JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Ved det Kongelige Liigs Bisættelse skulle 24 Renteskrivere eller andre Civilbetiente, der staae i Classe med dem, bære Fakter. Disse Embedsmænd vælges blandt de af Collegiernes Betiente, der endnu ere i Rendsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
J den Jversenske Avis læses følgende: Den, der uden at kjende det lille Faaborg, læser i Aviserne, at een Kjøbmand der har for egen Regning ladet bygge en Canonbaad og lader paa egen Bekostning anlægge et Batterie til Havnens Forsvar, maa gjøre sig et meget høit Begreb om Byens lykkelige Handel og Velstand. Men Publicum bør ikke være urigtig underrettet. Det Rigtige er at Hr. Kjøbmand Ploug har for Hr. Grev Bille Brahes Regning ladet bygge en Canonbaad, og at i Faaborg ikke er gjort nogen Begyndelse til Barteries Anlæg, som vel og neppe behøves, da Jndløbet til Faaborg kan fra Skandsen paa Dyreborg spærres. - Conjuncturerne have siden Augustii Maaned f. A. ikke været de Handlende saa gunstige, at de kunne gjøre store Opofrelser. De Engelske skulle have gjort et Forsøg at lande paa Ærrøe, men være drevne tilbage med Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Fra Skagen vil man have seet 12 Engelske Linieskibe, hvis Bestemmelse efter al Sandsynlighed vil være Sundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Paa faa Artikler har Hovedstaden saa rigt et Forraad som paa Viin. Af samme skal Byen have en Beholdning af 18,000 Oxhoveder, og det sædvanlige Forbrug om Aaret er 6000 Oxhoveder, hvorunder er indbefattet, hvad som forsendes fra Byen ud paa Landet og til Provindserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Man har gjort den behagelige bemærkning, at siden Soldaten staaer paa Krigsfod og faaer dobbelt Lønning er det ulige sjeldnere at han nedværdiger sin Stand ved Tyverie. Soldaten faaer nu 12 s. om Dagen foruden Brød og Qvarteer Fortegnelse over Arealet af de hidtil indhegnede Skovstrækninger paa de Kgl. Districter under Kjøbenhavns, Frederiksborg, Cronborg og Hirschholms Amter, samt Jægerspris og Odsherred: Jægersborg Dyrehave indeholder 2931 Td. Land Det 1ste Skovdistrict, under Kjøbenhavns Amt Det 2det Skovdistrict, under Kjøbenhavns Amt, Det 3die Skovdistrict, under Frederiksborg Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Det 4de Skovdistrict, under Cronborg Amt Det 5te Skovdistrict, under Cronborg Amt, Det 6te Skovdistrict, under Hirschholms Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Det Jægersprisiske SkovdistrietDet Odsherriske Skovdistrict. 33,718 Td. Land. herforuden findes paa ovennævnte Districter forskjellige Skovstrækninger, som et vare endnu i Aaret 1804 komne under Forstopmaalingen, og hvoraf en stor Deel mueligen bliver reserveret til Forstindhegninger. Disse Skovstrækninger tilsammentagne kan sikkert anslaaes til et Areal over De anførte Kongl. Skove paa KiøbenhavnsFrederiksborgs og Cronborg Amter, samt Odsherred, indeholdt i Aaret 1792 efter Taxation, tilsammen Eeg og Bøg, af det første meget lidet, 843,191 Favne. Det Høieste der kunde skoves deraf maatte være 1 aarlig, altsaa kun 8432 Favne. - Man seer deraf, at det der er skovet i denne Vinter af de Kongel. Skove er langt mere, end de efter deres Bestand kan afgive med en forske mæssig Huusholdning, og kun den almindelige Trang i Hovedstaden paa Brændsel har kunnet Foranledige saa stærke Skovninger, som Nødvendighed og Omsorg for Staden byder, og hvorved Regjeringen giver den et nyt Beviis paa dens faderlige Omhu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
