JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-06-15
2. Udbye og Ørslev Sognekald i Sjællands Stift. Gl. Angivelse 350 Rd., Embedets Jndtægter ere nu følgende: 1) Korntienden udgjør 49 Tdr. Rug, 121 1/2 Tdr. Byg, 88 Tdr. Havre og 11 Tdr. Erter. 2) Qvægtiende og Smaa redsel: 60 Gæs, en Snees Æg af hver Gaard og omtrent 52 Rbd. 3) Refusion 6 Tdr. 5 1/2 Skpr. Byg. 4) Af en Annergaard svares 2 Tdr. 4 Skpr. Rug, 13 Tdr. Byg, 3 Tdr. Havre, 6 Rbd. 4 Mk., en Kjøbenhavnsreise og 12 Favne Brænde. 5) Af nogle Mensalhuse 142 Arbeidsdage og 13 Rbd. 6) Af en Gaards Jorder i Græsbjerg betales 6 1/2 Skpr. Byg. 7) Offer og Accidentser omtrent 280 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. med et Areal af 40 Tdr. Land. Militair Hest holdes. En Bygningsgjeld til Rest 105 Rbd. bliver at forrente og afdraae. 3. Hvidding Sognekald i det Tørninglehnske under Ribe Stift. Gl. Angivelse 25 Rd., har nu følgende Jndtægter; 1) Korntienden 36 Tdr. Rug, 68 Tdr. Byg og 3 Skpr. Boghvede. 2) Qvægtienden omtrent 16 Lam og hver 15de Griis som tillægges. 3) Smørbord 6 Fjerdinger Smør. 4) Smaa redsel 42 Brød, 20 Snese Æg, 1 Maal Melk af hver Gaard, 5) Offer og Accidentser 176 Rbd. 6) Af et Huus m. m. 5 Rbd. 7) Præstegaarden er ansat til 4 Ottinger. Fornødent Brændsel haves. Af Enge gives 27 Demath Marsk grund. Til Ribe Cathedralskole svares 4 Rbd. Enkevension blivet at udrede. J Jndløsningssummen for Præstegaarden, som fastsættes ved Taxation, afgaaer 672 Rbd., for hvilken Sum Jorder i sin Tid ere bortsolgte fra Præstegaarden. Jfølge allerhøieste Resolution af 5te December 1824 skulle de herefter beskikkede Præster i Tørninglehn finde sig i den Forandring, som ved en tilkommende almindelig Regulering af Tiendevæsenet maatte bestemmes i Henseende til Ydelsen af Tienden.
Viborger Samler, 1840-06-15
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 3die Junii, "Agger Kanal, N. Jensen af Føhr fra Hamb. til Thisted, ballast. Chr. B. Krogh fra Christianssand til Thisted med Trælast. Den 5te J. P. Klovborg fra Klitmøller til Thisted med Havre. B. C. Petersen fra Christiansand til dito med Trælast. – Udg. Den 2den: P. Toft af og fra Skive til London med Byg. L. C. Andersen fra Thisted til Christianssand med dito. N. Stephansen af Aalborg fra Lemv. til Engl. med Been. N. P. Madsen fra Skive til dito med dito. M. H. Jessen fra Struer til Newc. med Byg. N. H. Ankersen fra dito til Altona med Skind. T. Torkildsen fra Lemv. til Christians med Korn. P. Johnsen fra Skive til Grimst. med dito. M. Petersen fra Struer til Mandal med dito. G. Gundersen fra dito til Christiansand med dito. M. T. Salvesen fra Lemvig til Mandal med dito. T. Tønnesen til dito m. dito. Den 3die H. Junge fra Nykjøb, til London med Havre L. Gundersen fra dito til Arendal med Byg. J. Jacobsen fra dito til Grimst. med Rug. Den 5te: S. L. Alstrup fra Skive til England med Havre og Byg.
