Berlingske Tidende, 1836-05-19
Fortsættelse af Udkastet til en Anordning om Told og Skibsafgifterne i Danmark. (See denne Tidende Nr. 170-171.) Den kongelige Tilforordnede bemærkede, med Hensyn til hvad der om formelige Toldpasseersedlers Udfærdigelse i Kjøbenhavn er yttret saavel i Committeens Betænkning, som under Forhandlingerne af enkelte Medlemmer, at det Antal af Toldpasseersedler, som ville blive at udfærdige af det kjøbenhavnske Toldvæsen i Kjøbenhavn, naar ligesaavel den landvært som den soværts Forsendelse skulde ledsages af samme, kan anslaaes til omtrent 75,000 Stkr. Hvad Hensigtsmæssigheden af en saadan Foranstaltning angaaer, da maatte den Tilforordnede aldeles henholde sig til, hvad derom i Committeens Betænkning er anført. Betræffende Spørgsmaalet, hvorvidt der, da Toldregnskaberne aarligen indsendes, kan føres nogen Control med Rigtigheden af de til Anførsel i Toldpasseersedlerne af de Handlende opgivne Fortoldnings-Rumere og Datoer, oplystes det, at denne Control føres derved, at Toldkassererne holde særskilte Contiover Varefortoldningerne, hvori da Afskrivning skeer ved Forsendelser, og er det for Arbeidet med at holde disse Conti, samt at udfærdige de derpaa støttede Passeersedler, at der er tillagt Toldkassererne, og et Toldopsynet, det i Placat af 27de Januar 1816 bestemte Gebyhr. Naar Etatsraad Steenfeldt har formeent, at Forsømmelsen af den ganske væsentlige Formalitet, at lade Toldpasseersedlerne ved Udførselen fra Afgangstedet forsyne med Opsynets Attest om Udførselens Rigtighed paa Grund af Bestemmelsen i Circulaire af 23de December 1820 ikke skulde kunne have anden Virkning end den i Circulairen omhandlede Mulct af 1 Rbd., da maatte den Tilforordnede oplyse, at denne ringe Mulct ikkun anvendes i de Tilfælde, hvor det efter foregaaet nøiagtig Undersøgelse befindes, at Varerne virkelig have været udførte og altsaa ingen Svig tilsigtet. Mulcten kan altsaa alene ansees som en Ordens Mulct og træder ikke istedetfor Beviis for den foregaaede Udførsel. Agent Vogt bemærkede, at endskjøndt flere Handlende i hans District havde anmodet ham om, i Forsamlingen at andrage paa den samme Frihed for dem, som den, hvoraf de Handlende i Kjøbenhavn vare i Besiddelse, og endskjøndt en saadan Frihed ogsaa vilde være i Overeensstemmelse med hans egen Jnteresse, da megen Uleilighed derved vilde undgaaes, har han dog ikke kunnet tiltræde det dissentierende Medlems Mening, i Henseende, til en Forandring ved Toldpasseersedlerne efterdi Toldbesvigelse endnu alt for meget hersker i Provindserne, hvorimod efter hans Formening, en fuldkommen Control i Kjøbenhavn finder Sted, og han kan derfor kun udtale det Ønske, at denne Frihed maa udstrækkes til Provindstæderne, saasnart en fuldkommen Control der kan etableres. Agent Bruun bemærkede, med Hensyn til den kongelige Tilforordnedes Yttring, om at den i § 6 omhandlede Betaling af 4 s. for Toldkassererens Paategning paa Passeersedlen alene erlægges som en billig Godtgjørelse for det dermed forbundne Arbeide, at denne Uleilighed dog ikkun er meget ubetydelig, da det paaligger Kjøbmændene at opgive, ei alene under hvilken Datum, men tillige under hvilket Numer de paagieldende Varer ere for toldede. Det vilde derfor vistnok være inconseqvent at lade den i § 6 omhandlede Betaling bestaae paa en Tid, da man søger at indføre Lighedsprincipet i alle andre Henseender, især da her ikkun var Spørgsmaal om at controllere Vareforsendelsen og ei omen forøget Beskatning. Vicepræsidenten yttrede, at Committeen allerede havde gjort opmærksom paa, at en betydelig Lettelse var ved Lovudkastet bleven tilstaaet de Handlende, idet saadanne Forsendelser ei længere indskrænkes til de Varer, som i det sidste Aar ere blevne for toldede, men at den derhos havde yttret nogen Betænkelighed ved denne Foranstaltning, forsaavidt ei nogen Control dermed maatte kunne fores, da Toldbøgerne ved hvert Aars Slutning indsendes til General-Toldkammeret. Det maa derfor have været Forsamlingen behageligt af den kongelige Tilforordnede at have erfaret, at Controllen ei herved svækkes, efterdi Toldkassereren fører særskilte Bøger over alle Toldklareringer og Vareforsendelser, hvilke ei aarligen til Generaltoldkammeret af som saaledes kunne tjene til Vei sendes og ledning. J Henseende til hvad her er blevet bemærket og det Urigtige i at paalægge de Handlende den ved Placat af 27de Januar 1816 bestemte Betaling til Toldkassereren af fert Numer, maatte han, uden der 4 s. for. foreslaae nogen Forandring. er at vi sommitteens Jndstilling, gjøre opmærksom paa, at denne Bestemmelse neppe kan siges at være upassende, thi Betalingen erlægges ikke til Kassereren