Kysterne og indskibe sig for strax at kunne gaae i Søen. Vi have her saa mildt et Veir, at Træer og Planter, begynde at knoppes og Græsset at groe. J Bayonne har man i 4 Uger havt vedholdende Syden Vind, Luften er heed i Synderlighed om Natten. - Paa Himmelen sees stærke Nordlys om Natten, som blant de Eenfoldige udbrede Skræk for tilkommende Ulykker. Mange Sygdomme ere og en Følge af dette milde Veir. Her i Paris have Damerne kastet deres Vinterpaakiædning og vise sig i igiennemsigtige Kniplingskioler.
Viborger Samler, 1804-02-13
Blandede Efterretninger. Den svenske Konge har til Rigsdagen indgivet en Forestilling imod nogle Fyrsters egenmægtige og ulovlige Besættelse af Rigsriddergodserne. Hollænderne maae ikke have synderlig Appetit til Landgangstoget; thi naar Pariserbreve sige det er nær, have de troværdige Breve hvori forsikres, at der endnu er 2 Maaneder til.
Viborger Samler, 1804-02-13
J Jtalien skal de franske Tropper anseelig forstærke sig. Til Neapel er bragt en stor Mængde Vaaben. Fra Ægypten har Storherren den Tidende, at Bey erne have indgaaet een for dem fordeelagtig Convention med ham, hvorved han paa ny forsikres Besiddelsen af Alexandrien og hele Ægnyten.
Viborger Samler, 1804-02-13
Til Helder i Holland er opbragt et engelsk Skib med Stykgods. Endeel Sveitsere komme med Misfornøielse hiem fra deres Udvandring til Crim.
Viborger Samler, 1804-02-13
J Jena har ikke for Somme været et glædeligt Nyaar. Man havde fra Weimar sendt 24 Husarer i Nærheden af Byen til Nyaarsaften, for at afværge, at Studenternes sædvanlige Støjen og Allarm skulde paa Gaderne ophøre. Studenterne samledes som sædvanlig for med megen Tummel at skyde Nyeaar ind. Pro rektor Starke kom og formanede dem til Rolighed, som de og lovede paa deres Ære; men en Time efter insulterede de ogsaa ham, slog Vinduer ind og trak igjennem Gaderne. Byens Militær udrettede som sædvanlig intet imod dem, hvorfor de 24 Husarer kom og paaførte de Lærde en Krig, hvorved en Student mistede en Haand, en anden blev stukken i Øret, 1dødeligt saaret, og over 20 mindre farlig blesserede. Endeel bleve fangede og arresterede. Valpladsen blev strax ryddelig.
Viborger Samler, 1804-02-13
En ung Dame i England, som var angrebet af Tæresyge i den Grad, at Fakultetet havde opgivet hende, drog ud paa Landet, for i stille Betragtninger at henbringe de levnede Dage. Der var det hendes Vane hver Morgen at staae meget tidlig op, og fra Vinduet af nyde Synet af den rødmende Morgen, og af Solens Opgang. Hunssaae der saa til en Hund slikke Duggen af Kammelblomster, at dette nøiere tildrog sig hendes Opmærksomhed. Denne Hund havde længe hivet uden at kunne trives og var skindmager, men det varede ikke længe for den kom sig, og blev glindsende feed. Damen faldt paa at bruge samme Kur, lod hver Morgen, opsamle Dug en af disse Blomster, drak hver Morgen en god Drik deraf, og fandt efter nogen Tids Forløb en mærkelig Forandring. Hendes Madlyst blev ordentlig, Sindmunterheden kom tilbage, og tilsidst var hendes Sygdom forsvunden.
Viborger Samler, 1804-02-13
Hamborgenge-Cours den 27de Januar 1804. Schl Holst. Spec. 1/2 Proc bedre end Banco. Danske Speciessedler 26 1/2 Proc. slettend Spec. Banco. Khns. Bankosedler 45 1/2 Proc. slett., end Species. 100 Rd. Khns. Bankosedler Schl. Holst. Cour. 86 Rd. 1 Rd. ditto . . i ditto 41 1/4 Lsk.
Viborger Samler, 1804-02-13
Jndenlandske Efterretninger. J Januar expederedes 60 Skibe i Øresund.
Viborger Samler, 1804-02-13
Til Gibraltar er sidst i Octbr. indbragt uden Folk, Master og Seil Skibet Anna Boletta, stort og efter Anseende fra Norge, ladet med amerikanske Vahre, fra St. Croix.
