JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-22
Udpasserede: Capitain Tofte til Hamborg; Lieutenant Evald til Pestindien; Lieutenant Mühlenfeldt til Dantzig; Grev holstein til Lethraborg Regiments-Qvarteermester Hielm til Christianssand; General-Adjudant von der Osten med stue til Helsingøer; Capitain von Steckel til Lübeck; den paa Amager i Cantonering staaende Commando til Jylland og Holsteen. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, holstein, Stormarn, Dytmersken og Oldenburg; Giøre alle vitterligt: At Vi, efter Hans Peter Klein, af Vores Kongelige sidentz-Stad Kiøbenhavn, hans for Doctor John Barrens af derichstæd paa Vort Eyland St. Croix udi Amerika, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering; Allernaadigst have levilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii maae indkalde ille hans Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid dant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, sent 3de Gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser, sit Addresse-Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merrius, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Lid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix lykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og og opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage Vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad liøbenhavn, den 15 October 1784. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts Allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-22
Lector John Barrens af St. Croix i Amerika Proclama at udkalde hans Creditorer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-22
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved alle Doctor John Barrens af Frederichstæd paa Øen St. Croix hans Creditorer, ligesom og hans Debitorer til at indfinde sig hos benævnte John Barrens inden den i foranførte Proclama foreskrevne Tiid, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at afbetale hvad de til ham ere skyldige. Kiøbenhavn, den 16 October 1784. Hans P. Klein.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-22
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 29de October førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver afgangne Brændeviinsbrænder Otto Jbsens Arvingers Gaard med Brændeviinsværk i Skindergaden Nr. 24, ved offentlig Auction tredie og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges; hvilken Gaard efter Vurderings=Forretningen af Dato 2den October 1784 bestaaer til Gaden af 10 Fag Muur= og Bindingsværk 2 Etager høit, med en grundmuuret Kielder, samt en durchgaaende Qvist over 4 Fag; i Gaarden et Sidehuus 3 Fag Muur= og Bindingsværk, 2 Etager høit, med en grundmuuret Kielder under, endnu er i Gaarden et Huus paa 6 Fag Muur= og Bindingsværk, indrettet til Brændeviinshuus, 2 Etager høit med en Qvist over et Fag, hvori er et complet Brændeviinsværk med Tilbehør, endelig er et Baghuus paa 5 Fag, hvoraf underste Etage er Grundmuur og Resten Muur= og Bindingsværk, et Gaardsrum hvorved er et dobbelt Locum af Muur= og Bindingsværk, saaog en fælleds Kam med Springvand, Opstander og Hane, samt en anden liden Opstander, foruden en Bærmehov i Jorden, og 2 Fag Plankeværk i Gaarden; J Værelserne er i alt 12 Kakkelovne; denne Gaard med dens øvrige Muur= og nagelfaste Appertinentier sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og hvilke forhen kan erfares hos Procurator Beyer, Laxegaden Nr. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-22
Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie, bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 3die November förstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn, foretaget Auction paa efterskrevne Skibe, nemlig: skibet, Rigernes Onske kaldet, drægtig 150 Commerce-Læster, med dets Inventarium, hvorove Specification i Compagniets Equipage-Contoir et til Liebhabernes nærmere Eftersyn. Skibet, Kongen af Danmark kaldet, drægtig 350 Commerce-Læster, i den Stand samme nu er og forefindes. Thi vilde de Lysthavende behage sig til bemeldte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Kiøbenhavns Aar No. hans lan Ha ham un Post-Tidende hun, Mandagen, den 25 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Fra Jtalien, den 3 October. Senatet i Venedig har besluttet af formere Ridder Emo's Eskadre for Tunis til 20 Krigskibe. Republiken har ikke antaget Deyens Forslag. Jmidlertid er den venetianske Commandant seilet til Kysten af Sardinien, for, som man troer, at indtage Vand. Han har efterladt 1 Linieskib og 1 Skebekke for Bayen, som havde Ordre at visitere alle Skibe, som vilde indløbe til Tunis, men ikke at forhindre dem Jndløbet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
London, den 8 October. De nyeste Efterretninger fra Jamaica beskrive Stormen, som udbrød der den 1ste August, meget skrekkeligere, end i Førstningen blev meldt. Orkanen har i 4 Dage efter hverandre raset med saadan Magt, at intet har kundet modstaae den. Jntet Skib er bleven ubeskadiget, og mange af dem ere kastede paa Kysterne. Het og der ere Huuse indstyrtede, hvorved mange Negere have tilsadt Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Paa St. Augustina har ogsaa været en heftig Orkan den 1ste August, hvorved mange Skibe er kastede paa Stranden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Der offindiske Skib, Græven af Orford, som i disse Dage er ankommen til Waymouth fra St. Helen, vil sandsynlig i lang Tid forblive det sidste af dem for hidtil ere ankomne fra Jndien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Warschau, den 9 October. Breve fra Grodne af 29de September melde, at Hs. Majestæt, Kongen, efter en Maaneds Reise igiennem Litthaven er ankommen der den 27de lykkelig og frisk. Senatorerne, Landbuden, Retensbetiente og Jndpaanerne af denne District vare samtlige klædte i nye Landskabs Mondur. Den litthaniske Garde til Fods, de lette Regimenter, Stadsmagistraten, Langen Jodeskabet, ja fast hele Staden, havde stillet sig i tvende Radder for Staden næsten en halv Miil bort, for at modtage deres hulde Monark, hvis ankomst det litthavske Artillerie forkyndte. Under en saadan Ledsagelse reed Hs. Majestæt mit igjennen det i tvende Geledder opstilte Jnfanterie igiennem Staden. Da Høistsamme ankom til Slottet, blev han modtagen af de sig der befindende Herskaber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
De nyere Efterretninger fra Grodno melde, at Rigsdagen har taget sin Begyndelse den 4de d. M., og at General Chominske er bleven udvalt til Rigsdagsmarskal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Biskopen af Kiov og Official af Warschau, Greve Ciecissowski, har i Mandags, som paa den Dag da Rigsdagen til Grodno skulde tage sin Begyndelse, holdet en høytidelige Gudstieneste i den her værende Collegialkirke, for at bede om sammes lykkelige Fremgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Ved den Leylighed, at Fyrst Poniatowski, Kongens Broder, er bleven valgt til Primas af Polen, blev det Spørsmaal opkastet: Om en Primas af Polen tillige kunde være Biskop af Krakau, Men da Exemplet beviser, at saadant virkelig er skeet, saa opløser Spørsmaalet sig selv. Fra Østerrige, den 9 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Man driver endnu stedse med Jver paa Anliggenderne med Porten, saa meget desto meere, da Porten imod det givne Løfte bestandig søger nye Udflugter, for, som man formoder, ved Forhaling og Opsættelse at oppebie gunstigere Tider. Den hidtil værende Giæren i Cabinetterne i Europa har meget sandsynlig spaaet Porten denne gunstige Tidspunkt som nær forestaaende, men den finder