Extraordinaire Relationer, 1732-09-01
13) De Kiøbmands Vahre, som Compagniets Skibe skulde lade paa de Philippinske Jnsuler, for dennem til Spanien at føre, skal antegnes af Kongens Betientere paa de Manilliske Øer og ved deres Hiemkomst skulde de paa god Troe og Love angive for Presidenten i Commerce Collegio, hvis andre Vahre de paa deres Reyse i andre Havne kundet have indtaget. 14) Skibenes Lading til Hiemreysen skal bestaae i Kaaber, raae og spunden Silke, alle Slags Thee, Porcelin, Damask, Bomuld, Nillicke, Muscat Nødder, Caneel, Radix China, Cacao, Borax og andre saadanne Sager og Medicinske Urter, hvoraf en stor Mængde i Spanien og i gandske Europa vorder forbrugt. Men ingen fabriqverede Silke Stoffer maa de indføre uden et vis Qvantum for hver Skib, dog med de Vilkor, at de det ud af Riget fører, naar de først have betalt Tolden, som siden skal settes paa disse Vahre. 15) Naar de ankomme til Spanien, skal de betale 8 pro Cento af Specerier, som de medbringe, og 5 pro Cento af andre Kiøbmands Vahre, efter dend Taxt som derover dennem skal gives efter da værende Markets Gange. 16) Under dette Paaleg forstaaes ald ind og udgaaende Told, September Maaned. Told, hvilken hører til Kongens Finance-Væsen, eller andet Gemeene Beste, saavelsom og dend Impost Alcanata kaldet, og andre fleere Udgifter som ellers betales af de Vahre, som Fremmede medbringe og selge, hvilket for Fremmede fremdeeles staar fast, og for at forekomme ald Undersleb, i denne Fald, skal mand i Commerce Collegio holde een rigtig Optægnelse paa alle de Vahre, som hver Skib skal angive i Cadix, hvor det skal losses og føres ind i Pack Huuse. 17) Compagniet skal selv udvelge saadanne Pack-Huuse, som dem synes beqvemme, til at indføre de Vahre udi som komme fra Indien, og lade dem selge ved Directeurerne, enten offentlig, eller under Haanden, enten heele eller smaae Partier, uden deraf at betale videre, end hvad tilforn er stipuleret. 18) Det nye Compagnie skal og have Friehed at handle paa Vest-Indien, og til dend Ende maa sende med Gallionerne og Register Skibene saadanne Vahre, som de best synes der at kunde afsette, naar deraf dend foresatte Told betales. 19) Compagniet kand til fremmede Stæder lade bortføre alle de Kiøbmands Vahre, som de ikke i Spanien kunde afhænde eller til America sende, og det uden at betale anden Told, end som tilforn er meldet. 20) De som i Kiøb skulde blive Compagniet noget skyldige, og ikke til rette Tid betale, skulde med yderste Magt dertil efter Loven tvinges. 21) Dend første Directeur ved Compagniet, skal være berettiget til enten i hans Fraværelse eller Svaghed at udnævne en anden Person til at dirigere Sagerne af interim, dog saa, at hand til de Vedkommende Rapport derom indbringer. 22) Dend fornemste Interessent i dette Compagnie skal ansees som en Selv-Eyere, indtil hand paa en formelig Maade Aar. de afstaar det til en anden, hvilken hand da i Bøgerne lader indtegne. 23) Directeurerne skulde ikke enten paa Deris Person eller Middler kunde vorde angrebne, i henseende til Deris Betiening, ey heller for Deris Salarium, som af Dennem dependerer, førend en endelig Dom i Sagen for Retten er gangen. 24) Directeurer skulde udvælges iblant dem, som handle paa Vest-Indien, og som dertil befindes at være dygtige, de skulde være forbundne til at boe og blive i Cadix, og icke have med nogen anden offentlig Betiening at bestille, og skal en Directeur, som faillerer, være forbunden til sin Charge at qvitere. 25) Directeurerne skal aflegge deris Eed for Presidenten ved Commerce-Collegio, at de Ærlig, Troe og Oprigtig vilde handle. 26.) Directeurerne skulde formeere et Compagnie, uden at forresætte nogen vis Capital, paa det at alle Spanier, som derudi vilde tage Deel, det desbedre kunde giøre: De Spanske Kiøbmænd skulde allene have deris Vota i dette Compagnie, de skulde i en almindelig Forsamling udnævne 12 Directeurer paa et Aar, eller længere, og saadan General-Forsamling skal holdes saa ofte det giøres fornøden til Compagniets Beste. 