JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
En Veirmølle, hvortil er god Næring, kan med tilliggende Beboelse og Markjorder, faaes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Til Efterretning for min sal. Mands Handelsvenner bekjendtgjöres herved, at jeg for det Første fortsætter den af ham drevne Viinhandel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
da jeg agter underhaanden at udsælge mit Lager til saa billige Priser som muligt. Aalborg, den 16de November 1831. Cathrine sal. Borregaards.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Af en indgrøftet Eng ved Lindenborg, er Natten mellem den 5te og 6te October, bortkommen en Stud, mærket H. Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Da det ved 3die Auction, den 12te Dennes, gjorte høieste Bud, paa det Kjøbmand Selgen Bjerring forhen tilhørende Sted, Nr. 574 i St. Hansgade, som er udlagt Stervboet efter Skipper Ribers Enke for den deri indestaaende Prioritets Gield, ikke er bleven approberet, saa bliver bemeldte Sted herved stillet til en 4de Auction, der afholdes i Stedet selv, Torsdagen den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 10; thi ville Liebhavere behage at indfinde dem ovenmældte Tid og Sted. Aalborg, den 16de November 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Man har i London været temmelig urolig i Anledning af en Forsamling af Arbeidsfolk, som fandt Sted, geller skulde have fundet Sted den 7de November paa Vhite=Conduit Fields. En vis Benbov, en længe berygtet Radical, havde sammenkaldt den, for at debattere lover Reformbillen, men han havde tillige opfordret de Mødende til at forsyne sig med passende Gjenstande, for at kunne modtage Politiet høfligt, samt tage en Prøvestok og en Prøvecocarde i Øiesyn hjemme hos ham selv. Saavel Times som Courier undlode likke at advare deres Medborgere mod disse Jntriguer. Den første fortalte, at den havde bragt i Erfaring, at len uhyre Mængde Stokke og Knipler vare anskaffede, for at bevæbne Deeltagerne i Forsamlingen og at mange vilde bære Skydegeværer under deres Klædninger; den opfordrede derfor alle skikkelige Folk i London og Vestminster til at lade sig indskrive i Borgergarden og væbne sig mod Tyve og Brandstiftere, skjønt den ikke tvivlede paa, at jo Regjeringen paa sin Side var paa sin Post. Courier anseer vel Beretningen om Stokkene og Geværerne for overdreven, men raader dog ligeledes sine Medborgere at tage sig i Agt, da det var udenfor al Tvivl, at de Personer, der havde sammenkaldt hiin Forsamling, havde Ondt i Sinde, og at det var bekjendte Anarchister, hvis Element er Oprør og hvis Haandværk er Forstyrrelse. Det Hele løb imidlertid godt af, tildeels maaskee fordi Hovedmændene fandt deres Hensigter røbede og Politiets Anstalter for gode; et Par Tusinde Mennesker stimlede vel sammen Kl. 11, men en stærk Pladskregn og dem snart fra hinanden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Bristol er nu Roligheden fuldkommen gjenoprettet. Omtrent 50 af Mordbrænderne ere arresterede og iblandt dem en kjæmpestærk Jrlænder, som anførte Angrebet paa Raadhuset; i det Hele have mange Jrlændere taget Deel i disse Optøier. Ved Undersøgelserne ver det oplyst, at næsten alene Rovsyge, ikke politiske Hensigter ligge til Grund for de forefaldne Voldsomheder. Af den fornemste Plads i Staden, QucensSquare, ere de 2 Sider ødelagte; i det Hele regner man, at 70 store og fuldkommen meublerede Huse ere afbrændte. - Endnu om Natten mellem den 1ste og 2den lavede et Par Tusinde Arbeidere fra Kulgruberne i Bilton sig til at trænge ind i Byen, men efter en heftig Skjermydsel med Constablerne bleve de drevne tilbage. Uafladelig findes Tyvekoster, som Plyndrerne, havde gjemt paa forskjellige Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Det har vakt megen Opsigt, saavel i England som Frankrig, at den engelske Regjering har tilsendt Flaaden befaling om at lægge Beslag paa de Skibe, der forventes at være bestemte til D. Pedros Expedition mod D. Miguel. Tre ere allerede anholdte, nemlig den i Dunerne beliggende Kongresso og Fregatterne Juno og Asia i Gravesend. De i London tilstædeværende Portugisere have