i begge Keiserhoffenes faste Alliance Grund nok til at lade alle saadanne Forventelser fare. Sagen skal nu, som man forsikkrer, foretages med al Alvorlighed, og Porten skal heraf kunne drage det Beviis, at man besidder Standhaftighed nok til at forkaste alle dens Udflugter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Haag, den 12 October. Siden forrige Løverdag seer det meget krigerskud i Holland. Angaaende Forfaldet med Skibet fra Antwerpen have deres Høimægtigheder ogsaa afsendt adskillige Courerer til fremmede Hoffer og det Inderste i Landet. Der er ogsaa en Coureer bleven affærdiget til Baron af Duyn, Gouverneur i Breda, som er bleven kaldet til Haag, for at bievaane Deliberationerne over de militairiske Jndretninger, som man vil foretage i nærværende Omstændigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Man forsikkrer, at Generalstaterne ikke har funden den af Hr. Arvestatholderen foreslagne Forøgelse af Tropperne paa 14000 Mand tilstrækkelig, og at de have i Sinde, i Nødsfald endogsaa at tage Hielptropper i Sold. Jmidlertid maa alle hidtil trufne Forholdsregler endnu ratificeres og bevilges af de 7 Provindser, og man tvivler paa at disse alle ville give deres Stemme til Troppernes Formeerelse. Den største Deel af Nationen er imod Krigen, de alleene undtagne, som tilsidst vare imod Krigen med Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
J Rotterdam vedvare Uenighederne endnu. J Dag skulle Staterne af Holland deliberere over denne Sag, for at sende deres der værende Commissarier nye Fuldmagt. J Bryssel skulle Conferencerne imellem Republikens Commissarier og den østerrigske Regiering have ophørt, og man siger tillige, at alle nederlandske Tropper have erholdet Ordre til at holde sig marschfærdige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
En tilforladelig Skrivelse fra Øster-Schelde melder følgende om det keiserlige Skibs Beskydelse paa Schelde den 8de d. M., Kl. 7 om Morgenen den 8de fik den hollandske Skibslieutenant Verdooten, fra Skibet Delphyn, Ordre, at recognoscere det Brigskib, som kom seillende paa Schelden under keiserl. Flag. Verdoren nærmede sig til det østerrigske Skib paa en Skaluppe, og raabte: Hvorhen, han fik til Svar, Ned paa Schelden til Søen. Paa venskabelige Anmodninger, at afstaae derfra, svarede den østerrigske Capitain, at Keiseren havde erklæret Schelden for frie, og befalet ham at seile paa den, uden at bekymre sig om nogen. Da herpaa det første blinde Skud skeede af Skibet Delphyn, raabte den østerrigske Capitain med et Papir i Haanden: Han havde intet med nogen at bestille, og keiserlig Ordre. Efter adskillige forgiæves Anmodninger af Hollænderne fulgte herpaa det skarpe Skud, og dernæst det fulde Lag, hvorved dog det østerrigske Skib blev kuns lidet beskadiget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Amsterdam, den 12 October. Den 7de d. M. holdt Hr. Brender a Brandis i en Forsamling af Sælskabet til Handelens Opkomst en Tale her, som er saa meget mærkværdigere, da den angaaer de nærværende Omstændigheder, hvori Republiken befinder sig. Han underholdt sine Tilhørere med Betragtninger over den gamle, nærværende, og maaskee tilkommende Tilstand, af Antwerpens Handel. Den gamle Tilstand af samme var meget blomstrende, 1) fordi Staden har en meget fordeelagtig Beliggende ved Schelden, 2) fordi Kiøbmandshandelen af Brygge blev 1487 tilintetgjort, og 3) fordi Antwerpen erholdt de brygske Fortrin og Privilegier. J Aaret 1550 laae til een Tid 2500 Skibe paa Schelden, som ofte maatte vente nogle Uger, førend de kunde komme til at løbe ud. J Aaret 1568 var den der værende Handels Flor kommen til det høieste. Der befandt sig 200000 Mennesker i Staden, som ugentlig opbragte 50000 Gylden til de almindelige Næringsmidler. Derefter angiver Taleren Aarsagerne til antwerper Handelens