JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-11
Condition for en Huusjomfrue til førstkommende Maidag, som er vandt til at forestaae denne Tieneste, og har gode Recommendationer om god Tænkemaade og Opførsel, anvises fra Adresse=Contoiret i Aarhuus Auction. Onsdagen den 22de Martii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver her paa Randers Raadstue foretaget og efterfølgende Dage fortsadt Auction over alle til en Kiøbmands Butiqve henhørende Vahre, saasom: blaat, rødt og sort Atlask, Jllystring, forskiellige Couleurer Tafter, brocerede Huetøyer, Atlaskes dito Silke Bomulds Tøyer, fine Sirtser og Cattuner, Silke og Bomulds Veste, forskiellige Couleurer Casimir, Piqvet, Manchester og Skiæg, Nanqvin, Triller, Cattuns Lærret, Sukkerdug, Mouselin, Nettelduger, Kram lærret, Chagrin, dobbelt og enkelt ulden Dammast, Taboretter og Floretter, Stoffer, Cammelotter og Barca ner, alle Couleurer Tamiser, Kalmanker og Overlast Atlaskes skildret og Silkebaand, brede og smalle Skrue, Baand, gule og hvide spirant Kniplinger og Tredser, sorte og hvide vævede Kniplinger, samt Fryndser, sølv pletterede Knive og Gafler, moderne Kiol- og Vestknapper, Silkestrømper, coulerede Handsker, Damefiere og Blomster=Krandse, Rye og Multum, Skoe= og Knæe Spender, med meget mere Jsen- og Alenkram, som paa Auctionsstedet forevises og absolut bortsælges, efter de da bekiendtgiørende Conditioner; thi ville Lysthavende behage bemelte Tid og Sted sig at indfinde. Randers, den 28de Februarii 1797. S. A. Stadfeldt, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-11
J Skriverstuen paa Silkeborg, bliver Mandagen den 24de April førstkommende om Formiddagen Klokken 10, efterskrevne, under Silkeborg Skifte=Jurisdiction henhørende Skifter, foretagne, og, om muelig, sluttede: 1. Skiftet efter Jndsidder Søren Jensen, Hyrde i Haarup. 2. Skiftet efter Huusmand Otto Rasmusens afgangne Hustrue Ermgaard Nielsdatter i Virklund. 3. Skiftet efter Jndsidder Jens Nielsen sammesteds. Thi indkaldes herved Enhver, som under disse Skifter maatte have noget at erindre, være sig Arvinger, Credi- eller Debitorer. Silkeborg, den 3de Februarii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-11
Paa Skifte=Rettens Vegne, som committeret, Buxlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-11
Nyelig hiemkomne Pommerantzer, Appelsiner og Citroner faaes til billigste Priser hos Chr. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-11
Fra Bogtrykkeriet i Aarhuus er færdig: Er det til Hæder for Præster, at bære adelige Liig til Graven? Et Spørgsmaal, som herved bliver efter Tidernes Leilighed opgivet, undersøgt og besvaret, faaes for 6 Still. i Aalborg hos Hr. Milling, i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen, i Viborg hos Hospitals Prædikant Hr. Randrup, i Horsens paa Post=Contoiret og i Aarhuus hos Bogtrykker Lund. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Af= og Tilgangs=Lister, a Bog, 1 Mk. 8 s. Markeds=Passer, a Bog = = = 2 Mk. Hoved Mandtals Lister, a Bog 1 Mk. 8 s. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog, 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Kiøbenhavn. Rygtet siger, at den 4de Deputeret i General-Toldkammeret, Kammerherre Baron Gyldenkrone, vil resignere og drage til sine Godser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Hs. Maj. Kongen skal have skienket endeel af Rosenborg Hauge til de Grundeiere, der ved Gadernes Udvidelse efter Jldebranden have mistet af deres Grunde. Grev Løvendahl, der, som bekiendt, nedstammer af dansk Familie og i fransk Tieneste for Revolutionen var Marschal de Camp, er nu bleven Generalmajor i Kongel. dansk Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Efter den nye Toldrulle bliver dog alle uldne Vare samt malet Steengods, fremdeles contrebande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Capitain Ferd. Brown er udnævnt til Chef for den til Vestindien bestemte Fregat Jris paa 40 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Directionen for den Slesvig=Holsteenske Species, banke lader bekiendtgiøre, at der circulerer falske 20 Rdlrs. Species=Sedler, med følgende Navnes