JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-08-07
J den Mening, at en sømmelig Frimodighed var paa sin Plads i ethvert respectabelt Blad, var en Artikel, i det Væsentlige liig ovenstaaende Artikel, bestemt for Aalborg Avis, men den midlertidige Redacteur har nægtet at optage den, uagtet jeg tilbød mig at sætte mit Navn derunder. - Om Hovedredacteuren vilde have optaget den eller ei, dersom han havde været tilstede, dette maae vi lade være uafgjort. Men sandsynlig vilde jeg saa Jntet have skrevet om denne Sag, da udentvivl personlige Hensyn vilde have afholdt mig fra at byde ham en Artikel, det maatte være ham mindre behageligt at see, og det er just hans Fraværelse, der har bragt mig paa det Jndfald, at lade dette Par Ord see Lyset. – Forresten er der heri meer end eet Beviis for, at nogen Concurrents ogsaa i dette Forhold vilde stifte Nytte.
Jyllandsposten, 1840-08-07
Stutteribesigtelse i Jylland. Stuttericommissionen, som i Aar bestaaer af dHrr. Ritmester v. Christiansen og Kammerraad Michelsen, samt de af Amtet valgte 2 Medcommissairer, afholdtes i Veile den 17de og 18de f. M. Præmien, 100 Rbd., blev tilkjendt en sort Hingst uden Aftegn, 8 Aar, 11 Qvart. 1 Tom., tilhørende Søren Rasmussen Møller fra Thorsted. Den har i afvigte Aar bedækket 130 Hopper, hvorefter er faldet 95 Føl. J Aaret 1838 erholdt den en lignende Præmie. Af yngre Hingster indbrændtes som stutteridygtig: 1. En mørkebruun Hingst, efter Fuldblodshingsten F. Moves i Veile og en Augustenborg Halvblodshoppe, 5 Aar, tilhørende Generalkrigscommissair Petersen, til Engelsholm.
Jyllandsposten, 1840-08-07
En mørkebruun Hingst efter Fuldblodshingsten F. Moges, 4 Aar, tilhørende Kjøbmand Gylding i Veile.
Jyllandsposten, 1840-08-07
En sortebruun Hingst, 4 Aar, tilhørende Major Jnqversen til Viufgaard. -
Jyllandsposten, 1840-08-07
En bruun Hingst, 4 Aar, tilhørende Christen Christensen i Aagaard, Starup Sogn. Den er falden efter Major Jnqversens Præmiehingst.
Jyllandsposten, 1840-08-07
En lysebruun Hingst, 4 Aar, tilhørende Sognefoged Søren Lerche i Thorsted. Af Præmier for Hopper uddeeltes: 2 Pr. hver paa 20 Rbd. 3 Pr. - - 15 - 4 Pr. - - 20 - 7 Pr. - - 6 - Endvidere udbetaltes 1 Specie til hver af 32 indbrændte Følhopper, og 20 Hopper indbrændtes som stutteridygtige.
Jyllandsposten, 1840-08-07
J Skaanderborg blev Stutteribesigtelsen afholdt den 20de og 21de f. M. Præmien 100 Rbd. tilkjendtes en lysrød Hingst med Strimmelblis og høire Forkode samt venstre Bagbeen hvid, 9 Aar, 11 Qvart., tilhørende Fæstegaardmand Christen Nielsen i Gunnestrup. Den har forrige Aar bedækket 75 Hopper, hvorefter er faldet 55 Føl. J Aaret 1838 belønnedes den med en lignende Præmie. Af yngre Hingster indbrændtes: 1. En mørkerød Hingst med Stjern og liden Snip samt venstre Bagkode hvid, tillagt i det kongl. Stutteri efter Fuldblodshingsten Lord Cochrane, 3 Aar, tilhørende Godsforvalter Budtz paa Grevskabet Frysenborg.
Jyllandsposten, 1840-08-07
En Skimmelhingst, 7 Aar, tilhørende Proprietair Hastrup til Hjorthøy.
Jyllandsposten, 1840-08-07
En mørkebruun Hingst med Blis, høire Forkode- og begge Bagbeen hvide, 5 Aar, tilhørende Niels Laursen i Tønning.
