Berlingske Tidende, 1820-03-06
J denne Hensigt vil det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 100 Rbdlr. i Sedler aarligen i 3 Aar, som Godtgiørelse for de Udgivter eller det Tab, der i Begyndelsen, kunde blive følge af en forandret Drintsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne, efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Slaver til skabeligVands Afierning, samt rensede for Steen m.m., - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter VexelvemenRegler, eller efter det overskaarne Kobbelbrugs, saa at der und Aar efter hinanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller drives med Brakfrugter. De Bønder, som erske at nyde denne Understøttelse, maae ledsage deres Begieringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Deist, og den ny Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand med mere. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. for at udbrede Brugen af Ploven uden Ful, den saakaldte engelske eller Sving Plov, hvormed megen Arbeidskraft kan spares, har Selskabet, etter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvarligen gjorte og prøvede hvilke det vil bortskienke til Bønder, som derom melde sig, og med paalidelige Attester godtgiøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede tie dem. For at smaae Lodder paa 6 til 3 Tdr. Land og derunder kunde vorde baade til Nytte for Staten og for deres Besiddere, maae en ganske anden Dyrkeningsmaade, end den sædenlige, følges. J afg. Provst Hveths Anviisning til et velindretter Jordbrug, er omstandeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Vog er nu saa udbredt blandt Bøndestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig oen Der ubloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbdlr. Sedler aarlig : 3 Aar, for det første, for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet foreskreven Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Pian hører : 1) At der ørtes Redfrugter, og at der bruges Staldfødring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kiøkkenurter, en frugttræer. 4) At saavel haven, som Marken, er godt indhegnet, 5) Plantning af Ask. Papler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøntvoldene, Vieaal, Karlaffelavl, Dyrke ning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. A., vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. a. For den Degn eller Skostholder paa Landet, som, efter at den sædvanlige Skole eller Byelæsning er tilende, for Stedets Almue og især denne Ungdom, oplæser og giennemgaaer een og anden nyttig og passende occonomisk Bog, og saaledes, uden Forsammelse af fine Embedspligter, viser Flid i at bibringe Ungdommen gode Kundskaber om Agerbrug og Havedyrkning, udsættes Selskabets andet eller tredie Bæger, eller Værdien i Penge. b) Ligeledes udlover og Selskabet en passende Belønning for dem, som oplære Almuen i nyttigt Haandarbeide, saasom i Agerderknings=Redskabers Forfærdigelse, i Kurvesletning, i at sno Reeb f. Ex. af Humleranker, forfærdige Kurve saavel af Langhalm, bunden med Skinner, som af Vider; binde Biekuber, saae Hamp paa Haanden til Reeb og selv forfærdige disse, ligeledes paa Haandteen at snde og sammensvinde Hamp til Hampseler og Grimer, og at væve og forfærdige samme; inde Snorer af Langhalm eller Star, til Brug ved Tækning istedet for Tækkegarn, og til Sædens Vinden paa Marken istedet for Høbaand. Paa samme Maare vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes ville anvende Flid paa, heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne maae indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte. Da der overalt i Danmark, fornemmelig i Jylland, gives skarpe Egne som ikke ere passende til Rødkløveren, og det dog er ikke mindre vigtigt for disse, at der lægges Vind paa en tienlig Faderurt til Høe og Græsning, udsatter Selskabet 52 til 100 Rbdlr. for Dyrkning af engelsk Raigræs, Spergel, Boghvede til grønt Foder, samt andre Græsarter og Foderurter, som ved Erfaringer og Forsøg befindes at være tjenlige paa skarpe Jorder.