JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Af de indfødte Artister, som ved Flid og Talent have udmærket sig, og vundet de store Guldmedailler blive af Akademiet de Fortrinligste valgte til at gives Reisestipendier. (Derom Hvert Reisestipendium er bestemt til 800 Rbdl. i Sølv aarlig for tre Aar. Akademiet giver den Reisende Anviisning til den Plan, han i sine Studier, har at følge, Stedet, hvor han har at opholde sig osv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Om Akademiets Medvirkning til Haandværkeres Dannelse ere de væsentligste Bestemmelser (§ 8793) disse: Alle Haandværkere i de Professioner, til hvis Arbeider Kundskab og Øvelse i Tegning er fornøden, skulle være pligtige til at tilholde deres Lærlinger, flittigen at søge Akademiets Skoler, hvilke altid, saavidt der er Plads, skulle staae dem aabne i den bestemte Orden, og under de fastsatte Forpligtelser. Førend nogen Lærling i bemeldte Professioner eller Laug kan antages som Svend, eller nogen Svend deri blive Mester, skal han for Akademiet forevise en af ham udkastet Tegning, og naar denne er bifaldt, da Svende eller Mesterstykket selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Om Udstillinger ved Akademiet er bestemt ( 94 97), at en Sallon skal af Akademiet hvert fjerde Aar være aabnet, og der skulle dets Medlemmers, Artisters og Elevers Arbeider udstilles. til Beskuelse i en Tid af i det mindste 4 Uger. Ogsaa udsøgte Arbeider, forfærdigede i de Haandværker, i hvilke Tegning udfordres, kunne da, efter Akademiets Valg, tillades Udstilling ved Sallonen i særskilte Værelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
J de tre Mellemaar mellem Sallonaarene udstilles aarligen, i de nærmeste otte Dage efter 31 Marts, de Arbeider af Akademiets Artister og Elever, som siden 31 Marts f. A. have vundet Præmier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Til Akademiets faste Udgifter, saasom dets Embedsmænds og Betjentes Lønninger, de aarlige Præmier, Stipendier, og Understøttelser til Reiser, anvises det Fornødne af den kongelige Kasse. efter Reglement. Til andre Udgifter, som ikke kunne fast reglementeres, saasom Lysning, Varme, Bøger, og Kunstsager m. m., skulle alle, som have Adgang til Akademiets Kunstskoler, og have Evne dertil, erlægge en billig og taalelig Betaling. Denne Betaling bestemmes i det høieste til 4 Rbdl. Sølv qvartaliter for hver Lærling, som søger den lavere Klasse af Skolerne. Det er imidlertid til Akademiet overladt, efter Omstændighederne at nedsætte Betalingen for enkelte mindre formuende Lærlinger, naar Nogen ikkun maatte være istand til at erlægge en Deel af samme. For Betaling skulle aldeles være fritagne: alle Lærredrenge ved Haandværkerne, som efter indgangne Lærekontrakter med Mesterne tjene dem for Kost og Klæder uden Løn, imod at lære Haandværket i visse Aar. End videre de Lærlinger i Akademiets Skoler, som med paalidelige Attester godtgjøre deres eller deres Forældres eller Værgers Mangel paa Evne til at betale, og endeligen alle Lærlinger fra Holmens Constructionsskole. Saasnart Nogen, i hvo det end er, gaaer over til den høiere Klasse af Skoler, ophører Betaling, og fra den Tid af gives al Underviisning og Leilighed til Øvelse frit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
J de Kunster, som læres og øves ved Akademiet, maae ingen offentlig Skole uden for Akademiet anlægges eller fortsættes, med mindre Planen for samme til Akademiet er indsendt og af det bifaldt. Ei heller maa Nogen i offentlig Skole eller Jnstitut give Underviisning i nogen af forbemeldte Kunster, uden af Akademiet at være erkjendt duelig dertil, og derom at have erholdt dets Vidnesbyrd. Jngen skal gives Navn af kongelig Maler, Billedhugger, Bygmester og deslige, uden han er ordentlig Medlem af Akademiet. Til alle de Embeder og Betjeninger, hvor til fordres Kundskaber og Færdigheder i de Kunster, som læres og øves ved Akademiet, skulle de Artister og Elever, som ere oplærte ved Akademiet, eller der ere blevne indlemmede, have fortrinlig Adgang. Ingen maa forestilles Kongen til