JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
Efter passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Begjæring, vorder Gaardmand Jørgen Nielsens paaboende Selveier=Bondegaard i Lykkebye, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. - Alb., med sammes Bygninger og Tilliggende, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 11 og 25 October, samt Torsdagen den 10 Novbr. næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes i Birketingshuset i Tranekjær og den 3die og sidste Auction i Gaarden selv. Gaardens Bygninger ere for faa Aar siden af nye opførte, og dens tilliggende Jorder, som ere udskiftede og tildeels indhegnede med levende Gjerder, bestaaer af over 60 Tdr. Land, foruden overflødig Tørveskjær og en Skovpart i Steengade Skov. Efter Omstændighederne kan med Gaarden følge endeel Besætning og Jnventarium. Konditionerne ere forinden Auctionerne til Eftersyn hos Prokurator Krogsgaard i Rudkjøbing. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817. Grevskabet Langelands og Strynse Birks Kontoir den 5 Septbr. 1825. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
Tirsdagen den 4 October, Kl. 10, bliver her afholdt Auction over circa 400 Tdr. Raps af udmærket Bonitet, mod Betaling i rede Sølv. Kjerteminde den 14 Septbr. 1825. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
Onsdagen den 21 Septbr., Eftermiddag Kl. 4, afholdes offentlig Licitation paa Odense Raadstue over Oprensningen og Bortkjørselen af de i Pjentedam værende Ureenligheder, efter Konditioner, som paa Licitationsstedet ville blive fremlagte; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 16 Septbr. 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
Løverdagen den 24 Septbr., Eftermiddag Kl. 3, bliver i Falden uden Vesterport, foretaget offentlig Auction over endeel gamle Bygnings=Materialier og Rendetræer; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 16 Septbr. 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
Onsdagen den 21 Septbr., Formiddag Kl. 11, bliver paa Odense Raadstue foretaget offentlig Auction over Bortforpagtningen af den Odense privilegerede Skydeselskab tilhørende saakaldte Skytteløkke uden for Møllebroeport, som indeholder circa 8 Tdr. 2 Skpr. Land, til 144,000 9 Alen pr. Td., 2 6 Aar, fra 1 October 1825 til 1 October 1831, efter de ved Auctionen fremlæggende Konditioner. Odense den 16 Septbr. 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
Ved Proclama, læst inden Odense Byetingsret den 5 Septbr. i d. A. og den 12te næstefter ved den Kongelige Lands=Overretsamt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Kreditorerne i Stervboet efter afgangne Hedevig Sophie, fød Komtesse af Petersdorff, Kammerjunker Christian Carl Levetzous fraskilte Hustrue, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Plakaten af 2 Juni 1819, til at anmelde deres Krav for Borgmesteren her i Staden, som paa Skifterettens Vegne modtager Anmeldelserne; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres 3 Gange efter hinanden i den danske Statstidende og Fyens Stifts Aviser til alle Vedkommendes Efterretning. Odense Raadstue den 14 Septbr. 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
- J afgangne Landsdommer, Byefoged Uldahls og NB. Hustrues Stervboe afholdes en Skiftesamling i Gaarden No. 576 i Odense, Fredagen den 18 October førstkommende. Formiddag Kl. 11, i Anledning et fra vedkommende Skyldner indkommet Forslag om Jndbetaling af Boets i hans Værge, værende Beholdning; og da Forhandlingen om Forslagets Antagelse er af Vigtighed for Boet og Kreditorerne, saa indkaldes disse og Arvingerne til Mødet, i Medfør af Plakaten af 21 April 1824. 82.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-16
Skifte=Kommissionen i Landsdommer Uldahls og Hustrues Boe. Odense den 15 Septbr. 1825. Friestedt. S. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
