JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Dansk Ugeskrift indeholder en Skrivelse fra Etatsraad Estrup til Redaktøren, hvori Forf. udvikler, at Enhver, der indtræder i den slesvigske Stænderforsamling, bør kunne forstaae hvad der paa dette Sted tales og skrives, være sig i det danske eller i det tydske Sprog, men kun behøver at tale og skrive eet af begge Sprog. Forf. yttrer blandt Andet: "Ære og Agt for det tydske Sprog ved Siden af det danske thi det tilhører et stort og agtværdigt Folk, et beslægtet Folk, med hvilket vi befinde os i en stadig Udvexling af Kulturens bedste Frugter. Altsaa, lad mellem Kongeaa og Eider begge Sprog fredes og lyde forligelig ved Siden af hinanden paa Tinget som Organer for Overlæget af fælles og samme Stats interesser!" Forf. slutter med det Haab, at Slesvigerne ville være Slesvigere og ikke slesvigske Holstenere, at de ville erkjende deres egen, eiendommelige Nationalitet. Etatsraad Estrup angiver Sprog forholdene i Slesvig saaledes, at det danske Sprog gebeet omfatter 167 Sogne med 170 til 180,000 Mennesker, (hvoraf 117 Sogne med udelukkende dansk Kirke- og Skolesprog), hvorimod det tydske Sproggebeet indeslutter 79 Sogne med 142 til 150,000 Mennesker, samt at Frisisk er Almuesproget i 31 Sogne med 23,000 Mennesker. Af pløner Ugebladseer man, at Vandstanden i de derværende Søer fortiden er saa ualmindelig lav, at selv Møllerne lide derved og at man i mangfoldige Aar ikke mindes at have seet Mage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Jndvaanerne i Hobro have foræret deres bortreisende Byfoged, Cancelliraad Jansen, en Sølvtheepotte, som et Erkjendtlighedsbeviis for hans Humanitet (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Sø- og Landtrigscommissairen i det 2det jydske District, Oberstlieurenant Diedr. Wilh. v. Hegermann, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, er, under et Besøg i Aalborg, den 18 de afgaaet ved Døden. Den Hedengangne var altid agtet for sit Retsind og sin Nøiagtighed og Agtpaagivenhed paa de ham anbetroede tienstlige Forretninger (Hp. A.)J Frederikshavn er ogsaa i disse Dage den første Handlende der paa Stedet, der tillige underholdt et Establissement paa Skagen, Consul R. Bergen, ved Døden afgaaet. Den Afdøde har den vistnok priselige Fortjeneste, fra simpel Fisker af at have ved Forstand og Omsigt svunget sig op til en af det nordlige Jyllands betydeligste Handelsmænd. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Dampskibsfarten paa Liimfjorden vil hurtigere end man havde ventet blive realiseret, i det Hr. Kjøbmand Poul Pagh dersteds d. 18ds, har afkjøbt Hr. Jacob H. Lundt Dampbaaden "Violet" og agter til Foraaret hermed at aabne en regelmæssig Fart paa Fjorden. Hr. Pagh agter til dette Øiemeed at lade "Violet" endnu i Vinter fuldstændigen udruste og kobberforhude, i hvilken Stand Skibet inclusive Kjøbesummen vil komme paa c 1500 Pd. St. (13,500 Rbdlr.) Skjøndt Etableringen af dette Dampskibs Fart paa Fjorden altid for endeel vil afhjælpe det hidtil værende Savn, saa vil dog herved neppe medføres nogen Forandring i den af en Actieforeningen intenderede Anskaffelse af et større Dampskib, eftersom "Violet, der ogsaa kun er indrettet til Passageer transport, ikke vil kunne bestride hele Farten paa det udstrakte Fjordgebet alene. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
J den slesvigske Stænderforsamling har den Deputerede P. H. Lorenzen i den senere Tid atter talt Dansk i hvert Møde, dog uden at dette vorder optagen i Protocollen, derimod bliver Nis Lorenzens danske Foredrag, som man tidligere vil have seet er bleven besluttet, optagne. P. H. Lorenzen er bleven kraftig understøttet ved en varm og bestemt Adresse fra hans Vælgere, Sønderborgerne. Næstefter Kongen har vist Jngen i det danske Monarki nogensinde faaet saa mange Adresser som P. H. Lorenzen, (Ovk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Stænderforsamlingen i Viborg. Ved Afstemningen i Sagen ang. Grændsetolden mellem Jylland og Slesvig vedtoges, at Forsamlingen vilde indgaae med Petition om: at Bestemmelsen i Grændsetoldanordningen af 12. Decbr. 