JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
anbefales Cambringes, Jaconet og Shirting i alle Fiinheder; hvide figurerte Jaconets, tjenlig til Herre=Halsførklæder; ægte hollandsk Lærred i forskjellige Fiinheder, tilligemed hvide Jaconets Halstørklæder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Et Partie hvide engelske Bomulds Dame-Strømper, samt couleurte og sorte Rasmager Strømper; tillige forefindes et meget smukt Assortement af Dame Kaaber i alle Størrelser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Et Assortement af Alt, henhørende til Brodeerfaget, som Canavas i alle Breder og Fiinheder; ligeledes SilkeStramai, i alle Couleurer og Breder; alle Couleurer Zephyr=Garn, Floksilke og Glansgarn; Brodeer=Baand, samt meget smukke Brodeer=Mynstre, m.m. Ovennævnte Varesorter smigrer jeg mig med vil finde enhver af de ærede Kjøberes Tilfredshed, der - Priserne i Forhold til Varernes Godhed - vist skal sælges saa billige som muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Forpagtning. Gaarden Gundestrup, under Aagaards Gods, af Hartkorn 15 Tdr. 5 Skpr. 2 3/4 Alb. og et dertil forholdsmæssigt svarende Areal af circa 1500 Tdr. dyrket Agerland, af tildeels meget god Jordbund, med Kalk= og Mergel=Underlag, agtes, ifølge det Kongelige Rentekammers befaling, bortforpagtet i 11 Aar, og kan tiltrædes strax, eller til anstundende 1ste Rovember. I Gaardens Jorder er nedlagt en complet Udsæd af Rug, Byg, Havre med Kløver og Kartofler, og Forpagteren kan modtage under Forpagtningen, samtlige nu ved Gaarden havende og til dens Drivt hørende Arbeidsdyr og Drivtsreqvisiter. Om Forpagtningen maatte accorderes med Undertegnede, paa Godsinspecteurens Approbation. Bjørnsholm, den 16de Mai 1832. Wulff, Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Forpagtning. Da Hovedgaarden Gersdorfslund, beliggende i Jylland, Aarhuus Amt, Hads Herred, med den saakaldte Ladeplads Hanhavn, hvorfra Gaardens Producter beqvemt kan udskibes, ikke blev bortforpagtet ved den derover, den 27de Marts sidst, afholdte Auction, saa bekjendgjøres herved: at den underhaanden kan faaes i Forpagtning i 12 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Novbr. førstkommende, med hele Afgrøden af Korn og Hø, eller fra 1ste Mai 1833, tilligemed Besætningen, 12 Heste, 154 Fækreature, Avls redskaberne, Meieriredskaberne, Jnventarium og complet Hoveri. Udi Jorderne: 586 1/2 Tdr. Land geometrisk Maal, der som bekjendt ere af fortrinlig Godhed, er nedlagt 120 Tdr. Vintersæd, 50 Tdr. Bælgsæd, 70 Tdr. Havre og 120 Tdr. 2radet Byg, foruden det fornødne Kløverfrøe. Conditionerne, hvorefter Eiendommen agtes bortforpagtet, ligge til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Aalborg og Odense, i Randers hos Gjæstgiver Ry del, i Aarhuus hos Gjæstgiver Rohde, i Horsens hos Gjestgiver Kjeldsen, i Kolding hos Mad. Madsen og paa Gaarden hos Forvalter Willadsen, som ogsaa foreviser Eiendommen, samt hos Undertegnede, til hvem Liebhaberne, som ønske at træde i Underhandling om Forpagtningen, ville behage, personlig eller i portofrie Breve, at henvende sig. Petersminde, pr. Horsens, den 7de Mai 1832. Paa Rathlausdalhs Stamhuus besidder S. T. Hr. Major von Holstein Rathlaus. Vegne, efter bemyndigelse. Terndrup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter afgange Sognepræst Møllers Datter, Mette Cathrine Møller, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret. Skifte=Retten i Aalborg, den 30te Mai 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Auctioner. Jfølge hvad der er vedtaget under en Skiftesamling i afdøde Major og Commandant Müllers Bo, bliver den paa Thingstedet i Frederikshavn, Løverdagen den 9de Juni førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, afholdt en 5te Auction til absolut Bortsalg imod contant Betaling, over den Boet tilhørende, paa denne Byes gamle Torv beliggende, saakaldte Tranes Gaard med tilhørende Grund og Haugeplads. Ved samme Leilighed opbydes til Salg Major Müllers Boes formeentlige Ret til 1/2 Part af Øen eller Fortet Deget. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 31te Mai 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Forrige Tømmersvend Michel Hougaards Sted Nr. 568 i Katvadsgaden stilles til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i Stedet selv, Løverdagen den 9de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Procurator Jensen; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at det gjørende Bud strax antages eller forkastes. Aalborg, den 1ste Juni 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Den 5te Juni førstkommende, Formiddagen Kl. 10, bliver hos Madame Berg, Skolegaden Nr. 350 anden Sal. ved Auction bortsolgt en stor Bogsamling, bestaaende af sjeldne og Pragt=Udgaver af Værker i alle Sprog og Fag. Liebhabere indbydes. Aalborg, den 2den Juni 1832. Hübert, Stud. juris.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Torsdagen den 7de Juni næstkommende, Middag Kl. 12, afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Lindenborgs Birketingsted i Fiellerad over de Grevskabet tilhørende Qvægtiender til Bortforpagtning for indeværende Aar. Fortegnelsen over Qvægtiendernes Hartkorn er forinden til Eftersyn paa Lindenborg Skriverstue, ligesom og Conditionerne, der i øvrigt ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte. Lysthavende indbydes at give Møde fornævnte Tid og Sted. Lindenborg, den 25de Mai 1832. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Rusland. Ved Hoffet i St. Petersborg har nylig et Optrin fundet Sted, om hvilket Hamb. Corr. leverer en, som det synes officiel Beretning. Formedelst Sagens politiske og psychologiske Jnteresse følger denne her in extenso: Søndagen den 13de Mai modtog Hs. M. Keiseren i Vinterpalladset i en høitidelig Audients de fra Kongeriget Polen ankomne Deputerede, hvis Afsendelses Øiemed var at aflægge dette Kongeriges Jndvaaneres underdanigste Taksigelse for den dem allernaadigst forundte almindelige Amnestie og Gunstbeviisning. J Georgsalen havde til den bestemte Tid hele Hofstaten (ogsaa Damerne), Rigsraadet, Senatorerne, Generalitetet, Officererne samt andre ved Hoffet antagelige Personer af de fire første Klasser forsamlet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Efterat de Deputerede vare meldte, behagede D. K. M. og D. K. H. at begive sig fra Eremittagen til Georgssalen, hvor D. M. indtoge deres Plads staaende foran Tronen; paa Deres høire Side stode Cesarovitsch, Tronfølgeren, Storfyrst Michael og Storfyrstinderne Helena og Maria, paa den venstre i sømmelig Afstand Overhofmarschallen, Ministeren for det Jndenlandske, den tjenstgjørende Generaladjutant; dernæst Medlemmerne af Rigsraadet og længere borte den hele Keiserlige Generalstab af Land= og Sømagten o. s. v. Ved Jndtædelsen i Tronsalen bukkede de Deputerede første Gang, anden Gang midt i Salen og tredie Gang i Nærheden af D. K. Majestæter. Derpaa holdt den ældste af de Deputerede, Fyrst Valentin Radzivil, følgende Tale til Keiseren i det polske Sprog. Sire, Begivenheder, som laae uden for al menneskelig Beregning, havde styrtet Kongeriget Polen fra en rolig og forhen ukjendt Velfærdstilstand i Oprør og Anarchie; en Haandfuld Oprørere, som satte Mængden i Bevægelse, havde hindret de fornuftige og D. M. hengivne Undersaatter fra en Mellemkomst til Ordens og Freds Gjenoprettelse. D. M. egen Stemme blev ikke ændset. Under saa beklagelige Omstændigheder betjente D. M. Dem af det eneste mulige Middel til at bringe de Forvildede tilbage til deres Pligt. Ved Vaabenmagt bragte De Partierne til Tavshed, og lænkebandt Tvedragtens Uhyre. De gjorde Mere: De vilde, at Maadehold skulde ledsage Seieren og at Tilgivelse og Forglemmelse af det Forbigangne skulde vorde Pantet paa Deres faderlige Hensigter og et nyt Mindemærke om Deres uudtømmelige Godhed. Kongerigets, for Øieblikket