De Engelske Krigsskibes Antal i Beltet eret disse Dage bleven forøget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Til den Kongel. interimistiske Regjeringscommission for Norge ere endvidere følgende patriotiske Bidrag indsendte: Sognene Hovaag, Vestremoland, Eide, LandvigFjere, Øiestad, Østremoland, Framøe, Dybvaag og Søndelef tilbudet sig til Kongens Tjeneste at bygge hver en Canonchaluppe, Holt Sogn 2 Canonbaade, Hr. Steenersen paa Møglestue 1, og Flaastad Sogn 1 Canonjolle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Fra Hr. Kammerherre Løvenskjold og Hr. Amtmand Løvenskjold, til Brug ved Canonbaadene, fra deres Jernværk Materialier til Værdie 800 Rdlr. Af Hr. Capit. Vagtmester Juell til samme Øiemed 50 Tønder Tjere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Garnisonspræsten i Frederiksværn Hr. Herlofsen, indsendt fra en Ubenævnt af Frederiksværn 20 Rdlr., fra Hr. P. Thronsen i Staværn 50 Rdl., Th. Thyrholm 20 Rdlr., M. Melson 20 Rdl. B. P. Bøiesen 20 Rdl., C. Mathiesen 20 Rdl., og fra sig selv 100 Rdlr., tilsammen 250 Rdl.; desuden forpligter Hr. Herlofsen sig inden næst Aars Udgang i 3de Terminer at erlægge 300 Rdlr. til samme Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Til Norges Sødefension fra Bestyreren af Underviisnings-Jnstitutet paa Moss, Hr. B. H. v. Munthe af Morgenstierne, den Sum 50 Rdlr. som er Jndtægten af en af ham given offentlig Concert; hvorhos Giveren har lovet, saa længe Krigen varer og til samme Øiemed at give i det mindste 4 Concerter aarlig i forskjellige Kjøbstæder. Forvalteren ved Eidsvold Jernværk, Hr. Arnesen, indsendt 71 Rdlr., der ere indsamlede af Værkets Arbeidere, 5 Rdlr. fra Contoirbetjent Jens Weenum, og fra ham selv 10 Rdlr., tilsammen 86 Rdlr. Stavanger By sammenskudt til 2 Canonbaade 2000 Rdlr., hvoraf Hr. Agent Kielland 1000 Rdlr., og efter denne Borgers Opmuntring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Efter Hr. Cancellieraad Balles Opmuntring og Jndberetning, subscriberet i Lister Fogderie til 2 (Fortsættes.) Canonbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Engellænderne, der herske i Livorno som sande Despoter, have ønsket meget, at de Danske Søfolk, som nylig bleve arretterede, skulde tage Tjeneste paa deres Skibe, men disse brave Sømænd, afslog med Foragt et saadant Tilbud, og foretrak Fængsel for Engellændernes Guld og glimrende Løvter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Fienden har i disse Dage taget et Dansk Skib, hvis Ladning anslaaes til 10,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Udenlandske Efterretninger. Fredsførsten i Madrid skal i Følge en Krigsret, der blev holdt over ham, være bleven skudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
De Russiske Tropper gaae fra Tavasthuus til Abo. Adskillige Regimenter begive sig til Sveborg. Fra Landsiden er denne Fæstning svagest, men skal være besat med 400 Canoner. Man vil begynde med at bombardere Pladsen, og der tales ogsaa om en Storm. De Beleirede have brudt den Jis, der omgiver Svedborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Moniteuren forsikkrer, at Sverrig ikke har flere end 20 21,000 Mand regulaire Tropper paa Krigsfod. Man søger i en Hast at foranstalte en overordentlig Udskrivning; men Regjeringen vil forekomme enhver urolig Tanke i den Henseende. Den har ladet udsprede, at de Norske Tropper hav begivet sig til Kysterne, og Samfærslen med Sjælland fra Skaansk Side er aaben. J Gothenborg ligge kun 3 Linieskibe og 4 til 5 Krigskibe af ringere Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
- Den Franske Keiser underrettes tre Gange om Dagen ved Courerer om Alt hvad der forefalder i Spanien. Disse Courerer følge efter hverandre i et Mellemrum af 8 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Den hele Franske Armee forestaaer nu en Forandring, der skal sættes i Værk, naar de til samme sig sigtende Regjeringsforanstaltninger ere blevne bekjendtgjorte. Dens Hovedpuncter ere: at de hidtilværende Regimenter skulle opløses og at derimod Linie=Jnfanteriets og det lette Jnfanteries samtlige Mandskab skal deles i særdeles Legioner, saaledes at der kan gives særegne Legioner af Jnfanterie og Legioner af Linie-Jnfanterie. Hver Legion skal bestaae af 6 Batailloner, hver Bataillon af 8 Compagnier, nemlig 6 Fusileer-Compagnier, et Grenadeur og et Voltigeur-Compagnie. Hvert Compagnie skal bestaae af 140 til 150 Mand, saa at hver Bataillon indbefatter henved 1200 Mand og hele Legionen henved 7000 Mand. Hver Legion, hedder det fremdeles, skal commanderes af en Brigadegeneral, der