JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Oberstlieutn. Montaigna, som af Abdel Kader blev lokket i et Baghold og var en af de Første, der faldt i Skjærmydselen, havde tidligere været Capitain ved et af de i Paris garnisonerende Regimenter. Han udmærkede sig saameget ved Undertrykkelsen af en Opstand, at Ludvig Philip med egen Haand vilde paa hænge ham Æreslegionens Kors ved den paafølgende Mønstring. Montaignac afslog denne Udmærkelse, og da Ludvig Philip sagde til ham: "Det er Kongen der hædrer Dem!" svarede Capitainen roligt: "Ved Deres Majestæt, saa takker Montaignac Kongen." Sagen gjorde Opsigt, Krigsministeren lod Capt. kalde til sig og spurgte ham om Grunden til hans Vægring. Montaignac svarede: Havde jeg fortjent Korset for en Vaabendaad mod Fjenden, saa vilde jeg være stolt at at modtage og bære det. Nu har jeg kun gjort min Pligt, som jeg altid vil udføre den, men jeg formener, at et Hæderstegn aldrig kan vindes i en Borgerkrig. Synet af det majestætiske Vandfald Niagara" i Amerika har kostet mangt et Menneskeliv, og nylig en ung smuk Piges, hvis Død vakte en almindelig Deeltagelse. Maria Nuck, en agtet ung Mands Brud, besøgte i Selskab med sine Forældre, sin Forlovede, og flere af Familiens Venner, Niagarafaldet. Paa Spidsen af den saakaldte "Diævelsklippe fortalte Føreren, at for nogle Dage siden var en ung Mand, der havde vovet sig for nær hen til Afgrundens Rand, bleven svimmel og styrtet ned i Dybet. Neppe havde Føreren endt sin Fortælling, førend Jfr. Nuck raabte glad: Ak, hvilken smuk Blomst! den maa jeg havel Hun ilede hen til Afgrundens Rand, hvor Blomsten stod men da hun bøiede sig, for at plukke den, blev hun, som saa mange Andre, greben af Svimmel: et gjennemtrængende Angstskrig lød, og hun var forsvunden for de Omstaaendes Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
J Bosnien have de fantiske Tyrker atter udøvet Voldsgierninger imod den christelige Befolkning. De Christne flygtede skareviis til Grændserne, efter at Tyrkerne havde afbrændt flere Klostere og Landsbyer samt nedsablet mange Christne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
En frygtelig Begivenhed har nylig tildraget sig i Nærheden af Pesth. Flere unge Adelsmænd spottede over En af deres Kammerater for hans meget roste Behjertethed, der lod ham hverken frygte Levende eller Døde. Han blev flere Gange sat paa Prøve; – hans urokkelige Mod beseirede Alt. Endelig bestak En af de unge Ubesindige hans Tjener, efter at der var indgaaet et nyt betydeligt Væddemaal, og flere Uger senere begav Hiin sig ind i den kjække Mands Sovekammer, tog Kuglerne ud af de ved Hovedgjærdet hængende Pistoler, og skjulte sig derpaa under Sengen. Uden mindste Anelse herom, og slet ikke tænkende meere paa Væddemaalet, kommer den unge Mand hjem, gaaer tilsengs og sover ind. Nu kryber den Anden frem, indhyller sig i et hvidt Lagen, stiller sig ved Sengen og trækker den Sovende læmpeligt i Armen. Denne vaagner, seer den hvide Skikkelse, og siger smilende: "Narrestreger, min Bedste!" – vender sig om og vil sove ind paany. Den Anden rykker igjen i ham. Hvis Du ikke gaaer, skyder jeg!" siger han, uden at vende sig om. Stiltiende trækker den hvide Skikkelse i ham tredie Gang. Forbittret river nu den unge Mand en Pistol ned fra Væggen, skyder, og Kuglen ruller hen i Sengen til ham. Forfærdet griber han den anden Pistol, trykker løs, og - Skikkelsen kaster stiltiende Kuglen hen til ham. Da synker den haabefulde unge Mand død om! – Et Nerveslag havde truffet ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
