Københavns Adresseavis, 1777-11-19
Fortsættelse af Beskrivelsen over de danske Øer i Vestindien. Papaytræet (carica papaya) er smukt og nyttigt. Dets Stamme er lige og omtrent 9 Alen høy. Fra øverst til nederst sidde trekantede Forhøyninger rundt og Træet af de efterhaanden affaldne Blade. Oven paa er en Krone af mange meget store og smukt taggede Blade, som umiddelbar fremkomme af Stammen, og sidde horizontal paa lange hule Stilke. Jmellem disse Stilke hænge Frugterne rundt om Stammen, de nederste ere de største, og oven til blive de mindre. De ere gule, ofte 1 1/2 Fod lange og 6 Tommer tykke, og have ingen regulær Form. De spises raa, dog ere de bedre og sundere, naar de skiæres i Stykker og koges. De ligne Gulerødder noget i Farve og Smag, dog ere de meget blødere, finere og sødere. Træet bliver ey ældre end 5 Aar. Af Basten af det udtørrede Træ giøres Touge, hvortil ogsaa andre Træer bruges. Bladene bruge Negerne istæden for Sæbe, og af Stilkene giøre de Piber. Bacove= og Beenanne eller Paradiis Figentræerne ere tillige meget smukke, af en usædvanlig Dannelse, og nyttige. Stammen bestaaer ikke af Træ, men er som en Stilk, og uden paa omgiven med mange Skeder, ligesom Rørblade. Af de høyeste Ske ders Spidser, som gjerne ere 10 i Tallet og sidde 10 Fod høyt, voxe ligesaa mange Blade, som uden Tvivl kan regnes til de største og smukkeste, der findes paa nogen Plante. Forfatteren maalte et af dem, som foruden Stilken var 11 og med samme 14 Fod lang, og længere end Stammen, i Midten var det over 2 Fod bredt. Da disse Blade ere saa overmaade store, river Vinden mange af dem i Stykker. De tiene til adskillig Brug, naar de ere tørre. Jmellem Bladestilkene gaaer en lang Stilk meest horizontal ud af Stammen. Paa dets yderste Ende sidder et tykt oval og violet Blomster af en besynderlig Dannelse. Paa den anden Ende ved Stammen sidde nogle hundrede andre Blomster, af hvilke Frugterne fremvoxe. Disse Frugter vise Forskiellen imellem Bacove= og Benannetræer, som ellers ere hverandre gandske lige. Bacovefrugten er 5 til 6 Tommer, og Beuanne mest dobbelt saa lang. Af hine sidde 150 paa en Stilk, og af disse ey den fierde Part. En Bacovestilk er undertiden saa riig paa Frugter, at en Mand knap kan bære den. Frugten er guul, fast, ikke meget saftig, og har en kraftig og behagelig sødagtig Smag. De spises raa, kogte og stegte, paa den sidste Maade ere de i sær gode. Navnet af Paraadiissigen have de af deres store Blade, som kunde have været tienlige til Skiørter for de første Mennesker, Figentræer findes i Haverne og vilde, de bære hele Aaret igiennem Frugter. Cocostræet er her meget almindelig, og trækker med sine prægtige Blade fremfor andre Planter Fremmedes Øyne til sig, som første Gang komme til Vestindien. Stammen er lige og saa stor som et middelmaadigt Fyrretræe, Bladene, som ogsaa kan kaldes Greene, ere 15 til 20 Fod lange. De sidde i 7 til 8 Rader rundt omkring Træer, hver Rad bestaaer af 4 Blade, som ere lige langt fra hinanden, og Raderne staae saaledes, at Bladene i den ene altid staae over Mellemrummene af den anden. Disse Blade eller Greene bestaae af mange smalle spidse Blade, der nogenledes ligne Spidserne af Gran, ere over 3 Fod lange, og sidde paa begge Sider af Grenen. Blomsterne fremkomme af en tyk grøn Skeede, som er nogle Fod lang, og sidder ved en Green i den nederste Rad. Den lange Blomsterstilk deeler sig i 40 mindre, som alle ere fulde af guulagtige Blomster, nogle hundrede i Tallet. Af disse Blomster fremvoxe Cocosnødderne, og sidde 3 til 8 paa hver Stilk. Skee derne og Greenene ere omvundne med et Slags Væv, der bruges til at sie noget igiennem, til at skure med, og til andre Ting. Dette Træe blomstrer snart hver Maaned, og har derfor altid modne og umodne Frugter. En middelmaadig Cocosnød er 9 Tommer lang og 7 bred, men der findes de, som ere dobbelt saa store, og veye over 10 Pund. Uden paa sidder en glat sey Hund, under denne ligger en Bast, som bestaaer af Traade, og meest udgjør den Trediedeel af Nødden. Under Basten er en tyk haard Skal, hvori 3 runde Huller findes, der ere tillukte med en blød Kierne. Af disse lader man Vandet løbe ud, som er klart, perlefarvet, har en behagelig sød Smag meest som Mandelmelk, og er kiølende og meget sund. Naar det blandes med en Tredieddeel Viin, er det ligeledes en angenem og styrkende Drik. Jo meere en Nød modnes, jo meere tager Vandet af, thi af dette Vand bliver Kiernen eller Man delen, som sidder indvendig og er meget sød og nærende. En Alle af disse Træer giver et prægtigt Syn. J Vestindien, benytter man sig ikke af Bladene, Basten, Træet og Frugterne til den mangfoldige Brug, som Jndvaanerne i Ostindien anvende dem til. En anden Frugt, som her voxer, kaldes Cujavebær. De ere runde som Kirsebær, sorte eller gule og have een eller to smaa Kierner inden i. De ere gode at spise, smage arommatisk og ere meget sunde. Naar de kommes i Rum, give de samme en god og kraftig Smag. Maniorbær er Fuglenes Spise, og ligne de enropæiske Rønnebær, dog ere de blødere og større. De have en sød Smag og spises en allene af Creature, men endog af mange Neger=Slaver. (Fortsættelsen følger.) Nyheder.