JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-09-21
Actor har ved Høiesterets-Stævning af 29de Juni 1827, deels til Stadførstelse, deels til Skiærpelse, samt Sagens yderligere Paakiendelse, paaanter en anden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten under 22de Mai f. A. afsagt Dom 1 en Sag, anlagt af Justition mod de tvende førstnævnte Tiltalte for begaaet Jndbrud og Tyverie, og mod samtlige de øvrige Tiltalte for begaaet Tyverie og Hælerie m.v. Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret : Arrestanten Niels Sørensen, Stud bør hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. Tiltalte Hans Nielsen Stud, bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Tiltalte Peder, Pedersen Foerlow bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til den Arrestanten Jørgen Olsen og de øvrige Tiltalte idømte Straf saavelsom Actionens Omkostninger bør Underretsdommen ved Magt at stande, dog saaledes: 1) at den Erstatning, som er paalagt de Tiltalte for de af de stiaalne Koster, til hvilke ingen Elere ere fremstaaede, bortfalder, 2) at ligeledes den Erstatning bortfalder, som er tilkiendt Skipper Søren Pedersen for 5 Metalspænder, 3) at de ved Underretsdommen bestemte Salarier, af hvilke dog Actors nedsættes til 20 Rbd. Sølv, bør udredes af Arrestanterne Niels Sørensen Stub og Jørgen Olsen, hver med 1/2 Dele og af enhver af de øvrige Tiltalte med 1/2 Deel, samt at endvidere Niels Sørensen Stub og Lars Christian Sørensen bør, een for begge og begge for en, udrede i Salarium til Procurator Wilhelm 2 Rbdlr. Sølv. Salarium til Procurator Haagen her for Retten udrede Arrestanterne og de Tiltalte 10 Rbd. Sølv, som af dem bliver at til svare efter det i Henseende til de ved Underretsdommen tilkiendte Salarier bestemte Forhold. Det Jdømte at udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1827-09-21
Dito Dato. No. 202.
Berlingske Tidende, 1827-09-21
Mødte. - Høiesterets Advocat, Justitsraad Frederik Wilhelm Treschow, efter Kongelig befaling, contra Guldberg. - Arrestanten Jens Knudsen og de Tiltalte Andreas Nielsen og Hustrue Karen Sørensdatter, Henrich Schwarys Hustrue Margrette Jensdatter og Huusmand Anders Rasmussen Paaske. Actor har ved Høiesterets Stævning af 19de Juli 1827, deels til Stadfæstelse, deels til Skiærvelse, samt Sagens yderligere Paakiendelse, paaanket en inden Srevskabet Knuthenborgs Extraret af den constituerede Dommer, Birkeskriver Christian Andreas Møller med tiltagne Meddomsmænd under 24de April f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Justitien mod Arrestanten for begaaet Jndbrud og Tyverie, og mod de Tiltalte for begaaet Hælerie. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Arrestanten Jens Kundsen bør stryges, til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. Tiltalte Gaardmand Andreas Nielsen eller Andreas Smed bør, som Forbedringshuusfange, hensættes til Arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus i otte Maaneder. De Tiltalte Karen Sørensdatter, Margrethe Jensdatter og Anders Rasmussen, Paaske bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første i to Gange fem Dage, den Anden i fem Dage og den Tredie i tre Gange som Dage med anordnet Mellemrist. Endelig bør Arrestanten Jens Knudsen betale alle med hans Arrest og Straffens Fuldbyrdelse forbundne Udgivter, ligesom de øvrige Tiltalte betale: hver for sit Vedkommende, Omkostningerne med Afstraffelsen; men Actionens øvrige Omkostninger, hvoriblandt Salarium til Defensor, Procurator Larsen, 2 Rbd. Sølv, foruden hans lovlige Diærpenge, udredes af samtlige Tiltalte, hver med en Femtedeel. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom, Andreas Nielsen bor for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Karen Sørensdatter, Margrethe Jensdatter og Anders Rasmussen Paaske ber hensættes de to førstnævnte i Fængsel paa sædvanlig Fangekost hver i otte Dage og sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brød i fire Dage. J Henseende til Jens Kundsen og Actionens Omkostninger bør Birketingsdommen ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Treschow for Høiesteret betale de Tiltalte efter det i Dommen bestemte Forhold, 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1827-09-21
Torsdagen den 2den August. No. 4. Sparon. - Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Procurator Thor Nicola, Petersen, som Curator i afgangne Oberstlieutenant Søren Christen Wedeges Stervboe, contra Guldberg. - Grosserer J. H. Malling.