Underskrift: Matthiessen, Dønner, Stahl, Loeck, Andersen og Jessen af Aarstal 1787, hvilke i Henseende til den i Kobber stukne Text, saavelsom Vignetten, Stemplet og Bogstavernes Træk ikke kan skilles fra de ægte, men derimod kan man af følgende Kiendetegn skielne at de ere uægte: 1) Sedlernes Nummere ere af en ganske anden Skikkelse end paa de ægte, især ligner 5 Tallet ingen Tydsk Haand. Saa er og Blækket sortere end paa de ægte. 2) Papiret er og af en ganske anden Beskaffenhed end paa de ægte. Jsteden for at det Kongelige Navnetræk med Krone, og Ordene: Species Banckjettel, samt de skraae Linier ere paa de ægte indvirkede i Papiret, er der til de falske taget sædvanlig Papiir, hvori dette Træk, Bogstaver og Linier synes at være indtrykket eller indgravet fra Bagsiden. noget frem paa Forsiden. Man kan tydelige bemærke denne Omstændighed, naar man betragter dem paa Bagsiden eller i nogen Frastand imod Dagen eller Lyset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Papiret er ogsaa noget tyndere og glattere end paa de ægte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Aarhuus. Den 15de afseilede herfra til Kallundborg, Smak skipper Jens Thurøe med Stude for Anders Hviid. Christen Soede med Dito for Dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Prædikanterne paa Fredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Domkirken = = = = Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Prædikanterne paa 3die Søndag, i Faste. Froprædiken i Domkirken. Stud. Svaneberg. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. M. Thierbye. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Udenlandsk. Frankrig. Man har nu Efterretninger fra General Buonaparte til den 18de Febr. Alt den 10de Febr. var Brigade Chef Marmont i Loretto, hvorfra den Pavelige General Colli var flygtet, og taget med sig af den der værende Skat saameget Tiden tillod ham at tage med. Havde Franskmændene kommet 3 Dage før, var hele Skatten faldet i deres Hænder, som man beregner til 3 Millioner; dog fandt de endnu for en Million Livres i Guld og Sølv. Den 13de Febr. vare de franske Tropper alt i Foligno, hvor de skulle foreene sig med de andre over Siønne og Cortona fremrykkende Tropper. General Buonaparte har sendt det berømte Maria=Billede med alle sine Reliqvier til Directoriummet, og ladet dem vide at de kunne behandle den kiære Frue som de ville, da hun var af Træe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
General Buonaparte viser sit fredelige Sindelaugimod Paven i et Brev til Cardinal Matthei, som enden sig med følgende Ord: Der bliver Hs. Hellighed endnu et Haab tilovers, hvorved han kan redde sine Stater, nemlig : at fatte meere Fortroelighed til den franske Republiks Ædelmodighed, og hastigst at beslutte sig til fredelig Underhandling. Jeg veed at Hs. Hellighed er bedragen. Jeg vil endnu eengang vise hele Europa det franske Directoriums Eftergivenhed, og tilstaae Paven 5 Dage til at sende en med Fuldmagt forsynet Gesandt til Foligno, hvor han da vil finde mig, og hvor jeg selv personlig ønsker at medvirke, for at give et udmærket Beviis paa den Agtelse jeg har for den hellige Stoel Fra Hovedqvarteret i Marcerata har Buonaparte udstædt følgende Proclamation. Da Conventets Decret for For at forviiste uveedige Præster at opholde sig paa det franske Gebeet, men ikke paa det af den franske Armee erobrede Gebeet, og jeg finder mig fornøiet med disse ubeedigede Præsters Opførsel, saa befales: 1) at de ubeedigede Præster har Friehed til at blive i de af den franske Armee erobrede Pavelige Stater. 2) Soldater, Jndvaanere og Munke forbydes paa det strængeste at fornærme dem. 3) De skal fordeles i de forskiellige Klostere, hvor de skal have Boepæl Spiisning, Ly og Jldebrand, samt 15 Livres maanedlig. 4) KlosterSuperioren skal tilkiendegive Commandanten paa hver Sted de ubeedigede Præsters Navne, Alder og Fødested. Ligesom disse skal sværge den franske Republik TroeskabsEed. 