JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1816-10-19
Berberissiana. Da jeg bestandig nærer den Tro, at Rugsæder, er Danmark den allervigtigste Støtte, og, da jeg som Saadan, meget ønskede, at der - maaskee ved befaling endog fra de Kongelige Collegier - maatte fra alle Jyllands Egne, (fordi denne Provinds dog er den fortrinligste Rugegn i Danmark, indkomme sande, ukonstlede, og i fædre. nelandsk Aand forfattede Jndberetninger omRugavlens senere Skjebne og Aftagen i de sidste 10 Aar; Saa bør jeg - endskjøndt keed af Berberissefeiden, naar den afgiver sig med Personligheder og et har til Øiemeed, at forøge Kundskaben i Agerdyrkningen, dog inden jeg slutter Berberisstang i Samleren, anføre en Mands Stemme meddeelt i et tilmig venskabeligt Brev, af den, ved sin naturkyndig Beskrivelse over Morsøe bekjendte, og som flittigNaturgrandsker erkjendte Hr. Provst C. Schade, Nykiøbing paa Morsøe. En saadan opmærksom J. agttagers Stemme, maae have en synderlig Jnteres. se i Sagen. Nykjøbing 9de Octbr. 1816. Og de stakkels Berberisser, der nu atter skal, uden Skyld og Brøde, forfølges. J Mors har jeg ikke hørt een eneste at antage den Mening, at Berberisserne ere skadelige for Rugen. Derimod nævner, saavel Bønder som Andre, Jordbunden, Beliggenheden og Veirliget, som den sand Aarsag til Rugens Fordærvelse med Rust og at der bliver uden Kjerne. Jeg vil anføre et Par Exempler, som synes at Berberisserne ere uskyldige: J. Høiriis Hauge har der i Mands Minde været Berberisser, og dog har man avlet god Rug paa de Fald, som grændsede nærmest til Haugen. Dette var Tilfældet i indeværende Aar med første Kjærv, men anden Kjærv Rug, som laae længere borte fra Haugen, blev fordærvet af Rust. Hvorledes kan dette være gaaet til, at Berberisserne, ifald dem kan tilskrives denne Misvext, have været saa fromme at skaane første Kjærv, som dog laae dem nærmest, fare med deres berygtede Uddunstninger eller Stør over et heelt Fald for at angribe det næste. Paa Korup Mark har man i Aar, som i Fjor, avlet god Rug uden Rust, kun hvor Grunden var noget kold, blev den befængt med Rusten. Korup ligger omtr. en halv Fjerdingvei fra Høiriis Hauge. - J Nykjøbing findes ikke faa Verberisser, og dog har man avlet god Rug paa den Mark som støder til Byen. Kort sagt, hvor man har Berberisser er Rugvexten ligesaaged, som hvor man ingen har, naar iøvrige Jorden er tjenlig til Rug. Saaledes er det her paa Øen - Og vil det gjøre mig meget ondt, om Grillenfængeriet skulde triumfere; thi jeg elsker mine Berberisser."