Viborger Samler, 1804-02-13
(Af tydske Aviser.) To bevæbnede Baade fra den engelske Fregat Carysford, har i Fjor taget det franske Skib Dunkirken, der laae i Bokkesunds Havn ved Bergen. Den danske Minister i London skal have indgivet Besværing herover i London, og der skal være svaret, at dette og alle andre Tilfælde der fornærmer Territorial-Retten i neutrale Lande, skal paa det nøiagtigste vorde afværgede. Fra Vestindien klages ofte over ligedanne Fornærmelser af engelske Kapere, nogle Gange har man maattet tvinge dem til at lade slige ulovlig gjorte Priser fare og den slemmeste af dem, en Mr. Duggen fra Tortola, skal en fransk Skonnert have taget paa sin Samvittighed.
Viborger Samler, 1804-02-13
Doctor og Stiftsysikus Koefoed i Aalborg berigtiger det i danske Aviser udspredte Rygte, at der i Aalborg skulde være saa farlig Blodgang, Forraadnelsesfebere og Meslinger, saaledes: at Blodgangen baade længe har været i Aftagende, heller ikke nær saa dødelig, som den pleier at være, saa at, hvo der alvorlig vilde være forsigtig og vogte sig for Smitten, kunde undgaae den. Meslingerne have været godartede fra September f. A. Nervefeber forekom hist og her, men hverken var den hyppig eller ubetvingelig for Konsten. Derimod nægter han, at Forraadnelsesseber grasserer der. Endelig anføres Tallet paa Døde og Fødde de sidste 10 Aar, hvoraf man seer, at der 1801 døde 172, og 1803, 197 der i Byen.
Viborger Samler, 1804-02-13
Hs. Majestæt har ladet tilkiendegive Secretair Stampe til Schiørringe og Nebølle paa Falster sit Velbehage med hans Tilbud om at give 1000 Rd. til Mariboes Forbedringshuus og for egen Regning at bygge en Skole i Lillebrænde med 4 Tønder Land til og give 2 Degne aarl, hver 50 Rdlr.
Viborger Samler, 1804-02-13
Den Svenske N. Andersen, som havde forgivet sin Herre Kammerjunker Tygerskjold i Sverig og stiaalen hans Penge er nu fra Helsingøer udleveret til den svenske Regiering. Han beskylder sin Kone og Broder for at have tilskyndet ham til denne umenneskelige Handling.
Viborger Samler, 1804-02-13
Soelformørkelsen gik over her i Viborg næsten umærket, da Sneen lysede saameget; men baade den 10de og 11te Februar havde vi her stærk Frost og Snefog saa vores Januar, Sommer er da forbi, i hvordan det gaaer med den man fra Frankrig, England og Holland har pralet af.
Viborger Samler, 1804-02-13
Godartede Meslinger grassere nu i Viborg.
Viborger Samler, 1804-02-13
Døde, Kbhn.: Jomfr. Johanne Clasen, 28 A. Jomfr. Elisabeth Hammer, 73 Aar. Thomas Christensen Vaad, 65 Aar. Forhen Gaardmand i Jylland. Roeskilde, Klokker Andreas Christensen Sødring. Odense, Pensionist Michael Kantzler, 74 Aar, Aalborg, Kiøbmand Lauritz Hauschou, 53 A. Altona, Frue Kammerherrinde Baronesse Dorth. Jda Joh. Meurer, fød Rumehr, 52 A.
Viborger Samler, 1804-02-13
Copulerede. Viborg, Snedkersvend Bertel Madsen og Pigen Ane Marie Jensdatter.
Viborger Samler, 1804-02-13
Bekiendtgiørelser. J Følge Kongl. allernaadigst Bevilling af 19de Januar d. A., som er læst for Middelsom Synderlyng-Herreders Ret Torsdagen d. 2 Febr., næstefter, og i Retten paa Nørre-Jyllands Landsting for Januar Maaned d. A., indkaldes herved 3de Gange efter hinanden, sub poena præclusi et perpetui silentii og med et halvt Aars Varsel i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger=Samler og den Altonaiske Mercur, alle de, som maatte formeene sig at have noget at fordre i Sterboet efter afg. Hr. Hans Jørgen Esmarck, forhen Sognepræst for Hovelberg og Granslev Menigheder og Provst over Horelberg Herred i Aarhuus Stift, som i en Deel Aar opholdte sig i Langaae Præstegaard, og der døde d. 1ste September f. A., saadant deres havende Krav, af hvad Navn nævnes kan, og hvorfra det end maatte hidrøre, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for mig, som constitueret Skifteforvalter i Stervboet efter bemelte afdøde Provst Esmarck og hans forhen afdøde Hustrue Else Cathrine Esmarck, fød Lassen. Østervelling pr. Randers den 8de Febr. 1804. Ditlev Monrad, Sognepræst for Øster Welling, Helstrup og Grensteen Menigheder.