For nogle Aar siden forlod en ung Mand Posen, for at slippe for Militairtjeneste, og begav sig til Polen, hvor han helligede sig den geistlige Stand og indviedes til Præst. Som saadan kom han nylig tilbage til Posen og forrettede adskillige kirkelige Handlinger, hvilket dog ikke afholdt Militairøvrigheden fra at anholde ham, indskrive ham som Uhlan og beordre ham at følge Fanen. Ærkebiskoppen har henvendt sig til Kongen, for at bevirke Præstens Frigivelse; men hvis Ansøgningen ikke bevilges, befinder den geistlige Uhlan sig i en vanskelig Casus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Et Øienvidne fortæller følgende skjønne Træk om Kongen af Preussen. Der var, mellem det Sted, hvor Dronning Victoria ved Rhindredden havde forladt sin Vogn, og mellem den over til Dampskibet slagne Bro, blevet et frit Rum paa omtrent ti Skridt, som Jngen havde tænkt paa at belægge med Tæpper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Kongen af Preussen havde just forladt Vognen og rakt Dronning Victoria Haanden, idet han med Utaalmodighed saae sig om, om der ikke var nogen smuk Page eller galant Ridder, der vilde brede sin Kappe, under den unge Dronnings Fødder; men de preussiske Generaler og engelske Adjutanter bære ingen Kapper. Da kaster sig pludseligt en ung Kone, bleg, aandeløs, med sygeligt Udseende, Øinene fulde af Taarer, alle Træk hentærede af Græmmelse, og holdende i sine Arme et Barn, smukt som en Engel, for Kongens Fødder, og overrækker ham et Bønskrift. Ved hendes Side staaer en ældre Kone med foldede Hænder, Hovedet nedsunket paa Brystet, sandsynligviis hendes Moder. Dette Billed syntes at bevæge Kongen smerteligt. Jeg har ikke kunnet forstaae, hvad han sagde; men jeg har seet ham bøie sig ned, reise den ulykkelige Kone op og trøste hende med kjærlig Travlhed og sand faderlig Godhed. Dronning Victoria, som imidlertid saae, at Jngen agtede paa hende meere, tog en rask Resolution, idet hun, som en lille borgerlig Madame, løftede sin Kjole op og tappert skred over Snavset. Efter min Følelse var dette det Skjønneste og Værdigste, som har tildraget sig under den hele grandieuse Modtagelseshøitidelighed. Verdens mægtigste Monarkinde glemt et Øieblik over en stakkels Kone af Folkets Midte, Kongedømmet indrømmende Ulykken Fortrinet, Etiquettens Stemme qvalt af Hjertets Røst - er maaskee det Eneste fra hine Dage, som fortjener en Plads i Historien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Kong Ludvig Philip bliver sin Grundsætning tro, at gjøre Alt, hvad der kan harme hans Fiender. Han er vedvarende frisk som en Fisk, især siden de have løiet ham syg og død. Hans Omgang med Dronning Victoria var saa hjertelig, siger en Journal, at hans Fru Gemalinde og Prinds Albert ofte bleve urolige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Marquis Charles de Mac Mahon, som, for nogle Dage siden, ved London deeltog i et Vædderidt, med Hindringer, havde den Ulykke at styrte og at brække Halsen paa Stedet. Jnden han forsøgte det sidste Spring, som kostede ham Livet, var han falden sex Gange af Hesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Grev Spencer, den bekjendte Statsmand, er død, og med ham den største Bogliebhaber paa Jorden. For Jncunabler (Værker fra Bogtrykkerkunstens første Tid) betalte han uhyre Priser, ofte mange Tusinde. Han besad derfor ogsaa en mageløs Samling af gamle berømte Værker, der vare opstillede i fem Sale i hans Slot Althorp. Han