JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-23
Næstleden Løverdags Morgen er fra Madame de Besches Hauge til Hiørnet af MarkeVeien tabt en Sølv Skoe-Spænde, hvorfor Eieren lover en passelig Finde-Løn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-23
Tirsdag og Fredag i denne Uge vil den bekiendte Equilibrist Monsr. Stuart og den velbe rømte Madame Stuart have den Ære at vise mange af deres bedste Kunster og Behændigheder, hvilket nærmere bliver ommeldt paa de trykte Sedler.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-23
Fredag i tilkommende Uge bliver den sidste Gang. Oversat af det Franske. Det forekom mig, (i en Drøn) at jeg saa Jupiter siddende paa sin Throne i en Skye, og at de fornemste af Guderne der vare hos ham. Omkring denne Skye fløie mange Ørne; De benøiede sig, deels ved Klappen med Vingerne, detig ved deres Skrig, at faae Verdens Herre, til at kaste Øie til sig. Naarde de dette Øie mærke, opsvingede de sig over andre, og satte sig neden for Thronen. Men der bleve de dog ei længe i Roe. Det Sted, hvor de satte sig kunde nemlig ei rumme meere end et vist Antal Den ene stræbede at forage den anden efter Haanden indtog nogle de bedste Steder, naar andre maatte forlade dem. Nogle bleve saa hæftig stødte, at de faldt ned iblandt dem, som fløi omkring Skyen. Disse sidste gjorde sig ei alene Umage for at faae Jupiter til at vende Øienetil sig, men end og for at bortdrive endeel Ørne, som kom flyvende fra Jorden op i det Høie, og vilde tage Sted iblandt den Disse bleve forfulgte, deres Fædre bleve afrevne: De bleve endelig tvungne til at forlade Luften og at flyve ned paa Jorden igien. Medens jeg betragtede all denne adskillige Strid, blev jeg haste ligen var en fremmed Ørn; Hvad Umage man end gjorde sig for at holde den borte, fløi den dog lige igiennem Flokken, og holdt sig ved Skyen endskiønt man een og anden Gang afrev den nogle Fedre. De angribende Ørne havde nu allerede tabt alt Haab til at overvinde den; De vare meget bange for, at Jupiter skulde faae Øie paa den og lade den sætte og ved Foden af Thronen. De fløie derpaa ned paa Jorden og i en skiden Sumpe fyldte deres Nebbe med ureent og stinkende Vand. De fløie derpaa op i Luften igien; nærmede sig den fremmede Øxen, og overstænkede den med denne Uhumskhed, som de havde i Nebbet. De meente derved at giøre den saa stinken, de, at Gudernes Fader skulde faae Afsky for den. Men det, hvorved de vilde skade den, var just det, hvorved den blev hiulpen. Jupiter havde mærket hvad de avindsyge, Ørne havde foretaget sig; Han befalede derfor Gudinden Hebe at overstænke den forfulgte Ørnmed Rectar; Den blev ed rensed; Den blev sat neden for Thronen, i denne Forpus bleve derover skamfulde. Jeg retning. ved mig selv. Udtydning i Hollænder Gaden, ne: At Hofmænd at bekomme. den anden; Men under en ved om Sommeren gent formaaer Bagvaskelse intet; Septembrinnaar een uskyldig bliver bagtaled, kom saa til derved i dets større Naade hos Førsten. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brost.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