Jyllandsposten, 1840-08-07
- Kjøbenhavns Petition lyder saaledes: Vi undertegnede Borgere og Jndvaanere i Hovedstaden ansee det for Pligt mod Kongen, Landet og os selv, for Stænderne, der ere valgte for at gjøre Kongen bekjendt med Folkets Ønsker og Trang, at udtale vor inderlige Overbeviisning om, at Kongen forunder Folkets forenede Repræsentanter en virkelig Andeel i Lovgivningen og Skattebevilgningsret Thi Historien og egen Erfaring har lært os, hvor langsom og uvis Folkets Udvikling er, hvor vaklende dets Tilstand, og hvor svag Almeenaanden er, med hvilke Afgifter det bliver bebyrdet, og hvilken Statsgield der bliver lagt paa dets Skuldre, naar Folkets Beslutning ikke er fornøden til Lovenes Tilblivelse og Afgifternes Bestemmelse, og at dette har været vort Fædrelands Skjæbne, uagtet Danmark ikke har savnet Konger, der med den redeligste Villie have arbeidet for dets Held. Den Tillid og Kjærlighed for Kongen, som besjællede vore Forfædre, nære vi for Christian den Ottende; men det er kun en Bevæggrund mere for os til at lægge det den høitærede Stænderforsamling paa Hjertet, at tolke for Kongen, hvad vi, hans tro og hengivne Undersaatter, haabe og vente af ham: at han ved at forunde Folkets forenede Repræsentanter en besluttende Medvirkning, saavel ved Lovgivningen i Almindelighed, som ved Bestemmelsen af Statens Jndtægter og Udgifter i Særdeleshed, vil saavidt det staaer i menneskelig Magt grundfæste og betrygge Danmarks Lykke i Nutid og Fremtid." Om Rectors Tale ved Universitetsfesten, den 6te ds. var for poetisk eller ei, derom kan vel være deelte Meninger, da Saadant egentlig er en Smagssag, og Kampen imellem gammelt Pedanteri og det unge, friskere Liv heller ikke kan siges endnu at være aldeles udkæmpet. At Sange ved slige Leiligheder derimod ikke kunne være for poetiske, og at Hr. O. Bangs Cantate i saa Henseende omfatter en Fylde af Poesie - derom troe vi imidlertid at man lettere (Den Fris.) kan blive enig.
Jyllandsposten, 1840-08-07
Vor bekiendte Bondepoet P. Jensen i Viby, som ved de tidligere Formælingsfeste i Hovedstaden nød saa rivende Afsætning paa sine Sange af Hovedstadens Jndvaanere, havde, som bekjendt, ogsaa forsøgt sit Pund paa samme Viis ved Sølvbryllupsfesten og Kronningshøitideligheden, men han kunde ei noksom undre sig over, at de gode Kjøbenhavnere ved sidste Leiligheder saagodt som aldeles havde vendt ham Ryggen ved disse Falbydelser, idet han slet ikke kunde blive sit Oplag qvit, som man fortæller agter han nu at synge om andre Ting. - Hvorledes Dronningens Nærværelse har henrevet Viborgianerne sees af H. Thorsons Vers i Stiftstidenden, hvor det hedder: "Og Seeler, vi veed det, skal atter forgaae, For Himmel til Jord sig skal knytte - Hvis ofte paa Jorden Din Lige man saae, Hvo vilde med Himlen den bytte: –- Folkefesten paa Himmelbjerget svarede i Aar ikke til Forventningen, hvortil flere sammen stødende, Omstændigheder bidrog. Adskillige stode saaledes i den Mening, at Bjergets Eier endnu ei vilde admittere Adgangen, Andre havde ei læst den senere Publication angaaende Modet den 29de f. M., og Andre, som hermed vare bekjendte, bleve maaskee netop af den Grund borte. Dertil kom, at det meget besøgte Olufsmarked i Aarhuus forhindrede Folk fra paa denne Dag at reise til Himmelbjerget. Som Følge heraf talte man neppe 300 Menneskeer paa Bjerget den 29de ligesom der den 1ste August ogsaa kun skal have været en sparsom Forsamling tilstede. Fandt man lidet Gehalt i den af Pastor Barfoed forfattede Sang, som den 29de her blev afsjungen i Anledning af Kongeparrets Nærværelse, behagede den af vor yndede Digter F. S. Birch forfattede Sang, i Anledning af Niels Ebbesen, paa en ganske anden Maade Publicum, som med Enthusiasme udbragte saavel for Friheden som for Digteren en trende Gange gjentagen Jubel. Man maa derfor haabe, at andre faste og betimeligere Bestemmelser blive iagttagne af Aare, og først og fremmest at vor S. S. Blichers Forslag om udvalgte Festpræsidenter gaaer i Udførelse, da saadanne til Festens Ledelse ingenlunde bør mangle. Dersom Folkemodet paa Nørreriis kommer istand i Efteraaret – hvorom ingen Tvivl bør næres - til Minde om Danmarks Befrielse ved Niels Ebbesen, ville vi derfor haabe, at betimelig Publication og behøvende Forholdsregler itide blive lagttagne.
