JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Nordamerica. De nordamericanske Blade indeholde en meget lang Protestationsact fra Præsidenten Jackson mod Senatets Beslutning, som han erklærer for at være love og forfatnings stridig. - J Boston blev den 15de April i en Forsamling af næsten 10,000 Mennesker, fattet en Mængde Beslutninger, hvori Whigpartiets energiske Forholdsregler i Ny-York, til den nærværende Regjerings Omstyrtning bleve bifaldte og antagne. Kampen mellem begge Partier, bliver bestandig hæftigere, og Præsidenten har gjentagne Gange erklæret, ikke at ville vige et Skridt tilbage. Hvorledes det vil ende? – siger et americansk Blad - veed Gud; den jernhovedede Monark, kaldet Præsident, der til Lurus i sit Pallads forbruger aarlig 25,000 Dollars, bekymrer sig ikke derom, Engeland. Siden den OConnelske Unionsbill faldt igjennem, har intet af særdeles Jnteresse for Udlandet, været afhandlet i det engelske Parlament. Man erindrer at Hr. Spring Rice var den hæftigste Opponent, og Jrlænderne synes at ville lønne ham derfor, da hans Landsted i Nærheden af Dublin er gaaet op i Flammer, formodentlig skal Brandfakkelen der, tiene som en Replik paa hans Tale. Man kan ansee den irlandske Tiendebill at være saagodt, som antaget, da den anden Gang er bleven læst i Underhuset; i Følge denne Bill tilstaaes rigtignok den herskende Kirke i Jrland Ret til Tiende, men denne er bleven forandret til en Grundtart, og istædet for af Kirken, skal samme fremtidig hæves af Staten. Fremdeles er Afgiften nedsat en femte Deel af dens Beløb, og ved Bestemmelserne i Billen, er Tienden fordeelt paa en mere billig og passende Maade mellem Contribuenterne. Hvor lidet en Bill med dette Princip, kunne vinde de irlandske Medlemmer af Oppositionens bifald, er øiensynligt, man blev derfor saameget mere overrasket ved at høre et saadant Mæglings=Forslag udgaae fra Hr. O'Connel selv; hvilket dog var forskjelligt deri, at han ville at de Personer, som vare berettigede til Tiende, kun skulle nyde samme til deres Død, og at Tienden siden kun skulle beholdes i de Kirkesogne, hvor en Fjerdedeel af Beboerne, bestaae af Protestantere, Naar de der vare berettigede til at fordre Tiende vare bortdøde, ville han, at denne skulle anvendes til fromme Øiemeed, men ogsaa til at lønne de catholske Geistlige. (Hb. nene Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Blandinger. Staden Brandeis, 3 Mile fra Prag, er bestemt til Hertuginden af Berrys fremtidige Opholdsted, og det derværende Slot indrettes ogsaa derfor til Beboelse for hende. Man siger imidlertid at Carl X skal have modsat sig hendes Ophold i Nærheden af Prag, fordi han ikke ønsker at have hendes Gemahl saaledes i Nærheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Den Schwabiske Merkur fortæller under 1ste Mai, at 10 a 12 Polakkere vare fra Schweiz af, trængte ind i det østerrigske Gebet, for derfra ubekiendte at indsnige sig i Rusland, og der udføre en forbryderigsk Plan. 60 Medlemmer skulle høre til denne Sammensværgelse. (Hb. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Jndenlandsk. Hs. Maist. Kongens Reiseroute i næstkommende Maaned er nu bestemt som følger: Torsdagen den 5te Juni, om Morgenen Kl. 5 Slet, afreiser Hs. M. fra Kjøbenhavn, over Roeskilde og Holbek, til Kallundborg, gaaer strax ombord paa Dampskibet Kiel og fortsætter Reisen til Aarhuus; Søndagen 15de reiser Kongen fra Aarhuus til Randers; den 16de, om Eftermiddagen Kl. 1, fra Randers til Aalborg; den 17de forbliver Hs. Maist, i Aalborg; den 18de reiser Kongen fra Aalborg, over Sundbye og Sæby, til Frederikshavn; den 19de fra Frederikshavn, samme Vei tilbage, til Aalborg; den 20de fra Aalborg til Viborg; den 21de 22de og 23de forbliver Kongen i Viborg; den 24de reiser Hs. M. fra Viborg til Horsens; den 25de fra Horsens til Veile, og Torsdagen den 26de, om Morgenen Kl. 5 slet, gaaer Hs. M. ombord paa Dampskibet Kiel i Veile Fjord, og fortsætter Rei(Kbhvnsp.) sen tilbage til Kbhvn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Atter har Udgiveren af (Hp. Av.) den sørgelige Pligt, at anmelde en Begivenhed af et særegent rædsomt Slags, som er mødt i Stoense Sogn paa Langeland den 12te Mai om Eftermiddagen, da en Gaardmand, ved Navn Matthias Larsen, uventet dræbte sin Kone, ved at slaae hende for Panden med en Øre. Hun døde øieblikkelig, da Hovedskallen var knuset. Psychologen giver denne gaadefulde Beslutning noget at granske overManden som i 8 Aar har været givt med den Dræbte, med hvem han fik Gaarden, var efter alles Vidnesbyrd som kjendte ham, en af de ordentligste, skikkeligste og sædeligste Sognemænd og af sagt modig Caracteer; Konen derimod var arrig, hidsig og levede heller ikke i god Forstaaelse med sin første Mand, der var en skikkelig og taalmodig Mand, som døde i sin dedste Alder. Allerede for et Aars Tid siden kom Matthias Larsen til Præsten og klagede for ham: "at onde Aander drev ham fra sit Hjem." Præsten som opdagede, at han ikke var rigtig i Hovedet, talede ham da til Rette og formanede Konen til at omgaaes ham er med Mildhed og Overbærelse. Tillige sørgede et han for, at en Læge, blev ham tilkaldet; men n. Manden var slet ikke at overtale til at bruge Læn. gemidler. Urigtig vedblev han at være i Hovedet, er men arbeidede dog undertiden i Marken, indtil han bemeldte Dag tager Morder-Redskabet, gaaer indi Sovekammeret, hvor Konen i Ro spandt paa sin Rok, og dræber hende uden mindste ForbittrelPræsten som strax blev hentet, modtog han glad og tilfreds uden mindste Anger og Fortrydelse og saa rolig og tilfreds, som den, der havde gjort en god Gierning. Ved at vises sin i Blot bensvømmende døde Kone, varede han roligt: "Vær ikke vred paa mig, jeg har gjort en kjærlig Gierning baade imod hende og mig selv. Det kunde ikke være anderledes!" Den samme Rolighed beholdt han i Forhøret og bad Dommeren allene om den Naade og Skaansel, at han ogsaa maatte miste sit Hoved, saa var han vel fornøiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Efter senere Beretninger ere ved Branden i Hillerød ikke mindre end 49 Gaarde og Huse, hvoriblandt, foruden den lærde Skole og Postgaarden, 2 Brænderier blevne et Rov for Luerne og henved 100 Familier blevne huusvilde. Af en Redactionen af Skanderborg Amtsavis meddeelt Privat Efterretning sees, at Jlden, som opkom i Districtschirurg Evertsens straatakte Baghuus, omtrent midt i Slotsgaden, blev foranlediget af en derpaa nedfaldende Raket, da Hr. E. celebrerede sin Fødselsdag ved et Fyrværkerie. Tvende Mennesker, en gammel Kone og en Vægter, ere indebrændte: desuden savnes endnu en Mand ved Navn von Halle, som Man vil have seet Kl. 1 om Natten gaae ind i et brændende Huus. Ogsaa mangfoldige Kreaturer ere indebrændte, saaledes har en Brændeviinsbrænder allene mistet 16 Køer, adskillige Heste og endeel Faar. Tabet af rørlige Eiendomme skal være meget betydeligt, da næsten Jntet kunde reddes, og