Berlingske Tidende, 1827-09-21
J den af Citanten i benævnte Egenskab under 27de October 1825 udtagne Høiesterets Hovedstævning paaankes, deels til Stadfæstelse, deels til Underkiendelse og Forandring, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten den 17de sk. M. afsagt Dom i en Sag, som af Jndstævnte oprindeligen er anlagt mod afdøde Oberstlieutenant Wedege til Betaling af 24000 Rbd. 4 Mk. 2 s. Sedler og Tegn, hvorimod Wedege, efter Contra=Sogsmaal har paastaaet sig for Grosserer Mallings Tiltale frifunden og denne tildømt at betale sig 64349 Rbd. 1 Mk. 12 s. i Sedler og Tegn m.v. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Hovedeitanten, Grosserer J. H. Malling her af Staden, bør til Contracitanten, afgangne Oberstlieutenant ved det borgerlige Artillerie, Søren Christen Wedege, hans Stervboe betale Sytten Tu finde og fem og Fyrgetyve Rigsbankdaler 93 1/2 s. Sedler og Tegn med Renter Fem Procent heraf fra den 19de Februar 1818, indtil Betaling skeer; endvidere bør Hovedcitanten, under Mulct af Fom Rbd. Sølv til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, for hver Dag han sidder Dommen overhørig, meddele Contracitantens Stervboe Transport paa Halvdelen af de under Sagens 4de Post omhandlede uvisse Fordrinder til Beløb Syv og Halvfierdsindstyve Tusinde, Ser hundrede og Ser og Tredive Rigsbankdaler 4 Mk. 1 s. Sedler og Tegn, hvilket bør skee paa begge Parters Bekostning, og under Opgivelse i Overeensstemmelse med Bøgerne af de specielle Dedersposter hvoraf hver enkelt Fordring er bestaaende, og af de øvrige Oplysninger, som Bøgerne i Forening med den førte Correspondenes maatte indeholde til Legitimation for Kraven, hvorhos Boets Ret reserveres for det Tilfælde, at Horedetanten maatte findes at have oppebaaret nogen Deel af de her omhandlede Fordringer; forøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sog fri at være, samt Processens Omkostninger mellem dem være ophævede. Grøsserer J. H. Malling har ved udtagen Høiesterets=Contrastævning, dateret 18de Januar 1826, paaanket fornævnte Dom deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, deels til Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1827-09-21
Dom: J Sagens 1ste Post: Contracitanten bør foruden de den fælleds Masse alt creditterede 543 Rbd. 11 s. Sedler og Tegn endvidere tilsvare samme 6312 Rbd. 1 Mk. 7 s. Sedler og Tegn. J Sagens 7de Post: Contracitanten bor være berettiget til at bebitere den fælleds Masse 3694 Rbd. 5 Mk. 11 s. Sedler og Tegn. J Sagens 9de Post, Contracitanten bør være berettiget til at bebitere den fælleds Masse 4661 Rbd. 3 s. Sedler og Tegn. J Sagens 11te Post. Contracitanten bør, imod i Mellemregning med afgangne Oberstlieutenant Wedeges Boe, at creditere dette 833 Rbd. 2 Mk. Sedler og Tegn, iøvrigt for Citantens Tiltale i denne Post fri at være. J Sagens øvrige Poster og Punkter bør Lands Over samt Hof og Stadsrettens Dom ved Magt at stande, og have Parterne i Overeensstemmelse med denne Høiesterets Dom imellem sig at opgiøre nye og endelig ed Liqvidation. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen, betaler hver af Parterne 5 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
London, den 15de September. I Løverdags saae man paa Veien til Camdentown en Dampvogn med omtrent tolv Passagerer, deels inden i Vognen og deels udenpaa. Den kjørte igjennem Kentishtown og opaHighaare=Høien med en Hurtighed af omtrent 13 Mile i Timen, og gik med samme Hurtighed opad Høien som paa den jevne Vei. Da den var kommen op paa Høien, lige over for Holly=Terrasse, vendte den Person, som styreve Vognen, sit svære Kjøretøi, og begyndte strax at kjøre ned af Høien, i et Forhold af omtrent kuns fire Mile i Timen. Om det nu kom af Mangel paa Duelighed hos ham eller af Feil i Maskineriet, nok, det gik bestandig langsommere, indtil Magten, at beherske det Heles Vægt, næsten syntes at være forbi, og Maschinen foer saa voldsomt over en brolagt Rendesteen, at et af Hjulene gik itu, og det var ikke muligt at bringe Vognen længer frem ved Hjælp af Damp Denne Vogn var kuns noget bredere end de sædvanlige Reise vogne, men meget længer, og havde 6 Hjul. Som det syntes, havde Styrmanden Maschinen fuldkommen i sin Magt, indtil Uorden i Maschineriet eller det Heles altfor store Vægt afstedkomHavariet.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
