JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Bekjendtgjørelse. Undertegnede anviser til Salg en Eiendom, beliggende i Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, hvortil hører er Areal af 1600 Tdr. Land, hvoraf circa 100 Tdr. Land er Agerjord, 60 Tdr. Eng, og Resten Hede og Mose, tjenlig til Opdyrkning. Agermarken er mærglet og i dette Efteraar ere 17 Tdr. Land besaaede med Rug. Engene kunne betydelig forbedres ved Overrisling af en forbiløbende Aal, og c. 18 Tdr. Land ere allerede indrettede til Bevanding og afgive et betydeligt Udbytte. Gaardens Bygninger ere alle saa godt som nye og opførte af Grundmuur, og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Da Eieren allerede har kjøbt Eiendom andet steds, kan Tiltrædelsen skee strax eller til Foraaret, og Pengeconditionerne ville blive favorable for Kjøberen, De herpaa Reflecterende behage enten personlig eller skrivtlig, i portofrie Breve, at henvende dem til mig. Tanderup pr. Ringkjøbing, den 23de October 1836. B. K. Øllgaard, Prøveprocurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
J Forpagtning ønskes. Til Anlæggelse af Handelsgartner, ønskes et Sted, tilleie i Nærheden af een af de bedre jydske Kjøbstæder, hvor efter Rimelighed en Gartner kunde finde Udkomme. Til Stedet maatte høre en Have og en indhegnet flad Jordlod af idetmindste 10 Tønder Land god Jord, samt en god Bopæl for en lille Familie. At tiltrædes i dette Efteraar for et Tidsrum af idetmindste 10 Aar. Frankerede Breve med nøiagtig Opgivende af Stedets Beskaffenhed, Afgiften og Conditionerne, bedes snarest muligt indsendte til Aarhuus-Avisens Contoir, under Mærke: Gartneri No. 26. Møller eller Gaardsalg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
En meget nærsom lille Vandmølle, 4 1/2 Miil vesten for Horsens, med circa 180 Tdl., eller en Gaard med circa 80 Tdl., er underhaanden at faae tilkjøbs. Møllen er af Nyt opført 1843 og bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 200, men bliver den solgt, skal Forpagteren fra flytte efter en Maaneds Opsigelse. De der ønske en af disse Eiendomme, ville henvende sig til undertegnede Eier pr. Horsens. Store Tollund i Skanderborg Amt, d. 31te Oct. 1846. N. V. Brandstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Tvende Huuslodder under Herrschendsgaves Gods, paa 3 og 5 Tønder Lands Størrelse, kunne strax erholdes i Fæste paa billige Vilkaar. Derom accorderes med Herrschend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Et Huus, beliggende paa Grottrup Mark, i Todberg Sogn, med et Areal af circa 7 Tdr. Land Ager, og 12 Skpr. Land Eng og Tørvejord, som især egner sig for en Teglbrænder – formedelst den udmærkede Leer og Torv som haves – er underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man personlig eller i frankerede Breve henvender sig til Eieren Niels Jensen eller til Skolelærer Sørensen i Hjorthøi pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
En dannet ung Pige fra Landet, der har nogen Øvelse i Huusvæsenet, ønsker sig anbragt paa en Herregaard eller hos en anden Familie paa Landet, hvor hun, ved at deel tage i de huuslige Forretninger under Huusmoderens eller Huusjomfruens Veiledning, kan blive duelig i Faget. Løn forlanges ikke, men en venlig Omgang. De herpaa Reflecterende bedes behageligen at aflægge en billet paa Aarhuus Stiftstidendes Adressecontoir, mærket E. Krykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Fra Manchester har jeg faaet et stort Parti hvide Vare, som sælges meget billigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Endvidere tillader jeg mig at anbefale en Deel nye uldne Kjole- & Kaabetöier. P. Nörgaards Enke. Mærk. Undertegnede ønsker at optage i sit Huus en velartet Dreng paa 7–8 Aar, som Lege- og Skolekammerad for sin Søn. Underviisningen af Huuslæreren, som fordet Meste er Tydsk, har, foruden de sædvanlige Skolevidenskaber, dansk og fransk Sprog, og Klaveerspil, til Gjenstand. Eleverne ere bestandig under Opsyn og have en kjærlig Behandling. Follerupgaard pr. Fredericia, d. 30. Oct. 1846. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Chocolade, af Deichmanns, Baggers og Kehlets Fabrik, med Vanille og Kryderi, sælges billig hos J. A. Prior, Hjörnet af Studsgade og Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Fiin Mocca, Java og Brastl. Caffe, lys Candis, fiin Melis i smaae Toppe, stödt Melis, smukt lyst Havanna Sukker, god Congo- og Compoi-Thee, faaes billig hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
God Peberrod kan faaes hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Huusholdnings-Oste og nye Trondhjemske Flommesild sælges af Joh. F. Ruur. Planker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Fra Stockholm er arriveret et Parti 2 & 3 Tommers Fyrre=Planker, prima Qvalitet, som sælges billige af Joh. F. Ruur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Flæsk kjøbes af Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Hos Undertegnede ønskes en Skolediscipel i Kost og Logis, imod en for Tiden billig Betaling. Aarhuus, d. 20de Octbr. 1836. Carl Hansen. Hör. Directe fra Libau har jeg i disse Dage modtaget et Parti 2, 3 a 4 Bands Hør, som sælges til billige Priser. C. A. Rodtwitt. Libaner Hør, 2, 3 a 4 Rd, faaes i nye og gode Vare billig hos Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Nye Sengefjær og Duun, i forskjellige Sorter, sælges billige af Chr. Alrøe. Gode Koge=Ærter faaes hos Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Et lidet Parti blank Tran faaes til nedsatte Priser Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Store spanske Viindruer faaes hos Chr. Schouby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Fire Stole og et Sengested ønskes tilleie strax. En Billet mrk. J. H. bedes aflagt paa Adressecontoiret. Jagten "Caroline.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Capt. H. Nymann, afgaaer snarest muligt til Kjøbenhavn, med tagende Passagerer og Stykgods. Aarhuus, 30te Octbr. 1846. A. Thomsen, Mægler. Nylig har forladt Pressen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-02
Ny Kogebog store og smaae Huusholdninger. eller Anviisning til at koge, bage, stege, indsylte, henlægge indslagt, anrette o. s. v., af Jacobsen, forhen Kor hos Hs. Exell. Hr. Generallieutenant Ahlefeldt-Laurvig til Grevskabet Langeland, 6te forbedrede og med en Mængde nyere og moderne Retter forøgede Oplag, samt ledsaget med Anviisning til Melk og Flødes fordeelagtigste Behandling til godt Smør, og Anviisning til at farve forskjellige Couleurer. Uagtet Bogen saaledes er forøget og forbedret, er Prisen paa samme dog nedsat til 1 2 pr. Exempl. indb., til hvilken Priis den kan erholdes i alle Boglader, i Aarhuus i Jessens Boghandel, hos Wissing og Kirkerup, i Greenaa hos Lund, og i Odense hos Forlæggeren. den Hempelske Boghandel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
No 180. den 4de Novbr. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Udlandet. En mærkværdig Proces, der har varet i to Aar, er nu bleven afgjort af Keiser Nicolaus. En riig russisk General forlovede sig med en polsk Adelsmands smukke Datter i Nærheden af Warschau. Paa Bryllupsdagen indfandt Generalen sig med en Capitain og to andre Officierer, den Første forklædt som Pope(Præst) og de Sidste som dennes Vidner, og lod sig af denne Geistlighed vie til sin Brud. To Aar derefter blev Generalen kjed af Konen og erklærede, at hun maatte vende tilbage til sin Fader, idet han aabenbarede hende Bedrageriet. Den Bedragne holdt det i Begyndelsen for Spøg, men hendes grusomme Mand overbeviste hende om, at det var hans ramme Alvor, og stødte hende ud af Huset. Faderen klagede, men tabte naturligviis Processen mod den russiske Generali alle Jnstantser, indtil Dommen kom til Keiseren, som paategnede den saaledes: "Da Generalen ikke er virkelig viet til sin Kone, saa er Ægteskabet ugyldigt. Men da han har bedraget hende paa en skjændig Maade, skal han afskediges med Tab af sin Rang og Gage, uden nogensinde at kunne gjøre Fordring paa en anden Ansættelse. Hans hele Formue skal tilfalde den bedragne Kone, og han selv ikke tillades mere at gifte sig. Den som Pope forklædte Capitain skal for Livstid forblive Pope, og de to andre Officierer degraderes til Underofficierer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Paa det caspiske Hav har der en Nat midt i August raset en saa frygtelig Storm, at flere Dousin Skibe ere gaaede tilgrunde. Efter Stormen saae man, paa en Strækning af circa 40 Werster, over hundrede Liig opdrevne paa Kysterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Den skrækkelige Oversvømmelse, som i en halv Snees Dage har hjemsøgt tolv af Frankrige Departementer, skal næsten overgaae al Beskrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Floderne ere allevegne stegne over deres Bredder i en saadan Høide, at intet levende Menneske har kjendt Mage dertil. J Staden Saumur ere over hundrede Huse omstyrtede, i Roannes endnu langt flere. J Nevers havde man maattet redde Jndvaanerne ved Baade. J Orleans, hvor Regnen tillige nedstyrtede i en frygtelig Masse, var Thermometret faldet 4 Sr. under O. J Marseille, Grenoble a. havde man havt et skrækkeligt Uveir. Alle Dale ere blevne til Søer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Endnu kjendte man ikke Ulykkens Omfang eller Antallet paa de deels i Vandet, deels ved Hunger og Kulde omkomne Mennesker, men der formodes, at det maa være meget stort. Regjeringen træffer alle mulige Forholdsregler for at lindre de Ulykkeliges Nød. De til Hertugen af Montpensier og hans unge Gemalindes Modtagelse i Paris anordnede Festiviteter ere alle blevne afbestilte, og de dertil anviste Summer givne til de Vandlidte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
For noget siden læste Jndvaanerne i Sevilla (i Spanien) med Overraskelse paa Placaten, som annoncerede en Tyrefægtning, den usædvanlige Efterskrift: "Naar den tredie Tyr har kæmpet med Picadorerne, og har faaet tre Par Banderillos, saa vil en ung Hyrde, som har vogtet den, vise sig paa Pladsen. Han vil nærme sig Tyren, kjærtegne den, befrie den fra Banderillerne, den ene efter den anden, og derpaa lægge sig imellem dens Horn." - Bekjendtgjørelsen om et saa usædvanligt Mellemspil hiddrog en utallig Menneskemasse til Circus. Den tredie Tyr viste sig; det var et velhornet og meget tappert Dyr; i fire Spring oprev den Bugen paa fire Heste, til Banderillerne, og begyndte at brøle. Nu forlod, mod al Sædvane, alle Picadorer Arenaen, og Tyren travede alene omkring, søgende at afryste de blodige