kun 3 Familier havde assureret deres Boe. Under Branden have Byens Borgere i Almindelighed staaet hverandre trofast, Et tydeligt Beviis paa de Flestes Anstrængelse er deres vedvarende Trangbrystighed, en Følge af den Hede, som de leed under Arbeidet. Nøden er ubeskrivelig; men den Deeltagelse i Medmenneskers Nød og den Godgiørenhed, som er et almeen bekjendt skjønt Træk i den Danske Nationalcaracteer, viser sig ogsaa her Allerede næste Dag efter Branden sendte Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian Byen en Understøttelse af 100 Rbd. og flere Pengebidrag ere siden indkomne. De af Byens Jndvaanere, som Ulykken skaanede, ilede deres lidende Medmennesker til Hielp, og adskillige af Omegnens Beboere have deels sendt, deels lovet at sende meget betydelige Forraad af Levnetsmidler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Helsingøers musicalske Selskab agtede allerede Torsdagen den 15de De, at give en offentlig Concert til Fordeel for de Brandlidte. En Committee er efter Amtets Foranstaltning sammentraad, for at raadslaae om, hvad ufortøvet bør skee, for at afhjelpe den meest trykkende Trang. Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Efter en for denne Aarstid ualmindelig Hede, der den 13de De, endog steeg til 23 Grader i Skygge mod Nord, fulgte om Aftenen et hæftigt Tordenveir, der først ophørte næste Morgen Kl. 4.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Lynilden slog blandt andet ned i et Sted paa Nørrebro, og anrettede endeel Skade i Værelserne; dog uden at tænde eller dræbe noget Menneske, Dagen. Bygningen tilhørte Klædefabriqueur Goltze. Lynilden sønderslog Husets Gavl, gik igjennem Lofterne lige ned til Kielderen, og ødelagde paa sin (Berg. Td.) Fart en Deel Bohave J disse Dage har tildraget sig den ulykkelige Begivenhed, at en i Lære hos en Bødker paa Christianshavn værende Dreng, under en med en ældre Lærredreng hos samme Mand opkommen Strid, med en Kniv er kommet til at bibringe sin Kammerat et saa farligt Saar i Underlivet, at denne døde kort efter. Striden skal have reist sin over(Kbhvnsp.) en Ubetydelighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Tillæget til No. 57 af Vib. Samler (af 13de Mai) indeholder blandt andre følgende Lands Overrets-Domme: Cancellieraad, Postmester Liimschou i Kolding (saggivet af Slagterne Heich, Ørum, Helt, Gøiske Graff og Bussel sammesteds, for at have gjort Jndgreb i deres Næringsvei, ved den 8de Mai 1833 i Kolding at lade udraabe og derefter paabegynde Udsalg i smaae Partier til Byens Jndvaanere af Kjødet af et ham tilhørende Creatur, som han Dagen iforveien havde ladet slagte) bør til Kolding Byes Kæmnerkasse betale en Mulct af 15 Rbd. S., samt til Hovedklageren Sagens Omkostninger med 8 Rbd. Sv.; men for Øvrigt for deres Tiltale i denne Sag fri at være - Snedker Anders Pedersen af Kastberg, (tiltalt for tvende begaaede Faaretyveriet paa Marken, Natten imellem 9de og 10de Aug 1833) boe hensættes til Forbedringshuus Arbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. - Søren Andersen Krogh eller Greve af Nykjøbing Arrest (der tiltales for 5 Ga begaaet Tyverie) bør hensættes til Arbeide i Fæstningen paa Livstid - Af Fyrkartene Joh. Landberg og Mikkel Jensen sigtede J Førstnævnte for at have fremvirket den Jldspaasættelse, som imellem 10de og 11te Febr. de A fandt Sted ved det Huus i Skagen, hvor han boer, samt for bedragerigsk Forhold med Hensyn til Assurancen af hans Meubler