5) Overgeneralen vil med Fornøielse see hvad Godt Biskopperne og andre velgiørende Geistlige vil vise mod de Ubeedigede til deres Skjebnes Lettelse. Denne Proclamation har ganske funden Directoriummets Bil fald der og vil benytte sig deraf til at blive af med flere af disse Præster og desaarsag den 26de Febr. lade udgaae følgende Beslutning: 1) Den udenlandske Minister er anthoriseret til at give alle ubeedigede Præste Reisepas og Reiseroute, som vil reise til de pavelige Stater, hvilke ere besadte af franske Tropper. 2) Buonaparte vil der paa det beste sørge for dem. Den 18de var Buonaparte i Talentino og havde bemestret sig kandskaberne Umbri, Perugia og Canorino.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Den bekiendte Grev Pusaye, er, tilligemed en Deel af hans Tilhængere og Cancellie, arresteret i Laval. Man har og nyelig arresteret 13 Medskyldige af de 4 i Temple siddende Rojalistiske Sammensvorne, hvoriblandt en forhenværende Stiftsfrue, ved Navn Boisguerin, hos hvem man har funden deres Hovedcorrespondence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Den 20de Februarii mødte Baboeuf og Medskyldige første Gang for Nationalretten i Vendome. Han har i en vidtløftig Tale viist megen Geistsnærværelse, Antonelle megen Værdighed, Amar var tvungen til at vise sig fiin og artig, men Germaine viste sig som en Rasende. Da de gik fra Retten, istemmede de meget larmende Marseiller-Sangen, og opvakte derved alles Beundring over deres faste Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Den 16de Februarii afseilede den lille Eskadre fra Brest paa 3 Fregatter og 3 Corvetter, som havde 1200 Galeislaver ombord, der alle vare klædt sort. Nogle troer at den er bestemt mod Guernsen og Jersen, andre derimod til den Skotlandske Kyst, hvor de skal formeere en Art af Chouanerie. Louvet, som i Bladet Skildvagten har gjort mange haarde beskyldninger imod Langlois, er af National retten dømt i 500 Livres Straf og erklæret for en Bagtaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Jtalien. Den 5te Febr. holdt Paven en GeneralCongreation, som blev bievaanet af 20 Cardinaler, hvori Paven gjorde det Spørgsmaal: om man skulle fortsætte Krigen, eller underhandle om Fred, Der var 16 Stemmer for Krigen og kun 4 for Fred. Men da en Stafette den 6te bragte Efterretning om, at de Franske rykkede alt længere frem i Romagna, fik Paven med eet fredelige Tanker, gienkaldte befalingen at ringe med Stormklokkerne og opstaae en Massa ved Franskmændenes Nærmelse, og sendte Courerer til Buonaparte, Florenz og Parma, lod alle Skuespilhusene sperre og anordnede 3 Dages Andagt. Den 8de blev den apostoliske Coureer Faina afsendt fra Cardinal Matthertil Buonaparte og man troer at han selv skal følge efter som Gesandt. Man giør ellers i Rom stor Regning paa, at den dybe Snee i de Apenniniske Bierge, som giør Veien ubrugbar for Skytsers Transport og Kiørevæsenet, skal forlænge Franskmændenes Marsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Buonaparte har befalet den Eispadaniske Republik at nedsætte en Centralforvaltning i det erobred Ravenna, som skal lade alle Gienstridige arrestere og forvalte saavel de derværende pavelige Godser og Jndkomster som de romerske Prindsers Eiendomme, der har givet Paven Penge og Folk til Krigens Førelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
De fra Livorno udmarscherede 1400 Franske tager Veien til Kirkestaten. Storhertugens Tropper besetten, nu igjen Livorno og vil nok snart ligeledes besatte PortoFerrajo, da Engelænderne giør Mine til at forlade samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Buonaparte har ladet den lille Republik St. Marin give Forsikring om den franske Republiks Venskab og Beskyttelse. De 20,000 Mand Forstærkningstropper, som Bunaparte ventede fra Frankrig, kan formedelst det dybe Snee ikke komme over Bierget Conis og følgelig maae marschere igiennem Niza og det Genuesiske Gebect.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Den Lombardiske Regiering i Mayland har sendt Deputerede til Paris, for at bede om at den nu, efter Mantuas Jndtagelse, maatte erklæres for afhængig Tydskland. Ved Over- og Nederrhinen er det nu ganske stille. Den 2den og 3die Martii er den gaaet meget Keiserlig Skyts giennem Frankfurt, hvor der har været en Art af Oprør blandt Haandværkerne, formedelst at Magistraten havde givet Tilladelse at indføre adskilligt færdiggjort Arbeide; men samme er dog ved Garnisonens Hielp stillet. En Hannoversk Tidende siger : at Keiseren ikke har anerkiendt Staden Frankfurt for neutral, men under Executionsstraf befalet at Stadens Contingent af 300 Mand skal forhøies til 14000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