No. 5. Aar. 1769. Femte Aar Gang. af terretninger Ti fra Nordrev Contoire Bergen i Norge. Mandagen, den 30te Januarii. Bekiendtgiøres herved trende Gange efter hinanden, at Mandagen den 8de Maji indeværende Aar bliver efter afgangne Borger og Giæstgiver Sr. Dines Møller paa Hestenæs-Øren i Nordfiord i Gloppens Præstegield holden offentlig Auction paa endeel Sølv, Senge-Klæder, Linned, Kaabber, Messing, Tin, Blik, Jernfang, Træ-Varer, samt Fiske-Redskab med Baade, tillige Creaturer, Køer, Faar, Gieder, og Svin med videre. Endelig giøres og bekiendt, at Madame Dorothea Johanna Sal. Møllers Efterleverske er tilsinds enten under Haanden at afhændige eller ved offentlig Auction at bortsælge til den Høistbydende Giæstgiveriet HestenæsØren med paastaaende Huse o. m, samme Tid Løsøret bliver solgt. Findes nogen, der har Lyst under Haanden til at kiøbe samme, behager de at anmelde sig enten til Enken selv paa Stedet, eller og til os hendes Svogre om samme at accordere. Bergen den 13de Jan. 1769. Jens Burggraf, boende paa Lofthuus i Hardanger. Gerhard Geelmuyden, boende paa Moeberg Gaard ved Ous Præstegaard. Skiønt vi underskrevne ei har mindste Tvil om; Saa dog til Sebunke og detsmere Sikkerhed, da vores Sviger-Moder Madame Dorothea Johanna Sal. Dines Müllers har besluttet at skifte og deele med os, hendes 2de Svogre, hav vi begge funden fornøden udi de bergenske Addresse-Efterretninger trende Mandage efter hinanden at lade tilføre, ifald nogen efter vores afgangne Svigerfader, Sr. Dines Müller, haver noget at fordre, de da ville indkomme udi Stervbode med deres Krav og lovformelige Beviser, som efter død Mand udfordres til den her oven for præscriberede Tid, da ligemaade, om nogen til samme Bod findes at være skyldige noget, vi formode det samme. Bergen ut supra Jens Burggraf. Gerhard Geelmuyden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Da Directionen her i Bergen behøver; i Henseende til visse Omstændigheder, at vorde underretted med fuldkommen Vished, om een eller anden endnu maatte formene sig at have noget hos Nykirken (excipered de Penge-Laan Kirken naa forrente) at fordre i Arbeids-Lön, for Materialer eller andet derslige, som ikke at Hr. Geheimer Raad Cicignon eller Kirkens Værge var betalt, Saa advares og tilhöldes alle faa danne, inden næstanstundende Februarii neds Udgang at anmelde sig med sine beviiselige Fordringer hos Hr. Stiftsbefalings Mand Petersen, saafremt de ved Udeblivelse ikke i sin Tid vil tilskrive sig selv den Skade, heraf for dem, kunde udflyde. Formedelst fine Omstændigheder, er den over St. Jørgens Hospitals Jorde Godses Re venner den 29de Dec. afvigte Aar til Forpagtning holdte Auction ophæved og igien ved trykte Placater af 14de hujus berammed den 11te Feb. førstkommende udi Herberget Altona om Aftenen, Klokken 5 Slæt til ny Forpagtnings Auction at foretages. Hvilket de til denne Forpagtning Lysthavende tiener til Efterretning. Alle Slags Have-Frøe og Blomster=Frøe, ferskt og nylig hiemført fra Hamborg, er tilkiøbs hos Urtegaardsmands Døttrene i Apoteker=Haven.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Et Huus ved Sukker=Huset, forhen beboed af afgl. Bødker Amund Samuelsen, kand hos Eieren Sr. Hans Peter Berrig faaes til kjøbs eller Leie til næste Paaske. J sidste Fald kand endeel af Kiøbe-Summen der blive staaende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Den 31te Januarii lader Hr. Wittrop i sit Huus paa Nykirke=Almindingen auctionere, endeel Boskab, efter hans Sal. Moder, bestaaende af Træ-Varer, Jern Fang, Steentøi, Tin, Kobber, Messing, Linden, Gang= og SengKlæder med videre.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
