Aalborg Stiftstidende, 1831-03-30
Jtalien. Østerrigerne have ikke rykket videre frem og følgelig bestaaer Oprørsregeringen i Bologna endnu. Den gjør Ord af at have Tropper i Tusindeviis, ja selv hundrede Tusinde, paa Benene; men det synes ellers som Jtalienerne ingen rigtig Lyst have til at tage sig alvorligt af Sagen, hvilket vel kommer af, at de intet fælleds Formaal og intet fælleds Overhoved have. J Spidsen for Oprørerne i den nedre Deel af Kirkestaten staae to Sønner af Ludvig Bonaparte og sammensætte en betydelig Hær. General Zucchi, som fra det Østerrigske Jtalien gik over til Moden og der overtog Commanden over Oprørerne, er flygtet med nogle Tropper og nogle faa Kanoner til Bologna. - De Franske Tropper ere endnu ikke rykkede over Grændsen, men man troede, at det snart vilde skee. Jacques Lafitte, der nu har nedlagt den Franske Finantsminister=Værdighed, beskrives som en ved Talent, Rigdom og Retskaffenhed lige udmærket Mand. Han er født i Bayonne, 1767 og gjorde ved Stræbsomhed sin Lykke i Banquierhuset, Perregaux, (Senator.) Han blev Chef for dette Huus 1805 og hævede det til et af de første i Frankrig. 1809. udnævnte Regjeringen ham til Under-Directeur for Banken og 1814 til Over-Directeur. Han forestod denne vigtige Post uden at ville tage imod den med samme forbundne Gage. Ogsaa blev han 1809 Præsident for Handelskammeret i Paris, 1813 blev han Dommer i Commerce=Tribunalet. Da i 1815 Frankrigs Credit ster paa en meget farlig Spidse, gjorde han et Forskud af 2 Millioner som var til stor Gavn ved den Pariser Capitulation. Jligemaade har Frankrig hans Jndsigt at takke for at Statens Credit ikke vaklede noget Øieblik trods Byrden af Krigsudtællingerne. Men da Lasitte paa den venstre Side af de Deputeredes Kammer havde modsat sig de blinde Absolutisters Anmasselser, Undtagelseslovene og Geistlighedens mod Forfatningen stridende Fordringer, saa blev han forhadt af Ultraerne og fordægtig for Hofpartiet. Han tabte 1819 Bankens Direction, som Hertugen af Gaeta modtog med en betydelig Gage; dog blev 1822 een stemmen igjen overdraget til ham Forretningerne som Regent de la banque. Fortræffelige Taler i Kammeret, tildeels holdne paa staaende Fod, havde her ligesaavel stadfæstet hans Talent som hans Forretningsblik, især i Finantsvæsenet. Med Eftertryk talte han om de afskyelige Optrin i Paris 1820, da den unge Lallemand blev skudt paa Gaden af en Skildvagt, og Oldinger, Børn og Kvinder bleve redne overende at Gensdarmer. J Mødet for 1824 blev han ikke valgt paa ny. Ved hans Begunstigelse af Rente-Reductionen syntes han at have tabt i Popularitet. Han havde nemlig, tilligemed Baring og Rothschild i London afsluttet med det Franske Finantsministerium en Overeenskomsk, hvorved de 5 Procents Gjeldsbeviser blev omskabte til 3 Proc. rentebærende; denne Afslutning skeete til 75 Pct. De Deputeredes Kammer antog denne Forandring, men Pairskammeret forkastede den. For nu deels at vise det love og hensigtsmæssige samt nyttige og antagelige af denne Plan, og deels for at retfærdiggjøre hans egen Deeltagelse i den forkastede Plan, skrev han sin for Finantsvidenskaben i det hele meget vigtige: Reflection sur la reduction de la rente et sur Letat du credit. (Paris 1824, 2det Opl.) Hvor stor den Tillid er, Lasitte nyder, beviser følgende. Da Ludvig den 18de maatte flygte 1815, overgav han ham sin Privatformue i Forvaring; 3 Maaneder efter viste ham Napoleon, i samme Stilling, selv samme Tillid og fra St. Hele udnævnte han ham til hans Testaments Fuldbyrder. Saaledes som nu Napoleon i de 100 Dage havde respecteret Kong Ludvigs Privat-Eiendomme, saaledes respecterede ogsaa siden Ludvig Keiserens Eiendomme, og lagde intet Hinder i Veien for Fuldbyrdelsen af hans sidste Villie, skjøndt det ikke manglede paa Mænd, der tilraadte andre Forholdsregler og ikke vare utilbøielige til at holde det for en Brøde hos den ædle Lasitte at han havde beviist den fordums Keiser samme Tjeneste som han tidligere havde beviist Kongen i Gjenvordighedens Tid. Blandt Lafittes Fortjenester maa ikke forglemmes hans store Velgierninger imod Fattige.