Aftagelse, iblandt hvilke Scheldens Tilsperrelse ogsaa befinder sig. Om Staden Antwerpens tilkommende Handel, naar Scheldens Aabning skulde finde Sted, anfører han Følgende: Skulde vi bekomme Krig over Schledens Aabning, siger Taleren, hvori alting skulde gaae ligesaa samdrægtig til, som i den sidste Krig med Engelland, saa skulde vi igien være fuldkommen i Stand til at miste alt, ja til at give meer, end der er bleven forlangt. Man maatte derfor hellere vælge en fredelig Overgivelse, end en kostbar og blodig Krig, i hvilken vi dog endelig maatte give tabt og dandse den for os spilte Menuet. Bliver midlertid Samdrægtighed alleneste bragt i Stand igien i Republiken, bliver det sande Heltemod kuns ikke holdt tilbage ved hemmelige Drivefiedre, saa ere de nærværende Omstændigheder endnu ikke saa slemme, naar Schelden end- ogsaa skulde blive aabnet. Det sidste beviser Hr. Brender a Brandis paa følgende Maade: Han troer, at Antverpen efter Scheldens Aabning vel vil være i Stand til at drive sin forrige Handel, men dog ikke skal kunne opnaae det. Han mener, at Handelen ikke skal drage sig bort fra Amsterdam, og beraaber sig desangaaende 1) paa Exemplet af Ostende, som allene blomstrede i Krigen; 2) paa Amsterdams gode Beliggenhed, som, endskiønt det ikke kan erholde sine Skibe directe fra Søen, dog allerede i vende Aarhundrede har drevet Handelen bedre end andre Stæder ved Maasen eller andensteds, der ligge ligesaa fordeelagtig som Antwerpen; 3) paa amsterdammer Handelens Fasthed; 4) paa denne Stads Vexelhandel, deres Bank og Børsens Credit; 5) paa de amsterdammer Kiøbmænds bekiendte Troeskab, Sikkerhed og Accuratesse; 6) paa deres prompte Betaling; 7) paa den frie Gudstieneste i samme, og i Almindelighed paa den Holland herskende Friehed, &c. Man seer heraf, at mange af vore Handelsmænd ikke vente nogen saa skadelig Følge af Scheldens Aabning, som man almindelig troer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Posten for, Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Kiøbenhavn, den 25 October. Den 20de Ang. er Anscultanten ved den holsteenske Lands-Regiering, Christian Frederich Baron von Brockdorff, bestilt til virkelig Regieringsraad. Samme Dag er Mag. Friderich Christian von Haven bestilt til LegationsPræst ved det kongel. danske Gesandtskab ved det franske Hof. Den 10de September er Underrets-Advocat, Pan Friedrich Lorenzen, i Frederichstadt, bestilt til Ober-Landrets- og Regierings-Advocat i Hertugdømmene. Den 1ste October er Diaconus, Johann Jacob Druckenmüller Schwesing i Amtet Husum, bestilt til Diaconus i Barssleth i Amtet Steinburg. Den 8de er Borger Joach Werner Hammer i Heiligen hafen bestilt til supernumme rair Raadmand sammesteds. Compastor Johann Hinrich Bolten i Milsted i Amtet Husum, bestilt til første Præst sammesteds. Diaconus, Friedrich Christian CaEttler i Oldenborg, confirmeret at være Pastor i Grossen, brade. Den 15de er Compastor Johann Christian Died rich Eckhoff i Segeberg, bestilt til Pastor i Suderan Amtet Steinburg, og Diaconus, Michel Lange, i Krempe, igien bestilt til Pastor i Segeberg. Under Dato 17de September haver Hs. kongel. Majestæt allernaadigst behaget at lade udgive Laugs-Artikler for det forenede Pram= og Steenfører=Laug i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