18387 Litra a maa udvides derhen, at Brændeviin, som er bestemt til Grændsedistriktets Beboeres Brug, maa indtil 3 Timer efter Solens Nedgang henføres til deres Hjem, naar det er ledsaget med behørig Følgeseddel, og dets Afgifts-Beløb ikke overstiger 5 Rbd. – samt om: at Hs. Majest. vil henvende sin særdeles Omsorg for, at de Hindringer, der ere for Ophævelsen af Toldgrændsen mellem Danmark og Hertugdømmet Slesvig, snarest muligt maatte bortryddes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Kjøbenhavns Børs-Kours den 20. Decbr. Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 110 1/2 a 111 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Ved Tallotteriets 1548. Trækning i Kbhvn, udkom: No 8. 53. 43. 24. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Ribe. 1. Juledag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Capellan Krarup, til Aftensang Hr. Pastor Müller. 2. Juledag Hr. Catechet Fibiger. - J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Anden Juledag udkommer ingen Avis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Bekjendtgjørelser. Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Orion, historisk Qvartalskrift, red, af Becker. I. H. Ude og hjemme, Reiseerindringer af Holst. - Udvalgte Eventyr og Fortællinger, en Læsebog for Folket, ved C. Molbech. - Allens Lærrebog i Danmarks Historie. - Det kgl. danske Videnskabernes Selskabs Historie, af C. Molbech. – J de Halvtreds, udg. af Winther. - Pistorius's Veiledning i Brændeviinsbrænden, m. 10 Tavler. – Nye Romancer, udg. af Holst. - Poetisk politisk Nytaarsgave, af Siesbye, 1843. - Agathe, en Børnebog, m. 6 Staalstik. - Reformationen og Revolutioven, historiske Parabler af Altaroche. – Scheiken af Alexandrien, Karavanen, Eventyr af Hauff. - Orgelet i St. Paul, romantisk Fortælling. – Forskjellige tydske og franske Parleurer, af Høst. - Skrivebog, efter det i London, udgivne Smith & Dollers progressive System, udført og forlagt af Bing & Ferslev. 14. H. - Den danske Stats Statistik, fremstillet ved Bergsøe. I. H. Hos H. C. Klein i Kjøbenhavn erholdes gratis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Handelsgartner J. A. Batzke's Catalog over Frugt=Espalier og Bosquettræer, og kan tillige faaes hos DHrr. Boghandlere Termansen i Ribe, Meldrup i Colding, Riemenschneider i Fredericia, Nielsen i Aarre og Holm i Horsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Auction. Torsdagen den 29de December førstkommende Formiddag Klokken 11 bliver ved Skipper Hans Jensen Brinsk Bopæl ved Odden paa Fanøe afholdt offentlig Auction over en af nævnte Skipper i Søen fundet og hertil indbragt Foustage med Terpentinolie Brutto 790 Pd. Konditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. T. Smith Lysthavende indbydes. Fanøe Birk den 20de December 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
En honnet Dreng, der har Lyst til at lære Bagerprofessionen, kan tages i Lære til næste Paaske. Adressekontoiret anviser. Apetitoste, Spegesild, Lys, Cigarrer, Blæk, Blanksværte, bedste Uldkarter, islandsk Klipfisk, Bygmeel Ped. Simonsen. og Byggryn faaes hos Skomagerarbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Undertegnede anbefaler sig med en Deel færdig syet, solid Skomagerarbeide for Herrer og Damer. Ribe d. 20. Decbr. 1842. Bruun, i Præstegade. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. VIIINHANDE BERRI
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
RIBE. Priser paa Vine i Sl. Holst. Courant. VIDE BORDEAUXVINE. Ell. 44 Boe. Graves & Foanskviin. Fiin Graves . . . . Gammel Viin . . . . Ditto Ditto bedre . . Ditto Ditto fiin . . . Preignac & Barsac . . Sauternes . . . . . Haut-Sauternes . . . Haut-Barsac . . . . Haut Preigna . . . Haut-Bommes . . . . Madeira . . . . . . Gammel Madeira . . Dry Madeira . . . . Muscat . . . . . . Frontigna. . . . . Muscat Lünell . . . Mallaga . . . . . Gammel Mallaga . RöDE BORDEAU-VINE.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Almindelig Medoc Bedre Ditto . . . . Fiin Ditto . . . . St. Estephe . . . . St. Emilion . . . . Pouilla & Margaux . St. Julien . . . . . Cabarus St. Julien . Chateau-Margaux Chateau la Fitte . . Chateau la Rose . . Portviin . . Gammel Portviin . . Bedste gammel Portviin. Johannisberger . . . Hochheimer . . . .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Champagner . . . . Ditto bedste . . . . Ditto pr. 1 Bout. 36 Sk. Vestindisk og Jamaica Rum, fransk Brændeviin, Cognac. Punschextract, Bordeaux Sprit - sælges i Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