og Effecter, og den Sidstnævnte for til dette bedragerske Øiemeed at og have ossisteret med Udlaan af adskillige Klædningsstykker, bøe Første hensættes i Fængsel paa Vand. og Brød i 2 Eg 4 Dage, og Sidste bøde 5 Rbd. Sv. til Skagens Kjøbstats Fattigkasse, samt Begge udrede Sagens Omkostninger – Skemagerlærling Herman Nielsen tiltalt for at have villet afbrænde sin Huusbondes, Skomager Soren LuntsHuus i Hjerring, og i den Hensigt at have lagt Jld inde i en Keynestabel i det til Kjøkkenet stødende Kiynehuus, som dog blev opdaget og slukket, forinden Jlden udbrød i Lue) bør have forbrudt sin Hals og steiles, udrede alle Omkostningerne, samt betale 40 Lod Sv til Kongen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Fra Flensborg beklages meget Tabet af en høi Grad almindelig agtet Borger: Kjøbmand og Sukkerraffinaden. J. Jngversen, som er død den 9de Mai.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
De naturlige Børn kopper ere nu udbrudte i Landsbyen Leerberg. Galthen Herred, omtrent 2 Miil fra Randers For Væddekjørslerne i Viborg er iaar udsat 3 Præmiet paa 300. 200 og 100 Rbd. r. S. Forat vinde dem maa Banen kjøres 6 Ga. rundt hvilket er en dansk Miil, med en Vogn, der bærer en Vægt af 1200 Pd., Kudsken iberegnet; den, der vinder den første Præmie, erholder desuden en Udmærkelses-Belønning af 100 Rbd. r. S., dersom Veien tilbagelægges i 25 Minuter eller derunder Endvidere udsættes en Præmie af 200 Rbd. r. S. for Kjørsel med Eenspændervogne, som ere belæssede med 600 Pd., Kudsken iberegnet, og som tilbagelægge Veien i 26 Minuter og derunder VedVædderitet ere alle Fuldblodsheste og Vallaker udelukkede; kun Hingster og Hopper, der ere tillagte, i en af de danske Provindser, kunde concurrere til de udsatte Præmier. De Heste, som stilles, maai det mindste have en Høide af 10 Qvarteer 1 Tomme Anlægsmaal, og være i en Alder af ikke under 4 og ikke over 12 Aar og nogle Maaneder. Det udsættes 2 Præmier: een paa 400 og en paa 200 Rbd. r. S.; ikkun 4 Heste tilstædes at løbe paaen Gang, og hver Hest skal, Rytter og Sadel ibe tegnet, bære en Vægt af 10 Lpd. Løbet er bestemt til 2 danske Miil, saa at Banen, der udgjør 4000 Alen, maa gjennemløbes 6 Gange, i det mindste i en Tid af 38 Minuter. Den Hingst eller Hov ve, som vinder 1ste Præmie, kan først efter 3 Aars Forløb igjen tage Deel i Væddeløbet. De til Dyrskuet udsatte Præmier ere: for Hingster 150 Rbd. log, naar den bedste Hingst ved Væddekjørslerne har deeltaget i første Præmie, desforuden 100 Rbd.) og 100 Rbd.; for Hopper 100 Rbd. og, naar den bedste Hoppe ved Væddekjørslerne har deeltaget første Præmie, desforuden 80 Rbd) og 80 Rbd.; for Tyre 50 og 40; for Køer 40 og 30; for Vædere og Faar 20 og 15, og for Orner og Søer 15 (Vib. Saml.) og 10 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
Kjøbenhavns Børs den 16de Mai. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 207, Species 207, Specier solgtes til 12 Mk. 6 3/4 s.; B., Disconto 4 pCento, norske Speciessedler pr. 100 Specier 166 1/2 a 170 Rbd. Sedler; sv. Sal pr. Rbd. Rigsgjæld 46 a 46 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCento kongelige Obligationer (uden Renter) 90 a - Rbd. Sedler; (87 a - i Banco). Nationalbank-Obligationer (4de Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv. Ved Tallotteriets 1266 (c) Trætn. i Altona udkom: 20, 66, 89, 77, 54.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
