Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Dr. G. H. Pertz, Secretair ved det Kgl. Archiv i Hannover, der, som Udgiver af Monumenta Germaniæ medi ævi blev sendt til Wien og derpaa til Jtalien, har, under sit Ophold i Rom, med mageløs Flid, undersøgt hiint Archiv. Men det Stof, han der forefandt, var saa overordentligt, at han maatte indskrænke sin Virksomhed, og at han af 24,000 Breve kun fik gjennemlæst 2016. - Resultaterne af hans Grandskninger i de af ham besøgte Bibliotheker og Archiver i Wien og Jtalien, læses i hans interessante Værk: Jtalienische Reise pom November 1821 bis August 1823, Hannover, Mariane Colsion har i Aaret 1822 udgivet et Værk under Titel: Journal of a tour in France, Switzerland and Italy, during the years 1819-20. Værket er forsynet med 50 Blade, i Steentryk efter Originaltegninger, optagne i Jtalien, Alperne og Pyrenæerne, hvilke sidste skulle være af større Værd end Texten. Derimod er der 1820 udkommet et andet Skrift: The Diary of an Invalid, being the Journal of a tour in Portugal, Italy, Switzerland and France, in the years 1817-1819, by H. Matthelys, uden Kobbere, der indeholder mange læseværdige Bemærkninger. Vi anføre deraf følgende Noticer, Paa sin Reise til Jtalien gik Forf. over Lissabon, hvor han først besaae Vandledningen ved Cintra, der skal være den største i Europa. Buen af Middelpuncten nedentil er 7 franske Fod viid og 236 høi. Han bebreider sine Landsmænd med Rette, at de ikke engang have givet den berømte Fielding paa den engelske Kirkegaard en - Steen. - Pasquinade paa et nygift Par; Manden hedte Cæsar og Konen Roma: Cave, Cæsar, ne tua roma respublica fiat. Marforio: Cæsar imperet. Pasquino: Ergocoronabitur. - Under Forf. Ophold i Rom fandtes der 2000 Engellændere; de begunstiges ved hver Leilighed meget. - Den barbariske Mishandling af den berømte Mad. Sevigne's og Petrarcas Lauras jordiske Levninger berettes: J den franske Revolutions Rædselstid blev Slottet i Griguan ødelagt, Familiebegravelsen, paa Grund af Blykisterne, opbrukne, det balsamerede, fuldkomment vel bevarede og glimrende klædte Lig af den første navnkundige Forfatterinde, afklædt og nøgent giengivet Støvet. Samme Skjebne havde Lauras balsammerede Mumie i Avignon. Stivelse blev første Gang indført i det 16de Aarhundrede i Engelland, men ikke førend i Elisabeths Tid blev det almindeligen Mode at stive Lintøi. Den Kgl. Kudskes Kone, en Hollænderinde, der forstod denne Konst, vandt Dronningens Bevaagenhed, og hun ansattes til at have Overopsynet over den Kgl. Vask. De adelige og fornemme Fruentimmer henvendte sig nu til Hollænderinden, for at lære Konsten af hende. Fra nu af saae man i Damernes Sale Fade med Stivelse og deslige andre Ting, som vi nu kun finde i Vaskerstuerne. Galskabet gik saavidt, at en Flamlænderinde, Dinghen Vanden Plasse, blev kaldet til London, som Professorinde i Stivekonsten. Hun blev af den høje Adel modtagen med Enthusiasme og hendes Lectioner betalte man med 5 Pd. Sterl. og 1 Pd, fik hun i Douceur for Underviisning i Konsten. - Da Dronning Elisabeth begyndte at blive gammel, lod hun udgaae en Forordning, at Jngen maatte bære stivet Tøi, dyppet i Blaat. Men Engellænderinderne adløde ei hendes Befaling, og hun lod nu udgaae en anden Forordning, dat. 27 Juni 1596, hvori det blev forbudet, under Straf af Dronningens Mishag og Fængsel paa Allerhøistsammes Naade.