JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Pohlsk Grændse, den 7 May. Fra Petersburg meldes, at den Russiske Keyserinde nu har besluttet at sende Landtropper imod Frankerige, og at der allerede var afsendt en Coureer med denne Beslutning til London. Bemeldte Monarkinde skal have foræret Greven af Artois en Guldkaarde med Paaskrift, Aver Dien pour le Røi, tilligemed en kostbar Diamant til en Hatteknap, og en liden Kasse med Bijouterier. Ogsaa hans Suite er blevet leyserlig aflagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Speyer, den 9 May. J Fredags have 9000 Franskmænd angrebet de i Landsbyen Herrheim posterte Østerrigere fra Greve Wurmsers Armee, hvilke i nogle Timer forsvarede sig saa tappert, at det kostede Franskmændene over 200 Mand, i Oberst og 6 Officerer. Paa østerrigsk Side talte man 28 Døde og 36 Saarede. Capitain Deligeorg, som udholdt det første Angreb, og saae sin Søn falde ved sin Side, blev strax derpaa selv stærkt blesseret, og maatte med 20 Mand give sig fangen. Franskmændene havde allerede besat Rheinzabern med 2 Kanoner, men maatte over Hals og Hoved slæbe alting med sig, tage Veyen til Weissenburg, og overlade Valpladsen til Østerrigerne. Den Keyserlige General Czekely har den 6te paa nye opfordret Fæstningen Landau; men Commandanten Gillot har svaret, at han ikke vilde overgive sig, førend Staden, og Voldene vare forvandlede til en Steenhob.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Paris, den 10 May. Borgerkrigen i Vende Departementet begynder at tage Overhaand. Contrarevolutionisternes Antal skal allerede beløbe sig til over 100000 Mand, og det Corps, som det herskende Partie lader marchere imod hine, er meget ubetydeligt. Desuden ere Nationalconventets Tropper ved Nantes og Leger blevet slagne af Contrarevolutionisterne, og de fra den Kant indløbende Efterretninger ere saa trøst løse, at Nationalconventet seer sig nødsaget til at anvende alt mueligt, for at standse Borgerkrigens videre Udbrud. Man har derfor udfærdiget adskillige Decreter i den Anledning, og iblant andet lovet, at alle de Borgere, som marchere imod Rebellerne, skulle, naar Oprøret er stillet, befries for al videre Krigstieneste. Endog Nationalconventets egen Vagt, som er 1800 Mand stærk, maa marchere imod Vendee. – Fra Jndre og Loire Departementerne mødte en Deputeret for Skranken med den Beretning, at Contrarevolutionisterne inden 4 Dage vilde have bemægtiget sig Thouars, Montreuil og Londun; at Chinon ogsaa stod Fare, og at man trængede til Vaaben, Penge og Folk, for at hindre dem fra at giøre større Fremgang. Man foreslog, at Nationalconventet skulde erklære sig permanent, lægge alle civile Sager hen, lukke alle Tribunaler og Skuespilhuse, ringe med Stormklokkerne, og ved Larmskud forkynde Fædrenelandets Fare; at alle Clubber skulde, ligesom den i Bordeaux, gaae til Feldts, at alle Opvartere i Kaffehuse og paa Spisegarterer skulde gaae til Armeen, og de Borgere, som de Tienere, levere hver to Mand til Tienesten; at alle Mistænkelige skulde arresteres og forvares som Gid seler, at de Rige skulde punge ud, for at understøtte deres fattige marcherende Medborgere, og at de af Rebellerne, som godvilligen vilde nedlægge Vaabnene, skulde loves Pardon. – Af alle disse Forslage decreterede Nationalconventet i Forgaars blot dette eene: at der endnu samme Aften skulde sendes 96 Commissarier til Stadens 48 Sectioner, for at drive paa Recruteringen. - Denne Recrutering har vel foraarsaget megen Gæring, men ingen Blodsudgydelse. Jmidlertid seer det tvetydigt nok ud, og Jacobinernes Had til de Moderate er, som det synes, undslukkeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Efter et af Nationalconventets seeneste Decreter skal der paa nye sættes Assignater for 1200 Millioner i Circulation, ved hvilken nye Udgivt Statsgielden vel, efter den fremlagte Rapport, vil stige til 5000 Millioner, men Statsformuen derimod skal bestaae af 7700 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Fra den 15de Junii maae alle Officerer ved Linietropperne have anlagt Nationalgardens Uniform. Santerre, der skal anføre de 12000 Mand, som man her hværver imod Contrarevolutionisterne, har forkyndet Borgerraadet, at man i de fleste andre Departementer viser den samme Jver for det herskende Partie. - Vore Recruter have faaet henved 500 Livres af de velhavende Borgere, som ikke selv ville marchere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