J Anledning af Portugals nærværende Stilling anfører man en Anecdot fra det forhenværende Jrske Parlament: "Sir R. stred engang for Suspensionen af Habeas corpus, og yttrede: Det vilde være det bedste, Hr. Taler, ikke blot at opofre en Deel af Constitutionen, men, om det er fornødent, det Hele, for dog at redde - det Øvrige, Paris, den 13de September.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Den 14de September. Vor Carette melder idag fra Madrid under 10de September, (hvilket synes at være en altfor ny Dato), at Hr. Recacho har seet sig nødt til at flygte til Portugal, for ikke at blive myrdet. Efterretningerne fra Catalonien have bevæget Regjerinzen til den Beslutning, at befale Dannelsen af en Hær paa 18,000 Mand, hvis Anførsel er overdraget til Grevedespagne, og som skal sendes ud imod Jnsurgenterne. Dertil gjør den følgende Anmærkning: "Vi have ikke undladt at meddeels vore Læsere alle, desværre altfor ulykkelige Efterretninger, for at belære dem angaaende Cataloniens sande Stilling. J Dag ile vi at melde de af den Spanske Regjering trufne Forholdsregler, for at sætte Grændser for alle disse Udsvævelser. Jngen vil kunne misforstaae Moralen af alle disse Begivenheder; man vil see, hvad der følger af Massens Opstand, naar den først er oprørt tu eet Øiemed, jeer den snart et andet, og kaster sig med samme Voldsomhed derpaa, til Trods for dens første Ledere. Partierne blive saaledes modige ved deres Held, og deres første Anførere blive ofte siden deres Offere.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Breve, som ere ankomne til England, stadfæste, at den gule Feder raser iblandt Tropperne og de Jndfødte paa Havang, 2 hvilket man allerede vidste der.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Den 15de September. Jfølge de sidste Efterretninger fra Alexandrien, var der igjen fra Navarin ankommet 250 fangne Grækere som Slaver, og vare, ligesom de forrige, afsendte til 6 det Jndre af Landet.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Madrid, den 4de September. Gen. Monet har været til Haandkys i la Grania, har af Hr. Calomarde erholdt de meest udstrakte Fuldmagter til at gjenoprette Orden og Rolighed i Catalonien i Forening med GeneralCapitainen, Marg. Camposagrado (hvis Ansøgning om Afsked atter er afslaaet) og er afreist med sin Adjutant, for at stille sig i Spidsen for Armeen i Catalonien. Man venter, at der udkommer et Manifest imod Rebellerne, hvori der, ligesom i det bekjendte Hyrdebrev fra Biskoppen i Girona, vil blive sagt, at de, uden at vide det, ere diinde Redskaber i de rænkefulde Constitutionelles Hænder. Paa deres Side paastaae, som bekjendt, i igjen Rebellerne, at alle Embeders Besættelse staaer under de Constitutionelles hemmelige Indskydelse, af hvilke Hs. Majestæt, imod sit Hjertes Ønske endnu er omspunden; ogsaa lade de de saakaldte Negros, især de rige, bøde haardt nok derfor.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Jfølge K. Befaling ere Oberst Madraro Escalera, Oberstlieutenanten og to Subalterne af det første lette Infanterie=Regiment ved Jagttagelseshæren ved Tajo afsatte, fordi Desertionen havde gjort saa store Fremskridt i deres Regiment.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Barcelona, den 6te September. Rebellerne have oversvømmet den hele Provinds med deres Proclamationer; enhver Junia, enhver Bandeanfører har sat Tusende af saadanne i Omløb, og nogle af dem ere, som man kan tænke sig, affattede ligesaa forunderligt som heftigt. Gen. Romagssa, Commandant i Mataro, er, som vi anede, pludselig forsvunden, og erklæret for Desertør, hvilket lader formode, at han er gaaet over til Rebellerne. Gen. Breton er afreist til Mataro, for at indtage hans Plads, men man frygter for, at han er faldet i Hænderne paa de Rebeller, som vare rykkede ind i Mataro.