JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Kjøbmand Joze Ribeiro dos Santos i Altona er udnævnt af Dronningen af Portugal til kgl. portugisisk Genefralconsul i de danske Stater og under 24de Decbr. f. A. anerkjendt af vor Regjering. D., er bekjendt, at det for Danmark vilde være af den allerhøieste Vigtighed, hvis der foretoges nogen væsentlig Forandring med de engelske Kornlove, der hidtil have, om ikke ligefrem udelukket, saa dog i en betydelig Grad indskrænket vor Tilførsel til dette, det vigtigste af alle Verdens Markeder. Den stedse stigende Rimelighed for, at Reformen tidligere eller sildigere vil sætte dette igjennem mod Aristokratiets Jnteresse, maa for os være en saameget des glædeligere Udsigt, som nu ogsaa Holland, idet mindste for en Tid, er saa godt som lukket for os, og vil for vore Landmænd være en mægtig Spore til at bestræbe sig for, at frembrinlge et Product, der kan vente at finde Afsætning paa et saa kræsent Marked, som det engelske. Vi ville bestræbe os forat samle udførlige Oplysninger om denne Sags Fremgang; her meddele vi kun, som et Exempel, nogle Yttringer af et lanseet Provindsialblad, der kan tjene til Beviis paa, hvor alvorligt Opmærksomheden alt er henvendt paa dette Punct. Liverpool-Chronicle" for 26de Decbr. f. A. bemærker nemlig derom: "De gamle, sørgelige Tider vende tilbage, vi ere hjemsøgte af en slet Høst, og Kornlovene udelukke al Tilførsel fra Udlandet. Men her er desværre endda ikke Ende paa Kornlovenes Ulykker, thi alle fremmede Lande have alt for saa lang Tid siden ophørt hos os at vente nogen Afsætning for deres overflødige Korn, at de nu ikke engang have noget Overskud for os, saa at vi ikke blot trues af Mangel, men ikke engang ere i Besiddelse af Midler til at afvende den. Vi haabe imidlertid, at der vil blive opløftet et saadant Skrig imod Kornlovene, at en saa talløs Mængde af Petitioner derimod vil blive forelagt Parlamentet, og at der i den Anledning vil blive sat en saa stærk Agitation i Bevægelse, at Reform Medlemmerne ville bliver nodsagede til, strax at foretage og for bestandig at ordne denne Sag. Bliver det Tilfældet, saa er det ikke forgiæves, Kbhpst.)at vi have lidt den hidtilværende Mangel."
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Jfølge Aftonbladet af 31te f. M. kunde Antallet af Syge i Stockholm i Slutningen af f. A. anslaaes til 15,000. (Her i Staden regnede man, at paa samme Tid henved 30000 Mennesker vare syge.) Det var især den saakaldeInsluentia (her kaldet la Grippe), der grasserede og udøvede en saadan Jnfluents paa hele Selskabslivet, at den kan siges aldeles at have forstyrret Juleglæden (ligesom hos os). Kong Carl Johan, der ogsaa var syg, er nu restitueret. De fleste øvrige Medlemmer af Kongefamilien havde ogsaa været syge, Kronprinds Oscar var imidlertid al(S. Br.) deles restitueret. Tre Søstre, Hanne, Thora og Hedevig Jpsen, 6, 18 og 20 Aar gamle, ere døde her i en Tid af 14 Dage. - Forleden Dag druknede en Dreng ved Skøitelobning paa Peblingesøen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Ledige Embeder. Naarup Sognekald i Aarhuus Stift, 481 Rd. - Carlby- og Voldby Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rd. Præstetienden af Carlby Sogns 111 Tdr. tiendeydende Hartkorn er henlagt til Amtsprovsternes Lønningsford. - Steenløse og Vexs Sognekald i Sjælland, 400 Rd. Præstetienden af 150 Tdr. af Steenløse og Vers Sognekalds Hartkorn er henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond. Told- og Consumtions=Kasserer-Embedet i Vordingborg. Caution 3000 Rbd. Sølv i 4 pCt. rentebærende kgl. Obligationer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Befordringer og Afgang. Den 13de Decbr. f. A. er Amtmanden paa Bornholm, C. Jespersen. R. af Db. og Domd., efter Ansøgning i Naade entlediget; Forstrandidat C. Fasting udnævnt til Skovrider, paa Bornholm; Forstrandidaterne J. F. C. Wegener, A. F. T. Ostwald og J. C. C. Petzold til Landmaalere; den 17de Hof=Friseur og Parykmager B. Causse til tillige at være Hof=Parfumeur; den 20de er Told- og Consumtions=Underbetjent i Helsingør, H. A. Bille, beskikket til Told- og Consumtions=Jnspecteur i Rødby; den 21de er Sognepræst for Jydstrup og Valsolille Mhdr. i Sjælland, L. Lorck, beskikke til Sognepræst for Hvedstrup og Flyng Mhdr. sammesteds; den 30te er Told- og Consumtions=Casserer i Vordingborg, Kammerraad A. Clemmentsen, beskikket til Told- og Consumtions=Casserer i Kjøge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst, Hamborg, den 13de Jan. Bordeaur 190. Petersborg. London 2 M. 13 Mk. 6 1/2, k. S. 13 Mk. 8 1/2. Madrid 4 11. Cadir 45. Lissabon 47 3/8. Amsterdam 