Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-29
Denne Efterretning meldes fra Constantinopel, did bragt ved en Tatar fra Bagdad. Men hvorlunde det er tilgaaet og hvad som har formaaet Perserne til, saa pludseligt at standse i deres Seierstog, faaer man giætte sig til af følgende Beretning fra en anden Kant Mohamed Aly Mirsa var pludselig bleven syg. Imidlertid paa og sig hans første Minister at underhandle med Paskan af Bagdad, som det lykkedes man siger ved en Godtgiørelse af 125,000 Piastre, at faae en fredelig Overeenskomst tilveiebragt. Denne Omstændighed og den paafaldende til hvormed Perserne droge tilbage, formerede Troen paa det udspredte Rygte om Prindsens Død ved den frygtelige, Cholera morbus, der i saa høi en Grad raser det i Egnen, at 7000 Mennesker, hvoriblandt mange, Persere, vare henrevne deraf i mindre endog end otte, Dage. Muligt ogsaa dette kan have formaaet Perserprindsen til at trække sig tilbage. Christendommene Kamp mod JslammismenMed ubeskrivelig Spænding seer man det russiske Kebinets Beslutninger imøde, med Længset venter, man Posten, med Begierlighed griber man efter Aviserne - endnu Jntet, De diplomatiske Forhandlinger i Tyrkiets Hovedstad gaae saare langsomt, alt for langsomt for den deeltagende Menneskehed, Folkene i Europa, der af bitter Erfaring kiende Krigens Rædsler, skjælve dennegang for Fred. Endnu ere Udsigterne tvetydige. Fra russisk Side synes alle Symptomer at bebude Krigen, som kun trækkes i Landdrag formedelst Aarstiden og indtil de fornødne Magasiner, &c. ere tilveiebragte; Engelland synes derimod ret levende at interessere sig for Tyrkiets Redning af den farefulde Crisis, hvori det svæver. Lord Strangford har faaet nye Jnstructioner og hol til der daglige Konferentser med Divanet. Ja, der er endog fra Deal afgaaet en Brig til Smyrna med i Krigsfornødenheder for Tyrkerne, blandt andet f. Ex. med 30,000 Kugler. Det eneste Ønske, man ved saadan Efterretning kan nære, er dette, at de græske Krydsere maatte træffe denne Brig og at Britteslaget aldrig tiere maatte vorde anvendt til, at understøtte Tyrkerne mod vore græske Christenbrødre. Derimod i synes Frankrig at tage megen Deel i Grækernes Skjebne og fra dets Havne drage mange modige Krigere til Morea. Mærkeligt er det, at den Tale som Kong Ludvig holdt ved Kamrenes Aabning, er bleven modtagen af Grækerne med Enthusiasme og strax loversat paa Græst, og endnu mærkeligere er det, at dette og meget mere, som f. Ex. at Grækernes Blikke e ere henvendte mod Vesten, &c. læses i Frankrigs Regieringstidende: Moniteuren. Midt under Underhandlingerne samler Porten friske Stridskræfter, udruster paany alle sine Skibe og indkalder alskens Folkeslag i tusindviis fra Asien. J Constantinopel, myrdes og henrettes endnu daglig, og paa Sultanens r udtrykkelige befaling ere de græske Fyrsters herlige Palladser nedrevne indtil Grunden. Vil en Christen vove sig ud paa Gaden, da maa han først i dyre Domme tilkiøbe sig en Janitskars Eskorte, og stundom myrdes eller plyndres han alligevel. Dette er den 3 ofte berømte Rolighed i denne Hovedstad. - Jstedet ee for at rømme Moldau bygge Tyrkerne Jordhytter, og kaste Forskandsninger langsmed Grændsen. Men i alle de Levnetsmidler de kunne rane sammen, føres e ind til Fæstningen Jbrail. Af alt deres svære Skyts og deres uhyre Train har de formeret en frygtelig Vold i Linie med Donaufæstningerne Braila, Silistria a. hvor hele Tyrkehæren, i Tilfælde af Russernes Fremmarsch, have Ordre til at koncentrere sig Landeveiene ligge fyldte med ubegravede Liig af myrdede Jndvaanere. - J Smyrna har været et almindeligt Blodbad, hvori flere end tusinde Christne bleve offrede. Consulerne flygtede ombord paa Skibene. Natten efter afbrændtes en Deel af Staden.