JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-07-05
J endnu høiere Grad gjælder Alt, hvad her er bemærket, om de criminelle Sager. Her optræder ikke Part mod Part, medens Dommeren uinteresseret i Sagens Udfald ikkun modtager, hvad der af Parterne frivilligt ydes til Sandhedens Oplysning, og dernæst lige langt fra den Enes og den Andens Ensidighed kjender, hvad der er Ret. Her er han selv Part i Sagen, her optræder han, som den Forurettedes, som Statens Repræsentant, og dog er hele Undersøgelsen her lagt i hans Hænder, til ham staaer det at bestemme, hvilke factiske Omstændigheder han vil søge oplyst, hvilke Vidner han vil afhøre; han sidder i Retten inden lukte Dørre, og ofte med heel udygtige og af ham afhængige Retsvidner og tilfører selv Protokollen eller lader tilføre til denne efter sit Dictat. Det er ikke de afhørte Vidners, ikke den Mistænktes egne Ord og Forklaringer, der giengives, det er en Slags Oversættelse i et smukkere, et fortere, et meere passende Sprog, det er Dommerens Opfattelse af det Forklarede, det er et billede af det Deponerede, saaledes som det har reflecteret sig i Dommerens Sjæll. Det er vel saa, at Forklaringen oplæses for Vedkommende, for at han kan erklære sig over sammes Rigtighed; men man vilde feile Meget, dersom man antog, at Deponenterne, at den Tiltalte altio hørte efter denne Oplæsning med tilstrækkelig Opmærksomhed, at ikke ofte falsk Undseelse hos hine, Modløshed hos disse hindrede dem i at fremsætte en bemærkning til det Tilførte, som de kunde have at gjøre, ikke at tale om, at den Udannede eller den Svage i Aanden ofte ikke engang opdager den Forandring, som Udtrykkenes Ombytning med andre muligen kan have foranlediget. Endelig er det Dommeren, der raader for, om en Person, paa hvem Mistanke for en Forbrydelse er falden, skal arresteres, han kan forkaste selv den mest betryggende Caution for hans Tilstedeblivelse.
Almuevennen, 1843-07-05
Med Hensyn hertil turde der passende foruden de nuværende ordinaire Retsdage til Behandlingen af civile Sager kunne indføres bestemte Dage, paa hvilke de Sager, der nu kunne behandles ved Extramøder, og navnlig Justits- og Politisager burde foretages. Hvad angaaer de criminelle Sager kunde nemlig i saa Henseende træffes en saadan Bestemmelse, at deres Behandling faldt i to Dele, en foreløbig Undersøgelse, hvorved alene burde søges de fornødne Oplysninger med Hensyn til et muligen begaaet Delicums Existens, og den eller dem, paa hvem Mistanken for sammes Forøvelse kunde falde, ligesom uopsættelige Examinationer og Artestationer under samme kunde foretages, hvilken foreløbige Undersøgelse da burde kunne skee til enhver af Dommeren valgt Tid, med tilkaldte af de nærboende Tingmænd. Den yderligere Undersøgelse burde derefter foretages paa bestemte i Ugen fastsatte Dage, og vilde da Dommeren i Mellemtiden have at tilveiebringe de Oplysninger og tilstævne de Personer, som han efter Sagens Stilling maatte ansee skikkede til at forskaffe det fornødne Lys over Sagen. Paa en af disse Dage burde ogsaa Dommen afsiges. Antallet af de Dage, paa hvilke der saaledes, foruden den ordinaire Tingdag til civile Sagers Behandling, regelmæssigen burde holdes Ret, maatte naturligviis være at bestemme efter Hensyn til Mangden af de extraordinaire Sager, som de foregaaende Aar havde ført med sig, og de Dage, der bleve bestemte, bekjendtgjøres ved hvert Retsaars Begyndelse, eller engang for alle; til samtlige disse oprettede ordinaire Tingdage burde nu de af Jurisdictionens Tingmænd, der boede udenfor den snævrere Kreds af denne, forpligtes til at møde efter en vis Orden. De extraordinaire Sager, der ikke bleve at henlægge til nogen bestemt Dag, og som tilfældigviis forefaldt paa en af disse Dage, kunde dernæst foretages med de tilsledeværende Ting mænd, forsaavidt de derved ikke maatte blive opholdte til uforholdsmæssig langt ud paa Aftenen, i hvilket Fald Dommeren maatte tye til de nærmere boende Tingmænd, naar hine ikke vare at formaae til at holde ud saalænge som han selv. (Fortsættes.)
