JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
J Følge Forlig og Udlæg bliver, paa Udlægshaverens Begjæring, den Parcellist Anders Hansen tilhørende Parcel i Vesterby paa Feid, med Bygning og tilliggende Hartkorn 1 Tde. 6 Skpr. 1/5 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 8de Juni) Fredagen den 22de Juni d. A., Eftermiddag Kl. 2. Fredagen den 6te Juli) De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den tredie paa selve Stedet, ved hvilken tillige bortsælges et Chatol. Det bemærkes: at Kjøbesummen formodentlig kan blive indestaaende i Eiendommen, og at Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for saavel Pantecreditorerne, som de Lysthavende. Feis, den 11te Mai 1832. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Auction over Hovedgaarden Søeholt. Efter Reqvisition af Skiftecommissionen i afdøde Kammerherre v. Bertouchs og ligeledes afdøde Frues Boe bliver Hovedgaarden Søeholt med tilliggende Bøndergods, Kirker og Tiender stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes den 24de April, den 15de Mai og den 8de Juni 1832, de 2de første paa Rødbye Raadstue og den sidste paa Søeholt, hver Dags Formiddag Klokken 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Hovedgaarden staaer for frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 70 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdk. 1 Alb., og Skovskyld, 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk., og har et Areal af circa 460 Tdr. Agerland, geometrisk Maal, samt en stor Tørvemose, og betydelige Enge, hvorpaa aarlig hostes 3 a 400 Læs Høe; der kan holdes 150 Mejeriker foruden 60 Stkr. Ungsvæg og den fornødne Hestebesætning. Bøndergodset udgjør 18 hoveriegjørende Bøndergaarde, og 51 Huuse, hvoraf præsteres Ugedags=Arbeide, og staaer tilsammen for Hartkorn, Ager og Eng 146 Tdr. 1 Skpe. 1 Fdk. 1 1/2 Alb., samt Skovskyld 4 Skpr. 1 Fdk. 2 1/2 Alb. Til Hovedgaarden, der besidder complette Sædegaardes Rettigheder, og har betydeligt Fiskerie i Marieboe og Røibølle Søer, høre fire Kirker, og 1,367 Tdr. 5 Skpr. 2/5 Alb. tiendeydende Hartkorn, hvoraf Tienden deels er bortaccorderet mod bestemt aarlig Afgift, deels hæves in Natura. Skovene, der udgjøre over 400 Tdr. Land, ere indhegnede, og overalt beplantede, saa at de kunne afgive betydelig aarlig Jndtægt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Hovedgaarden, der er bekjendt for sin yndige Beliggenhed ved Marieboe Søe og sin smukke Hauge, har tillige solide og prægtige Bygninger, som med tilhørende Bøndergaarde ere forsikkrede i Brandkassen for 82,840 Rbdlr. Sølv. Gjenparter af Conditionerne til Salget, samt af Jordebogen, ere henlagte til Eftersyn paa Contoiret for den Altonaiske Mercur, hos Hr. Advocat Dübel i Slesvig, hos Hr. Procurator Jngerslev i Aarhuus, hos Hr. Gjestgiver Larsen paa Odense Postgaard, hos Hr. Justitsraad Sveistrup boende i Snarregaden No. 10 anden Sahl i Kjøbenhavn, i Vordingborg Færgegaard, paa mit Contoir heri Byen, og hos Hr. Forvalter Methner paa Søeholt, til hvem de ville behage at henvende sig, som maatte ønske at besee Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 16de Februar. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Da Gaardmand Erich Rasmussen og Kone Ane Jversdatter af Hyltofte, under Baroniet Sønderkarle, ved Døden ere afgaaede, saa indkaldes herved med lovbefalet tolv Ugers Varsel bemeldte Afdødes Creditorer, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet. Raahaugegaard, den 17de Mai 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Ved Proclama af 8de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den i Nebbelunde Bye afdøde Huusmand Peder Jørgensen og Hustrue Maren Pedersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 17de Mai