AVERTISSEMENTS. Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg Undertegnede underhaanden at bortsælge min eiende og paabeboende Gaard i Trankjer Bye i Westervig Sogn, Hartkorn 7 Tdr. 1 Skp. med Besætning og den paa Marken staaende Avl Gaarden, hvorpaa aarlig kan holdes 4 Heste, 20 Fæekreature og 30 Faar, kan tiltrædes strax og af Kjøbesummen kan endeel blive indestaaende paa 1ste Prioritet. Tranker den 20de Mai 1831. Ane Magrethe Pedersdatter, Enke efter afdøde Anders Jensen Snæver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
En midaldrende Mand, af dannede Sæder, ønsker sig antaget som Huuslærer i en conditioneret Familie=Cirkel. Lang Øvelse i Skole faget, og de sikkreste Anbefalinger fra de værdigste Mænd, tør sikkre enhver der attraae et saadant Subject, hvis Bestræbelse i videnskabelig Fremgang med Ungdommen stedse vil have til Formaal: Aands og Hjertets Dannelse. Redactionen anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-24
De ved Cancellie-Circulaire af 23de Novbr. 1833 befalede Blanqvetter til Ministeriel-Kirkebøger, faaes tilkjøbs i enkelte Ark, og hele Protocoller, naar samme bestilles hos Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
No. 59. No. 1834. TIIISTED Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsaviv og Avertissementsidende, Den nordimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 27 Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Politiske Nyheder. Spanien. Herfra melde Efterretninger fra Paris, at Urolighederne i de spanske Provindser, igjen begynde at nærme sig de franske Grændser, og en til Bajonne den 10de indtruffen Handelscoureer, er paa Veien fra Villa franca til Jrun bleven forfulgt med Flinteskud. Af ham erfarer man at Jnsurgenthøvdingen Sagastiverca havde viist sig med 200 Md. for Jrun, men var af den lille Garnison i denne Stad tilbageviist, efter en Fægtning, som varede hele Natten. Ved Courerens Afgang fra Madrid, gik endnu bestandig Rygter i Om leb om Jnfanten Don Carlos Jndskibning; og det heed, at i spanske Handelshuse havde overtaget det spanske Laan. - En Correspondents Artikkel fra Madrid af 7de Mai melder, at der igjen er anordnet en Recrutering paa 25,000 Md. i Spanien; men Tropperne i de nordlige Provindser, skulle ogsaa behøve betydelige Forstærkninger. Generalcaptainen Quesada forlanger i det mindste 10000 Md. for ganske at kunne udrydde Jnsurrectionen; i Mangel af Succurs vil Kampen i hine Provindser, kun blive et uafladeligt Slagterie. Den Fremgang den spanske Expeditionshær i Portugal giør, synes ikke at opfylde de Forventninger man gjorde sig om den; den carlistisk. miguellistiske Hær er temmelig talrig, det portugisiske Folk er den hengiven, og paa Penge feiler det den ikke; man troer ikke at Dom Miguel eger Don Carlos vil indvillige i med det Gode at afgjøre Kampen, og det heed at der er afsluttet et Laan for Dou Carlos paa 25 Millioner Franks – men det er et fransk-carlistisk Blad, der fortæller alt dette Frankerig. Fra Paris meldes under 16de Mai, at de afskyeligste Excesser høre endnu i Lyon til Dagens Orden, og der gaaer næsten ingen Dag hen, uden at man der hører og angrebne eller dræbte Skildvagter; medens at Gierningsmændene for største Delen forblive ubekjendte. Partierne give hinanden gjensidig Skyld for disse barbariske Handlinger, og Retfærdigheden formaaer ikke at komme paa Spor efter de isolerede Forbrydere, hvis Handlinger desuden skjules af Nattens Mørke. Man beskylder ogsaa Soldaterne og