No. 152. 54 Aargang. . Stifts. Fyens re, privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 19 September 1825. Jndhold. Spanien (Gordons, Gonaleys og flere anseete Roialisters Hæftelse. Americhs Ankomst til Cadix Mere om Jglesias og Empecinados Henrettelse). De Amerikanske Anliggender (Boyers Proklamation til Haytierne).De græske tyrkiske Anliggender (Foreløbig Efterretning om det af Grækerne i Nauplion ansøgte engelske Protektorat).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Spanien. Af dem, som have medvirket til at undertrykke den sidste Opstand, er Grev d'Espagne og Generallieutenanterne St. Roman, Montaleagre og Sambrano udnævnte til Storkors, den Første af Jsabelle= og de Andre af Ferdinands-Ordenen, samt en Mængde Ridderordener uddeelte. Eskadronschefen Albuin er desuden bekræftet i sin Post, hvilket hidtil ikke kunde skee, fordi han hørte, til de saakaldte Afrancesados (Tilhængere af de Franske) Endelig ere 70 erkonstitionelle Officerer, som ei allene bidrog til Rolighedens Haandthævelse i Siguenza, men ogsaa formaaede Folket til at modsætte sig Bessieres, paa ny satte i Altivitet uden foregaaende Reensning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Omstændighederne ved Bessieres Paagribelse fortælles nu saaledes: Albuin, som i Uafhængighedskrigen udmærkede sig i Bjergene i Cuenza under Navnet Manco (den Eenhaandede), marscherede med et Detaschement af 20 Ryttere, og 30 Jnfanterister bestandig paa Sideveie i Linie med Bessieres, indtil han om Morgenen den 23 Aug., ved at postere sig paa et høit Bjerg ved Zafrilla, opdagede ham paa Veien til denne Bye, hvor han vilde udhvile sig nogle Timer og styrke sig med Mad og Drikke. Herved vandt Albuin Tid til at besætte alle Veie omkring Byen. Besfieres fik knap sovet nogle Minuter hos den Geistlige, og sprang, da han saae sig overfaldet, ud af Vinduet. Med Undtagelse af Officererne, som ledsagede ham, og hans 12 Aars Søn, der dog allerede var ansat som Jnfanterie=Lieutenant, satte ingen af hans Følge, som iøvrigt kun bestod af Domestiker, sig til Modværge. Betjenterne bleve ikke heller skudte, saalidet som Sønnen, i Betragtning af hans Ungdom; men ere samtlige bragte til Madrid. At der i det Hele ingen Medynk vises over Bessieres ulykkelige Skjebne, er en naturlig Følge af den unyttige Blodsudgydelse paa Madrids Gader i Aaret 1823, hvortil han var Aarsag, og som Jndvaanerne aldrig glemme. Jndrykkelsen af det Dekret i Hoftidenden, hvorved han erklæredes for fredløs, var ledsaget med Betragtninger, som slutte saaledes: "Souverainen befaler, Mængden adlyder. Forrædere allene stræbe at gjøre Jndgreb i hans Myndighed. Mordere er det, som udraabe den uindskrænkede Konge, blot for ved Vold, Blod og Ødelæggelse at skaffe deres egne Hensigter Seiren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Jfølge de hos Bessieres forefundne Papirer ere endnu mange anseete Personer hæftede, hvoriblandt endog Sekretairen i det Castiliske Raads Kammer og Præsident i den øverste Reenselses-Junta for Civil-Embedsmænd, Hr. Gordon, som er indspærret i det adelige Seminar og hvis Familie har faaet Huusarrest, fremdeles den befrygtede Rufino Gonzalez, som under Politie=Bedækning er skikket til Pampelona, Schweitzer-Obersten Ceberos, bekjendt af sine Bagvaskelser imod General Pezuela, og General Zuluago eller Grev v. Torrealta, Anfører for den opsætsige Garde i Pard 1822. Disse Hæftelser, som vække Harme og Forfærdelse hos alle Apostoliske, vedvarede endnu den 29 August. Ogsaa skal Generalkapitainen i Barcellona, Marqvis v. Camposagrado, foreløbig have faaet befaling, at holde et vaagent Øie med Biskopperne i Tortosa og Tarragona, den bekjendte Skriftefader, og siden Minister Saz og Jnqvisitionens Anpriser Creus, som begge høist mistænkte for at have været Medvidere og Deeltagere i Jnsurrektionen. J en Beretning til Kongen om den Bessiereske Opstand skal Hr. Zca have denunceret Finantsministeren Hr. Ballesteros og Justitsministeren Hr. Calomarde for samme Brøde, og foreslaaet deres Entledigelse. Lykkes dette ham, haaber Man en heel Forandring i nærværende System, der allene kunde gjøre Ende paa de Lidelser uden Tal, hvoraf Landet er hjemsøgt. At baade