i Deres Riges Hovedstad forsamlede, Deputerede ile med forsaa mange Velgierninger at nedlægge deres Troskabs, Underkastelses og Taknemligheds Hylding for Deres Trones Fødder og vove endog at haabe, at D. M. af Medlidenhed over den Elendighed, som Krigen har foraarsaget, vil finde for Godt at række de mange Offere for disse beklagelige Forseelser en hielpsom Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Efter modtagen Ordre af Keiseren besvarede Ministeren for det Indenlandske denne Tale saaledes som følger, i det russiske Sprog; M. H. Keiseren modtager med Velville det Udtryk af hans Undersaatters Sindelag i Kongeriget Polen, som Dehar nedlagt for Tronens Fødder. Hans Faderhierte sukkede, da Hs. M. efter at have udtømt alle Overtalelsens Midler saae sig nødt til at opfylde en stræng Pligt og tage sin Tilflugt til Vaabenmagt, for at gjenoprette den ved forbryderske Partier omstyrtede Orden. Udfaldet har kronet den retfærdige Sag; Folket i Kongeriget Polen er frelst fra Revolutionernes og Anarchiets Afgrund og Hs. M. haaber, at med den Almægtiges Hielp Høistsammes Bestræbelser og Omhu snart skal tilintetgjøre de sidste Spor af det Uheld, som har rammet hiint Land. Hs. M. regner paa den ivrigste Medvirkning saavel fra Deres Side, som alle sine troe og velsindede Undersaatters i Kongeriget Polen. Under Beskyttelse af de Dem skienkede Love - Love, der ere ligesaa passende for Landets Stilling, som for Tidsomstændighederne - ville De i Fælledsskab anstrænge sig for at naar det af Hs. M. betegnede Maal, idet De befæster den offentlige Orden ved Udbredelse af gavnlige Grundsætninger, dens sikkreste Værn, idet De tilbageviser troløse Ophidselser, og bevarer de svage Gemytter for den sørgelige Jndflydelse af hine Mennesker, som ere vante til at opofre det almindelige Vel for deres personlige Hensigter og for nærværende Tid drives dertil ved Fortvivlelsen selv, saavelsom ved Følelsen af deres egen Skam. Hs. M. har den faste Overbeviisning, at Deres Bestræbelser ikke ville være frugtesløse, en sørgelig Erfaring har allerede oftere lært Befolkningen i Kongeriget Polen, at deres Lykke og Ro kun finder en sikker Grund i en urokkelig Troskab imod deres Monark, i de Jnstitutioner, som de skylde hans Viisdom, og i en oprigtig og uopløselig Forbindelse med den beslægtede russiske Nation. Fremtiden vil tilbagegive dem de Goder, som tilintetgjordes ved en indvortes Krigs Ødelæggelser, og Hs. M. vil paa denne Maade see et af sine kjæreste Ønsker opfyldt. Derpaa begave D. M. sig gjennem Eremitagen ind i de indre Gemakker, medens de Deputerede, efter at de Høie Personer havde bortfjernet sig, begave sig til Concertsalen, hvor de stædedes til privat Audients hos Keiseren og Keiserinden. Administrationsraadet for Kongeriget Polen har den 1ste Mai udstædt en Bekjendtgjørelse om det polske Militairs Jndlemmelse i den russiske Armee. Jfølge denne skulde alle Underofficerer og Soldater forpligtes til 15 Aars Tjeneste, i hvilke dog den Tid regnes dem tilgode, som de har tilbragt i Tjenesten før Revolutionen, men ikke Revolutions aaret selv. De, som toge deres Tilflugt til Preussen og Østerrig, befries ved at vende tildage til Polen fra deres Forpligtelse at tjene, naar de tage fat paa Agerbruget og faae fast Eiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Efter en Skrivelse fra den polske Grændse er Landet roligt, men i en beklagelig Forfatning. Ligesom nylig en stor Deel af Adelen og de Lærde, som ved Revolutionen saae sig meer eller mindre compromitterede, tyede til det vestlige Europa, saaledes drage nu Fabrikherrerne bort fra Varschau, Kalisch og andre Stæder, hvor Fabrikflid blomstrede, for at nedsætte sig i Petersborg, Moskau og andre af Rigets store Stæder. Disse Udvandringer forøge Fattigdom og Nærings løshed, af hvilke atter Røveri, Tyveri og andre Forbrydelser, ere en Følge, hvilke, trods Russernes strænge Militairpoliti, i den senere Tid ere tiltagne. Regjeringen har derfor besluttet, at bortvise alle ubeskjeftigede Personer, som ikke ere Jndfødte, og gjort Begyndelsen med at udføre denne Foranstaltning i Hovedstaden. Ligeledes skulle de af de indfødte Polakker, som ei ere istand til at ernære sig, deels henflyttes som Colonister til andre Dele af Riget, deels indlemmes i den russiske Armee, hvis de dertil ere skikkede. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Blandede Efterretninger. I kieler Correspondence-Blad læses, under OverskriftQvaternen, en Tildragelse, Tallotteriet betræffende, som, hvis den virkelig forholder sig saaledes, tilvisse maa tildrage, sig megen Opmærksomhed. Der fortælles nemlig, at en Skomager Dortmund, der efter Øvrighedens Vidnesbyrd, skal være en Mand af ubesmittet Rygte, har hos Collecteur, Bock i Plden taget fire Lottoriesedler og har paa den ene vunden 15950 Rdlr. 40 s. Courant. Qvaternen var nemlig besat med 12 s., hver Terne og hver Ambe med 2 s. Da han nu fremviste Sedlen for Collecteuren, anerkjendte denne først Rigtigheden, men derefter griber han med skielvende Haand og blegnende Ansigt efter sine Registre, og siger derpaa, at Sedlen ikke var indført i nævnte Regi indlod sig paa Udbetaling. Den ulykkelige Vindende reist derpaa strax til Altona, men erholdt af Lottorie-Directionen, samme Svar. Anmelderen i nævnte Blad, Lindemann, mener, at hvis denne Undskyldning skulde være gjeldende, da maatte der staae paa Sedlen, at de udgivne og betalte Lottoriesedler først havde Gyldighed efter Jndførelsen i Registerne og Anmeldelse for Directionen. Hvad vilde der ellers blive af Spillerens Sikkerhed, - siger han - naa han for sine Penge erholder en Seddel, om hvilken der først naar paa samme er vunden, skal decideres, om det Vundne kan erholdes eller ei. Det bemærkes imidlertid, at enhver som tager Seddel i Tallottoriet, er berettiget til at fordi af Collecteuren, at han i den Spillendes Paasyn indføres, Seddelen i Registeret. - Noget selsom er det, at den fortalte Tildragelse i Ploen, der er fremsat med megen Lidenskabelighed i nævnte Blad, først fremkommer nu, efterat den angives at være passeret ifjor netop ved denne Tid, og at der slet ikke omtales, hvad Forholdsregler Skomageren har taget og hvordan det gik ham omsider. R.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
En sørgelig Skjebne har truffet Staden Tønningen og dens Omegn. Den 7de Mai reiste der sig et Uveir, Kl. 7 om Aftenen lignede hele Horizonten et Jldhav; Kl. 8 1/2 faldt en saa stor Mængde Hagel af Dueægs Størrelse, at de fleste Vinduesruder i Byen bleve ituslagne. Skaden er meget betydelig, og kan desværre ikke bæres af Alle. Jmidlertid lyde Efterretningerne fra Landet langt sørgeligere, hvor Rapssæden størstedeels er ødelagt. Paa de fleste Steder har man maattet afmeie den, for paany at besaae Jorden med andre Kornarter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Den forhen anmeldte Veiviser i Horsens By er nu udkommet. Af Antallet paa de næringsdrivende erfares, at Byen iblandt Andre har 96 Kjøbmænd eller Handlende, 55 Brænderier, 24 aktive Skippere, 11 Bagere, 51 Skomagere, 27 Skræddere, 28 Høkere, ligesaamange Sned kere, 14 Slagtere, 16 Smede, 12 Bødkere, 12 Vævere, 13 Reebslagere, 10 Brolæggere og Steenhuggere, 15 Vogn mænd og 21 Værtshuusholdere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Paa Fæstningen Christiansø ved Bornholm er ved Døden afgaaet, afskediget Captain Christen v. Tidemand, 62 Aar gl., efterat have været skilt fra sine Børn i 22 Aar og i al den Tid været sin Frihed berøvet. Hans Søn, afskediget Lieutenant Abraham Tidemand, der engang har staaet i 3die jydske Jnf. Reg.) bekjendtgjør Faderens Dødsfald og siger Jngen Taare væder mit Øie ved dette længe ønskede Bud, skab. Du har udstridt elskede Fader, haardt maatte Du bøde Fred med Dit Støv, kjære Fader. Snart, snart samles Du maaskee med Din Søn, for hvem endnu mangen bitter Kalk er beredt."