gode Vare til billige Priser hos Ægte, tyk, holsteensk Peberrod bekommes i større og mindre Partier hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Norske, krydrede Anstoser samt nye hollandske og norske Sild faaes hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-23
Hos undertegnede bekommes udmærkede gode hollandske Uldkarter. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Nibe Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Onsdagen den 28 December. No 150
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Udenlandske Efterretninger. Tyrkiet. Fra Paris mældes, at i London er sluttet et Forbund mellem Østerrig, England og Frankrig til Regulering af Serbiens Forhold, og at der allerede er tilstillet Divanet en Kollektivnte fra de tre Magter, hvori Portens Fremgang i de serbiske Anliggender bestemt misbilliges og Fyrst Michaels Gjenindsættelse i den serbiske Regjering paa det Kraftigste fordres. Til samme Tid har den østerrigske Regjering underrettet de øvrige Magter om, at den saae sig tvungen til at sammentrække et Armeekorps paa den serbiske Grændse for at være forberedt paa hvad der kunde skee. Hr. v. Buteniew, som først i det sidste Øjeblik fik Underretning om dette Skridt, tilstillede Porten strax en Note, hvori han ligeledes protesterer mod Fyrst Michaels Afsættelse. Dette temmelig uventede Skridt af Østerrig har i Petersborg gjort megen Opsigt. Man vil med Vished vide, at Porten ikke giver efter. Ligeledes imødeseer man vigtige Begivenheder i Orienten, da Østerrig for sin egen Sikkerhed, har besluttet i Forening med England og Frankrig at ordne de orientalske Forhold. Spanien. J Sevilla skal d. 8. Decbr. 2 Batailloner af Militsen efter egen Tilskyndelse have grebet til Vaaben og forlangt Garnisonens Bortfjernelse. Den følgende Dag blev imidlertid Ordenen igjen tilvejebragt. Espartero opholdt sig endnu den 16. Decbr. i Sarria. Regenten har ved Grunden til Opstanden i Barcelona og den Maade, hvorpaa den blev dæmpet tabt meget af sin moralske Kraft i Nationen. Man bebreider ham, at han har befordret og begunstiget Mænd, som ikke fortjene det, men som have vidst at behage ham ved Smiger. Til disse hører Don Antonio van Halen, Generalkapitain i Katalonien og hans ældre Broder Don Juan van Halen, Kommandant i Tarragona. Don Antonio blev af Espartero udnævnt til Øverstkommanderende over Armeen mod Cabrera, der legede med ham som med et Barn. Don Antonio kom overalt for seent; man vil endogsaa have Exempel paa, at han mangler personligt Mod, hvilket han navnligen skal have viist, da han nylig forlod Barcelona og drog ind i Citadellet. Oberst Prim arbeidet paa at organisere Guerillabander i Bjergene i Katalonien. J Valencia hersker endnu Gjæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Blandinger. J Wels ved Linz i Østerrig har en grov Jnsubordinationsforseelse funden Sted, som i det sidste Aar er det syvende Tilfælde af den Art i den østerrigske Armee. Ved et Husarregiments Øvelser styrtede et Par Soldater af Hesten og den ene blev af en Ritmester v. L. strax dicteret 50 Stokkeprygl. Efter udstaaet Straf nærmede Soldaten sig til sin Eskadronskommander for at takke for Straffen, men tilføiede ham istedet derfor et Øresigen, hvorfor Ritmesteren øieblikkelig huggede ham ned. J samme Øjeblik styrtede fire Mand frem fra Linien og nedsablede Eskadronschefen. De fire Soldater bleve i al Stilhed førte til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Om Marquesas=Øernes Besættelse af en fransk Eskadre hedder det i en Artikel fra Paris af 7. Decbr.: En igaar Morges hertil fra London ankommen Kabinets=Koureer har overbragt Ordre til den brittiske Gesandt, at han skal erkyndige sig hos den franske Udenrigsminister om, hvad Hensigten med MarquesasØernes Okkupation monne være. Det har han