Almuevennen, 1843-07-05
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde og Hansen i Slagelse, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Lorentzen i Veile, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. PræstøGaardeler R. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-07-12
Vi ville ikke gjøre noget subsidiairt Forslag med Hensyn til den os forelagte Opgave, forsaavidt det maatte ansees for urealisabelt, eller for en alt for trykkende Byrde for Landboerne, at det gjordes til Pligt for de til Tingmænd qvalificerede Beboere af Jurisditionerne at møde under alle paa Tinget forekommende Sager, saaledes at hele Tinglagets Mænd kom til at give Møde i hvert Aar. Vi maae nemlig ansee enhver anden Fremgangsmaade, enhver Undtagelse for visse Classer af Sager for uhensigtsmæssig og ikke i Stand til at hæve Ting, mands Jnstitutionen til nogen sand Garanti for Retspleien. Ve ville ikke lægge Skjul paa, at vi ansee enhver anden Ordning af denne Materie, hvad enten faste og lønnede Tingmænd valgtes af Jurisdictionens egne Beboere, af Communalbestyrelserne eller af Dommerne, for at medføre fast aldeles ingen Garantii. Jkke heller ville vi skjule, at vi ansee Garantier for nødvendige at vi troe, at der hos Folket existerer en Trang til at see Retspleien ved Underretterne mere betrygget, end den nu er, og at det altsaa er paa høie Tid at sørge for en saadan Betryggelse ved virkelige Garantier, at sørge for, at en almindelig Mistillid hos Almuen om Domstolenes uryggelige Retfærdighed hæves.
Almuevennen, 1843-07-12
5) Med Hensyn til Proprietair Nyholms Amendement, der har givet Anledning til nærværende Qvæstion, have vi dernæst tilladt os at udtale det, som en almindelig følt Trang, at Retsbehandlinger i de criminelle Sager, garanteres ved en hensigtsmæssigere Behandling, og at det navnlig er Offenlighed og Mundlighed i Proceduren af den Art Sager, der ene vil kunne fyldestgjøre denne Trang. Og endelig maae vi indstille, at Tingmændenes Function som Meddomsmænd i Livs og Æressager, bibeholdes. Mere og Maifesten i Mehrn Hestehaveskov.
Almuevennen, 1843-07-12
Til det her udkastede billede af vore Adelige have vi blot at føie det Ønske vi have sat oven over: "Gid det var sandt, Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-07-19
Nr. 29. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-07-19
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 15de Juli. Hvede, . . . . . . pr. Td. 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. Rug. . . . . . . . . 5 - 2 - Byg, 2radet, . . . . 4 – - - 8 - - 4 – 3 –"Gradet, . . . 3 – 5 – – 4 – - Havre. . . . . . . . 2 – 2 – 4 2 – 5 – 4 Ærter, gule – – – – - - - - - - graae – – – – – – – – - - Kartofler, . . . . . . Smør, . . . . . Fag. 12 – 3 – - . 13 – 3 –. . . . . pr. A . – 1 – 4 – - - - 1 – Flesk, røget pr. La 2 – – – 8 - 2 - 1 – 8. grønsaltet. . . Æg . . . . pr. Snees - - 1 – 4 – - - - 1 – 6 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – - - - 4 – Torv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. Ls 2 – 3 – 8 - 2 – 5 – . . Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Kbd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præst, Gaardeler R. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichste Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-07-26