ved Efterretningen herom strax holdt en Forsamling og afsendt en Coureer til D. Pedro. Courier paastaaer i denne Anledning, at Anholdelsen ikke er skeet efter Ordte fra det udenlandske Departement, men ifølge en edelig Angivelse for det indenlandske Departement, hvor da Angiveren beraabte sig paa Loven imod Hvervinger for Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Belgien. - Holland. Endnu er Tractaten ikke antaget af den sidste Lands Regjering, men man venter dog indtil videre en provisorisk Fred. Den engelske Escadre er, som allerede bekjendt, vendt tilbage til Dünerne, og i London mene mange, at det ikke blot er Stormen, men ogsaa Politiken, der har foranlediget denne Tilbagevenden og at en Coureer fra den russiske Gesandt i Paris har bragt megen Røre blandt Diplomaterne i London. Det franske Blad Messager indeholder et formeentligt Svar fra Kongen af Nederlandene paa Conferentsens Forslag. Kongen erklærer deri, at det vel vil være ham meget kjært at bidrage til Fredens Vedligeholdelse, men at han dog forbeholder sig at bruge sin Krigsmagt, saafremt hans Riges Jnteresse skulde kræve det - at han nok vidste, at han i Magt ikke kunde maale sig med mange andre Stater, men tractaterne og paa sit Riges Uafhængighed, hvilken det gamle Holland allerede længe før besad - at han iøvrigt er villig til at lade sine Gesandte gjennemgaae de bekjendte 24 Artikler med Conferentsen og derpaa med samme afslutte en Adskillelsestractat imellem Belgien og Holland. J et følgende Nummer kalder dog Messager, selv Ægtheden af dette Svar i Tvivl, og tilstaaer, at det ikke officielt er meddeelt det franske Ministerium, ja vil endog have nyere Efterretning om, at den preussiske Gesandt i Haag har faaet Ordre fra sin Regjering til af alle Kræfter at drive paa Tractatens Opfyldelse. J Brussel gik det Rygte, at Holland havde forlangt en Frist af 4 Maaneder til at give et endeligt Svar paa Forslaget, ligesom det ogsaa ansaaes for vist, at Kong Leopold paa sin Side har gjort sin Anerkjendelse saavel af Holland som de andre Magter til en ufravigelig betingelse for Tractatens Antagelse. Kort - det eneste Visse, man kan sige om de beliskhollandske Anliggender er, at de endnu ere uafgjorte og at man ikke engang kan sige, naar de kan ventes afgjorte. Choler af
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J London herskede endnu den 7de Novbr. den største Meningsforskjellighed, om den i Sunderland udbrudte Sygdom er den asiatiske Cholera eller ikke, men det bliver dog nok den rette alligevel. Den 6te Novbr. modsagde Courier sin første Beretning og anførte en Rapport fra Sundhedscommitteen, efter hvilken ingen nye Tilfælde vare bemærkede, samt at allerede i sidste Sommer lignende Symptomer vare observerede. Den 7de angrebes imidlertid to Personer og den 8de fire; af disse 6 Personer vare sidste Dag allerede de 2 døde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J alle de større Stæder paa Fastlandet, som i den senere Tid have været hjemsøgte af denne Sygdom, er den nu i Aftagende. J Berlin døde den 13de 6, i Breslau den 10de 6, i Magdeburg den 12te 3, i Petersborg den 31te October 3, i Stettin den 10de 1. J Hamborg døde den 15de Novbr. 6; i Altona ere i 7 Dage ingen blevne angrebne og da de 2 Børn, der endnu vare syge (en Dreng paa 10 og en Pige, paa 9 Aar), begge ere i Bedring, saa er der for Øieblikket (den 13de) efter Sundhedscommissionens Anmeldelse ingen Cholerasyg i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Godsejerne i Districtet Dansch Vohlder og Beboerne af Landskabet Stapelholm have indgivet en Ansøgning til den danske Regjering om Sundhedscordonens Ophævelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Berlin vare af Cholera indtil 8de November: Syge, helbr., døde, und. Behandl. Den 9de 11. 8. 11. Den 10de 14. 12. 12. 63. Den 11te 8. 8. 5. 58. Den 12te 7. 7. 5.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Breslau vare af Cholera indtil 7de November: Syge, helbr., døde, und. Behandl. Den 8de Den 9de 23. 9. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Köningsberg vare af Cholera indtil 5te Novbr.; Syge, helbr., døde, und Behandl. Den 6te Den 7de J Ægypten har Cholera bortrevet 50000 Mennesker, af en Befolkning paa i det høieste 3 Millioner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Blandede Efterretninger. J England hersker selv imellem Reformens Venner betydelig Meningsforskjellighed om tvende vigtige Punkter, nemlig om politiske Foreninger samt om Borger eller Nationalgader. Medens nogle ophøie de første til Skyerne, som et Middel til at udbrede National- aand, ansee andre dem snarere for Redskaber i urolige og ærgjerrige Jndividers Hænder. Hvad Nationalgarden angaaer, da siges derom, at Frankrig vel trængte til disse efter Revolutionen i Juli, da det truedes med fremmede Angreb, der maaskee ogsaa vilde have funden Sted, hvis den polske Opstand ikke var udbrudt, og have nødt Armeen til at forsvare Grændsen. Denne Fare har England ikke at befrygte og de engelske Kjøbmænd holder desuden ikke af at lege Soldater. De nyeste Scener i Bristol vil dog rimeligviis bringe Englænderne paa andre Tanker i dette Stykke, thi de lære, at hvor der hersker Gjæring og Partieaand af Betydenhed, der er det ingen Leeg, men ramme Alvor med Nationalgader. Soldaterne kan under saadanne omstændigheder umulig være alle Steder, og det bliver da Pligt for enhver Borger og allermeest for dem, der har noget, i Nødsfald at kunne forsvare sit Eget. Et ret træffende Bidrag til Oplysningens Tilstand i Spanien indeholdes i en nys udkommen Forordning om en Afgist paa Testamenter. Af Testamenter, ved hvilke Slægtninge indsættes til Arvinger, gaae nemlig 3 a 4 Procent; har derimod Testator indsat sin eller sine Slægtninges Siel til Arving, c: bestemt at Pengene skal anvendes til Sjælemesser, svares kun 2 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Fra Paris skrives: "Hr. v. Rothschild er dømt til 2 Dages Fængsel, fordi han havde kjørt i en Kabriolet uden Nummer. Et nyt Beviis paa, at Cholergen ikke har skræmmet Hamborgerne fra deres sædvanlige Forlystelser og Livsnydelser, er Aabnelsen af Perinis og Jostys (fra Berlin) saakaldte nye Alster=Halle ved neuenJungfernsteeg, som fandt Sted den 1ste Dennes, og den overordentlige Frequence, dette nye elegante Restaurations- og Forlystelses-Sted allerede har vundet. "Der Freischutz" veed ikke et eneste Establissement i hele Tydskland, som lader sig sammenligne med denne Restauration, der er indrettet i en grandis Stiil, forlener Elegance og Beqvemmelighed og leverer alle Forfriskninger af den bedste Sort til den laveste Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Kongen af Frankrigs Reise er bleven udsat; der gi des hertil forskjellige Grunde, hvoriblandt, at Veiene ere saa slette.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Persien har der paany regnet Manna. Den dæk skede en stor Flade og laae paa mange Steder 10 Tommer høit. Qvæget aad det gjerne, og det Brød, man bagte deraf, smagte særdeles godt og var yderst nærende. Alt i Aaret 1829 opløste Pariser-Academiet en Prøve af den i Aaret 1828 faldne Manna, og fandt at det var en Moes Art, som Vinden førte med sig. Ogsaa 1824 skedte dette i Persien. J det 16de Aarhundrede reddede det der, efter Historieskrivernes Vidnesbyrd, en stor Mængde Mennesker fra at omkomme af Hunger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Jldebranden, som blot nogle Dage ophørte i Constantinopel, er nu atter begyndt. Den udbrød igjen i Qvartererne ved Marmorasøen, og da disse næsten aldeles beboes af Grækere, Armeniere og Jøder, har Handelstanden derved lidt et stort Tab. Tre Armenileres betydelige Magaziner, en græsk Kirke, og to meget freqventerede Bazarer, ere blevne ødelagte af Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J England brygger man nu Øl af Runkelroer (hvide Veder) istedetfor af Malt, og dette Øl skal være særdeles godt; ligeledes begynder man at brygge Øl af Kartofler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Frankrig forfærdiger man nu Blomstervaser af Pap. Man anbringer paa samme de fineste Tegninger, Kaabbere og Zirater, saa de blive ligesaa smukke og smukkere end Porcelains, og da de koste ubetydeligt imod disse, saa have de alt stor Afsætning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Fædrenelandet. Kjøbenhavns Havnepriser, den 12te November. Lollandsk Hvede. 