Viborger Samler, 1840-06-15
Reisende. med Færgefart. fra Kallundborg til Aarhuus, d. 10de Juni, Proprietair Kastrux, Frøken Jacobi; Hr. Møller; Madamerne Olsen og Holm; Gartner Olsen, Karlen Michelsen; Baron af Adeler; Skorsteensfeiersvendene Rese og Franke Proprietair S. Hastrup, Kjøbmand Ettrup; Træskohandler Rosenberg; Consul Bache. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 11te Juni Biskop Øllgaard med Frue og Pleieson, Proprietairerne C. Rosborg og Ring; Handelsbetjent Kjerbye; Cand. med & chirg. Chr. Weis; Lieutenant v. Rahr; Frue Admiralinde de Bardensleth med Dattersøn, L. Güldencrone, og Kammerpige; Enkefru Lautrup, Proprietairerne Juul og P. J. de Reergaard; Forvalter Warburg; Birkedommer Lund, nogle Bønder og Soldater. Med Jahnsens Paquet Nr. 1 til Kjøbenhavn: Proprietairerne S. Bruun; J. A. Borring og M. H. Borring; Capt. Palludan, Kjøbmand L. A. Jahnsen; Fru Fog; Mad. Jensen; Jomfruerne Fugl og Hansen.
Viborger Samler, 1840-06-15
Med Dagvognen fra Viborg til Aarhuus, den 14de Juni, Contoirist Dahl; Fuldmægtig Thaarup; Sergeant Sindberg; Værtshuusholder Bertelsen; Fru Olsen; Jomfru Olsen. I
Viborger Samler, 1840-06-15
AVERTISSEMENTS. Med dyb Veemod tilkjendegives fraværende Familie og Venner, at det behagede den algode Gud Onsdagen den 10de dennes om Morgenen at bortkalde fra dette Liv, ved en blid og rolig Dod min elskede Moder Edel Helene Margrethe Svitzer, født Dyhr, i hendes Alders 78de Aar. Falslev Præstegaard, den 12te Juni 1810. lanne Svitzer.
Viborger Samler, 1840-06-15
At Bankcomptoiret, i Anledning af Bøgernes Afslutning og Regnskabets Opgjørelse, vil være lukket fra Løverdagen den 27de Juni indtil Tirsdagen den 30te Juni, begge Dage inclusive, saa at ingen Expeditioner i denne Tid finde Sted, og at det igjen aabnes Onsdagen den 1ste Juli, bekjendtgjøres herved. Bankcomptoiret i Aarhuus, den 12te Juni 1840. Chr. Otterstrøm. Fabricius.
Viborger Samler, 1840-06-15
J indeværende Aars Omslagstermin ville Pakkeposterne fra Kjøbenhavn og Aalborg indtræffe i Viborg, saaledes: Pakkeposten fra Kbhavn af 20de Juni indtræffer den 21de Juni Dito - dito af 27de – 1ste Juli Dito Aalborg af 17de – 18de Junii. Dito - dito af 24de – 25de Juni hvilket herved, ifølge den kongelige Generalpostdirections Ordre, bekjendtgjøres. Viborgs Postcomptoir, den 5te Juni 1840. Hansen. Summer paa 700 og 1000 Rbd. ønskes i anstundende Termin tillaans imod betryggende Sikkerhed. Adresse-Contoiret anviser.
Viborger Samler, 1840-06-15
Classelotteriesedlers Fornyelse til 4de Classe, bedes behagelig erindret inden den 27de Junii. P. Gjølbye.
Viborger Samler, 1840-06-15
Lottosedlers Fornyelse til 4de Classe i min Collection bringes herved i behagelig Erindring. Skive, den 13de Juni 1840. L. Schjørring.
Viborger Samler, 1840-06-15
Uldmarkedet i Kjøbenhavn afholdes overeensstemmende med tidligere Bekjendtgjørelse paa Søetatens Proviantgaard
Viborger Samler, 1840-06-15
Mandag og Tirsdag den 15de og 16de Juni d. A.
Viborger Samler, 1840-06-15
De som til dette Marked agte at bringe større eller mindre Partier Uld, og som enske disse oplagte i Pakhuse, ville behage at dermed melde sig paa Hr. OverkrigscommissaiNyelands Contoir paa Proviantgaarden, hvor forøvrige paa Markedsdagen ogsaa Plads vil blive anviist for de Vogne, som bringe Uld til Markedet uden at læsse af. Listen over de Partier som attraaes solgte, fremlægges i den merkantilske Forenings Locale i Børsbygningen og paa Markedet. For ved denne Liste, under det løbende Nummer, der gives hvert enkelt Partie, derom at kunne give saa nøiagtig Oplysning som muligt, anmodes de, som sende Uld til Markedet, at meddele den, der fører Listen, den fornødne Oplysning.
