Aalborg Stiftstidende, 1827-11-07
Oprøret i Catalonien begynder vel noget at tabe sig, da General Grev d'Espagne, som har betydelig Overmagt, truer de Gjenstridige med Jld og Sværd, og flere Oprørere, have allerede underkastet sig, i det Mindste indtil de faae Leilighed til at reise Hovedet igjen. Jmidlertid søge Munkene, blandt hvilke Barfødderne især vise sig utrættelige, at vedligeholde Oprøret og holde Almuen i Uvidenhed. En af dem har proclammeret, at den Konge, som er kommen til Taragona, kuns er en Straamand, og næsten alle indbilde de Folket, at Kongen holdes fangen af Negerpartiet. Opgrørerjuntaen i Manresa er med Jep deel Estangs trukken tilfjelds og de medtoge General Romagosa og flere Fanger, som de agtede at lade skyde, men det er dog lykkedes disse siden, ikke allene at undslippe til Kongsmændenes Hovedkvarteer, men endog formaae deres Vagt til at følge med. Grev d'Espagne blev i Manresa, hvor han indtraf den 8de October, modtagen med megen Høitidelighed. Bymændenne sendte ham en Deputation imøde, anført af Byens Kæmper. (Disse ere Dukker af Piletræ, udmajede til at forestille berømmelige Helte fra deres Stad, der i Oldtiden have udmærket sig ved drabelige Storværk.) Fra Manresaasendte Greven Troppeafdelinger til Prata de Liusammer og til Cardona, fra hvilket sidste Sted Jepeskyndeligst trak sig tilbage til Fjeldene. Villela, en anden Oprørshøvding, som opholdt sig i Nærheden af Vich, hørte, at der i denne Stad var tilsagt at holde 12000 Rationer i Beredskab for de kongelige Tropper, hvorpaa han strax lod Magistraten vide, at hvis denne befaling blev efterkommen, skulde han forvandle Staden til en Askehob. Da imidlertid Kongs mændene nærmede sig, søgte Villela Fjeldene. - Girona, som i en heel Maaned har været beleret og haardt betrængt af Bondehæren, er den 10de October sluppen fri ved lykkelig Undsætning fra Kongsmændenes Side, ved hvis Jnd rykken Staden var prægtigen belyst, hvilket da velsunderlingen Omstændighed kunde være Andet, hvad enten saa Befrierne vare velkomne eller ikke. Bondehæren, som beleirede Staden, bestod af flere tilhobe forenede Bander, og har nu igjen opløst sig i saadanne, som frygteligen hærie Omlandet, ligesom i det Hele Jep, Sneglen, Villela og de øvrige Ringledere efterlade frygtelige Spor efter sig, hvor de færdes igjennem Bygderne. - Noget af det Værste forKongsmændene er, at der ere for mange blandt dem selv, som ville heller end gjerne gjøre fælles Sag med Oprørerne, saa at snart Jugen nuomstunder meere staaer til at stole paa. J Tortosa ere Jægerne og Grenadererne af de kongelige Frivillige blevne afvæbnede, fordi de havde vægret sig ved at rykke ud mod en Bande i Mora. I deres Sted oprettes et Skarpskytter-Corps. - Sneglen opholder sig endnu i Conca de Tremp, og alle Fieldsnævrer og Veipasse i Catalonien, selv paa Veiene omkring selve Taragona, hvor Kongen opholder sig, er mestendeels i Oprørernes Besiddelse. - Kongen skal være moxen kjed af sit Ophold blandt Catalonerne, hos hvem han vil efterlade Grev d'Espagne med 25000 Stridsmænd, hvorimod han selv, saasnart det kan lade sig gjøre, agter at drage tilbage til Valencia. Alle Spanske Tropper mod den sydlige Grændse af Portugal, samt ellers i Andalusien, ere af Generalcaptainen Queseda beordrede tilbage til Sevilla, fordi sammesteds befrygtes et Oprør, ligt det i Catalonien. Der findes Folk i Spanien, som paastaae (med hvad Grund vides ikke), selve Premierministeren Calomarde er i Ledtog med Cataloniens Oprørere, hvilket dog næsten synes utroligt, men man seer jo saamange utrolige Ting i vor Tid.