JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
J det Tilfælde at der paa de Danske eller Preussiske Kyster findes et Skib, der har lidt Skibbrud, uden at man kan erfare Eierens Navn, skal Regjeringen lade indrykke 3 Gange efter hinanden i Landets offentlige Blade, saavelsom i den Hamborgske Tidende, en Beskrivelse over det forulykkede Skib, paa det at Eieren kan gjøre de fornødne Reclamationer, og først naar en saadan Bekjendtgjørelse i eet Aar er forbleven uden Virkning, skal man kunde disponere over det skibbrudne Skib efter Landets Love. 26de Artikel. De contraherende Magter have i deres gjensidige Stater ansat Consuller, i den Hensigt at være deres respective Undersaatter til Hjælp, og at lette de Handels-Forhold, som finde Sted mellem begge Nationer. Dersom Omstændighederne gjorde det ønskeligt, at Consuler, Vice Consuler eller Handels=Agenter af de contraherende Magter ansattes i Danske eller Preussiske Havne, hvor der endnu ingen ere, skal det ikke nægtes. 27de Artikel. De Danske Undersaatter, der have nedsat sig i Preussen, og de Preussiske Undersaatter, der have nedsat sig i Dannemark, skulle stedse have Frihed til at forlade det Land, de beboe, imod at betale deres Gield og opfylde deres øvrige Forbindtligheder efter den Stats Love hvori de befinde sig. 28de Artikel. Dersom det, uagtet de høie contraherende Magters oprigtige Sindelag og forenede Bestræbelser at vedligeholde indbyrdes Fred, ulykkeligviis (hvilket Gud afværge,) skulde komme til Brud, eller endog til aabenbar Krig mellem dem, skulle deres respective Undersaatter, som maatte befinde sig i den ene eller anden Magts Stater ikke desmindre være sikker i Henseende til deres Personer og deres Eiendomme. - De skulle have et Aars Frist til at bringe deres Sager i Rigtighed og udføre deres Gods og Effecter, hvortil de skulle have fuldkommen Frihed og erholde al Hjælp og Beskyttelse. De skulle ligesom for Krigen, nyde Rettens Pleie, og naar et Aar er forløben skal man give dem de fornødne Passer for at vende sikkert og frit tilbage til deres Fædreneland med deres Familier, Gods og Effecter, Varer og Skibe. 29de Artikel. Nærværende Tractat skal vare i tyve Aar, og Alt, hvad deri findes vedtaget, bør i dette Tidsrum uforanderligen iagttages og fuldbyrdes i dets hele Jndhold, dog at det, førend bemeldte Tractats Tid udløber, skal beroe paa begge de høie Parters Forgodtbefindende at komme overeens om sammes Forlængelse. 30te Artikel. Nærværende Tractat skal ratificeres, og Ratificationerne udvexles inden 2 Maaneders Forløb, at regne fra den Dag, den er undertegnet, eller forinden, dersom skee kan. - Dets til Bekræftelse have vi Underskrevne i Kraft, af vore Fuldmagter underskrevet nærværende Tractat og forsynet samme med vore Segl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
Kjøbenhavn, den 17de Juni Aar Et Tusind Otte Hundrede og Atten. N. Rosenkrantz. Grev Dohna. (L. S.)(L. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
Blandede Efterretninger. Bergraad Giesecke, Ridder af Dannebrogen, Prof. i Naturhistorien i Dublin og Directeur over det derværende Naturaliecabinet, har forhen været Skuespiller ved det Schikanederske Theater i Wien og skrevet der de yndede Travestier: Arneas - Hamlet - og Agnes Bernauer. - Han forlod imidlertid Theatret og vendte tilbage til Mineralogienes Studium, som han allerede tidligen havde helliget sig til, kom til Kjøbenhavn, og paatog sig der Bestyrelsen over en Expedition til Grønland. Efterat have tilbragt der fire