Kastespyd fra sin Nakke. Pludseligt lød en vedholdende Piben; Tyren standsede og lyttede. Ved den anden Piben kom den hen til Skrankerne. J samme Øieblik sprang en ung Mand ind paa Arengen og kaldte Tyren ved dens Navn: "Mosquito, Mosquito!" Dyret gjenkjendte sin Herre, og kom venligt og beroliget hen til ham; Hyrden lod den slikke Haanden, og kløede den bag Øret, hvilket syntes at behage den meget. Derpaa borttog han forsigtig Banderillerne, lod den knæle, og lagde sig paa Ryggen af den med Hovedet mellem Hornene. Den taknemmelige Tyr syntes med Velbehag at høre en landlig Sang, som Hyrden nynnede for den. Folkets hidtil af Forbauselse fængslede Beundring udbrød nu med ægte andalusisk Heftighed; der lød et Glædesskrig, hvorom man ikke kan gjøre sig noget Begreb, naar man ikke har seet nogen Plaza de Toros. Ved denne bifaldstorm, der havde været Ledsageren af enhver af dens Smerter, syntes Tyren nu at vaagne af det Trylleri, der havde hildet den. Den foer i Veiret, og udstødte et Brøl. Hyrden vilde i Hurtighed fjerne sig, men det var for seent. Dyret, ligesom opbragt over Forræderiet, slængte det unge Menneske med et Stød af sit Hoved iveiret, tog ham paa sine Horn, gjennemborede ham, traadte ham med Fødderne, og sønderknuste ham, trods alle Chulosternes Anstrængelser. Tyrefægtningen blev afbrudt og et uhørt Særsyn i Spanien – det bestyrtede Publikum begav sig bort i Stilhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Mademoiselle Rose Cheri, som for nærværende Tid drager Pariserne til Gymnase-Theatret, hedder egentligen Rose Ciseaux (Sax. Hun kom, en ubekjendt Kunstnerinde, fra Provindsen, og grundede sin første Lykke ved den Dristighed, hvormed hun en Aften optraadte istedetfor den første Elskerinde, Mademoiselle Nathalie, som pludseligt var bleven syg. Publikum hilste hende med Piben og Trampen, men henryktes lidt efter lidt ved hendes ildfulde Spil, og forlangte til Slutning at vide den ubekjendte Fremstillerindes Navn. Regisseuren nøllede bag Coulisserne; han undsaae sig ved at fremtræde med det prosaisk klingende Navn Ciseaux. Da omfavnede Debutantindens lykkelige Fader sin Rose og kaldte hende son enfantcheri (sit elskede Barn). "Cheri." – raabte Regisseuren: "Det klinger fortræffeligt!" Og saaledes blev RoseCiseaux forestillet det Pariser Publikum under Navnet Rose Cheri. Hun er nu dets Yndling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
J New-York er opfunden en saakaldet Universalmølle, som udentvivl vil foranledige en fuldstændig Omvæltning i hele Møllebygningssystemet. To excentriske Skiver af ringe Gjennemsnit, som med utrolig Hurtighed bevæges i lige Retning, knuse ikke blot Korn, der i et Nu forvandles til det fineste Støvmeel, men selv de haardeste Objecter, f. Ex. Granit og Flintesteen, komme i næste Øieblik, og det uden betydelig Kraftanstrængelse, tilsyne som et fiin Pulver. Det er altsaa klart, at den nye Maskine har en uhyre Rivningskraft, som selv de haardeste Stoffer ikke kunne modstaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Nys døde i Fontainebleau den ældste Tjener i det derværende kongelige Slot, Aly, hvis Liv havde været i høi Grad eventyrligt. Født af en cirkassisk Hyrdefamilie, blev han, som otteaarig Dreng, solgt til en rumelisk Slavehandler, som igjen solgte ham til en riig Tyrk i Constantinopel. Denne forærede ham til en Ulema, som gjorde en Pillegrimsfart til Mekka, og ved denne Leilighed flygtede den unge Al til Ægypten, hvor Menou optog ham i en Sikkerhedsbataillon. Ved Napoleon's Tilbagekomst til Europa blev han indlemmet i Mameluk=Corpset. Bedækket med Saar, som han havde faaet i Krigen, kom han 1804 i Josephines Tjeneste, og blev Aaret efter sendt til Fontainebleau, hvor han, gjennem fem paa hinanden følgende Regjeringer, holdt sig uanfægtet paa sin Post, indtil Døden lukkede hans Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Den romerske Præst Hungari har nys i en Landsby ved Frankfurt prædiket mod den nye Pave. "Bliver han ved, som han har begyndt, sagde han bl. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
saa ville snart de tydsk catholske Præsters Hustruer drikke deres Kaffe hos Fru Pavinden, thi Hans Hellighed lader sig vel ogsaa forlyste og tager sig en Qvinde!" Pius den Niendes Statsminister, Cardinal Ghizzi, som nu drager den almindelige Opmærksomhed paa sig, er en Mand paa 59 Aar. Under sine Studier udviklede han et saa fremragende Talent, at hans Medstuderende tillagde ham Navnet "Tutto a Tutti. De østersøiske Provindser, og navnlig Stæderne Dorpat, Pirna og Reval, have siden Septbr. Maaneds Begyndelse været hjemsøgte af en ondartet Blod gangs-Epidemi, der har bortrevet mange Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
J den østerrigske Stad Gor tildrog sig forleden Dag en meget sørgelig Begivenhed. For at bivaane en Troppemønstring passerede en saa stor Menneskemasse over en Bro, at denne gik istykker, og alle derpaa værende Mennesker styrtede i Vandet. Henved hundrede Personer skulle have sat Livet til derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
En Torsdag Morgen for kort siden gik den 66aarige, almindeligt agtede Førster Rehling, med sin Naarige Søn, i en lille Baad ud paa Andejagt mellem Stolzenhagen og Stolpe. Jagten gav et godt Udbytte, og de fortsatte den til ud paa Aftenen. Klokken var omtrent 9, Faderen sad midt i Baaden; foran ham laae Hunden og den skarptladte Dobbeltbøsse, hvorpaa begge Haner vare spændte. Bag ham sad Sønnen og styrede. Pludseligt bliver Faderen nogle Ænder vaer og griber hurtigt efter Bøssen, uden at bemærke, at Hundens Line har skudt sig gjennem Ringen, hvori begge Trykkerne befinde sig. Det ene Løb gaaer løs, og Skudet træffer Faderen midt i Ansigtet, hvorpaa Sønnen, idet han paa eengang griber efter den Hen synkende og efter Bøssen, faaer det andet Skud, saaledes, at det gaaer ham gjennem Kinden, Tungen og det venstre Øie, knusende og sønderrivende alle disse Ansigtsdele. Et Stykke af det knuste Kindbeen med fem Tænder havde den Ulykkelige stukket i Vestelommen, hvor man siden fandt det. Med overmenneskelig Kraft roede han Baaden til den nærmeste Bred, og slæbte sig, gjennem Vand og Morads, en lang Strækning frem i Mørket, indtil han, i Nærheden af en Landsby ved den stolzenhagen-stolper Landevei, nedsank, overvældet af Smerten, bag en Høstak. Han gjorde et Forsøg paa, at bringe Hunden, som havde lagt sig hos ham, til at gjør, for at hidkalde Folk; han søgte ogsaa at faae Hunden til at løbe hjem. Men der kom ingen Hjælp, og Hunden løb heller ikke hjem, men til sin døde Herre. Saaledes forgik hele Fredagen, og først Løverdag Morgen fandt en forbi kjørende Landmand tilfældigviis Sønnen; han var endnu ilive. Ogsaa Faderen fandtes kort efter liggende død i Baaden, bevogtet af sin troe Hund. Om Aftenen døde ogsaa Sønnen, efterat have udstaaet de smerteligste Qvaler. Samlende sine sidste Kræfter, nedskrev han, i Undersøgelsescommissionens Nærværelse, de Notitser, som gave nærmere Oplysning om Ulykken, og som vi i det Foregaaende have meddeelt. Det meldes nu fra Berlin som tilforladeligt, at Kronprindsen af Sverrig er bleven forlovet med den preussiske Prindsesse Louise, der en Tidlang har opholdt sig i Genua formedelst hendes Helbredstilstand, som nu er i betydelig Bedring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Staden Brunsvig har Natten til den 26de October lidt af en stor Jldebrand, som opkom i et Øl bryggeri og ødelagde et heelt Qvarteer, der bestod af Sud, Gulden, Petersilie= og Knochenhauer-Gaderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