For en Guld-Lede-Ring, tabt fra Veiten til Domkirken, lover Eieren en skikkelig FindeLøn, naar det Fundne her leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Onsdagen den 11te Februarii førstkommende om Aftenen ved 5 Slæt bliver i Herberget, Altona ved 3die og sidste Auction opraabt og til den Høistbydende bortsolgt det af afgangne Conradus de Lange forhen beboede Huus paa Strand-Gaden med Pertinentier, som nu til hører afgl. Jochim de Langes til den kongelige Fiscum hiemfalde Bød.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Fra Addresse-Contoiret kand anvises et beleiligt Brændevins-Brænder Huus tilkiøbs, bestaaende af 3de Stuer, 2 Kiøkkener og 2de brandfrie Kieldere, 2de store vandrige Brønde, 1 JldHuus og 1 Ved Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
De Værelser, som før har været beboed af Madame Anna Sal. Røpkes, er at faae til Leie til anstundende Paaske hos Sr. Herman Fester.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
De Værelser, som nu beboes af Velærværdige Hr. Wittrop, paa Nykirke-Almindingen, bliver til anstundende Paaske til Leie at erholde. Ligesom og at samme Huus under Haanden kand faaes tilkiøbs, saa det til næstanstundende Michaelis kand tiltrædes. Og ville de Lysthavende derom addressere sig til Eieren Frue Dischinthun, da og en Deel af Kiøbe-Summen i Huset kand vorde beroende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Ved St. Hans Dags Tider afvigte Aar, er her ved Fedje-Land borteblevne 2de Mænd, navnlig Thomas Olsen og Tosten Arnesen Syne vaag, som vare udfarne paa en Færings-Baad. Og da her i Bøigden er hørt et løst Rygte, at benævnte Thomas Olsen, som boede paa en mig tilhørende Gaard, kalded Qvalvaag, i Lindags Skibrede, skulde være bierged af et Skib i Søen og siden være seet i Bergen; saa indkaldes bemeldte Thomas Olsen herved 3 Gange efter hinanden at indfinde sig hos mig forinden den 21de Martii næstkommende. J vidrigt Fald bliver hans Brug i Gaarden til en anden bortbygslet. Fedje den 21de Januarii 1769. Dancher. J. Heib. Bergenske Sager for den kongelige Over, Hof=Ret. Fra Aaret 1765. No. 1.) Botel Mognsen mod Havne-Foged Meyer. 3.) Dito mod Dito. Fra Aaret 1767. 4.) Procurator J.S. Crammer mod Johann J. Frøchen, 5.) Dito mod Dito. Jndstevnte til 1769. 18) Zacharias, J. Fidje mod Svend Eriksen og Ole G. Haa land. 19.) Ole J. Vindal mod Niels O. Hagestad. 20) Nille Sal. Tornebyes med Laugværge mod Jacob Wilde. 21) Hans Frørup mod Jens Sidentop og flere. 22.) Lieutenant Meidel og Anders A. Hauchaas mod Lyder W. Nicolaisen, 23) Justice-Raad Schulz mod General-Auditeur Heiberg. 24.) Mægler Suhlling mod Politie-Betient Dalegreen og Politie Actor Brose. 25.) Mægler Berents mod Cancellie-Raad og Politie, Mæster Holst med flere. 26.) Cicilia Pegelau mod Helmer Andersen. 27.) Jens og Niels Frørup mod Politie-Commissionen med flere. 28) Land-Soldat Rasmus Frøsetter mod Oberste Rye. 29.) KammerAssessor Preus mod Politie-Betienterne Dam og Malmøe. 30.) Cancellie-Raad Holst mod Herman Lydersen med flere. 31.) Dito mod Amund Bendixen med flere, 33.) Dito mod Knud Østensen og Troels Knudsen. 34.) Dito mod Daniel Wallem. 