J Dag udkom i Classe Lotteriets Trækning følgende hi Gevinster, nemlig No. 1981 med 500 Rdlr. i Hr. P. tersens Collection i Altona; No. 6177, 50 Rdlr. i Postmester Pinds i Laurvigen; No. 13981, 50 Rdlr. i Splittorffs i Nestved, No. 17066, 100 Rdlr. i Octavins Baads her i Staden; No. 16286, 50 Rdlr. 1 Jnspecteur Bangartens ibidem. No. 17920, 50 Rdlr. i Forvalter Lau bergs i Skanderborg, No. 11676, 50 Rdlr. i Dybwads Christiania; No. 14185, 100 Rdlr. i Postmester Nolds Skielskiør, No. 2325, 50 Rdlr. i Cancellieraad Hansens, i Helsingøer; No. 13086, 50 Rdlr. i Controlleur Collins her i Staden; No. 14605, 50 Rdlr. i Jnspecteur Baumgartens ibidem; No. 7235, 50 Rdlr. i Borups ibidem; No. 34675. 2 Rdlr. i Byeskriver Würnfeldts i Thyestad. (Trækningen continuerer.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Udi afvigte Uge fra den 16de Oct. til den 23de dito, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 43 Par. Fødte Drenge 26. Piger 34. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 17. Qvinder 16. Drenge 15. Piger 14, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Barselseng 2. Brystsyge 6. Durchløb 1. Feber 2. Forraadnelses=Feber 4. Gicht 2. Hidsig Feber 1. hængt sig 1. Jnflamation 2. Kighoste 2. Kopper 3. Mave=Krampe 1. Mæslinger 3 Nærvesyge 1. Obstruction I. Slag 13. Tærende Syge 9, Uangivne Svagheder 4. Vartersot 1. Tilsammen døde 62. Altsaa 2 flere døde end fødte. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, holstein, Stormarn, Dytmersken og Oldenburg; Giøre alle vitterligt: At Vi, efter Hans Peter Klein, af Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, hans, for Doctor John Barrens af Frederichstæd paa Vort Eyland St. Croix udi Amerika, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering; Allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii maae indkalde alle hans Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser, samt Addresse-Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercurius, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tiid Proclama er bleven læst ved alle Ober- og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage Vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, den 15 October 1784. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts Allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Doctor John Barrens af St. Croix i Amerika Proclama at indkalde hans Creditorer, Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved alle Doctor John Barrens af Frederichstæd paa Øen St. Croix hans Creditorer, ligesom og hans Debitorer til at indfinde sig hos benævnte John Barrens inden den i foranførte Proclama foreskrevne Tiid, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at afbetale hvad de til ham ere skyldige. Kiøbenhavn, den 10 October 1784. Hans P. Klein.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Dersom nogen imod Formodning skulde formeene at have noget hos mig at fordre, saa vilde de med lovgyldige Beviser behage at melde sig inden 6 Uger fra Dato, da enhver skal erholde promte Kiøbenhavn, den 25de October 1784. Betaling. F. C. Brandt, boende i Gottersgaden Nr. 214.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 29de October førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver afgangne Brændeviinsbrænder Otto Jbsens Arvingers Gaard med Brændeviinsværk Skindergaden Nr. 24, ved offentlig Auction tredie og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges; hvilken Gaard efter Vurderings=Forretningen af Dato 2den October 1784 bestaner, til Gaden af 10 Fag Muur= og Bindingsværk 2 Etager høit, med en grundmuuret Kielder, samt en durchgaaende Qvist over 4 Fag; Gaarden et Sidehuus 3 Fag Muur= og Bindingsværk, 2 Etager høit, med en grundmuuret Kielder under, endnu er i Gaarden et Huus paa 6 Fag Muur- og Bindingsværk, indrettet til Brændeviinshuus, 2 Etager høit med en Qvist over et Fag, hvori er et complet Brændeviinsværk med Tilbehør, endelig er et Baghuus paa 5 Fag, hvoraf underste Etage er Grundmuur og Resten Muur= og Bindingsværk, et Gaardsrum hvorved er et dobbelt Locum af Muur= og Bindingsværk, saaog en fælleds Kam med Springvand, Opstander og Hane, samt en anden liden Opstander, foruden en Bærmehov i Jorden, og 2 Fag Plankeværk i Gaarden; J Værelserne er i alt 12 Kakkelovne; denne Gaard med dens øvrige Muur= og nagelfaste Appertinen, tier sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og hvilke forhen kan erfares hos Procurator Beyer Laxegaden Nr. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-25