strax gjort, og Svaret skal være bleven: "at Regjeringen endnu ingen officiel Meddelelse havde modtaget omdenne Begivenhed; for denne indløb kunde man ikke erklære sig herover. Omendskiøndt Efterretningen om bemeldte Øers Besættelse endnu kun hidrøre fra en privat Kilde, saa tvivlede Regeringen selv dog ingenlunde om Sagens Rigtighed. Man troer, at Hr. Guizot ved dette Foretagende har villet berede Kamrene en glad Overraskelse, og man undrer sig kun over, at denne Statshemmelighed har kunnet blive bevaret saa længe; men dette, mener man, kommer nok deraf, at ingen anden end Kongen, Hr. Guizot og Admiral Duperre kjendte de Jnstructioner, som bleve Expeditionens Befalingsmand, Hr. DupetitThouars, tilsendte til Valparaiso. Sluttelig forsikkres, at det virkelig skal være den franske Regerings Hensigt at opeette en Deportationsanstalt sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
De af Franskmanden Lebrun opfundne Svømme belter omtales som overordentlig probate. De ere meget lette og ikke større, end at de kunne bæres i Lommen; og dog ere de istand til, naar de anbringes under Armene, uden Vanskelighed at holde et Menneske over Vandet; ja det er ikke engang muligt, naar han har Beltet under Armene, at trykke den øvre Deel af Legemet ned under Vandfladen. J Paris koster et saadant Svømmebelte 15 Franker. Den Jdee, ved Foden af Weisenstein at ville bryde en Tunel igjennem Jurabjerget, vinder paany Talsmænd. Selve Gjennembruddet antages ikke at ville koste stort mere end en halv Million Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Conrant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Franske Blade ville vide, at Regeringen staaer i Begreb med at seende en af tre Krigskibe ledsaget Mission til China for at udvirke Tilladelse ogsaa for Frankrig til at handle i de ved de brittiske Kanoner aabnede chinesiske Havne. Om Frankrig end ikke i Øieblikket kan have nogen stor materiel Fordeel herved, ønsker det dog at blive sat paa lige Fod med England. Med et saa mistroisk Folk, som Chineserne, ville Underhandlingerne imidlertid have deres Vanskeligheder og udkræve baade Taalmodighed og fiin Takt hos den dertil udvalgte Mission. Jfølge andre Beretninger har den franske Regering, forudseende Muligheden af den chinesiske Handels Frigivelse, allerede iforveien sendt Oberst Dubois de Jancigny did med Fregatten Erigone", forsynet med de fornødne Jnstruktioner. Obersteen, hed det, skulde ifølge samme allerede have antaget den officielle Karakteer af en Repræsentant for den franske Regering ved det chinesiske Hof.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Fra Stockholm erfarer man, at Prof. Geier nu har tilendebragt den ham overdragne foreløbige Undersøgelse af de Papirer, som Gustaf den Tredie for 50 Aar siden forseglet havde overgivet til Universitetet i Upsalg. Jfølge hans derom afgivne Beretning skal der i samme være forekommen ikke uinteressante Oplysninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Indenlandske Efterretninger. Angaaende Frederiksværk har Hs. Majestæt under 17de d. M. allernaadigst befalet Conferentsraad 1ste Deputeret for Finantserne Collin, Kammerherre, Amtmand over Frederiksborg Amt Grev Knuth, Generalkrigscommissair, Deputeret i det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegium Viborg, og Etatsraad, Directeur for Nationalbanken P. G. Bang, at sammentræde i en Commission, hvis Hverv i Særdeleshed skal være at gjennemgaae Frederiksværks Gjældsforhold og gjøre Forslag til, hvorledes samme kunde ordnes og fordeles mellem Værket og Godset, saafremt disse maatte adskilles: at afgive Betænkning om Værkets Overtagelse for Statskassens Regning, og, saafremt saadant fraraades, om hvorledes den i flere Henseender, og navnlig for Krudfabricationen for Armeen, vigtige Jndustri paa Frederiksværk kunde vedligeholdes enten ved at drive enkelte Værksteder for offentlig Regning, eller ved at afhænde eller bortforpagte samme; at giøre Forslag om hvorledes Godset burde behandles, og navnlig om det, adskilt fra Værket, burde forenes med Domainerne i Frederiksborg Amt, eller afhændes. Commissionen er derhos paalagt at tage særdeles Hensyn til Ophævelsen af Landmilitair-Etatens Contractsforhold til Frederiksværk. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Under 20de ds. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Professor N. S. Thal fra hans Embede som Overchirurg ved almindelig Hospital i Kbhavn, samt derhos allern, udnævnt ham til virkelig Etatsraad. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Paa allerunderdanigst Forestilling af Chefen fordet Kongelige Capel har H. M. Kongen allernaadigst behaget at tillade, at det Prøveaar, som Capelmester Glarser contractligen havde underkastet sig, allerede nu, efter den af ham udviste særdeles Duelighed, skal ansees at være endt, og at approbere Hr. Glasers faste Ansættelse som Capelmester ved det Kongelige Capel og Dirigent ved Operaen. (B. B.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Man erfarer fra Kbhavn - hedder det i O. Th. Av. – at den i den slesvigske Stænderforsamling, nedsatte Comitee i Anledning af H. M. Kongens Rescript af 2 ds. om at sikkre de dansktalende Medlemmer Optagelse af deres Foredrag i en tro Oversættelse i Protocollen har foreslaaet, at den af H. M. forlangte Betænkning ligesaa indstændigt som underdanigt fraraader alle Lovbestemmelser, hvorved der skulde indrømmes de dansktalende Medlemmer positiv Ret til at betjene sig af det danske Sprog ved Forhandlingerne, samt Ret til, at deres Foredrag i en tro Oversættelse blive førte til Protocols!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
En Fæsters Kone paa Sorø=Academies Gods har i disse Dage i Svangerskabets ottende Maaned, født et mærkværdigt Misfoster. Det havde kun et Øie, som sad midt i Panden, og hvori tvende Øiestene vare at see; det havde ingen Næse, andre Mangler og Abnormiteter ikke at omtale. Misfosteret levede omtrent en halv Time, efterat være kommet til Verden. Manden er 60 Aar gl., og Konen, som er 45, har tilforn født 7 velskabte Børn. (Aarh. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
J den bekiendte Sag imod C. M. Brygn i Helsingør for Overfald med en Stokkaarde, har Høiesteret idømt ham 2 Aars Forbedringshuusarbeide. (Overretten havde kun mulcteret ham paa 50 Rbd., og Bytingsdommen idømt ham Vand og Brøds Straf paa 4 Gange 5 Dage. (O. Th. A.)"Lollands=Posten, meddeler Følgende: J Nakskov skal nylig være begaaet den Skjændselsdaad, at et Fruentimmer, som troede at mangle Understøttelse til sit uægte Barns Forpleining, solgte dette, (en lille Pige paa 6 Aar) til en omreisende Skjærsliber for 9. Mk. Saa meget er imidlertid vist, at Barnet, som er lille, virkelig er overleveret til Skjærsliberfolk, der trække rundt om i Landet. Forskjellige Rygter, hvilke selv Communen ikke bør betragte med Ligegyldighed, ere i Omløb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Dr. Kalkar er vendt tilbage fra sin Udenlandsreise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Denne Lærde skal i Madrids Archiver have fundet endeel Oplysninger til Christianill's Historie. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Redactionen af vestsjællandske Avis bekiendtgjør under 19 ds. Følgende i selve Avisen: "At Nr. 196 af dette Blad ikke udkom idag, er ikke foranlediget ved nogen Forsømmelse fra Trykkeriets Side. Foruden endeel andre Artikler og Avertissementer, som ere optagne i nærværende Blad, indeholdt det under Overskrift "Af et Brev til Redactionen og underskrevet F. nogle bemærkninger over de i Berlingske Avts Nr 332 optagne saakaldte forsonende Ord af Klenze. Da Bladets nuværende Censor i Henhold til det kgl. danske Cancellies Skrivelse af 12. d. M. ikke troede at kunne tilstede dette Stykkes Udgivesle, maatte det indtil videre tilbageholdes og Bladet derfor forandres." Samme Avis har dernæst efter Kjøbenhavnsposten, med store Bogstaver meddeelt følgende af det danske Cancellie udstedte Circulaire til Bekjendtgjørelse for vedkommende Censorer samt Justitsr. Reiersen: "Da den utilbørlige lidenskabelige og tildeels hadefulde Maade, paa hvilken nogle offentlige Blade have yttret sig over Spørgsmaal, der angaae Hertugdømmernes indre Anliggender, og i Særdeleshed Hertugdommet Slesvigs politiske Forhold til Kongeriget Danmark, ikkun