35.) Dito mod Peder N. Leervig. Næstkommende Onsdags Aften ved 5 Slæt, lader Sr. Grønning, Tilsyns Mand efter afgangne Niels Nielsen, ved Auction i Herberget Altona, bortsælge en ved Altona Gaarden beliggende Bomseigls-Jægt med alt Tilbehør. Henrik Garmann, Kongelig Majestets Sorenskriver udi Nordhordlehn, giver hermed Publico tilkiende, at Anno 1769 den 21de Febr. førstkommende og følgende Dage bliver paa Grund af Deres Velædelheds, Hr. Foged Heibergs, som Liquidations Forvalter udi afgangne Jochim de Langes til Deres Majestets Fiscumhiemfaldne Bod, hans skrivtlige Reqvisition tilmig sub Dato 22de Jan h. a. en offentlig Aucti- og holden og foretaget paa Gaarden Fladen, beliggende i Alensits Skibrede og NordhordsFogderie over bemeldte Jochim de Langes af velbemeldte Hr. Foged Heiberg sequestrerede Effecter, og Eiendele, som paa berørte Sted Fladen er beroende og af Sølv, Tin, Kaabber, Messing, Jern- og Træ-Varer, Seng- og Lin-Klæder, Creaturer og Søe-Redskab med videre ere bestaaende. Thi ville de Lysthavende til berørte Tid og Sted sig betimelig om Morgenen indfinde, da Auctions-Conditionerne paa Auctions-Steder, til enhvers Efterretning nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Mielde-Gaard den 26de Januarii H. Garmann.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Døbte: J Korskirken Dreng 1, Pige 1, i Nykirken Dreng 1, i alt 3. Piede: Jngen. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk i Korskirke-Sogn Mandfolk 2 Qvindfolk 2, i Nykirke-Sogn Mandfolk 1, alt 9.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Jndsendt. Fabel om Katten i Skoven. Fra Skoven man udsnappet har Et gammelt Skrift, som os opgiver Hvad der af rart optegnet bliver.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
J samme seer man, at der var Daphne Skov engang en Kat En Mons, som ei var af de grove, Han fik tilsidst den Nykke fat, At ville Verden noget love Men Kattens Slægt bør røres ved, Opregnes maa hans sexten Ahner(Det er saa gamle Skialdre-Vaner, Vor Kat bler maaskee tient dermed. Hans Farfar var den store Puus, Bekiendt i Skoven for høimodig, Hos hvem og Løven kiøbte Snuus, Og Biørnen kaldte Kispus naadig. Hans Mormör var Katinde Kiis, Bekiendt for Yndighed og Dyder, (Som Frue-Katter meget pryder) Hun var Frue Tigers egen Miis. Hans Fader hedde Clorian, Og boede næst ved Mikels Hule, Han var paa Jagt en tapper Mand, Men kun paa Skindet af de gule. Hans kiære Moder hedde Corr. Hos Løvens Amiral opklækked. Saa haver Skriftet os opdækket, Og dette gjorde hende stoer. J Skoven gik hans Mør engang, Og man det sige vil til visse, At Corian af hendes Sang, Jndtagen blev paa Biergets Jsse. Hun sang et yndeligt Klar-ran Hvormed hun Kiærlighed forkyndte, Fra Toppen Clorian sig skyndte, Kom ned og hilsed Cybemeldte MiauDe dristig til hver de Efterretnin Hver andres Sprog, de nøie kiendteCnorr Clorian til Ægte faaer; Thi udaf Elskov begge brændte. Til deres Bryllup man indbød Fast alle udaf Skovens Stænder, For dem, som havde ingen Tænder, Var man betænkt paa Risen Grød, Selv Amiralens Tiener blev Opvarter, Jomfrue Cort til Ære. Hvad Troskab hende man tilskrev, Derom kand dette Vidne bære. Ubuden selv sig Pan indfandt, Jført en Kiortel af Brocade, Paa Brystet hang en Demants Plade. Og kand jeg troe mit Skrift er sandt, Da har ei været saadan Stads Skoven udi Mande-Minde, Man Skaaler drak af fulde Glas, Jndtil man bleve døve, blinde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Fra deres Bryllup regner man For Muus i Skoven gyldne Tider; Thi Katten dem den Dag ei bider, Om Munden