Aar, sendte han sine indsamlede Naturalier til Danmark, men Skibet blev opbragt af en engelsk Caper, og Ladningen solgt i London og Edimbourg. Han maatte altsaa ganske paa ny begynde sin møisommelige Jndsamling, og anvendte hertil endnu tre Aar og otte Maaneder, saa han, af Kierlighed til Naturhistorien, under alskens Und værelser, tilbragte syv Aar og otte Maaneder i Grønland. Det hele Udbytte af Naturalier, han i dette Tidsrum havde samlet her, har han nu solgt til Keiser Franz, som har indlemmet den i det Keis. Naturaliecabinet i Wien, der, siden den Tid det har staaet under Hr. v. Schreibers Opsyn, ved en reen videnskabelig Opstilling og ved smagfuld Anordning, gjør alle øvrige europæiske Cabinetter af dette Slags Rangen stridig. Prof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
Gieseckes Samling bestaaer 1) af en Skat af kostbare, for det meste meget sjeldne, Mineralier; 2) af tørrede grønlandske Planter; 3) af mærkværdige Dyrskeletter, som af Hvaler, Narval, og som en stor Sieldenhed, med to Tænder, af Hvalraven, adskillige udstoppede Robber i forskjellig Alder, Phoca vitulinia, Phoca soetida, Phoca cristore, og en ny endnu ubekiendt Art, fremdeles den hvide og blaa Ræv, et stort Antal vel bevarede Søfugle, Skjældyr &c. 4) Grønlandske Klædebon, Vaaben, Redskaber; Modeller af grønlandske Skibe og alt Tilbehør, det hele Apparat af Hvalfangsten i det Smaa o. a. m. - Hr. Prof. Giesecke har en udførlig Beskrivelse over Grønland og sin Reise, med tilhørende Kort og Tegninger af forskjellige Egne, færdig til Trykken. Den udkommer paa eengang baade paa Engelsk og Tydsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
Man regner at Kongressen i Aachen, hvor Mad. Catalani i denne Tid opholder sig, har indbragt denne Sangerinde 20,000 Rdlr. Lord Wellington skal have givet hende for een Aften, hun sang i hans Hotel, 1000 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
Keiser Alexander har foræret hende en Kam med Brillanter og et Livbaand, som vurderes for 3000 Ducater, Keiseren af Østerrige sendte hende for hendes første Concert 10000 Fr. og Kongen af Preussen ligesaa meget. Mad. Catalani er nu 40 Aar gammel, har 4 Børn, hvoraf hun venter at efterlade hvert 1 Mill. Naar hun giver en Concert, saa ere faa Damer saa brillant klædte og faa af Tilhørerne saa rige, som hun. St. Hans Ormen, Natviolen, Nattergalen og Leerken. ) St. Hs. Ormen. Naar Natten fremvælder, gjenstraaler min Glands, Til Solen fremstiger, i lysende Dands. Natviolen. Hvor svagt er dit Lys, J den natlige Luft, Udbredes paa Engen min qvægende Duft. Nattergalen. Og lyder som Fløiten paa mørkegrøn Vang, Trods Glandsen og Duften, min tryllende Sang, Lærken. Hvi stride om Rangen, nu hver har fuldbragt Det Kald, som Alfader ham selv har tilsagt, Har lyset og sjunget og duftet i Nat, Saa hædrer han Pladsen, hvorpaa han er sat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
J Skialde, som lyste at prunke saa prud Med tredobbelt Krone som Valhallas Gud, O, husker paa Manden i Excapitol, Der sidder paa Peters den mægtige Stol! Mindes, at ikkun den romerske Pave Ønsker en tredobbelt Krone at have *) Jdeen af v. Halem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
Kjøbenhavns Børs d. 24 November. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 260. Amsterdam 2 M. 234. London 2 M. 10 1/4 Rbdlr. Paris 42 1/4. Spec. 267. - Specier solgte til, 16 Rbmk. 3 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 100 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 21 a 22. Svenske Sedler 72 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-24