saadant Embede eller saadan Betjening, uden at ved hans Ansøgning fremlægges Beviis fra Akademiet om hans Kundskab og Duelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Akademiets Professorer og andre dets ordentlige Medlemmer skal det staae frit for, uden at tage Borgerskab eller indgaae i noget Laug, selv og ved Laugsvende eller andre Arbeidere under deres Bestyrelse at udføre og forfærdige alt det Haandværksarbeide, hvortil deres Kunst giver dem Jndsigt og Duelighed. De ved Akademiet oplærte Artister, som have vundet den store Guldmedaille, (og have bestaaet den anordnede Prøve i Videnskaberne), maae, uden at gjøre Mesterstykke, have Laugs rettigheder som Mestere, naar de have taget Borgerskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
De Akademiets Elever, som have vundet den store Sølvmedaille, maae, om de end ikke have lært hos en Laugsmester, ansees som Laugssvende, og have lige Ret med dem til at gjøre Mesterstykke, for at nedsætte sig som Mestere, men har nogen Laugsdreng vundet denne eller nogen anden Medaille, skal den Kontrakt, som med hans Mester er oprettet om visse Læreaar, dog staae ved Magt, med mindre Mesteren selv vil forkorte ham Tiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Alle Akademiets Artister og Elever skulle, saalænge de der danne sig, være frie for Militair Tjeneste. Det samme gielder om Akademiets Betjente, hvoriblandt dets Modeller, naar de staae i dets faste Tjeneste. Disse vare de væsentligste Bestemmelser i den nye Fundats.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Under samme Datum blev udfærdiget et Reglement for den indvortes Orden ved dette Akademie, ved hvilket adskillige specielle Regler bleve givne angaaende Akademiets Møder, dets Skoler, Ordenen og Disciplinen i disse, Bibliothekets og Kunstsamlingens Brug, med mere saadant. (Det blev særskilt trykt, læses ogsaa i Rescriptsamlingen, og i Colleg. Tid. 1814. S. 721 o. s.). Reglementet foreskriver ogsaa Reglerne ved Concoursernes Anstillelse, og ved Prøver, som foregaae saavel ved Overgang fra de lavere til de høiere Skoler, som i de Kundskaber, der fordres for at indgaae i Artisternes Tal. Ved et artistisk Arbeides Bedømmelse kan en Guldmedaille vel tilkjendes en Concurrent, men han modtager den ikke, og erholder altsaa ei heller nogen af de med Guld medaillen forbundne Fordele, eller kan, om den mindre Guldmedaille er ham tilkjendt, concurrere til den større, eller til Pengepræmie, førend han har aflagt Prøven i de videnskabelige Kundskaber, og er der funden antagelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Et Kasse-Reglement for Kunstakademiet blev under samme Datum udfærdiget. (Det læses i Rescript-Samlingen.) Der bestemmes, at istedetfor at der af den kongl. Kasse var fra 1791, efter hvad ovenfor er forklaret, udbetalt til Akademiet 4700 Rd. aarligen, skulde Summen være forhøiet til 5500 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Skilderiet d. A. S. 947.) Neuhausen døde b. Akademiet modtog i Aaret 181, ifølge kongel. Resolution en Gave af 20000 Rbd. Sedler af den Sum, som ved Kjøbenhavns Forsyning med Brændsel under Krigen var vundet. (Collegial. Tid. 1817 S. 567.) c. Det Moltkeske Legat, eller en Kapital af 10000 Rbd. i kongl. Obligationer, hvis aarlige Renter skulle tjene til Akademiets fortskridende Fuldkommenhed. Skienket af afdøde GeheimeStatsminister Joachim Gottsche, Greve af Moltke, til Bregentved etc. (Colleg. Tid. d. Hofraad David Amsel Meyer's Legat. Jfølge Confirmationen af 20 Dec. 1822 paa den oprettede Fundation for de meyerske Legater § 21 og 3die Post erholder Akademiet Renten af 10000 Rbd. Sølv i kongelige fire pro Cent rentebærende Obligationer. Renterne skulle fortrinligen anvendes til Reisestipendium for en Artist, efter de Grundsætninger, der indeholdes i Fundatsen for Akademiet af 20 Juli 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Akademiets Fundats af 1814 indeholder i 6 106, at dersom Nogen, af ædel Opmærksomhed for Kunsterne og disses Udbredelse, viser sig som Akademiets Velgjører, enten ved Gaver i levende