S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Ved Proclama af 14de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den heri Byen afdøde Capitain og Landmaaler Johan Hendrich Lunds og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye Byefogedcontoir, den 17de Mai 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Ved Proclama af 15de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som formene sig at have nogen Fordring paa Bødker Carl Ludvig Wilms's Stervboe af Bremmersvold, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, saa ere og den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 17de Mai S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
De, som maatte have nogen Fordring paa den i TofteBye afdøde Tjenestepige Anne Christensdatters, og den i Flaarup Bye afdøde Enke Maren Pedersdatters Stervboer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fuglse Herreds Contoir i Rodbye, den 17de Mai S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter: 1. Smed Hans Jensen i Torpe, 2. Huusmand Jørgen Andreasen i Torrig, 3. Huusmand Jens Pedersen i Halsted, 4. Gaardmand Ole Nielsen i Hellinge, og 5. Gaardmand Mads Olsens Kone, Anne Marie Hansdatter, i Hellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Juellinge, den 18de Mai 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Nye Sommerkasketter kan nu faaes N. N. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Fineste Vanille- og Kryder-Chocolade af Chr. Kehlets Fabrik, samt nye friske Citroner, Schweitzer=Ost og lybsk Pølse faaes hos C. H. Galthen. Nye Christiania Ansiovis, røget Lax, Aalborg Sild, 456 og 7 Al. norske tørre Bræder, Tagsteen og Kjøbenhavns Steenkalk er at faae hos Kisler i Rødby. Condition ønskes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Et dannet Fruentimmer, der har de bedste Beviser for god Opførsel, ønsker sig Condition som Huusholderske, Huusjomfrue eller Syejomfrue, enten strax eller til 1ste November d. A. Addressecontoiret anviser den Søgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-22
Rettelse. Den i d. Bl. No. 39 indrykkede allerhøieste Anordordning angaaende Brandvæsenet i Kjøbstæderne i Danmark er ikke, som i bemeldte No. anført, udkommen under 6te Mai, men 6te April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs - terretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 42. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultzes Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Udenlandsk. England. De nærmere Omstændigheder ved Reformbillens Forkastelse maa vi indskrænke os til at meddele i følgende Udtog: Lord Lyndhurst foreslog, strax den første Aften under Forhandlingerne, et Amendement, hvorved Discussionen over Schedul A skulde udsættes til efter Discussionen over de Scheduler, hvorved Valgretten overdroges til ny Stæder og Byer. Premierministeren, Grev Grey, indsaae vel, at dette kun skulde være et Middel til, at tilstaae saa faa Stænder som muligt Valgretten og redde Rottenboronghs forden truende Skjæbne; men han stolede for meget paa sin egen og sin Sags Kraft, samt den hidtil erholdte Bistand, og derfor undlod, at tage sin Tilflugt til overordentlige Midler. Lord Lyndhurst Amendement modtoges derfor med en Majoritet af 35 Stemmer. Morgenen derpaa holdtes et stort Ministerraad og strax derefter begave Grev Grev og Lord Brougham sig til Kongen i Windsor, hvem de forestillede, at Reformbillen ikke kunde sættes igjennem, uden en Creering af ny Peers, og at der, om dette nægtedes, ikke blev Andet tilovers for Ministrene, end at resignere. Svaret, som indløb næste Morgen, gik ud paa, at Hs. Maj. modtog Ministrenes Resignation, ihvor ondt denne Forholdsregel end gjorde ham. "Morning-Chronicle" fortæller, at Kongen græd, da han tog Afskeed med sin Yndlings