Københavns Adresseavis, 1768-11-30
Da det er blevet anseet for meget skadeligt for Commercien, og at foranledige mange Uordener, at der hidindtil har været saa forskjelligt Maal, Vegt og Alen i Hertugdom met Holsteen og adskillige af de fremfarne Konger har forgieves forsøgt, at indføre eens Maal, Vægt og Alen, saa har nu Hans Majestet behaget at anordne samme, ligesom og i den Russiske Keiserlige Kronprintzes Andeel bliver udstædet en med nærværende over eensstemmende Forskrift. Altsaa er befalet og forordnet: 1) At til Korns Ind= og Udmaaling skal allene og alle vegne bruges Siellandsk Maal og intet andet, og derefter indrettes alle udfordrende Tønder, Skiepper og mindre Maal, saaledes at Tønden holder otte Skiepper, Skieppen fire Fierdingkar, Fierdingkarret to Ottingkar og Otting, karret to halv Ottinger eller Sextendeele, men Tønden, efter dens sande og rette Jndhold, 4 1/2 Rhinlandsk Cubiefod. 2) Med dette Maal skal alle Kornvahre maales, uden Top, og stryges med et Strygholt langs af Randen. Topmaal er herved aldeles afskaffet og forbudet. Kornet skal og styrtes, uden at sættes i Maalekarret med Magt, og siden hverken stødes eller trykkes sammen. Med Skieppe maae intet maales, uden hvad der er mindre end en Tønde, og intet med Fierdingkar uden hvad der er mindre, end en Skieppe. 3) Med Siellandsk strøget Kornmaal skal Bælg- og Skal=Frugter og andre Frugter maales; men Roer, Æbler, og deslige større Frugter maae optoppes maadelig Humble og Meel maae ikke maales, men skal selges efter Vægten. 4) J henseende til Viin og Brændeviin maae de vedblive det nu brugelige Hamborgske Maal. 5.) En Øll=Tønde skal holde 64 Kander, altsaa 128 Qvarteer Hamborgsk Maal, hvorefter de mindre Øllkarindrettes. 6.) For at have eens lige Vægt i det heele Land, skal den Lybske Vegt indføres overalt og allene bruges, saa at 1 Skpd. holder 20 Lispd. eller 280 Pd. 1 Centner 8 Lpd. eller 112 Pd. 1 Lispund 14 Pd. 1 Pund 16 Unzer eller 32 Lod. 1 Lod 4 Qvintin, og et Qvintin 4 Orter, hvorhos Skaalpund og Bismerpund skal være af lige Tyngde. 7.) Til Alenkrams Udmaaling skal blot allerne bruges Hamborgsk Alen med dens Afdeelinger og ingen anden. Efter dette Alenmaal indrettes og Favnemaal til Brænde. 8.) For Rigtigheds Skyld i det Siellandske Maal, skal findes af Kiøbenhavns Magistrat justerede Maal, 1 Stykke, af hvert Slags, hos Stads Magistraten i Rendsborg, og ligeledes hos Stads Magistraten i Itzehoe, som der skal forvares paa Raadhuusene. 9.) Forhemeldte Stads Magistrater skal efter de Siellandske Korn-Maale=Kar lade forfærdige rigtige Korn Maale=Tønder og mindre Maal, som skal Anthoriseres med et Stempel eller Tegn, hvoraf et skal indeholde det Kongelige Chiffre, og det andet Stads=Vaabenet, samt Begyndelses Bogstavene af dens Navn og overlade dem for Betaling til enhver, som forlanger samme. Alle Undersaatter i Hertugdommet Holsteen skal paa et af Stederne enten kiøbe deres Maale=Tønder og mindre Maale=Kar, eller og lade deres havende Korn-Maale=Kar derefter indrette og Anthorisere og stemple 10.) Viin= og Øll Maale kar, som ved Kiøb og Salg bruges i Hertugdommet Holsicen, samt Vegt, Vegtskaale, og Bismere, saavelsom Alne skulle iligemaade tages hos Magistraten i en af de to Stæder Rendsborg og Jtzehoe. eller og der præsenteres til Justering, Regulering og Stempling; thi er og til saadan Ende foranstaltet, at der paa begge Steder findes Forraad af fornødne Maale og Veg ter, som ere justerede. 11.) Det staaer enhver frit for, enten at kiøbe Vegt og Maal af nye paa noget af de to Steder, eller at lade samme selv forfærdige og der præsentere til Justering; men naar saadanne ey befindes accurate, kan de ey ventes at vorde authoriserede eller Stemplede, men at erklæres for ubrugbare og casseres. Derhos er og befalet alle Haand værkmænd, som forfærdiger Maal og Vegt, endog til privat Brug i Huusholdninger, at de under vilforlig haard Pengestraf, retter sig efter de i denne Forordning foreskrevne Maal og Vegter. 12) Paa det man kan vide, hvad der for Maal og Veg og sammes Justering og Stempling skal betales til Magistraterne i forbemelte to Stæder, saa skal den foreskrives en Taxa som offentlig skal bekiendtgiøres. 13.) Denne Forordning tager sin fuldkomne Begyndelse med den første Maii tilkommende Aar 1769, da enhver imidlertid anskaffer sig de ordinerede Vegt og og Maal, og siden skal al Handel og Vandel, saavel i stort som smaat, skee med de her ordinerede Maal, Vegt og Alne, uden at noget andet Slags maae taales eller bruges. 14.) Nærværende Forordning skal paa det nøiagtigste udøves; og skal alt, hvad paa anden Maade selges eller kiøbes, strax confisceres, og desuden skal den, som betiener sig af anden Vegt, Maal eller Alen, bøde 50 Rdlr. og hos hvem noget andet Maal, Vegt, eller Alen findes, han skal bøde 25 Rdlr., om endskiønt det ikke kan ham overbevises, at have brugt samme, og hvo som slutter nogen Contract eller Forening paa andet Maal, Vægt eller Alen, skal bøde 20 Rdlr, hvilket er Straf for hver af Contrahenterne. 15) Fremmede Kiøbmænd og Kræmmere, som kommen til Market, maae ligeledes, under 20 Rdlrs Straf, intet andet Maal, Vegt eller Alen bruge, og om de endskiøndt fører samme med sig, saa skal de dog, under 5 RdlrøStraf, lade samme stemple, førend de maae bruge det; ligesom ingen overhovedet maae bruge noget ustemplet Maa Vegt eller Alen i Handel og Vandel under 5 Rixdalers Straf. 16.) Tiender og Afgivter, som hidindtil ere leverede med andre Maal, end det forbeskrevne Siællandske, skulle reduceres til samme, og derefter nøye undersøges og bestemmes, hvorover skal forfattes Reductions=Tabeller. 17.) Amtmænd, Landfogder, Magistrater og alle Ovrigheds=Personer, anvises og befales, at have allevegne nøye Jndseende med denne Forordnings Efterlevelse.