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ved 30000 Femtende Aargang. No. 95. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 November 1818. Den gamle Hedning Efter Tegner. Du sover Heimdall, Søn af de Mødre Ni Og Guldtop *) hviler og Giallarhorn *) ruster og tier; Til Himmelbjerg ei hittes nu meer en Sti Og Surturs Slægt uvogtede Bifrøst?) bestiger. Ak! fordum var dog din Søvn som Fuglens let, Fra Himlens Spidse dit speidende Øie saa alle, Og ingen anden end salige Guders Æt Betraadte Broen som fører til høje Valhalle *).*) Heimdalls Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
J Den Basun, hvormed han kaldte Guderne til Kamp mod deres Fiender. *) Himmelbroen eller Regnbuen. *) Æther, eller den øverste Deel af den synlige Himmelhvælving. Der red Valfader,) høivoxen som stjerneklar Nat, Som Lyset enøjet, paa ottefodede Springer; Den kloge Ravn ham mored paa Skuldren sat, Thi alting vidste den vingede Tidendebringer. Og Thor sig reiste paa dundrende Vogn saa høj Og fyldte Beltet med Tordner og lynende Skyer, Frem over Broen højtravende Gangere fløi, De flammende Hjul henrulled i sortladne Bygger. Han hug sin Mjølner i Fjelder; der blev en Dal, Han drak af Havet, og snarlig fra Bredden det svinder, Med Tiden stred han, Med Trolde i Lokes Sal, som rundt om Med Midgaardsslangen Heimskringlas) sig vinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
(En Advarsel, som alle næsviise Fredsmæglere kunne tage sig noget af.) Du, hvo du est, i Sangens nedre Salem, Som og til Vands vil ride Digtre lidt, Og tar dertil Jdeer paa Kredit, Da selv du ingen har, hos en von Halem, *) See Verset paa sidste Side i forrige Nummer af Skilderiet. Der paa den Vei det aldrig bragte vidt Lær dog, før du dig understaaer at trave Paa laante Føl igiennem Vangeled, J Grundtvigs og i mine Luther=Fied, Mod en af os bekæmpt poetisk Pave, Dig først paa egne Been lidt frem at stave, Naar satte sig paa nogen Herrestol Sankt Hans Orm, Nattergal og Natviol Du disse tre, saa lidt, som Lærken, kiender, Det laante tydske Føl, du rider paa, Saa vildt paa Veien selv dog ikke render Stig af igien, Perlille, lad det gaae Tag Fod i Haand, Patron, og ikke Pedes! Sky. Hestekilde Vand! drik heller Øl! Lirk høit til Lerken, og saal aldrig Føl Snak ei om Peters Stol ved egne Sedes! Sig Skjald for Skjalde" naar du peger ud
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Hvad der vil prunke som "Valhallas Gud Har paa din Hat du en Sankt Hans Orm funden, Tro derfor ei, den Kronen faaer i Lunden! Naar Ormen alt for tyk sig giøre vil, Sankt. Hans er fløiteen, før man seer sig til. Hvad lyster, og hvad dufter, og hvad toner, Har man i Rangstrid, paa Parnas ei, seet; Men, vil bu vide, hvor med Gravitet Der glimtes, lugtes, buldres ud i eet, Hold dig fra Kongedyb, hvor Aanden throner, Og ryg din Pibe rolig paa Tre Kroner! Baggesen. Parti=Aanden. Den er mod Aand, og Aande selv, i Krig; Og begges Mangel bedst den maler: Aandløs, hvergang i Skrift den yttrer sig, Og aandeløs, saasnart den taler. Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Jndenlandske Efterretninger. D. 23de Novbr. høitideligholdtes Professor J. H. Schønheiders Doctoriubilæum. Et Antal af over hundrede af hans og Videnskabernes Venner, hvoriblandt, foruden det medicinske Fakultet og det chirurgiske Academies Professorer samt de fleste herværende Doctores Medicinæ, Deres Excel. Geh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Stats- og Justitsministeren, Overhofmarskalken og Toldkammerpræsidenten, bivaanede Festen. Den aabnedes med en Cantate, hvortil Texten var af Etatsraad Pram, Musiken af Organist Krossing. Derefter holdt Etatsraad Pram en Tale. Under det derpaa følgende Maaltid blev Jubeldoctøren Sundhed udbragt ved til Høitiden forfattede Sange. - Prof. Schønheider er født d. 7 Jan. 17744 i Kjøbenhavn, og deponerede 1787 i sit 13de Aar. 1765 reiste han paa sit medicinske Studium udenlands, opholdt sig et Aar i Leiden, og 2 Aar i Edimbourg, hvor han blev optagen som Medlem i det derværende medicinske Selskab. Derfra reiste han til London, og kom for 50 Aar siden tilbage til Kjøbenhavn, hvor han samme Aar (1768) fik Doctorgraden i Medicinen. 1771 blev han ansat som Læge ved Pleie anstalterne i Kjøbenhavn. Siden blev han udnævnt til Hofmedicus. Foruden de medicinske Skrifter, han har leveret, har han ogsaa beriget vor Literatur med Oversættelser af Milton, Virgio. fl. clussiske Værker. Reisende, som besøge Kjøbenhavn, forundredes ikke lidet over de mange øde Pladser og den ringe Byggelyst, som her findes. Men deres Forundring maa snart falde bort, naar man betyder dem, hvor vanskeligt, ja næsten umueligt det i denne Tid er at bygge, for enhver, som ikke er Capitalist. For Krigen vare Prioriteter, ikke blot første, men endog anden, at faae hos alle offentlige Casser, mod 4 PC., og visse Bygninger, f. Ex. de i Kronprindsensgaden, kunde endog faae dem paa det fordeelagtige Vilkaar, at de tilbagebetaltes med 6 PC. aarligen. Nu vilde og kunne kun faa Casser sætte deres Midler i faste Eiendomme, og private Penge ere sjeldent at faae, da Capitalister, ved at kjøbe Kongelige Obligationer efter den Priis, der nu staae i, kunne have over 5. PC. af deres Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Det nye Pragtstykke; Pigen fra Heilbron, har ikke gjort den Lykke, man var berettiget tilat vente i en Tidspunkt, da det Pragtfulde og Rystende gjør saa megen Lykke paa vor Skueplads. Man har, for at gjøre det mindre kjed somt, forkortet det ved de sidste Forestillinger. Det bedste i hele Stykket er en ny perspectivisk Decoration af Hr. N. Wallich. Lige indenfor Gisselfeld, i Sjælland, ligger en Bakke, der ansees for alle sjællandske Bakkers Ypperste. Man kan fra dens Topsee Kjøbenhavn, som ligger 9 Mile derfra. Øverst paa denne Bakke har Gisselfelds Eier, Hs. Exc. Greve Danneskjold Samsøe, nyligen ladet opføre en Steenbygning med et Gallerie omkring, hvorfra man kan overskue hele Omegnen. Man har her et Panorama uden Lige, og Øiet kan ikke blive mæt af at oversee fra denne Høistade den fortryllende Egn. J afvigte August Maaned var i Anledning af Grevindens Fødselsdag dette Stoenhuus illumineret med couleurte Lamper, og ydede et i sit Slags ligesaa interessant som sjeldent SynDet syntes som et heelt Jld=Slot svævede i den fri Luft. Gisselfeld har overalt vundet saare meget under sin nærværende Eier i Forskjønnelse. Haugen ansees for een af de smukkeste i Sjælland, ja maaskee i hele Danmark. Den er overalt gjennemskaaren af naturlige, ikke gravede eller konstige, Canaler, og prunker med næsten alle Himmelegnes sjeldneste Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Ved Høiesteret er den 9 Oct. d. A. afsagt en Dom, der er af yderste Vigtighed for alleSølvværdiecreditorer, da den bekræfter den Grundsætning, at Creditor, naar Debitor ei i Tide har opfyldt sin Forpligtelse, bør være beføiet tilat indtale det