Jyllandsposten, 1840-08-07
J forrige Uge bleve 300 Faar af fiin spansk Race fra Preussen drevne igjennem Jylland til eftertidigt Ophold paa Frysenborg Gods. Deres Udseende var saare anbefalende og kraftigt, uagtet den lange Reise. De skal være indkjøbte i Preussen af Hr. Kammerraad Michelsen. Den var at ønske, at danske Godseiere vilde følge dette priisværdige Exempel, at hente denne ædle Faarestamme fra de udmærkede Stamschæferier i et Land, hvor der saavel fra det Offentliges som Privates Side er gjort saa enorme Fremskridt for denne Jndustrigreens Opkomst, medens man her i Landet skal lede efter denne Stammes Opbevaring i sin Reenhed. Beklageligt er det, at Schæferierne i Jylland fra det Offentliges Side vedvarende mangle den Opmuntring, uden hvilken de endnu i evindelige Tider ville blive behandlede med den Skjødesløshed og Forsømmelighed, hvormed den danske Bonde nu engang besidder nedarvet Hang til at omgaaes dette Huusdyr, som dog af Jyderne forholdsviis, bliver bedst behandlet. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbd. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-08-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-08-11
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-08-14
Efterat De nu saaledes har affærdiget de frække Journalister, og saa at sige slaaet dem et Begplaster for Munden, roser De Mænd, der, for Lægfolk at synes, rigtignok staae høit baade over Deres Roes og Deres Dadel; men De, med Deres skarpe Blik, tager Sagen fra en Side, der paa en forhausende Maade, forbauser enhver Læser. Det danske Cancellies Præsident, Hr. Steemann, roser De, fordi han i Aarene 1800-1805 som Amtmand over Sorøe Amt hialp til at opdage en Tyvebande, der maaskee ellers var bleven til en Røverbande, og v. Møsting roser De, fordi han er en god - Botaniker, - og ergo ere de Begge duelige Mænd paa den Post, de nu beklæde i Staten, Er det ikke godt sagt? Er det ikke en ypperlig logisk Slutning, og maa det ikke smigre disse to Mænd at see sig saaledes omtalt? Maa jeg nu spørge, sætter den Mand, der saaledes kan raisonere, denne Bondgaard, ikke sit Lys under en Skjeppe, ved at henkaste sine stilistiske Perler i et saadant Blad, og saa ovenikjøbet et saadant Lys, derer ligesaa stort som 4 andre Lys – et Lys, der kan oplyse slige, af Mængden upaaagtede og upaaskjønnede, Egenskaber hos Statens første Embedsmænd, Det skulde glæde mig meget, om denne lille Annonce kunde give Anledning til, at Hr. Bondgaardslyse Aands Fostre bleve saa udbredte, som de fortjene; og endnu meere skulde det glæde mig, om en eller anden Bladredacteur – f. Ex. Adresseavisens - blev opmærksom paa denne Skribents Aandsgaver denne Mands Lys, der, naar det blev stillet i en pæn Lyse staae, vist vilde fordunkle baade Sibberns og P. D. Fabers Skillingspraaser.
Jyllandsposten, 1840-08-14
En Conservativ.
Jyllandsposten, 1840-08-14
Stutteribesigtigelse i Jylland.