7 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 8 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug.... 5 Rbd. 1 Mk. - s. - 6 Rbd. 1 Mk. - s. Østersøisk Rug. 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 6 Rbd. 3 Mk. - s. Byg 2radet, Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. - 4 Rbd. 1 Mk. 8 s., Havre.......... 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk Smør. 64 Rbd. - Mk. - s. - 72 Rbd. - Mk. - s. Fynesk Smør. 54 Rbd. - Mk. - s. - 64 Rbd. - Mk. - s. Sjællandsk Smør 56 Rbd. - Mk. - s. - 62 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. 3 Mk. a 11 Rbd. - Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 212. Kjøbenhavn, den 15de November. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 152 a 152 1/2 R. t. S. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45445 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 90 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 8585 i Banco. Nationb. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 1024102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 108 a 108 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 104 i Banco. - 4 pC. Dito Dito 98 1/299 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 99 a 10oir. S. - 4 pCt. uopsigelige norske Statsoblig. 60 i Banco. 3 pC. nye danske Obl. 6464 1/2 L. Sterling. Hamborg, den 15de November. Bourdeaux 187 1/2. Petersborg 9 7/8. London 2 M. 13 Mk. 7 3/4. k. S. 13 Mk. 8 1/2. Cadix 45 1/8. Lissabon 43 1/2. Amsterdam k. S. 34, 90 2 M. 35. 10. Madrid 45 1/2. Kjøbenhavn 212. Spe. 3 pC. Avance. Disconto 4 1/2 pC. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Den 5te Septbr. er i Landsoverretten, ligesom ved Aanst og Slaugs Herreders Extraret, Mads Bertelsen, Vedtofte i Colding Arrest, for 3die Gang begaaet Tyverie, dømt at hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid. S. D. blev Pastor Kabell i Hjortvang frifunden for Tiltale af Huusmandsenke Ane Marie Sørensdatter sammesteds, i en Sag, hvorunder hun fordrede Erstatning for af Appellanten foretagen Disposition over en Toft, som hun formener at henhøre til hendes Huus. Ved Tyrsting og Wrads Herreders Ret var Pastor Kabell tilpligtet at udrede Erstatning med 10 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
S. D. er Viborg Byetingsretsdom stadfæstet, hvorved Overformynderne i Viborg, Kjøbmand Klem og Brænderiebestyrer Haubroe ere frifundne for Tiltale i en mod dem af Ex. jur. Alstrup og P. Rognstrup af Randers anlagt Sag, angaaende 246 Rbd. 14 1/2 s. Sølv med Renter, Appellanten affordrer Jndstævnte, som formenes ved slet Bestyrelse at have foranlediget Tab af denne Capital, der for Anna Bram, med hvem Rognstrup blev gift, var indsat under Overformynderiet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Den 12te Septbr. er i en Justitssag mod Otte Christensen og Jens Nielsen Gaden af Helberskou samt Niels Nielsen Lansten af Odde, der tiltales, de tvende første for at have aflagt falsk Vidnesbyrd og den sidste for at have forledet dem dertil, og denne tillige for Hoer, for at have ombragt sin Moder med Gift og for tyranisk at have behandlet sin Slegfredsøn, først og sidstnævnte dømte at straffes paa deres 2 Fingre, og Jens Nielsen Gaden at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Ved Hellum, Hindsted Herreders Extraret var denne tilfunden at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus som Forbedringshuusfange i et Aar. S. D. er Møgeltønder og Ballum Birketingsrets Dom stadfæstet, hvorved Jens Jensen af Vesterende Ballum, for Tyveri forenet med Jndbrud, er dømt at stryges til Kagen og hensættes til Arbeide i Viborg, Tugthuus paa Livstid. S. D. er Morsø Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Peder Christian Christensen og Christen Mikkelsen af Skallerup, der tiltales, den Første for anden Gang begaaet Tyveri og den Sidste for Hælerie, ere dømte, Førstnævnte at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar og Sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage og Nætter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Den 19de Septbr. blev Bølling og Nørre Herre, ders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Niels Sørensen, Mose i Ringkjøbing Arrest, tiltalt for Hestetyverie, er frifunden for videre Tiltale.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