løb ham end i Vand. Den Skik blev da af Pan indført, Den Skik er rar og uden Lige, Den Slik er neppe forhen hørt, Dog veed mit Skrift deraf at sige. Tre Snese Gange Solen sig Og tre om Himlen havde høiet, Da Clorian blev ret fornøied, Og fik en Søn, sin Fader lig, Saa lig som nogen Kat sin For J Verden mueligt er at ligne. Han Ungen frem i Labben tar Af Glæde færdig er at segne. Det var, min Troc. Et artig Syn, At see en Kat saa lig sin Fader, J Væsen, Røst, i Farve, Lader. Selv staaer jeg her, som rørt af Lyn; Nu man vor Kat skieløied saa. Man raabt, Det er ingen Lyde. Enhver svor dyrt og tungt derpaa, At det ham vil me Tiden prod. muurstk. foresse-Con in rer, Vor Corian her hæftig skieg, At rede til et Barsel Gilde, Hvortil har strax indbyde vilde Den gandske Skov at æde StegDe kom, Men her betænkte han, At endnu Ungen er var givet Det Navn, hvoraf han nævnes kand. Mons kaldtes han og det blev skrevet, Med gyldene Bogstaver paa Et guldbroderet Baand, som hængte Ham over Halsen ned og slængte sig omkring Halen, naar han laa J denne Stads man bar ham indTil Giæsterne, som ham berømte For Deylighed: Men var vist blind, Som en Skeeløied det tildømte. Vor Kat nu voxte og blev stor, Paa Muse=Jagt han sig beviste, Som Helt. Man Katten derfor priste. J Art han ligner Far og Mør, Var deres Ord, som hannem saa. Nu han i Marken Musen søgte, Behændigen gik snart paa Tag, Snart Kroppen ned mod Jorden trykte. Ja, vores Mons var bedste Nat, Som var i Daphnes Skov de Tider; Thi uden mindste Naade bider Han alle Muus, hans Kloe faaet fat. Resten følger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
J hendes Logis hos Bogtrykker Sr. Kothert vil den bekiendte Madame Scaglig hver Aften i denne Uge vise sine Kunster, hvormed skeer Begyndelse ved 5 Slæt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-30
Paadømte Sager: Den 23de for Byetinget: 2de Justice-Sager. Den 26de for Raadstue=Retten 1) Henric Klæboe mod Wilhelm Crammer, hvorved er dømt saaledes, at Kla boe skal betale Halvparten af det Paasøgte, og Omkostninger ophævede. Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
No. 6. Femte Aar Gang. Aar. 1769. Efterretninger. fra Bolsontoirer. i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Mandagen, den 6te Februarii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Da Directionen her i Bergen behøver, i Henseende til visse Omstændigheder, at vorde underretted med fuldkommen Vished, om een eller anden endnu maatte formene sig at have noget hos Nykirken (excipered de Penge-Laan Kirken maa forrente) at fordre i Arbeids-Lön, for Materialier eller andet detslige, som ikke af Hr. Geheimer-Raad Cicignon eller Kirkens Værge var betalt. Saa advares og tilholdes alle saadanne, inden næstanstundende Februarii-Maaneds Udgang at anmelde sig med fine beviselige Fordringer hos Hr. Stiftsbefalings Mand Petersen, saafremt de ved Udeblivelse ikke i sin Tid vil tilskrive sig selv den Skade, heraf for dem kunde udflyde. Formedelst fine Omstændigheder, er den over St. Jørgens Hospitals Jorde Godses Re venner den 29de Dec. afvigte Aar til Forpagtning holdte Auction ophæved og igien ved trykte Placater af 14de hujus berammed den 11te Feb. førstkommende udi Herberget Altona om Aftenen, Klokken 5 Slæt til ny Forpagtnings Auction at foretages. Hvilket de til denne Forpagtning Lysthavende tiener til Efterretning. Ved