tjener til at opirre Gemytterne og til at føde en uvenskabelig Aand mellem Beboerne af de af Kongen beherskede Lande, saa skulde Cancelliet herved tienstligst anmode (vedkommende Embedsmænd) om, at henvende særdeles Opmærksomhed paa saadanne Artikler, og i Henseende til disse saavelsom i enhver anden Henseende nøie at overholde, hvad angaaende Trykkefrihedens lovlige Grændser er foreskrevet." Man maa altsaa antage at hiint udstrøgne "Brev til Redactionen har omtalt de nævnte Forhold paa en utilbørlig lidenskabelig eller tildeels hadefuld Maade; thi ellers havde der vel ikke været Grund for Censor til at stryge det. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Slesvigs Stænderforsamling har med 32 Stemmer mod 6 andraget paa, at intet nyt Bankinstitutmaatræde i Kraft i Hertugdommerne, heller ikke den under 11. Juli f. Aar tilladte Filialbank i Flensborg med et underordnet Contoir i Rendsborg, førend Stændernes Betænkning om dens Jndretning og Bestyrelse er indhentet. – Landinspecteur Tiedemann har den 5 ds. indgivet en Proposition om at en slesvig-holsteensk Bank, som den i 1812 ophævede, snarest muligt maatte gjenoprettes (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
Det har ifølge Fædrelandet i Viborg vakt megen Opsigt, at de Deputerede Hvass, Nyholm og Flere have fundet sig foranlediget til at forlade Stænderforsamlingen, inden dens Forhandlinger vare sluttede. Samme Blad og "Kbhposten" antyde, at et Foredrag af Roulund ikke er kommet i Stændertidenden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-28
J itzehoer Ugeblad har Justitsr. og Syndicus, Klenze, en decicideret Schleswig Holsteiner, forresten en respectabel og dygtig Mand, ladet indrykke en saakaldet forsonende Artikel i Anledning af Striden om de slesvigske Forhold. Det er nu vel sandt nok, at han ikke, efter nogle af sine Troesbrødres Skik, skjælder de Danske eller Danmark ud; tværtimod han gjør os endog Complimenter, paa Grund af vor gamle historiske Berømmelse og endnu mere paa Grund af Nutidens "aandige Heroer, han forsikkrer, at ingen fornuftig Schleswig Holsteiner, tænker paa en Løsrivelse fra Danmark, man vil kun have Unionen reformeret, d. v. s., for at tale i hans Troesfællers almindelige Sprog, man vil have en ærlig Union, hvoraf da rigtignok følger, at den hidtil bestaaende Forbindelse ikke har været ærlig. Men ved den ærlige Union, som Schleswig Hol steinerne raabe saa meget paa, forstaae de, at Danmark skal afstaae Hertugdømmet Slesvig til den souveraine Stat Schleswig Holstein, hvorpaa de da nok ville vise os den Høflighed at vælge vor Konge til deres Hertug og tillade ham at skrive sig "Herzog zu Schleswig Holstein eller „Nordalbingien; dog ikke længere end der er Nogen tilbage af den nu regierende oldenborgske Mandslinie. Men foruden denne tarvelige Titulair Forbindelse skal der ingen Forening finde Sted mellem Schleswig Holstein og Danmark; Slesvig skal ind under det tydske Forbund og, med Undtagelse af den fælles Regent, aldeles afsondres fra Danmark. Blandt alle de mange Misgreb, som den danske Regjering i de svundne Tider har begaaet med Hensyn til Slesvig, har den dog undgaaet et, og det er, at den stadig og med stor Bestemthed har modsat sig, at Slesvig skulde betragtes som en Deel af det tydske Rige eller det tydske Forbund. Og nu skulde vi, paa en Tid da den politiske og nationale Bevidsthed er udviklet til en ganske anderledes Klarhed, gaae hen og begaae en saa utilgivelig Bommert, Og hvorlænge vilde vel en saadan Forsoning vare, Vilde der ikke snart opstaae en ny Strid om den danske Kirkehøihed over Tørninglehn, Als og Ære, og over den betydelige Deel af Rib Amt, Lo Herredm. M., der ligger i Hertugdømmet? Har man ikke allerede i den nærværende slesvigske Stænderforsamling hørt dristig paastaaet, at disse Dele bør forenes med Hertugdømmet? Skulde vi da, bare for at faae Fred og Ro, ogsaa afstaae disse sidste Levninger af Danmarks gamle Herlighed over Slesvig, Nei, det vilde dog være for galt. Det er ikke veed at give Kjolen bort, at man faaer Fred, thi det vil ikke vare længe, inden Modstanderen da ogsaa forlanger Beenklæderne og Skjorten. (Loll. Falst. A.)¬