holdt altid nogle Emissairer, som reiste omkring for ham, for at forske efter sjeldne Bøger og kjøbe dem til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Ved Mühlhausen blev nylig opdaget et rigtigt General=Smugleri. Fra Basel var nemlig kommen nedad Kanalen nogle Tømmer-Floder, nedenunder hvilke der var befæstet Blykister med Silkevarer. Sagen var imidlertid bleven forraadt, og alle Varerne, af Værdi forover 200,000 Fres, borttoges af Toldvæsenet. Jngen har vel nogensinde maattet betale sin Artighed saa dyrt, som en Mand, der for kort siden spadserede i Dyrehaven ved Berlin med to Damer. En af disse fandt overordentligt Behag i en vis Blomst. Af Galanteri plukkede han den og rakte Damen den. Men Opsynsmanden angav ham, og han er, som skyldig i at have forgrebet sig paa kongelig Eiendom, bleven dømt til eet Aars Fæstningsstraf. Saaledes fortælle tydske Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
En sælsom Begivenhed har tildraget sig i Neubreisach. Mod Morgen kommer en velklædt, omtrent 40aarig Mand til Byen, og spørger Vagten om Vei til Kirkegaarden. Man viser ham tilrette, og han begiver sig virkeligen did, med langsomme Skridt, smøgende sin Pibe. Paa Kirkegaarden gaaer han en Tidlang hid og did, lægger derpaa sin Pibe ned ved et Monument, tager en Pistol frem, undersøger den omhyggeligt, spænder Hanen og skyder sig. Man iler hid. Ved Liget laa en Seddel, hvorpaa man læste de Ord: Familiekummer har bragt mig til dette Skridt." J hans Lommer fandt man en betydelig Sum franske og badenske Penge. Jngen har gjenkjendt den Ulykkelige. Den 1ste Octbr. var det Aarsdagen siden at Ronge, som en anden Luther, udstedte sin Protest imod den trierske Biskops Afladskræmmer med den saakaldte hellige Kjortel, samt imod en Deel af Papismens øvrige Vildfarelser og Gjøglerier, og allerede nu, kun et Aar derefter, har den nye, renere Lære gjort mægtige Fremskridt over en stor Deel af Tydskland. En Mængde schlesiske Christratholiker og Yndere af den nye Reform havde, til Minde om Dagen, samlet sig til et festligt Lag i König von Ungarn i Breslau. Selv drager Ronge, ofte ikke uden Livsfare, i denne Tid omkring paa mange Steder i det vestlige Tydskland og leder Gudstjenesten ved de nyoprettede tydsk-catholske Menigheders Jndvielser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
J Mannheim havde man nys smykket Salen i Theatret paa det Festligste, for her at holde en religiens Forsamling og høre Ronge tale. Men Øvrigheden tog Nøglen til sig. Da steg den bekjendte Folkerepræsentant Wassermann op paa en Kareth og forkyndte det talrigt forsamlede Folk, at der var Plads nok i hans Have dertil. Alt strømmede nu did; Folk klattrede op i Træerne, op paa Havemuren, for at lytte til den unge Reformators Ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Professor Hengstenberg fra Berlin har besøgt Søbadet i Ostende. Ved hans Ankomst blev Veiret, barsk og mørkt, saa Havet ikke lyste og Nætterne mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