Live, eller ved Legat efter sin Død, da skal det være Akademiets Pligt at hædre saadanne Velgjørers Minde ved Buster, eller Medailloner, eller Malerier, efter Vigtigheden af den Understøttelse, som Akademiet ved saadan Goddædighed har erholdt, hvilke Mindemærker skulle forfærdiges paa Akademiets Bekostning af dets bedste Kunstnere, og i Akademiets Forsamlingssal opstilles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Blandede Efterretninger. Den frygtelige Philipp II. Den spanske Konge, Philippl., var en frygtelig Despot, saa at selv hans Ministre døde af Skræk for ham. Hans første Minister var Kardinal Espinosa, til hvem han engang blot sagde de faa Ord: "Kardinal, vid, at jeg er Præsident!" Fra en saadan Mund faldt det ham centnertungt paa Hjertet og han kom derover i en saadan Frygt, at han kort derpaa døde. Engang mærkede Kongen, at en af hans Ministre paa et af hans Spørgsmaal ikke gav ham et ganske rigtigt Svar"De lyver!" skreg Kongen til ham. Ministeren gik hjem og døde strax efter. (L. M. Z. Nr. 37.) Ny Lynafledere. For Have og Godseiere er det maaskee behageligt at erfare, at man, naar man kan anbringe Jernspidser paa høje Træer eller omvikle dem med Metaltraad, derved erholder en god Lynafleder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Wiens Bestormelse i Aaret 1529.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Sultan Soliman belerede i Aaret 1529, Staden, Wien, stormede den 20 Gange, men blev stedse med Tapperhed slagen tilbage og tabte for den 80,000 Mand. J det store Slag ved Leipzig, 1813 talte man ikke 40,000 Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Dette Blad har forhen et Par Gange S. 846 og 923 nævnt den i Middelalderen berømte Reisebeskriver Marko Polo og Baldellis kritiske Udgave af hans Skrift. De to sidste Bind ere rec. i Gott. gel. Anzeig d. A. Nr. 56. Tre Aar efter Marko Polo's Hjemkomst til Europa havde han, i det for Venetianerne ulykkelige Søslag ved Curgola, det Uheld at falde som Krigsfange i Genuesernes Hænder. 1299 blev han frigiven. Han er sandsynligen død 1323 i Venedig. Det var i hiint Fangenskab første Grund blev lagt til hans Skrift, der i sin Tid vækkede saa megen Opmærksomhed og stedse vil henregnes blandt de mærkeligste Skrifter i Reisebeskrivelsesfaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Da Constantinopel den 29de May 1453 blev af Tyrkerne erobret, trængte Sultanen Mohamed den anden ikke ind i Staden med de Stormende. Han havde opholdt sig uden for den, og oppebiede der Efterretningen, om at hele Staden var erobret, hvilken Efterretning ankom om Middagen. Da drog han først frie for al Frygt og sikker, omgivet af sine Vezirer og Livvagt, ind i Staden og begav sig lige hen til den store Kirke. Han sprang ned af Hesten og gik til Fods ind i den. Med Beundring betragtede han de 170 Søiler af Porphyr, Granit, Serpentin og mangefarvet Marmor, af rosenfarvet stribet Marmor fra Synada, grønt fra Laconien, blaat fra Lybien, af den sorte celtiske, hvide bosphoriske Marmor, af den thessaliske, molossiske, præconnesiske og ægyptiske Stjernegranit og af den saitiske Porphyr. Deriblandt de 8 Porphyr-Søiler fra Solens Tempel i Baalbek, de 8 grønne fra Diana-Templet i Ephesus, de øvrige fra Jupiters største og skjønneste Tempel i Cysicus, og fra dem i Alexandrien, Troas, Athen og Cycladerne; med Forbauselse hæftede han sit Blik paa de luftige Gallerier og Hvælvinger, paa de collossalske Støtter af Evangelister og Apostler, af den hellige Jomfrue og det store Crucifix med den Paaskrift: Du skal seire ved dette. Han forundrede sig over al den Mosaik, han saae, og det øvrige indlagte Arbeide, og jo høiere han hævede sit Blik desto større blev hans Forbauselse, især da han læste den prophetiske Jndskrift, som var indbrændt med kridhvidt Leer paa lette Teglsteen: "Gud har grundet den og den vil ikke blive rystet, Gud vil staae den bie i Morgenrøden. Denne Forudsigelse gik ogsaa forsaavidt i Opfyldelse, at Bygningen blev skaanet. Fra den høie Hvælving henvendte Mahomed sit Blik ned til Gulvet og saae der een af sine