JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-06
Litterariske Efterretninger, saavelsom nye Bøger og Skrivter, Oldsager, samt Kongelige Forordninger, Placater, Høiesterets Domme, Landstings Dom med m. v., skulle ei heller udelades; og naar Forfatteren af et Skrift vil indsende et Exemplar deraf, tilRerension, til Adresse Contoiret her i Fridericia, skal samme og besørges med vebørlig upartiisk Agtelse, uden saadan Bitterhed og Haarhed, som hos mange andre Recensentere antreffes, og slette Bøger maae Tausheden skiule og glemme; ligesom alle indsendte vel affattede smaae og korte Afhandlinger i alle Fag modtages gratis til Indrykkelse, med og uden Autors Navn, efter Forlangende. Endelig tilkiendegives og i disse Blade: Landstingsholdelser, Provstemmoder, Præstevielser, Befordringer, Fødte, Givte, Døde, Auctioner, Proclamer, Forpagtninger, Kornvahrers og andre Victuliers m. v. Priser, Reisende, seglfærdige og passerende Skibe, Capitaler som forlanges og kunne faaes, hvad der er til Kiøbs, Salg og til Leie, stiaalne, tabte og fundne Sager, Tienester som søges og an bedes m.v. Kort intet skal udelades til alle og enhvers, og alle Stænders Nytte og Efterretning, uden Forsktel; ligesom Adresse=Contoiret og paatager sig paa Forlangende, imod billig Provision, inden og udenlandske Commissioner i alle Fag, under Forsikring af den promteste omhyggeligste og redeligste Erpedition. Og da jeg i Medhold af mit allernaadigste Privilegium, har anlagt med megen Bekostning et nyt og godt Bogtrykkerie, saa recommenderes samme til alle Velyndere og Kiendere af nyttige Anlæg, da me ger, som tilforn med stor Umag og større Bekostning er skrevet, kan nu med ringere Bekostning trykkes til almindeligere Nytte og Bekiendtgiørelse, saasom: Cataloger, Placater, Blanqvetter, Connossementer, Kiøbe= og Leiebreve, Attester for Brændeviinsbrændere, Markedspasser og Attester, Chartepartier, Hattemager og andre Skildter, Paffer for Civile og Militaire, linierede Mantallister til Amtstnerne, linie rede Reservarouller, saavelsom linierede Hoved= og Handels=Contoirers og andre Regnskabshøger m.v., ved hvilket alt forsikres den bedste hurtigste og billigste Behandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-06
Hvad Prisen paa disse Blade og sammes indførende Avertissementer angaaer, da bliver samme for første som sædvanlig, 6 Mk. aarlig for dem, i Provindsen og 7 a 8 Mk. uden for, alt efter sammes Porto er meere eller mindre, og i Henseende til sidste, da erlægges for hver trykt Linte 2 sk., for hver gang samme indføres, ligesom, naar der efter et sligt Avertissement tillige skal gives Anviisning, betales for hver gang 4, 8, 12, a 16 sk., Porto undtagen, efter Sagens Vigtighed og Omstændigheder. Af forestaaende sees altsaa Anlægget til mit allernaadigst allene privilegerede Adresse=Contoir og Bogtrykkerie her for Ribe Stift, til mine gunstige Medborgeres Efterretning, og som jeg ved mit forrige, i Odense, for Fyhns Stift, tilhørende Adresse Contoir og Bogtrykkerie, tør beraabe mig paa, med almindelig Fornøielse at have tilfredsstillet det respective Publicum der, og uden for samme, saa vil og dette alt forud garantere det høistærede Publicum om det samme her. Ligesom jeg og paa det behageligste smigrer mig af mine Medborgeres biefald ved en talrig Paategning, til diste anseelige Bekostningers Bestridelse, som et saadant Anlæg og dermed forenede inden= og udenlandske Correspondence m. v. medtager, der ellers vilde blive for vanskelig, om ikke umuelig for mig; hvortil jeg saa ærbødig, som tienstlig, saaledes vil have mit Anlæg og mig i enhvers Bevaagenhed anbefalet, under Adressen; Til det Kongelige privilegerede Ribe Stifts Adresse=Contoix i Fridericia. Peter von Westeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Lyksalighed. Bykkelig enhver vil være, Men hvad er Lyksalighed, Er den Rigdom, er den Ære, Sandhed eller Deilighed; Regnes de blant Lykkelige, Som er født i Adelstand, Eller den, som gaaer i Krige, For sin Konge og sit Land, Maaske Lykken har sit Sæde Kun paa Konge Tronerne? Eller vil den ene træde. Ned til dem i Hytterne, Skienker den vel sine Gaver. Kun til fattig Haandverkmand, Eller, mon den Lærde haver Denn, som Tilgift til sin Stand, Mon den langs af Bølgen glider Paa en kunstig Planke frem, Eller den bestandig sidder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
J den rige Kiøbmands Hiem, Eller boer den udi Skove, Frugthar Mark, grønne Eng? Eller kan man best sig sove? Lykkelig i bløden Seng? Neylet Stand, ey Sted kan være Grunden til Lyksalighed, Himlens Herre bør vi ære, Og gaae frem i Dydens Fied, Flid bør herske i vor Handel Og en god Samvittighed, Reen da bliker vor hele Vandel, Og vi har Lyksalighed. Glæden kan vi muntre nyde, Uden at misbruge den, Uheld kan os ikke bryde, Trøst vi faae fra Himmelen, Fliid og Gudsfrygt riig paa Dyder, Og en god Samvittighed, Er den Vey som Himlen byder, Støvet til Lyksalighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Moralsk. En af Kongerne af Chorazan saae i Drømme Mahmud, som havde regieret 100 Aar for ham, og som han saae denne Prindses Legeme at fortæres ganske og opløses til Støv, og at der blev intet uden Øinene tilbage, som bestandig stirrede paa Slottet og paa Thronen, faldt han i Forundring herover. Kongen lod en af de klogeste Persiske Sadi en Lærd) derpaa kalde for sig, og tilspurgte ham, hvad denne Drøm kunde betyde. Lad mig betænke, mig, sagde han, og svarede endelig: Mahmud seer nu, at han, som Menneske, har intet meere tilbage af sin Høihed, og at du besidder nu den Throne, det Slot og Herlighed, som han forhen. Han seer at man fører intet med sig ud af Verden, i hvem han end er, uden det Gode og Onde for Dommen, som man har gjort. Giør derfore godt og Konge! førend man hører denne Klagestemme ved dito Hof: Han er ikke meere her, men for Dommen. Betænk I Dødelige det samme i Tide, enhver af Eder i sit Kald og Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Juridisk. I en Engelsk Journal berettes fra London følgende sælsomme anmældte Optrin for Retten i Kings=Bench. En vis Herre af Anseelse og Formue i London reiste med sin Frue, et Barn og en Pige derfra til Wales. Neppe var han afreist, førend han skikkede Pigen tilbage under Paaskud af, at de havde glemt noget vigtigt, og fortsatte Reisen allene med Kone og Barn. Efterat han havde i nogen Tid opholdet sig der, kom han tilbage i dyb Sorg, og meldede sin Kones Forældre og Slægtninge, at han havde været saa ulykkelig at miste baasin Kone og sit Barn ved Dødsfald. Hendes bedrøvede Slægtninge udspurgte ham nøie om alle Omstændighederne ved hendes Død, og da han ei fuldkommen tilfredsstillede dem ved sit Svar, som de syntes, fattede de naturligviis Mistanke til ham, og ansøgte Retten i Kings benk, at Manden maatte tilholdes paa deres Bekostning at give Retten og dem nærmere Oplysning om hans Kones Død. Dette blev bevilget. Den Afdødes Fader, Moder og hele Familie indfant sig paa den bestemte Dag for Retten, men hvor forskrækkede blev de ikke tilligemed Retten, ved fat see Manden komme ind af Døren med Kone og Barn, saa at den heele Forsamling faldt i Asmagt. De kom endelig til sig selv igien, da Dommeren tilspurgte den fra døde formeentlig Opstandne, om hendes Fraværelse havde været frivillig, eller hvorledes, og om hun var den samme Person m.v. Ja, svarede hun, og jeg har intet at klage. Dommeren spurgte videre: Om hun virkelig var den samme Person, som var gift med denne hendes Mand, Jeg anseer dette unødvendig at besvare. Da hende fremdeles blev spurgt, om hun vilde blive hos denne sin Mand, ener gaae hiem og være hos hendes Forældre, svarede hun: Jeg vil forblive hos min Mand, og gik derpaa uden at udlade sig videre ud af Døren med sin Mand og Barn, og uden at vilde anhøre Dommerens og de forsamlede Forældres og Venners videre Tiltale. Forældrene og Retten, have indberettet dette Sælsomme for Kongen og Parlamentet til videre Undersøgelse, og enhver er begierlig at see denne Hemmelighed opløst, da det synes alle ubegribeligt, hvorfore denne afdøde Rulle er spillet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Paris er en nye Søe=Coder under Pressen, hvoraf man venter ypperlige Indretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Parlamentet i Naney har udgivet en Placat, især Viinhandlere angaaende, at de for Fremtiden skulle afholde sig fra alle VictriolPræparationer ved deres Vine, og allene bruge Eggeskalle i Fadene. Og hvo som handlede derimod, og kunde overbevises saadant anderledes, skulle ansees og behandles efter Lovene, som Giftblandere, og Angiveren derfore nyde en fierde Part af en saadan Forbryders Formue, og den øvrige Deel tilfalde de Fattige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Fra Nyeaar af skal Advocaterne i Paris være befriede for at tage Doctor=Graden, og naar de kun have taget deres Exammen og faaet gode Vidnesbyrd derom, da have Tilladelse til at practicere for enhver Ret, hvad der kan forefalde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Medicinsk. Præsidenten for det Medicinske Facultet i Moden, Ridder Rosaa tilsendte for nogen Tid siden Kongen af Preusen et Exemplar af et Verk, som han har skrevet om epidemiske Sygdomme, og bedet samme maatte være hans Majestæts Læsning værdiget; hvorpaa Kongen egenhændig har tilskrevet ham saaledes: Hr. Ridder Rosal. Den Titel, de i deres Skrivelse tillægger, mig, har altid henrevet mig. Jeg har stedse bestræbet mig for, at skatte sande Lærde og deres Talenter i alle Fag. Deres Verker ere mig altid dyrebare, især naar de have Publici Nytte og Vel til Gienstand. Det Værk, de har sendt mig, er af det Slaas, der fortiene mit heele biefald; jeg bevidner dem samme med største Fornøielse, og da jeg nu, takker den for deres Opmerksomhed, forvisser jeg dem tillige om min Agtelse, og beder Gud, at han vil have dem i sin hellige og værdige Beskyttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Doctor Buzaglo fra Jtalien har i London Friderich. aabnet en Podagra Subscription, i at besidde den Hemmelighed i en kort Tid at curere den Sygdom endog arvelig. Han forlanger 20000 Pund Sterling for denne Videnskab, og har anbuden samme det Lærde Selskab, og forlanger ei Pengene førend en nedsat Medicinsk Commission har seet, og undersøgt denne Lægemaade og erklæret samme probat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Den Maroccanske Keiser har tilskrevet Keiseren i Wien om en habil Medicus til sit Hof hvorhen en Doctor ved Navn Hoffman er reist med 3000 Gyldens aarlig Løn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
J Spanien ere Markskrigere, og de omløbende saa kaldte hellige Læger, som foregive, ved Bønner at curere Mennesker og Dyr, for forbudte, og af Retten, som Bedragere at anholdes og straffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Litterarisk. Der ere mange Ord i vores Sprog, som ei høre til samme, men nedstamme fra ganske fremmede Tungemaal, og for den Tieneste, de giøre og har vundet Jndfødsret. Af dette Slags er Ordet, Almanak, ders Fødeland er Egypten, hvorfra saa mange andre Ord og Ting, forskrive sig. Egypterne har iblant deres mange opdigtede Konger, sadt en allerførst paa Registeret, som de kaldte Menes der betydede Regel eller Lov, et vist Mærke for Folket, naar de kunde begynde deres Mark arbeider, der var ligsaa vanskelig, som vigtig for dem, inden de ret lærte at kiende Nitilfloden, som paa visse Tider oversvømmede Landet, og gjorde det frugthar, og atter igen sank til at dyrkes, og dette anledigede mange Merker i deres occonomiske og politiske Forfatninger og Jndretninger. Menes var alsaa af disse Mærker og Tegn til Efterretning for meenige Mand; det blev offenlig opstillet paa en Støtte, hvoraf Folket kunde see, hvad Arbeide de i hver Maaned skulle foretage sig. Det nedstammede fra Ma nah eller Manach, som hos Hebræerne og Araberne betyde at tælle, regne, indrette, og har næsten i alle Sprog bevaret sit Stammenavn, Mennes, Mensis, Mois, Monat, Maaned, have alle en Liighed efter Stammeordet Ma nah, og deraf er Ordet Almanak, som i vore Tider betyder et Merke, Tal, eller Tidsbestemmelse af vores Handteringer. Det Ord Al ere arabisk, og omtrent saadant et Tillægsord, som en eller et i Dansken, og fandtes ligeledes i adskillige Sprogsord: f. C. al=Kali; al=Chymie, al=Coran, al=Kove o. s. v. Man finder at de har været til i de aldste Tider og findes endnu i de Nordske Lande under Navn af Priinstavn eller Riimstavn, Priim eller Riim=StokkePriim eller Riim Regninger, disse Navne er taget af det gamle Ord Priim eller Riim, som betyder i Almindelighed en Betænkning og Overslag og især over Aarets Tiider, Regning og Afdelinger. Den nye Almanak i Dannemark udkom den 28. November i Aaret 1699. Læsere, Betragtes nu det Mellemrum, fra du fødes til du døe, saa kort det er imod den aar løse Evighed, saa indsees, hvor vigtig det bliver i Betragningen af din evige Tilstand. Vi kalde det Tiden, fordi det deeles i Aar, Maaneder, Uger, Dage, Timer, Minutter, Sekunder Øyeblikke; da nu Menneskenes timmelige og evige Lyksalighed eller Ulyksalighed bestemmes efter deres Hanlinger i Tiden, saa kan der vel ikke tænkes noget Vigtigere end denne. Og dog er der intet, som tillige mindre agtes af Menneskene, end dens Løb, J Wien er udkommet et Skrift, under Titel, St. Peder og Povel ved Himmelens Dør, som for sine mange critiske Udtryk og Jndfald er forbuden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
J Paris forevises et Udtog af et Brev, som en stor Monark skal have skrevet til en der værende Lærd, hvori følgende bemerks: "da alting i denne Verden er, som et Skuespil, saa troer jeg, at jeg, uagtet min Alder, vil see mig nødt til ogsaa endnu at antage en Rolle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Kongen af Frankerige har nyelig skienket Videnskabernes Academie i Paris 20000 Livres. for at udsætte samme til Priis for den beste Besvarelse paa det Spørgsmaal. Hvilken er den beste Maade at forfærdige Glas til Telescoper og Kikkerter, Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Man seer en Medallie i Vien, som paa Hoved siden forstiller: "Nederlanderne i Fruentimmer Gestalt med Frihedshatten og de 7 forenede Piile. Ved at see et tomt Fyldehorn, som et Tegn paa Republikens nu betrængte Tiider, er hun bedrøvet, og Stads=Roret ligger for hende. Hun liggenpaa Knæe, og Overskriften viser Inholdet af hendes Bøn. Og leed os ikke udi Fristelse, men frels os fra det ønde, tillige med Aarstallet. Paa Bagsiden sees den samme Gestalt under et Haabeanker, klagende: "Min Arv er falden til andre, og min Eiendom til Fremmede. De Herrer Hollændere maae nu tagle retournerende Repliquer, som de tilforn saa udladende har udøset paa andre. Dette være enhver til Eftertanke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Bekiendtgiørelse. Paa Nyd hauge Hovedgaard i Jylland, 2 Mile fra Holstebroe og 2 og en halv fra Skive, er i Aar opsadt til Staldning, Stude, som tvende Sommere forhen ere vel græssede og et Aar overstaldede. Resstrup Hovedgaards Avling, med underliggende 4 Kirkers Korn= og Qvæg=Tiender beliggende i Coldinghuus Amt, 2 Mile fra Weyle, kan faaes i Forpagtning 1 Mai 1786, med eller uden Hoverie, naar derom Betids accorderes med Eieren paa Gaarden. Henrichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Skulle nogen behøve en god Bielegger Kakelovn til Leie, kan samme anvises fra Adresse=Contoiret i Fridericia, hvor Vedkommende derom vilde melde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
et Herskab forlanger en god Huusholderske til Paaske førstkommende, som forstaaer, godt at lave Mad, med videre dertil hørende. Vedkommende, som maatte kunde paatage sig samme og derom kan forevise gode Vidnesbyrd, vilde herom melde sig paa Adresse=Contoiret i Fridericia, hvorfra videre Efterretning derom kan faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Hos Hartvig Narhan lige over for Told=Con 12 toiret i Prindsessensgade, ere de Værelser, som Hr. Lieutnant og Anditeur von Platen nu beboer til førstkommende Paaske at faae til Leie. Liebhaberne vilde behage at adressere sig til Levin Marcus og med ham om Leien accordere. en Kane til 2 Personer, en ganske nye Engelsk Sadel med complet Tilbehør, en brocheret Adriene med Skiørt, en blaae Atlaskes Ermekaabe og en grøn triumphantes Dito er altsammen underhaanden at faae til Kiøbs hos mig Simon Joseph. Slagtermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Den 2 Etagie Vindovn med alt Tilbehørende i god Stand, er at faae til Kiøbs; Liebhabere dertil, ville derom behage at anmelde sig paa Adresse=Contoret i Fridericia, hvorfra samme anvises. mig Undertegnede, opstikkes M.. efter nyeste Facons alle Slags Fruentimmer Hovedpynt, garneres Fruentimmer Klæder samt forfærdiges alleslags BlomsterBouqvetter. Jeg udbeder mig recommenderet. hos alle, saavel her i Byen som paa Landet, forsikrende den hurtigste og beste Expedition samt billig Priis. Sammesteds kan og faaes Magen= Citron= og Kommen=Aqvavit, ligeledes efter dens Bonite for billig Priis. Margaretha Lovisa Lund, boende i Prindsessensgade, skraaes over for Told=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-13
Postene for i Fredags og Tirsdags, ere ved Avisens Slutning endnu ikke ankomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Skabningen. Jeg seer Dit Konstverk, store Gud Du est alviis, almægtig; Al Verden blev jo ved Dit Bud, Af Jntet viid og prægtig; Men dette store Alt. J Omkreds og Gestalt. Er dog i Sielens Øie slet Mod Dig, som ene skabte det. Jeg seer det vidt udstrakte Rum, Den cirklet Himmel=Bue, Dens Lamper uden Tal og Sum J ubegreben Lue, Mit Syn forlystes nok Ved delig Stierneflok, Men Sielen venter sikkerlig, Din Himmelglands og Soel i Dig. Jeg seer en Jord, en grundfæst Bold, J dette store Runde; Fyldt op med Forraad tusind Fold, For alle Liv og Munde; Din