Viborger Samler, 1840-06-15
Da det saavel for Kjøberne som for Sælgerne, er ønskeligt at kjende Omsætningen paa Markedet, saa anmodes ligeledes om, at lade anføre paa Listen, naar Salg har fundet Sted. Der er jerget for, at der paa Markedet vil findes et tilstrækkeligt Antal Arbeidere til at udføre det der forefaldende Arbeide for billig Betaling, og kan Veining af Ulden foretages uden Afgift. Kjøbenhavn, den 2den Juni 1840. Uldmarkeds Committeen. Saffian i alle Farver, og sort laqueret Læder til Skomagerarbeide faaes atter hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-06-16
No. 94. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-06-16
Kongelig allerne privilegeret. Stolidende. OvorForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. KrigsassernernerænTirsdagen den 16de Juni 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiz og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-06-16
Udenlandske Efterretninger. Orienten. J en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Correspondentartikel fra London af 29de Mai fremsættes. den Formening, at det orientalske Spørgsmaal fjerner sig mere og meere fra dets Opløsning. Den forsøgte Jsolering er aldeles mislykket, og Spørgsmaalet viser sig saaledes, at det synes at gribe dybt ind i alle Staters Forhold. Det er ikke lykkets den utrættelige Lord Palmersion at vinde det britiske Ministerconseil for sine Anskuelser. Ministeriets Mistillid til Rusland frembyder en uovervindelig Hindring imod enhver oprigtig Forening imellem Rusland og Storbritannien. – Jndskrænket til sig selv, formaaer England ikke at indlade sig paa en bevæbnet Jntervention i Orienten. Alt hentyder paa, at Whigministeriet maa opgive Porten. Det nuværende Conseil er, for at sontenere sig, nødsaget til at vedligeholde Alliancen med Frankerig, og dette Rige forstaaer at benytte sig af Omstændighederne. Men kan Ministeriet efter det stolte Sprog, det har ført her, i Alexandrig og i Constantinopel, give Porten til Priis, og tilintetgjøre Englands Agtelse i alle omanske Lande?
Viborger Samler, 1840-06-16
Alexandria, den 16de Mai. Man er her af den Mening, at de Tvangsmidler, hvormed de europæiske Magter true, neppe i Aar ville komme til Udførelse. Den viser sig nu mere og meere tydeligt, at Tyrkernes Angreb ifjor kun vil paaskynde det tyrkiske Riges Tilintetgjørelse, Man vover ikke at gjøre noget alvorligt Skridt imod Mebemed Ali, og Tilstanden i de tyrkiske Provindser bliver stedse slettere.
Viborger Samler, 1840-06-16
Constantinopel, den 20de Mai. Her hersker den største Forvirring. Alle, med Undtagelse af Chosrew og Reschid Pascha, have tabt Tilliden til de fremmede Repræsentanters Forsikkringer; ved Nølerie og Mangel paa Aandsnærværelse ere Anliggenderne bragte i en saare slet Forfatning. Dette vilde ikke have været Tilfældet, dersom man for Tyrkiet havde lagt andet end tomme Ord paa Vægtskaalen. Grev de Pontois hoverer; han har skaffet Vicekongen det mægtige Parti, der nu understøtter ham. - Lord Ponsonby indseer, at man ikke længere tør opsætte de besluttede Operationer imod Ægypten. Foranlediget ved Reschid Paschas indstændige Forestillinger, har han afsendt med den her stationerende engelske Krigsdampbaad Depescher til sin Regjering, for at formaae denne til at udføre de allerede for længere Tid siden fattede Beslutninger.