har en Oberst en second under sig. Desforuden skal der ved hver Legion ansættes en Oberstlieutenant, men derimod gaaer Majorpladsen, ind, og i Henseende til Capitainerne og Lieutenanterne foretages adskillige Forandringer. Denne Forandring skal ogsaa strække sig til Cavallerieregimenterne, og Antallet af dets Mandskab anseelig forøges. Hidtil bestod hvert Reg. kun af 7 til 800, høist 1000 Mand, i Fremtiden skal hvert Cavall. Reg. uden Forskiel bestaae af 1500 Mand. En Bataillon af Legionerne og en Escadron Cavallerie skal tjene til Depot-Bataillon og Depot Escadron. Ogsaa Troppernes Uniform skal undergaae en Forandring. Den hvide Uniform, der var bestemt for Linie-Jnfanteriet, skal afskaffes igjen, og den blaa skal vedblive. Kun en ringe Deel af Linie-Jnfanteriet har hidtil faaet hvid Uniform. Ogsaa de militaire Underviisningsanstalter i Frankrige forestaaer en Reform. Under Revolutionen i Madrid f. M. manglede denne Stad i fire Dage den lovmæssige Magt. Men desuagtet er intet Mord blevet begaaet, og kun 11 Huse plyndrede. Den arretterede Freds første befandt sig i stor Fare, og han bad sin Fiende, Prindsen af Asturien om at redde hans Liv. Først da den ny Konge ankom begyndte Roligheden nogenlunde at vende tilbage. Ferdinand den Syvendes Proclamation, der byder at optage de Franske som Brødre, blev modtaget med levende bifaldsyttringer. Man betragtede de Franske som Befriere. Det hedder at Fredsførstens Moder skal have taget sin Død derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Kongeriget Spanien har et Fladeindhold af 9400 Mile og 11 Mill. Jndbyggere. Dets Statsindkomster ere omtrent 30 Mill. Rdlr., men dets Statsgjeld 200 Mill. Blandt alle Europæiske Magter har det de største Colonier udenfor Europa, men af disse har Riget kun faa directe Jndkomster. Landmagten er 80 til 100,000 Mand og Flaaden bestaaer af 50 til 60 Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Vaabenstilstanden imellem Porten og Rusland, er bleven forlænget 2 Maaneder. Begge Magter ere ved den Franske Gesandt Sebastinis Mægling allerede enige om Hovedpuncterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
En Fransk Cutter har overbragt GeneralGouverneuren i Venedig Depecher, der opvakte Bevægelser, som lade formode at den Jtalienske Escadrille, der ligger udrustet i Arsenalet, saavelsom alle i Venedigs Havn liggende Russiske Fregatter og Corvetter skulle ufortøvet gaae under SeilCutteren er afgaaet til Triest, for, som man formoder, at overbringe de der liggende 3 Russiske Linieskibe og 3 Fregatter Depecher. Man venter med det første vigtige Optrin i den Venetianske Golfo. Den forenede Rochefort og Toulon, Flaaden skal allerede befinde sig paa de dalmatiske Kyster, ja der tales endog om, at der er tilføiet de Engelske nogen Skade ved Øen Curzola.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Den Svenske Ambassadeur i Petersborg har nu begiert og faaet Reisepasse. Han vil i disse Dage afgaae herfra til Reval, hvor han vil opholde sig indtil den Senske Fregat, der er bestemt til at afhente ham, er ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Den Svenske Fæstning Swartholm, som er bleven tagen af de Russiske Tropper, havde foruden en Besætning af 8000 Mand 250 Artilleriestykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
De indfødte Finner blandt Besætningen have faaet Tilladelse at vende hjem; de Svenske bleve Krigsfanger. De i Fæstningen fundne Mørsere og Bomber skal bruges til at angribe Sweaborg. De ved adskillige Leiligheder erobrede fiendtlige Faner ere allerede bragte til Petersborg. - Den 26de Martii vidste man der endnu ikke om Abo var taget i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
J Skaane har man følgende Efterretninger fra London af 28 Febr. Vore Linieskibe Nassau og Stately have hvert bragt 100,000 Pd. Sterl. i Piastre og andre Penge til Gothenborg. Home Popham har brækket Benet, da han gled ud med Foden paa Gaden. Man vilde have givet de Danske Krigskibe i Engelland andre Navne; men denne Beslutning er nu tagen tilbage og de beholde deres Danske Navne i Engelsk Tieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