Minister, og derhos beklagede, at han havde maatte give efter for sin Gemalindes og sine Børns Ønsker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Den 10de dennes fremkom Lord Ebrington i Underhuset med et Andragende, betræffende en Addresse til Kongen hvori anholdtes om, at der maatte vælges saadanne Mænd til Ministre, som vilde udføre Reformbillen i dens hele væsentlige Jndhold og Omfang, og efter en Debatte, som varede til Kl. 3 om Morgenen, antoges samme med en Majoritet af 80 Stemmer. Desuden ere der holdte talrige Sammenkomster i London, samt alle andre Steder, hvorhen hiin Efterretning allerede er Fredagen den 25 Mai 1832. trængt, for at forsøge alle forfatningsmæssige Veie til at naae det saa inderligen attraaede Maal. Den i Hovedstaden værende "national-politiske Union forsamlede sig ogsaa, men først efter at den Aftenen forud havde faaet 1,200 ny Medlemmer. Det skeete under Forsæde af Hr. Churchill. J denne Forsamling erklærede Hr. Murphy, at Tiden til Modstand nu var kommen, og at Folket maatte vægre sig ved at betale Skatter, indtil den væsentlige Reformbill vilde være antagen. Ved denne Leilighed bemærkede han: "Man vil derfor blive anklaget og see sin Eiendom solgt, men Man vil appellere til en Jury og lade det komme an paa dens Kiendelse. Hr. Powell sagde: "Kongerigets samtlige Grevskaber, Stæder og Flækker bor opfordres til at fatte lignende Beslutninger. Udbetalingen af alle Pensioner bør ophøre; Skatterne midlertidigen kun betales til egne, af Folket udvalgte Commissairer." Derpaa mindede Hr. Revell om, at en saadan Beslutning ogsaa allerede var tagen af Underhuset i Aaret 1642. Alt dette blev antaget, saa og Hr. Wakefields Forslag, kun at kalde Kongen Hertug af Clarence, indtil han vilde være vendt tilbage til sin ægte Characteer. Store Folkeforsamlinger og skrækkelige Beslutninger høre til Dagens Orden. J flere Huse i London har Man seet trykte Placater i Vinduerne, af følgende Jndhold: "Jeg . . erklærer herved høitideligen, at jeg ingen Skatter eller andre Afgivter, Fattigskat undtagen, vil betale, dersom ikke Reformbillen med 10 Pd. Sterl. eller ringere Qvalification, og de additionelle Medlemmer for Hovedstaden, opretholdes for Nationen heel og usønderlemmet."Der er paa Marken ved Birmingham holdt en Forsamling af circa 200,000 Mennesker. Da Hs. Majestæt Kongen en Dag kjørte til Windsor og hans Tænkemaade med Hensyn til Reformbillen var bleven bekjendt, ledsagedes han med Haanraab og Pibning. Ministrene have formeligen resigneret, og det, der nu først maa skrides til, er et nyt Ministeriums Sammensætning Nogle mene, at Wellington faaer dette Hværv; men der gjættes paa mange Andre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Frankrig. Dampskibet Sphiux er med sit Bytte, "Carlo Alberto, gaaet til Corsica; men flere franske Blade tvivle om, at Hertuginden af Berry var ombord. Portugal. Størstedelen af den portugisiske Magt er forsamlet ved Kysten; men Tropperne begynde at knurre, af Mangel paa Sold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
J Lissabon er Utilfredsheden stor. Mange Kanoner ere opstillede; men der fattes Kanonerer. Fængslingerne ere vedvarende gjængse, især iblandt de Fornemmere. Baron Qvintella vansmægter i et saa snevert Fængsel, at han neppe kan strække sig heelt ud, og Vandet trænger ind til ham. D. Miguels Politi er saa strængt, at alle Breve, som afsendes med Posterne, blive aabnede, og indeholde de det mindste Mistænkelige, maa Brevskriveren, hvis han opdages, spadsere i Fængsel D. Pedros Escadre har hidtil lagt paa Observation nogle Mile fra Tajo, som Følge af, at Keiseren vil vente indtil alle hans Tropper og Skibe ere samlede og hans Jnstruxer kunne vorde efterlevede, og derved være mere vis paa sin Plans lykkelige Udfald. Han venter