Viborger Samler, 1840-06-16
Det hedder i en anden Skrivelse fra Constantinopel af 20de Mai, at den politiske Horizont stedse meere og meere formørkes. Halil Pascha er gaaet overtil Vicekongens Parti. Hans store Jndflydelse, hans mægtige Forbindelser true nærmest Storveziren; men de tjene og til at gavne det ægyptiske Parti. Halil behersker i Forening med Valide Sultana Hovedstaden. Halils Plan gaaer ud paa at slutte Fred med Vicekongen a tout prix. Paa en snild Maade har det ægyptiske Parti vundet Tilhængerne af det gamle System. Frankerig. National og Courr. frang, ere utilfredse med Valgene af Præfecter; hiin Journal troer at see en altfor stor Føielighed imod Hoffet, og denne finder, at manikke er gaaet rask nok til Værks; den vil, at Regjeringen skal afsætte alle de Præfecter og Underpræfecter, derikke ere erklærede og bestemte Tilhængere af den venstre Side. Den ministerielle Constitutionel erklærer derimod, at den skeete Forandring viser Regjeringens faste Beslutning: at forbedre Administrationen. Denne Journal udhæver isærdeleshed den Omstændighed, at det er den første Gang, at man i en Kammersession har bragt en saa vigtig Forholdsregel istand. – Af de interessante Debatter i de Deputeredes Kammer den 7de Juni maae vi indskrænke os til Følgende: Gen. Bugeand er dristig nok til at ville forsvare Tractaten i Tafna. Thiers erklærer, at Stormen paa Høien ved Teniab er en af Frankerigs skjønneste Vaabenbedrifter. Han klager over den Dadel, man bestandig har udtalt angaaende Marschal Valees Operationer. "Man maa aldrig," sagde han, "dadle en Feltherres Foretagender, naar han er i Felten. (Vedholdende Bifaldsyttringer.) Han (Thiers) var langt fra med Bugeaud at erklære det første endte Felitog for ulykkeligt. Medeah vilde ikke vorde forladt af den franske Hær, faaledes som det i sin Tid havde været Tilfældet med Temen; man vilde i Medeah efterlade en Krigstyrke, tilstrækkelig til ei alene at forsvare Staden, men endog til at udbrede sig udenfor Stadens Mure. Jøvrigt erklærede han, at Regjeringen vilde med Alvor sysselsætte sig med Algiers Colonisation; som det meest passende Middel dertil ansaae kan det af Gen. Rogniat gjorte Forslag: at omgive Provindsen med en fortløbende Forskandsning; dette Arbeide, der vilde beskytte Algiers Gebeet imod Arabernes Jndfald, udkrævede en Sum af 8 Mill. Fres.
Viborger Samler, 1840-06-16
Nyeste Postefterretninger. Orienten. Augsb. Allg. Zeitung meddeler os fra Constantinopel (24de Mai, den vigtige Efterretning, at Storveziren Chosrew Pascha er styrtet af den afsatte Halil Paschas Parti. Saaledes er da nu det af den afdøde Sultan Mahmud indsatte Triumpirat, gaaet til Grunde. En Mand af indskrænkede Evner, Ferik Achmed Pascha, er udnævnt til Storvezir. Achmed skal om kort Tid formæles med Sultanens Søster. Den styrtede Chosrew ansees for at staae i Spidsen for det mægtige russiske Parti, man vil i den sidste Tid have gjort vigtige Opdagelser med Hensyn til den afsatte Storvezirs udenlandske Forbindelser. Men hvo formaaer vel i den herskende Forvirring at adskille Bagvaskelse fra Sandhed,
Viborger Samler, 1840-06-16
Stridighederne imellem England og Neapel.
Viborger Samler, 1840-06-16
Fra den italienske Grændse, den 31te Mai. De Hoffer, til hvilke Siciliernes Konge have henvendt sig for at bevise sin gode Sag i Svovlmonopolstriden, have næsten eenstemmig givet det Svar, at de ikke kunne indlade sig paa det egentlige Retsspørgsmaal; men at de fra det politiske Standpunct, i Betragtning af den i Jtalien og isærdeleshed paa Sicilien herskende Gjæring, ikke kunne andet end give Kongen det venskabelige Raad: at bilægge Sagen i Mindelighed. – Englands uforholdsmæssige Krav paa Erstatning skal endnu være den væsentligste Hindring for Anliggendets Udjævning.