27) Compagniets eller Directeurernis Bøger maa ingenlunde tages fra det Huus, hvor Compagniet har sit Sæde, langt mindre fra Bogholderne afhendtes, for dennem at eftersee, men mand bør i alting troe den certificats som Compagniet vil give, naar det paafordris. 28) Saa længe denne Entreprise varer, maa det ingen i hvem det og er, være tilladt, de Philippinske Jnsuler at beseyle, eller derfra til Cadix at indløbe, enten ad samme Vey, som Compagniet vil tage, eller igiennem det Magellaniske Sund, eller Cap de Horno, og det for at undgaae ald den Undersleb, som deraf kun September Maaned. kunde paafølge; og skulde nogen derimod befindis at handle, skal hand være confisqveret og Compagniet hiemfalden. 29) Af de Priiser, som Compagniets Skibe kunde optage fra Corsarerne eller andre Cronens Fiender, skal dennem tilhøre 10 pro Cent af alle Kiøbmands Vahre og Effecter, som de i een eller anden Havn under det Spanske Herredømme kunde indbringe, dog saa at det ikke skeer i Syd-Havet, eller fra America. 30) Compagniet skal have Selv-Rettighed over de Lande, som de fra de Vantroe kunde indtage, saavelsom og alle de øde Der, som de med Folk besætte, alt efter den Spanske Lov, og de Indiske Statuta. Det skal og have Magt til, did hen Geistlige og andre Personer at afsende, til Jndianernes Underviisning: hvorimod det paa en anden side skal være forbunden til, selv de Fæstninger som de maatte anlegge paa de erobrede Øer til Deris egen Forsvar, med Garnison at forsyne. 31) Compagniet skal og være tilholden saa megen Krigs-Ammunition og saa mange Tropper til de Philippinske Jnsuler at overføre, som Kongen der kunde have fornøden, uden at forlange noget for Transporten, dog at paa hver Skib ikke fleere, end 20 til 30 Soldater, efter Skibets Størrelse, maa sendes. 32) Skal det være Compagniet tilladt, hver Aar, naar det synis Dennem beqvemmeligst, at bortsende Deris Skibe som de det fornøden eragte, enten for deris Commerce, eller til Convoy. 33) De Skibe, som Compagniet sig vilde tilkiøbe, enten inden eller uden Lands fra skulle med ald deris tilbehør og Levnets Midler etc. nyde den samme Rettighed, som de der seyle paa Vest-Indien. 34) Compagniets Søe-Folk og deris Officerer skulde nyde de samme Friheder, som de paa den Kongelige Flode. Saa maa de ey heller tvinges til anden Tieniste uden Høyeste Nødsfald det udkrævede. 35) Of Aar 1732. 35) Officererne og Søefolkne, maa ikke, under hvad Skin, det end kunde være, enten Vahre eller Penge medføre for dermed nogen Handel at drive under straf af Confiscation. 36.) Compagniet kand indrette alle Ordonancer til Deris Handels beste, men de skulde dog af Hans Mayestæt Approberis. Compagniet maa bygge saa mange Pakhuuse, som det har nødig, hvilke den samme Frihed, som de Kongelige Magazin-Huuse skulle nyde. 38) Compagniets Effecter maa icke, under hvad Prætext, det end kunde være, af nogen angribes, paa det ikke Handelen derved skal forhindres. 39.) Dersom Compagniet, efter de første Skibes Hiemkomst, befinder, at dem Commercen ikke kand være tienlig, eller fordeelagtig, enten i almindelighed, eller en particulair, skal det ikke være forbunden den at vedligeholde. 40) Giver Hans Majest. sit Kongelige Løfte, værende denne Octroy alle de dessen indholdende Artikler nøye at i agt tage, ja end og ved sin Magt i ald Nødsfald Dennem at mantenere imod alle dem, som Dennem vilde foruroelige. 41) Saasom denne Commerce ikkun alleeniste paa Indien er indrettet, saa have ingen af Betientere, Toldere eller andre som med Oppebørseler have at bestille, sig med denne Handel noget at befatte, og bliver det dennem alvorligen forbudden at søge nogen Kundskab om de Effecter, Compagniet fra Indien fører, saasom ingen Told eller impost deraf kand oppebæres, uden den som i denne Octroy er anført. 42) Endelig skal denne Concession, ved det Castillianske Raad, saavelsom og de af de Indianske og ved Finance Collegierne protocolleres, paa det at for alle respective Kammere, hvor de henhører, de fornødne Ordres kunde vorde udstædte. Givet til Sevilien den 26 April 1732. Jeg Kongen. Don Josephr. Lantino. September Maaned.