2den Aarg. Nr. 30. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-08-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 25. Følgeblad til "Almuevennen" Nr. 13, 1843. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-08-01
Kjøbenhavns Amtsraads Møde. 1843 den 28 Febr., Formiddag Kl. 11 1/2, holdt Raadet sit ordenlige Møde i Stiftamthuset. Foruden Formanden, Stiftamtmand Grev Knuth, vare tilstede Provst Boisen, Grev Schulin, Proprietair Thalbitzer og Forstanderskabernes Deelegerede Dhrr. Kammerraad Drewsen, Etatsraad Povelsen Kroeier Zacharias Jacobsen og Overretsprocurator Balthazar Christensen. Sidste overtog Protocollens Førelse Formanden fremlagde en Skrivelse fra det kongelige Rentekammer, dateret 20de forrige Maaned, hvori dette Collegium efter derom ført Correspondance med Cancelliet erklærer, Jntet at kunne erindre imod, at Raadet paa sin egen private Bekostning forskaffer sig den Understøttelse af en Secretair, som det til dets Arbeiders tilbørlige Udførelse eenstemmig har antaget for uundværlig. Jmidlertid mente Formanden, at han desuagtet var i den Nødvendighed fremdeles at maatte suspendere Antagelsen af denne Secretair, indtil han havde erholdt Resolution fra det kgl. danske Cancelli paa den Suspension, han i Mødet den 20de Jan, havde declareret med Hensyn til denne Secretair, samt den nærmere foreslaaede og af det øvrige Raad vedtagne specielle Protocolførelse i selve Raadet over Debatterne og Discussionerne i deres fuldstændigst mulige Detail. Samtlige Raadets øvrige Medlemmer kunde, baade efter Communalanordningens Aand og Bogstav og efter den fremlagte, ifølge Betænkning fra Cancelliet afgivne Rentekammerresolution, paa ingen Maade ansee denne nye Suspension for beføiet eller begrundet, og man troede sig ligefrem berettiget til uden videre Ophold i denne siden 10de Juni af saa forskjellige Grunde forhalede Sag, at forskaffe sig den omhandlede Hjælp af en Secretair. Da denne Hjælp imidlertid dog ikke paa Stedet kunde arrangeres, indskrænkede man sig for Øieblikket til at anmode Etatsraad Povelsen om, i Henhold til den ham tidligere dertil i Mødet den 10 Juni forrige Aar givne Fuldmagt, nu at ville paa Raadets Vegne uden videre Ophold udsøge en dertil skikket Mand, og derefter indstille ham for Raadet til strax at overtage Secretariatsfunctionen. Formanden henledede dernæst Raadets Opmærksomhed paa Spørgsmaalet om, hvor stort et Beløb der for indeværende Halvaar burde paalignes Amtets Hartkorn, deels til Repartitionsforden, og dels til Veivæsenet. Forsaavidt Raadet ikke maatte ville bifalde, at Opkrævningen skeete med 7 Mk. og 8 s. til Fonden og 59 s. til Veivæsenet, saaledes som han, forinden Raadet var traadt i Virksomhed, havde anordnet det for den første Halvdeel af forrige Aar, maatte han i alt Fald antage, at der ikke turde paalignes et mindre Beløb end i afvigte Halvaar, nemlig respective 3 Mk. til Fonden og 32 s. til Veivæsenet. Da denne vigtige Sag imidlertid ikke var Raadets øvrige Medlemmer forud bekjendt, og den navnlig ikke havde efter den i forrige Møde vedtagne Forretningsorden været forud bearbeidet af Oekonomicomiteen og Veicomiteen, udsatte man den til nærmere Betænkning og Jndstilling fra førstnævnte Comitee, der lovede uopholdelig at ville fremme den.