En Badegjæst tillod sig den Spøg, at det vist maatte være hans Komme, som havde bevirket dette, hvorpaa Hengstenberg svarede med et Smiil: Man behøvede jo blot at kaste Nogle af de mange Lysvenner i Havet, saa vilde det nok lyse igjen. J November tiltræder Jenny Lind sit Engagement i Berlin. Men Directeuren for Drurylane Theatret i London paastaaer, at hun contractmæssigt er forbunden til, allerede i October at synge i London. Ogsaa Hamborg venter man hende til en Cyclus af Gjæsteroller. Den unge Dame vil ikke kunne fragaae, at hun jo er søgt. Men trods alt dette bevarer hun sin ægte omfruelige Beskedenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Hamborg er i Tirsdags bleven hjemsøgt af en Vandflod, som man ikke har kjendt Mage til i tyve Aar. Alle lavtliggende Gader i Nærheden af Havnen stode saaledes under Vand, at man maatte seile omkring i Baade, og selv i flere høiere liggende Deele af Byen trængte Vandet ned i Kjælderne. Man frygtede, ved Postens Afgang, at Vandet vilde stige endnu høiere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Tydske Blade melde, at der om kort Tid vil blive declareret en Forlovelse ved Hoffet i Kjøbenhavn, idet en tydsk regierende Fyrste har anholdt om Hs. Durchl. Prindsesse Augusta af Hessens Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Det politiske Versmageries Sygdom synes ogsaa at ville forplante sig til Nordtydskland. CandidatGeibel i Lübeck har, i et fulminant Manifest, erklæret Kongen af Danmark Krig. Det vil blive et blodigt Felttog. Stakkels Konge! Ulykkelige Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Holsteneren Johann Ferdinand Witt, kaldet von Dørring, er bleven romerskatholsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Jfølge danske Reisendes Fortælling skal der i et offentligt Værtshuus i Rendsborg befinde sig en Skive til at skyde efter med Pusterer, hvis Midtpunct, dannes af en dansk Cocarde, med Overskriften: "Op em (paa den), naar den bliver truffen, springer den tilbage, og der kommer en schleswigholsteinsk Cocarde til Syne med Overskriften: "Soists recht." J samme danske Fæstning har man endnu for ganske nylig fundet danske Cocarder befæstede paa Skampælen foran Raadhuset. Ved Jndvielsen af den rendsborg-neumünsterske Jernbane, som fandt Sted paa Kongens Fødselsdag, og som var anordnet af tvende Embedsmænd. Grev Baudissin og Overauditeur Brackel, turde man ikke lade et eneste Dannebrogsslag vaje. (Fædrel.)Men det meest oprørende Factum er dog det som passerede ved Revnen for Prindstatholderen sidstl. 30te Septbr., idet en Officier af 2det Artill. Regim., Pr.Lieutn. v. Schau, blev insulteret paa sin Post, drevet bort derfra af borgerlige Artillerister og forfulgt med dragne Sabler, osv. Og da Prindstatholderen kort efter Tumulten inspicerede det borgerlige Artilleri, havde han ikke fundet Anledning til med eet eneste Ord at dadle dets Mandskabs Opførsel. Derimod sammenkaldte Hs. D. det andet Artilleriregiments Officier corps om sig, og tiltalte dette paa følgende Maade: Det er mig meget ubehageligt, mine Herrer, at jeg ved min Nærværelse, som inspicerende General, har været Vidne til den ubehagelige Scene. De veed, hvor megen Jnteresse jeg altid har skjænket deres Vaaben, og med hvormegen Glæde jeg altid har bivaanet deres Øvelser. Men jeg maa sige dem, at dHrr. Artilleriofficierer beskjæftige sig for meget med politiske Sager. Den første Pligt for en Militair, er den, at være sin Konge tro og lydig, og ikke blande sig i Politiken. Jeg befatter mig ikke med Politik, og jeg ønsker, at dHrr. heller ikke gjøre det. De maa vel erindre, mine Herrer, at Hs. Majestæt ikke alene er Konge af Danmark, men ogsaa tydsk Forbundsfyrste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Det er dem, mine Herrer, som kunne bidrage til en god Forstaaelse mellem Militairet og Borgerne. Forresten mener jeg hermed ikke nogen bestemt Person, ei heller skal det være nogen Jrettesættelse; jeg siger det i Almindelighed og kun som Advarsel. Derpaa vinkede Prindsen