Viborger Samler, 1840-06-16
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-06-16
Naar H. M. Kongen har behaget at iføre Sig Allerhøistsammes Salvingsdragt, hvorved Overkammerherren er tilstede, begiver Hs. Maj. Sig, med begge Ordenskjæder paa Karpen, Kronen paa Hovedet, og Sværdet ved Siden, indtil Hs. M. Dronningen, det, ligeledes i Salvingsdragt, modtager H. M. Kongen. Slædet paa Hs. Maj. Kappe bæres herved af 2 Riddere af Clefanten. Allerhøistsamme paasætter Selv Hs. M. Dronningen Kronen, der bæres paa en rød Fløiels Pude af Overkammerherren. Naar H.M. Dronningen saaledes af H. M. Kongen har modtaget Kronen, behager det H. Maj. atter at vende tilbage til Sit Cabinet, for dernæst i den fulde Salvingsdragt, med begge Ordenskjæder paa Kappen, Kronen paa Hovedet, Sværdet ved Siden, det Kongl. Scepter i den høire og Rigsæblet i den venstre Haand, at begive Sig til Audientsgemakket, hvor Allerhøistsamme tager Sæde paa Thronen, og naar det derefter allernaadigst tillades, blive de Kongl. og fyrstl. Prindser, samt Alle til den 1ste Classe i Rangen henhørende, og Storkorsridderne af Dannebroge, indladte i bemeldte Gemak, hvortil Dørene aabnes af Ceremonimesteren. Paa samme Tid begiver H. M. Dronningen Sig, ligeledes i fuld Salvingsdragt, med Kronen paa Hovedet, samt iført Kronningskappen, fra de indre Gemakker til Allerhøistsammes Audientsgemak. Slæbet paa Kronningskappen bæres af Hs. Maj. Kammerfrøken og Roben af den ældste Geheimestatsministers Frue. Herved gjælder den samme Regel, som ovenanført, med Hensyn til de 3de Elefantriddere, der bære H. Maj. Kongens Slæd. H. K. H. Kronprindsen, der først har gjort sin Opvartning hos H. M. Kongen, har imidlertid begivet sig bort, for at følge med Hs. M. Dronningen fra Cabinettet til Audientsgemakket eller Hs. Maj. Tron gemak, hvor H. K. Høihed saaledes forbliver. – Naar derer ringet 3 Gange, og Hs. M. maatte befale, at Processionen skal begynde, skal Kammerfoureren tilkjendegive samme med høi Røst. Der ringes da paany med Kirkens Klokker, hvornæst alle de, som skulle følge i Toget fra Gemakkerne til Kirken, opraabes ved Navn, efter indbyrdes. Anciennetet, uden Hensyn til Ordener, naar disse ingen særskilt Rang give. – J det Øieblik, Herolderne vise sig paa Arcaden og Processionen begynder, lade Panker og Trompeter sig høre fra Altanen over Porten, Sangværket spilles og der kimes med Kirkens Klokker; hvorhos, naar Hs. Maj. viser sig paa Forhøiningen nede i Slotsgaarden, de Kongl. Livgarder give Honneurs og den befalede Kroningsmarsch udføres, hvilket Alt saaledes vedbliver, tilligemed Spillet fra Kirkens Sangværk og Klokkernes Kimen, saalænge indtil Hs. Maj. er kommen ind i Kirken. Fire Elefant Riddere skulle bære Baldaquinen over Hs. M. til Kirken. – For H. K. H. Kronprindsen placeres en Tabouret tilhøire, neden for Thronen. Derfra til Altaret er en Forhøining, betrukken med rødt Fløiel, og belagt med tvende Guldbrocades Striber for Deres Majestæter. Ved Foden af Thronen, som er anbragt under Orgelet ligefor Altaret, findes de trende Sølvløver. Paa selve Forhøiningen gaaer Jngen uden alene Deres Majestæter, H. K. H. Kronprindsen og de Damer og Cavalierer, som bære Deres Majestæters Slæd. – Ved Jndgangen til Kirken modtages H. M.
Viborger Samler, 1840-06-16
af de 3 Biskopper, Biskoppen over Siellands Stift, Hs. H. Dr. th. Mynster, Biskoppen over Viborg St., Hs. H. Biskop Øllgaard og Generalsuperintendenten for Hertugd. Slesvig, Hs. H. Overconsistr. Dr. Callisen, der Alle forinden, tilligemed dHr. Geistlige: Hof- og Slotspr. Paulli, Hofpræd.