London, den 10 May. J Gaar blev der i Woolwich indskibet en Mængde svært Skyds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Tre af vore Boghandlere ere, for at have solgt adskillige saa kaldte oprørske Skrivter, hvoriblant Paynes anden Deel om Menneskets Rettigheder, blevne dømte til fire Aars Fængsel, og en Mulct af 400 Pund Sterling. Efter bemeldte Tids Forløb skulle de endda stille 500 Punds Caution for deres Forhold i Fremtiden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Brevene fra Falmouth melde, at henved 3000 Arbeydere i Tinn-Biergværkerne havde begyndt at giøre Oprør, formedelst Kornvarernes høye Priser, men at de ved Løvter om bedre Kiøb vare bragte til Rolighed igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Weissenburg, den 11 May. Borgergeneralen Custine har den 7de tilskrevet Nationalconventets Præsident, at han nu ey længer kunde commandere Rhiin, og Mosel Armeerne, siden han havde mistet de af den udsendte Commissariers og Repræsentantes Tillid, og især Ruamps (den ene af Commissarierne) havde yttret Fordomme imod ham, som han allermindst fortiente. - Bemeldte Commissarier havde nemlig den 27de April ladet ham formeligen citere, og sat ham Oberstlieutenant Offenstein ved Siden. Man havde ogsaa beskyldt ham for at have i et Brev til Hertugen af Brunsvig brugt Udtrykke, der ey vare overeensstemmende med en Republicaners Tænkemaade. Da Mandskabet nu efter disse og flere saadanne Jnjurier begyndte at nægte ham den tilbørlige Agtelse, saa forlangede han en Eftermand, og ønskede, at denne maatte blive lykkeligere end han i at vinde Commissariernes Fortroelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Brüssel, den 12 May. Efterat Fienden allerede den 7de havde angrebet Prindsen af Coburgs, Prinds Reusses og Greve la Tours Corps, hvorved han mistede over 300 Mand, gjorde han igien den 8de et Hovedangreb imod Greve Clairfait i Nærheden, af Raismes og Vicogne. Denne Træfning var meget haardnakket og blødig, den varede fra Klokken 8 om Morgenen til ud paa Aftenen, og Fienden, hvis Hensigt det fornemmeligen var, saa hastig som mueligt at undsætte Conde, bekymrede sig lidet om sit Forliis, og fornyede stedse Angrebet med friske Tropper, men blev hvergang, ved de Keyserlige Troppers og de dem til Hielp sendte to Poussiske Batailloners Tapperhed drevet tilbage, med et betydeligt Forliis af Døde og Saarede. Ligeledes blev ogsaa Fienden slaget paa Flugten af den Preussiske General von Knodelsdorf, som fra Hertugen af York havde faaet tre Engelske Batailloner til Hielp. Denne blodige Træfning har kostet de Keyserlige 500, Preusserne 300, og Engelskmændene 150 Mand af Døde og Saarede. Paa samme Dag fordrev General Otto Fienden fra Landsbyen Grandvargnies, hvorved 51 Franskmænd og een Officeer bleve nedsablede. – Saavidt Dagens officielle Beretning. Ogsaa particulaire Breve forsikkre, at ovenmeldte Affaire har været blodigere end den under 1 Mai; men at Hovedhensigten, hvorfor Franskmændene den 8de opoffrede saamange Mennesker, ey blev opnaaet. De Allierte have ey allene beholdt deres forrige Positioner, men de ere endog avanceret noget længer fremad; og Fæstningen Conde vil altsaa have saameget mindre Nytte af Franskmændenes Bestræbelser. Jmidlertid kan ikke nægtes, at disse jo fægtede som Løver. Ved Vicogne giorde de fire Angreb, men bleve ligesaa ofte tilbageslagne. En Kanonkugle tog General Dampierres ene Been med sig; men han lod sig i den Tilstand, hvori han befandt sig, bære omkring for at opmuntre de Stridende, indtil han døde. – Den 9de var der forefaldet nye blodige Træfninger, hvori de Keyserlige havde bemægtiget sig to Batterier og gjort mange til Fanger. Atter den 10de var der hørt en meget stærk Kanonade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Frankfurt, den 14 May. Franskmændene i Maynz og Castel have vel ophørt med deres Udfald; men deres Kanonade paa de Preussiske og Sachsiske Batterier vedvarer endnu daglig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