Officiercorpset af. Nogle Officierer forestillede nu Regimentets Commandeur, hvor ugrundet den Dadel var, der havde truffet dem, hvorpaa Commandeuren mumlede nogle uforstaaelige Ord til Prindsen. Derefter tog den ældste Stabsofficier Ordet og sagde: "Deres Durchlauchtighed, vi føle, at vi ikke fortjene Deres Bebreidelse; vi befatte os ikke med Politik, vi komme ikke paa offentlige Steder, hvor der kan være Tale om Sligt; ja vi undgaae endog at komme i Harmonien for ikke at træffe sammen med Borgerne". Prindsen svarede, at det var blevet ham fortalt, at de beskjæftigede sig med Politik. Samme Officier svarede, at dette Rygte mulig turde være falsk, hvorpaa Prindsen endte Samtalen med den Yttring: "Ja, som jeg har sagt, jeg mener ingen Personlighed, og det skal ikke være nogen Jrettesættelse, men kun en Advarsel. Man seer af denne Begivenhed, i hvilken høist mislig Stilling de i Rendsborg garnisonerende danske Officierer maa befinde sig. (Fdl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
En af Kjøbenhavns ved Jenny Linds Optræden, begeistrede Poeter har gjort den interessante Opdagelse, at hendes Sangbund er ægte Guld For nylig afbrændtes ved Aalholm Slot paa Lolland et Fyrværkeri. En Bonde med sin Kone befandt sig blandt Tilskuerne, mindst ahnende, at en Ulykke forestod. Men det skete desværre, at en Raket, som ikke var aldeles udbrændt, faldt ned fra en betydelig Høide, ramte Bondekonens Hoved og med Stokken saarede hende saaledes, at hun faldt om. Den Ulykkelige lever vel endnu, men skal være vanvittig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
J Mandags og Tirsdags havde man i Ribe en saa høi Vandflod, at alle Veiene til Byen vare oversvømmede. En Mængde druknede Køer og Faar faaes vist og her opkastede af Bølgerne. (S. D. havdes ogsaa i Aarhuus et overordentligt Høivande.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Aarhuus, den 25de Octbr. Det Müllerske Skuespillerselskabs Forestillinger fortjene et bedre Besøg, end de hidindtil have havt; men Grunden til det større Publicums Udeblivelse den anden og tredie Commedieaften maa vel tildeels søges deri, at Lystspillet Pak, saa nylig var givet her to Gange af det Orlamundtske Selskab, og at Statsmand og Borger",der vel ogsaa haves i friskt Minde her, fulgte strax Aftenen derpaa. Det var beklageligt hvis Selskabet skulde finde sig foranlediget til at forlade os saa hurtigt, da man havde ventet at beholde det i længere Tid. J Statsmand og Borger, udmærkede sig Md. Lewini og Md. Petersen, men i Særdeleshed Hr. Pallesen, hvis Udførelse af Hovedrollen maa henregnes til det Fortrinligste man her nogensinde har seet. Man siger, at denne udmærkede Skuespiller vil til sin Benefice her i næste Uge bringe sit eget originale dramatiske Arbeide paa Scenen: "Kampen i Hertugdommerne", der, som bekjendt, nylig gjorde meget Lykke i Viborg, hvor det opførtes første Gang, og i saa Fald er der vist ingen Tvivl om, at erkjendelsen af Hr. Pallesens Kunstnerværd og Jnteressen for hans saa fordeelagtigt omtalte Stykke, vil samle et talrigt Publicum. Naar det Müllerske Selskab forlader os – hvilket, som vi erfare, Directeuren allerede for Alvor skal være betænkt paa – kunne vi ikke vente at faae Comedie her den hele lange Vinter, eftersom Langes Selskab nok bliver i Odense, og det Orlamundtske vil opslaae sit Vinterqvarteer i Aalborg. Efter Forlydende skal Müllers Selskab indvie det nye Theater i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Med den iaften fra Khvn, ankomne