J afvigte Aar døde i Berlin hundrede Mennesker af Børnekopper, nemlig 1 Voxen, 58 Drenge og 41 Pigebørn. At Antallet ikke er større ligger blot i den tilfældige Omstændighed, at Smitten ikke har grebet videre om sig, men ingenlunde i Bestræbelsen for at udrydde den ved Kokopper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
De jødiske Menigheder i Kongeriget Vestphalen faae nu en ny Catechismus i det Tydske Sprog, der skal indeholde deres Religions Hovedlærdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Kongen af Vestphalen har befalet, at Stokken i Fremtiden ikke skal bruges som Straffemiddelved hans Armee. De Russiske Tropper gjøre betydelige Fremskridt i Finland. Krigen føres der efter den ny Methode, man opholder sig ikke ved Fæstningerne, der ere ubevægelige, men observerer dem kun med et lidet Corps, medens Armeen selv fortsætter sin March.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
En Keiserlig Kammerherre skal være ankommen til Petersborg med Forslag fra det Franske Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-19
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere. Det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Enkelte Numere sælges ikke. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. om han saa saa Femte Aargang. No. 56. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 23 April, 1808. Noget i Anledning af et anonymt Angreb i Kiøbenhavns Skilderi No. 54 og 55.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
En foruerket Kok har faaet et Exemplar i Hænderne af et kritisk Forsøg, jeg for kort siden lod komme for Lyset. Det Hele har ikke villet smaa ham: thi har han taget sig for, at rive det i bitte smaa Stykker, nogle af disse har han giort et Slags Hakkemad af, og dertil lavet en raa, usaltet og væmmelig Sauce. Denne nydelige Ret byder han Publicum i Kiøbenhavns Skilderi. Hvem maa man meest beklage, Læserne, der maatte døie denne usle Kost, eller Kokken, som har spildt af sin Sved og Anstrengelse? – Hans smukke Hensigt, at ville haane og i Publicums Øine nedsætte mig, fordi jeg var dristig nok til at tale Sandhed, hvor mange vilde have sledsket og hyklet, er aabenlys nok. Men jeg har alt for megen Agtelse for den bedre Deel af vort læsende Publicum, til at bære mindste Frygt for at denne Hensigt kunde opnaaes. Partiskhed høster sielden nogen anden Frugt, end Foragt, og Nedrighed pleier selv at straffe sin Ophavsmand. En let Sag vilde det være mig, at blotte den feige Navnløse i hans hele Nøgenhed; men til hvad Nytte, Fortiener saa lav en Fremgangsmaade, som hans andet end Foragt Hr. Dr. Baden, af hvis litteraire Arbeider. nogle have deres rosværdige Sider, er, efter hans egen Forsikkring, hidtil bestandigen bleven rost. Derved troer han at have erhvervet sig et udelukkende Privilegium paa at roses. At jeg har praktisk beviist, hvorlunde dette selvtagne Privilegium slet ikke gjør ham ufeilbar – er den Dødsynd, som har opvakt hiin Skumlers Arrighed. Men uagtet alt hvad jeg kan have imod Hr. Dr. Baden, som Historieskriver, tiltroer jeg ham dog saamegen dømmekraft og Sandhedevlelse, at han maa harmes over den foragtelige Maade, paa hvilken den ubeføiede Anonymus har taget sig forikke at forsvare ham, men at vælte sig ind paa mig med Personligheder og Grovheder. Skulde jeg trætte Læsernes Taalmodighed og tage Rummet bort fra bedre Materier, ved at rydde op i alle Kroge af Skriblerens Usands, Her er kaadmundet Ordgyderi, men ingen Beviser; latterlig Egenmyndighed, støttet paa ipse dixi men ingen grundet Kritik. - Hans indskrænkede Aand, hans Uvidenhed og Partiskhed, hans Mangel paa Smag og Videnskabelighed, udtale sig tydelig nok i enhver Linie, han skrev, de behøve ei at udpeges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Et Menneske af disse Egenskaber, hvis snevre Aand aldrig magtede at fatte, hvad Konst og Theorie er, ligesaa lidt som hvorledes den anvendes paa Historieskrivning - der aldrig saae, at Alderdommens store Historieskrivere