Rundhed gav mig meer, End jeg fornøden seer, Men var ald Jorden skabt for mig, Jeg var dog arm foruden Dig. Ol kiære Gud i din Aand, dit Ord, Er hos mit Liv i Live, Men hvad er Himmel eller Jord, Naar jeg hos Dig kan blive Min Lænsel, Lyst og Agt Er op fra Verdens Pragt; Lad Verden have sit for sig, O! lad mig bare have Dig! Moralsk. Livet har mange Optrin, som kan give Mennesket Aarsager til at føle sin Glæde. Den Rige kan jage Mangler og Næringsforger fra sig, og have Leilighed til at giøre baade sig selv og andre meget Got i Verden. Den Sunde og Friske forstyrres ei i Livets Fornøielser ved Sygdomme eller Smerter. Den Mægtige kan giøre mange lykkerige. Kiøbmanden, som seer sin Handel lykkes, og Bonden, som høster hundrede Fold Velsignelser paa Marken, har Begge Aarsager til at være glade. Den Lærde og Oplyste, som kan veilede og lære sine Medskabninger. Den Nøisomme i Hytten, som finder sit Nok i det Nødvendige, og saa fremdeles. Alle disses forskiellige Tilstander og mange fleere giver vist nok Mennesket meere Anledning til at føle Glæde, end det virkelig føler. Men, jo fleere Aarsager til Glæder, jo meere vandt til dem, destomindre agte og skiønne man paa dem. Om vi endog kunde opnaae det høieste, som vi ønske og var mueligt at faae paa Jorden, saa skulle dog et høiere blive Formaalet for vore Ønsker, og det ene høie Ønskes Opfyldelse fælde det andet. - Et fuldkomment Beviis altsaa paa at dette Liv ei kan mætte eller tilfredsstille Sielens Natur, og man kan altsaa sige, at naar Mennesket føler meest Glæde i Verden, er samme netop i det Øieblik, han nyder sit Haabs eller sit Ønskes Opfyldelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Juridisk. Nørre=Jyllands Landsting for 1786 holdes paa efterskrevne Dage. Den 25de Januarii, 22de Februarii, 15de Martii, 19de April, 17de Mai, 14de Junii, 12de Julii, 9de Augusti, 20de September, 18de October, 15de November, 13de December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
En vis Engelænders Betænkning om Dødsstraf for Tyverie, fortiener at anmerkes:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
J Engeland straffes ethvert Tyverie uden Forskiel med Galgen. Den Last er derfor bleven saa almindelig, at alle de, som ved et uordentligt Levnet have ruineret sig selv, meestendeel uden Afskye øve den; og at de, som endnu have et meere forhærdet Hierte, alt for ofte forbinde Røverie og Mord med hinanden. Der er intet Land, hvor samme meere øves end i Engeland. En Elsker af sit Fædreland, og Menneskeligheden udlader sig derom i et Skrift saaledes: Jeg har læst og en Forordning, som Kongen af Danmark har udgivet omTyveriets Straf der. - Deres Straffemaade har rort mig saaledes, at jeg ei kan undlade at tilkiendegive mit Ønske, at Lovens Straf i Engeland maatte, i Besynderlighed, hvad Hoved forbrydelser angaar, engang blive indrettede saaledes, som i Danmark paa meere retfærdige og billigere Grunde. - Dødstraffe skulle ikkun fastsættes for Hovedforbrydelser, og dog kuns i overordentlige Tilfælde, thi de mange offentlige Henrettelser virke intet andet, end at al Skræk tabes derfore. Tyveriet, straffes her, for haardt; der maae altid være et Forhold imellem Straffen og Forbrydelsen, thi der er en mærkelig Forskiel imellem at tage Livet af en, og berøve en noget af sin Eiendom; det første kan ei erstattes, men det sidste enten faaes igien, eller ved Fliid eller Venners Hielp. - En anden Engelsk sindriig Jn rist siger i et sine Skrifter, at sætte lige saa stor Straf for Tyverie, som Mord, er det samme, som agte Tyverierne lige med