Viborger Samler, 1816-10-19
Anecdoter. Da den for sine løierlige Jndfald og Pudser bekjendt Baron v. Kynu var Commandant paa Königstein, gjorde han tilligemed nogle Officerer en Landreise, for at overrumple en karrig Herremand som gjerne lod sig traktere hos sine Venner i Staden, men aldrig tænkte paa at vise dem Artighed igjen og stedse unddrog sig deres Besøg. Da Kynu og hans Følge ankom paa Gaarden, stak Herremanden, nysgierrig, Hovedet ud af Vinduet; men trak det hastig indigjen, i den Formodning ei at være seet. De Fremmede bleve ham imidlertid vaer og gik hurtig op af Troppen, hvor de mødte hans Betjent, som beklagede, at hans Herre ei var hjemme. Har da din Herre mere end eet Hoved spurgte Kyau. Betienten smillede og sagde at han vidste kun af eet. Eller tager han det stundom ikke med sig naar han farer ud? Betjenten havde intet Svar. En af Delene maa her finde Sted, blev Knau ved. Vi saae tydelig et Hoved der tilhørte Din Herre. Brødre, lad os undersøge denne Sag. - De rykkede nu med store Skridt, an imod Herremandens Værelse, hvilket han i den Hast havde glemt at lukke i. Det var tomt; men de hørte at en Dør længere inde blev slaaet i. De ilede efter, fandt atter et tomt Værelse, og hørte at ter en Dør blive smækket i. De styrtede did, men Laas og Slaa holdt dem nu tilbage. De bankede og raabte stærkt. Jngen svarede. De vedblev at dundre og støie; men kunde ei komme ind. Da de saaledes en Tidlang havde forgiæves opfordret denne Fæstning, besluttede de at indtage den med Storm, og nogle vældige Stød aabnede Dørren til Værelset, hvilket var et Spisekammer, hvor de saae alskenFødevarer, men intet Menneske. Blandt andet fandt de her hængende et stort nysslagtet Sviin, hvis Ryg vendte imod dem. De forundrede sig over Svinets usædvanlige Størrelse, besaae det fra alle Kanter og bleve ei lidet forhausede, da de omsiden i Skrøget, opdagede den Mand, de søgte efter. Han udbrød i haarde Ord, imedens de med Jubelskrig drog ham frem af hans Fristed. Gud bevare os sagde han, fra saadanne Barbarer, som fare frem paa denne Maade. Ja, faldt Kyau ham i Ordet jeg maae tilstaae, at De har Ret eftersom vi ikke engang skaane Barnet i Moders Liv.
Viborger Samler, 1816-10-19
En vis de Piles havde dræbt den berømte Forfatter Malherbes Søn, og Faderen vilde derfor udfordre ham til Duel, for at hævne sig derover. Hans Venner forestillede ham, at det ikke passede sig paa den Alder, hvori han befandt sig: Det er just derfor jeg gjør det, sagde han; jeg vover en Skilling, imod en Pistolk. a) En Mynt af fire fem Rigsdalers Værdi. Den engelske Admiral Russel gav engang alle Officerer og Matroser af hans Eskadre et Punsegilde, som formodentlig kan ansees for det første i sit Slags De Jndbudne samledes i en stor Have, i hvis Midte fandtes et Bassin af Marmor, hvilken udgjorde Punsebollen. Den var fyldt med 600 Boutellier Cogniaebrændeviin, 1200 Boutellier Rum, 4 Tønder kogt Vand, Saften af 2600 Citroner, 600 Pd. Sukker, og 200 Stykker revne Muskatnødder. Rundt og Bassinet var bygget et Amfiteater, hvor 6000 Personer sad og drak. Glassene bleve fyldte af en liden Skibsdreng, der, klædt som Ganymedes, saa i en liden Jolle af Mahagoni, hvori han foer omkring i Bossinet. Levende Begravelse.
Viborger Samler, 1816-10-19
To Bønderkarle i Strindens Præstegield, ved Trondhjem, væddede med hinanden i Aaret 1761. at den ene skulde paa engang drikke uden heel Potte Norsk Brændeviin. Han vandt Veddemaalet, men faldt strax derpaa død ned til Jorden. Jngen kunde see andet end at han var virkelig død, og faae Dage derefter blev han begraven. Liigfølget var aldrig saasnart gaaet bort, førend der blev hørt er ynkeligt Skrig under Jorden. J Førstningen vilde ingen troe, at Skriget kom fra den nyeligen Jordede, og der hengik derfor en temmelig Tid af Dagen førend Graven blev aabnet. Man fandt siden, at den Begravne havde spændt Kisten i Stykker og svømmede i sit eget Blod.