Viborger Samler, 1840-06-16
Dr. Münter, Stiftsprovst Tryde, Slotspr. til Frederiksborg, Provst Neergaard, Slotspr. Bentzien til Fredensborg og Slotspr. til Kronborg de Fischer, imod den Tid, at Processionen begynder, og der ringes tredie Gang, have begivet sig til Kirken. – Sidstnævnte 6 Herrer Geistlige have imidlertid allerede stillet sig paa begge Sider af Altaret, saaledes at de 3 Første under den hele Act staae paa høire og de 3 Sidste paa venstre Side af Altaret, hvorimod D. H. Biskopperne, alle Tre i biskoppeligt Ornat, med Gyldenstykkes Kaaber, ere forblevne ved Jndgangen til Kirken, for der at oppebie H. Mes allerhøieste Ankomst. Biskoppen af Sjælland triner frem og lykønsker i allerdybeste Underdanighed H. M., hvornæst alle tre Biskopper bukke og gaae foran H. M. ind i Kirken. Jndenfor Kirken blive de staaende, med Ansigtet mod Thronen, saalænge indtil H. M. der har behaget at tage Sæde, da alle tre Biskopper bukke for H. M. og begive sig atter til Kirkens Indgang, for der at oppebie H. M. Dronningen. Naar Følget indtræder i Kirken, præluderes fra Orgelet; men naar H. M. Selv der lader sig see, begynder, med Indgangspsalmen "Store Gud, Du er os nær, det egentlige Oratorium, hvortil Texten er forfattet af Pastor C. J. Boye, Musiken componeret af Ridder, Prof. Weyse, der udføres af de kongl. Sangere og Sangerinder samt Capellets Medlemmer, og vedvarer, med gjentaget Præludium, lige indtil H. M. Dronningen med hele sit Følge er tilstede i Kirken, og Allerhøistsamme derhar behaget at tage Sæde paa Thronen. – Naar H. Maj. har taget Plads paa Thronen, bukker den fungerende Hofmarskal for Allerhøistsamme og begiver sig dernæst, ledsaget af begge Herolderne, til H. M. Dronningens Audientsgemak, for allerunderdanigst at anmelde for Hs. Maj., at H. M. Kongen forventer Allerhøistsamme, hvorpaa Hs. Maj. begiver sig til Kirken. Sangværket og Kirkens Klokker lyd atter, tilligemed Pauker og Trompeter fra Altanen, naar Herolderne vise sig paa Arcaden, og Processionen skeer i følgende Orden. Begge Herolderne; H. M. Dronningens Hofcavalierer; Allerhøistsammes Hoschef; den fungerende Hofmarskal; H. M. Dronningen, som ledsages af H. K. H. Kronprindsen. Slæbet af Kronningskappen og Allerhøistsammes Robe bæres af de 2de dertil allernaadigst udnævnte Damer; Hofdamerne, og samtlige Damer, som ere tilsagte til at følge Processionen, Alle parviis, de Fornemste i Rangen nærmest Hs. Maj. – Naar Hs. Maj. viser sig paa Forhøiningen i Slotsgaarden, honorere begge de Kongelige Livgarder og udføre Kronningsmarschen paany, hvilket Alt saaledes vedbliver, tilligemed Spil af Sangværket og Klokkernes Kimen, saalænge indtil Hs. Maj. er kommen indi Kirken. Fire Geheimeconferentsraader bærer Baldarquinen over Hs. M. til Kirken. - De trende Biskopper modtage Hs. M. Dronningen aldeles paa samme Maade, som de have modtaget Hs. M. Kongen. (Fortsættes.)
Viborger Samler, 1840-06-16
Hs. M. Kongen har, ved Efterretningen og Kongen af Preussens Død sendt sin Adjutant, Ritmester v. Blücher Altona til Berlin.
Viborger Samler, 1840-06-16
Fædrelandet troer det passende at henlede det danske Publicums Opmærksomhed paa Storhertugen af Mecklenburg-Strelitz's ældste Datter, født i Aaret 1818.
Viborger Samler, 1840-06-16
Under 30te Mai er udkommen en Placat, som anordner for næste Aar og den følgende Tid et Stempel paa det stemplede Papir, der er smagfuldere end det nærvæ(Hels. Av.) rende. Studenter-Samfundet er i disse Dage, – i det Mindste forsaavidt dets Bestaaen officielt var anerkjendt, bleven forkyndt en brad Død, idet at Universitets=Directionen har erklæret det for opløst. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-06-16
Borgerrepræsentanterne have volgt Bagermester Cand. juris Sager til ulønnet Directeur for Fattigvæsenet.
