JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
En Fransk Officeer, født i Jrland er kommen til London i et særdeles Ærende for den Franske Regjering. Kammertjeneren Seilli, der saarede Hertugen af Cumberland, var en Jtaliener af Fødsel. Han havde skjult sig i et Gemak, og brugte Hertugens egen Uniform Kaarde til Angrebet. Han efterlader sig Kone og 4 Børn, havde tjent Hertugen over 10 Aar, og vundet hans Bevaagenhed i den Grad, at hans Familie havde faaet frie Boelig i Palaiet, og det endog i nogle Værelser som stødte til Hertugens egne. Ogsaa havde Hs. Kongl. Høihed havt den Naade at være Fadder til et af Madame Scillis Børn. Man troer, at denne utaknemmelige Tjener er bleven opbragt, fordi Hertugen havde givet ham Uret i en Strid, med en af hans Kammerader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Sverrig har forlangt en Kommissair for de Russiske Krigsfanger, som er impliceret i nogle Jntriquer til Fordeel for Gustav Adolphs Søn, tilbagekaldt Den fra Frankerig bortrømte General Sarrazin er Byen Moor i Ungern har atter lidt en Deel af Jord, med Statsbudet Shawreist fra Dower til London, hvilket i Førstningen foranledigede Rygtet om en nye Sendelse fra den Franske Regjering. Sarrazin var ved de Franskes Jndfald i Jrland 1798 den anden i Kommandoen. J Døwer blev han holdt under Bevogtning, og maatte kuns tale med 3 Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Rusland. Keiseren vilde i d. M. besøge Storfyrstinde Catharine og Prindsen af Oldenburg i Tæer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Schweiz. Storfyrstinde Constantin var nærværende ved Landdagens Aabning i Bern. Kong Gustav var vel ogsaa tilstæde, men ikke nærværende ved denne Coremonie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Warschau Staden Cracau er vedet Kongl. Dekret af 9 d. M. ophøiet til en frie Handelsstad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Jtalien. Ved et Dekret af 27 Maj har Kongen af Neapel nu afskaffet alle Militairkommissioner i sine Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Udenlandske Efterretninger. Paa flere end een Maade har man i vore og fremmede Blade omtalt Keiser Napoleons Besøg, under hans Reise i Norden af sit store Rige, hos de paa hans Flaade i Antwerpen værende Danske Søemænd. Følgende Omstændigheder vil, som Alt hvad denne store Mand giør, vist være Læserne deeltagelige Keiseren kom ikke paa det Dansk besatte Skib Danzig, men blot paa Pultusk. Saasnart han var kommet ombord forlangte han af Kommandør von Dockum, at vises alle Skibets Jndretninger. Derefter kommanderede han Adskilligt at udføres Han bad siden Kommandøren fremkalde den flinkeske Baadsmand; denne gjorde han adskillige Spørgsmaal om hvor og hvor længe han havde tjent o. s. v. Siden begjerte han ligeledes den meest udmærkede Matros fremkaldet. Paa hans Spørgsmaal til Kommanderen om denne var den beste, svarede Kommandøren, at dette var en Karl, som han kjendte som flink, men at han havde mange flere ligesaa gode. Keiferen gjorde ogsaa ham lignende Spørgsmaale og sagde at de var en rask Karl. Mange have troet, at Keiseren ikke kunde have talt med disse Folk, som uvidende i det Franske, mer deres Ophold saalænge i Frankerig har lært dem at kunne forstaae og udtrykke hvad der i daglig Tale kan forefalde. Efterat Keiseren var gaaet fra Borde blev Kommandant v. Dockum indbuden til det Keiserlige Taffel, hvor han spiste selv 12te og var deriblant den eneste Søe-Officeer foruden AdmiralMissiesse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Fra næste Julii Maaned faae vi nu ogsaa den i Mægler Anordningen paabudne Ugentlige Priis=Kourant i det Danske Sprog, som udkommer hos Cohn og bekommes paa Post-Komtoirerne for 1 Rd. 3 Mk. halvaarig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
J Mariboe er kun 6 Kjøbmænd. De 4, nemlig de Hr. Krøier, Sidenius Engberg og Møller have vedtaget mellem sig og offentlig bekjendtgjort, at de ikke modtage Kornvare, eller udsælge Varer om Søndagen eller andre Festdage, Hr. Kjøbmand Suhr skal være villig til at underskrive, naar den unge Hr. Holm ogsaa vil tiltræde Overeenskomsten. J anden Faldyttrer Stedets Avis at det vil blive en let Sag for Politiemesteren, ved Konfiskation og Helligdagsbøder at sætte Grændser for Uskikken, og sintter med at den gode Sag nok vil seire - og gid det samme mide siges i flere Tilfælde En Skrivelse fra Aalborg i Dagen bemærker, at der til sidste Pindsemarket var en Brille mager (?) fra Odense, men for Resten ikke saa mange Handlende som ellers, hvilket tilskrivet Aalborgs egen tiltagende Handel, thi naar egne Kjøbmænd, Fabrikantere og Haandværkere til enhver Tid kunne forsyne Fol med de fornødne Vare, behøver man ikke at binde sig til visse bestemte Dage, at gaae til Torv for at handle med Bissekræmmere og andre Fremmede. Dog tilføies paa den anden Side, at Skomagerne fra Randers solgte Parret af deres Støvler for 7 Rd saa gode, som Aalborg Skoemagere ikke sælge lettere end 16 Rd. Den Tydske Skuespiller-Troup fra Odense, som man forgiæves havde ventet hertil i Markedstiden, benævner Brevskriveren med det tvetydige Udtryk af den Tydske Skue spillerhande. At ingen Pengemangel sporedes i Terminen, tilskrives de mange Tusende private Beviser paa Smaasummer. Jere blot i enhver Kjøbstæd og Flække i Stiftet udgives slige Beviser; men der ere endog paa Landet mange Sognefogder, Kroemænd, Prangere og Andre, som sætte slige Tingester i Omløb, Nogle lyde paa Betaling ved Foreviisningen, men en Mand ved Navn A. Søeborg i Vester=Hjermislev forpligter sig til at betale sine et Aar efter sin Død, hvilket rigtig nok lydet noget snurrigt, men er dog ganske tilforladeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Ved Tallotteriets 983 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 78, 62. 66. 80. 59.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Avertissements. At den Algode har bortkaldt til et bedre Liv vort inderlig elskede Barn Elisabeth Wilhelmine Albertine, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i vor Sorg vi ere forvissede, uden nogen skrivtlig Forsikring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Haagerup den 26 Juni 1810. B. H. Knap. Christine Sophie Knap, fød Prætorius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Da afdøde Peder Hansens af Fjellerup og ligeledes afdøde Hustrues Else Christensdatters fælleds Boe skal, i Følge det mellem dem oprettede Testamente, nu efter den sidstes Død deles mellem deres Arvinger paa begge Siden efter Loven; saa indkaldes herved bemeldte Peder Hansens Arvinger, der skulle være: 1. En Søster, navnlig Karen, hendes efterladte Børn 1. Morten, som skal opholde sig i Sjelland, og 2 Bodil, eller hendes efterladte Slegfredbarn, som ei vides hvor er2. En Søster Dorthe, givt og boesiddende paa Sletten heri Fyen. 3. En Søster, navnlig Maren, hendes Børn : 1. Hans Nielsen og 2 Maren, hvilken sidstes Opholdsted ei vides. 4. En Søster, Anna, givt og boesiddende i Fjellerup. 5. En Søster, Anna Maria, givt og boende i Brenderup. 6. En Søster, Else hendes efterladte Børn: 1. Hartvitz, der skal opholde sig i Nyborg, og 2 Hans Michelsen i Fjellerup, og om flere Børn af hende ere. J. En Broder, Geert, hans efterladte Børn 1. Jørgen Gertsen, 2. Maren, 3 Anna og 4, hvis Navn er vides, og om flere Børn af denne Broder ere. 8. En Broder Niels i Fjellerup. og 9. En Broder, Anders sammesteds, at møde i Boet og den beviisliggjøre og videre iagttage deres Arveret. Det tilkjendegives dem derhos, at Samlinger til Fremholdelse af Skiftet efter de forbemeldte Afdøde holdes paa mit Kontoir i Middelfart den 7 August og den 18 Septbr. næstkommende, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. Boets Kredi= og Debitorer indkaldes til bemeldte Møder, Enhver for sit Vedkommende. Middelfart den 25 Juni 1810. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