De Keiserlige vedbliver at forskandse de vigtigste Steder ved Lahn= og Siegfloden, og Maynz bliver forsynet med Levnetsmidler og Munition paa 12 Maaneder for en talrig Garnison.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Efter en Strasborger Beretning skal der mellem de Keiserlige og Franske Generaler i Palz være aftalt, ikke at behandle hinanden fiendtlig, førend efter to gange 24 Timers Ankyndigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Den store blomstrende og folkerige Bye Kehl er ved sidste Feldttog formedelst Qvægsyge, fransk Plyndring, og endelig ved ganske at blive lagt i Aske, fuldkommen ødelagt. Man regner Skaden paa en Million Gylden og næsten 2000 Mennesker som ere uden Tag, og have mistet alt hvad de eiede, vandre omkring i Naboegnene i den yderste Elendighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Fra Wien skrives: At Erkehertug Carl er den 27de Febr. tilligemed Grev Bellegade afreist til den italienske Armee, for at paatage sig General-Commanden over samme. Keiseren har givet ham uindskrænket Fuldmagt til at handle efter eget Godtbefindende. Vores Corpved Salurn staaer endnu paa samme Sted og Fienden, har ikke gjort Forsøg paa at trænge sig længere frem i Tyral, men har paa mange Steder trukken sig tilbage. Prinds Renz med 3000 Mand og General Spork lige. ledes med et Corps er rykket frem over Aderzo. Alle vore Hovedpasser ere stærk besatte med Landskytter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Man mener at General Mack skal faae Commandeover Rhinarmeen. Paa Freden er der aldeles ikke at tænke, og man bedrager sig i Paris, dersom man tænker, at den hænger af Mantuas Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Holland. Den 1ste og 2den Martii er ganske nventet en anseelig Krigsfløde af 8 Linieskibe og 12 Fregatter udløben i Søen fra Texelen og Helvoetsluis, hvis Bestemmelse man med første vil faae at vide ; dog troer mange at den skal gaae til Brest. ViceadmiralRynties commanderer Divisionen fra Texelen og Schouby Racht Blois de Treslong den fra Helvoetsluis. Skibet Gelykhed er ved Udseilingen stødt paa Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Rusland. Efter en Keiserlig Ukase, bliver den under Generalpracoreurens Opsigt arbeidet paa en almindelig Vaabenbogs Udfærdigelse over alle adelige Familier i Rusland. Den russiske Flode som udrustes, bliver inddeelt i 3 Divisioner. Det hvide Flag som skal udgiøre Centrummet, skal commanderes af Admiral Sinavik, det blaae Flag under Admiral Tschitschagof, skal udgiøre Avantgarden, og det røde Flag under Admiral Kruuse, Arriergaden. Denne Udrustning skal blot have Evolutioner til Hensigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Adskilligt. J Holland er opfunden et Middel til at conservere Skibe og andre til Vand bestemte Bygninger for at bedærves af Orm. Middelet bestaaer i et Slags Skibsfernis eller Olie, hvoraf i Hensden er anlagt en Fabrik. Dette Middel skal være gandske pas bat, og besidde fuldkommen Kraft til at afholde Søe Ormene fra at angribe det dermed anstrøgne Træe, Adressen til at forskrive dette Middel er: Hr. Cornelius Brodshooft og Comp. hos Hr. Pieter Pictersse, Jans i Skippergaden i Amsterdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Rygtet siger, at Gustav den 3dies Liig skal transpærteres til Upsala, for at sættes ved Sider af den store Gustav Wasaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Breve fra den tyrkiske Grændse siger, at den russiske Keiser har ved sin Gesandt Kotschubey ladet den ottomanniske Port forsikre om sit Venskab, med det Tillæg, at han fra sin Side ci alene vil bekræfte men endog punktlig opfylde den sluttede Vaabenstilstand, og haabede at Porten var besielet af samme Grundsætninger. Denne Erklæring er af Reis-Effendi bleven besvaret med de meest