Viborger Samler, 1779-05-24
Besvarelse paa Spørgsmaalet. Om Muldvarpers Ødelæggelse i Samleren Nr. 14 dette Aar. Til at eftersætte og ødelægge Muldvarper er følgende bekiendt og tillige med Nytte forsøgt. 1) Vi veed, at disse Dyr parre sig mod Enden af Vinteren og bære ikke længe; J Maji Maaned finder Hos der man allerede mange af deres Unger, og hver Yngle Dræt bestaaer gjerne af 4 eller 5 Unger, og man kan skiælne temmelig let oven paa Jorden, under hvilke Muldskud de føde; Thi disse ere meget konstige, gemeenligen tykkere og meere ophøiede end de andre. Man maa snart tænke, at disse Dyr yngle meere end eengang om Aaret, thi man kan finde deres Unger fra April indtil August; Men nogle kan maaskee parre sig sildigere end andre. Man kan fange dem tillige med deres Unger, naar man graver rundt omkring deres Fødested en Grøft; men som Muldvarpen flyer ved mindste Allarm, og stræber at bortføre sine Unger, maa der være tre a fiire Mænd, som, ved at arbeide alle tillige med Spaden, kan borttage det heele Muldvarpe=Skud eller Tue, eller gjøre en Løbegrav rundt om i et Øieblik, og saa derefter oppebie Muldvarpene ved Udgangen, og bemægtige sig dem. 2) Muldvarpe=Tuer, som findes paa Ager, Eng, eller i Haver, maa i denne Tiid alle tilgraves, saa forvildes de, og grave i dette Aar ikke meere paa samme Sted, eller slaae ulæske Kalk i deres Huller, da vige de. 3) Man kan og lade gjøre Fælder i Form af en Kegle af Elle Asp= eller Birketræe, som indbores inden udi med et stort Hiul=Naur, indtil 3/8 Deel af Keglens Længde, denne Kegle beslaaes paa Enden med en liden tynd Jern lige, som gaaer og indlad i Keglen, men kan ikke gaae gaae eller aabnes udlad, naar Fælden saaledes er færdig, bores et lidet Hull i den smale Ende, hvori stikkes lidet af en Pastinak=Roed, samt gnides vel for Enden med Pastinak-Blade, paa den Tiid, man kan have dem; dog maa man vogte sig, at man ikke tager med Hænderne frem for Mundingen, af Fælden, thi det kan Muldvarpene lugte, og flygte da bort. Man tager en Spade, og rager den Jord til Side, som Muldvarpen nylig har opkastet, sætter Fælden derover, saa den staaer jevnt med og imod dens Gang, eller lægger den horizontal derimod Naar saa Muldvarpen kommer og vil sin Vei frem, kiender den Lugten af Roden og støder Lugen op, trænger sig ind i den udhulede Kegle, og Lugen falder strax til og lukker, og Muldvarpen fanges; og paa denne Maade ere mange af disse Dyr fangne. 4) Man nedgraver og Flynderhoveder i deres Gange og Huller, hvorved de bortdrives. 5) Man kan og gesvindt opkaste dem med en Spade, naar man seer, de ere i Arbeide med at opkaste Mulden, som best skeer ved Solens Opgang; thi de opkaste gjerne Mulden, kort førend Dugen falder, eller for Veirliget vil forandre sig. Uden Tvivl drives de dertil af de varme Dunster, der opstige af Jorden, og foraarsage den paafølgende Forandring i Veirliget. Derfore begynde de gjerne i Martii Maaned at opkaste, saasnart Jorden optoer og dens Dam nog Dampe og Lufthuller aabne sig, ja og saasnart det milder noget i Luften, som og heele Aaret igiennem, men meest om Foraaret og Sommeren. 5) De kan af Jorden uddrives ved et Stykke antændt Svovel, lagt i Mundingen af deres Løbehul; dets Røg nedfarer igiennem deres Gange, som i en Skorsteen, for hvilken Rog de stedse flye eller styrte. 6) De fordrives og, hvor man i Haven saaer Coriander. - 8) Nedgraver man i Jorden en tom Tønde saaledes, at den øverste Bund bliver lige med Jorden; paa Bunden giøres et Hul og derudi sættes en lang Stang, som fæstes ved et mindre Hul i den nederste Bund, i Toppen af Stagen sættes et Fløi eller en Veirhane, som ideligen klapper og slaaer, naar den ved Vinden bevæges, og giver dermed igiennem Stagen i Tønden en Lyd, som i en Mølle, denne Lyd, som høres overalt, foruroliger Muldvarpene, som nødsages derover til at rømme og henpakke sig til et andet Sted, hvor de kan finde meere Rolighed i deres Arbeide. 9) At plante Munke=Løg i Nærheden, kan maaskee nok fordrive dem, men det er ikke tienligt at befænge sin Grund med denne giftige Urt. Men i den Sted kan man lade sætte hist og her i sine Beder een eller to Hvidlog, hvilke ere og værd at have i Haven for deres adskillige Nytte, og Lægedoms Kraft; Deres Lugt skye Muldvarpene. 10) Man fordriver dem og ved at til stop stoppe deres Gange enten med Kalk, Svinemog, og den suure Samling, som udkastes af Kiøkenet; det er modbydeligt for dem. 11) Man kan og paa de Steder, hvor de opholde sig, nedgrave Glas, hvilket de skye, fordi de derpaa skiere deres Fødder. 12) Man kan og sætte en Krukke i Jorden nær under deres Løbehul, som er neden til vid og for oven noget ængere, og derudi lægge en død Tusse, eller Frøe, eller en levende Muldvarp, hvorefter Muldvarpene søge og lokkes i Krukken; eller man lægger deri en død Fugel, eller Hone, eller Due, eller hvad man kan faae. 13) Lad en levende Kræbsslippe ind i deres Gang, og stop for den. Deres Nytte. 1) Drager man igiennem en levende Muldvarp en rød Silketraad, Snor eller Liste, bruges slig en Traad af nogle til at binde om Halsen, naar de deri have ont af Børne=Kopper; det giør, at Halsen inden og uden bliver frie. 2 Deres Skind beredet er et ypperligt Foder. Deres Blod agtes got til at faae Haaret igien til at voxe. 4) Det er og nyttig for mange Slags Svagheder og Tilfælde paa Huden, saasom f. Ex. det læger Saar, der sætte sig ved Neglerødderne. Tvertimod. 5) Hielper dens Feet til at lade falde den alt for store Mængde Hoved=Haar, 6) gam 6) Gamle Koners Raad for Børn, der ei kan ligge tørt, er en Suppe (Bulion) af Muldvarpe. G. H. B. Middel mod brede og dybtliggende Bryst Vorter.