At undvigte Kjøbmand Niels Thygesens af Middelfart, Fallitboe foretages til Slutning paa mit Kontoir her i Byen, den 7 August næstkommende; det bliver herved til Efterretning for Vedkommende bekjendtgjort. Middelfart den 25 Juni 1810. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Kredi= og Debitorerne efter afdøde Peder Nielsen Sandahl, der har staaet som Soldat i Fyenske Jnfanterie Regiments 3die Bataillon, 3 Komp., indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel at møde for undertegnede Skifteforvalter, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Krav og de sidste at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Den Afdødes Arvinger skulle der være, en Broder og 2 Søstre, der alle skulle opholde sig i Hee Sogn ved Ringkjøbing, samt hans Moder, der skal opholde sig hos den Afdødes Broder Christen Nielsen i Hee, indkaldes med lige Varsel at møde i Boet for at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret og iagttage deres videre Tarv. Middelfart d. 25 Juni 1810. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Torsdagen den 12 Julii om Formiddagen Kl. 10 bliver udi Allested Bye, under Søebyesøegaards Gads i afg. Sognefoged Christian Johansens Gaard holdt Auction over bemeldte Gaard til Bortfæstning. Paa Auctionsstedet erfares Konditionerne. Faaborg den 25 Juni 1810. Tolstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Onsdagen den 4 Juli førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver efter Magistratens Foranstaltning foretaget anden Gang offentlig Auction over Valentin Sammels Fallit Boes Huus, beliggende udi Vestergade under No. 245, der bestaaer til Gaarden af 7 Fag Muur og Bindingsværk, 2 Etager, ved indrettet til Beboelse for en liden Familie, saaog i Gaarden er Baghuus 4 Fag Halvtag; hvilket herved bekjendtgjøres 3die og sidste Auction er bestemt til Onsdagen den 11 Juli Eftermiddag Kl. 3. Odense den 29 Juni 1810. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Da det medfører for megen Vidtløftighed at indlade os udKorrespondence med enhver Vedkommende som enten allerede har eller for Fremtiden ønsker at entrere udi det i Følge vores Bekjendtgjørelse af 3 Marts d. A. af Hs. Majestæt allernaadigst oprettede Laan; saa undlade vi ikke tienstligst at anmode Vedkommende uden for Odense Bye, som ikke selv kan møde, ville behage ved en Kommissionair her i Byen at besørge Indskudden erlagt efter de Bestemmelser som bemeldte vores Bekjendtgjørelse indeholder, ligesom ogsaa at hver Termins forfaldne Renter paa samme Maade vil blive at affordre. Odense den 27 Juni 1810. Andresen. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Dersom Nøgen her i Odense, helst i Nedergade eller Nærheder, deraf, har et rummeligt Kornlad med tilhørende Tærskeloe at udleie fra der i Aar bliver høstet og indtil næste Vinter bliver optorskeet, anmodes de at melde det snarest mueligt paa Adressekomtoiret, hvorfra en Leier anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Til behagelig Efterretning for Vedkommende bekjendtgjøres herved, at her nu og fremdeles kan fra dette Steds Fabrik bekommes god Steen= og Meelkalk i store og smaae Partier. Prisen er for Steenkalken 4 Rd., og Meel kalken 2 1/2 Rd. pr. Tønde paa Stedet, samt frit leveret til Fartøierne ved Ladestedet i Limfjorden; dog nedføres ikke mindre Partier til Fartøierne end 50 Td. Hidkommende Fartøier expederes efter samme Tour, som de til LadningsJndtagelse her anmeldes. Kredit finder i Almindelighed ikke Sted for Kjøberne, men Varerne betales enten ved Modtagelsen eller naar paafordres. J øvrigt indestaaes for promp- og reel Behandling for Enhver, der om ovennævnte eller andre af Stedets Produkter henvender sig med Bestillinger til Administrationen for Fabrik=Anlæggene paa Gudumlund pr. Aalborg." Gudumlunds Fabrik=Anlæg d. 19 Juni 1810. Michelsen. J. Sørensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
J Nordborg paa Alsøe er et vel indrettet, for faa Aar siden af Grundmuur nyt opbygget, paa Byens store Gade beliggende Huus bestaaende af 27 Alens Længde og 16 Alens Vred med tilhørende Ladebygning af nyt Bindingsværk samt tilliggende Hauge, tildeelsbeplantet med Frugttræer, formedelst Eierens Død at faae tilkjøbs; tillige kan følge, om forlanges, en Eiendoms Avling paa Byens Marker, hvorpaa kan holdes Sommer og Vinter 3 Køer og nogle Faar. Lysthavende ville behage desangaaende at henvende sig til Parcel Besidder Hr. Hans Jubler ved Nordborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Saasom den rette Eier til det af mig i de Fyenske Avise oplyste Lærred, nu har infunden og legitimeret sig; undladet jeg ikke at avertere saadant til behagelig Efterretning for Vedkommende, som i denne Anledning have tilskrevet mig. Leibøllegaard d. 22 Juni 1810. Wadsted. Politiemester i Langelands Nørre=Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Da jeg nu paa nye her i Byen har oprettet min Fader Hatte=Fabrik, saa anbefaler jeg mig til Enhver, som før har søgt vores Huus, da jeg ligesom min Fader skal behandle Enhver paa beste og billigste Maade, jeg forfærdiger saavel fine som grove Filthatte til saa billig Priis som muelig. Faaborg den 25 Juni 1810. H. H. Lange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Da jeg, af Kjøbmand Hr. J. Schlesinger, formedelst hans Bortflytning her fra Byen til Kjøbenhavn, har kjøbt hans Gaard her i Rudkjøbing og allerede deti etableret mig med samme Slags Handel, som Hr. J. Schlesinger altid har ført, saa tager jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig dermed til det ærede Publikum, høie og lave Stænder, saavel Jnden som Udenbyes forsikrende Enhver, som vil beære mig med sin Handel, at blive betjent af mig paa det reelste og promteste. Rudkjøbing den 26 Juni 1810. J. N. Berendsen, fra Kjøbenhavn, forhen boendes i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Da jeg har erfaret at adskillige Folk paa Landet NB. har udspredt det Rygte, at jeg skulde have været med i det Selskab at opsnappe den omløbende Tobakshandler i Vinter, men deres rette Navne ere L. og C.; saa tjener til Enhvers Underretning at dette er et falsk Rygte. Ubberod den 18 Juni 1810. Anders Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Paa Nørregade Nr. 451 kan bekommes gode HollænJ. Frandsen, der=Oste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Smaaehandler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
Natten imellem den 25 og 26 Juni er af Muddermaskiner, i Kanalen bleven bortstiaalen noget Tougværk, hvo herom kan give Oplysning, loves en passende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
I Gaar Morges er tabt et Sølv=Lommeuhrafde smaa Engelske med 2 Kasser og et grønt Kameelhaars Uhrbaand uden Nøgle, paa Veien imellem Veirup Bye og Odense Vesterport. Den retsindige Finder loves en raisonabel Douceur, naar han melder sig paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, som er læst ved den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stads=Ret og Svendborg Byetingsret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de, som maatte formene sig at have Nogetilgode efter afdøde Handelsmand Johan Anthon Kreibig og Hustrue Anne Margrethe af Svendborg, til for os, som de Afdødes Arvinger, at anmelde og legitimere deres Fordringer,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-06-29
De, som til ovenmeldte Afdøde maatte være Noget skyldig, indkaldes ligeledes. Svendborg den 2 Juni 1810. Johan Joseph Kreibig. Nicolai Børgesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
Sverrig. Ved Kronprinds Carl Augusts Bisættelse i Stokholm den 20 Junii forefaldt nogle voldsomme og blodige Uroligheder, hvorom følgende Skrivelse fra Stokholm at 22 s. M. giver udførligere Efterretning. 3 Da Høisal. Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Lig i Forgaaes indførtes til Staden, forefaldt et Optrin af den meest voldsomme Beskaffenhed, hvis Følger kunde have blevet forlige, hvis ikke kraftige Forholdsregier i Øieblikket vare blevne tagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
Hs. Kongel. Høiheds Dødsfald havde opvakt modsigende Rygter om Dødsaarsagen hos Almuen, som dømmer hastigere end den undersøger. Adskillige Personers Navne bleve, uden anden Grund end den blotte Mistanke, ved den almindelige Sorg over det store Tab, indviklede i disse for den svenske Navn saa krænkende Rygter. Jldesindede Personer betjente sig af denne Sindstemning for at befordre deres forbryderske Hensigter, der gik ud paa at frembringe en almindelig Forvirrelse. Hs. Ercel. Rigs-Marskalken, Hr. Greve Axel von Fersen, blev et Offer for denne Ondskab. Da han, ifølge sit Embede, fulgte Hs. Kongel. Høiheds Ligvogn ved Jndtoget, bleve først Vinduerne indslagne i den baret hvori han kjørte, paa store Rygade, af en forvildet og oprørt Pøbel, og Hs. Excellence Hr. Greven nødsage. des at søge et Fristed i et Huus nær Ridderhustorvet. Men derfra blev han strax udslæbt, og blev han da paa Torvet ishandler, udplyndret og tilsidst ynkeligen myrdet. En brydelse af denne rædselfulde Beskaffenhed, hidtil ukjendthverrigs Aarbøger, var ei forudseet, blev altsaa heller et forebygget. Garnisonen blev samlet i største Skynding, General Adlertrents, som nys var ankommen fra Haga Hovedstaden tog befalingen over Tropperne. Store ikkemasser sværmede omkring paa Gaderne og Gjæringen bedblep. Ved første Underretning herom tog Kongen ind fra Haga og en Proklamation blev strax udstædt, hvori Hs. Majestæt yttrer sin inderligste Smerte over, at nogle Personer, ved et Tilfælde da en almindelig Sorg, forbunden med Rolighed og Orden, burde være den fasteste Vognborg om den ædle Fyrstes Skygge, hvis uoprettelige Tad han med hver trofast Undersaat begræder, med Tilsidesættelse af Lo venne og alle medborgerlige Pligter, paa grusomste Maade have udøvet et Mord, der er krænkende for det Svenske Navn. Hs. Majestæt formaner derfor sit troe Borgerskab og samtlige Jndvaanere, at bidrage til Ordens og Roligheds Vedligeholdelse, at vaage over deres Tjeneste, og Arbeidsfolk og holde Huusportene lukket efter Kl. 11 om Aftenen, samt at Jngen maae vise sig paa Gaderne, da den militaire Magt var befalet, ved tætte Patrouiller at vaage over Roligheden og enten med Lempe eller Magt at adsprede enhver Folkesamling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
Generalmajor Skjoldebrand blev derpaa befalet at forestaae Statholderembedet, hvorfra Grev Klingspor samme Dag i Naade var bleven entlediget. Generalmajor Skjoldebrand samlede Magistraten og Borgerskabets 50 Ældste, og gik med dem op til Hs. Kongelige Majestæt, for, paa Borgerskabets Vegne, at tilkjendegive Hs. Maj. sammes underdanige Troskab og Hengivenhed, samt dets Ønske at Hs. Majestæt vilde benytte al sin Magt for at bringe Roligheden og den personlige Sikkerhed igjen tilveie. Det oprørte Folk begyndte igjen om Eftermiddagen at samles paa Nye=Broe og i store Kyrkobrinken, og man saae sig nødsaget til at tage alle muelige Forholdsregler, hvorved Sikkerheden, kunde betrygges. Efterat venskabelige Forestillinger saavel som alvorlige Formaninger i flere Timer forgiæves vare anvendte, og tilsidst besvaredes med støiende Hurraraab og Steenkast og andre personlige Fornærmelser, blev man nødsaget til at betjene sig af kraftigere Midler. Folket dreves tilbage ved adskillige Musketskud, og Livgarden til Hest adspredte de Hobe, der havde samlet sig paa andre Steder, og iblant hvilke en havde sønderslaget Vinduerne i Grev Ugglas, Huus, det eneste i Staden, imod hvilket saadan Udaad blev øvet. Nogle Personer bleve ihielskudte og flere blesseredes En stor Mængde bleve heftede, deels ved dette Tilfælde deels siden. Orden og Rolighed blev igjen tilveiebragt, og har siden vedvaret uafbrudt. Til Garnisonens Forstærkning og for at forebygge saadanne Optrins Fornyelse, ere flere Tropper indkaldte til Staden, hvoraf en Deel allerede ere ankomne og de øvrige forventes i Morgen og Overmorgen, Desuden er Borgerskabet til Hest og Fods medvirkende til samme Øiemeed, saa at al Leilighed for den vildledte Mængde til igjen at prøve paa slige forbryderske Forsøg er forebygget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