St. Hans Dags Tider afvigte Aar er her ved Fedje-Land borteblevne 2de Mænd, navnlig Thomas Olsen og Tosten Arnesen Syne vaag, som vare udfarne paa en Færings=Baad. Og da der i Bøgden er hørt et løst Rygte, at benævnte Thomas Olsen, som boede paa en mig tilhørende Gaard, kalded Qvalvaag, i Lindaas Skibrede, skulde være bierged af et Skib i Søen og siden være seet i Bergen; saa indkaldes bemeldte Thomas Olsen herved 3 Gange efter hinanden at indfinde sig hos mig forinden den 21de Martii næstkommende. J vidrigt Fald bliver hans Brug i Gaarden til en anden bortbygslet. Fedje den 21de Januarii 1769. Danchert D. Heiberg Hr. David Marcus Cold agter under Haanden at bortsælge Wibike Sal. Berent Fockens nu i boende Huus og Grund samt Have, beliggende oven for Christi Krybbe, hvoraf han ved berørte Enkes som forhen værende Eierskes, skrivtlige Tilstaaelse nu er Eier. Om Prisen og Conditionerne kand hos velbemeldte Hr. Cold faaes den nærmere fornødne Efterretning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Paa vor allernaadiste Konges Fødsels Dag, den 29de Januarii næstleden, havde Hr. Stifts befalings-Mand Petersen til Middags Maaltid ladet indbyde de fornemste af Byens Mands-Personer og til Aftens tillige deres Damer, hvorefter var Ball, som varede til paafølgende Morgen. Mandagen den 30te Januarii blev Hans Majestæts, vor allernaadigste Konges, FødselsDag efter Sædegne holdt høitidelig paa Seminario Fridericiano med en dansk Oration af Seminaristen Johann Friman og en fransk af Seminaristen Peder Heggelund, efterat Stiftelsens Directeurs og andre fornemmeFolk dertil ved et af Hr. Lector Cortin forfattet Latinsk Programmaden foregaaende 28de Januarii vare bleven indbudne. Den franske Tale handlede om den samme Materie, som den store Mand Hr. d' Alembert af handlede for vor allernaadigste Konge i Paris den 3die Dec. 1768, nemlig om den Tak, som Videnskaberne skylde den danske Nation.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Den, som enten vil kiøbe eller leie det Huus, beliggende ved Strand-Gaden, kort inden for Nykirken, som forhen har været beboed af Sr. Hans von Lengern, og hvilket strax kand tiltrædes, maatte det behage derom at melde sig hos T T Hr. Christopher Rogge. Jeg agter herefter aarlig om Sommeren, fra April Maaneds Begyndelse til Septembris Udgang, den Deel af Ungdommen, som sig til Søe=Farten agter at emploiere, udi Arithmetica eller Regne-Kunsten at informere, naar de først har lært at skrive, paa det de samme i beqvem Tid kand admitteres paa Navigations-Skolen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Skulde andre honette Folk det samme begiere for deres Børn er jeg dertil (i bemeldte Tid) redebon. Af Vedkommende maa samme mig inden næstanstundende Februarii Maaneds Udgang bekiendtgiøres. Ligesaa ere mine Bagværelser saavelsom Kielder og Krambod til Gaden, strax eller og til Paaske at bekomme til Leie. Hos mig kand og bekommes den 11te Deel af Skriftet Paragenes, ubunden for billig Priis. Bergens Navigationa=Skole den 20de Januarii 1769. M. B. Kyssing.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