Frankerig og Engelland fælleds ville hjelpe Ferdinand den Syvende hertil, har Man seet saalænge, og efter Londonner Koureren var dette Hensigten af Hertugen af Wellingtons sidste Nærværelse i Paris, da den nærværende Krisis hverken har overrasket engelske eller franske Statsmænd. J en Kommentair over denne Artikel udbryder Morning Chroniele i disse mærkelige Ord: De Franske begyndte et Feldttog i Spanien, for at bekjempe Jacobinismen, og ville nu maaskee ende med et nyt, for at undertrykke Jesuitismen. Vor Kollega(Koureren) lover sig meget Godt af denne Politik; det samme gjør formodentlig Hr. Rothschild og de andre Kapitalister ogsaal:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
De Frivilliges Artilleriebrigade i Madrid er alt opløst, og Talen er atter om en ny Organisation af dette Korps. Dets Hovedstøtte, den bekjendte General Aymerich, som i Puerto Sta. Maria synes at have oppebiet i Efterretningen og sin Vens Bessieres Opstand, har endelig den 22 f. M. holdt sit Jndtog i Cadix for at tiltræde sin Gouvernørspost. Det kommer nu kun an paa om det faaer Varighed. Uagtet han strax næste Dag viste sig i Skuespilhuset med alle sine Ordenstegn, var Modtagelsen meget kold, og fra nogle Sider lod sig endog høre Piber. Det var ikke nok, at Empecinado, (hvis Legemsstyrke endnu var saa stor, at han under Galgen kunde rive Strikken, hvormed han var bunden, itu) ved Forsøget paa at styrte sig i Bajonetterne blev saaret. Den kannibalsk Grusomhed gik saa vidt, at Man endnu mishandlede ham paa den afskyeligste Maade, og siden ringede af Glæde herover i de Landsbyer, Bøddelen drog igjennem paa Tilbagereisen til Valladolid. Ved Jglesias Henrettelse vil Man derimod have hørt enkelte Stemmer gjentage hans Udraab: "Konstitutionen leve!" med et tilføiet: døe Tyrannerne!" Uagtet han for Resten døde som en troende Kristen, fik han derfor heller ingen saakaldet kristelig Begravelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
De Amerikanske Anliggender. Den franske Regjering har ogsaa i al Stilhed sendt en Gesandt til Brasilien; men Keiseren har undgaaet enhver Underhandling med ham, før den brittiske Ambassadeurs, Sir Charlos Stuarts Ankomst. Londonner Blade ere for deres Deel misfornøiede over Brasiliens Angreb paa Buenos Ayres og deraf flydende Stridigheder, med de sydamerikanske Republiker, hvis Følge muligt torde blive Monarkiets Undergang, da der i Brasilien endnu findes et meget stærkt republikansk Partie, og et Paaskud, blot behøves for de øvrige Fristater til at undergrave den eneste monarkiske Statsform, som her er tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Den 12 Juli udstædte Præsidenten Boyer en Proklamation til Folket og Armeen paa Hayti, og lykønskede dem til den franske Uafhængigheds-Erklæring, hvorved Statens politiske Existents vinder en legitim Rets Form. Soldaterne erklærer han, have gjort sig vel fortjente af Fædrelandet, og den Tillid, de have viist Statens Chef, er den sødeste Belønning for hans Omhu for Republikens Velfærd og Hæder. Til et Beviis, hvor oprigtig det nye Venskab er meent, har Kapitainen paa en fransk Fregat frigivet 4 Haytiske Matroser, som fandtes paa en Columbisk Korsar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Efter Times vil det Haytiske Laan i Frankerig overstige den i den Kongel. Forordning bestemte Sum, hvortil kommer Jndløsningssummen for nogle offentlige Bygninger, saa at det hele bliver omtrent 180 Mill. Fr. Hverken Times eller Journal des Debats staaer iøvrigt den hele Afgjørelsesmaade an. Hiin kalder Præsidenten gen føielig Underhandler, og tager det ilde op, at han har villet bringe en chimærisk Ret saa stort et Offer. Heller ikke veed den, hvorledes Knuden lader sig løse i Henseende til Engelland; thi - siger den - erkjende Vi Haytierne, saa maae Vi handle med dem, og handle Vi med dem, komme deres Negere i Berørelse med Negerslaverne paa vore Kolonier. Hvorledes vil dette løbe af: Journal d. Debats taber sig ogsaa i Grublerier over, hvad der vil blive af det gamle monarkiske Europa, naar