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Det synes overflødigt, endnu bestandig at berette, i hvilke flere Stæder Rebellerne endnu ere rykkede ind, thi alle Porte aadnes for dem, de ere modtagne i Villanueva, Reus, Vendrell, Jgaalada, med eet Ord, Herrer over hele Catalonien, med Undtagelse af et lidet Antal faste Pladser, Overalt, hvor de kom frem, have de udøvet desto flere Udsvævelser og Udpresninger jo rigere og meere befolket Staden var. De Jndbyggere, hos hvem der er udskrevet Brandskat, og som ikke have kunne udrede denne, ere i dette Øieblik paa Veien til de øde Klipper ved Buza, hvor Rebellerne have i Sinde at indspærre dem tilligemed de Officerer, der ikke have villet træde under deres Faner, saafremt de ikke, for at blive dem qvit, ombringe dem alle; thi efter de gjentagne Exempler paa Grusomhed, som disse Rasende have udøvet, vilde man ikke kunne undre sig derover. Bandeanføreren Ureneta har forstærket sine Rækker med Bataillonen af de royalistiske Frivillige fra Jgualada; ikke en eneste afslog at gribe til denne beqvemme Maade, ustraffet at berige sig ved at røve og plyndre.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Vi erfare nu, at den Colonne paa 200 Mand, som var rykket, ud fra Berga, for at hente Munition fra Fortet ved Cardona har nedlagt Vaabnene og overleveret Rebellerne alt det, de havde afhentet. Citadellet ved Cardona vil vel snart capitulere; Rebellerne ere allerede i Besiddelse af Staden, og Commandanten vover ikke at fyre paa dem, for ikke at ødelægge Staden og dræbe Jndvaanerne. Tabet af Saltværkerne i Cardona er et haardt Stød for Provindsens Jndtægter ; det var deres Hovedkilde. Den almindelige Stemning er overordentlig modløs. Jkkuns Franskmændene blive endnu respecterede af Rebellerne ; de møde hver Dag nogle af dem paa Veien, og sige ikke noget til dem.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Lissabon, den 2den September. Fra de bedste Kilder erfare vi, at den Engelske Regjering har erklæret sin Mellemkomst ved Modtagelsen af den Efterretning: at Keiseren har udnævnt sin Broder til Regent fra den Tid af, at han i næste Maaned bliver myndig, og at hiin Regjering der, ved har bevirket, at der ikke skal skee noget Skridt fra D. Miguels Side, eller han forlade sit Opholdsted, før der er indløbet en endelig Beslutning, om hvilken samme Regjering har anmodes D. Pedro, med Hensyn til denne og andre vigtige Gjenstande. Gen. de Caula, der nu er udnævnt til militair Commandani denne Provinds, er Chef for Jngenieur=Corpset, og en meget duelig og agtværdig Officer, som i Elvas har viist, at han forstod at dæmpe Opstande af ethvert Slags. Han har været Krigsminister i No.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Den gamle Grev Sampaio har nu mistet sin Post som Geneneral=Jnspectør for Rytteriet, et Slags Sinecura, som han havde beklædt i 20 Aar og beholdt ved Begivenhederne den 30te April 1825, da D. Miguel vel ikke var ham gunstig, men dog tog i Betænkning at berøve en saa ædel Kriger en Post, hvorpaa hans stod med saa meget Duelighed og Udmærkelse.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
J Forgaars ankom Gen. Stubbs hertil med Dampskibet fra Porto. Hans Afreise derfra frembød den mest paafaldende Contrast med hans Efterfølgers, Grev Villastors, Ankomst. Jngen brød sig om denne, hvorimod en uhyre Menneskemasse bedækkede Strandbredden og de nærliggende Høie, da General Stubbs gi ombord, for at bringe ham det sidste Farvel. Gen. Stubbs blev, da han steg i Land her, i Caes de Sodromodtagen med Omarmelser af et stort Antal agtværdige Folk, som havde indfundet sig i denne Hensigt.