Viborger Samler, 1804-02-13
Blanketter til Maanedslister for Compagni Chefer i Landeværnet, kan faaes her paa Bogtrykkeriet for 48 Skl. Bogen.
Viborger Samler, 1804-02-13
En Student af fat Alder, ønsker sig en Condition. Han lærer i de akademiske Videnskaber og vil tildeels i de levende Sprog give Underviisning. Man melder sig om det nærmere hos Boghandler Just i Viborg.
Viborger Samler, 1804-02-13
Af det ved mig havende Oplag af Stivelse og Pudder, sælges første nu i Hundrede Pundviis for 12 Rd. og sidste for 13 Rd., naar i mindste tages hundrede Pund af een Slags. Randers d. 10de Februar 1804. Jacob Holm.
Viborger Samler, 1804-02-13
Hos undertegnede er, som sædvanlig, frisk og godt Haugefrøe tilligemed forskiellige Sorter Blomsterfrøe, at bekomme for billig Priis. De fra Salling, som vilde beære mig med deres Handel, ville behage med deres Frøe Fortegnelser at henvende sig til Hr. Postmester Ring i Skive, som har paataget sig at besørge samme. Viborg den 3die Februar 1804. J. A. Becker, sal. Møllers.
Viborger Samler, 1804-02-13
Forskiellige nye Sorter Skrivpapiir, Postpapiir, forgyldt og uforgyldt paa Snittet, Jmperial Noderojal og Velinpapiir, samt et nyt Slags Steenmarmorpapiir, andet almindeligt Marmorpapiir, Glands og Kattunspapiir, saa og Ringkiøbings Lak til Fabrikprisen, faaes hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1804-02-13
At alle undertegnedes Skrivter og Forlagsbøger kunne faaes tilkjøbs for Bogladeprisen hos Skoleholder Rasmussen i Sønder Galthen Aarhuus Stift, det bekjendtgiøres herved til Lysthavendes Efterretning. Viborg den 9de Februar 1804. A. F. Just.
Viborger Samler, 1804-02-13
Dersom Deherrer Geistlige eller Skolelærere ville indføre de af mig udgivne 5 Naturhistoriske Tabeller i Almueskolerne, vil jeg nedsætte deres Priis, til det halve og sælge Bogen (regnet til 25 Ark) af de illuminerede for 48 s. og af de umalede for 32. naar de ved Modtagelsen betales. Viborg d. 16 Januar 1804. A. F. Just.
Viborger Samler, 1804-02-13
Hos Christian Giørup i Viborg, sælges nu Tabelover det Stemplede Papiir efter den sidste Forhøielse.
Viborger Samler, 1804-02-13
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1804-02-13
Jndenlandske Efterretninger. Capitelstaxten for Vensyssel og Hanherred. Rug a Tønden. 6 Rdlr. 2 Mk. Byg a Tønden, 3 Rdlr. 2 Mk. Havre a Tden. 2 Rdlr. For Thye og Morsøe. Rug a Tønden. 6 Rdlr. 2 Mk. Byg a Tønden, 3 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Havre a Tden. . . 2 Rdlr. 1 Mk. Af den aalborgske Lommebog for 1804 seer man, at Aalborg har følgende Fabriker, 1 Sukkerraffinaderi, 2 Sæbesyderier der frembringe aarl. omtr. 2250 Tdr. grøn Sæbe, 3 Tobaksfabriker, 1 uldent og Linned=Trykkeri 1 Kattuntrykkeri, 2 Stivelsefabriker, 1 Kartefabrik, 1 Chocoladefabrik, 1 Sennepsfabrik, 1 Grubeværk ved Kiers Mølle, 1 Teglbrænderi uden Byen, 1 Pibefabrik i Nørresundbye (Leret, hentes fra Holland) 1 Papiirsfabrik Gothaab i Øster hornum 1 1/2 Miil fra Aalborg, med 16 Arbeidere. J samme anmærkes: at det borgerlige Militaire bestaaer af 2 Kompagnier eller 195 Mk. Den ordinære og extraordinære Jndqvartering har hidtil kostet Byen noget over 4000 Rd. Den aarlige Rang- og Embedsskat af Aalborg beløber omtr. 3600 Rd. aarl. Byens Folkemængde er, med de Militære, 15579 Personer i 1106. Familier.