Viborger Samler, 1816-10-19
Udenlandske Tidender. Hr. Jnsp. Troielhar i No. 27 og 28 af Kbhvns Skilderie f. d. A. i et Stykke, kaldet: "Fædrenelandsk Forslag og Ønsker, udførligt sagt sine Tanker om Midlerne til Coursens Forbedring. Forfatteren tvivler ikke paa at jo Statens Credit vil efterhaanden tiltage ved den Orden der er indført i Finantzernes Bestyrelse; men at Landets Credit ikke kan komme i Stand, saalænge Coursen er os saameget imod; han mener at det vilde være et Hovedskridt til dens Forbedring. naar Banken blev gjort fuldkommen privat. Fremdeles maatte der sørges for, at Udførselen blev formeret og Jndførselen formindsket, det første især ved at forædle Landets egne Produkter; hvortil han allerede har meddeelt udførlige Frslag i sin i 1813 udgivne Plan til Handelsbalances Jndførelse. Til Jndførselens Formindskelse foreslaaer han, at man skulde afholde sig fra at bruge alle udenlandske Vare, saameget som man kunde undvære dem; men foredrage Brugen, af indenlandske Artikler i deres Sted, hvortil han ved patriotiske Formaninger søger at opmuntre sine Medborgere (dette hielper nu ikke til noget, saadanne almindelige Foreninger tilveiebringes ikke hos en Nation, uden naar den, formedelst indtræffende politiske Omstændigheder, kan være exalteret af patriotiske Følelser, som f. Ex. var Tilfældet med Nordamerikanerne i Begyndelsen af deres Frihedskrig. J hvor patriotiske Englenderne endere, saa seer man jo dog nu, at Lysten til at bære det fine franske Klæde og de prægtige lyonske Silketøier, udbreder sig blandt dem, og at det kgl. Huses Medlemmer seer sig bevæget til at indbyde de Personer, som have Adgang til dem, kunat lade sig see i Klæder af engelske Manufakturer. At Nationens Overdaadighed og Ødselhed efter udenlandske Varer, er Aarsagen til den slette Cours, har ingen sagt stærkere end Grosserer Nathanson i sin Bog om Hofraad Meiers Levnet, Side 111 17, Ensaa kyndig Mand i Handelsfaget kan vist nok være berettiget til at afgive sin Stemme derom, han skildter hvorledes Begjerligheden efter udenlandske Var opsluge Landets Jndtægter, og siger, at en Jndtægaf 300,000 Specier i Told, kan langtfra ikke godtgjøre de Millioner, hvorved hele Landet forarmes og at det ikke vilde være tilstrækkeligt, for at ophielpe Pengevæsnet, om end halvtredsindstyve rige Kjøbmænd vandrede herind med deres Penge, og han foreslaaer, at Jndførselen af fremmede Artikler, paa saare faa Undtagelser nær, skulde strengeligen forbydes for en Tid saa at Landet igjen kunde samle Kræfter. Et Forbud blot for 2 Aar vilde spare Landet 3 til 6 Mill. Specier. - Det som bestyrker denne Formodning, at Overdaadighed er Skyld i Coursens Stigen, er den Bemærkning at hiin ikke i vore Dage indskrænker sig blot til de høiere Classer, som i de ældre Tider, da ogsaa Overdaadighed fandt Sted, men at den nu ogsaa er nedsteget til den talrige Almueklasse.
Viborger Samler, 1816-10-19
Det store Kongelige Bibliothek, hvis Bøgers Tal i en Tid af 29 Aar siden 1787) er steget fra 100,000 Bind til meget over det Tredobbelte, og altsaa nu kan betragtes som eet af de største Bibliotheker i Europak), eier, som bekjendt, en saare kostbar Samling af Kobberstykker. Over denne haves en Catalog, som er forfattet under den berømte Prof. Wiedevelts Opsyn, og en stor Deel af Samlingen, bestaaende af 29016 Blade, er ordnet efter de forskjellige Malerskoler og Mestere, og indbunden i 130 store Bind. Den samme Orden er fulgt i Catalogen, som udgjør 9 Foliobind. Foruden denne nyere Kobbersamling, som, efter Grev J. G. Moltkes Jndstilling, blev af kjøbt Statsraad Wasserleden, eier Bibliotheket end nu en større ældre Samling af 47,228 Blade, hvoriblandt mange af største Sieldenhed, i 56 Foligbind, men hvilke dog ikke ere saa hensigtsmæssigt ordnede, Begge Samlinger udgjøre saaledes tilsammen 76,244. Blade, efter flere end 2000 forskjellige ældre og nyere Mestere. For Fædrenelandsvennen ere især vigtige de af Conferentsraad F. A. Müller i en Række af en halvt Aarhundrede med saa megen Flid samlede Kobbere, de danske Stater vedkommende, ialt 4500 Blade, som finde her i 26 meget store Foliobind. Den derover forfattede fuldstændige Catalog indeholder tillige biographiske Efterretninger om alle de Personer, hvis Portraiter forekomme deri.
