Berlingske Tidende, 1830-04-21
Paa den vestlige Side af Algiers Rhed ligger Staden af samme Navn, med dens 15000 kridhvide Huse amphitheatralsk ved den bjergagtige Strandbred, som Middelhavets Bølger væde Citadellet er Keiserslottet (nu Sultanfortet kaldet) som anlagdes af Keiser Carl V., under Algiers Beleiring i det 16de Aarhundrede, paa en Bjergtinde, der dominerer Staden. Denne dom neres overhovedet af de omliggende Høie, og efter en Beretning i Semaphore de Marseille af en Franskmand, som har levet endeel Aar i Algier, domineres det saa kaldte Sultansfort af den nederlandske Consuls Hauge og af det svenske Consulathuses Bygninger, Disse Punkter ligge saa høit, at man derfra kan see ind i hiint Castells inderste Gaard, hvilket er en saa meget vigtigere Omstændighed, da Algiers Skjebne beroer paa dette Fort. Staden er befæstet paa gammel Viis, d. c. blot med en 30 Fod høi Muur, foran hvilken er en tør Grav, der beskyttes af en anden Muur, som er 4 1/2 Fod bred, 4 Fod tyk, og løber meget spids opad. Formedelst Castellsgravenes skraa Beliggenhed er det aldeles umueligt, at fylde dem med Vand, og selv den høie Ringmuur afbrydes af ubefæstede Vaaningshuse. Dog løber fra den ene Ende af den Halveirkel, der danner Algiers Rhed, en næsten uafbrudt Række af Bastioner, Skandser og Batterier, af hvilke mange først ere anlagte efter den engelske Admiral Exmouths Angreb paa Algier i Begyndelsen af dette Aarhundrede. Til de stærkest befæstede Punkter høre Alkazova (hvor Skatkammeret før var, og Molo. Paa de Klipper, der omgive Molo, er et Fort der skal være bygget af Eleverne i den polytechniske Skole i Paris, der ved en Purification, som dette Jnstitut i Aaret 1818. undergik, bleve udjagede og begave sig hid. Kanonernes Antal paa disse Batterier og Skandser imod Søesiden angives meget forskjelligen, fra 800 indtil 1800; Landsiden beskyttes ikkun at i det højeste 120 Kanoner. Fra Sultansfortet, hvor en riig foldig Kilde blev opdaget i Aaret 1611, fører en aaben Vandledning i murede Rør Vandet til de mange Brønde, der findes ved Gadehjørnerne; blev Byen afskaaren fra Communication med dette Kildevand, saa kunde dets Savn ikke paa nogensomhelst Maade erstattes, da Algier, foruden hine Brønde, til hvilke det ledes, blot har Cisterner. Paa en Klippere (Al Je Zeire) foran Algiers Havn, anlagde Ferdinand den Catholske i Aaret 1509 et Castell, udaf hvilket Spanierne fordreve Khair Eddyn, den berygtede Horus Barbarossas Broder; derefter forenede de Øen ved en Steendæmning med det faste Land. Paa denne Øe, der nu er befæstet, og forsynet med et Fyrtaarn, findes de for Søevæsenet bestemte Bygninger. (Fyrtaarnets Polhøide, der sædvanligen anages for at være Byen, er 560, 48, 3079. Et i høi Grad vigtigt Spørgsmaal i Anledning af denne Expedition, det nemlig: om Algiers Omegn er aldeles blottet for Vand eller ikke, besvares forskjelligen. Nogle paastaae, at denne Mangel er total, og de Cisterner, som i Byen findes udenfor hvert Huus, synes at bestyrke denne Paastand. Franske Blade have derfor allerede raadet, at grave Brønde paa Kysten, for at forsyne den franske Leir med Vand. Men da saadanne Undersøgelser og Gravninger, hvis Resultaendnu er tvivlsomt, dog fordre nogen Tid, saa maatte Vandet hentes til Tropperne. Betænker man den uhyre Qvantitet, der daglig behøves til en Masse af i det mindste 40,000 Mennesker, saa vil man finde det begribeligt, at erfarne franske Søemænd erklærede Expeditionen, i saa Fald, for umuelig. Jmidlertid synes hine tidligere Beretninger nu overdrevne og upaalidelige. Andre forsikkre nemlig, at der er aldeles ingen Vandmangel at frygte, og læser man Reisebeskriveres eenstemmige Skildringer af dette Landsstrøgs Clima og Vegetation, saa nødes man til, hos dem at finde hiin Forsikkring bekræftet. - J Aviso de la Mediterrannde siges: "Man fortæller os saa Meget og Afrikas brændende Himmelegn, om Ørkenens fortærende Heede, om der sandige Strandbred, man maa vade igjennem, om total Mangel paa Vand og Levnetsmidler; men de fleste af disse Klager ere usande eller overdrevne. Alle de, der have gjennemreist Landet, ere enige om, at Berberiets Clima er sundt og mildt. Aarstiderne følge efter hverandre i regelmæssig Orden; endskjøndt Heden i Høsttiden er meget stor, kjøles den dog af Nordenvinden. Algiers Kyster ere ingenlunde øde eller ufrugtbare. De Høie, som omringe Staden, skjules af talrige Frugthauger, hvori Viinranker, Orange= og Oliventræer ere plantede. I dens Omgivelser findes ikke færre end Tyve Tusinde Hauger og Viinbjerge. Jordsmonnet frembringer i Overflødighed Byg, Hvede og Althvad Mennesket behøver til Livets Ophold. - Talen er altsaa her ikke om, at drage hen til Algier, opslaae Leir og maneuvrere i en Ørk, af Mennesker har man her meer at frygte end af Climatet; - men ingen Franskmand har nogensinde frygtet Mennesker. - En dygtig Gallicisme. (Slutningen følger.)