Jyllandsposten, 1840-08-14
Ved Stutteribesigtigelsen i Randers, som blev afholdt den 23de, 24de og 25de Juli, tilkjendtes Hingpræmien, 100 Rbd., en lyserød Hingst med Blis, høire For, og venstre Bagfod hvide, 10 Aar, 10 Qvart. 4 Tom. høi, falden efter den kgl. Landbeskeler Blackwood, Den tilhører Proprietair L. Buus til Ørumgaard, og er i Aaret 1835 tilkjendt 1ste Præmie ved Dyrskuet i Viborg, samt i Aarene 1836 og 1838 den kongl. Præmie 100 Rbd. ved Stutteribesigtigelserne i Randers. J de tvende sidste Aar har den avlet 95 Føl Følgende Hingste indbrændtes som stutteridygtige: 1) En sort Hingst uden Aftegn, 4 Aar, falden efter Fuldblodshingsten Brother to Margrave og en indbrændt Hoppe. Den tilhører Pastor Valentiner i Tvede.
Jyllandsposten, 1840-08-14
En mellembruun Hingst med Strimmelblis og 4 hvide Been, 4 Aar, falden efter Fuldblodshingsten Erymus. Den tilhører Ritmester v. Jacobsen i Randers, og har gjennemgaaet en fuldstændig Training, samt flere Gange været paa Banen.
Jyllandsposten, 1840-08-14
En sortebruun Hingst med høire Bagkode hvid, 4 Aar, falden efter Fuldblodshingsten PandurangHarn. Den tilhører Gaardmand Jens Petersen i Neder-Hornbek og har ved forrige Aars Væddeløb i Randers vundet en Præmie. J dette Foraar har den bedækket 29 Hopper. 4) En lysebruun Hingst, med venstre Bagfod hvid, 6 Aar, tilhørende Agent Olde i Neuenbrock ved Jtzehoe, men er i dette Foraar opstaldet hos Gaardmand J. Kielsen i Tjæreby ved Randers. Den er falden efter en Halvblodshingst og en forædlet Hoppe. 5) En mørkebruun Hingst med begge Bagkroner hvide, 5 Aar, falden efter en Præmiehingst og en jydske Hoppe. Den tilhører Jens Simonsen i Essenbek Ladegaard. 6) En sort Hingst, 4 Aar, falden efter en Præmie hingst og en indbrændt Hoppe. Den tilhører Jens Kjær i Helsted. 7) En mørkebruun Hingst med liden Stjern, venstre For, og begge Bagkoder hvide. Den tilhører Espen Nielsen i Gassum. 8) En sortebruun Hingst med Stjern og begge Bagkoder hvide, 4 Aar, tilhørende Anders Fisker i Hinge. Af Præmier for Følhopper med Føl uddeeltes; 4 Pr., hver paa 20 Rbd. 5 Pr. - - 15 10 Pr. - - 10 – 18 Pr. - - 6 - Af disse 37 Præmier vare 13 til Hopper med Føl efter Fuldblodshingste, 18 for Føl efter Halvblodshingste og 6 efter Præmie= og indbrændte Hingste. 106 indbrændte Følhopper erholdt hver een Specie for Føl efter indbrændte Hingste. 22 Hopper indbrændtes som stutteridygtige.
Jyllandsposten, 1840-08-14
Opfordring.
Jyllandsposten, 1840-08-14
Fredag Formiddag i forrige Uge passerede følgende Tildragelse. Rekruterne ved det aarhuser Dragonregiment vare paa denne Tid ved at indøve sig de almindelige til Exercitien henhørende Færdigheder paa Byens Exerceerplads udenfor Ridehuset. Een af Rekruterne, som muligt havde begaaet en Feil, blev af Underofficeren tilraabt at skulle giøre Holdt. Dette skete. Underofficeren traadte nu hen til ham, greb Rekruten ved Halsen og smed denne i et Nu fra Hesten mod Jorden, hvor han endnu blev yderligere mishandlet. Oprørt over denne skammelige Behandling raabte jeg til Underofficeren, at det var umenneskeligt, saaledes at behandle den arme Karl, men jeg fik kun det grove Svar: "Hvad kommer det ham ved, Hær Jeg opfordrer derfor Regimentets Øverste til at undersøge Vedkommendes Handlemaade, idet jeg er overbeviist om, at den fornødne Afstraffelse ikke vil blive tilbageholdt, ligesom det meget vilde glæde mig, om Regimentets ærede Chef offentligen vilde forbyde saadanne Afstraffelsesmaader, som dem, at kaste Rytterne fra Hestene mod Jorden, da Knækning af Arme og Been vanskeligen bag efter lader sig erstatte. Et Postbud fra Landet.
