Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-28
Udenlandsk. Engeland. Den sidste Engelske Post er udeblevet, man har derfor ikke Beretning om Søeslaget videre, end Lord Howes forløbige Beretning, dat. fra QveenCharlotte d. 2den Junii, hvoraf sees, at Slaget begyndte d. 1 Junii mellem 7 og 8 Morgen mellem 26 franske og 25 engelske Skibe, at den franske Admiral efter noget over en Times Træfning satte alle Seil til for at undløbe, efterladende 10 a 12 næsten afmastede Skibe, hvoraf de trende undkom ved Hielp af opsatte smaa Seil, hvilket ei kunde forekommes, da de Engelske vare adskilte, tildeels i Slag og tildeels beskadigede, men 6 havde han den Tid i sin Magt, og Dagen efter vare de engelske Skibe i Behold nemlig 24 Linieskibe hos Hove foruden Skibet Brunswig som var afseilet til Plymouth. En anden commanderende Officeer har desuden givet Efterretning om den engelske Flodes Operationer til 3die Junii. Den udløb fra Portsmouth, den anden Mai 32 Linieskibe og 7 Fregatter for at sikkre en ostindisk Flode 50 Skibe med kostbar Ladning, oppasse den franske Flode og en Convoy, der ventedes til Frankrig 250 a 300 Seilere fra Amerika med Provisioner. Den 4de Maii forlod den ostindiske Handels Flaade ham ved Cap Lejard og til dens Beskyttelse af gav Howe 6 Linieskibe og 4re Fregatter under Admiral Montagu. Med 3 tilkomne Fregatter havde Howe igien 26 Linieskibe og 6 Fregattter. Han sendte Phaeton og Latona til at recognoscere ved Brest, hvor opdagedes i Havnen omtrent en Snees Linieskibe foruden Fregatter. Howe ventede paa deres Udløb og, om de vilde vove at slaaes, formodedes det at skee med Hensigt, at sætte den Americanske Convori Sikkerhed. Den franske Fløde lod sig ikke see, men efter 4 a 5 Dages taaget Veir lod Howe atter den 19de Maji den Brester Havn udspeide, og Fløden var der borte. Ved Efterretning herom satte Home alle Seil til og illede til det Sted han formodede at finde den franske Flode. Den 21de Maji stødte man paa en Convoy af 14 a 15 Skibe, hvorfra Mandskabet toges, men Skibene opbrændtes. Af de her gjorte Fanger erfaredes den franske Flodes Station, at den var 26 Linieskibe stærk under Contre=Admiral Vilgrette, hos hvem paa Admiral=Skibet Montagne 130 Canoner var Convents=Deputeret Jean Bon St. Andre. Derfor, uden havde de Franske sendt 5 Linieskibe Convoyen i Møde for at bringe den til den store Fløde. Den 23de toges atter 3 Fartøier, hvoriblant en Corvette, de bleve ligesaa opbrændte. Den 25de gjordes Jagt paa et fransk Linieskib 74 Kanoner, der slæbde en Prise efter Dag 2 Corvetter, der havde Depescher ombord for den sig, som han maatte forlade. Man tog endnu samme franske Flode. De bleve ligesaa opbrændte. Den 26de troe at den var seilet tilbage til Brest, indtil man den og 27de søgtes endnu efter Fløden og man begyndte at 28de om Morgenen fik den i Sigte og opdagede 25 Engelske Fløde indtil paa 2 Miile nær, da de lagde bi Skibe. De kom for Vinden og seilede lige mod den bageste Skibe og Villarette formeerede sin Linie. Det Den 29de med Dagens Anbrud gjordes Jagt paa de kom til Træfning Kl. 5 Aften, Natten afbrød den. Den da man blev den franske Fløde vaer i en Afstand af 4 30 var Taage som vedvarede til d. 31 Kl. 4 Eftermiddag, rede Linien, Fregatterne lagdes imellem Floderne. J Miile. Howe nærmede sig den paa en Miil og formee, den Stilling blev man Natten over. Den 1ste Junii om Morgenen gik Slaget an og efter Howes Ordre, skulde den franske Liniebrækkes. Selv lagde han an paa Admiralskibet, der neppe gjorde 10 Minuters Modstand. De Franske fyrede alt for tilig, de Engelske ikke førend de kom paa et Pistolskud nær, men da skeede det og med saadan Eftertryk, at 10 Linieskibe vare inden 2 Timer afmastede, hvoraf de Franske bortslæbde 3, eet sank og 6 bleve i Engelændernes Magt. Hr. Willarette og St. Andre toge Flugten. Den 2den Junii saaes ikke meere til den franske Flode. velig Glæde. Staden illumineredes - Kanonerne løs J London foraarsagede Seirsberetningen en ubeskrinedes fra Tower og Park, alle Skibe paa Themsen flag gede. Paa Lønds Caffehuus subscriberedes en stor Summa til Bedste for dem som vare blevne Enker og faderløse. Pøbelen slog Vindverne ind hos dem som ei vilde illumminere, særdeles hos Qvækerne og Lord Standove.