Viborger Samler, 1804-02-13
Major Colditz, Directeur ved den kongel. Christians=Pleieanstalt i Eckernførde har bekiendtgjort følgende der foretagne Prøve med at lave Beensuppe og Gelee, og da dette Resultat leder og til den Sand den 13de Februar. 1804. hed at man kan lære saalænge man lever og til den Rimelighed, at man ei bør forkaste en Ting, for man har prøvet den, saa bekiendtgiøres den der brugte Fremgangsmaade her, med det tilføiede Ønske: at enhver Huusfader og Huusmoder og de som Fattigforsørgelsen nu komme i Hænde, ville lægge denne Opfindelse ret alvorlig paa Hierte, da disse dyre Tider netop kræve Opmærksomhed paa ethvert Bidrag til Fødemidlernes Formerelse og Forædlelse. Da baade Hunde, Katte og Høns æde Affaldet naar Geleen er udkogt, kand vel herefter det ikke afskrække nogen fra Forsøget, at hundene miste deres gamle Rettigheder, thi man mærke sig, at Hunden maler Benene grovt, men i Gryden koges de gientagne Gange, før de miste de nærende Deele.
Viborger Samler, 1804-02-13
Maaden at tillave Beensuppe, alle Ockonommer og gode Huusfædre tilegnet! Man pulveriserer nemlig Benene paa hvilken Maade man bedste kand; lettest skeer det, ved først at sønderslaae dem med en Øxe og derpaa støde dem i en Morter. Her ved Anstalten behielper man sig hidindtil med en fiirkantet, af raa Fyrrebretter sammenslaget Kasse, omtrendt 2 1/2 Fod høi og 1 Fod bred, hvori befindes en Træklods paa et Skaft, der underneden er beslaaet med Jernnagler ligesom Bunden i Kassen. J denne kan maa efterhaanden knuse 3 Pd. Been i en Time; og for at faae dem ret fine og pulveriserede, støder man dem endnu engang igiennem i en Morter. Den derved bekomne Del eller Grød kommer man Vand paa i det Forhold: at man til 1 Pd. pulveriseret Been tager 3 Potter Vand, og sætter det da paa Jlden. Til at koge udi, kan man, med fornøden Forsigtighed, meget vel bruge en sort Jydepotte, som er tildækket med et Laag. Man lader det nu koge 4 Gange efter hin anden med samme Tilsætning af Vand hver Gang i 4 Timer, da saaledes al Kraften er udkogt af Benene. Den fra Bouillonen afsondrede Masse eller Bundfaldet, ædes begierlig af Hunde og Katte. Efter rigtig Behandling vil man af Suppen paa 1 Pd. Been kunne afskum me 6 Lod fortrinligt Fidt, som er tienligt til ethvert Brug i Huusholdningen. Af hvert Pund Been faaer man 4 1/2 Potte Bouillon, hvortil man efter Behag kan komme Vand, eftersom man ønsker Suppen stærkere eller svagere. Endelig forbedrer man Bouillonen med Salt, Suppeurter, Rødder, Sellerier, Porre, Kartofler eller hvad andet man vil Endnu fortiener det at anmærkes, at alle muelige Been tiene til dette Brug; Kindbenene - af hvilke man først maae slaae Tænderne ud - og Hoftebenene, ere de bedste og kraftigste.
Viborger Samler, 1804-02-13
Ved de her anstillede Forsøg, af hvilke man gjerne ønskede snart at erfare Resultaterne, brugte man til hver Kogning 17 Stykker Tørv, men i enhver Huusholdning vil man paa Skorstenen let finde en Plads, hvor en saadan Potte kan staae, og man vil da langt fra ei dertil forbruge saa megen Jldebrand.
Viborger Samler, 1804-02-13
Da nu den heraf flydende ualmindelig store Fordeeler indlysende for enhver; saa har man troet, paa det bedste at kunne anfale denne Beensuppe for enhver Orkonom og god Huusfader eller Huusmoder.
Viborger Samler, 1804-02-13
Ledige Embeder. Det residerende Capellanie i Meldalens Præstegjæld, Trondhjems St. 112 Rdlr.; det residerende Capellanie i Tversted, Uggerbye og Bindslev Sogne i Aalborg Stift, 96 Rdlr. 4 Mk.; Sognekaldet til Trinitatis Kirke i Fridericia og Weilbye Anner 630 Rdlr.; Finde Sognekald i Christiansands Stift 900 Rdlr.; det residerende Capellanie i Colding og dermed forbundne Sognekald i Alminde 320 Rdlr.; Odense Herredsfoged- og Skriver-Embede.