smigrende Udtryk, og med det Tillæg, at Storherren, ville udnævne og afsende en overordentlig Gesandt, som skulle ønske Keiseren Lykke til hans Thronbestigelse. Efter Forsikring af Øievidner brændte i det hellige Kapell i Loretto 20 af Guld med Diamanter besadte Lamper; foruden Guld=Kalke og andet Kirketøi af samme Materie saae man der en stor Guld=Stierne, hvis Middelpunkt var en stor Smaragd omgiven med 6 Rubiner og 9 Diamanter og dertil endnu besadt med 36 store Perler, 8 Diamanter, 6 Rubiner og 16 Topaser, som var en Gave af Dronning Lovise i Frankrig, Henrich, den 3dies Gemahl. Endnu Ludvig den 14de som Barn, af støbt Guld, og en Model af Citadellet i Havre de Grace af Sølv, med mange stere Kostbarheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Et Rygte siger at Fredsprælimanerne skal være sluttet med Paven og at de skal var meget trykkende. Blant andet skulle han betale 2 Millioner strax, og en Million aarlig i et vist Antal Aar. Buonapartes Plan, at gaae lige til Rom, har han med god Grund forandret, thi først var det ikke saa let en Sag, og om han end overvandt alle hindringer, saa ville det dog for det andet have store Vanskeligheder i Følge med sig at komme tilbage igien til Tyrols Grændser, hvis hans Troppet der skulle blive slagne. Desuden veed man af Historien, at fra de gamle Galliers Tog, som først trængte sig frem til Tiber og til Aaret 1527.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
da Rom blev plyndret af Keiser Carl den 5tes Armee under Anførsel af Conetable Carl Bourbon, ere alle til Rom marscherende Armeer gaaet igiennem det Toscanske, hvorved de har sparet 15 Mile af Veien imod den Buonaparte havde valgt over Ancona, Ombria og Ørkenen Sabina, som er 20 Mile lang og derfor kaldes det italienske Siberien, hvor han og havde, foruden mange betydelige Floder at gaae over, de Apenniniske Bierge at overstige. J Krigen 1744 holdt 1000 Mand lette Tropper, som havde forskandset sig ved Nocera i de Apenniniske Bierge, den hele spanske Armee, under General Gazes, op i 14 Dage. Hannibal blev, efter at han havde seiret ved Po, Trebio og Tradsime, nus, slaget i Spoletto. Ligeledes bleve Tropperne under Carl Bourbon 1527, paa deres Tilbagetog giennem Ombria, næsten alle nedsablede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
J den 619de Trækning i Altona er udtrukket følgende Nummere: 21. 57. 74.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Bekiendtgiørelser. De Hr. Jnteressentere, som have tegnet sig for Lodder paa en Ring, som skal bortspilles hos Hr. Ræmisch, ville behageligst førstkommende Søndag Aften den 19de Martii møde der præcise Kl. 6. Min iboende Gaard paa Middelgade, som ligger paa et nærsomt Sted, og er beqvem saavel til Kiøbmandsbrug, som til Brænden og Bryggen, og hvormed, naar forlanges, kan følge et complet Brædeviinsværk, har rummelig Gaardsplads, med god Pompevand i, en god indrettet Hauge, hvori et lukket Lysthuus, samt en nye anlagt Keglebane, kan underhaanden faaes tilkjøbs af Jens Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Til førstkommende Mandag, kan en Dreng, som har Lyst til at lære Møllerprofessionen og har været til Confirmation, blive antaget til Lære i Dørup eller Lille Mølle, i Hørning Sogn mellem Aarhuus og Schanderborg, hos Jess Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Nyelig hiemkomne Pommerantzer, Appelsiner og Citroner faaes til billigste Priser hos Chr. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Tirsdagen den 25de April om Formiddagen Kl. 10, slet og følgende Dage, bliver paa Schafføegaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel Boehave, bestaaende af Jern- og Træefang, Borde, Stole, en Canopee med tilhørende 12 Stole med blaae Plydses Overtræk, en Dito med udsved Overtræk, 12 Ryslæders Stoele, Speile, Consol-Borde med Marmor Plader, et nyt Ege Chatol, et dito Skab til Sølv, et Ege Skriverbord, et Sengested, med nye Sirtses Omhæng, et Dito med blaae og hvid Linned, Damaskes Omhæng, Sengeklæder, Skydegeværer, adskillige store og smaae JernKakkelovne, en Chalse, en guul mahlet Postvogn med Lehnestoel og Kurve Aasæt, en Kane, Bringetøi til 4 Bester med Messing Beslag, Sadler og Bidsler, en stor Deel Ege Bygnings Tømmer af Fodtræe, Stolper, Løsholdter og Stiver, 7 og 8 Tommer, endeel Furretømmer, Ege og Boge Kahrtømmer, nogle Lispund kal Blye, Kalk, Muur= og Tagsteene med meget mere thi vilde de Lysthavende behage at indfinde sig til bemeldte Tid og Sted. Randers, den 10de Martii S. A. Stadfeldt, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Min iboende Gaard paa Studsgade under No. 15. er underhaanden at bekomme til Leie eller til Kiøbs til førstkommende Mai. Christen Fogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