Man saaledes taaler, at der stiftes Republiker i Vestindien. Nylig have de Forenede Stater avlet Republikerne Columbien, Peru og Mexico - Beviis paa Republikernes Frugtbarhed. "Jmidlertid ere Vi ikke fiendsk stemte imod Republikerne. Vi betragte alle Regjeringsformer med et Filosofisk Blik. Under Cristoph gaves der paa St. Domingo Marqvier, under Boyer Citoyens. Lad saa være, Efterat Vi have seet hvide Ambassadeurer, ville Vi og faae sorte at see. Ligemeget! Der gives saa dog mange Diplomatiker, som ingen Farve have. Vi ønske, at Man maa drikke paa de sorte Damers Sundhed; de være nu Borgerinder i Hayti eller Dronninger af Saba, saa synes de Os overordentlig respektable &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Den Londonner Koureer venter, at Haytis Erkjendelse af Frankerig vil have de sydamerikanske Staters til Følge, og at Carl Xdes Ministre, efter Bessieres Henrettelse, let kunne formaae Ferdinand VII til en lignende Emancipation, hvorved Spanien da sattes istand til at afbetale sin Gjeld til Frankerig a. Times tager den det derimod ilde op, at den vil sætte disse Stater i Klasse, med Hayti, og lade dem kjøbe deres Frihed ved en spansk Forordning. J saa Fald, siger den, fortjente de atter at erobres. Hvad den spanske Deel af St. Domingo angaaer, da formoder Man, at den franske Regjering vil formaae den spanske til at aftræde den sine Rettigheder, og derpaa slutte en Traktat med Hayti om denne og flere Gienstande, Dette Punkt berøres imidlertid aldeles ikke i en lang Apologie for St. Domingos Emancipation, som læses i Monitøren, hvori denne Alt ligeledes forestilles som et Mønster paa, hvorledes store og folkerige Kolonier endnu kunne fastknyttes til Moderlandene. En smuk Jndvending af Aristarken, hvorefter det skulde være uforsvarligt at slutte Overeenskomst med gen Menneskerace som Negerne, der efter de berømteste Historieskriveres og Zoologers f. Ex. en Humes, Meiners, Galls og Cuviers Paastand er nærmere Dyr end Mennesker og fattes Jntelligents til at opsvinge sig til den høiere Civillisation, findes ogsaa forud besvaret af Monitøren. Der fattes ikke stort i, at Aristarken jo frakjender de Sorte Deel i Forløsningen. Den franske Koureer slaaer derimod paa samme Streng som Monitøren, og spørger med Hensyn til Amerika, om Frankerig skal blive ved at undgielde for Spaniens Feil, hvis det fremturer i sit haardnakne System, Af Moniterens Erklæring, at Hayti har beqvemmet sig til, ingen Handel at drive paa de franske Vestindiske Øer, slutter Man sig endnu til en særskilt Konvention. Som bekjendt, har Præsident Boyer og for længe siden ladet udgaae et strængt Forbud imod Handelen paa alle vestindiske Øer uden Forskjel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
J Bogota=Tidenden læses flere Aftstykker om det siden igjen frigivne franske Skib Urania, hvis Anholdelse forsvares med, at det havde spansk Eiendom ombord, og da denne blot blev konfiskeret, kan der ikke meere være Tale om noget Attentat &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Den franske Naturforsker Hr. Grandsire giver i Koureren en interessant Beskrivelse af Dr. Francias Regjering i Republiken Paraguay og hans Bestræbelser forat skaffe den her anholdte Hr. Boupland (Alexander, Humholdts Reisefælle) og flere fremmede Kunstnere og Videnskabsmænd deres Frihed. Dr. Francia, som nu er over 60 Aar gl. og regjerer med diktatorisk Magt, følger vel Jesuiternes System; men roses derhos som en Ven af Oplysning. Alle Paraguays Jndbyggere kunne læse, skrive og regne, overalt er oprettet offentlige Skoler. J Assomption er indrettet Lyceer som de Napoleon stiftede. Jøvrigt er Opdragelsen ganske militairisk og al Samqvem med Nabostaterne ophævet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