Viborger Samler, 1840-06-16
Endeel af vore yngre Søofficierer afgik i Torsdags herfra med Kutteren Helsingør" til Jylland, hvor de agte at besøge nogle af Kyststæderne. (Da.)¬
Viborger Samler, 1840-06-16
Med Arbeidet paa Christiansborg Slot gaaer det nu saa rask, at man snart kan vente det fuldendt. J det kgl. Billedgaller paa Slottet foretages der i denne Tid betydelige Reparationer, Lofterne og Panelet oliemales og Localet er blevet forøget med en stor Sal i Slottets vestlige Fløi; mange af de derværende værdiløse Malerier borttages og andre sættes i Stedet, det Hele bliver arrangeret med stor Flid og Smag. Billedgalleriet vil imidlertid af denne Grund ikke blive aabnet til Adgang for Enhver for midt i Juli. (Aalb. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-06-16
J Fredags Form. hændtes den Ulykke, at Hesten foren Eenspændervogn blev løbsk og splittede Vognen af paa Hjørnet af Vandkunsten, Kudsken blev saa forslaaet, at han blev bragt paa Hospitalet, og man tvivler om hans Liv Ligesom Mennesket, saaledes gaaer Moden fra den ene Yderlighed til den anden. Forrige Aar vare Damernes Kjoler saaledes beskafne, at man kunde kalde dem meer end tilbørlig korte, nu ere de derimod saa lange, at de feie Gaderne, og ville formodentlig snart forlænges til Slæd. For at afholde Kjolerne fra ved deres Længde og Vidde at genere i Gangen, er en anden Mode indført, nemlig Haardugsskjort, og man maa deraf antage, at vore Damer begynde at blive fromme, hvis de ikke have været det iforveien, som Gud bevare os for at tvivle om. – Man seer mange nye elegante Kjøretøier her i Staden, men intet gjør saa megen Opsigt som et en riig fransk Greve tilhørende. Det er forspændt med to forrige brune Travere, og paa den ene sidder den kjørende og ridende Jockey i en sort Fløiels Jacke, hvide Beenklæder, guulkravede Støvler og en Hue med Sølv qvast. Kjøretøiets Eier er en stakkels ung Mand, som har en 40,000 Rbd. aarlig Rente, men ikke kan komme ud af det dermed i Paris og derfor opholder sig her i Kjøbenhavn. Saaledes fortæller idetmindste Rygtet. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1840-06-16
En academisk Borger" har i "Dagen" taget allvorlig fat paa Red, af den Frisindede", Cl. Rosenhoff, hvis Blad han kalder den politiske Raquet, erklærer ham (R.) for et udueligt og uvidende Menneske, en Styverfænger, der mangler god Villie, og i det Høieste kan smedde nogle Riim sammen, en Pøbelskribent osv., og siger, at enten R. vender sig mod Nord, eller Syd, eller Øst, eller Vest, er han en af Kongens sletteste Undersaatter. – (Dette Skudsmaal er nu vel ogsaa lidt overdreven.)
Viborger Samler, 1840-06-16
Torsdags Nr. af "Kbhpst." er lagt under foreløbigt Beslag. Anledningen hertil formodes at være en i Bladet indført Efterretning om en af Militair-Commissionen gjort Jndstilling til Kongen.
Viborger Samler, 1840-06-16
Frøken Nanny v. Beenfeldt har atter (i den forhenv. Commissionstidende, nu "Roeskilde Avis" kaldet) givet en meget omstændelig Erklæring ang. Hr. Kammerraad Koefoed til Lindholm og hans Færd mod hende. Hun gjentager sine Beskyldninger og slutter saaledes: "ErDe nu en Mand af Ære, saa forsvar De Deres Sag ligesaa offentlig og indlysende som jeg, og giør Publikum bekjendt med samme, jeg forlanger aldeles ingen Skaansel, men kun Oprigtighed og Sandhed paa Ære, og Samvittighed. Min Samvittighed er reen, og jeg har forsvaret min Sag med fuldt Overlæg og overeens stemmende med Sandheden. Saasandt hielpe mig Gud og hans hellige Ord!" (Hun vil selv - tilføier hun føre sin Sag, hvis den kommer for Retten, og udgive Retsatterne i Trykken.)