For omtrent 4 Aar siden blev en ulykkelig Pige i Flistad, i Sverrig, af en Skurk forført til at gjøre et Forsøg paa at forgifte sine Forældre, for at han kunde ægte hende. Forbrydelsen blev opdaget; men Forføreren, der var standhaftig i sin Benægtelse, blev frigiven, medens den ulykkelige Datter maatte lide for sin Brøde. J Fængslet fødte hun et uægte Barn, og blev derefter dømt til 28 Dages Fængsel paa Vand og Brød og 3 Aars Tugthuusstraf. Paa een og samme Dag ankom forleden til Hjemstedet to Skrivelser, af hvilke den ene berettede, at Pigen nu havde udstaaet sin Straf og vilde blive sendt hjem med de bedste Anbefalinger fra hendes Ophold i Straffeanstalten, og den anden fortalte, at den frigivne Forfører var funden ihielslagen i en Skov i Nærheden af Ransberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Fædrelandet. Medens den spændte Forventning, hvormed man imødeseer den, som det synes, i Ordets egentlige Forstand temmelig revolutionaire slesvigske Stænderforsamlings Forhandlinger, endnu ved den slesv. Stændertidendes Udeblivelse, forbliver utilfredsstillet, haste Schlesvigholstenerne i eller udenfor Stændersalen med at fylde de dem meest hengivne tydske Blade, med Beretninger om deres deels alt udførte, deels tilsigtede Demonstrationer. Saaledes læses der i "Bremer Zeitung, en udførlig Beretning om det Festmaaltid, som afholdtes den samme Dag, hvorpaa Stænderforsamlingen aabnedes, ved hvilken det paa en ret hoverende Maade fremhæves, at Majoriteten af de Deputerede havde afslaaet den kgl. Commissarii Jndbydelse til Middag, og derimod bivaanet Oppositionsgildet, for ret paa en øiensynlig Maade at lægge for Dagen, paa hvilken Fod de agte at stille sig til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Ved dette Gilde havde bl. A. en Gaardmand Wolff fra Orsee paa Plattydsk fortalt følgende Parabel: En Mand havde kjøbt to Lam og spurgte sin Nabo om Raad, hvorledes han kunde holde dem sammen, om han skulde give dem et fælles Aag, eller binde dem sammen, eller drive dem paa Lykke og Fromme ud paa Marken. Aa, sagde Naboen, det er en let Sag, Ere de fra eet Land eller een Egn, Javist, svarede den Første: de ere endog af een Moder. "Naa, bryd Jer saa om Jngenting, saa vil de aldrig slippe hinanden. Men snart saae Naboen, at Eiermanden til de to Lam lod en jydsk Stud græsse paa samme Mark. Denne Stud var mager, Ribbenene stode ud paa den, saa man kunde tælle dem; den havde store Øren og en meget stor Mule; dens Hovedprydelse var imidlertid dens to Horn - dog disse vare ikke spidse. Den hungrige Stud aad nu Alt bort fra Lammene, den blev feed af det, men Lammene bleve magre. - Historien, der vakte uhyre Bifald, sluttedes med en Togst for de Mænd, der ere beredte til at bringe Offre for Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