Post erfares, at Conferentsraad Fenger, Kongens Livchirurg, er i Tirsdags død, 72 Aar gammel. Jenny Lind er i Torsdags afreist fra Khvn. med Dampskibet til Kiel. En utallig Mængde bragte hende til Afsked et mange Gange gjentaget Hurra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Dampskibet Fris var ikke endnu at see ved Avisens Slutning, Aften Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Bekjendtgjørelser. At det blev min tunge Skjæbne, Natten imellem den 22de og 23de October, ved en pludselig Død at miste min elskede Mand og mine Børns kjærlige Fader Christian Christopher Venndt, Districtslæge i Ebeltoft, i hans Alders 61 Aar, bekjendtgjøres sørgeligst af hans efterladte Enke. Ebeltoft, d. 24de October 1845. Emilie Frederikke Vennde. Min kjære Søn og troe Medhjælper, Cand. med. & chirurg. Paulus Mikisch, døde i Aftes i sit 33te Aars Alder, efter nogle Maaneders vedvarende Skrantenhed og 10 Dages haarde Lidelser. - Condolence frabedes. Hørsens, den 23de October 1845. Mikisch. Træt af Dage indslumrede igaar Eftermiddags, efter kortere Tids Sygeleie, min kjære Ægtefælle, Peter Valeur, forhen Apotheker i Viborg, i hans Alders 74 Aar. Den Rolighed der stedse var Præget i hans jordiske Vandel, fulgte ham ogsaa ved Overgangen til det evige Liv. Fred med hans Stöv, Dette for mig og efterlevende Börn tunge Budskab bringes herved til fraværende Families og Venners Kundskab. Viborg, den 23de October 1845. Anna Valeur, födt Roedstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Min retskafne, virksomme Fader, Uhrmager Jens Kjeldsen, omskiftede igaar Morges, i hans Alders 68de Aar, Tiden med Evigheden. Hans Liv var i flere Retninger meget bevæget, hans Død blid og rolig. Fred med hans Støv Randers, 17de October 1845. H. Kjeldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
At vor kjære Moder og Svigermoder Cidsel Jensen, Wichmann, Enke efter afdøde Slagtermester F. T. Wichmann, blev os berøvet ved Døden den 23de dennes, i hendes Alders 68 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, d. 25de October 1845. R. Lindbard. J. D. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Theatret i Aarhuus. Mandagen den 27de October 1845 opføres: Den reisende Student, Vaudeville i 2 Acter; derefter: Nataplan, den lille Tambour, Vaudeville i 1 Act, J. Müller. af Angely.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Undertegnede er indtruffen hertil Byen med et Vox og Kunst=Kabinet, hvis Figurer ere i Legemstørrelse, som forevises i Klubben Harmoniens Locale paa Vestergade fra Tirsdag den 28de ds. Det nærmere bekjendtgjøres ved Placaten. J. Møller, fra Kjøbenhavn. Paa Grund af Mangel paa Plads, lader vedkommende Eier, ved Auction, som afholdes i Stedet No. 230, paa Graven heri Staden, Tirsdagen d. 28de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bortsælge forskjellige gode Meubler, saasom: Stole, Borde, et Sengested, et Klædeskab, et Linned Do., et gl. Klaveer, en Deel Kjøkkentøi, Porcellain og Fajange, Gardiner og Gardintøi, m.v.; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 21de Octbr. 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Tirsdagen den 28de dennes, Eftermiddag Kl. 2, og følgende Dage til samme Tid, afholdes i Aarhuus Mølle offentlig Auction over en stor Deel Ind- og Udbo, bestaaende af Stole, Borde, Kanopeer, Sengesteder, m.v. endeel Avlsredskaber, saasom: Vogne, Plove, Harver, Seletøier, Sadler og Bidsler, m.v.; en stor Deel Snedker, Tømmer- og Dreierredskaber, en Mængde Kasser, Foustager og Tønder, m. m. m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herreders Contoir, d. 20de Octbr. 