for at opsøge Nummeret i Toldbogen, saaledes som det sidst talende Medlem har antaget, men for at føre det afden kongelige Tilforordnede beskrevne, et lidet besværlige Bogholderi, hvilket, naar ei slige Vareforsendelser fandt Sted, vilde være ufornødent, og da Toldkassereren har en saare ringe Løn, saa at Betalingen for hans Arbeide egentligen er tillagt ham ved Sportler, kunde der vel være Grund til at tillægge ham en saadan Betaling. Committeens Referent yttrede dernæst, at han, efter de af den kongelige Tilforordnede meddeelte Oplysninger, intet havde at bemærke med Hensyn til de om Toldpasseersedler i Udkastets 6te § indeholdte Bestemmelser, men at han fandt, at den i Pl. 1816 fastsatte Betaling for Paategning af Toldpasseersedlerne bør bortfalde, fordi den, skjøndt i og for sig vistnok meget ubetydelig, dog kan blive byrdefuld for den, der behøver mange saadanne Passeersedler. Disse Gjenstande bleve derpaa satte under Afstemning. Først Etatsraad Steeneldts Amendement: at Bestemmelsen om at Toldpasseersedler i Kjøbstæderne skulle indeholde Stedet, hvor, Rumeret i Toldbogen, under hvilket, og Dagen, paa hvilken de ere for toldede, maa bortfalde. hvilket blev forkastet med 54 Stemmer, imod 6. Dernæst Committeens ) udstilling: at Toldkassererens Paategning paa Toldpasseersedlen, hvilken hidtil, ifølge Placat af 27de Januar 1816, er bleven J for hvert Rummer, maa betalt med 4. meddeles gratis og dette udtrykkeligen fastsættes i Anordningen. hvilken blev antagen med 49 Stemmer, imod 11. Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde Den kongelige Tilforordnede gjorde med Hensyn til denne Paragraph følgende bemærkninger: Naar Committeen i dens Betænkning antager, at 4 9 her foreslaaes til Forsamlingen er at udgaae, eftersom af vedtaget, allerunderdanigst at andrage om den i Udkastet paatænkte Afgiftslighed med Hertugdømmene, da maatte, efter hans Formening, en anden Bestemmelse træde i sammes J Mangel heraf vilde det blive uvist, Sted. om Hertugdømmenes Manufactur- og Haandværkssvarer skulle behandles efter de i den 8de for de af Hertugdømmenes raae Producter tilberedte Varer anførte Bestemmelser, eller jeldende Regler mod berigtiges efter de hidtil halv Jndførselstold, eller og som Varer fra fremmed Sted med den fulde Jndførselstold. Det først fremsatte Alternativ vilde stride imod Forslagets Hensigt ved at anbefale 9 til Udslettelse. Behandlingen efter det sidste anførte Alternativ antages ikke heller at kunne være det, som Committeen tilsigter, men den nu gieldende Fortoldningsmaade savner en retfærdig Basis, saasnart den Afgift, som herefter erlægges, er høiere end Differentstolden for Materialerne, naar ikke særegne Forhold ved enkelte Fabrikationer kunde begrunde en høiere Afgift end denne Differentstold, og som da ikke kunde bestemmes netop til det Halve af Jndførselstolden fra fremmede Steder. Desuden vilde en saadan Afgift paa Jndførsel til Hertugdømmenes Fabrikaters Danmark efter billighed og Retfærdighed medføre en analog Afgiftsbestemmelse for Kongerigets Fabrikaters Jndførsel til Hertugdømmene. Den Tilforordnede antager, at en Regulering af disse Forhold vil blive nød vendig, saasnart Ligheden med Hertugdømmene i Afgiftsansættelsen ikke opnaaes; men derhos, at Reguleringen først da vil kunne bestemmes, naar Toldsatserne saavel i Kongeriget som Hertugdommet definitivt ere fastsatte, og altsaa Forholdet imellem samme kan kjendes. derefter foreslog Vicepræsidenten. følgende Jndstilling til at træde istedetfor de deris gjort han, Haaderne over Linen Hernant. Jfølge en sene Committeens Forslag om, at den 9de Lovudkastet maatte udgaae, nemlig: at Forsamlingen skulde indstille, at det maatte behage Hans Majestæt allernaadigst at bestemme passende Toldsatser for Jndførselen af Hertugdommenes Manufactur- Fabrik- og Haandværksarbeider, forsaavidt samme hidtil har været tilladt i Danmark, hvorved allernaadigst maatte tages Hensyn til de Bestemmelser, der hidtil have været gjeldende, forsaavidt ikke Forhold, der maatte være indtraadte siden saadanne Bestemmelser ere blevne givne, maatte tilraade Forandringer, deri. Grev Holstein yttrede, at der efter hans Formening ikke var nogen Anledning til at 9 paa den af Vicepræsidenten i forandre Forslag bragte Maade. Committeens Referent bemærkede, at 9 9, efter hvad forhen er blevet besluttet, ganske vil udgaae, og at dens Bestemmelser derfor maatte afløses af andre. Han indrømmede, at det vilde være vanskeligt for Forsamlingen at gjøre noget passende detailleret Forslag i denne Henseende og meente derfor, at man burde indskrænke sig til den almindelige Bestemmelse, hvorpaa Vicepræsidentens Forslag gaaer ud.