Viborger Samler, 1816-10-19
Aarhuus den 11te Octbr. Luftsynet som Aftenen den 24de Septbr. saaes i Sielland og Fyen, bemærkedes ogsaa her ved Aarhuus selvsamme Tid Det var som om Luften skiltes fra hinanden og igjen tillukte sig, efterat man vist i to Minuter blændedes af et lysende Skin, som af tusinde Lamper. a) De to største og berømteste Bibliotheker i Europa, den Keiserl. i Wien og det Kongel. i Paris, tæller, det første 300,000 Bind og 12,000 Haandskrifter, det sidste efter Reichard, 300,000 Bind og (allerede for Revolutionen) 80,000 Haandskrifter.
Viborger Samler, 1816-10-19
J Viborg gav Meteoret et overmaade stærkt Jld lys, saavidt man kunne dømme, viiste det sig øverste paa Himlen; men de som mærkede det, troede at det var Jld løs og derfor saae sig rundt omkring, forsvandt det, uden at man nøiagtig saae paa Stedet hvor det kom tilsyne. Her varede det omtrent 1 Minut.
Viborger Samler, 1816-10-19
Viborg. Endnu for en 5 Dage siden saae man enkelte Stykker Havre ude paa Marken her i Nærheden. Veiret er skjønt med noget nu og da faldende, mild Regn.
Viborger Samler, 1816-10-19
Bekjendtgjørelser. At Vinterposttouren har taget sin Begyndelse, det bliver herved offentlig bekjendtgjort fra Viborg Postcontoir, d. 19de Octbr. 1816. Hansen.
Viborger Samler, 1816-10-19
Da det er bragt i Erfaring, at der circulerer endeel falske Kobber=Rigsbanktegn paa 6 Skilling og ligeledes nogle paa 12 Skilling, hvilke samtlige letteligen kunne skjælnes fra de ægte, saavel ved Ufuldkommenhed i Udprægningen, som derved, at de ere kjendeligen tyndere end disse, og i Almindelighed noget mørkere; saa bliver herved, efter Anmodning fra Rigsbanken, og for at forebygge videre Udgivelse af disse Tegn og det dermed forbundne Tab for Besidderne, advaret om, ikke at modtage disse Tegn, og Byens Jndvaanere tillige opfordrede, for mig at anmelde de falske Rigsbanktegn a 6 og 12 Skilling, som de maatte være i Besiddelse af, da de, som ikke følge denne Opfordring, ville, saafremt de maatte antreffes med deslige Tegn, paadrage sig Ansvar efter Loven. Viborg, d. 12te Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Auction. Mandagen d. 21de dennes Formiddag Kl. 9 Slet, bliver i Stervboets Værelser paa denne Byes Vestergade afholdt offentlig Auction over det afg. Major og Herredsfoged Tetens's Boe tilhørende Løsøre, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Viborg, d. 12te Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Tirsdagen d. 22de dennes om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Auction over det saakaldte Læsekammer ved den nedlagte, Nørresogns Kirke, til Nedbrydelse, efter de Conditioner, som ved Auctionen ville vorde bekjendtgjorte. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Viborg, d. 12te Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Proclama. Hvor, som maatte have noget at fordre, i Stervboet efter den her i Byen afdøde Told- og Consumtions=Kasserer Jens Halt, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldet til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Viborg, d. 8de Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Proclama. Jfølge Placat af 26de Octbr. 1792, indkaldes herved Creditorer og Arvinger efter den her i Byen ved Døden afg. Tjenestepige Ane Marie Stor holm eller Stormark, de første med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Boet, og de sidste for at paasee og legitimere deres Arveret. Viborg, d. 3de Octbr. 