Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Jmod Sæde=Tiden eller og kort tilforn førend man vil saae, tager man af det moedneste og reeneste Korn, saasom Rug, Byg, Hvede og Havre, saa meget en hver selv behager, kommer det i et Kar, og slaaer at det formeldte præparerede Vand saa meget derpaa, at det gaaer vel over Kornet, og lader det saa ikkun staae i 24 Timer, i hvilken Tid det bliver engang om rørt, hvorpaa det bliver taget op, og bredet tyndt ud paa et Gulv eller Loft, samt daglig vel omrort, indtil det er bleven tørt. Derpaa tager man af dette sto bede Korn en Tønde, melerer deriblant to Tønder Jord Jord af den Ager, hvorudi man vil saae dette Kornmen som maae være gandske tør. Men dersom man ikke vil tage nogen Jord deriblant, men saae gandske tyndt, saa gaaer det ogsaa an, men Ageren maae ikke være giødet. Derefter saaer man i samme Orden, som man ellers pleyer at giøre, harrer det vel til, paa det at det altsaa videre under Guddommelig Velsignelse kand komme til sin Vext. Hvert af disse Korn bærer til Landmandens Glæde over 80 til 100 Straaer med de deyligste Ar og Korn. Denne saaledes tillavede Sæd tager ikke Skade af nogen Kuld eller Riimfrost, som man maae undres over, men som dog alligevehar sin Physicalske Grund. De som pleyer at saae Ærter, Velske Bønner, Heste=Bønner, Vilker, Lintser, og deslige paa deres Agre, kand med stor Nytte og Fordeel betiene sig af dette frugtbartgiørende Mid deel, ligesom og i Haverne ved allehaande Havegever, ter, ihenseende til deres Formerelse og Bonitet. Den kand ogsaa med Forundring anvendes ved BlomsterZvibler og deslige. Og paa det at Læseren kand blive overbeviist om Bregnets Nytte og Frugtbarhed, saa kand han komme i Erfaring derom i Gurre ved Helsingøer, hos den Kongelige Skovrider Sr. Mads Petersen, en meget habil, og særdeles vel erfaren Landmand. Han lader hvert Aar hiemføre saa meget Bregne, som han behøver og bruger det til Strøelse under sine Creature, hvilket Skarn han siden bruger at giøde sine Rug Agre med, og sporer derefter den største Velsignelse og Bonitet ved sin Rug, som han aarlig indhøster for de andre. Men dette er herhos vel at merke, at dette Skarn maae i det ringeste i Aar og Dag have ligget at forraadne, og hvo som kand og vil lade det ligge længer, giør endnu bedre, paa det at Sal centrale desto bedre kand generere, som Magneten videre at attrahere Nitrum cæleste, og ved begge disses Conjuuction, som agens & patiens, tilveye bringe Jordens Frugtbarhed. Jeg har ogsaa allere de seet denne Methode med Bregnet at practiceres paa nogle Steder i Holsteen, hvor Landmændene ogsaa frem for andre har den reeneste og beste Rug. Kand nu bemeldte Methode, der noksom beviser Bregnets Frugtbarhed, tilveiebringe dette, naar det bruges paa saa slet en Maade; hvor meget meere kand Landmanden da være forsikret at tilveyebringe en langt større Velsignelse in Qualitate & Quantitate, ved en ikkun gandske liden Møye og nesten slet ingen Bekostning, naar han efter min anviiste kunstige og ret physicalske Methode vil præparere Bregnet tillige med de andre og dertil tienlige Urter, og deraf giøre det beskrevne Menstruum eller frugtbartgiørende Middel. Dersom Gud forlener mig Liv og Sundhed, har jeg en Afhandling i Verk om den hemmelige Chymi- og Physie, som jeg vil udgive i Trykken, tillige med nogle endnu gandske ubekiendte Chymiske Experimenter, og i et Anhang ligeledes ubekiendte Experimenter af Chymia curiosa, hvoriblant ogsaa ovenmeldte Experiment er tillige anført, hvilken Tractat jeg vil give denne Titel: Mundus vult decipi. Løgn for Penge, og Sandhed for intet, non est in usu. Eller og Svanesang af en Elsker af de sande og ægte Chymiens og Naturens Hemmeligheder. Men siden bemeldte Skrift ikke saasnart kand komme for Lyset, saa har jeg ikke saa længe vildet forholde dette Occonomiske KunstStykke for Liebhabere, paa det at enhver, som derudi finder Behag, snart kand bruge det, og have Nytte deraf, hvilket jeg af Hiertet under Guddommelig Velsignelse ønsker enhver. Inventor V. S. d. L. & A. III. Autor til de Anno 1756 udgivne Catechismi Sange, Lauriz Albertin Allerup, Candidat. S. S. Minist. og Skoleholder ved Holmens publiqve Skole udi Nyeboder, er opmuntret til ved Publici udviste Behag udi ermeldte Skrift, endnu til Trykken at befordre sine over alle Søn= og Festdages Evangelier componerede Original=Psalmer, af hvilke han udi disse offentlige Tidender denne Prøve Psalme har ladet indrykke; i den Formodning, at det gunstigst maatte behage saa mange af Publico, som deri maatte finde Behag at lade sig subscribere hos hannem eller hos Messieurs Andersen og Holk paa Adresse=Contoiret. Da han naar Subscribenternes Tal saaledes tilvoxer, at han Verkets Oplag tør bekoste, vil være betænkt paa, uden Ophold, at give det under Pressen.