Soldater, beskjæftiget med at opbryde de kostbare Marmorfliser, hvormed det var belagt, og som ved sine Bølgelinier efterlignede Havets bevægelige Bølger, saa at denne speilklare Marmorstrøm viste sig for Øiet som at bølge sig ud af Kirkens fire Porte, ligesom Paradisets fire Floder. Mohamed huggede til ham med sit Sværd, og sagde: "denne Stads Skatte har jeg givet til Priis for Eder, men Bygningen er min. Soldaten blev kastet halv død ud af Kirken. Mohamed lod nu en af sine Bøn-Udraabere (Muessin) opfordre Folket til Bøn, under Bekjendelsen af Jslam, fra Gitteret af, som omgav det Helligste, og han forrettede nu selv sin Bøn, ikke ved, men paa Hovedalteret. Saaledes blev denne Kirke, som var helliget den guddommelige Viisdom, vanhelliget for de Christne og indviet for Muselmænderne; det christelige Tvedragtsskrig imellem Grækerne og Latinerne tabte sig i de Muessins Udraab: Gud er Een. Byzantinerne fortælle, at en Engel har gjort Planen til Kirken, betalt Pengene til den og givet den sit Navn. Grunden til den var allerede lagt førend Constantin den Store, som opbyggede den; den blev paa nye opbygget af Theodosius og Justinian, efterat den 2 Gange var bleven opbrændt i et Oprør, og var bleven beskadiget af et Jordskjælv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
J denne Kirke havde de største Stadsoptog og de helligste Kirkeforhandlinger fundet Sted; i den vare Keiserne blevne kronede, i den vare deres Triumpher og Kirkeforsamlingerne blevne holdte. Den var en Helligdom ikke allene for Hovedstaden, men for hele Riget, og indtil den Tid var den ikke bleven overgaaet af noget Mesterstykke af den kirkelige Bygningskonst i hele Christenheden; (thi siden den Tid er den endnu prægtigere Kirke, St. Peterskirken i Rom, bleven opført). Ligesaadan som de græske Keisere havde altid sluttet deres Triumph Jndtog ved at holde deres Bøn i Aja-Sofia, saaledes begyndte ogsaa Mohamed sin Besiddelse af Staden med at holde sin Bøn paa Højalteret af denne Kirke. Det undergjørende, veivisende, til Seier førende Naade billede af Jomfrue Marie, hvortil Grækerne satte saamegen Tillid og hvormed de forbandt saamegen Overtroe, og som de just havde udstillet i Kirken til offentlig Tilbedelse, blev deelt i 4 Parter af Tyrkerne, og hendes rige Kloster i Acropolis, ligesom den hellige Johannes Baptistas i Pera bleve aldeles udplyndrede. Efterat Mohamed saaledes havde omdannet Kirken til Moscheen Aia-Solig, saa lod han Storadmiralen Lucas Notaras bringe for sig. See, sagde han til ham, Følgen af Dit skjønne Værk, at afslaae Stadens Overgivelse; Virkningen deraf seer Du i de store Hobe af de Dræbte og i Mængden af Fangerne. Notaras svarede: at hverken han eller Keiseren besad saamegen Anseelse i Staden, at de kunde bevirke Overgivelsen og at desuden Kejseren var bleven opmuntret til Modstand, efterat han havde modtaget nogle Breve. Nu meldte sig to Janitscharer, som paastode, at de havde nedhugget Keiseren. Sultanen befalede, at de skulde opsøge Liget og bringe ham Hovedet. Man kom med det og nedlagde det for hans Fødder. Keiserens Liig blev kjendt paa den keiserlige purpurfarvede Fodbeklædning, hvori Ørne af Guld vare broderede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Sultanen lod nu Hovedet sætte op paa Porphyr Søilen paa den store Plads Augusteon, der hvor Constantin den Store havde oprettet en Søile til Ære for sin Moder Helena. Hele Dagen igjennem blev Hovedet staaende paa Søilen; men om Aftenen blev Huden taget af det og udstoppet og Hovedet saaledes baaret omkring som en Seierstrophæ, ligesaadan som den ulykkelige polske Konge Vladislaus's Hoved efter Slaget ved Varna blev sendt til Brussa. Det blev tilladt Grækerne at begrave Liget. (Sl. A. 73.) Diamanters høje Værdie. Af store Diamanter, der veje over 36 Karat, tæller man indtil nu i Europa ikke over 19. Portugals Krone besidder to raae Diamanter, af hvilke den beregnede Værdie af den ene er 5,699,800 Pund Sterling, og af den anden 5,698,000 Pd. St. (Mechanical Mag. No. 267.