endnu Forstærkninger fra Tercera og den sidste fra Frankrig afseilede Expedition. Ligeledes ventes Depescher fra Paris og London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Holland. De jordiske Levninger af Søhelten, van Speyk, der, som forhen berettet, sprængte en under hans Commando staaende Kanonbaad i Luften, for ikke at overgive sig til Belgierne, bleve den 4de dennes høitideligen bisatte i Amsterdam. Liigkisten førtes fra Rigsværftet i en sortmalet Baad, som var bemandet med 30 hvidklædte Matroser med røde Skjærf og sorte Fløiels Huer, prydede med Sølvplader, og med et Sørgeflor om Armen. Foran denne Baad gik der en Chaluppe, der førte et Flag med den Jndskrivt: "Det taknemmelige Fædreland til J. C. P. van Speyk. Umiddelbart efter Liigchaluppen fulgte Kongechaluppen, og derpaa en Deel andre Fartøier. Ved Bortfarten, blev der fyret fra Krigs- og Coffardi-Skibene og opført en Sørgemusik. Ved det ny Stadsherberg blev Liget bragt til Volden og hilset med Geværsalver. Et langt Tog af Militairpersoner og borgerlige Authoriteter, som ogsaa af Vaisenhuusbørn, fulgte efter Ligget, som høitideligt bares om i en Deel af Staden. Udenfor Borgervaisenhuset blev Baaren sat ned, og en Sang istemtes af Vaisenhuusbørnene til Ære for deres forhenværende Skolecammerat. Ogsaa de faa overlevende raske Sømænd, der udgjorde en Deel af Eqvipagen paa Kanonbaaden No. 2, da van Speyk sprængte den i Luften, vare naturligviis med i Toget. Da Liget var bragt ind i den ny Kirke og baaret forbi Ruyters, Bentinks, van Galens, Kinsbergens og Fleres Mindesmærker, blev det sat ned i den dertil bestemte Catafalk. Borgemesteren holdt en Tale, og i det Øieblik Heltens Monument blev blottet, gjentonede hans udødelige Hæder i et fortræffeligt Sangerchor. En uhyre Mængde Mennesker vare nærværende, men overalt viste der sig en høitidelig og ærbødig Stilhed. Alle Fartøier og alle offentlige og private Bygninger, hvor Toget kom forbi, vare prydede med nationale Flor og omvundne Flag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
J det Øieblik, da Liget bares ind i Kirken, indtraf de unge Prindser af Oranien, for ogsaa at tage Deel i denne fædrelandske Høitidelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Belgien. Fra Brüssel skrives, at der er ankommet en 59de Protocol, som endnu er strængere end den 58de. Bilæggelsen af Belgiens og Hollands Stridighedre er maaskee altsaa endnu langt tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Grækenland. Et Skib fra Hydra har til Triest, bragt den uventede Efterretning, at Grev Augustin Capo d'strias, efter at have nedlagt sin Værdighed som Grækenlands Præsident, er seilet til Corfu. Strax efter hans Bortreise organiseredes en Regjerings-Committee, bestaaende af tre Medlemmer, med den berømte Lærde, Professor Thiersch fra München, i Spidsen. Denne Committee virker, i Overeensstemmelse med Nationalforsamlingen, i Megara.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Jndenlandsk. Hs. Maj. Kongen ledsages paa sin Reise fra Kjøbenhavn, gjennem Sjælland, til Aarhuus af Hs. k. H. Prindsesse Vilhelmine Marie. J Allerhøistsammes Suite ere, Kammerfrøken Levezau; Dhrr. Overkammerherre Hauch; Generaladjutant, Generallieutenant v. Bülov; Generaladjutant, Kammerherre, Commandeur Rothe; Kammerjunker Bardensleth; Justits raaderne Feddersen og Schønberg; Divisionssadjutant, Major v. Hansen; Kammerraaderne Howitz og Jbsen, Krigsraaderne Holmer og Schmidt; Kammerfrue Regenborg, Kammerjomfrue Bevers. Kammerlakai Hansen. – Paa Reisen fra Aarhuus den 16de Juni i Nørre-Jydland ledsages Hs. Maj. Kongen af Hs. k. H. Generalmajor, Prinds Frederik Carl Christian. J Allerhøistsammes Suite ere da: Dhrr. Overkammerherre Hauch; Generallieutenant v. Bülow; Generalmajorerne v. Frieboe og