For en paa Gaden tabt Medicinal-Forordning, indbunden i rødt Papier, loves en passelig Finde-Løn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Det Huus i Sal. Willads Danchersens Søe-Gaard, som sidst af Sr. Jochim Dancher sens har været beboed, kand til næstkommende Paaske faaes til Leie af Eieren, Sr. Johann Hinrich Eggerring.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Om afgl. Jens Petersens Enkes Huus paa nordre Side af Mur=Almindingen, som er enten tilkiøbs eller til Leie og i begge Fald til næstkommende Paaske kand tiltrædes, maatte det behag de Lysthavende at melde sig hos Hr. Johan Hanke.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Jndkomne Skippere: G. Korn af og fra Kønigsberg med Rug, Hvede, destinerede til Holland, men hidkommen formedelst Skade i Søen efter hvis Reparation Reisen til Holland fortsættes; P. Juul af Grimstad fra Frankrige med Salt. Udgangen: N. Fischer, af Kiøbenhavn til Frankerige med Tiære og Bord.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Viede: J Korskirke-Sogn 1 Par, i Nykirke-Sogn 1 Par, i alt 2 Par. Døbte: Domkirken Dreng 1, Piger 3, i Korskirken Pige 1, i Nykirken Dreng 1, i alt 6, Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
J Domkirke-Sogn Mandfolk 3, Qvindfolk 2 i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, i Nykirke-Sogn Qvindfolk 3, i alt 10.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Giftermaal her i Byen, Kiøbmand Mr. Claus Krohn med Jomfrue Maria Egelsdorph. cop. den 31 Januarii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-02-06
Fortsættelse af Fabelen om Katten see No. Af Katten gik der saadant Ry At Muse=Kongen ved en Svale, Bod, Alle Muus for ham at flye. Derom veed Dyr endnu at tale. Vor arme Kat uhældig var Og færdig nu at døe af Hunger, Hans Janv og høit i Skyen runger, Nu han fra Skoven Afsked ta Og trasker bort til næste Stad, Nu maa han betle der og tigge, Nu skrige for en Mundfuld Mad, Nu i en Vraa paa Gaden ligge. Men til al Lykke traf det, at En ynksom Ende vilde kiøer, J Byen ud, da hun til høre i Et sulten Skrig af vores Kat Hun saa sig om og blev da var, Den sultne Mous, som hende fulgte, Hvis Nød i Hiertet hende skar, Da han for hende intet dulgte. Hun lod ham ind, tog ham i Huus Og satte for ham skiønne Retter, Hvorved vor Mons sig den Gang mætter Og tog for Resten ofte Muus. Kort; Han af Enken elsked blev, Af dem det veed for vist berettes: Et Testamente Enken skrev, Hvori, som Arving, han indsættes; Men udi Naboelaget var En liden Miis, som Katten yndte. For hende vores Mons forkyndte i Den Elskov, han til hende bar. Hun syntes godt om dette Bud. Mons Rat her logrede for sin Mise, Som mangen Bidsken napped udFra Fruens Bord, Gav ham at spise. To Maaneder var alt tilbragt, Da klig sin Svangerhed bekiendte For Fruen. Hun strax Mons lod hente, Han kom og dette blev ham sagt, Han blev nu vred, men tied still, Hans Agt var ikke Miis at tage; Men hør dog kun et artigt Spil Mons strax maa kalde Miis sin Mage. Men her var det jo Soleklart: At han gik ud fra Dydens Bane Og fulgte her de Ondes Vane; Thi Mons var ei af bedste Art. Han viste sig detsuden og At være nedrig uforskammed; Thi gav men ham ei Ære nok, Man strax blev klored, fradsed, skrammed. Nu blev han gift; Men har ei Brød, Nu vil han vende smukt tilbage, Nu vil han for Forældre klage Sin Skiæbne: Men. - Hans Far var dø Thi just ved Mikkels graadig Tand Blev Clorian sit Liv berøved, Hans Moder skiltes ved en Mand, Og Faders Tab vor Kat bedrøved. Han stod henrykt, betænkte, hvad Han nu i Skoven skulde giøre, Hvad Æmbed han nu skulde føre, Hvorved nu vinde Brød og Mad.