Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Da de til dette Forslags Udførelse fornødne Pengemidler fortiden mangle, besluttedes det at stille samme i Bero indtil videre. 2. Cancelliet havde forlangt Amtsraadets Betænkning med Hensyn til Udredelsen af Omkostningerne ved en i Branderslev Sogn hjemmehørende sindsvag Ungkarl, Christian Hansens Cuur paa Bidstrup gaards Hospital, der udgjøre 3 Rbd. 52 s. ugentlig foruden Udgifter til Extrapleie. Da Patienten, efter de om hans Sygdoms Beskaffenhed indhentede Oplysninger, maatte ansees temmelig farlig for den offentlige Sikkerhed, besluttedes det, i Henhold til Cancelli Circulaire af 6te November 1830, at indstille, at de tre Fjerdedele af Omkostningerne maatte afholdes af Amtsrepartitionsfonden, medens den ene Fjerdedeel udredes af vedkommende Sogn. 3. Sogneforstanderskabet for Skjælby og Gjeddesby Sogne havde begjert Amtsraadets Bestemmelse for, om Gaarden Frisenfeldts privilegerede Hartkorn skulde deeltage i Naturalarbeide paa Biveiene. Herpaa besluttedes det at svare, at naar intet saadant Arbeide hidtil har været præsteret af bemeldte Gaard, maa den, ifølge Forordningen af 29de Septbr. 1841 § 28 in fine ogsaa i Fremtiden derfor være fritaget, men at det iøvrigt maatte overlades Vedkommende at søge Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene. 4. Samme Sogneforstanderskab havde indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, om nogle Gaarde, som fra Skjælby Sogn ere udflyttede paa dettes Andeel af Græsningen Gjedeskoven i Gjeddesby Sogn, ere pligtige at deeltage i dette Sogns Veiarbeide, og om det ikke kunde paalægges Skjælby Sogn at deeltage i Vedligeholdelsen af et Stykke Vei i sidstnævnte Sogn. Herpaa besluttede man at svare, at da de omhandlede Gaarde ved et kongeligt Reskript af 21de Februar 1815, vare indlemmede i Gjedesby Sogn, maatte de ogsaa deeltage i dets Veiarbeide, og at der ikke fandtes Anledning til at paalægge Skjælby Sogn nogen Deeltagelse i det ovennævnte Veistykkes Vedligeholdelse. 5. Samme Sogneforstanderskab havde begjert Amtsraadets Resolution med Hensyn til et Medlems Forslag om Udførelsen af noget Veiarbeide udenfor den lagte Plan for indeværende Aar. J Anledning heraf besluttedes det at tilkjendegive Forstanderskabet, at det maatte have sit Forblivende ved den eengang lagte Arbeidsplan. 6. Til Amtsraaadet vare indkomne Andragender fra flere Sogneforstanderskaber i Fuglse Herred om at Amtets mindre Landeveie, der, med Undtagelse af nogle smaae Strækninger paa Falster, samtlige ere grundforbedrede, maatte vorde fordeelte til Vedligeholdelse mellem Sognene under Bestyrelse af Sogneforstanderskaberne og saaledes, at det overlades til disse at foranstalte Arbeidet udført efter Licitation eller paa anden Maade og de dermed forbundne Bekostninger lignes blandt Sognenes øvrige Udgivter. Da en saadan Foranstaltning vilde være stridende mod Bestemmelserne i Forordningen af 29de September 1828 § 2326 ifølge hvilke dette Arbeide skal foranstaltes af Amtet paa den der foreskrevne Maade for Amtsrepartitionsfondens Regning, besluttedes det at tilkjendegive Sogneforstanderskaberne, at man ikke derpaa kunde indlade sig, samt derhos at bemærke, at der i indeværende Aar bliver anvendt omtrent 1000 Rbd. paa de mindre Landeveie i Fuglse Herred, og at det, af Mangel paa Resoureer ved den stedfundne Overgang fra Naturalarbeidet, ikke har været muligt at udføre Arbeidet tidligere end skeet er. 7. Cancelliet havde forlangt Amtsraadets Betænkning med Hensyn til en af Communalbestyrelsen i Maribo indgiven Ansøgning om Forandring af Markederne der i Byen, saaledes at det sidste Efteraars marked i Slutningen af November Maaned bortfalder, og i dets Sted oprettes trende Heste- og Qvægmarkeder paa den 2den, 4de og 6te Tirsdag i Fasten, samt at det Heste- og Qvægmarked, som nu er forenet med det første Efteraars Krammarked, adskilles fra dette og forlægges til 8 Dage derefter. Da Amtsraadet med Communalbestyrelsen maatte være enig i, at det sidste Efteraarsmarked paa en saa sildig Aarstid er til liden Nytte, medens man kunde vente mere Gavn af nogle Hestemarkeder i Fasten og Delingen af det første Efteraarsmarked ogsaa maatte billiges, besluttedes det at anbefale det Ansøgte, hvorhos man dog maatte modsætte sig at der, saaledes som foreslaaet, gaves Byens Haandværkere Ret til paa Hestemarkederne at have Udsalg udenfor deres sædvanlige Udsalgsteder. 8. Ved Circulairskrivelse af 18de August d. A. havde Cancelliet paalagt Stiftamtet at indhente Erklæring fra Amtets Politimestere med Hensyn til et indgivet Andragende om en Revision af Helligdagsanordningerne for Danmark og indsende disse, ledsagede af Amtsraadets Betænkning. J alle de indhentede Erklæringer var Udarbeidelsen af en ny Lov angaaende denne Materie anseet for ønskelig og det saa meget mere, som Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen i Forordningen af 10de Marts 1840 have erholdt en til Nutidens Standpunkt svarende Lovgivning desangaaende, hvortil ikke mindre Trang spores i Danmark. Amtsraadet maatte ogsaa ansee en saadan ny Lov for særdeles ønskelig og være af den Formening, at den burde bygges paa det Grundprincip, at man ikke ved udvortes Tvang bør søge at bevirke Deeltagelse i den offentlige Gudstjeneste, men at den eneste Tvang, som i denne Retning bør tilstedes, er den moralske Tvang, som Opmuntring og Formanning af Foresatte og Lærere, frembringer, hvorfor den paatænkte Forordning, ved at hæve den i den ældre Lovgivning fastsatte men i lang Tid ikke anvendte Mulct for Udeblivelse fra Gudstjenesten, burde indskrænke sig til en Advarsel mod Lunkenhed i den christelige Pligt til at besøge Guds Huus og en Opfordring til at virke herfor ved Formanning og Exemplets Magt. J Forening hermed maatte Forordningens Tendents være, at fjerne alle udvortes Hindringer for Kirkebesøget og enhver Forstyrrelse af Hviledagens Fred samt af Andagt og Opbyggelse saavel i Kirken som udenfor denne, og den vilde, med Hensyn hertil, fornemmelig komme til at gaae ud paa at forbyde: