Jyske Efterretninger, 1813-04-13
Regieringen har paa Forespørsel fra endeel Kiøbmænd givet det Svar: at Blokaden af Weser og Elben o. s. v. ikke formelig ophæves, før en til Danmark afsendt Mission kommer tilbage. Krigs=Chaluppen la Hønne Citoyenne, som er ladet med 2 Millioner af Sølv. da Guld, er endnu ikke ankommen, men ligger i BahiaAlleheldens Bugt ved Brasilien, før at vente paa ContoiTydskland. Krigsbegivenheder paa venstre Elb Bredde: D. 2 April var ogsaa for Staden Lüneburg. sin mærkværdig Dag. Efterretningen herom anføres saa stedes : Efter Grev Wittaenstens Disposition skulde de 3 ussiske flyvende Corps, det 1ste under Gen. Dørnbergder kalder sig kal storbrittanisk Gen. Major, det 2det sander Gen. Eschernischeff, det 3die under Gen. Tettenborg, gaae foran Armeen, og mellem Hamborg og Nadeborg passere Elben. Under Forberedelsen af Overgangen ved Frechland, Havelberg, Søndan, Werben, Lenzen a. trak den franske Armee, der stod under Marschallerne Davoust og Victor sig sammen i Egnen af Maade borg, og forstærkedes ved Tropperne fra Dressen og Leipzig; dens venstre Fløi bestod af 3 anseelige Corps der havde havt deres Leir ved Luderitz og Stendal. GraDribere en fra et, at et ere Marts ved Werhen over Elben, hvorfra han dog igien ved Ankomsten af 5000 Franske maatte trække sig tilbage. Efter afholdt Krigsraad gik Gen. Eschernicheff først ved Sandrage over Elben, og besatte Serhausen og Lichterfeld, for at sikkre Dørnbergs Overgang. I Lichter feld angrebes Major, Stey Puschkin af 3 Batailloner, fransk Infanterie, 200 Mand Cavallerie og 2 Kanoner, men Oberst Pahlen fik Fienden dreven tilbage Al Werden, og fangede 62. Jmidlertid foretog GeneralDørnberg ikke ved Sandkrug formedelst Nærheden at Fienden, men ved Lenzen d. 12 Marts sin anden Overgang. Da de russiske Generaler havde gjort deres Marschh=Dispositioner, erfarede Gen. Dørnberg og Tschernischeff, at den franske Gen. Morand med 3000 Mand Jnfanterie, 300 Mand Cavallerie og 11 Kap. trængte frem over Toltstadt til Lüneburg, som de russiske Senerraler ilede med at indhente, men uagtet de tilbagelagte 10 Mile i 24 Timer, ankom de dog først om Morgenen, d. 2 April, 12 Timer efter de Franske Jndtog, hvilke endog samme Formiddag havde henrettet adskillige Jndbyggere, fordi de forhen ved Hielp af Sen. Tattenborns Kosakker havde tilbagedrevet en Eskadron stranske, der vilde besætte Staden. Russerne besluttede strax at en gribe Staden. Oberst Pahlen skulde brande Angrebet paa Elmenans venstre Bredde, for at lede Fiendens Opmærksomhed bort fra Hoved Angrebek paa den høire Bredde. Fienden gik v. Pahlen imøde med 2 Bataill. Jnfanterie og 3 Kan., og da begge Partier begyndte en levende Træfning, lode Generalerne Cavalleriet rykke frem fra høire Bredde, imod hvilke Fienden detascherte 1 Bataill. Infanterie med 2 Kan. og 150 Mand Cavallerie; dette sidste blev strax af russisk Oberst Bedragakastet over Ende. Til samme Tid styrtede Gen. Døren berg med en preussisk Jnf. Bataillon og Gen. Benken, dorffs Cavallerie sig ind paa den fiendtlige Bataillon, og trængte den tilbage lige til Broen foran Staden paa Elmencus høire Bredde. Tillige angreb Gen. Tschernischeff med 1 Bataill. russisk Jnfanterie og Cavallerie paa venstre Bredde. Nu opstod en af de meest haardnakne og morderiske Fægtninger. Det russisk preussiske Artillerie, der stod kun i en Frastand af 100 Skridt, anrettede de skrækkeligste Ødelæggelser i Stadens Gader. Gen. Tschernischeff styrtede sig i Spidsen af fine Husarer næsten tilligemed de fiendtlige Tirailleurs ind i Staden, og ved den Leilighed blev den brave Grev Puschkindræbt af en Karterskkugel. Endelig lykkedes det Preusserne først, efterat Kampen ved Indgangen af Staden, med største Haardnakkenhed havde varet over 2 Timer, at bemægtige sig en anden Port, og derved bane Vii for hele Cavalleriet. Dette nødte Fienden at rømme Staden med saadan Iilfærdighed, at en Bataillon blev afKaaren og maatte blive der tilbage. De russisk preursiske Corps vare for svage paa Jnfanterie til strax at overmande denne, da fast samtlige Tropper forfulgte Fienden. Jmidlertid trak Oberst Pahlen nogle RosakRegimenter til sig, og med Cavalleriet fik Fienden indsluttet fra alle Kanter. Denne formede sig dog i 2 Qvarreer til Forsvar, og i Staden opstod en levende Musket=Jld, i det den vovede et Angreb med Bajonetten. Men nedstyrtet ved russisk og preussisk KartetskJld strækte den efterhaanden paa alle Puncter Gevæhr.