1816. Gunde lach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Proclama. Hvor, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den ved Døden afgangne Laurs Brandstrup, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldet til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Viborg, d. 8de Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Proclama. Hvor, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde Ane Marie Christensdatter, der hensad i uskiftet Boe efter hendes forhen afdøde Mand Christen Jacobsen Thestrup eller Thostrup, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldet til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tillige indkaldes med lovligt Varsel Arvingerne i Boet, nemlig de Myndige selv, eller ved Befuldmægtigede. de mindreaarige ligeledes tilligemed Curatorer og de umyndige med Formyndere, for at legitimere og paasee deres Arveret. Enkens Arvinger have ei for Skifteretten kunnet opgives; men Mandens Arvinger, ere opgivne at være : 1) En Broder, Christopher Jacobsen i Thostrup Bye, 2) En afdød Broders, Peder Jacobsens Børn. a) Jacob Pedersen Thostrup i Viborg. b) Niels Pedersen Thostrup i Skinnerup, Uld bjerg Sogn. c) Ane Pedersdatter i Viborg. b) Sophie Pedersdatter, tjenende i Hobroe=Egnen, e) Maren Pedersdatter, givt med Christen Jensen i Thostrup. f) Ane Pedersdatter, givt med Christen Smed i Thostrup. g) Kirsten Pedersdatter, givt med Niels Malthesen i Vestervolle. b) Jacob Pedersen, tjenende i Skinnerup Mølle En Skiftesamling i Boet afholdes paa Viborg Byes Raadstue den første Sognedag i Marts Maaned næste Aar 1817. Formiddag Kl. 10 Slet. Viborg, d. 8de Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Proclama. Jfølge Placat af 26de Octbr. 1792. indkaldes herved Creditorerne og Arvingerne efter den her i Byen afdøde Pige Ane eller Kirstine Wis bech, de første med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Boet, og de sidste, for at paasee og legitimere deres Arveret. Viborg, d. 8de Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-19
Hos en Snedkermester i Viborg, kan en skikkelig voxen Dreng faae Tjeneste til 1ste November. Man melder sig paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1816-10-19
Paa Himmestrup i Middelsom Herred, kan mod tages 30 Stude paa Vinterforder, naar Vedkommende, der maatte ønske det, derom henvender sig til Frue Cancellieraadinde Hedegaard paa Himmestrup.
Viborger Samler, 1816-10-19
Natten mellem d. 29de og 30te Septbr. sidstl. er paa min Mark i Winde Bye ved Skive Kjøbstæd, af Tøire. bortstiaalet en sort Hest i 4de Aar, den havde en lille hvid Stjerne i Panden, venstre Bagkode og Hov hvid, noget over 10 Qvarteer høi, temmelig svær af Bygning.
Viborger Samler, 1816-10-19
Enhver som maatte antreffe Tyven med denne Hest, eller som kunde give mig Oplysning om, hvor Hesten findes, anmodes mod en passende Douceur, derom at give mig Underretning. Winde, ved Skive Kjøbstæd den 6te October 1816. Lars Nielsen.
Viborger Samler, 1816-10-19
Paa en Herregaard ved Viborg, kan en duelig Avlsforvalter faae Emploi til 1ste November. Helst ønskes en middelaldrende Mand, som kunde fremvise authentiqve Beviser, saavel om Moralitet som Duelighed.
Viborger Samler, 1816-10-19
Foruden en venskabelig og blid Omgang kan han faa en Hest paa Foder og Græs, vel og 2de, om samme maatte forlanges. Man behager at aflægge en forseglet Billet desangaaende paa Aviscontoiret i Viborg med Udskrivt: I. C. N. Jndbrud og Tyverie.
Viborger Samler, 1816-10-19
Natten mellem den 5te og 6te dennes, er skeet Jndbrud i min øverste Stue, og der bortstiaalet: en nu hjemmegjort Klædes graae meleret Overkjole, en finHarehaars Hat, et bruun hvidprikkeret Kartuns Sengeteppe med hvide Fryndser, 7 Par Fruentimmerstrømper, 1 bruunskaftet Kniv og 2de Gafler, af min Kones Dragkiste, en Æske, deri en heel Deel Silkebaand af forskjellige Couleurer, en Fruentimmerkrave, et lysrødt Silketørklæde, et violet Ditto med en broderet Blomst i det ene Hjørne, et hvid og rødternet Ditto med en smaal og Atlaskes Rand i Kanten, alle 3 med Fryndser, desude5 a 6 Alen mørkblaae med lysblaae Striber Ulden Forklædetøi. Den eller de, der kan give nogen paalidelig Oplysning om een eller flere af benævnte Ting, beder jeg melde mig det, hvorfor jeg betaler havde Omkostninger, saavel som en Duceur af 20 Rbd. N. V., og sit Navn fortiet om forlanges. Thorning, d. 8de Octbr. 1816. J Keller.
Viborger Samler, 1816-10-19
Da Kjøbmand Moses Samson her af Byer, har opgivet sit Boe til Rettens Behandling, saa indkaldes herved hans Creditorer med 6 Ugers Varsel, at møde for undertegnede Skifteforvalter for at godtgjøre deres Fordringer. Holstebroe, d. 23de Septbr. 1816. v. Jessen.
Viborger Samler, 1816-10-19
Handelsmand Johan Caspar Meyer, har opgi at vet sit Boe til Rettens Behandling, som en Følge heraf ve indkaldes herved samtlige hans Creditorer med 6 Ugers De Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at godtgjøre de re res Fordringer. Holstebroe, d. 24de Septbr. 1816. v. Jessen.
Viborger Samler, 1816-10-19
Deherrer Abonnentere af Samleren, maae jegbede, betale det forfaldne og hos Nogle ofte krævede Qvartal til mit Bud, da jeg ikke kan føre det til Regning, fordi det er en bekjendt betingelse, at det 4 Gange aarlig betales. Viborg, 14de Octbr. 1816. A. F. Just.
Viborger Samler, 1816-10-19
Følgende nye Bøger: Biskop og Ridder Plums Videnskabelige Forhandlinger ved Fyens Stifts Landemode 1ste Binds 1 - : Hefte 3 Rbd. 64 s. Publius Opidius Rasos Forvandlingers 1ste Deel, indeholdende de 5 første Bøger, fordansket af forhenværende Amtmand J. Bentzon h. 2 Rbd. 32 s. Translateur Jørgensens Materialier til de umiddelbare Forstandsøvelser, udgivet til Brug i Skoler. ne, indb. 2 Rbd. 16 s. Efterretning om den spanske Revolution i Aaret 1808 og den dermed forbundne Krig, i Spanien og Portugal, ved et Øienvidne P. J. Rehfues, oversat af Capitain J. H. Chiewitz, med en Fortale af Professor J. Møller, h. 2 Rbd. 5 Mk. Rector Th. C. K. Vithusens Lærebog i Geographien for Begyndere, Vo. 14 Mk. faaes hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1816-10-21
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1816-10-21
London den 9de October. Man har i franske Blade paatvivlet, at Hs. K. . Prindsregenten havde undertegnet den saakaldte hellige Alliants, for at overtyde de Tvivlende som det Modsatte, læser man den nu i vare Blade, stillet til Hs. M. Keiser Alexander, oplydende saaledes : Carltonhouse 6te Octor 1815. Min kjøre Hr. Broder og Fetten. Jeg har havt den Ære at erholde Deres Keiserl. Majesigts Skriveise, samt den dermed fulgte Afskrive af den med Deres høie Medforbundne d. d. 26de Septbr. i Plarig undertegnede Traktat. Da den Brittiske Forfatnings Former, dem jeg i Nationens Navn og som dertil bemyndiget af min Fader, skal haandthave, ikke tillade mig at antage den, i den Form den er mig forelagt; saa vælger jeg dette Middel, for at tilkjendegive de høie Souveræner som sluttede den, min fulde Antagelse af de Grundsætninger den indeholder, som og Tiltrædelsen af den Erklæring de have gjort, at tage den kristelige Religions guddommelige Forskrivter til Regel for deres Forhold i selskabelige og politiske Forbindelser og at befæste der Samdrægtighed, der altid burde finde Sted mellem alle kristelige Folkeslag. Det vil fremdeles altid være min alvorlige Bestræbelse, at indrette mit Forhold li de forskjellige Tilfælde Forsynet sætter mig, efte disse hellige Grundsætninger og medvirke med min høie Medforbundne til alle de Forholdsregler, som sigte til Fred og Menneskeheld. Jer er med uforanderlig Følelse af Venskab og Hengivenhed Nyrr. Broders og Fetters Broder og Fetter. Georg, P. R.)