Politieagenterne for at begaae grusomme Handlinger, saaledes har en Skildvagt for nogle Dage siden skudt en Fange, fordi han havde viist sig i Vindutet. Til Hospitalet i Lyon ere mange haardt Saarede henførte, hvor de feile den nødvendige Pleie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Tydskland. Fra Berlin meldes under 5te Mai, at en troværdig Efterretning fra Wien, taler om en meget energisk Note fra de 3 Magter, hvilken fortrinlig er rettet mod Frankerig, og mod enhver Jndblanding i den pyrenæiske Halvoes Forhold, ligesom ogsaa mod et Forbund mellem Frankerig og Engeland med hine Hoffer. Den udbredte Formening, at Frankerig ville slutte sig nøiere til Continentalmag. terne, gjendrives derfor, da desuden ingen, som kjender vedkommende Staters, hinanden modstridende Regjerings Grundsætninger, kan tænke paa nogen nye Forening mellem disse. Østerrigs nye Laan paa 25 Millioner, har her gjor megen Opsigt. Man hører at et andet Laan paa 60 Millioner, snart skal contraheres.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Østerrig har siden Fredsslutningen, betalt 170 Millioner af sin Gjeld; men i de sidste 3 Aar laant 111 Millioner, uden at Statens materielle Kræfter derved er bleven anstrængt. (Hb. nene Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Blandinger. Den engelske Generalpostmester for Engeland,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Hertugen af Richmond, er afreist til Paris, for at foranstalte en Jernbane anlagt, saavel fra Shore ham til Dieppe, som fra Dieppe til Paris, og efter Forslaget skal man gjøre den Beregning, at kunne tilbagelægge Veien mellem London og Paris, 220 engelske Mile i 14 Timer, for den ringe Betaling af 34 engelske Shilling. Fra Store ham til Dieppe skulle 2 Dampskibe afgaae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
J Følge Antverpener Journal var der paa Sumatra udbrudt et Oprør, som truede med at skille Holland ved denne vigtige Besiddelse, Man navngav 1 General og 2 Oberster, der skulle være dræbte, og Øen skulle ganske være i Jnsurgenternes Magt. Generalgouverneuren paa Den, var ankommen til Batavia. 13 Skibe skulle i Holland være færdige til at afseile til Batavia med Tropper, ethvert skulle tage 100 Md. ombord.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Dronningen af Spanien har besluttet at anerkjende Brasilien som uafhængig Stat, og meddele det brasilianske Flag frie Adgang til de spanske Havne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
I Nærheden af Frankfurth har der atter den 5te Mai været Spetakker, da Smedesvendene overfaldt en Deel Linie-Militaire i et Værtshuus, tog deres Hirfænger fra dem, og deels gjennem pryglede, deels saarede en Deel af Soldaterne i den Grad, at de maatte bringes paa Hospitalet. Gensdarmerne og en Mængde Militaire kom strax paa Benene, og forhindrede videre Spetakler. Hb. 3) Den 4de De, den Dag paa hvilken den russStorfyest Thronfølger, Alexander Nicolajewitsch. indtraadte i Myndigheds Alderen, fandt allehaande Festligheder Sted i Warschau, hvoriblandt det vistnok ikke var den ringeste, at det saakaldte Alexander-Citadel høitidelig blev indviet. Forresten blev det spillet paa Lire for Folket fra Morgen til Aften i Gaderne; en Hurtigløber viste sin Færdighed i den sachsiske Have, to Luftballoner stege i Veiret; gymnastiske Kunster bleve offentlig producerede, og om Aftenen var Fritheater. Men det bedste af det Hele var dog, at Fyrst Statholderen paa