J Morgen marcherer det Pfalziske Kredscontingent fra Manheim, for at støde til Beleyringscorpset ved Maynz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
J Gaar passerede det Salzburgske Contingent, som bestod af 800 udsøgte Mand, med klingende Spil herigiennem. Man taler om en Sammenkomst, som i Junii Maaned skal holdes i München imellem Keiseren, Kongen af Preussen, Churfyrsten af Bayern og hans Successor, Hertugen, af Zweybrücken. J denne Anledning meldes fra Wien, at de Keiserlige Tropper henimod den 20 hujus skulle rykke ind i Bayern, og at Keiseren omtrent ved samme Tid vil reyse til München, hvor man, som det hedder, allerede er i Færd med at indpakke Archivet og Billedgalleriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
De imod Frankerige foreenede Magter siges at have indgaaet en Convention, i Følge hvilken de med samlede Kræfter ville fra alle Sider fortsætte den begyndte offensive Kriig i Frankeriges indre Deele, og at ingen Magt maa uden de andre medallierte Magters Samtykke slutte nogen Fred med bemeldte Rige. Den paa Ruinerne af den franske Skandse ved Philips burg af de Keyserlige anlagte Rhinskandse er nu færdig og dækker de to derværende Rhinbroer. – J Egnen ved Freyburg forsamles der en Keyserlig Armee af 20000 Mand. Carlsberg er besat med 8000 Mand, deels Keyserlige og deels Preussere, hvilke i en Tid af 24 Timer kunne forstærkes med andre 8000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Haag, den 14 May. Vores Armee er nu i Begreb med at sende en tredie Colonne til den franske Grændse. Den imod Frankerige agerende Hollandske Armee skal i alt bringes til 30000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Fra Ypern meldes, at vore Forposter ved Castel vare Natten til den 5te hujus blevet overfaldne af 5000 Franskmænd, men at de med de østerrigske Husarer havde holdt sig saa tappert, at de kun havde havt 30, Franskmænden, derimod over 200, Døde paa Valpladsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Maynstrømmen, den 14 May. Dumourier vil nu leve som privat Mand i Mergentheim eller Würtzburg, siden han ikke i Schweiz troer sig sikker for de værende mange Franskmænd. Han roese Prindsen af Coburg meget, og er endnu ganske overbeviist om Linietroppernes Hengivenhed for ham. Om Sansculotterne havde han aldrig bekymret sig, især siden Nationalconventets Commissarier havde faaet med Armeerne at bestille. - Maynz, siger han, vil endnu koste meget; da Commandanten sammesteds er en overmaade form Officeer, og den bedste Ingenieur, Frankerige eyer. Derimod forundrer han sig over, at Conde og Valenciennes endnu kunne holde sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Altona, den 21 May. De i Dag fra Brüssel indløbne nyeste Beretninger af 16de hujus melde atter om en nye blodig Affaire, som den 10de er forefaldet ved Conde paa samme Sted som den 8de, men hvori Franskmændene ikke denne Gang have været den angribende Deel, men de Keiserlige og Preusserne. Den Keyserlige Officialberetning siger derom: "At Greve Clairsait, for at være vis paa sin Position til Blokaden, havde eengang for alle besluttet at udjage Franskmændene, af den Masnonske Skov, hvor de endog havde anlagt Redouter, for at beskyde de Keiserlige Posteringer i Raismes og Vicogne. Han gjorde derfor den 10de i Dagningen fra tre Sider et saa lykkeligt Angreb imod bemeldte Skov, at den samme Valplads, som to Dage forhen var bedækket med henved 2000 døde Franskmænd, nu atter blev skiult af franske Liig. Alt, hvad der gjorde Modstand, blev nedsablet, og kun 150 Soldater og 10 Officerer gjort til Fanger. – Den 12te have 1200 Franskmænd gjort et Udfald fra Conde, og stukket nogle Meje rier i Brand, men bleve