De græst tyrkiske Anliggender. Endskjøndt det endnu ikke fattes paa Rygter og Jbrahim Paschas Jndslutning, melder Jagttageren fra Konstantinopel under 25 August, at han vedvarende seirede og havde sit Hovedqvarteer i Tripolitza hvilket dog ikke var Tegn til saa store Frem skridt.). Ypsilantis Saarelse og Fangenskab var heller ikke bekræftet, men to andre Anførere Ghika og Polychroni vare blevne, medens Ypsilanti og Kolokotronis Søn derimod den 30 Juli ankom som Flygtlinge til Nauplion, efterat deres Korpvar slaget og adspredt ved Kalabrita. Faderen Kolokotroni havde med Levningerne af Armeen kastet sig indimellem Bjergene. Videre fortæller Jagttageren efter den Orientalske Tilskuer, at det græske fuldbyrdende Raad den 24 Juli i Geistlighedens og Folkets Navn har besluttet at kaste sig i Engellands Arme. En Akt desangaaende blev underskrevet af over 2000 Personer; men Koletti og Justitsministeren Theotoki, saavelsom de Deputerede fra de franske og nordamerikanske Græker venner, General Roche og Hr. Townshend protesterede. Man kan tænke sig, bemærker Jagttageren, hvilken Opsigt en Nordamerikansk Eskadres Ankomst, bestaaende af 1 Linieskib, 1 Fregat og 2 Korvetter, under disse Omstændigheder maa gjøre. En Mængde Morrotiske Familier, som vare flygtede til de joniske Øer, ere forviste til Kelamos og uden for Nauplions Porte kamperede 30,000 græske Flygtlinge i Nød og Elendighed. Efter Jagttageren forholder Alt dette sig saa i Sandhed, hvorhos den da kommer tilbage til sit gamle Parador, at det netop er den Deeltagelse, Grækerne have fundet i det kristelige Europa, som har befordret deres Undergang, og lover, som hidtil, uden Sky at fremstille Orientens Anliggende, saasnart den selv bliver klarsynet nok dertil, Hvad der giver Efterretningen om det ansøgte Engelske Protektor at endnu mere Vægt, er at den ogsaa meddeles i franske Blade. Men som Stjernen forsikrer, have Grækerne paa andre Punkter ikke fulgt dette fortvivlede Skridt, saa lidet som det gaaer i Opfyldelse, da Engelland, der har proklammeret Neutraliteten, kun alt for godt veed, at det ikke kunde bryde samme og handle ene, uden at opbringe hele Europa imod sig (?) Storherren skal virkelig være saa forbittret paa Engellænderne, at det kun er med Nød, hans Ministre hidtil have forhindret et Seqvester paa de engelske Eiendomme og alle Engellænderes Jndspærring i Tyrkiet. Under disse Omstændigheder læses i Aftenbladet et Udtog af en Skrivelse fra Zante den 15 Juli, hvorvel det ikke indeholder noget Nyt, mindre Glædeligt, med saa meget større Jnteresse, da Meddeleren under Mærket K. R. (Rahbek) indestaaer for dens Paalidelighed og Authentie, naar det i Slutningen hedder: "Vi ere midt i Krigsskuepladsen som Tilskuere, og politisere, og gjette, og gjøre Slutninger, uden dog at kjende noget rigtig. I Gaar havde Vi her en engelsk Flaade af fem Fregatter og fire Brig, ger; den seilede til Napoli di Romania. Man mumler og Krig; men veed, som sagt, Jntet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
J Beretningen om Missolunghis heeltemodige Forsvar i Stormen den 2 August fortælles ogsaa, at den engelske Lord=Overkommissair Adams skal have yttret den meest levende Glæde og sagt, han vilde indberette det til sin Regjering. Under den foregaaende lange Beleiring var skudt Bresche rundtom i Voldene. Paa 11 Punkter aabnede Fienden sine Løbegrave; men blev allevegne slaaet tilbage, og i Fæstningsgravene laae 7 til 8000 dræbte Tyrker. Jagttageren har ikke en Stavelse om denne glimrende Seier; men vel om Fortet Anatolicos Overgivelse til Tyrkerne saaledes, at Besætningen paa 300 Mk. blev krigsfangen, hvorpaa den da fortæller, at Reschid Pascha havde afskaaret Vandet fra Missolunghi og foretaget flere Storme, da til al Fortræd den græske Eskadre i de første Dage af August indtraf og gav de Beleirede, som efter Fiendens egen Tilstaaelse havde forsvaret sig tappert imod alle foregaaende Angreeb nyt Mod, saa meget meer som Kapudan Pascha efter Sædvane strax pakkede sig og ophævede Søe-Blokaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
