Norske Intelligenssedler, 1808-06-24
Fredag. et, Med af 22de Norge et, ed allernaade Norge Af Bladet Bellona, Nr. 30, dat. d. 20de Juni, Bellonas Udgiver iler, især for sine udenbyes Læseres Skyld, at melde disse den Engelske Kutterbrig Seagull paa 16 24pds. Karonader, ført af Capt. Catheart, erobret af vor Kutterbrig Lougen under Hr. Lieutenant Wulff, og 4 af vore Kanonbaade, en halv Miil vestenfor Flekkerøe. Affairen, som kunde sees fra det paa Odderøen liggende Udkik, og hvoraf hvert Skud kunde høres i Byen, begyndte i Gaar Eftermiddag Kl. 5 og endte Kl. 6 3/4, da Fienden overgav sig. Vi tælle paa vor Side een Mand død og to blesserede, som Lougen har; den Engelske derimod, hvis Besætning udgjorde lidt over 90 Mand, imellem 20 til 30 døde og saarede, hvoriblandt Chefen let blesseret, den Næstkommanderende mistet Armen, den tredie Officeer skudt, Masteren ligesaa; Skibet selv ligger læk og ramponeret paa Grund i Fosvigbugten strax vestenfor Flekkerøe, hvorhen det efter Bataillen henførtes. Dette foreløbigen, snart nærmere og flere Oplysninger siden ved den Kongelige interimistiske Regjeringskommissions Anordning af 3die d. M. (indført udi Tillægget til No. 45 af disse Blade) er det bestemt: At ingen maae bage Rugbrød til Udsalg af sigtet Meel, men at alt det Rugbrød som er bestemt til at sælges, skal begges af sammalet Meel. Det er derefter vedtaget, at der af saadant Rugbrød, vel baget og steget, skal gives 7 Lod for 1 Skilling, eller 28 Lod for 4 Skilling. Ligesaa er det vedtaget, at den gamle Uskik, nemlig, at bage Brød til 3 1/2 s., og til s., skal være afskaffet, men at derimod det almindelige Udsalgsbrød skal bages til 4 eller 8 Skilling, og altsaa veie 28 eller 56 Lod. Disse Foranstaltninger og vedtægter overholdes nu meget nøie af Byens virkelige Bagere; men da herved møder en Uleilighed, nemlig: at Høkere, Marketentere og Sælgekoner, som forhen af Bagerne kjøbte Brød for 3 1/2 s. og solgte det igjen for Skilling, nu kjøbe Brød for 4 Skilling, og lade sig igjen for samme betale 5 Skilling, hvorved den Fattige taber; saa har jeg, efter Overlæg med Bagerne, truffet den Foranstaltning: At Bagerne fra næste Uges Begyndelse skulde være forsynede med smaae Rugkavringer til 1/2 s. Stykket, og at Høkere, Marketentere og Sælgekoner, som udsælge Rugbrød, skulde være forpligtede til, naar de for et Fireskillings Brød lade sig betale 5 sk., tillige at levere Kjøberen en saadan Kavring af 1/2 Skillings Værd, hvorved de beholde en passende Fordeel, uden at Vedkommende kan siges fornærmet. Den Høker, Marketenter eller Sælgekone, som ikke vil holde sig dette efterretteligt, kan ikke vente sig hos Bagerne at blive forsynet med Brød til Udsalg. Jeg har ellers i Gaar med megen Forundring erfaret, at der endnu gives Folk, som tvertimod Forbudet, bage Brød til Udsalg af sigtet Rugmeel, og til en meget uforsvarlig Vægt. At dette ikke skeer af Byens virkelige Bagere, derom er jeg overbeviist, men saafremt Vedkommende ikke vil afholde sig fra en saa anordningsstridig Handlemaade, maae de tilskrive sig selv. hvad Ubehageligheder deraf kan flyde; thi en Sandhed er det, at en Bonde i Gaar har betalt 8 s. for et Rugbrød af sigtet Meel, der ikkun var maadelig vel baget, og allene veiede 35 Lod. Den skarpeste Undersøgelse skal blive foretaget for at opdage hvem der kan handle saa uforsvarlig. Politiekammeret i Christiania den 24de Juni 1808. J. Wulfsberg. Enhver Statens Borgere, end mere hver Embedsmand bør værne, efter Mulighed, mod den nu trykkende Meeltrang; jeg har derfor, saasnart Aarstiden tillod det, ladet samlet islandsk Moss, ladet danne den til Meel og Brød, og uddeelt Prøver deraf til hver Forekommende. Men da islandsk Mos kun gives faa Steder her i Bøigden, har jeg stræbt at faae opspurgt hvad af grønne Væxter kunne tjene til Hielpemiddel ved Blanding med Meel. Følgende, som jeg ikke har bemærket nævnede i de offentlige Blade, troede jeg passende at anføre: 1) Smørbuk eller Fedebuk, Jonsækgræs, Kinkgræs m. m. (Sedum Telephium); den voxer mellem Stene paa bjergagtige Steder; en almindelig bekjendt god sund Væxt. 2) Kaal-Guppel eller Goble, Finnekaal, (Campanula latifolia); en her meget kjendt, og som Kaal brugelig, Væxt. Begge disse, hver for sig, kunne benyttes saaledes: til Grød hakkes Blade og Stilke, efter at være vel rensede og afskyllede, koge med en Jævning af saare lidet Meel, da de give en meget velsmagende Spise, til Brød bør man lade Blade og Stilke vel koge, derpaa afkryste med Hænderne det meste Vand, og enten hakke det Kogte, eller stampe det som Potatos, nu blandes Meel dertil under Knaningen, og det behandles som anden Fladbrød Deig. Anstillede Forsøg have lært, at de nævnte Slags, saavelsom Næsle og Syre, aldrig give saa godt Brød, naar de handles raa, som naar de først koges. Almetræets og Silketræets Løvere ogsaa meget tjenende Midler til Brød ved Blanding med Meel, endog Almebarken anprises. Med Qvekeroden er ogsaa gjort Forsøg hos mig; den giver et godt velsmagende Meel, som dog ikke vil skikke sig ret under Behandling til Brød, synes derfor bedre benyttet til Brygning; af Qvekerod, som var smaaskaaret, tørret i Bagerovn og derpaa knuset med Brødkjevle, gave 4 Potter, brygget paa sædvanlig Maade (uden Tilsætning af nogen anden Ting, end lidt Humle og Gang) Bouteiller Øl lignende Drik, naar noget Malt føies dertil, maae det blive endnu bedre. Til Brygning har jeg ogsaa hørt brugt, med Fordeel, Sisselrod (Polipos vulgare), kaldes ogsaa Engelsød, Steensød, Mariebregne; men hermed er endnu ikke hos mig forsøgt. Skytsmoe Præstegaard den 12te Juni 1808. C. Hansen.