strax med et stort Forliis drevne tilbage. Samme Dag havde de Keiserlige faaet deres første Batterier ved Conde i Stand, for derfra at beskyde Fæstningen. Den 13de var der ved Valenciennes forefaldet en Affaire, hvori en Keyserlig Uhlan Escadron blev næsten ganske omringet af Franskmændene, og leed ved samme Leylighed meget. Den 14de var den franske Armee i fuld Bevægelse, for at giøre et nyt Angreb imod de allierte Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Kiøbenhavn, den 24 May. Den 1 Martii d. A. er residerende Capellan Hr. Andreas Heide beskikket at være Sognepræst for Gryttens Præstegield i Trundhiems Stift. Den 5 April Studiosus Hans Steenberg Schouboe confirmeret at være Capellan pro Persona for Woorgod og Nørre Wium Meenigheder i Ribe Stift. Den 19 April Studiosus Johan Erich Steenbuch ligesaa at være Capellan pro Persona for Meelhuus, Nypen og Høelandet i Trundhiems Stift, Den 3 May er Studiosus Andreas Philip Sevel confirmeret at være Capellan pro Persona for Redsted og Gaarslef Meenigheder i Ribe Stift. Studiosus Christen Torn Aamodt ligesaa at være Capellan pro Persona for Winie Præstegield i Christiansands Stift. Øverst Capellan ved St. Martens Kirke i Randers Magister Michael Foste beskikket at være Sognepræst sammesteds. Studiosus Gabriel Ferdinand Flor ligesaa at være residerende Capellan for Hellevad, Hellum og Ørum Sogner i Aalborg Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Copiist Jens Holst beskikket at være Cancellist i JustitsContoiret ved Høyeste Ret. Candidatus Juris Hans Caspar Jacobsen ligesaa at være anden Copiist i bemeldte Contoir. Samme Dag er Examinatus Juris Andreas Hyllested forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt alle Over- og UnderRetter i Danmark og Norge. Den 10 May er Sognepræst Hr. Hannibal Storch confirmeret at være Sognepræst for Huusbye Meenighed og Prædikant ved Wedelsborg Kapel i Fyen. Personel Capellan Hr. Jdicus Friderich Wilhelm Hannidal Maaløe ligesaa at være Sognepræst for Barløse Meenighed i Fyen. Sognepræst Hr. Søren Høyrup beskikket at være Sognepræst for Skanderup Meenighed i Ribe Stift. Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793. kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uind, bunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a., kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Orton, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-24
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Kiøbenhavns Aar. No. Huus, nu huus. Post-Tidender, Munition. na Mandagen, den 27 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Warschau, den 11 May. Fra Grodno meldes, at man har udnævnt Fyrste Anton Sulkowski til Canzler. Den 3die d. M. ere Universalierne til Landdagene afsendte til de respective Provindser. Men Rigsdagen tager ikke sin Begyndelse, førend om sex Uger. - Fra Kaminier har man endnu ingen sikkre Efterretninger. Den 4de bleve alle de Personer af Stand, som havde aflagt Eden til den Russiske Keyser inde, af den Russiske Gesandt indbudne til et stort Bal. Samme Dag indfaldt Hendes Keyserl. Majestæts Fødselsdag, ved hvilken Leylighed der blev afforet 100 Kanonskud. Edenkoben, den 12 May.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
J Morgen trækker en Deel af de her staaende Preussiske Tropper ind i den imellem dette og Venningen afstukne Leyr, og støder saaledes til den Keyserlige ved Freischbach. Greve Wurmsers Hovedqvarteer forflyttes til Weingarten, og Prindsen af Condes til Lingenfeld. De Keyserlige Patrouiller streife indtil og forbi Rheinzabern. J Gaar var Kronprindsen af Preussen her, reed med Hertugen af Brunsvig lige til Forposterne imod Landau, og vendte tilbage over Speyer til Darmstadt. Nu bliver det snart Alvor med Maynz. Saasnart de Hollandske Kanoneerbaade ere der ankomne, skal Staden og Fæstningen beskydes baade fra Søe- og Landsiden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Man fortæller, at Custine havde fra Paris faaet Ordre at marchere til Maynz, og redde sine Medborgere; det koste hvad