1845. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Løverdagen den 1ste November næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver paa Grenaa Raadhuus afholdt offentlig Auction over Grenaa Kirkes Tiendekorn af Gammel=Sogn og Robstrup Mark for Aaret 1845, bestaaende af: 55 Tdr. 1 Skpr. 1/2 Fdkr. Rug, 63 Tdr. 1 Skp. 1 3 Fdkr. Byg og 78 Tdr. 1 Skp. 3 1/2 Fdkr. Havre : hvilket herved bekjendtgjøres. Conditionerne fremlægges ved Auctionen. Grenaa Byfogedcontoir, den 24de October 1845. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Torsdagen den 6te November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver den forhen Proprietair Flensborg. men nu Kjøbmand Carl Bentzen i Aarhuus tilhørende Jordlod N 2 Litr. 8 i Sundmarken her ved Byen, tilligemed Englodderne N 35, 141 og 142, ifølge Eierens Begjæring, stillet til Auction til Bortsalg, eller, saafremt antageligt Bud ikke skeer, til Bortleielse. Jordlodden N. 2 8 indeholder et Areal af circa 8 Tdr. 6 Skpr. Land og staaer for Hartkorn 1 Td. 3 Fdk. 1 1/2 Alb. Auctionen afholdes paa Byens Raadstue. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, med Tilføiende: at Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Hr. Hospitalsforstander Hjerrild, her i Byen. Horsens, den 23de October 1845. Ræder. Daquerreotyp-Portraiter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Hr. Bouille, Photograph fra Paris, har den Ære at anmelde for Publicum, at han agter i den korte Tid, han opholder sig her i Byen, at daquerreotypere Portraiter. Hans Attelier er i Hr. Adjunct Caröes Havestue paa Middelgaden, og er aabent hver Dag fra Kl. 10 til 2. Prisen er for hvert Portrait i større Format 4 Rbd. og i mindre 3 Rbd. Prover ere til behageligt Eftersyn i Wis rings Boglade, Adjunct Carøes Bopæl, og i Gjæstgivergaarden Skandinavien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Idet jeg forlader Aarhuus, aflægger jeg min hjerteligste og forbindtligste Taksigelse til de af mine ærede Medborgere, som i Anledning af min Afskedigelse og derved foranlediget nødtvungne Afreise fra Byen, have kommet mig saa velvillig imode. Aarhuus, den 23de October 1845. J. Jacobsen, afskediget Toldbetjent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Jmod fornøden Sikkerhedsstillelse ønskes en Landeiendom, større eller mindre, men dog ikke under 100 Tdr. Land g. M., strax - og om muligt helst med den fornødne Besætning – i Forpagtning. Man behage i frankerede Breve at henvende sig til Cand. juris Reckelmann i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
At der her i Byen er en Plads ledig for en Dyrlæge, bekjendtgjøres herved. nationen i Fredericia. Barbeer & Friseur=Stue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-25
Til mine ærede Kunders Underretning undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, at jeg fra Dato har aabnet min Barbeer= og Friseur=Stue paa Kjødtorvet, ved Siden af Hr. Gjæstgiver St. Pietro, og anbefaler mig fremdeles til Enhver som godhedsfuld vil forunde mig deres Søgning, saavel i, som ude af Huset, med den Forsikkring, at en proper og reel Behandling, samt mine Kunders Veltilfredshed, stedse vil være Formaalet for mine Bestræbelser. Ligeledes anbefaler jeg til Salg udmærkede gode huulslebne Barbeerknive, samt gode friske Blodigler. Knive opsættes for 8 Stk. B. Bygballe, Amtsbarbeer ifølge Examen ved det chirurgiske Amt i Kjøbenhavn.