Directionen for det kongel. octroierede danske allatske Compagnie, bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 3die November förstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn, foretaget Auction paa efterskrevne Skibe, nemlig i Skibet, Rigernes Onske kaldet, drægtig 150 Commerce-Læster, med dets Inventarium, hvoroved Specification i Compagniets Eqvipage-Contoir et til Liebhabernes nærmere Eftersyn. Skibet, Kongen af Danmark kaldet, drægtig 350 Commerce=Læster, i den Stand samme nu er og forefindes. Thi vilde de Lysthavende behage sig til bemeldte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekjendtgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-29
Kiøbenhavns Aar. Dame. Post-Tidende, Haar Fredagen, den 29 October. ne Pres udge ugenlig 2de Sukker, ud J. W. Hortner. VII
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-29
Madrid, den 27 September. Paa den igientagne Efterretning, at Algiererne have et Anslag, imod vore Kyster, har Hoffet befalet, at den hele til Carthagena sig befindende Søemagt skal i 6 Divisioner udløbe imod Barbarerne. Chef d'Escadre, Don Cisnaros, skal commandere denne hele Flaade, og med sin første Division selv krydse for Algier. De øvrige 5 Divisioner skulle krydse ved Mallaga, Alicante, Majorca, Minorca, indtil Cap Antonio. Den berømte Don Barcelo har nedlagt Commandoen over denne hele Flaade, men forbliver i Øvrigt i Kongens Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-29
Livorno, den 4 October. Kiøbmændene i Tunis ere meget opbragte imod deres ey, da hans Haarnakkenhed er den eneste Aarsag til Fiendskabet med Venetianerne. Handlingen og Skibssarten sammesteds lider meget derved, og et Oprør skal i Tunis være at befrygte. Beyen har desaarsag commanderet 1000 Mand til Sikkerhed. Fæstningsværkene i Tunis skulle være i en saa slet Stand, at Venetianerne let kunde nedskyde dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-10-29
London, den 5 October. J Dag ere Depescher afsendte af Statssecretair, Lord Sidney, til Jrland til Vicekongen. Da bemeldte Kongeriges Anliggender stedse mere bekomme et alvorligt Udseende, saa tager Regieringen alle muelige Forholdsregler for at vedligeholde sin Anseelse der. J forgangne Uge ere nogle Regimenter overskibede fra Schottland til Jrland, og man hører, at endnu flere skulle følge efter paa samme Vey, da Overfarten fra Schottland er den sikkerste og for teste. Jrlænderne see vel meget ugierne Troppernes Formerelse paa deres Øe, men de have endnu intet Paaskud, under hvilket de kunde sætte sig derimod da der endnu immer kan gives til Svar af Ministerne, at det for Kongeriget stipulerte Antal af Tropper og den Armee, som sammesteds skal underholdes, endnu ikke er fuldstændig Hvorledes det vil gaae med den store National-Congres som skulde holdes i Dublin, maa Tiden udvise. Det er endnu et Spørgsmaal, om den nu virkelig kommer i Stand, da Attorney Generalens Brev, som man pleyer at kalde digbolum regis har sat de bubliner Sheriffer i temmelig Forlegenhed, og de nu ikke ville have meere at bestille med af sammenkalde til et Valg af Congres-Deputerte. De spurgte en berømt dubliner Jurist, Wittingham, om hans Mening, om det var retmæssigt for dem at foranstalte en saadan Sammenkomst! Deres Spørgsmaal skeede skriv lig, og var ledsaget med 10 Guineer for Umagen, at svare derpaa. Men Hr. Wittingham har ikke holdet det for raadeligt at give sit Svar og sin Betænkning skrivelig, men blot mundtlig. Samme løb derpaa ud, at han erklærede en saadan Sammenkaldelse for lovstridig. Han vilde ikke heller modtage de 10 Guineer, men gav dem tilbage igien med den Begiering, ikke mere at bebyrde ham no saadanne Spørgsmaale.