det vilde. Men han skal have svaret: "Det er en let Sag, at befale umuelige Ting; men det vilde være Galenskab at adlyde en saadan befaling. - Han forblev altsaa i sin forskandsede Leyr ved Weissenburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Paris, den 13 May. De til Nationalconventet indløbne nyeste Beretninger om Contrarevolutionisternes Fremgang ere meget ubehagelige. Ved Thouars er der faldet dem 3500 Patrioter med 12 Kanoner, en stor Deel Munition og Proviant i Hænder, eller og de, som troeligere, have frivilligen overgivet sig til dem. Deres Cavallerie er i den bedste Stand; det bestaaer af mange Fremmede og af Deserteurer fra Linietropperne, bevæbnede med store Pistoler og Carabiner, og deres Heste sætte over de bredeste Grøvter og største Giærder. De arbeyde nu fornemmeligen paa at afskiære Communicationen imellem Paris og Rochelle, og derefter at bemægtige sig først Krudtmagazinet i St. Jean d'Angely, og siden Arsenalerne i Rochelle og Rochefort. Ligesom de rykke frem, tage de Kongeligsindede deres Partie, og tvinge Landboerne til at gribe til Vaaben, for at understøtte Contrarevolutionen; ja man tvinger dem under Trudsler af Mord, Plyndring og Brand til at skaffe Proviant tilveye. Contrarevolutionsarmeen, er nu i Besiddelse af en Landstrækning af 60 til 80 Lieues eller 30 til 40 tydske Mile; den bestaaer af 120000 Mand, forsynede med Flinte, Piquer, Høetyve, Leeer o. s. v., og er paa forskiellige Kanter inddeelt i 12 Corps. J Egnen ved Thouars sagdes Anførerne at være en Delbes, forhen Cavallerie Capitain, en vis Honslet, forhen Kongelig Jæger, foruden la Roche og Jacquelin; af hvilke den sidste ey skal være fuldt 20 Aar. Efter hver Seyer, de tilfægte sig, istemme de medfølgende ubeedigede Præster et Te Deum. Alle denne Armees Bevægelser synes at giøres efter en aftalt Plan, og dens March retter sig efter forskiellige Signaler. Dens Chefer have endeel Agenter hos sig, hvilke for største Deelen forhen have været Jægere eller Emigranter. Den kalder sig selv den christelige Armee. De National-Volontairer, som falde i dens Hænder, beholder den som Fanger; Bønder og Landboere derimod faae Tilladelse til at gaae til deres Hiem, igien, naar de i Forveien have eedeligen forbundet sig til at haandhæve den catholske Religion og det franske Monarkie, og udraabt: Ludvig den Syttende leve! J alle de Stæder, de have bemægtiget sig, sees det hvide eller Kongelige Flag at vaye. Nantes er endnu i Republicanernes Vold. Som Contrarevolutionsarmeens Commandeur en Chef nævner man Marquis du Chilleau, en fra den Kongelige Tieneste bekiendt Generalofficeer. Altsaa har det Rygte, som gjorde Generalerne Bouille, Antichamp, Broglio og Castries til Høystcommanderende, været falskt. - J Dag hedder det, at Contrarevolutionisterne ere ved Mouilleron blevet slagne, og at de igien have maattet forlade Normontier, Beaulien, Alsenay, Palenne og Leger. Fornævnte Contrapartiets Fremskridt give vore ivrige Jacobinere Anledning til de grummeste Forslage. Collot de Herbois paastod i Gaar i Nationalconventet, at alle Mistænkelige skulde fængsles og deres Godser sequestreres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
J Nevers har man virkelig udøvet denne Grumhed, ført alle forrige Adelsmænd med deres Koner og Børn omkring i Staden, tvunget dem til at giøre Afbigt ved Frihedstræet, og derpaa indspærret dem i Klosterkielderen, hvortil Indgangen er besat med Kanoner. J een af vore Sectioner gjorde den bekiendte Chales i Gaar det Forslag, at gaae løs paa alle Aristorater ligesom paa vilde Dyr, og at udrydde alt hvad der ey er Sansculotter. Til Lykke blev dette Forslag saa ilde optaget, at han maatte redde sig med Flugten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Til Communeraadet have Temple Commissarierne i Fredags indberettet, at Ludvig den Sextendes Søn var syg, og at hans Moder havde forlangt Lægen Bruniers Besøg, som forhen var de Kongelige Børns beskikkede Læge. Det blev afslaaet, og blot den sædvanlige Læge blev befalet at gaae derhen. Dronningen igientog