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Der forsikres som vist, at General Stubbs vil komme for en Krigsret i Anledning af den Forestilling, som han, efter Anmodning af de meest anseete Jndvaanere i Porto, har indgivet til Regentinden, for at faae Gen. Saldanho igjen indsat som Krigsminister. Han havde deri yttret, at han, naar Hs. D. H. følte, at hun ikke besad Kraft nok til at opfylde Folkets retfærdige Ønske, med de under ham staaende Tropper, paa hvis Troskab han kunde stole, vilde marschere til Lissabon, for at staae hende bi. Man sagde, at Generalen, paa Grund af dette Sted i hans Adresse, var kaldt tilbage, for at sendes som Statholder, til de Azoriske Øer. I det af Regentinden udstedte og af Visc. af Santarem contrasiguerede Decret imod Avis=Censorerne hedder det iblandt andet: "Og da nogle Dagblade, saavel i Hovedstaden som i Staden Porto, ikke alene have vovet, med det største Hyklerie at ville retfærdiggjøre de nylig forefaldne oprørske Begivenheder, idet de udbrede Læresætninger, som stride imod den almindelige Roligheds Opretholdelse, men endogsaa med det værste Overmod have lastet Regjeringen, hvorved de have viist sig som Arnarchiets Forsvarere og Fiender af Chartet; saa har jeg fundet for godt, i Kongens Navn, indtil andre Forholdsregler blive tagne, at afskedige hine Dagblades Censorer, som i nogle af deres Nummere have ladet hine Læresætninger passere. c. Dette Decret er især rettet imod Bladene Portugue; og Gaajeta Constitucional her, samt Borboleta og Jmparcial i Porto, som rigtiknok have gjort sig al Umage for at forsvare de Excesser, som forefaldt i Julii Maaned, i Anledning af Gen. Saldanhals Afsættelse, men som dog, i hvor meget de end maa være at dadle, ikke ere saa farlige som de trykte Piecer af en Pater Macedo, der her uden mindste Tilbageholdenhed, blæser i Jesuiternes Horn, og som man ikke gjør noget for, at han udgiver nogle Breve til en vis Lopez, forhen Redacteur af Statstidenden, fulde af de heftigste Udfald paa de Liderale og Chartet.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Af liberale Tidender ere i denne Uge ingen udkomne, fordi der endnu ikke er udnævnt nye Censorer for dem; imedens Bla denne af modsat Character vedblive at udkomme. Jblandt de af Meza til Consorer foreslaaede Personer, er Pater Macedo, samt Jose Ribeiro Paraiba, i sin Tid en af den ulykkelige Gen. So mes Freires Dommere; en ultramontanistisk Geistlig, Ant. Percira o. a. fl. Forhørene imod de mange, paa Grund af Begivenhederne efter Gen. Saldanhals Afsættelse arresterede, Personer (af hvilke ingen er løsladt) er overdraget til Desemlargadore Semplano, en Mand, der ikke skjuler sin Uvillie imod Chartet. Sempland har erklæret General Saldanha for strafskyldig Den ham tillagte Forbrydelse er, at han havde foraarsaget de i Julii Maaned efter hans Afskedigelse paafulgte Uroligheder af Folket.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Wien, den 12te September.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
(Af den Østerrigske Jagttager.) Jfølge paalidelige Privatbreve fra Constantinopel af 22de August, er den Tyrkisk Egyptiske Flaade, 89 Seilere stærk, den 31te Juli løbet ud fra Havnen ved Alexandrien. Med de allerede i Navarin liggende Skibe vil denne Flaade voxe indtil 120 Stillere. Den havde 5 til 6000 Mand Tropper ombord.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Prag, den 16de September. Benyttelsen af Jernveien til at transportere Gods er begynde den 7de dennes. Efterat nemlig den hele Vei paa syv Miiles Længde i Bøhmen var gjort færdig, foretog man den nysnævnte Dag en Prøve med en stor Transport. Der blev nemlig i Nærheden af den Overøsterrigske Grændse læsset syv paa Engelsk Maade byggede Vogne med Gips, Muursteene og Jernvarer, og Farten begyndte Kl. 3 om Eftermiddagen. Tvende Heste trak en Byrde af 250 Wiener Centner (et Wiensk Centner er noget meere end et Dansk, 4 1/2 Miil, indtil Folkar, hvor der blev overnattet, og den 8de fortsattes Reisen Kl. 9 og Morgenen, med de samme Heste til Budweis, hvor Vognene ankom Kl. 9. om Morgenen. Sagens Nyhed, Vognenes hensigtsmæssige men dog simple Bygning og Togets Lethed opvakte de tillende Tilskueres Beundring. Man vil nu uden Ophold vedblive at transportere Varer paa denne Vei, og da den længere Strækning, indtil Adskillelses=Punctet i Over=Østerrig, om kort Tid vil være færdig, saa skal der fra 1ste October begynde en regelmæssig Befordring af Reisende derpaa imellem Budweis og Freistadt.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Odessa, den 28de August. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 25de dennes var i endelig de tre Hoffers Erklæring overgivet i Forening den 16de. Siden den Tid ere Udrustningerne fordobblede her, og da den store Egyptiske Expedition paa 100 Seilere virkelig er afseilet fra Alexandtien til Morea, saa troer man, at Porten vil lade det gaae til det Yderste. Reis-Effendi, ledsaget af sin første Tolk, modtog Dragomændene i det saakaldte Tale-Cabinet, og lod dem strax give det Spørgsmaal, hvad Slags Ærinde der førte dem til ham Paa det Svar, at de paa deres Chefers Vegne havde befaling at overrække skriftlige Communicationer, lod Reis-Effendi dem sige, at han ikke kunde modtage noget Slags skriftlig Meddelelse, naar han ikke forud var underrettet om Jndholdet; Tolkene maatte derfor først tilkjendegive, hvilken Gienstand nærværende Meddelelse angik. Tolkene erklærede, at dens Jndhold var den selv ubekiendt, og at de derfor ikke vare i Stand til at give Reis-Effendi Oplysning derom; de bade imidlertid Hs. Excell. at tillade dem at forrette deres Ærinde, tillige lagde de de forseiglede Depescher paa en i Nærheden staaende Sopha, og begave sig strax bort, uden at oppebie Reis-Effendis Svar. Mainz, den 16de September.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Jfølge offentlige Efterretninger fra det Indre af Rusland, er der opbrudt forskellige Troppe-Afdelinger fra deres Cantoneringer ved Dieper, og have sat sig i Marsch i sydostlig Retning, for at tjene til at forstærke den imod Persien opererende Armee.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Brussel, den 14de September. En Skrivelse fra Marseille indeholder, at en Algiersk Corsahavde taget et Fransk Skib paa Rheden for Tunis, og solgt det i sammes Havn. J Algier havde en Jøde kjøbt et fra Colonierne kommet Fransk Stid, som - trods Blokade-Escadren - var opbragt til hiin Havn.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Aabo, den 7de September. Den 4de dennes blev denne Stad hjemsøgt med en skrækkelig Jldebrand, som rasede i 24 Timer, og næsten aldeles ødelagde Staden. Jlden udbrød hos en Kjøbmand, hvis Folk vare beskjæftigede med at smelte Talg, og derfor i Begyndelsen holdt Porten lukket, og gjorde sig Umage for at dølge Jlden, for at undgaae den Straf, som er fastsat for at gjøre dette i Byen. Domkirken og næsten hele det store Universitet er bleven Luernes Rov ligesom ogsaa Hofrettens Locale og Raadhuset samt en utallig Mængde private Bygninger. Over 70 Mennesker ere omkomne i Luerne, og kuns lidet Jndboe er reddet, da Jlden at dets Folk først kom til Brandstedet længe efterat Klemtningen greb saa rasende hurtig om sig. Man bebreider Brandvæsenet, var begyndt.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Kjøbenhavn, den 24de September. Kjøbenhavns Havnepriser, den 22de September 1827. Holstensk Hvede, 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. 1 s. Lollandsk dito, 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Holstensk Rug, 1 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dansk dito, 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Østersøisk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. 1 s. Byg, 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Holstensk Smør, 60 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 50 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. 1 Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. - Mk. a 10 Rbd. 3 Mk. pr. Favn. Baron. Therm. Vinden. 16 Septbr. 28, 3, 6, 13, 3 Varme. N. O.S. O.S. O. N. V. 2 - 1 2, 10. 1. 1 Al. 7 - 8.
Berlingske Tidende, 1827-09-24
Litteratur. 2det Hefte, udgivet af J. E. Wegener, Præst, Forstander, unsvennen, Undeholdninger i Familekredse, 16de Binds og første Lærer ved det Kongelige Skolelærer-Seminarium paa Joenstrup, er udkommen og indeholder : Ønskerne, Blade af Antonies Dagbog, af Frederike Lohmann; Lykkens Troskab, fortalt efter en virkelig Begivenhed, af A. S. Eberhardt; Søstrene, af Agnes Franz. Dette Tidsskrift, som med dette Hefte sluttes, erholdes i den schulziske Boghandel paa Høibroplads Nr. 51, heftet for 7 Mk., hvor de forhen udkomne Hefter ligeledes kunne erholdes.