J Modon hersker Pesten, som Araberne have bragt hertil, saa frygteligt, at der daglig døe 25 til 30 Mennesker. Dog, det er kun Smaating imod den Umenneskelighed, hvormed Krigen paa begge Sider føres. Paa Hydra skal Folket saaledes have hævnet sig over den Tyrk, som ved at kaste en brændende Lunte i Krudtkammeret, sprængte et græsk Skib med hele Mandskabet i Luften, ved at slæbe 200 tyrkiske Fanger, som her fadde, frem paa Gaden, hvor de bleve nedstødte med Knive, Dolke og andre Mordvaaben. For at forebygge lignende Ulykke, skal den græske Flaade have faaet befaling, ingen Fanger meer at gjøre, men nedsable dem alle. Saasnart Jbrahim Pascha fik Efterretning herom, lod han paa sin Side alle fangne Græker med Koner og Børn myrde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Beltpassage fra den 14 til 18 Septbr. 1825. Fra Fyen til Sjælland. Kjøbmand A. C. Aarslef, Pastor H. M. Feld; Major Greve af Rantzau; Frue Leuning med Datter og Søn; Justitsraadinde Nellemann med 2 Døttre; Jomfrue C. Siersted; Hestehandlerne Birch og H. Pedersen; Proprietair M. Nyborg, med Datter og Frøken C. Born; Handelsfuldmægtigerne F. Overbeck og J. Blanckemeyer; Hr. C. F. T. Wandel; Staldmester Roepstorff, Kammerraad og Herredsfoged J. Haasum med Pleiedatter Jomfrue Z. Gjerlev; Enke=Madame Theil Jomfrue K. M. Theil; Pastor C. Nyholm med Søn; Pastor H. W. Nyholm; Hr. G. Winning; Premierlieutenant v. Arenfoldt; Hs. Excell. Overkammerjunker Buchwald, Storkors af Dbr., med følge, Premierlieutenant, Greve af Ahlefeldt, Lieutenant v. Juel; Lægen C. A. Kongsted; Kjøbmand L. Göttig; Premierlieutenant C. T. v. Storch, Baron C. v. Holck og Baronesse N. v. Holck; Kammer= og Ridejunker v. Haxthausen; M. Hansen; Madame Nye; Over- og Landrets Advokat O. D. Kirchauff, Slagtermester C. Halvorsen; Skomagermesterne Holst, Basse og Poulsen; Høkerne M. Madsen, og M. Stephansen. Fra Sjælland til Fyen. Kjøbmand J. D. Brandt; Frøkenerne C. A. Fiedler og C. og P. Fridsch; Kjøbmand G. Bruns; det Steinerske Skuespillerselskab, bestaaende af: P. J. Titchen, P. L. Bigum, J.P. Müller, H. N. Olsen, C. C. Müller, J. C. Eilertzen, En C. Steiner, D. C. Weyhe, Madamerne Bigum og Müller, Jomfrue Colding, samt 4 Børn; Handelsbetjent N. Lazarus; Bomuldsfabrikant J. Salomonsen, Kjøbmand M. N. Levn, sohn; Agent S. H. Ploug; Jomfrue L. Jensen; Skibskapitain B. Fyhn; Jomfrue U. Friis; Krigsraad Jensen; Søe=Sekondlieutenant C. E. Zin; Sekondritmester F. T. v. Prinzen; Grosserer M. L. Nathansen; Betjent D. Mendel; Handskemager H. C. Michaelsen; Hattemager M. Gregersen; Hestehandlerne J. Jensen, M. Lassen og J. Freisleben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Kjøbenhavns Børs=Kours den 16 Septbr. 1825. Hamb. 2 M. - k. S. 210. - Spec. 212: 12 Rbmk. 11 ½ s. 4 PCt. Kongel. Oblig.: 92 a 92 1/2 Rbd. Sedl. 88 i Banco. Dito Nationb. Obl.: 105a 103 3 Rbd. r. S. ell. 109 1/2 a 109 3 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 100 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito: 4000 Bcomk. 100 Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (3 M. efter Udstædelsen) - L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Norske Speciessedl. pr. 100 Spec. 192 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 3/4 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 105 1/2 a 106 i Bco. 4 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 97 1/2 a 98 i Bco. Asiat. Actier 89 1/290 i Sedl. - Bank-Disconto 5 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
dertissements. De 59 Huusarme, der i Anledning af den 18 Septbr. have modtaget gjennem Fattigkommissionen hver 32 s., for ved et qvægende Maaltid at sættes i Stand til at deele Dagens Glæde, bevidne herved deres ubenævnte Velgiører, en Odense Borger, deres hjerteligste Taksigelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Skipper Joh. Anderskou i Odense afseiler til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods. Man melder sig hos Skipperen, boendes uden for Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-19
Mit Eiendomsted, Søegaard kaldet, beliggende i Kjøng Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr., med 32 Tdr. Land, fornøden Tørveskiær og Fiskerie, er underhaanden at faae tilkjøbs mod kontant Betaling. Man henvender sig til Eieren Lars Hansen.