Mord; derved forvirres Pøbelen i Begrebene om de gradviis adskillige Forbrydelsers Størrelse, og just derved anlediges større Forbrydelser, forat skielne den ringere. At straffe Tyverie. med Døden, har alt den kloge Kantzler Morus i hans Dropia dadlet. - Kort, siger endelig denne Engelænder: Lad os mine Landsmænd, ei mere tage Livet af Nogen herefter, hvilket kan være nyttigt for det almindelige Beste; thi ellers vil de Danske meget beskiemme Engelænderne. En Ære for vore Danske Love, at de ere andre til saadan Lærdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Magistraten i Paris har tabt 2de Processer, efter hvis Afgiørelse der længtes. Den skal betale Uhrmager Poutre for et for Hotel de Ville bestilt Uhr 80000 Livres, og en Fyrverker, før et bestilt Fyrverk ved Dauphins Fødselsfest, uagtet samme, formedelst Regnveyr ey kunde afbrendes, 17000 Liver, hvilke Summet, de ey vilde betale. Til et nyt bedrøveligt Exempel paa Criminal=Rettens Ufuldkommenhed, blev nylig en Rytter ved Dronningens Regimente af Parlementet i Paris dømt som en Broder=Morder, til Steile og Hiul, og derpaa henrettet, hvis Uskyldighed siden er bevist og oplyst, da den Skyldige siden har angivet sig selv af sin Samvittigheds Uroe; den paa Steyle lagte og henrettede er nedtagen og erkiendt offenlig frie og uskyldig, samt hæderlig begravet, og hans Kone og Børn givet anstændig Pension.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Kongen af Preussen har udgivet en Forordning angaaende Haandverkene og Laugene, hvori den saa kaldte fri eller blaae Mandag gandske afskaffes; Enhver Mester, som tillader sine Svenne saadan Uorden skal detale 2 Rdlr., og ligesaa enhver Kroefader, som skienker for saadanne Folk, ligeledes 2 Rdlr. i Straf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Af Keiseren i Wien er udgivet en Placat, som overalt er aflæst fra Prædikestolene og alle offentlige Retter, at for Fremtiden skal hverken Kirker eller Klostere være Friestæder, for Forbrydere, men befalet at udlevere saadanne til Øvrigheden, uden at de bør opsøges eller afæske dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Medicinsk. Udi det Kongelige Frederichs Hospital i Kiøbenhavn ere i forrige Aar 1785 af Patienter indkomne 1961, udgaaet 1763, døde 194; af Barselqvinder indkomne 656, udgaaet 643, døde 10, af Børn fødte 678. Hvilken roesværdig Indretning! Hvem af Staten vilde ikke med besynderlig Agt erkiende den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
J Berlin er efter Kongelig befaling det Medicinske Facultet tilkiendegivet, nøye at undersøge Jordemødrenes Duelighed, og at ingen tillades denne Praxis uden foregaaende Examen om deres Kyndighed, ligesom at der herefter derfor skal anmeldes, hvilken Jordemoder der har været ved et dødfødt Barus Fødsel, for at komme efter om Skylden er Berlinernes eller Jordemødernes. Aarsagen til denne Foranstaltning derverer ved Jndberetningen: at afvigte Aar er i Berlin fødte 4952 Børn. (hvorunder 471 Uægte) og døde 4961, hvoriblandt 2594 voxne, og at hver 10de Barn, er dødfødt, er Kongen førende. J øvrigt meldes tillige, at i samtlige Preussiske Stater ere, Militair=Etaten uberegnet, fødte: 210732 Børn, og døde 157606 Menneskeer, altsaa 53126 flere fødte end døde. En betydelig Tilvext i en militairisk Stat,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Handels=Sager. Forrige Aar ere 10268 Skibe af alle Nationer passerede Sundet ved Helsingøer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Ligeledes ere og forrige Aar 675 Skibe passerede det lille Belt forbi Fridericia.