Jyllandsposten, 1840-08-14
(Jndsendt.)¬ De Uadskillelige, faaes givet i Onsdags Aftes paa Theatret her af det Müllerske Skuespillerselskab med et Liv og Sammenspil, der morede og vandt almindelig bifald. Men de "Uadskillelige, der i Torsdags Aftes saaes i Vennelyst, var ingen Roman, ei heller nogen Commedie, men en virkelig Tildragelse. Det kunde ei andet end frappere, at see en Mand iblandt de mange Spadserende der, med en Dame under Armen, ledsaget af Fangevogteren, hvorved man i Virkeligheden kunde gjøre sig et tydeligere Begreb om "Hummer, og Klister, som de Uadskillelige. Der hørtes allerede nynne: "Man kan i Slutteriet leve, osv.; dog uden at dette i mindste Maade generede den velbevogtede Gjeldsarrestant, hvis bebrillede Næse saae ligesaa høit tilveirs dennegang som altid. Man seer heraf, at det ikke mangler visse Folk paa Courage!
Jyllandsposten, 1840-08-14
Nyheds Post. Som et Curiosum anføres her den løierlige Paategning, som Tvende af Communalbestyrelsen i Aarhuus have afgivet paa den fra denne Bye indsendte Petition angaaende Skattebevillingsretten:
Jyllandsposten, 1840-08-14
At Borgerrepræsentanterne for Aarhuus indsende til Stænderne et dem fra endeel Borgere i Byen tilhændekommet Forslag, angaaende statsretlige Garantier, det billige vi fuldkomment, hvis man kun indsendte det til Stænderfors. for Jylland, men at vi skulde underskrive Forslaget, som stemmende med vor Overbeviisning, det hverken kan eller ville vi tillade os i et saa indgribende Anliggende, hvis Følger vi ikke formaae at beregne." Det var ved denne Leilighed at ønske, at Formanden fordenne Paategning, der, som bekjendt, her som paa andre Steder stedse higer efter at lægge sin fremragende Vigtighed for Dagen, noget omstændeligere vilde motivere denne Paaskrift paa en Petition fra de Borgere, som i deres Repræsentanter troede at have valgt saadanne Mænd, der frimodigen forstode at udtale den Overbeviisning, som stemte med det samtlige Borgerskabs, istedetfor her at fremkomme med Bemærkninger, som Jngen forstaaer. Thi hvad er det vel, som vi billige fuldkomment, og er der tilstrækkelig Grund til at nægte et Forslag Underskrift, fordi det indeholder et saa indgribende Anliggende, hvis Følger ikke kan beregnes, Meget bedre havde det vistnok været, om Vedkommende for sin Deel aldeles bestemt havde protesteret mod statsretlige Garantier og Skattebevillingsret m.m., som dog vel egentlig er denne Repræsentants rette Mening, og hvilket var saameget forklarligere, som det just ikke er nogen behagelig Sag, ved saadanne Forandringer i Statsformen, at udsætte sig for pludseligt Ophør af den qvartalvise indstrømmende Pension, som i Forhold til tidligere udviste Fortjenester just ei er af de smaae. Dog, hvorom Alting er, saa lære Borgerne ved denne Lection en anden Gang bedre at see sig om, hvem de vælge til Repræsentanter; thi dertil at udkaare saadanne Folk, som, istedetfor at hæve og opreise de folkelige Principer, kun træde disse skadende iveien ved utidig Vimsesyge og keitet Egvisme, burde man sandeligen vogte sig for, om man ogsaa ved dette Repræsentantvalg har støttet sig til Haabet om en formeentlig Opposition i de communale Anliggender, hvortil visse Fagter rimeligviis have givet Anledning. At Publikum skulde gaae Glip af den af dHrr. Nielsen og Phister bebudede dramatisk declamatoriske Aftenunderholdning i Aarhuus var saameget mere at beklage, som saadant formeentlig kunde have været undgaaet, i Tilfælde den samtlige Theaterdirection var bleven underrettet om Jndholdet af den Skrivelse, som bemeldte Kunstnere denne Anledning havde tilstillet en af Directionens Medlemmer. Havde derfor Directionen anmodet Hr. Skuespildirecteur Müller, hvem Theatret fortiden er overdraget, om dettes Overdragelse en enkelt Aften til vore i dette Fag første Kunstnere, vilde her saameget mindre noget Afslag fra Hr. Müllers Side været at vente, som denne, ifølge sin Annonce, endog uden nogensomhelst Godtgjørelse vilde have aftraadt Theatret. Og saamegen Opmærksomhed skyldtes vistnok saadanne Kunstnere paa en Gjennemreise, hvor den ubetydelige Fordeel, disse ved en slig Præstation kunde tilfalde, staaer i intet Forhold til den Aands nydelse, Publikum derved var aabnet.
