Berlingske Tidende, 1788-05-01
J øvrigt holdes Forelæsningerne hele Ugen igiennem, undtagen de Dage, naar en Solennitet ved Universitetet maatte indtreffe, og skal enhver af disse Cursus visse Collegia, især alle de, der læses for Begyndere, ganske fuldendes, og ikkuns de, der, formedelst en Videnskabs større Omfang, udfordrer mere Udførlighed, deeles i tvende Dele, og endes i tvende Curius, eller et Aar; men over et Aar maae intet Collegium vare. Alle Lærere ere forbundne til saaledes ordentlig at fortsætte og ende hver Forelæsning; og maae de ikke lade nogen Dag for forbigaae, uden i Sygdoms Tilfælde, eller anden uundgaaelig lovlig Forhindring. Som da Hs. Majestæts Hensigt og Villie er, at alle Videnskaber og nyttige Kundskaber ved Allerhøistsammes Universitet med behørig Flid skal lærres, saa vil Hs. Majestæt og at samtlige Studerende med bestandig Flid og Opmærksomhed bivaane de Forelæsninger, der holdes, ligesom enhver Studium det kan udfordre, og skal dette af Vedkommende nøie paasees. Hvis nogen Student, som opholder sig ved Kiøbenhavns Universitet, ikke kan bevise, at han ordentlig og stadig haver hørt Collegia i de Videnskaber, han efter sin Bestemmelse skal dyrke, da bør han ikke stedes til nogen Examen, langt mindre antages til at nyde Academiske Beneficia; men derimod skal de have fuldkommen Frihed at høre Collegia, hvor de vil, enten hos en Professor ordinarius eller extraordinarius, Magister legens eller Adjunctus, hvilket aldeles ikke maae være dem til Hinder ved nogen Examen, eller i andre Tilfælde. Skulde det Tilfælde indtreffe at nogen formedelst yderlig Fattigdom var nødt til at forlade Universitetet, førend han der ganske havde endt sine Studeringer, da skal han være pligtig til for Universitetets Pro cantzler at fremlægge et paalideligt Testimonium paupertatis, og hvis der ingen Grund eller Mueligheder, at tilvende ham nogen Understøttelse af Stipendiis, skal Procantzlerer, enten selv, eller ved andre vedkommende Professores med dele ham en Anviisning til at fortsætte sine Studeringer, hvilken Anviisning han nøie haver at følge, og siden, naar han melder sig til Exammen, saadant behørig at bevise. Professorerne og alle de, der ere berettigede til at holde Forelæsninger, skal ogsaa have Ret til at imodtage et billige Honorarium for hvert Collegium privatum, som de læse og fuldende, hvilket indrettes, ligesom en Student haver Raad og Formue til, dog maae for et halvt Aars Collegium ikke fordres meere, end i det høieste 4 Rdlr., undtagen for de Collegia, som holdes over Mathesis applicata, Experimental-Physiken og Chymien, for hvilke det tillades at tage noget mere, dog i alt ikke over 5 Rdlr. for et halvt Aar. Disse Honoraria skal betales prænumerando, og i det seeneste inden en Maaneds Forløb, efterat Forelæsningerne have begyndt; men, naar nogen Student med behørige Testimoniis beviser, at han er uformuende og fattig, da bør heller ikke for Collegiis privatis af ham kræves nogen Betaling. Da det er høist vigtigt, at de Academiske Læreres Embeder blive besatte med Mænd, hvis Duelighed kan give Forviisning om, at Videnskaberne og Fædrenelandet vil have Nytte af deres Flid og Arbeide, saa skal herefter ingen beskikkes til Professor ordinarius eller extraordinarius ved Kiøbenhavns Universitet, uden han allerede af offentlige Beviser er bekiendt for Jndsigt og fortrinlig Lærdom i den Videnskab, han skal fordrage. Skulle til et Academisk Lære Embede findes flere Competentere, imellem hvilke Valget kunde være tvivlsomt, da haver enhver af dem at holde offentlige Forelæsninger, saavel i Modersmaalet, som paa Latin over visse dem forelagde Materier af deres Videnskab; hvilke Forelæsninger i det hele Gonsistorii Overværelse skal holdes. for kyndige Dommere, som skal være Professorerne af det vedkommende Facultet og 3 a 4 andre i den Videnskab, udi hvilken et Professorat er ledigt, bekiendte Lærde uden for Universitetet, da derefter bemeldte Dommeres Betænkning Hs. Majestæt til allernaadigst Resolution bliver at forelægge. Naar saa en Professor er ansat ved Universitetet, bør han blive ved den Profession, han er kaldet til, og ikke vælge en anden; heller ikke maae nogen være Professor i mere, end et Facultet; dog, hvis nogen i det philosophiske Facultet findes beqvem til et Lære-Embede i et af de andre Faculteter, skal han dertil komme i allernaadigst Betragtning.