Seddelbeløb, Fordringen udgjorde paa den Tid, han erklærede sig for at ville have sit forfaldne Tilgodehavende betalt med Hensyn til Seddelbeløbet. Benævnte Høiesteretsdom stadfæstede nemlig en Lands-Overrets- samt Hof og Stadsrets-Dom af 30 Marts næstforhen, hvorved en Debitor blev tilfunden, for en Capital af 8000 Rbdlr. S. V. at betale 15000 Rbdlr. N.V., samt at udrede Rente 5 PC. heraf, fra Sagens Paaklage til Forligelsescommissionen d. 25 Juni 1816, hvorved Creditor havde indtalt fordringens daværende Navnebeløb. Frederiksværk, den 18de November 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
For omtrent 8 Dage siden døde her paa Stedet en ved Fabrikken ansat Kobbersmed. Hans pludselige Død og flere ved samme indtrufne Omstændigheder gjorde at der almindeligen udbredtes at han var død af Gift. Dette Rygte foranledigede Øvrigheden til at lade Liget aabne af tvende aucthoriserede Læger, og ved Obduktionen forefandtes, at Mistanken ikke havde været ugundet. Flere af Jndvoldene vare kjendeligen angrebne, og en nøie chemisk Prøve bragte Sandsynligheden til Vished, at den Afdøde var virkeligen bragt af Dage ved Rottekrudt. De optagne Forhører have imidlertid aldeles ikke oplyst det ringeste i denne Sag, saa at man ikke veed omhan maaskee skulde have aflivet sig selv, eller er bleven forgivet, rimeligst er dog den Formodning at Mordet er skeet ved Uforsigtighed, da den Afdødes Profession medførte, at han havde Arsenik i Huset. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Altona. Den 18 Novbr. om Formiddagen Kl. 10, ankom Deres Høiheder Prinds Christran Frederik med Gemalinde og Søn til Altona, efter at have overnattet i Harburg, hvor de bleve modtagne af Grev Blücher von Altona. Strax efter Ankomsten gave Deres Høiheder Audients til Magistraten, Geistligheden, Professorerne og de civile Kollegier, og bivaanede om Aftenen Skuespillet i Hamborg; men havde saavel der, som i Altona frabedet sig al høitidelig Modtagelse. Den 17de besaae Deres Høiheder Profossor Suhrs Panorama i Hamborg og afreiste om Morgenen den 18 fra Altona til Lauenborg. Vort nu snart tilbageventende Troppekontingent, marscherer i 6 Afdelinger, hvoraf den 1ste Prinds Ferdinands Dragon-Regiment, den 2den: Dronningens Bataillon, den 3die Fyenske Bataillon, den 4de: Jydske Bataillon, den 5te: Artilleristerne og den 6te det slesvigske Jægerkorps med Hovedqvarteret. Den commanderende Generals Hs. Durchl. Prinds Friedrichs Reise er saaledes indrettet, at han snart er hos den ene, snart hos den anden Afdeling, og indtræffer med Teten til Elben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Odense er under den nye Magistratur paa et Aarstid bleven kjendelig forskjønnet ved adskillige offentlige Foranstaltninger. Saaledes findes nu den morderlige Vei der var om Vinteten fra Bassinet til Byen, skjøn brolagt, ligesaa endeel af Nørregade omlagt, og det fordum saa steile Stræde fra Postgaarden til den nye skjønne Møllebroe og den for Enden af samme værende smukke Consumtionsbod. Ogsaa det saakaldte Ramsherred er u broelagt, samt et Stykke af Nedergade omlagt. Det Uføre der var fra Hyrdehuset udenfor Vesterport ad Assens Veien, er nu bleven forhøiet og chausseelagt, samt forsynet med en Løgte ved Hjørnet. Entreen til Byen fra sammested udvidet, hvorfra en Alle til Assistentskirkegaarden, hvis Vei tilforn om Vinteren var vanskelig at passere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Ogsaa ad Middelfart Veien er nu anlagt fra Vei væsenets Side en Promenade langs Chausseen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Ogsaa inde i Byen i Korsgaden har Borgemesteren og Gienboen givet Gaden et skjøn Udvidelse ved at borttage de 2 høie Steentrapper, og i Vestergade har man seet et stygt Carnap forsvinde. Længere ned pryder Stiftsamtmandens nye skjønne Gaard samme Gade, og overalt udbreder sig siden nogle Aar en bedre Smag i Bygningsvæsenet i Odense. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Aarhuus, d. 24 Novbr. J Onsdags passerede Hs. Excellence, Geheime-Statsminister Greve Schimmelmann, Ridder af Elefanten, n. herigjennem til Khvn. - En Bonde i Søebye skal være den Lykkelige som vandt de 25000 Rbd. i Grenaae=Collection.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Ribe, d. 24 Novbr. J Søndags Aftes Kl. 11, skal en Mand her fra Byen, være bleven overfaldet af 2de Karle paa Veien herfra til Varde (imellem Øllevad og Varde) og frataget en Deel Penge saavel Sølv, som Sedler. Manden var ridende. Hesten blev fundet Dagen efter. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Viborg. Fredagen den 20de Novbr. blev Hr. Cand. Theol. Jmmanuel Friis, forhen Adjunct ved Frederiksborg lærde Skole, ordineret til at være residerende Capellan ved Domkirken i Viborg m.m. Ved denne Leilighed talede Hs. H. Hr. Biskoppen over Pauli B. til de Epheser 5 Kap. 16, 16 og 17 Vers og Ordinatus prædikede over 1 til Corinth. 2 Kap. 15 Vers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Blandede Efterretninger. J Tydskland have de ny europæiske Pengeforhold frembragt en Pengemangel, hvis Følge er, at Disconton er stegen til 9 pCt. Man søger almindeligen Aarsagen i de store Summer rede Penge, som Østerrige og Preussen have unddrager Circulationen. Denne Erisis i Europas Penge interesse, troe kun de første Handelshuse ved ret kraftige Midler at kunne arbeide imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Kotzebue har tilskrevet Hofraad Lüden i Jena et Brev, hvori han melder ham, at han vil lade af jøre den imellem dem opstandne Feide ved fire Voldgiftsmænd, hvoraf hver af dem kan vælge to. Stridspunkten er denne Kotzebue har skrevet noget om Tidskriftet Nemesis, hvorved Lüden føler sig fornærmet, og hiin føler sig igjen fornærmet ved noget denne har skrevet. De saakaldte Schopper i Leipzig have dømt Lüden til en Arrest, som lader sig afsone med Penge, og Professorerne i Würzburg Kotzebue til at tilbagekalde sine Ord. Jngen af dem er fornøier med Dommen; Laden har appelleret og Kotzebue agter at gjøre det, naar Sagen ikke bliver i Mindelighed afgjort. - Man kunde sige hermed Mester Hermann, "J. Skabhalse, gaaer hen- og forliger Jer!" – J det Hele bliver Kotzebue, dygtig medtaget i de tydske Blade. De berygtede Bullerins er der imidlertid gjort mere Skraal over end saadan Usselhed fortiente. Han erklærer deri Steffens Bog om den nuværende Tid a. for et forvirret Værk, bygget paa Forudsætninger, som kun findes i Forfatterens Jnd bildning; Lüden river han især ned; ogsaa meddeler han nogle bemærkninger over Livegenskabs Ophævelse, f. Ex. af Sværmeren Jung, "at Undersaatterne aldrig kunne være lykkeligere, end naar de ere en god Herres Livegne, en anonym Franskmands Ord, "at nogle store Herrers Livegne ere lykkeligere end de franske Bønder o. s. v. Siden Aaret 1804, da der blev leveret i Skilderiet en udførlig Characteristik af Skuepladsens Personale, er en stor Forandring foregaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Af de da omtalte ere nu kun tilbage i Theatrets Tjeneste: Dherrer Frydendal, Lindgreen, Clausen, Due, Rongsted, Heinsvig, Kruse, og Mad. Rosing, Jomf. Astrup, Mad. Frydendal, Mad. Clausen, Dahlen, Heger, Foersom, Spindler, Petersen, Liebe, Rongsted, Jomf. Guldberg. De siden 1805 tilkomme ere: Hr. Enholm, som spiller de Saabyske Elskerroller, især i Syngespillet, og ikke mangler Talent for det Comiske; Hr. Rind, som har afløst Knudsen i de comiske Roller, og udmærker sig ved megen Flid; Hr. Liebe, der har afløst Forsom, som var traadt i Rosings Sted; Hr. Haack, der upaatvivleligen besidder det meest afgjorte Talent for det Comiske, og tillige er heldig i de alvorligere Roller, f. Ex. Ministeren, i Jflands Spilleren; Dr. Ryge, som i næsten alle sine Roller, især de herviske, er uovertræffelig; Hr. Zink, der har afløst Dupuis og synger behageligt; Hr. Hass, der i alle sine Roller røber rosværdig Flid. Hr. Cetti, der har en rund og blød Stemme, og ikke mangler Anstand; Hr. Staae, der spiller unge fyrige Elskeres Roller, f. Ex. i Korsridderne, eller fine Cavalierer, som i Henrik den Femtes Ungdom, og ligeledes comiske, som Bartel i Viinhøsten, og Falsmaal i Gulddaasen; Hr. Rosenkilde, der med en behagelig Stemme forener bestemt Talent for det Comiske, som han især viser i det nye Stykke Jeannot og Colin; Hr. Simonsen, der spiller Fædres og gamle Mænds Roller med Flid; Hr. Bauer, en meget haabefuld ung Skuespiller; Hr. P. Poulsen, der spiller comiske Personer af det enfoldige Slags, f. Ex. i Jungerske Stykker, med Held; Hr. Holm, der har en god mandig Stemme, som fortjente oftere at høres i Syngestykker end Tilfældet synes at være; Hr. Jordhøi, der spiller gamle Fædre, Notarius, a. i Holbergske Stykker &c.; Dhrr. Winsløw sen og jun., som spille Elskere, Tjener= og andre Roller af dette Slags, gjøre heldig Fremgang. (Forts.) En curios Beregning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Da jeg anden Gang besøgte Valpladsen ved Wagram, fortæller Cadet de Gassicourt i sit nyeste Skrift, mødte jeg den unge Krigscommissair L. Her ere mange Æggeskaller, sagde han- og jeg regnede nys, hvad Pandekagen kan have kostet? Hvad Menneskene angaaer, svarede jeg, saa veed De nok, ligesaavel som jeg, at Forliset af dem ikke vurderes i Frankrig efter Penge, da Folk i dette Rige ikke mere sælge sig, men give sig ligefrem hen for intet. Men i Henseende til hvad Udrustningen af dem, som ere omkomne her, kan have kostet, saa er der vel medgaaet 7 til 800,000 Fr. "Hvor vil De hen?" svarede Krigscommissairen: "Lader os engang regne: 80,000 Mand Jnfanteries Udrustning og Klædning koste maanedligen 2 Mill. 700,000 Fr. 4000 Mand Cavallerie, især Dragoner og Curasserer, ere faldne, og deres Uniform og Vaaben kunne i det mindste anslaas til 1 Mill. og 200,000 Fr. Fire Tusinde Heste, til 500 Fr. Stykket, ere 400,000 Fr. Af 1500 Stykker Skyts har hvert løsnet 180 Skud, a 6 Fr., udgjør 1 Mill. 350,000 Fr. Flintepatroner, omtrent 3 Millioner, ere 150,000 Fr. Summa 7 Mill. og 800,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-11-28
Anecdot. Et ungt Menneske overleverede den bekjendte værdige Professor Hensler det første Arbeide, han havde ladet trykke, med Anmodning om hans Dom. Professoren tilbagesendte Bogen, efter at have læst den, med hosfølgende Linier: Wie fru wird undre Jngend klug; Kaum tragt der Bube Hosen, So fühlt er sich auch stark genug Die Musen lieb zu kosen. Fritz wird gedruckt, im zwolftem Jahr; Und, mit gleich starken Muthe, Reicht er sein Haupt dem Lorbeer dar Und seinen A.... der Ruche!