S. D. er Helene Elisabeth Winge i Aalborg Arrest, for Tyverie og Hoer, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. Ved Aalborg Byes Extraret var Straffetiden, bestemt til 4 Aar. S. D. er Morten Jepsen Svingel i Ringkjøbing Arrest, for at have anbuden og udgivet falske Penge, frifunden for Actors videre Tiltale. Ved Ulfborg-Hinds Herreders Extraret var han dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 8 Dage. S. D. paakjendtes nogle af Kjøbmand C. Stilling, i afg. Kæmner Høyers Boe anmeldte Fordringer, og blev Stilling tilkjendt at godtgjøres 194 Rbd. 3 Mk. 8 s. S. og T.; under Skiftet derimod ikkun 28 Rbd. 5 Mk. 8 s. S. og T.)S. D. er i en Sag, ang. en, efter Reqvisition af Apotheker Gad i Sæbye, hos Kjøbmand Schjoldanforetagen Jnqvisitionsforretning, hvorunder blev forefunden noget Stjerne-Annis og Enebær-Olie, som derefter ved Dom blev confiskeret, Schjoldan frifunden og Gad tilpligtet at betale ham en Reparation af 30 Rbd. for den afholdte Jnqvisitionsforretning. Ved Sæbye, Kjøbstæds Politiret er denne Forretning stadfæstet, de nævnte Varer confiskerede, Schjoldan idømt en Mulct af 10 Rbd. og Omkostninger 20 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
S. D. er Tømmermester Sabroe i Bjerre Mølle, som havde opført en Broe nedenfor Langelund Mølle, hvilken han ved Licitation overtog at være ansvarlig for i 3 Aar; men som forinden ved Tøbrud er ødelagt, tilpligtet at betale det Offentlige 69 Rbd. 4 Mk. Sølv. Ved Tørsting og Vrads Herreders Ret var Sabroe frifunden. S. D. er en af Skovfoged Mathias Jensen ved Vindom Overgaard udtagen Stævning mod Tjenestekarl Christen Justesen i Dalsgaard, angaaende Paastand om, at dennes Moder, som ved Middelsom Synder lyng Herreders Ret ikke blev admitteret til Vidnesbyrd i en Sag, betræffende Trudsler og Undsigelser af Jndstævnte mod Appellanten, afviist.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Den 26de Septbr. er Hans Christensen af Veile, Arrest, tiltalt for Tyverie forenet med Jndbrud, dømt Extraxen, ges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Veile. J en Nabobye skulle efter Forlydende tvende Kavallerer i denne Tid have duelleret. Den Ene, siger Rygtet, fik sin Haand aldeles spoleret. De skulle have fægtet mandeligen. - Vore Dueller, siges der i Horsens Avis, ere nutildags blotte Spilfægterier, man skyder for at tilfredsstille sine Venner, ikke af egen HevnelystDuellanterne stille sig i ærbødig Afstand og vogte sig, saa godt de kunne, for at træffe og skeer dette ved en ulykkelig Hændelse, hvilken Jammer og Klagen høres ikke da? Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Natten til den 13de November indstrandede ved Hirtzholmen, Sluppen Pelikanen, fra Norge, ført af Skipper Gunder Jensen, paa Reise fra Østerriisøer, til Randers med Trælast. Besætningen, 4 Mand, blev reddet, men Skibet kan ansees som Vrag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Natten til den 14de November indstrandede ligeledes ved Hirtzholmen en norsk Dæksbaad paa 4 Læster, ført af Skipper Jørgen Terjussen, hjemmehørende og kommende fra Arendahl med Trælast, og efter Sigende bestemt til Vestkysten. Fartøiet forgik paa Stedet, saa Skipperen og en Mand tilsatte Livet, hvorimod Befragteren, Christian Frederiksen af Løkken, med megen Møie reddede Livet paa nogle Vragstumper.