Berlingske Tidende, 1790-03-19
AVERTISSEMETS. Jusikens Jndflydelse paa det menneskelige Hierte er almindeligen erkiendt. Jo større den Gienstand, hvorpaa Musiken anvendes, og jo værdigere det Sted, hvor den anvendes, des kraftigere, des frugtbarere blive de Virkninger og Følelser den frembringer. Dette er Aarsagen, hvorfor Religionen, hvis Æmner alle ere store og salige, stedse virker paa Sielene med overordentlig Kraft, naar den paa værdig Maade understøttes af Musiken. Hvo kan altsaa høre Musiken prise den Almægtiges Under, uden tillige at rystes af hellig Frygt og Ærbødigheder, i det man saaledes hører ligesom Herrens Redsler at bebudes igiennem Jnstrumenter, nes Lyd? Hvo kan høre Musiken fortolke den Frommes Hierte, lige Deeltagelse i Broderens Kummer, uden tillige at føl sit hele Inderste antændt af denne Gnist fra Himmelens Jld der gyder sig ud igiennem alle vore Aarer, og byder os at aabne vore Arme, for at omfavne alt, hvad der heder lidende og ulykkeligt Menneske. Men frem for alt, hvo kan høre Musiken lovsynge Forsoningsværkets høie underfulde Foranstaltning, og saaledes høre Musiken lovsynge den, der fra Evighed var Menneskeslægtens milde, naadige, albarmhiertige Fader, uden tillige at føle Sielen giennemhævet at unævnelig Henrykkelse, Øiet løbende over af Taknemlighedens blideste Fornemmelser, og sit hele Væsen forvandlet til idel Gienkierlighed og idel Gudsfrygt? Ligeledes kan det ikke heller seile, at jo værdigere Stedet, hvor saadan Musik opføres, med des uimodstaaeligere Magt vil den da tale til Hiertet. Men, da neppe gives Steder i dette Øjemeed mere passende, end Templerne; saa kan man desaarsag neppe ønske at høre opførte enten Passionsoratorier eller andre saadanne Musikarter heller, end i disse til Gudsdyrkelsen egentligen helligede Bygninger, især, naar tillige andre gudelige Hensigter kunne derved opnaaes og fremmes. Slige og maaskee flere lignende Betragtninger var det rimeligen, som i forrig Aar bevægede Styrerne for Helliggeistes Sogns Pleie=Con mission til at lade opføre i Sognets Kirke et Passionsdratorium, Sognets Fattige til Beste. Samme MenneskekierligMand Hr. Urtekræmmer Casse, som med saa megen Jvestod hine bi i at udføre dette gode Anslag, har med lige roesværdige Jver i Aar paataget sig, at være os undertegnede behielpelig i samme Anslags Fuldbyrdelse til Gavn for det og betroede Fattigvæsen. Dette ædle Tilbud have vi med sa megen mere Frimodighed og Taknemmelighed modtaget som vi ei have hørt, at Musiken, i forrige Aar opført udHiliggeistes og St. Nicolai Kirker, har hos de svagere Tan kende opvakt den Sensation, man maaskee befrygtede. Da desuden ikke allene Hs. Majestæt Kongen har tilsmillet os sit allernaadigste bifald, men os tillige er givet Haab om den Kongelige Huses høie Nærværelse ved saadan i Frue Kirke til Palmesøndag den 28de Martii og Skiærtorsdag den 1ste April berammet Concert; saa er det, vi herved indbyde alle Menneskevenner i Almindelighed og vort Fattigvæsens Velyndere i Besynderlighed, ved deres Nærværelse og kierlige Understøttelse at befordre det hermed tilsigtede Øiemeed. Ligesom vi ogsaa forhaabe, at enhver, der i Frue Kirke har leiet enten Pulpitur eller Stolestade, vil, langt fra med Misfornøielse, men heller med Glæde, paa disse 2de Dage afstaae Brugen af samme til desto mere Beqvemmelighed fordem, som bivaane denne gudelige Scene, og til desto mere Nytte for dem, som Scenens Foranstaltning kommer tilgode. Jndladelsestegnet koster for hver Person 1 Rdlr., og kan fra Onsdagen den 24de dennes behageligen afhentes hos Hr. Urtekræmmer Casse paa Hiørnet af Brolægger= og Knabostræde No. 112, og undertegnede Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkonsten, samt hos Forstanderne, Hr. Farver Schow paa Frederichsberggaden No. 205, Hr. Jsenkræmmer Bentzen paa Hiørnet af Nørregaden og Klædeboderne, Hr. Urtekræmmer Lyngbye paa Hiørnet af Frederichsberggaden og Bakken No. 224, og Hr. Brygger Bech paa Nørregade No. 46. Kl. 5 1/2 om Eftermiddagen aabnes Kirkedørene, og ilukkes, saasnart de Kongelige Herskaber ere ankomne. Saa lidet som vi befrygte, at vi med denne Foranstaltning, der allerede længe siden har været brugelig i andre christne Lande, give den svagere Broder Anledning til Forargelse; saameget smigre vi os derimod med det Haab, at en Pleieanstalt, der i ingen Henseende kan fortiene enten Uvillie eller Mishag, at en Pleieanstalt, der har opvakt Tanken og flere saadanne høistnødvendige Indretninger saavel i Hovedstaden, som Provindserne, at en Pleieanstalt, der i Betragtning af og fentligen bekiendte og gyldige Aarsager ei endnu kan have erholdet den fornødne Styrke, vil ved denne Leilighed ikke savn Velyndere, som ædelmodigen bidrage til sammes Tarv og ydermere Vedligeholdelse. Dette vort Haab er saa meget mere grundet, som enhver veed, hvad der kan forventes at en Componist og Musikdirecteur, som Hr. Capelmester Schulz samt af det kongelige Capel bestaaende af Kunstnere og Kunstnerinder, hvis Talenter ere almindeligen agtede og yndede Frue Sogns Pleiecommission, den 19de Martii 1790. Bast. Læssøe. Hansen. Glasing.