Berlingske Tidende, 1763-04-29
London, den 15 og 19de April. Den 8de døde Græve James af Waldegrave, Borggræpe af Chewion, Oberforvalter for Hertugdommet Cornwallis, Oberopsynsmand ved Tinbergværkerne, Kongel. Geheimeraad, Ridder af Hosebaandet, og Medlem af det Kongel. Societet her, i sit 50 Aars Alder; Hans Sygdom, var Børnekopper. Han blev af salig Kongen i Aaret 1752. udnævnt til Hovmester for vores nu regierende Konge, da Prinz af Wallis. Saasom han ingen Mandsarvinger har efterladt sig, men 2de Døttre, saa har man meent at hans Titul og Godser skulle hiemfalde hans Broder, General Waldegrave; men man har været uvidende om at denne afdøde Herres efterladte Gemahlinde er frugtsommelig; forend hun bliver forløst, og det viser sig om hun bringer Søn eller Datter til Verden, kan Hr. Generalen hverken tilegne sig Titulen eller Godserne. 10000 Unzer myndtet Guld, og ligesaa meget myndtet Sølv, er nyelig indskibet i Skibet. Elisabeth, for at overbringes til Frankrige. Et Beviis paa at Guineerne ere her ikke vare at finde iblant Folk, er dette: Nogle Giæster i et Værtshuus troede at i en SølvKande, hvoraf de drak, kunde rommes 20000 Guineer, andre meente 1500, og endnu andre mindre. Dette komtil Veddemaal, hvorpaa man trækkede Penge=Poserne frem- og fyldte Kanden, da det befandtes at den kunde ikke ganske romme 1100 Guineer. Ved det nu sluttede Val af Directeurerne for det Ostindiske Compagnie, blev Lord Clive ved de fleeste Stemmer udelukket derfra. Man anfører imod ham, at han i Ostindien har beriget sig paa Compagniets Bekostning, har utvungen foretaget Krig med den Store=Mogul; egenmægtig af, og indsat Nabober; antaget Kongel. Titul i Jndien, til Compagniets Skade; og tilegnet sig Jndkomsterne af en aarlig Pension paa 27000 Pund Sterl., da dog disse Penge tilkomme Compagniet. Thomas Rous er ligeledes bleven udelukt for sin begangne Feil i Præliminairernes 10 Art. Den 15de gjorde General Draper sin allerunderdanigste Opvartning for Hs. Kongelige Majestæt i St. James, hvor han blev meget naadig modtaget. Til Seyers-Togn nedlagde han for Hans Majestæts Fødder 9 Fahner, som han havde erobret i Manilla. Det synes at det var en særdeles lykkelig Omstændighed at Gouverneuren i Manilla blev tilstaaet at løse Staden; thi havde det ikke skeed, og den dog efter Definitif=Tractaten skulle tilbage leveres, saa havde hele den Summa været fortoren. Staden udholdt Beleyringen i 10 Dage; men da Spanierne saae at de ikke kunde holde sig længere, stak de Fredsfahnen ud, og 2 Timer derefter var Capitulationen færdig. Oberste Monson har paataget sig Gouvernementet der, indtil Hans Majestæts Villie bliver bekiendtgjort derom. Efterat Staden allerede havde givet sig, vare endnu 8 a Jndvaanerne saa halstarrige, at de flyede ind i et lidet nær vedliggende Fort, med det ubetænksomme Forsæt, hverken at give eller tage Qvarteer; vore Tropper nærmede sig til Fortet, hvorved en Major af vores blev dræbt ved et Kanonskud; man fordrede dem op at overgive sig, men de svarede at de heller ville døe ved Sværdet, end give sig fangne; vores holdt derpaa et Krigsraad, hvori blev besluttet at sikke Jld paa Fortet, for at bemægtige sig denne Haandfuld Folk uden lang Tidspilde, dette skeede saa, og de opofrede Livet i Luen. Af Privatbreve fra Øen Luconin, have vi ellers følgende Beretninger: Det lader til at Spanierne der intet have vidst af Krigen med Engeland, thi er lidet Fartøy som fra Acapulio var sendt derhen med Efterretning derom, var optaget af den Engelske Flode. Den ne bemæstrede sig og et større Skib, som gik fra Manille til Acapulco, og var tilladet med kostbare Kiøbmands=Vare. Da nu Admiral Cornish var af dette Skib bleven underrettet om, at det aarlige Skib fra Acapulia var allere, de afseylet, saa sendte han strax 2 af sine ud for at indhente det, og man tvivler ikke paa at de jo have opnaaet det. Da den Engelske Flode lod sig see for Øen Luconie, og Gouverneuren intet mindre ventede sig, end Fiendtlighed, sendte han strax en Baad ud til Admiral Cornish, og lod ham vide, at, da det var formodentlig at Floden ved haardt Veyr var dreven til denne Øe, saa var han villig til at skaffe Admiralen al muelig Bistand, og indbød ham, med de øvrige Officierer, at komme i Land. (Capitulations=Artiklerne ved Stadens Manilles Jndtagelse skal næste Postdage meddeles Leseren.)