denne Dag aldeles benaadede 16 Personer, som for at have staaet i Forbindelse med Urostiftere, deels allerede vare idømte svær Straffe deels endnu vare under Tiltale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Den americanske Fregat Capitain Remy Ballan, der commanderer Fregatten Constellation, som den 1ste De, kom saa galt fra sin Salut Salve i Toulon, har tilstillet Marine-Præfecten sammesteds en meget forbindtlig Undskyldnings-Skrivelse, med Tilføiende af den bemærkning: at Over-Kanoneren, der var Skyld i Ulykken, er arresteret og skal stilles for en Krigsret; samt at han hidtil gjaldt for en tapper og dygtig Officier, men var nylig kommen ombord i Fregatten. Capt. Remy Ballan, var da Ulykken skeete, selv fraværende i Marseille, Mandskabet paa begge i Toulon liggende americanske Fregatter havde sammenskudt 5000 Fr., som det lod tilbyde de Jndivider, der bleve de ulykkelige Offere for hiin beklagelige Begivenhed; men Sø. Præfecten har tilbageviist dette Tilbud, med den bemærkning: at Anliggender af dette Slags pleiede at forhandles imellem Regjeringerne selv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Da England nu har knyttet meget vigtige Handelsforbindelser med Sprien, saa har det ogsaa ansat en General Consul i Damascus. Hr. Far ren er overdraget denne Post, og i de sidste Dage af Januar holdt han sit høitidelige Jndtog i denne for Musselmændene hellige Stad, hvor ingen Europæer for turde vise sig i sin egen Dragt eller (Rd. Av. til Hest.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Udenlandsk. Altonaischer Mercur af 23de Mai melder: "Det hedder nu at Forordningen om de nye Jnstitutioner, der skal være meget udførlig, forlader Pressen den 5te Juni, samme Dag tiltræder Hs. Majestæt Kongen Reisen til Jylland. Efter kal Confirmation, igjennem Directioner for Universitetet, creerede Dr. og Prof. med, ord. a O. L. Bang, R. af D., i dette Aar det medicin) ske Facultets Decanus, Hr. Regimentschirura S.A. W. Stein, (som den 2den April 1834 offentligen forsvarede sin antomiske Jnaugural-Dissertation: "de thalamo et origine nervi opticieden 15de De paa Regentsauditoriet, med de sædvanlige Ceremonier til Dr. med. (Berig. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-27
Fra Aarhuus skrives under 23de Mai. J Formiddags Kl. 9 ankom det kgl. Dampskib Kiel hertil fra Kjøbenhavn med Hs. Majestæt Kongens samt D. K. H. Prinds Frederik Ferdinands og høie Gemalindes Eqvipage. Skibet, føres af Hr. Kammerjunker Pr. Lieuten. Steen Bille. R. af D. og Ordenen pour le merite milit. Paa Søndag Morgen skal det gaae til Kallundborg, for derfra næstk. Mandag at overføre Deres K. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde hertil. Specialevuerne over de Tropper, som i næste Maaned sammendtages i og ved Aarhuus, ere bestemte at skulle afholdes saaledes: Løverdagen den 7de Juni, om Formiddagen Kl. 7, over det slesvigske Curasseer-Regiment; Kl. 10 over det jyd. ske Regiment lette Dragoner; om Eftermiddagen Kl. 5 over Prinds Fred. Ferdinands Regiment lette Dragoner. Søndagen den 8de Juni, om Formiddagen Kl. 9, holdes Kirkeparade af de i Byen Aarhuus liggende Tropper; om Eftermiddagen Kl. 4. Specialrevue over det holsteenske Landseneer. Regiment. Mandagen den 9de Juni om Formiddagen Kl. 7, over det fyenske Regiment lette Dragoner, Kl. 10 over Batteri-Brigaden; om Eftermiddagen Kl. 4 over det fyenske Jnfanteri-Regiment og Kl. 6 over det 3die jydske Jnfanteri-Regiment.