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Washington Jring har sikkert ved sin Skitzebog, En Reisendes Fortællinger", Kolumbus's Liv, o. s. v. ogsaa blandt vore Læserinder erhvervet sig mange Veninder, der nu ogsaa maa vide, hvorledes Manden seer ud o. s. v. Han har sorte Haar, er 40 Aar gammel og af undersætsig Natur, Han er hverken smuk, endskjøndt han har et brav mandligt Ansigt, ei heller er der noget Udmærket at bemærke ved ham. J Selskab er han en ganske almindelig Mand. Han gjør ikke mange Omstændigheder taler uden Bier eller uden at gjøre et godt Valg, og god Sammensætning af sine Ord. Han har for ikke længe siden gjennemvandret hele Granada, for at samle Stof til et nyt Værk mauriske Sagn, som enten snart vil udkomme, eller allerede er kommet. (L. M. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Den forhenværende Konge af Neapel, Joseph Napoleon. Da Napoleon, havde erklæret sig som Keiser, gjorde han alle Lemmer af sin Familie til Konge og Fyrster, og kaldte nu disse hans Dynastie. Blandt andre blev Joseph Napoleon Konge af Neapel, denne havde en Kok ved Navn, Meot, med hvem han gjerne underholdt sig. En Dag sagde Kongen til ham: "Men, Meot, du trænger ogsaa hele din Familie paa mig; du vil vide dem alle hævede til store Herrer og Damer. - Herpaa svarede Meotmed al Frimodighed. Deres Majestæt tillade mig at bemærke, de ere alle af min Dynastie. Maximer, af Baronesse Stael Holstein. 1. J Mennesket dvæler der en evig Kraft, en Gist af Guddommen, den vi ei skulle trættes ved at opflamme hos os selv, og oplive hos Andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
2. Det poetiske Sprog adskiller sig i en høi Grad fra det prosaiske, saa at Opmærksomheden bliver, ved Oplæsningen af de første Vers, henreven ved selve Udtrykkene, der ligesom stille Digter og Tilhørere i passende Afstand til hinanden. 3. Ofte hender det sig, at vi i Hjertet bære et besynderligt, ufuldkomment Billede af hvad vi elske, saa at det synes os at gjenkjende den virkelige Gjenstand, naar vi blive den første Gang vaer. Hvo som fremstiller sand Jver og Begeistring i et latterligt Lys, han har gjort det af med Alt, undtagen med hvad Penge og Vælde angaaer. 5 Den evige Røre i Menneskets Historie lærer os, med Rolighed at betragte vor Tids Begivenheder, saa at man ligesom skammer sig ved at være opbragt, i Nærværelsen af saamange Aarhundreder, der alle have kuldkastet deres Forgængeres Jld. 6. Vi leve i en Alder, hvor Egennytten, synes at være Hovedformaal for alle menneskelige Handlinger. Kan vel nogensinde Deeltagelse, Ømhed og Jver udrinde fra denne – Net sødere er det at hendrømme sig i hin Selvfornægtelsens og Opoffrelsens Helteold, der i det mindste dog eengang fandt Sted, og fremdeles paa Jorden har efterladt sig de ærværdigste Spor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Kjøbenhavns Børs d. 15 September 1819. Hamburg 2 M. - a vista 237. Species 289. Specier solgtes til 12 Rbmk. S. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Norske Speciessedler, 1483 149 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 91 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 88 1/2 i Baned. Dito Dito. ......... Nationalbank-Obligationer. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1823) i Sedler. Dito Dito. . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 104 104 1/2 i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved 8) r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 3 pCt. Dito Dito. . . . 61 61 1/2 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig norske Statsobligat. L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer 168
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
(Asiatis Journal.) Katholske Kirker i Storbritannien, og Jrland. J Storbritannien gives 456 katholske Kirker (Chapels), til hvilke endnu komme enkelte Fornemmes og Stores Privatkapeller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
J Lancashire ere der 84, i Yorkshire 4, i Wales 6 og i Invernesshire 17, allene i London og Omegnen 25. J Jrland har hvert Sogn sin katholske Kirke, og i de større Stæder, ere flere deri de sidste 10 Aar betydeligen have tiltaget. (The Atlas.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