Almuevennen, 1843-08-01
En forhenværende Veibetjents Andragende om en Godtgjørelse for et angivet Udlæg til Skrivematerialier kunde Raadet paa Oekonomicomiteens Jndstilling ikke bifalde. Etatsraad Tuteins Jndstilling om Constitution for hans Søn paa Edelgave til som valgt Formand at tiltræde Lids og Smørum Sogneforstanderskab samtykkede Raadet i Medfør afCommunalanordningens §2. Frederiksberg og Hvidoure Forstanderskab havde andrage, paa, at Omkostningerne paa Pigen Karen Nielsdatters Cu og Pleie 9 Rbd. 89 s. maatte refunderes af Amtsfattigkassen Henhold til Reglementet af 1803 649. Flere Medlemmer mente imidlertid, at man, med Hensyn til Placaten af 29de December 1829 og til den Omstændighed, at man paa Landet neppe tør erkjende en Tjenen paa Prøve i en Maanedstid for lovhjemlet, da Anordningen af 25de Marts 1791 foreskriver Halvaarstjene ste, og den paagjældende Piges Cur ikke varede til næste rette Fardag, ikke burde bifalde dette Andragende, og det vedtoges at tilkjendegive Forstanderskabet dette, samt derhos, da sammes af Sognepræsten alene underskrevne Andragende urettelig var stilet til Amtmanden, i Stedet for til Amtsraadet, under hvis Res sort disse Sager udelukkende af Anordningen ere henlagte, at gjøre Forstanderskabet udtrykkelig opmærksom herpaa, idet Erfaring har viist Raadet, at Forretningernes Orden og Fremme lettes ved strængt at iagttage, at alle Sager, som vedkomme Amtsraadet, adresseres directe til samme, og ikke til Amtmanden, uden med Tilføielse af hans Qvalitet som Formand for samme.
Almuevennen, 1843-08-01
Fra Rentekammeret var forespurgt, om Raadet maatte bifalde nordre Birks Politibetjentes indgivne Andragende om en fast Pengehielp til Hestehold. Man mente imidlertid, at denne Sag helst maatte sættes i Bero, da det var officielt kundgjort, at Regeringen havde under Overveielse, hvorledes Landpolitiet i Almindelighed kunde være hensigtsmæssigere at organisere; Nordre Birks Politimester, Assessor Normann, havde derhos selv med navnlig Hensyn hertil, ønsket dette Andragendes Afgjørelse udsat derefter.
Almuevennen, 1843-08-01
Det Kongelige Danske Cancellie, den 26de April 1842. Stemann. Ørsted. H. Lange. Bentzon. F. Lütken, Fm.
Almuevennen, 1843-08-01
Amtmanden over Kjøbenhavns Amt. Betænkningen fra Comiteen, der var vedtagen med Enstemmighed lyder saaledes:
Almuevennen, 1843-08-01
Undertegnede Comitee er af Kjøbenhavns Amtsraad bleven nedsat, for at fremkomme med Forslag til et af Raadet afgivende Svar paa en af Frederiksberg og Hvidoure Sogneforstanderskab under 8de Juli f. Aindsendt Skrivelse, foranlediget ved en Sag, der i forskjellige Møder af bemeldte Forstanderskab har været behandlet, angaaende et i Bladet Kjøbenhavnsposten", Nr. 68 fra 1842, indrykket Jnserat, hvorved Forstanderskabet blev opfordret til at tage under Overveielse, paa hvilken Maade og ved hvilke Midler det maatte være i Stand til at virke mod den formentlig tilstedeværende Eiendoms Usikkerhed i Communen; i hvilken Skrivelse meerbemeldte Forstanderskab. 1) udbeder sig tilkjendegivet Amtsraadets bestemte Mening, om Samme maatte finde, at Forstanderskabet ved denne Sags Behandling i nogen Henseende har overskredet de Grændser, der efter Communal=Lovgivningen maae antages at være bestemte for dets Virksomhed, eller om det alene har efterkommet de Fordringer, der, naar Communalloven skal have nogen Betydning, kunne gjøres til de Mænd, hvem Ledelsen af de communale Forretninger betroes, og om Amtsraadet saaledes billiger eller misbilliger Forstanderskabets Fremfærd i denne Sag, og i sidste Fald i hvilke Henseender, samt 2) henstiller til Amtsraadet, om Samme maatte finde Anledning til at foranledige noget videre foretaget i denne Sag.
Almuevennen, 1843-08-01
Efterat Comiteen har foranlediget, at Sogneforstanderskabets ommeldte Skrivelse med Bilage har været sendt til Jnstitsraad, Birkedommer Frederichsens Erklæring, som er afgiven og hermed fremlægges, har den taget Sagen under nøieste Overveielse, og den indstiller enstemmig, at Amtsraadets Svar maa gaae ud paa: ad qvæst, prim.