Viborger Samler, 1804-02-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Comp. Chirurg C. Tode udn. til Districtschirurg i Raaboigdelaugets Fogderie, under Christiansands St.; Commerce=Assessor BeG. Niebuhr udn. til Medlem af den afrikanske Consulat Direction; Cand. Theol. C. H. Storm confirmeret til Personel-Capellan for Skydsmoe Præstgjæld i Aggershuus St. ; Læreren i Gomnastik ved Cadetcorpserne i Kjøbenhavn F. Nachtegall, udn. til Professor i Gymnastik, med Rang, efter Rangforordningens 6te Classe No. 1, Under det tydske Cancellie, Præsten til Schottburg, C. S. L. Forchhammer, ud til Pastor forThyrstrup og Hiendrup Menigheder under Hadersleb Amt; Diaconus og Hospitalspræst F. Schrøder, i Hadersleb, til Pastor i Schottburg under Hadersleb Amt.
Viborger Samler, 1804-02-13
Under Generalitetet: charact. Pr. Lieut. C.G. v. Aster udn. til virk. Pr. Lieut., og afskediget Commandeersergeant N. Erhardt til virk. Secondl., begge ved det nyborgske Garnisons-Compagnie.
Viborger Samler, 1804-02-13
Under Admiralitetet: Underchirurg ved Hanværksstokken, C. Knov, efter Ansøgning, afskediget, og i hans Sted ansat J. H. Stein. Takkellofts, Reberbane, Muddermaskin= og Smedeskriver A. Hansen i Naade afskediget med Pension, og Fuldmægtigen J. Taulde i hans Sted besk. til dette Embede.
Viborger Samler, 1804-02-13
Under Rentekammeret: Pr. Lieut. i Landværnet, H. Løvenskjold, forn. Plads som Auscultant i Rentekammeret; Secondl. i det siælandske Rytterr., C. S. C.H. Baron Løvenskjold og fornævnte Pr. Lieut. i Landværnet samt Auscultant i Rentekammeret, H. Løvenskjold, udn. til Kammerjunkere.
Viborger Samler, 1804-02-13
Under General-Toldkammeret: Fuldmægtigen i General=Toldkammerets Secretariat, F. Fornerup, besk. til at være tillige Kasserer for bem. Kammers Spottelkasse. Chirurgen paa Kysten af Guinen, F. Kriger, efter Ansøgning, i Naade afgaaet paa Vartpenge.
Viborger Samler, 1804-02-13
Døde. Kbhn.: Brændeviinsbrænder Michael Ricolaisen Schmidt, 44 A. Farversvend Poul Christ. Holm, 23 A. Bragernæs: Michael v. Capellen. Bille rud Gaard pr. Christiania, Generalmajor Michael von Darre, 75 A. Vosnesgaard: Gartner Poul Christian Thomesen. Nibe: Enkemad. Susanna DortheaFroem, fød Pram.
Viborger Samler, 1804-02-13
Bekiendtgiørelser. Et honet Fruentimmer som om sin Duelighed kan forevise gode Vidnesbyrd, ønsker sig til 1ste Maj Condision hos et Herskab som Huusholder eller i manglende Fald som Frue eller Frøkenpige. Bogtrykkeriet her giver nærmere Efterretning.
Viborger Samler, 1804-02-13
Hos undertegnede er frisk og godt Haugefrøe at faae for billig Priis, saavel som 100 Sorter Blomsterfrøe af forskellige Sorter, Viborg d. 27 Januar 1804. C. Jensen, Gartner.
Viborger Samler, 1804-02-13
Hos Gartner Friderich Hald i Holstebroe kand fra nu af og fremdeles i næstkommende Foraar faaes alle Slags frisk og gode Haugeurter, og Blomster Frøe, ligeledes kand og faaes Endeel gode Unge Frugttrær af Æble, Pærer, og Kirsebær Sorter samt gode Hollansk Asparges=Planter og Skarlottløg.
Viborger Samler, 1804-02-13
En duelig Teglbrænder, der tillige got forstaaer at brænde Tagsteene, sand til dette Foraar vorde anviist Condition, naar han med første derom melder sig paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1804-02-13
Følgende nye Bøger. Bergsøe J. F. Almindelig occonomiske chym sk. technologisk Huus= og Kunstbog, eller Samling af udsøgte Forskrivter til Brug for Huus= og Land=Oekonomer, Professionier, Kunstnere og Kunstelskere, 2 Dele, heftet 3 Rdlr. 8 tz. Charis 1804, hefter 60 sk. faaesboe Just.