J de sidste Dage, hedder det under 22de August fra Brussel er her falden saa megen Regn, at flere Marker norden for Brügge staae ganske under Vand. Man har i Fartøier maattet afhente baade Folk og Fæ, for at bringe dem i Sikkerhed. Jmellem Ostende og Nieuport findes Strækninger, som aldeles ere ødelagte af Hagel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
Floderne ere stegne betydeligt ved den megen Regn; ved Oudenaerde er Schelden næsten stegen indtil Digekammen. Flere Poldere staae under Vand. Ogsaa see vi med Bekymring flere Oversvømmelser i vor umiddelbare Nærhed. Naar en Ager i Bayern ligger udyrket, saa er, efter den ny bayerske Lovgivning, Enhver, der lyster det, berettiget til at tilkiendegive Eieren, at han vil opdyrke den. Tager Eieren selv den da inden Aar og Dag ikke under Dyrkning, saa er han forpligtet til, mod en af Overøvrigheden bestemt Erstatning, at overdrage Samme til den, der har anmeldt, at den ligger øde, om han vil have den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
Den første Præstekaret i Danmark. "Da Souveramiteten var stadfæstet 1660, regulerede Kongen sin tydske Hofprædikant Magister Johannes Bremer med en Karet, som den Gang var usædvanlig, og var det den første Præstekaret, tilligemed Erkebiskop Svane, Præsident Nansen, Hannibal Sehested, og Christopher Gabel." (Swerg's sjell. Kler. S. 624.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
J dette Tidsskrift Nr. 5, anmeldtes Hr. P.A. Heibergs lidet Skrift om hans tre Aars Ophold i Bergen, og nu læses fra ham følgende Stykke, dateret fra Paris d. 21 August d. A. Til Publicum. Det er blevet mig meldt fra Norge, at en Hr. Krohn i Bergen skal have ladet trykke en af mig for fem og fyrretyve Aar siden underskreven Erklæring. Det er netop dette Dokument, hvis Tilværelse er mig meget vel bekjendt, men hvoraf jeg aldrig har faaet Afskrift, der bevægede mig til at skrive om mit Ophold i Bergen en liden Piece, istedetfor at jeg vel ellers havde skrevet en heel Bog derom. Min stærkt tiltagende Alder og andre Beskæftigelser tillade mig ikke at haabe en saa lang Levetid, som dette Arbeide udfordrede, men det var mig høist vigtigt, at det ovenmeldte støvede Dokument ikke skulde blive fremdraget for Lyset efter min Død ved Fiendehaand, for at hæfte paa min Charakteer en Plet af Nederdrægtighed, ja maaskee endog af Forbrydelse, som intet da levende Menneske skulde være istand til at aftrætte. Publicum anmodes imidlertid om at suspendere sin Dom i denne Sag indtil jeg har meddeelt nærmere Oplysninger, der ikke skulle udeblive, saasnart som jeg har faaet og læst Hr. Krohns Manifest." (N. R. 73.) Visen, Boerjeg paadethøje Field.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
Hr. P. A. Heiberg havde under sit tre Aars Ophold i Bergen 1782 næsten altid sin Plads ved den berømte Nordahl Bruns hyppige Aftensmaaltider, der sjelden sluttedes uden at der blev sjunget en nye Vise, digtet enten af Nordahl Brun, eller af Heiberg, og det var ved en af disse Lejligheder at førstnævnte havde digtet sin alminde og bekiendte Vise: "Boer jeg paa det høje Field, hvilken Heiberg siden i Kjøbenhavn oversatte til den samme Melodie paa latinske rimede Vers, og forsynede Oversættelsen med en latinsk Tilegnelse til Frue Skoles Disciple. "Dette lærde Værk, siger han, paa eet Ark solgtes paa en det værdi Maade hos en saa kaldet Boghandler Malling, der boede i en Kielder i Myntergaden. Med denne Bagatelle er en senere Anecdote forbunden. En nu for længe siden afdød Student ved Navn Ditlev Flindt Staal, meest bekjendt for en Oversættelse af en tydsk Bog, hvis løierlige danske Titel er: Sædelære for Børn af Staal, kom ofte hos min Broder paa Walkendorffs Kollegium, hvor man havde ham til Bedste for hans Forfængeligheds Skyld. Her beskyldte vi ham engang for at være Oversætter af Bruns Vise, og gjorde denne Beskyldning saa sandsynlig for ham, at han siden ikke tog i Betænkning at udgive sig for Autor af dette Mesterværk."