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Efter Rygtet skal ogsaa i disse Dage paa Vestkysten af Horns Herred være forlist et der hjemmehørende og fra Norge hjemvendende Fartøi, hvorved Mandskabet, 3 Mand og en Passageer skulle være druknede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Continuation af hvad der forrige Aar er bleven meddeelt til Avisen i Anledning af Frederikshavns Havneanlæg, tilføies nu følgende: Arbeidet begyndte i dette Foraar saa tidligt muligt og med saadan Kraft, at allerede efter føie Tids Forløb flere af de Baade der tilbragte Steen fra Søsiden maatte afskediges, og da snart Molerne vare forhøiede efter deres Bestemmelse og saaledes som den lagte Plan udfordrede, paabegyndtes Broehovedernes Fuldførelse og Molernes Docering, hvilket alt fortsattes med samme beundringsværdige Hurtighed som hele Arbeidets Udførelse. Hvad denne Docering angaaer da er samme, man kan vel sige, mesterligen udført, idet Molerne indvendig mod Havnen fra Vandspeillet af udgjør en fuldkommen jevn Flade med behørig Skraaning indtil Molens Høide og derfra til sammes Brede, hvor et masivt, for Vind og Veir beskyttende, Plankeværk, er anbragt, udgjør en ligesaa fuldkommen horisontal Flade, begge Flader saa smukke, som det vel har været muligt at danne af Kampestene i deres natarlige Tilstand og endnu endmere er ovenpaa Molerne for at udfylde de aldeles ubetydelige mellem Stenene værende Aabninger, foregaaet en Paafylding af lidet Leer og Skjælsand (Sand hvis Hovedbestandeel er Conchiller), hvilket har gjort de oft omtalte Molet jevne endog for finere Slags Skoetøi, end Søfolk almindeligviis bruger. Langs den mod Havnen vendende Side af det forberørte Plankeværk, der næsten følger Molernes hele Længde, gives saaledes ikke alleneste i ethver Veir den bekvemmeligste og sikkreste Adgang til Skibene i Havnen, der med Bred siden kan, langs den søndre Mole, lægge til et i dette Øiemed fortreffeligt anbragt Pæle, eller Bolværk, men danne tillige den skiønneste Spadseretour, som man vel kan ønske sig. J Molerne sees ingen Træpæle eller slige forgjengelige Sager, hvorimod til Fortøining i Kanten af disse, i passende Afstand fra hinanden, er anbragt endeel svære, som smaae Støtter tildannede og afrundede, Kampestene, der saaledes ei gnaves at Tidens Tand og i Sandhed synes urokkelige, da de ikke allene staae dybt ned i Molen, men endog ved svære, imellem Stenene anbragte Jernbaand ere forbundne med de Egepæle hvorpaa Plankeværket er befæstet. i Sluttes i næste Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Skagen, den 11te November. Mandagen den 7de Dennes havde vi her en uhyre stærk Regn med Storm af S. O., om Aftenen og Natten stærk Lynild i N. V. Det jevnlig vedholdende urolige Veir har næsten aldeles forhindret Efteraars fiskeriet, som er det Fiskerne især bygger paa til Levnetsmidlers Forsynelse for Vinteren. De enkelte Gange Veirliget har tilladt at fiske, har Udbyttet været saare ringe. De høie Kornpriser trykker den Fattige her meere end Nogetsteds, saa det næsten er ubegribeligt, hvor de Fleste faae Livsophold fra. De, ved de 2 sidste her indstrandede og igjen udsatte engelske Skibe, fortjente omtr. 2100 Rbd., komme i denne Tid saare tilpas, kun Skade, at Omstændighederne ikke tillode at iland bjerge den betydelige Deel fra det ene Skib udkastede Hørfrøe, der vilde givet Byen endnu en ikke saa ringe Jndtægt, hvortil den høiligen kunde trænge. Læs.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
En kostbar Ladning er indstrandet her. Østen under Øen forliste, Natten til den 13de Dennes, Fregatskibet. Hervine (næsten nyt og kaaberforhudet), Capt. John Dalrymple af London, kommende fra St. Petersborg, med en Ladning af 700 Fade Talg, 900 Trodser, Potaske og Hørfrø, hvilken Ladning var bestemt til Hjemstedet London. Hertil Øen har Skibet været 28 Dage underveis. Besætningen, 16 Mand, kom næste Morgen tidlig i Land, og bleve om Aftenen lagte under Quarantaine; de ere alle sunde men Skibet forsvandt næste Nat, saa der Dagen efter, da Eftersøgelse derom skeete, ikkun fandtes et Stykke af Bagbordsiden, Masterne, Kjettingerne o. m. desligt. Ladningen og det Øvrige er saaledes upaatvivleligen tabt, hvilket er beklageligt saavel for Assurandeurerne (Lloyds i London) som for Bjergerne her paa Øen. Eftersøgningerne fortsættes imidlertid. Da Vinden var Nordost da Skibet adskiltes, saa ske Kysten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Blandede Efterretninger. Af samtlige iaar fra alle Skoler i Landet til Universitetet Demitterede ere foruden Daniel Brix herfra Aalborg endnu kun indkaldte: F. C. E. Dahlstrøm fra Roeskilde Skole og F. F. S. Krarup, privat demiteret af Cand. Krarup i Kbhvn.