Viborger Samler, 1816-10-21
Endnu den 16de Septbr. laae den amerikanske Enskadre for Anker ved Neapel.
Viborger Samler, 1816-10-21
Den 6te d. indtraf Lord Exmouth med QveenCharlotte og den øvrige Division til Spithead. Den anden Division kom til Plymouth.
Viborger Samler, 1816-10-21
Hertuginde Wellington og Frue Canning ere reiste til Frankrig. Den første for at besøge sin Gemal Netto som Exmouths Flaade løb ud fra Algiers Bay, rasede et heftig Tordenveir, under hvilket en algiersk Fregat (ventelig truffen af Lynild) brændte fra Toppen af: saa at Jlden dannede et Kors.
Viborger Samler, 1816-10-21
Den nuværende Loromajor Wood er atter anden Gang valgt. Han er af Oppositionen. Sir Burcheltabde derved et Vesdemaal af 2000 Guineer. Siden 1692 har det Tilfælde ikke truffen, at En er valgt igjen til denne store Hæderspost. Han havde 2452 Stemmer.
Viborger Samler, 1816-10-21
J Rottingham have Jnsurgentere atter staaet Fabritmaskinerittn. Bliver det saa ved, maae de Fleste nedlægge Fabrikerne.
Viborger Samler, 1816-10-21
Hertugen af Cambringe agter den 10de d. af reise tilbage til Hannover.
Viborger Samler, 1816-10-21
Manufakturiskerne have ansøgt om, at det maatte forbydes fra England at udføre spunden Bomuldsgarn, da det meget hindrer Salget af vævede Vahre.
Viborger Samler, 1816-10-21
Paris, d. 8de October. Her i Paris er nylig opdaget et Vaabenforraad- og dertil brugte Arbeidere; det første konfiskeredes; de sidste bleve heftede.
Viborger Samler, 1816-10-21
Det hedder fra Martiniqve den 4de August at man ikke der har nogen guul Feber, ligesom man og fra Guadeloupe veed, at Rygtet om, at den skulle være der, var ugrundet.
Viborger Samler, 1816-10-21
Fra Overtalien udvandre mange Bønder til Corsika og Sardinien. Fouches Godser i Frankrig vurderes til 6 Mill. Fr. J 35 Departementer har man atter valgt alle de Deputerede, som havde den befalede Alder (40 Aar.) Protestanternes Kirke i Nismes, der endnu ikke var fuldfærdig efter Jldebranden, er atter afbrændt I Douay er en Sennet fra Paris og en Æblesælgerske Euery fra Lille, dømte fra Livet som Falskmyndtere. Den første er henrettet; Qvinden har man anbefalet til Kongens Naade.
Viborger Samler, 1816-10-21
Ved at reparere en Kirke i Lyon, har man fundet Kardinal Bourbons Grav, som blev jordet 1488.
Viborger Samler, 1816-10-21
Hs. M. Kongen har givet Staden Nogent, efter Hertugen af Angoulemes Forestilling, 100000 Fr. En Deel af den Kongelige Livgarde er gaaet til Versailles og St. Germain. Endeel Gardehusarer, ere komne i deres Sted. Gardeartilleriets 3die Comp. er forlagt til Slottet i Vincennes. Gardenfanteriet skal herefter trække paa VagtBataillonsviis.