v. Christensen; Hs. k. H. Prinds Frederiks Adjutant, Kammerjunker, Premierlieutenant v. Holstein; Justitsraaderne Feddersen og Schønberg; Major v. Hansen, Kammerraaderne Howitz og Jbsen, Capitain H. v. Christensen, Krigsraaderne Holmer og Schmidt; Adjutanten hos Generallieutenant v. Bülow, Secondlieutenant v. Dannemand. Kongelig KammerlakaiWestergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Magister Lindberg, som nylig er reist fra Viborg, opholdt sig i nogle Dage ikke langt derfra hos en Nærbeslægtet, under hvilket Ophold han prædikede i Sognets Kirke paa Confirmationssøndagen. Som Man kunde vente, greb han denne Leilighed til at ivre imod Vantro, falske Lærere, og dem, der tillode sig at gjøre Forandringer i Ritualet, samt, til sine oplyste Tilhøreres Opbyggelse, at fordømme dem til den evige Jld, der ei vare ligetroende med ham. Et Par Bønder fra fremmede Sogne, der vare komne for at høre ham, erholdt forskjellige af hans Skrivter, f. Ex. "Zions Harpe a., til Foræring, ligesom han ogsaa besøgte enkelte Bondefamilier og skjænkede dem Bøger, hvorved han naturligviis vandt stor Yndest hos Anders, Jeppe og Consorter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Om den i kieler Correspondentsblad anførte, siden i alle vore Blade (ogsaa i d. Bl. No. 38) optagne Beretning, om at Amtstuen i Cismar i en Række af Aar havde taget for mange Penge af Folk, og nu maatte bide i det sure Æble, at tilbagebetale disse, m. m., er nu oplyst, at det ikke var en afsat Skolelærer, men Regnskabsføreren selv, der havde gjort hiin Opdagelse og at Feilen stak i en Regningsforskjellighed, ligesom det er Rentekammeret selv, der har befalet Erstatningen, som overalt ikke er saa betydelig, men for en enkelt Skatteyder kun i det Hele beløber sig til nogle Daler, eller Skillinger. Tingen leder i Øvrigt til det Ønske, at Man i Hertugdømmene vilde ophøre at regne efter Rigsbankpenge med Landmanden, som ikke altid kan have de fornødne Regnetabeller i Lommen – et Ønske, som sikkert ogsaa udtaler sig i alle danske Provindser; thi hvormange unyttige Plager, Bryderier og flere Misligheder vilde ikke kunne undgaaes for Regnskabsførere, Revisorer a., som alene flyde af, at der i Pengevæsenet fattes en Norm. Af daglig Erfaring veed Man, at selv endnu mange samle i Mørke, hvor det i det daglige Liv gjælder og at gjøre Forskjel paa slesvig, hosteensk Courant, gammel dansk Courant, Rigsbankpenge rede Sølv, Sølv efter Qvartalscours eller Borscours, Repræsentativer, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Ledige Embeder. Under Generaltoldkammer- og CommerceCollegiet: Told- og Consumtions-Jnspecteur-Embedet, i Præsts. Told- og Consumtions-Overbetjent Posten i Randers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Bekjendtgjørelser. At Toldbetjent Jacob Meyer i Nysted er bleven overdraget Tal=Lotto-Collectionen Litr. X. sammesteds, bekjendtgjøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Den kongel. Lotto-Administration i Kjøbenhavn, den 15de Mai 1832. Staahl. Koefoed. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
En examineret Seminarist her af Lolland, som alt i nogle Aar er ovet i at undervise i en Skole, og har meget gode Vidnesbyrd, ønsker sig en Plads som Skole eller Huuslærer, og er villig at tiltræde denne strax. Man behage at henvende sig til Undertegnede. Horslunde Præstegaard, den 15de Mai 1832. D. Smith, Provst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Auctioner. J Følge det kongelige Rentekammers Ordre bliver Løverdagen den 2den Juni d. A., om Formiddagen Kl. 10, her ved Amtstuen afholdt offentlig Auction, paa Rentekammerets nærmere Approbation, over 6 Kornrensemaskiner, en Deel justerede Kornmaal, bestaaende af Tønder, Skjepper o. s. v., en Deel justerede Jern og Metal-Lodder, samt 2de