Københavns Adresseavis, 1775-02-08
For faa Aar bestilte Sysselmanden Udenlands fra adskillige Træe=Planter, og der iblant Fyr, men de ere alle gang ne ud igien saa nær som Hybentern, som endnu lever og voxer. I dets Sted fik han hos Hr. Stiftamtmand Thodal noget Fyrre=Frøe, hvoraf to kom op, og det ene lever endnu og staaer sig got; han har stor Lyst til at giøre videre Forsøg dermed, om han kunde faaet Frøet, især fra en beqvem Himmel=Egn; men det har han ikke kundet. Afdet smukke er her i denne Have ikke meget at see, dog har Sysselmanden plantet der i et Bed en vild Urt som bær store høypurpurrøde Blomster, og er en af de smukkeste i Island. Ved den Leylighed, at Sysselmand Ketilson satte de forommeldte Træeplanteri sin Have, faldt han paa at plante der noget islandsk Piil eller Vidie, som han tænkte at skulde give de fremmede Træplanter Ly og beskyttelse imod Vinterens Strenghed og sterke Stormvinde. Samme Piil voxer nu meget herlig og skyder ranke Grene fra sig, og hvem veed hvad der kunde blive af, naar det bleve ret oppasset og behandlet; thi endnu torde her meget mangle i Omgangsmaaden. Et lidet Lysthuus har Sysselmanden bygget af Grønsvær i sin Have, som, i hvorenfordigt og lidet kostbart det end er, er dog ikke ubehageligt. Paa denne Kaalhave pynter Sysselmanden aarlig, thi den fattes endnu meget til en smuk og ordentlig Indretning. Lidet af Peberrod voxer her endnu, som han for tre Aar siden har faaet fra Widøe. Ligeledes voxer, her Skeeurt (Cochleare), men den, som voxer vildt paa Øerne, holdes bedre. For Kornavlingen har Sysselmand Ketilson gjort sig stor Umage, endskiønt han i somfulde 4 Aar har forgieves arbeidet; thi, foruden at disse 4 Aar. have været overordentlig kolde og tørre med skarpe NordenVinde, saa er Beliggenheden af den Gaard, som han boer paa, meget ubeqvem. Den ligger i en lav Dal, som hælder og vender imod Nord, saa at den ikke eneste er udsat for de skarpe Nordenvinde, men endog har Solen her ingen ret Virkning, da dens Straaler med Jordens Overflade gjøre en meget spids Vinkel. Dette har Sysselmanden meent at være Aarsagen til, at han har ikke kundet komme fort med sin Kornavling; men nu har han noget forandret sine Tanker. Da han var saa lykkelig for 5 Aar siden at faae lidet dog godt og fuldmodnet Byg i sin Have, optog han et Stykke af sit Tun eller Hiemme Mark af 4300 Qvadrat=Alen, spadede det først op, pløyede og harvede det, siden giødede det og igien bearbeidede det, og besaaede det med Byg i 3 Aar, og fik aarlig meget Straae, men liden eller ingen Kierne. J Fior optog han igjen ligesaa stort Stykke, og paa samme Maade behandlede det; men det første udlagde han til Eng nu Foraaret, som nu giver meget og godt Høe. Det sidste Stykke arbeidede han nu til Foraaret, inddeelte det i lange smale Strimler eller Senge, som alle heldede imod Syd, hvortil han betiente sig af en liden og af ham selv opfunden, Plov, som er af en egen Indretning, da den danske faldt alt for svær for hans Bester. I disse saaledes beredte Senge saaede han Byg i Render, og nedmuldede det meget grundt og saa løseligt, hvilket nu giver godt Haab at blive fuld modent. Han havde vel det Forsæt, at pløye en gang eller oftere imellem Sengene, efter den nye engelske Maade, men der er intet bleven af, formedelst hans lange Fraværelse ved Landstinget og andre Forretninger; thi selv maa han forrette her det meste, og da han selv intet forstaaer af Agerdyrkning uden hvad han har hørt og læst, saa kan det ikke andet være, end at al hans Forsøg dermed maa være meget ufuldkommet. Saa meget har dog hans Erfaring lært ham, at man her paa Vesterlandet ikke maa binde sig alt for fast til de udenlandske Agerdyrkningsregler; men med Eftertanke, og i Naturlæren grundede Fornuftslutninger, stadfæstede med ofte og igientagne Forsøg, søge at udfinde det beste og beqvemmeste, om det endog skulde være imod de i andre Lande vedtagne Regler. Men hertil skal mange Aar og megen Flid, inden man torde giøre slige nye Regler bekiendte og udgive dem for paalidelige. Til Kartofler har Sysselmanden optaget et Stykke af sin Hiemmemark, men det synes, at den Plante udfordrer alt for megen og god Giødning til at man kan komme ret vidt dermed, førend man var kommen saa vidt med Agerdyrkningen, at man kunde i 3 a 4 Aar omvexle med Udsæden; thi da en beqvem Giødning maa her erstatte det, som mangler i Solens Varme, saa kunde Hiemmemarken, komme til at lide derunder, som aarlig behøver al den Giødning, som man kan tilveyebringe. Dog, hvor der er god Forraad af gammel Aske, som der er mange Steder, kunde man udrette noget. Paa at formeere sin Hør Avling, har Sysselmand Ketilson anvendt stor Flid, og dertil betient sig af adskillige Midler, blant saadanne som andre Bønder holde for anstændige, endskiønt de i andre Lande, i sær i Engeland, ere brugte med megen Fordeel. En Bonde, Ornolfer Thorsteenson i Qvennshol, har gjort Syssel manden det efter, og derved fundet sig saa vel, at han nu aarlig fordobler sin Flid, og dertil vænner sine smaa Børn, som er det fornemste; thi førend de Unge og Voxende vænnes til at giøre det som er nyt og usædvanligt, vil man ikke komme ret vidt. Med de mangfoldige Tuer, som Hiemmemarkerne ere fulde af, er det fortredeligt, thi saadan Jord kan vanskelig røgtes. Til Foraaret gjorde Sysselmand Ketilson Forsøg med at lade skiere al Grønsværen af, siden jævne og blande med Giødning, og saa igien tække med samme Grønsvær, og endeligstrøe derover vel smulet Giødning, og det lykkedes meget veltmen det udkræver Arbeide, og saa længe Oplandsbonden bliver ved at roe ud paa Fiskerie, fra først i April til først i Julii Maaned, kan han ikke udrette meget i dette Stykke, eller andet, som henhører til Jordegodsets Forbedring. Til denne Udroen paa Fiskerie, er dog Bonden nødsaget, saa længe Faarene ikke komme op igien, hvortil man i Dale Syssel, har gjort lykkelig, endskiønt liden, Begyndelse; men det synes, at det vil vare længe, inden Faarene kan igien indføres og formere sig, thi baade er det meget vanskeligt at faae dem kjøbte paa Vestfiordene, hvor de begynde efterhaanden at blive dyre, saa og ere Folk i Almindelighed saa udarmede, at de ere ikkun faa, som formaae at kjøbe noget.