Jyllandsposten, 1840-08-14
De 40 Franske Bjergsangere have ved deres Præstationer ei tilfredsstillet Publikums Forventninger, hvilket fornemmeligen tilskrives endeel disharmoniske Discantstemmer, som, udførte ved Drengestemmer, altfor meget falde i det skrigende. Den anførende Tenorstemme er heller ei den reneste. Hvad der meest kunde gjøre Fordring, paa Opmærksomhed var Basstemmerne og overhovedet alle Piano-Chorene, som, hvor disse bleve modererede, faldt afrundede og harmoniske. Mærkeligt var det, at Selskabet i Aarhuus optraadte den 6te August paa Theatret med kun 22 Sangere, ligesom at der af de samme Aften annoncerede Numere kun bleve givne 7 a 8, istedetfor 14 Nr. efter det udstedte Program. Saavidt vides, skal lignende For sommelighed være udviist i Horsens, hvilket meget er at lægge Directeuren til Last, da saadan Tilsidesættelse mod Publikum paa sine Steder kunde have meget ubehagelige Følger. Af Selskabet bestaae omtrent de Halve af Drenge fra 5 til 14 Aar. Foreviisningen af Fredrik den Sjettes Lit de parade og Castrum doloris her i Provindsen finder man i Almindelighed at være en absurd Jdee, som er saameget mindre opbyggelig, som man ved at blive gjort al den Pragt og og Glands anskuelig, som derved fandt Sted, til ingen Tid kan finde samme i Harmoni med denne Konges hele simple, fordringsløse og tarvelige Characteer, som, i Tilfælde hans Tanke havde været henvendt i de sidste Timer til Forgængelighedens Flitterstads, sikkerlig havde frabedet sig disse kostbare Geremonier med det afsjelede Legeme. Hvorvidt det endvidere er passende for en Omreisende, med denne Art af Marionet=Præstation at drage omkring til Markeder og andre Steder, give vi Vedkommende at betænke. - Under "Meddeelt findes til Chefen for Adresseavisens Medarbeidere samt for Folke=Ønskets Modarbeidere nogle Vers i den Frisindede, hvoraf efterstaaende ere tagne: Hr. Sibbern han sidder med Haand paa Kind Og Sorg i Sind; Han grunder i Nætter og Dage. Adressen rumsterer i Hovedet hans Saa næsten han mister den Rest af Sands, Han har i een Retning tilbage. Hr. Sibbern, Du stande da nu som Tolk For Danas Folk, At Palmen Du hisset kan vinde. Ja lær os, hvori da vor Lykke bestaaer Dybsindig, som Du, det jo Jngen formaaer. Gid seent Din Begrændsning Du finde! Af dette Blad udgaaer to Nre. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-08-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-08-18
Vands posten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. die 3. Aarg. Tirsdag d. 1. August 1840. No 38. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-08-18
Stutteribesigtigelsen i Rold den 27de Juli afgav følgende Resultat: Hingstpræmien, 100 Rbd., tilkjendtes en mørkegraaHingst, Vigo, 6 Aar, 10 Qvart. 3 Tommer, falden i det kgl. Frederiksborgske Stutteri og nu tilhørende Regimentsqvarteermester Branth i Aalborg. Den blev i Aaret 1838 indbrændt som stutteriddygtig. Af yngre Hingste indbrændtes: 1) Halvblodshingsten Riego, falden efter Lord Cochrane i det kgl. Frederiksborgske Stutteri, bruun med høire Bagkode hvid, 4 Aar. Den tilhører det kongelige Gods Buderupholms Jordebogskasse.
