Københavns Adresseavis, 1773-09-29
Jblandt de smaae Ansigters Yndigheder, har man altid indrømmet Smilehullerne i Kinderne den første Plads. Aarsagen er tydelig: de have deres Oprindelse af Smilen, og Smilen er et Tegn paa Velvillighed og Godhed. En sammenrynket og i Folder trokken Pande, som er det modsatte af denne Gemyts=Art, har man derimod alletider holdt for en Hovedsel. En Elsker er gemeenlig ikke i Stand til, at bestemme den Skiønhed, hvorved hans Passion pludselig og uimodstaaelig er bleven indtagen; men dette kunde aldrig skee, dersom hans Opmærksomhed var en blot Følge af Proportionen i L. neamenterne, af Trækkenes Flaur, eller af Hudens Farve, Saadan en Elsker siger os kunn, at Skiønheden er noget, som han ikke tilfulde kan beskrive, noget, som ikke bestaaer i nogen vis Deel, men strækker sig over det gandske. Han kalder det et sødt, et angenemt, et yndigt Væsen, eller han nævner det endnu ved Navne, som forbinder Skiønheden med Sindelaget, og udtrykker derved en Skiønhed, som ey allene er eet Ansigt egen, men passer sig maaskee til alle Jmidlertid bestaaer denne Skiønhed ikke altid i Smilen, men afvexler, ligesom de udvortes Tegn af Gemyttets Yndigheder forandre sig. Den er overmaade stærk i de taalmodige Lidelsers stille Klager, i Venskabs ømme Bekymringer, og i den inderlige Kierlighed og Lydighed imod ærværdige Forældre, men hart af uimodstaaelig er den ved Glædens, Medlidenhedens og Græmmelsens Taarer. Disse ere Yndigheder, som indtager uden Naturens Hielp, og uden samme kan ingen Skiønhed behage, i hvor gunstig Naturen endog havde viist sig imod den. Dog tænke ingen, at paatage sig disse Yadigheder som en Masque, og derunder skiule et følesløs elleret ondt Hierte. De maae være en oprigtig Virkning af saadanne Gemyts Tilbøyeligheder, der stemmer overeens med det udvortes; thi ellers vil Ansigtet bekomme en nye og meget væmmeligere Hæslighed, et affecteret Væsen; konstlede Miner, naragtig Smil, tvungen Mildhed, og utallige andre Grimasser, som giøre Daarligheden, latterlig og forvandler Medlidenhed til Foragt. Vel veed nogle saa konstigen at udøve denne Art af Hyklerie, at de lettelig kan bedrage uagtsomme Bebagtere, men endog disse kan ikkun et Øyeblik bedrages; Gebærder, som ikke stemmer overeens med Hiertet, kan ikke uden Møye antages, og ikke uden Besværlighed længe beholdes; man vil snart blive nød til at lade dem fare, og at aflægge Visit=Ansigtet tillige med Visit Klæderne. De konstlede Smile og den forstilte Mildhed vil forsvinde, og en stolt egensindig Vrede, eller et fortrædeligt og murrisk Væsen vil formørke eller ødelægge alle Symmetriens og Farvens Ziirligheder. Saaledes er et konstlet Udseende virkelig et ligesaa fattigt Middel til at udtrykke Hiertets Tilbøyeligheder, som et Anstrøg af Sminken, for at komme Sundhedens Farve til Hielp. Det er ikke allene af ligesaa liden Bestandighed, og ligesaa let at opdage, men ligesom Sminken omsider giør Ansigtet meere skrumpen og hæslig, saa bryder og Passionerne efter den dem tilføyede Tvang med meere Heftighed frem, Ansigtets Træk rækker sig meere og meere, og opvække Afskoe og Ekelhed. Skiønheden dependerer altsaa fornemmelig af Gemyttet, og kan ved Opdragelsen meget blive befordret. Man har anmærket, at man gemeenlig skal kunde kiende de verskende Passioner hos et Menneske af hans Ansigt, efterdi Musklerne, hvorved Passionerne udtrykkes, i det de bestandig anspendes, bliver meere og meere slappe, saa at de udvortes Udtryk stedse viser sig, naar endog Passionerne ere roelige. Deraf kommer det, at man af Ansigtets Tegn i Almindelighed kan kiende et foredagtig, et stolt, et spidsfindig og et mistro sk Gemyt, og samme Beskaffenhed har det med de behagelige og ømme Passioner, der ligeledes yttrer sig, naar de ophører at virke. Passionernes Herskab frembringer, altsaa len mechanisk Virkning paa det udvortes Udseende, og giver Ansigtets Træk en Vending og Mine, der giør et langt gunstigere og stærkere Jndtrok paa andre Gemytter, end alle Yndigheder, som allene reise sig af udvortes Aarsager. Den Skiønhed, som kommer af Gemyttet og Tilbøyeligheden, sætter heller ikke sine Besidderinder i nogen Fare, Den ligner, for at betiene mig af en østerlandsk Lignelse, Taarnene i en Stad, der ey allene tiener dem til Ziir, men endog til Forsvar. Naar den opvækker en kiærlig Tilbøyelighed, saa tæmmer og danner den tillige denne Tilbøyelighed, den indskyder Ærbødighed, formilder Passionen med Delicatesse og opmuntrer til Efterfølgelse. Kiærlighed før Dyd og Fornuft er blaadet med Kiærlighed for Skiønhed, fordi saadan en Skiønhed fornemmelig er en Virkning af Siælens Fortreffeligheder, som ey kan være et Object for sandselige Begjærligheder. Ligesom den opvækker en reenere Passion, saa forbinder den og stærkere til Troeskab. Enhver Mandsperson vil med langt større Magt blive holdt tilbage at foraarsage en dydig Person nogen Misfornøyelse, end en smuk, og et hvert Øyekast fra et Ansigt, i hvilket begge Deele ere forenede, i hvilket Skiønheden er et Aftryk af det gode Hierte, er en stille Bebreidelse for det første utilladelige Ønske. J samme Øyeblik vil det Forsæt synes høyst uædel og grusom, som bedrager det ømmeste Haab, som misbruger den reeneste Fortroelighed, ja selv sætter Dydens Fred, formedelst den nederdrægtigste Troeløshed, i Fare, En Hyklerindes Haab maae gaae forloren. Naar der efterabede Skiønhed aflegger sin Maske, naar hendes Øyens Straaler og hendes blomstrende Kinder tillige med Nye heden have tabt deres Virkning, hvad bliver da tilbage, uden en Tyrann, der er berøved sin Magt, hvilken man ikke kan betragte uden med en Blanding af Fortrydelse og Stolthed, Ligesom paa den ene Side Fortrydelse og Misfornøyelse vil følge paa Bedrag og feilslaget Haab, saa vil paa den anden følge en Lyst at saare paa den Lyst at behage og en Mand kan blot ved Erindringen af sin Kones Skiøn, hed, som ikkun varede saa længe, til han fik lært at kiende hende, bleve tvungen til at søge sig en Maitresse. Jeg beder altsaa alle unge Fruentimmer, stedse at erindre sig, at ingen kan lære Jndighederne uden i Dydens Skole, og at de som ønske sig at være elskværdig, maae tidlig lære at være gode. Det sikkerste Middel til at blive skiøn, at blive det bestandig, og ved Skiønheden lykkelig, er dette: Man begynde i Tide at giøre Siælen skiønnere. Middel imod de smaa Orme, som komme af den forraadnede Giødning, og ere meget skadelige for Blomsterfloren.