Blandt de til den slesvigske Stænderforsamling allerede indgivne Andragender er, som bekjendt, et til Kongen om, som Hertug af Slesvig at tiltræde det tydske Forbund; et andet om at tilbagekalde det aabne Brev, et tredie om at forandre det nærværende Regjeringssystem paa en saadan Maade, at det svarer til den offentlige Retfærdigheds Fordringer; endvidere en Opfordring til Hs. M. om at gjøre en Forandring med sine Raadgiveres Personer; osv. Af disse og lignende Forslag synes der snart at forestaae meget alvorlige Kampe i den slesvigske Forsamling, hvis Udgang tildeels vil beroe paa den Holdning, den kgl. Commissarius vil vise ligeover for den dumdristige og exalterede Majoritet. Men det er ogsaa let at indsee, at vises der ikke nu en bestemt Holdning og en energisk Kraft fra Regjeringens Side ligeover for den schleswigholsteinske Bevægelse; tier Commissarius navnlig qvær til Andragendet og Slesvigs Optagelse i Forbundet; protesterer han ikke i kraftigste Maade mod det, og gjør Forsamlingen ansvarlig for dets statsopløsende og statsforræderske Endemaal – saa kan Slesvig let være tabt, forsaavidt dets Fremtid ikke blot skal afhænge af Stormagternes Naade. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-04
J Sagen mellem Grev Bernstorff-Gyldensteen og Bonden Jacob Nielsen af Kjærby har der nu ogsaa reist sig Forsvarere for Greven. Sagens Sammenhæng skal, ifølge deres Fremstilling, nemlig være denne: at Bonden en Aftenstund ikke vilde lade Greven og hans Medfølge kjøre forbi sig, men holdt, paa ægte Kulsviermaneer, bestandigt tværs ind foran dem, snart ved den ene, snart ved den anden Side af Veien, saa at Grevens Heste og Vogn flere Gange vare udsatte for at trænges ned i Groften og vælte, og at det følgelig ikke har været Andet, end et Slags Nødværge, som Greven tilsidst greb til ved denne, idetmindste dengang, tilsyneladende chicaneuse Adfærd. Og naar nu denne Sag, efter at være bleven forligt saaledes, at der tilstodes Klageren en Pengesum, der vistnok hundredefold oversteg hvad han ved Dom kunde have opnaaet, dersom hans Paastand, saaledes som ved Forliget, var gaaet ud paa en Lapsalvelse, 9: det man blandt Bondestanden kalder "Skindpenge", imod at det Passerede forøvrigt fra begge Sider skulde være glemt, da tør man vel nu med Grund paastaae, at Grev Bernstorff-Gyldensteen imod al Ret og billighed igjennem Pressen er bleven mishandlet. Jacob Nielsen og hans Brødre ere alle velhavende Folk, men tillige meget hidsige og under indtræffende Omstændigheder drillelystne Mennesker, hvilket oftere har paadraget dem følelige Ubehageligheder; men naar Sligt er overstaaet, ere de igjen meget fredsommelige, og man tør derfor antage, at Jacob Nielsen med megen Jndignation vil have læst Procurator Jespersens Jnserat. "Det er nu Dagens Tone - hedder det i "Flyveposten" – at Bonden stedse skal ansees Ret havende mod enhver anden Borgerklasse, især imod Adelen og Godsbesidderne. Havde en Bonde eller en anden simpel Mand tildeelt Jacob Nielsen nok saa mange Prygl, hvilket oftere er hændet baade ham og hans Brødre, var der aldrig bleven talt derom. Blandt Bønderne i Omegnen af Bogense, hvilken Stad Kjærby er 1/4 Miil fraliggende, ja i selve Staden og Byen, omtales Sagen, men som oftest ender Samtalen med: Har Jacob Nielsen faaet Prygl, ere de fortjente, og Feilen er kun den, at han ikke har faaet nok Landboerne opfordres i denne Tid, da Conjuncturerne ere saa gunstige for dem, til at oprette Sogne Hospitaler. Tingen er ganske simpel: der udfordres kun hertil et Huus med et Par Sygestuer og et Par andre Stuer til Beboelse for de aldrende Fruentimmer, til hvem Sygepleien overdrages, og som maaskee ellers alligevel vare hjemfaldne til Fattigforsørgelse.