Jyllandsposten, 1840-08-18
En lysebruun Hingst med Strimmelblis og 4 hvide Been, 4 Aar, tilhørende Legationssecretair Hvass til Randrup. Af Præmier til Følhopper uddeeltes: 2 Pr. a 20 Rbd. 2 Pr. a 15.3 Pr. 6 10.5 Pr. a 6 - Blandt disse 12 Præmier vare 9 for Føl efter Fuldblod, 2 for de efter Halvblod og 1 for Føl efter en Præmiehingst af Landracen. Derhos blev udbetalt 52 Specier til ligesaamange indbrændte Følhopper, derhavde Føl efter stutteridygtige Hingste, 39 Hopper bleve indbrændte som stutteridygtige.
Jyllandsposten, 1840-08-18
Ved Stutteribesigtigelsen i Nørre-Sundby den 29de Juli, hvor ingen Hingstpræmie skulde uddeles, bleve følgende Hingste indbrændte som stutteridygtige: 1) En blankbruun Hingst af det kgl. Frederiksborgske Stutteri, 11 Aar, nu tilhørende Regimentsqvarteermester Branth i Aalborg. Hingsten er i dette Aar kjøbt fra den kgl. Stald i Kjøbenhavn, hvorden i flere Aar har været brugt som Manegehest. 2) Halvblodshingsten F. Cochrane, falden i det kgl. Frederiksborgske Stutteri, rød med liden Stjern, 4 Aar, og har allerede en Høide af 11 Qvart. 5 Tom. Den tilhører Proprietair Bruun til Birkumgaard.
Jyllandsposten, 1840-08-18
En abildgraa Hingst efter den kongelige Hingst Remus, 6 Aar, tilhørende Proprietair Hastrup til Lundergaard. 4) En bruun Hingst med Blis og 2 hvide Bagbeen, falden efter en Præmiehingst paa Solviggaard i Hertugdømmet Slesvig, 4 Aar, tilhørende Hr. Heiberg i Aalborg.
Jyllandsposten, 1840-08-18
En Mohrenkophingst, 5 Aar, tilhørende Legationssecretair Hvass til Randrup. Af Præmier for Følhopper uddeeltes ingen paa 20 Rbd., men derimod, 2 Pr. a 15 Rbd. 3 Pr. & 10 7 Pr. 2 6. Blandt disse 12 Præmier var 5 for Føl efter Fuldblodshingste og 7 for de efter stutteridygtige Hingste af Landracen. 20 Følhopper indbrændtes som stutteridygtige.
Jyllandsposten, 1840-08-18
Ved den i Hjørring den 31te Juli afholdte Stutteribesigtigelse fandtes ikke Anledning til at uddeele Hingstpræmien, og ligesaa lidt var nogen af de foreviste yngre Hingste egnede til at indbrændes som stutteridygtige. Af Hoppepræmier for Føl efter stutteridygtige Hingste uddeeltes ikke nogen første Præmie paa 20 Rbd., derimod. 2 a 15 Rbd. Blandt disse 17 Præmier vare 12 efter Fuldblods, 2 efter Halvblods og 3 efter andre stutteridygtige Hingste, 79 indbrændte Hopper erholdt hver 1 Specie for Føl efter stutteridygtige Hingste. 16 unge Hopper indbrændtes som stutteridygtige. Æsopus med Lygten. (Til den jydske Heste=Adresse.) Hvem er det vover sadle oppaa min den bedste Ganger, for Kongens Dør i strakt Galop
Jyllandsposten, 1840-08-18
En Skjelm, en Hestepranger, Hold Lygten til, Du Klodrian. et Fæ, en Kirkesanger?