i Praxis have lære den Theorie, man siden af deres deres nyere Efterfølgeres Mesterverker har kunnet udvikle der ligesaa lidt er i Stand til at fatte Historiens Aand, som til at læse et historisk Verk som det hør læses, langt mindre til at bedømme det – hvis svage, omtaagede Øie ei formaaer at skue det Ædle og Høie i dets Reenhed; og for hvem derfor en sønderslagen billedstøtte, hvori Konsten prægede sin Evighed, og et knuset Leerkar fra Pottemagerens Haand, en parisk Marmorblok og et Læs Torv, Herodots Historie og Badens Griffenfeld, kunne have lige Værd - dette Menneske vil med Haan nævne en Schiller og Woltmann, Dyb Ringeagt fortiente jeg, om jeg kunde troe, at saadanne Navne behøvede mit Forsvar imod Angreb af den Natur. Skulde jeg vise, hvor slet en Tieneste vor Anonymus har gjort Dr. Baden med at ville skumle over Ting, hvis første Elementer han neppe kiender. – Jntet var lettere, men ogsaa intet mere overflødigt. At han ikke vil vide noget af at en Statsministers udenlandske Correspondence er en af de vigtigste Kilder for Ministerens Biographie - at han ikke har mindste Jdee om hvorledes historisk Sandhed bliver til, og derfor troer at Dr. Baden kan have ligesaa gode Grunde til ei at citere, som Herodot *), – at han, lige uvidende i Griffenfelds og i dennes Tidsalders Historie, er indskrænket nok til at troe, hans egen Fatteenne kunde blive Maalestokken, hvorefter Griffenfelds og hans Olds videnskabelige Cultur skulde bedømmes - at han vil bilde Folk ind, at Dr. Baden, som aldrig, med Hensyn paa G. Biographie, har sat sin Fod i et Archiv, eller brugt et eneste utrykt Document til sit Arbeide, skulde vide bedre Besked om Kilderne til G. Historie, end Mænd, der have randsaget og kritisk giennemgaaer alt, hvad her findes af Materialier til G. Blographie - disse og lignende Uselheder kan man jo uden Møie finde Spor af i hver Linie af den anonyme Skriblers Product. – Ja i sin blinde Arrighed kan han ei engang skiønne, at jo mere han nedsætter mig, jo dybere lader han Dr. Baden, synke, hvis Feil i Skriftet om Griffenfeld jeg med den Svaghed i Evner og Kundskaber, han tilskriver mig, har lagt for Dagen i min Kritik. Men Efter hans latterlige Mening skal end videre Historieskriverens Pligt at citere blive mindre og mindre, alt som han tager til i Aar. Kun Ynglingen sømmer det at citere, men ikke Manden. S. Pag. 852. dette vil ingen undres over, der veed, hvor nøie Dumhed og Ondskab kunne være forenede og hvor broderlig de kunne række hinanden Haanden. Skulde nogen endnu tvivle herom, da læse han det i sin Tid saa vidt berygtede Pendant til Bahrdt mit der eisernen Stirn, en i A. 1796 udkommen Piece, der fører den Titel. Hvem er Jens Kragh Høst, ifald nogen Tøddel af samme endnu svømmer oven paa Forglemmelsens Strøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Hvad det af mig udgivne Skrift angaaer, da var det overflødigt at forsvare det, siden den Navnløses Angreb bestaaer i blotte Luftfægtninger, og hans matte Pile hverken ramme min Piece eller de Materier der afhandles. Jngen fornuftig og upartisk Læser vil dømme mig, uden at have læst Skriftet; og da maa dette svare for sig selv. Vil en af vore saa competente Konstdommere i dette Fag paatage sig at vise mig, hvor jeg har feilet; da vil dette være mig inderlig kiært, og ethvert rettende Vink skal jeg modtage og nytte med Taknemmelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Et Par af den anonyme Skriblers Fadaiser kan jeg imidlertid, for deres Curiositets Skyld, ei lade uberørte. S. 854 vil han være uvidende om, at Sr. var en Mand af Lærdom, Smag og Videnskaber. Dersom han vilde følge sin egen Forskrift og spørge trykte og utrykte Bøger til Raads: da vilde han finde, at herom kan vides meget, naar man kun giver have Umagen at søge det op, og at der om G. Genie, og om hans Jndsigter i andre Videnskaber, kan siges ligesaa meget som det, der nyligen med meget Held er lagt om hans medicinske Kundskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Skiøndt jeg v. 49 har angivet de vigtigste Hielpekilder til