Almuevennen, 1843-08-01
at man ikke skjønner, at Frederiksberg og Hvidovre Sogneforstanderskab paa nogen Maade i den omhandlede Sag har overskredet sin Competence. Sogneforstanderskabet kunde, naar det ikke vilde oversee en offenlig udtalt Klage, ikke undlade at behandle Sagen i det Møde, som efter Klagens Offenliggjørelse nærmest fandt Sted. J dette Møde blev af Forstanderne enstemmig yttret, at Eiendoms Usikkerhed virkelig fandt Sted i Communen. Dette maatte nu udtales, men Erklæringen derved skeete, som os synes, paa en saa lempelig Maade med Hensyn til vedkommende Politimester, at denne ikke blev compromitteret. Forstanderskabet anmærkede nemlig, idet det antog, at Eiendoms Usikkerhed fandt Sted, at Nærheden af Hovedstaden og de vistnok mindre tilstrækkelige Midler, hvoraf Landpolitiet for Tiden er i Besiddelse gjorde denne Tilstand fuldkommen forklarlig, og man maatte formene, at det maatte blive en Gjenstand for en omhyggelig Overveielse, naar den nye Communal-Organisation paa Landet var traadt i fuld Virksomhed, at søge dette Onde afhjulpet. Af denne Passus synes det indlysende at Forstanderskabet paa ingen Maade har villet angribe Politimesteren, men at det tvertimod har søgt Aarsagen til Eiendoms Usikkerheden i Omstændigheder, som Politimesteren ei fandt Magt til at fjerne. Sogneforstanderskabet vilde formentlig aldeles have misforstaaet sin Pligt og Stilling, om det havde undladt at tage denne Sag under Overveielse, og – naar sees hen til den senere af Forstanderskabet udstedte Opfordring til Sognenes Beboere om at anmelde for Politimesteren de Tyverier, som maatte foregaae hos dem, saavelsom til Formandens Bestræbelser for ved de i senere Møder anstillede Undersøgelser at hæve enhver Tvivl om en troværdig Førelse af Forhandlingsprotocollen, saa bærer alt dette Vidnesbyrd om, at Forstanderskabet i dette Tilfælde har handlet i Landcommunalanordningens Aand, og at Formanden har viist den rette Tact for at hævde Forstanderskabets Ære, og ad qvæst, secund.
Almuevennen, 1843-08-01
at Amtsraadet ikke finder Anledning til at foretage noget videre i denne Sag, deels med Hensyn til det ovenfor Yttrede, og deels i Betragtning af, at det kongelige Danske Cancelli i Skrivelse til Amtmanden over Kjøbenhavns Amt af 26de April f. A., foranlediget ved Justitsraad Birkedommer Frederichsens Begjæring, om at en anden Mand maatte committeres til at undersøge om den i det ommeldte Numer af Kjøbenhavnsposten paaklagede Eiendoms Usikkerhed i Frederiksberg og Hvidovre Sogne finder Sted, samt om at meddeles fri Proces til at tiltale saavel Forstanderskabet for bemeldte Sogne eller dets enkelte Medlemmer for den ærekrænkende Adfærd, der er udviist imod ham, – har erklæret, at den ingen Anledning finder til fra det Offenliges Vedkommende at træffe Foranstaltninger til nogen Undersøgelse i den omhandlede Henseende, og at Collegiet endnu mindre i Sagen har fundet Grund til at paalægge Justitsraad Frederichsen at sagsøge Vedkommende for de fremførte Beskyldninger; thi denne Collegiets Erklæring tyder hen paa, at Samme erkjender, at Forstanderskabet ikke har overskredet sin Competence, men kun har efterkommet de Fordringer, Communalloven gjør til Forstanderskaberne med Hensyn til Politivæsenet. Strandmøllen, Cathrineberg og Søllerød d. 4 Jan. 1843. Drewsen. Thalbitzer. Boisen,
Almuevennen, 1843-08-01