i Løverdags sin Begiæring, og beraabte sig paa hendes Søns forværrede Tilstand; men det blev ved det forrige. Naar man, lagde man til, vilde give ham en anden Læge end den, de andre Fanger betienes af, saa var det at giøre Jndgreb i den eengang antagne Liighed. – Efter den i Gaar indgivne Rapport om Patientens befindende, havde han havt to heftige Anfald af Feberen, og Tungen var meget slimet. Han havde nydt lidt Suppe, noget Grønt, nogle Blommer og lidt Brødt. Endnu havde ingen Læge indfundet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Spanierne have erobret St. Jean de Luz, Andaye og andre vigtige Poster, og skal allerede den 30te April have været tæt ved Perpignan, hvor der vel staaer 16000 Mand af vore Tropper, men som lide Mangel baade paa Klæder, Vaaben og Munition; hvorimod Spanierne skal være rigeligen forsynede med alting.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Wien, den 15 May. De endnu i deres Standqvarterer liggende og til en Reserve-Armee bestemte Regimenter have faaet Ordre til inden 24 Timer at forlade deres Qvarterer, ikkun at holde Rastdag hver femte Dag, og søge at naae de i For veyen afmarcherte Tropper. Blot de her i Garnison liggende Grenadeer=Batailloner er derfra undtagne; og forblive de formodentligen her for bestandig. - Reserve Armeens Artillerietrain bier nu blot paa Stykknægte fra Gallizien, for at kunne begive sig paa Marchen. Det bestaaer af 80 Tolv og Sexpundiger, 250 fiirspændige Vogne, 80 Krudtkarrer, og 4 Compagnier Kanonerere. – Foruden de allerede imod Fienden posterte Tropper holdes endnu 80 tydske og Grændse Batailloner og 4 Escadroner Cavallerie i Beredskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
Frankfurt, den 17 May. Med Maynzes formelige Beleyring vil der nu snart blive gjort Begyndelse. Maaskee finder den ikke engang Sted, da den franske Garnison neppe har salt Kiød til 8 Dage i det høyeste, og Nationalgarderne ere meget villige til at capitulere. – J disse Dage er Communicationsbroen ved Fløtsheim flyttet et godt Stykke nærmere til Rüsselsheim, og er den nu anlagte stærkere end den forrige. Næsten hver Dag indbringes her mistænkelige Personer af Borger- og Bondestanden, saa og franske Deserteurer og Fanger. Efter Kongen af Preussens Ordre maae alle de Jndvaanere fra Maynz, Castel og Costheim, som hidtil have opholdt sig i Hochheim, pakke sig bort herfra, og ey komme bemeldte Sted nær paa to Mile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
London, den 17 May. Fra Dublin er her atter indløbet slemme Tidender om nye Bankerotter sammesteds. En paa Børsen holdet Forsamling, i hvilken Lord Mayor præsiderede, kom ved sine Undersøgelser efter, at der virkelig er i Uldmanufacturerne henved 6000 og i Kattunfabrikerne 16000 Mennesker, brødløse, og at der i Silkemanufacturerne af 170 Stole kun de 30 vare i Gang. Man har aabnet Subscriptioner til Understøttelse for disse Ulykkelige, og Skuespillerne have tilbudet sig at give Benefice Forestillinger til Bedste for dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-05-27
De Commissarier, som her ere ansatte til at understøtte Kiøbmændene med de bevilgede 5 Millioner, have i deres første Session maattet forbinde sig til at holde alt det hemmeligt, som kunde have nogen Jndflydelse paa de Hielp søgende Kiøbmænds Credit. Mange have allerede meldet sig, og en stor Fabrikant i Manchester, som var paa Nippet til at give alle sine Folk Afsked, har faaet den første Understøttelse med 200000 Pund. Bankerotternes Hoftidenden for i Fre Antal formindskes imidlertid ikke. dags anmeldte 29, den for i Tirsdags 17, og der skal siden være kommet 30 til J sidstnævnte Hoftidende læses en Beretning fra Hertugen af Yorks Generaladjutant Murray om den Andeel, de Engelske og Hannoverske Tropper havde havt i Franskmændenes Tilbagedrivelse den 8de sidstleden. En Engelsk Officeer, som ved denne Leylighed blev blesseret og faldt i Fiendens Hænder, bliver efter Hertugens Foranstaltning meget godt behandlet; hvilket Hertugen har ladet Officerens Kone forsikkre.