Jernballancer med Touge, og Træskaale. Mariebo Amtstue, den 25de Mai 1832. M. C. S. Eller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Den afdøde Capitain og Landmaaler J. H. Lunds Stervboe tilhørende Gaard i denne Byes Østergade, som bestaaer af 14 Fag Forhuus, Egebindingsværk med Tegltag, og 12 Fag Baghuus med Straaetag, og hvortil hører, foruden Gaards- og Haugeplads, Brugsretten til 14 Tdr. Land, og Græsningsret for 10 Høveder paa Byens Fælledsgræsning, stilles til 3de Auctioner, som afholdes den 12te og 25de Juni, samt Tirsdagen den 10de Juli, Klokken 10 Formiddag; de 2de første afholdes paa Byens Raadstue og den sidste i fornævnte Gaard. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Panthaverne og Lysthavende. Rødbye, den 17de Mai 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Da Gaardmand Erich Rasmussen og Kone Ane Jversdatter af Hyltofte, under Baroniet Sønderkarle, ved Døden ere afgaaede, saa indkaldes herved med lovbefalet tolv Ugers Varsel bemeldte Afdødes Creditorer, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet. Raahaugegaard, den 17de Mai 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Ved Proclama af 8de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den i Nebbelunde Bye afdøde Huusmand Peder Jørgensen og Hustrue Maren Pedersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 17de Mai S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Ved Proclama af 14de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den heri Byen afdøde Capitain og Landmaaler Johan Hendrich Lunds og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye Byefogedcontoir, den 17de Mai 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Ved Proclama af 15de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som formene sig at have nogen Fordring paa Bødker Carl Ludvig Wilms Stervboe af Bremmersvold, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, saa ere og den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 17de Mai S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
De, som maatte have nogen Fordring paa den i TofteBye afdøde Tjenestepige Anne Christensdatters, og den i Flaarup Bye afdøde Enke Maren Pedersdatters Stervboer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 17de Mai S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Creditorerne i Stervboerne efter 1. Jndsidder Mads Rasmussen og hans Hustrue Stine Rasmusdatter af Waalse, 2. Skræder Hans Jensen af Vester Kippinge, og 3. Møllersv. Peder Hansen Schielde af Stonbye, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 23de Mai 1832. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter: 1. Smed Hans Jensen i Torpe, 2. Huusmand Jørgen Andreasen i Torrig, 3. Huusmand Jens Pedersen i Halsted, 4. Gaardmand Ole Nielsen i Hellinge, og 5. Gaardmand Mads Olsens Kone, Anne Marie Hansdatter, i Hellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Juellinge, den 18de Mai 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-25
Enhver, som maatte have Noget at fordre i efternævnte Boer under Vennerslunds Godses Skiftejurisdiction, nemlig: 1. efter Madame Karen Kruse, født Langebek, Huusbestyrerinde paa Vennerslund, Færgekarl Christen Olsen i Guldborg, Huusmand Jeppe Rasmussen Jydes Hustrue Maren Rasmusdatter i Brarup, Huusmand og Skomager Ole Hansen af Clodskov, Huuskone Ane Rasmusdatter, Enke efter afgangne Anders Møen i Clodskov, Gaardmand Jørgen Hansen LadefogedsKone Karen Pedersdatter af Brarup. Huusmand Hans Caspersen og Hustrue i Brarup, Gaardfæster=Enke Cathrine Hansdatter. af Sundby, Gaardmand Jørgen Hansen Skræder af Brarup, Huusmand Johan Peter Deertz's Kone Ane Andersdatter af Lundby, Gaardfæster Bruus Nicolaisen af Lundby, Huusmand Peter Hansen Svans Kone Bodil Hansdatter i Lundby.