G. Biographie, som i utrykte Sager kunne haves her i Kiøbenhavn, siger har S. 854, at jeg ikke veed hvad her er. Den ne af flere hans Usandheder anmærker jeg, ford han bag efter bruger Sal. Prof. Badens Recension over Riegels til Skalkeskiul, efterat han først har udskrevet et langt Stykke af min Kritik og derefter viist, at han stundom ei forstaaer Dansk eller er i Stand til at fatte en saare simpel ironisk Vending. S. 85657 vil han tillægge mig, at have citeret et Stykke af Engelstoft imod mig selv Men han vogter sig vel for at afskrive hele Stedet, eller give Læseren min Mening i Sammenhæng. Dette barnagtige Konstgreb, denne forslidte Maade at forfalske en Sætning paa, vil jeg gierne skienke ham. Han vil endvidere lære os, at der gives døde Sprog og at et Sprog ei kan være til hos en Nation, efterat denne har ophørt at være Nation. Jeg kunde lære ham igien, at Romerfolket var faldet, længe for dets Sprog blev dødt, og at Tydskland som Stat og Tydskerne som Nation i nærværende Øieblik kun ere til i Sproget – men lad ham lære sligt af en Skolediscipel i en af de laveste Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Vor Criticus anfører adskillige fremmede Ord, som jeg har brugt. Jeg vil bede Læseren at eftersee Stederne i Dr. Badens Bog, hvor fremmede Ord bruges, og de Steder hvor jeg selv har brugt dem. Man vil da finde nogen Forskiel imellem denne Forfatters og min Brug af fremmede Ord Hr. Dr. Baden bruger dem næsten allevegne, hvor de ere aldeles overflødige og til Vanziir for Stilen. Derimod troer jeg, paa meget faa Steder nær, ikke at have brugt dem uden der, hvor vi mangle danske, og hvor de vare nødvendige til at udtrykke den Mening, jeg vilde udtrykke, Allerede har jeg opholdt mig for længe ved dette Product af Nid og Avind, forenet med blind Partiskhed. Vidtløftigere skulde jeg have svaret, og viist, at jeg i mit kritiske Forsøg ikke skrev en Linie uden Grund og Overbeviisning, ifald der havde været sand Kritik at svare paa. Men den anonyme Criticus har, i Stedet for at holde sig til Tingen, slaaet om sig med lutter tomme Ordgyderier, skieve Fortolkninger og haandgribelige Sottiser, der intet Svar fortiene. Uden mindste Kald har han, liig en vandrende Ridder, draget i Kamp mod mig med sit rustne Skjold og sin skiøre Landse; dog ikke med aaben Hielm; men under Navnløshedens feige Maske. - Altsaa min Hr. Ridder af den bedrøvelige Skikkelse, jeg forlader Dem for dennesinde, med den Tro, at Deres ukaldede Forsvar lidet vil gavne den Forfatter, for hvem De saa drabelig har fægtet i Veiret. Tillad mig at anbefale Dem, at De, liig Deres Mønster af komisk Jhukommelse, lægger Dem en tro*) S. Badens danske Gram. 2 Udg. S. 142. Dich manns Retskrivningslære S. 338. Nissens danske Sprogl. 1808. S. 217. fast Sancho Pansa til, som i Nødsfald kan bringe Deres magtesløse Rozinante lidt i Gang. Maaskee vil den da ikke saa tidt blive siddende i Dyndet. Men hvor ofte De end maatte være feig nok til at træde inden for Skrankerne med nedslaget Viser, skal det ei falde mig ind, tiere at fægte mod en navnløs Skygge. Chr. Molbech, Amanuensis ved det Kongel. Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Under d. 8 April er udkommen en Forordning hvorved for 14 Aar paabydes videre Forhøielse i den ved Forordningen af 11 Oct. 1802 paabudne aarlige Afgivt af Besiddelse, Nytte og Brug af Jorder og Tiender i Norge, Finmarkens Fogderie undtaget. – Under samme Dat. er udkommen en Forordning, angaaende Erlæggelsen af en overordentlig Afgivt af Bygninger i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Under samme Dat. er endvidere udkommen en Forordning angaaende Udskrivning af en overordentlig Afgivt til Jndqvarterings- og andre ved Krigen foranledigede Omkostningers Bestridelse i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-23
Ved Marskal paa Ærøe have de Engelske gjort et Forsøg paa at stikke de der i Havnen liggende Skibe Brand, eller paa anden Maade at ødelægge dem, men de ere blevne saaledes modtagne af Landets brave Kystboere, at de formodentlig vil tabe Lysten til at komme tiere.