En habil Huusholderske, som kan paatage sig at forestaae et Herskabs Kiøkken paa Landet, kan faae en meget god Condition, naar hun derom melder sig paa Adresse=Contoiret; men uden at medbringe paalidelige Attester og hendes Habilite og gode Opførsel, nytter det ikke. De som have taget Lotterie-Sedler under min Collection her i Randers, vilde behage at fornye samme til 2den Classe, forinden den dertil bestemte Tid, og imod Tilbagelevering af 1ste Classes Lodder. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
En Dreng, enten her fra Byen eller fra Landet, naar han ikkuns er frie, og har Lyst at lære Bager Professionen, kan strax blive antagen, naar han melder sig paa Adresse-Contoiret. I Kraft af Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Bevilgning af 20de Februarii sidst, bliver herved af døde Skipper Christian Rostoks og hans ligeledes af døde Hustrue Bodil Sørensdatter Schonnings Stervboes Creditorer sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldede, for os som Boets Skifte=Forvaltere at møde, deres Krav at anmelde og beviisliggiøre. Horsens Raadstue, den 6te Martii 1797. Borgermester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-15
Condition for en Huusjomfrue til førstkommende Maidag, som er vandt til at forestaae denne Tieneste og har gode Recommendationer om god Tænkemaad og Opførsel, anvises fra Adresse=Contoiret i Aarhuus Paa Rosensgade No. 252 farves alle Couleurer paa Silketøi, Floer, Blonder, Baand, samt vaskes Floer og Silkestrømper, m. m. for billigste Priis, og loves de mueligst hastigste Befordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Kiøbenhavn. J Kiøbenhavn grasserer i denne Tid, formedelst den vedvarende tørre Østruind, Halsyge, Snue, Hoste &c. Kronprindsen og Gemahlinde, Arveprindsen, Hertug, inden af Augustenborg og Gemahl ere alle angrebne af Halsygen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
J Kiøbenhavn siger et glædefuldt Rygte, at Hs. K. H. Kronprindsessen igien skulle være frugtsommelig. Jstedet for de forleden ommeldte 4 Linieskibe siges nu, at foruden Vagtskibene, skulle kun 6 Fregatter udrustes. Man haaber at Sverrig leverer lige saa mange, og troer at disse 12 Fregatter da ere tilstrækkelige til begge Nationers Handelskibes Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
For Besvarelsen af det udsadte Priis=Spørgsmaal af Kiøbenhavns Videnskabs-Selskab; om hvad der udfordres til en fuldkommen Brandanstalt i store Stæder, have af de indkomne 28 Skrifter, følgende faaet Præmierne: Professor Valentiner i Kiel;300 Rdlr., Geheimeraad Strasser i Hildburghausen 100 Rdlr. og Borgemester Ordruf i Tharingen 100 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Den 2den Febr. har man paa Ørlandet i Tronhiems Stift havt er mærkeligt Uveir, med usædvanlig stærk Storm af Visten som vedvarede Dagen igiennem, og tildeels de tvende paafølgende Dage. Med Stormen, om Tirsdagen, var tillige forenet et sieldent stærkt Tordenveir, som dig meest mærkedes i Bjognens Anner, hvor Lynilden dog ødelæggende Virkninger efter sig. Da Stormen hetigst rasede, fornam man en Rystelse i Husene, ikke ulig den af et let Jordskielv, da endog nogle Vinduesruder hos en af Beboerne gik i Stykker. Omtrent ved Middagstid foer en Lynstraale ned i Kirkens Taarn, hvori den tænte Jld, som dog strax blev slukket, og sandersplittede dets ene Side, hvorfra den tra Veien ned i Kirken, ødelagte de fleste Stole og Vinduer, af hvilke den udkastede Træestumper omvæltede Knæefaldet for Altere, omstyrter, og optastede, hvor den hist og her foer frem.