Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-07
Frankrig. Det Vigtigste, Aviserne meddele fra Frankrig, er Discussionerne over Pairskammerets Adresse, som den 26de Debr. blev forelæst af Adresse commissionens Referent, Grev Portalis. Adresser er i det Hele en Omskrivning af Throntalen: Pairs kammeret glæder sig over Landets Velfærd og dets fredelige og venskabelige Stilling til de andre Magter. Om det Belgiske Anliggende hedder det: "Vi vente med Tillid Udfaldet af de Underhandlinger, der angaae Belgiens og Hollands Anliggender, overbeviste om, at Regjeringen Jntet forsømmer for at bringe i Harmonie med hinanden, hvad Frankrigs Værdighed, en venskabelig Nations Jnteresser og det givne Ord fordre. Belgiens Uafhængighed og politiske Rang, eenstemmigen anerkjendte i den store Europæiske Familie, ville være et nyt Pant paa Verdensfreden." Fremdeles omtales, at Ancona er blevet rømmet af de Franske Tropper, da den med Pavestolen i April 1832 sluttede Overeenskomst er bleven opfyldt. Kammeret beklager meget, at Borgerkrigen vedvarer i Spanien. "Jdet Deres Majestæt vedbliver at yde Dronning-Regentindens Regjering den Bistand, som Tractaterne sikkre den, vil Deres Maj. opfylde Frankrigs Ønsker og retfærdige Forventning. Kammeret haaber, at Striden med Mexico og den Argentinske Republik snart vil blive bilagt: det er tilfreds med Sagernes Stilling i Afrika, med Finantsernes Tilstand, glæder sig over, at Prindsen af Paris er bleven født, o. s. v. Grev Montalembert talede for Belgien og imod Opfyldelsen af de 21 Artikler. Grev Mole erklærede, at Belgien i sin Tid selv havde forlangt, at de 21 Artikler skulde ophøies til en Tractat; England var endnu en tro Allieret af Frankrig. Af alle de ved Julirevolutionen opvakte Spørgsmaal er det Hollandsk Belgiske uden Tvivl det alvorligste; det bærer i sit Skjød Krig eller Fred for Europa; det gjælder om, enten Frankrig skal befæste sine Alliantser eller staae isoleret. Hr. Consin dadlede Cabinettets Politik med Hensyn til de fremmede Magter og viste hen til de Farer, hvormed Kirkens gjenoplevende Herredømme, truede Landet. Hr. Villemain talede ogsaa til Fordeel for Belgiens Jntegritet. Havde man givet Kongen af Holland 7 Aar til at betænke sig, sagde han, hvorfor vilde man da ikke tilstaae Belgien længere Tid endtil den 15de Februar, Man havde lovet Belgien, Beskyttelse og skulde i det Mindste skaffe det Opsættelse. Grev Mole svarede, at Frankrig aldrig vilde forlade Belgien, saa ofte billige Grunde fordrede Understøttelse eller Forsvar for dets Jnteresser. Derfor havde Frankrig befordret en Revision af dets Statsgield. Han forlangte af Belgien, at det skulde holde sig indenfor Maadeholdets Grændser og ikke modsætte sig et Forehavende, hvis Udførelse dets egne Jnteresser fordrede. Han erklærede ogsaa, at de Belgiske Kamre selv havde ratificeret Tractaten med de 24 Artikler. Med Hensyn til det Spørgsmaal, om den Franske Regjering havde understøttet Belgien. i Territorial=Spørgsmaalet, tillode politiske Grunde ham ikke at give videre Oplysning. Ligeledes erklærede han, at Spørgsmaalet om Grundbegrebet ikke har blevet opkastet fra nogen Side, ikke engang fra Jelgien, for de Belgiske Kamres Aabning og de derfra udgaaede Manifestationer. Ved Underhandlingerne var der aldrig været Tale derom; Frankrig har i Conferentsen stedse bevidnet sin Agtelse for Tractaterne, og dersom det undertiden har fremsat det Ønske, at de maatte blive modificerede, skeete det stedse under den Forudsætning, at det kunde skee ved en fælles Overeenskomst. Hertugen af Broglie talede imod Anconas Rømning, da han frygtede, at Østerrigerne ved den mindste Bevægelse i Pavestaten, igjen vilde rykke derind. Grev Mole erklærede, at dette Spørgsmaal ikke havde den Vigtighed, man vilde tillægge det; Paven havde erklæret, at han ikke længere trængte til sine Allieredes Bistand, og at paatvinge ham den vilde være en Undertrykkelse imod en svagere Magt. Efter flere Debatter antog Pairskammeret med 102 Stemmer imod 14 Adresse-Udkastet uden nogen Forandring. Derpaa prorogerede Kammeret sig paa ubestemt Tid. – Marschal Soult ankom den 26de Decbr. til Paris, den følgende Dag begav Hr. Thiers sig til ham og havde en Samtale med ham, der varede i 2 Timer.