Kjøbenhavns Amtsraad. Formanden, understøttet af Grev Schulin, paastod, at Amtsraadet var incompetent til at behandle denne Sag og fordrede den derfor afviist. Da imidlertid Dhrr. Boisen, Thalbitzer, Drewsen og Jacobsen vare af modsat Formening, besluttede Raadet med bemeldte 4 Stemmer mod hine 2de, at svare Forstanderskabet overeensstemmende med Comiteebetænkningen. Formanden erklærede nu, at han i Kraft af sin Myndighed efter Communalanordningens § 37, indtil høiere Resolution kunde indløbe, maatte suspendere denne Beslutning. Dhrr. Povelsen og Christensen indtoge atter deres Sæder. En Forespørgsel fra Søllerød Forstanderskab om det ikke maatte bifaldes, at Eieren af Dronninggaard, Senator Jenisch i Hamburg, paalignedes Fattigbidrag efter Formue og Leilighed af hans Lyststed "Næsset", der staaer for hans Regning og stundom beboes af ham, besvaredes enstemmig derhen, at Amtsraadet med Sogneforstanderskabet maatte formene, at Senator Jenisch af dette særskilt fra Dronninggaards Avlsgaard i en ikke ringe Afstand opførte og stundom af ham beboede Lyststed, bør ansættes til Bidrag til Communens Fattig- og Skolevæsen, saaledes som ogsaa er antaget i den af Forstanderskabet forhen anførte Cancelliskrivelse af 23de Februar 1805 efr. den tidligere af 29de Juli 1786. Hr. Jenisch, der er bosiddende Borger i en fremmed Stat, tør saameget mindre ansees fritagen herfor ved den af hans Fuldmægtig paaberaabte Placat af 5te December 1815, som denne Lovs Forudsætning, at Vedkommende er bosiddende i en anden Commune heri Landet, og i denne er ansat efter Formue og Leilighed, ikke her finder Sted. Det maa derfor ansees velgrundet, at Senator Jenisch ansættes til Bidrag til Fattig- og Skolevæsenet efter vor Lovgivnings almindelige Forskrift, altsaa ikke blot efter Dronninggaards Hartkorn, som han driver, men tillige efter hans øvrige Formue og Leilighed, forsaavidt denne i Communen maatte være tilstede og maatte kunne erkjendes, saaledes som Tilfældet er med det her omhandlede Lyststed "Næssel.
Almuevennen, 1843-08-01
En Besværing fra Huusmændene i Baldersbrønde om, at de formeentlig urettelig paalignedes Communalafgifter paa een Gang af deres Huse, og tillige særskilt af deres eiende Hartkorn, udsattes, for at Godseieren derover kunde erklære sig. Taarnbye Forstanderskabs fornyede Andragende om Beskikkelse af særlige Fattigforstandere m.v. kunde Raadet ligesaalidet nu, som tidligere, bifalde, da det stod i Strid med den klare Bestemmelse i Communalanordningen, hvorefter selve Sogneforstanderne have at varetage de omhandlede Forretninger.
Almuevennen, 1843-08-01
Kjøbenhavns Amtsraads Redactionscomitee d. 17 Marts 1843. Balthazar Christensen. Drewsen, Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-08-02
2den Aarg. Nr. 51. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-08-02
Onsdagen den 2 August 1843. Sogneforstanderforeningen i Lundby pr. Præstø.
Almuevennen, 1843-08-02
Jfølge Bekjendtgjørelse i dette Blads Nr. 22, og senere ved udstædte Circulairer af Formanden, mødte Deputerede af Sogneforstanderne fra de 18 Sogne, der har tiltraadt Foreningen – foruden en Deel andre Mænd, af Bondestanden, der har Jnteresse for samme – hos Sognefoged Hans Jacobsen i Lundby den 20de Juni, hvor jeg da, førend de af mig i Forening med flere Mænd forfattede Propositioner bleve forelæste og fremlagte til Forsamlingens Overveielse, holdt efterfølgende Tale til de Tilstædeværende, hvilken her gandske ordret meddeles, saalydende: Ærede Medborgere!