Ved Hs. Kongl. Mais, strax ved Urolighedernes Begyndelse, trufne Foranstaltninger, satte de fremmede Ministres Huse i Sikkerhed imod Pøbelens muelige Volds Gjerninger, og Folkeretten er ikke i modste Maade bleven krænket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
Hans Majestæt indfløttede i Gaar fra Haga og udstædte en anden Proklamation til alle Rigets Provindser, hvorhan tilkjendegiver sin Deeltagelse i de ulykkelige Følger, som de den foregaaende Aften igjen forefaldne urolige Optrin i Hovedstaden medførte, og yttrer derhos det sikre Haab, at Roligheden nu vil vedblive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
En anden Skrivelse fra Stokholm af samme Dato beskriver udførlig Magistratens og de 50 Ældstes underdanige Tale til Kongen under Opløbet og Høistsammes Giensvar, samt Hs. Kongel. Høiheds Liigs Indtog, Parade, Procession ved Besættelsen a., der alt er i sædvanlig Stiil og Form.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
Krigs-Efterretninger. Cadix's Beleiring fortsættes saa eftertrykkelig, som de mange hindringer, dem Aarets Tid, Tilførselens Vanskelighed a. lægge i Veien, ville tillade. Det interessanteste Optrin fra denne Kant forefaldt ellers den 15de Mai om Aftenen, da de Franske Krigsfanger af Duponts Armee, som laae uden for Cadix paa Pontonen la Castille, benyttede sig af en gunstig Sydvest=Vind, og af de Engelske og Spanske Flaaders Fraværelse, overmandede Vagten, kappede Ankertougene, anbragte deres Sengelagen som Seil, og dreve saaledes, under en skrækkelig Jld fra alle Spanske Batterier og Kanonbaade til den af Franzoserne besatte Kyst Hertugen af Belluno (Victor), som allerede længe arbeidede paa en Plan til sine fangne Landsmænds Befrielse, opbøde Alt for at redde den Deel af dem, som selv havde vover dette farlige Forsøg. J fuld Gallop blev nedkjørt Baade til Strandbredden ved Trocadero=Kanalen, sydøstlig for det erobrede Fort Matagora, og Kl. 8 om Morgenen vare alt 400 af de Flygtende bragte i Land. Franske Generaler, Officerer og Soldater kappedes om at hielpe. J hele 8 Timer stode 2000 Mand til dette Øiemed i Vandet, og det underen Jld af 150 fjendtlige Stykker, som flere Gange skjøde Pontonnen i Brand, og omsider i det Øieblik Mandskaber var reddet, reent ødelagde samme, 600 Officerer og 200 Soldater kjøbte ved dette Vovestykke deres Frihed. 3 Officerer bleve skudte paa Pontonnen, og 5 druknede ved Landingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-07-02
Staden Sevilla skal i Følge en Kongelig Forordning af 15 April stille 8 Batailloner, hver paa 100 Mand i det mindste. Under 19 f. M. har Hs. Majestæt befalet Oprettelsen af en Kriminairet i hvert af Andalusiens Distrikter, for, som Ordren lyder, at straffe de ryggesløse og fordærvede Mennesker, der vedblive at forstyrre deres Fædrelands Rolighed. Jblant flere strafværdige Handlinger, som henlægges under disse Retter, ere: Forstaaelse med Jnsurgenterne; hindringer, som lægges i Veien for Nationalgardisterne i at forfølge Røverhorderne; Besiddelsen af en Dolk eller Skydegevær uden Øvrighedens Tilladelse &c. Prindsen af Eslingen (Massen a) havde den 31 Ma sit Hovedqvarteer i Salamanca. Hans Armee adskilles fra den Engelske, hvis Hovedqvarteer er i Almeida, ved et meget vanskeligt Terrain, hvorfor Jntet imellem dem er forefaldet, men som dog neppe længe vil standse Helten fra Alperne og Appenninerne. Rimeligere synes derfor den Engelske Efterretning, at Massenas's Hær endnu venter paa nogle Forstærkninger. Nærmere Engellænderne staaer, Hertugen af Elchingen (Ney) for at beleire Cindad Rodrigo. Løbegravene for denne Fæstning skulde aabnes i Begyndelsen af Junii, og Regnveir havde hiden hindret Arbeidet.