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Det fra Glückstadt til Grønland afseilede Skib Neuenkirchen har havt det Uheld, i et frygteligt Veir ved en Styrtes at miste sine Chalupper, paa een nær, og ellers lidt betydelig Skade, hvorved det er bleven nødsaget at vende tilbage til Glückstadt. Ligeledes seilede et fra Søen kommende, størstedelen afmastet Skib der forbi. Det blev holdt for en hamborger Grønlandsfarer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Bekjendtgjørelser. Med kummerfulde Hjerter opfylde vi herved den tunge Pligt at bekjendtgjöre for fraværende Slægt og Venner, at det var Guds Villie idag Eftermiddag Kl. 2 1/2 at bortkalde til en bedre Verden vor kjærlige, trofaste og gudhengivne Moder Rebekke Helene Pallesen, födt Cilius. En ondartet Sliimfeber, forenet med Nervefeber, endte hendes dydige og retskafne Vandel, som her paa Jorden kun var 49 Aar og 7 Maaneder. Dette for os saa sörgelige Tab foröger vor Kummer endnu mere, ved vor kjere Faders og hengivne Broders Fraværelse. Kun Tanken om Gjenforening skjenker os nogen Tröst i vore lidende Hjerter. Aalborg, den 1ste Juni 1832. K. Pallesen. A. M. C. Berg, E. C. Pallesen. födt Jessen. H. P. Pallesen. P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Undertegnede anbefaler sig til forestaaende Pintse=Marked med et Assortement Konstdreier=Arbeide, bestaaende af: moderne Parasoller, store og gode Parapluier, Spanskrør, Bambus= og Fiskebeensstokke, Tvisttvinder, ægte Veichsel Rør, forskjellige Sorter Piber og Piberør, ægte Kjerne spidser, samt flere til dette Arbeide henhørende Ting, som udsælges til de billigste Priser, saavel i min Bopæl i Bispensgade, som i min Boutique paa Torvet. Aalborg, den 2den Mai 1832. G. Brøchner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Kjøbmand M. M. Rubens Udsalg ifølge tidligere Bekjendtgjørelser) er hos Hr. Kbd. Mads Galthen i Bispensgade. Holeer, Hakkelseknive, Ambolter fra 1 til 200 Punds Vægt, alle Dimentioner Søm & Spiger, Baandjern, Messing, Jern= 8 Blikplader, Brille, Saxe=, Svensk & Blærstaal, Zinkplader, faaes billig hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Mange nye Malervarer, bestaaende i Sveinfurtergrønt, Nyguult, Pariserguult, Berlinerrødt, Bremerblaat, Berlinerblaat, Kronguult, Brunsviggrønt, Kugellak, Kongeguult, Zinober, Bleghvidt, Bruunrødt, Mine, Schel ak, Sprit, Terpentin, & Linolie, samt mange flere Slags, er nylig hjemkommen og faaes i udmærket god Qvalitet og til de billigste Priser muligt hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Flere Sorter smukke Portpourie=Vaser, samt et godt Udvalg af slebne og uslebne Glasvarer, smukt Fransk og Engelsk couleurt og hvidt Porcelain, med og uden Guld kanter & Decorationer, pletterede & broncerede Lysestager, og Flaskepropper, lakerede Præsenteer=, Brød= og Lysesax Bakker, med og uden pletteret Rand, mange Slags udmærket smukke Gardinbøiler, Rosetter, Speilskruer og Jettonsbakker, Brittisk Metal=Kaffekander & Theepotter m. m., fine Penneknive, Bordknive & Gafler, Lommeknive- og Saxe, musikalske Jnstrumenter, Spadserestokke, Pibehoveder af mange Facons, m. m. m., er nylig hjemkommen og faaes tildeels til nedsatte Priser. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Undertegnede er, tildeels i disse Dage, bleven forsynet med: Mode=Dama Kamme, Ditto franske & danske Handsker, sort & hvid Bobinet, hvide Mouseliner i smukke Mønstre, foruden flere andre Slags hvide Varer, sort og andre Mode=Couleurer Lusters, Mermos & Cubicar, Shawler & Tørklæder i diverse Størrelser, ordinair, middel & fiin Klæde, extra fiin sort & Mode=Frakke=Klæde, m.m.m., som alt udsælges til de billigste Priser muligt. Mine ærede Handelsvenner beder jeg tillige behageligst at bemærke, saalænge den Deel af min Gaard, som nu er nedbrudt, er under Opbygning, er Indgangen til Boutiquen imellem den nedbrudte Deel og Canapet, til venstre Haand naar man kommer ind af Gadedøren. Aalborg, den 4de Juni 1832. J. S. Schjørring. Macaroni, italienske Rudler, franske Cathrineblommer, og Svedsker, store Muskateldruerosiner, fine raspede Krakmandler, søde og bittre Mandler, Caroliner-Riis, fiint Riismeel, ostindisk og chinesisk Perlesago, franske syltede Blommer, Oliven, Capers, Soya, Carystoph, fiin Provence-Olie, fineste Huusblas, Vanille, raspet Hjortetak, Lemon Asier, syltet Ingefær, grøn italiensk Sucat, couleurt Strosukker, Lindser, tørre Kirsebær, Figen, veritabel engelsk Sennop paa Glas, samt god indenlandsk Ditto, saavel pundeviis i Blærer, som i mindre Dele, CongoCompot- og Haysan-Thee, fiint Hvedemeel, gode Eidammer= og smaa grønne Schweitzer=Oste, lybske Pølser, samt alle Sorter Specerier og Colonial=Varer, ere i disse Dage i bedste Varer arriverede hos Worm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Ægte kan de Cologne faaes hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Chocolade. Fineste Vanilie J 1. 72 Sk. Dito 64 Sk. Dito 48 Sk. Dito med Islandsk Mos og Candis 72 Sk. Dito Sundheds 72 Sk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Fiin Kryder 36 Sk. Tages 10 Pund gives 8 pCent Rabat hos Vorm, paa Algaden. J. C. Sondershausen, Kunstdreier fra Randers, anbefaler sig i indeværende Pindse-Marked med et Assortement Kunstdrier-Arbeide, saasom: forskjellige Sorter moderne Piberør, Cigarrør, Kjernespidser, forskjellige Sorter Spadserestokke, Reise Paraplyer af Voxdug, doppelte Bomuldstøis Ditto, Silke Paraplyer og Parasoller efter allernyeste Smag, Contoir Blæk- og Sand=Huse, m. m.m. Alt til de billigste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
At Stervboet efter Raadmand, Bye og Raadstueskriver, Peder Tops Enke, Helene, født Ruus, og forhen afdøde Mand, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 2den Juni 1832. Schmidt. Wølfferdt. Undertegnede tilstaaer og bekjendtgjør herved, at have paa lovlig Maade afsagt J. Karlebye, Eier af Bakke gaarden i Nørtranders Sogn, og Madame Ogelvie i Søndertranders Sogn, at jeg nu for Eftertiden ikke meere vil have den ulovlige Kjørsel over min Englod Norden iland, som ligger Østen for benævnte Beboeres Eng; men de skal nu for Eftertiden rette sig efter den Vei, som ved Udskiftningen af 1796 er udlagt til Kjørsel fra denne Eiendom Sønden iland. Giistrup i Nøsling Sogn, den 2den Juni 1832. Christen Pedersen Dyhr.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Undertegnede, der paa sin Udenlands-Reise har erhverved sig de første Kundskaber i det optiske Fag, ved at forfærdige alle mulige Sorter Øienglas, samt Briller, saavel til at styrke, som til at conserve Øinene, anbefaler sig til det høistærede Publicum; tillige faaes Kiselglas, som er meget fortrinlig til Øinenes Conse vation. Alle Slags optiske Jnstrumenter samt Platine=Fyrtøier repareres.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Mit Logis er i Lille Rygade hos Skomager Jacobsens Enke. Ærbødigst. J. H. Stein, optisk Glassliber.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-04
Ege Tønder af 1 til 4 Tønder anvises billig af Jo Deichmann.