2 M. 35, 90, k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 202. Species pari. Louisd'orer og Frederikdorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Kjøbenhavns Torvepriser, den 14de Januar. Rug, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 48 s., Ærter, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 72 s. Hvede, 5 Rd. 92 s. a 6 R. 52 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 36 s. a 2 R. 48 s., Byg, Prad., 3 Rd. 10 s. a 3 R. 56 s. grøns., 1 Rd. 88 s. a 2 R. 8 s. Dito, Grad. 3 Rd. 28 s. a 3 R. 18 s. Smør, Pd., 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 11 s. Havre, 2 Rd. 76 s. a 3 R. - s. Æg Snesen, i Mk. 14 s. a 2 Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Blandede Efterretninger. Under 16de Debr. er udkommen en Rentekammerplacat, hvorefter der, til Dækning deels af den til Anskaffelse af Fourage for Landmilitairetaten i Danmark for Aaret fra 26de Octb. 1836 til 26de Octb. 1837 fornødne Udgift og deels af Marschpenge for Landsoldaterne i Danmark for 1837, bliver under Et at udrede 73 s. Tegn pr. Tønde uprivilegeret Ager- og EngsHartkorn og 2 s. Tegn pr. Tønde uprivilegeret Skov= og MølleSkyld, saaledes at Beløbet opkræves i samme Terminer og efter samme indbyrdes Forhold for disse som Landskatten. J Synagogen i Altona har i Slutningen af f. M. det ubehagelige Optrin fundet Sted, at den derværende Skole syndicus, hvem man havde meldt, at nogle Mosaiter ikke havde skjænket Prædikenen tilbørlig Opmærksomhed, i et Anfald af Embedsiver gav sig til at støie og skrige: Kast dem ud!" hvilket gav en Deel Forargelse, der imidlertid ophørte, da den tilstedeværende Menighedsforstander, under en Mulct af 10 Rbd., befalede ham at være rolig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
J Berlings Avis læses. Til Hr. Musiklærer G. Mit Uhr, mit Uhr, aa, maa jeg bede om mit Uhr. B., Døde. N. Rasbech, tjenestgjørende Lakal hos Kongen, 77 A.; Conferentsraad C. Erichsen, 85 A.; Jfr. J. Hougaard, 76 A.; C.F. Poulsen, 23 A.; Dugmager S. C. Riehm, 65 A.; A. W. S. Bay; P. N. Stendrup, 62 A.; Jfr. A. L. Colsmann, 25 A.; Juveleer P. Frontin, 79 A.; M. Boisen, f. Chrinensen, Brændeviinsbrænder N. Olsen, 66 A.; Ch. Barner, f. Stein feldt, 45 A.; Frøken G. J. Hjorth, 74 A.; S. Olsen, 33 A.;S. M. Carlheim, f. Schmidt; H. J. Kjedeby; Exam. juris H. Knudsen; Alle i Kbhvn. Enkebaronesse, Kammerherreinde, S. M. Holstein, f. Ranzau, i Odense. Capit. C. W. Knopph.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
forhen Jnspecteur paa Jægerspriis Gods, 69 A., i Frederikssund. N. C. F. Knorr, paa St. Thomas. M. C. Corfitsen, f. Heins, 59 A., i Nestved. Kammerherre H. C. Lillienschjold, 176 A., paa Hirschholm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Bekjendtgjörelser. Det blev min sörgelige Lod, at berette min elskede Pleiesöns, Capt. Hans Julius Simonys Död, i hans Alders 26de Aar, paa hans forjeste Reise som Skibsförer, fra Hull til Sunderland, ud. 23de Decbr. a. A., da han tilligemed sit Mandskab total forliiste. Han var elsket og agtet af alle, jeg havde stedse Glæde af ham, og ventede i ham at see min Alderdoms Trøst. Paa hans Moders, 3de Brødres og egne Vegne P. C. Kieldberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
At det behagede Livets og Dødens Herre, i Dag Morges Klokken 5 1/2, at bortkalde til et bedre Liv Toldbetjent Caspar Herman Gottlob Michelsen, i en Alder af 61 Aar og 5 Maaneder, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 12te Januar 1837. P. A. Mohr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Efter flere Aars Brystsvaghed og 4 Ugers Sygeleibortkaldte Gud i Dag Morges fra dette jordiske til et bedre Liv, den retskafne Kone, Mariane Jensdatter Mildrup, født Hauerslev, i hendes 80de Aar; hvilket bekjendtgjøres Slægt og Venner. Aalborg, den 18de Januar 1837. Jørgen Frid. Kohsel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Skuespil i Aalborg. Torsdagen den 19de Januar opføres: Den Gjerriges Datter, nyt Skuespil i 2 Acter, derefter, Nei original Vaudeville i 1 Act, af J. L. Heiberg. NB. Forestillingen begynder præcise Kl. 7. Titchen & Kjergaard. Duffel, Petersham & Calmuck, fra 12 til 2/3 brede, ere i bedste Varer fornylig arriverede m. m. og sælges til de billigste Priser hos B. sal. Philipson, Bispensgade Nr. 251.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Bal paa Hjørring Raadhuus, Søndagen den 29de Januar, Anledning af Hans Majestæts Fødselsdag. Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
J Overværelser med Kjøkken og Spisekammer, Loftrum og, om forlanges, Stald til 2de Heste, kunne faaes til Leie til Paaske Flyttetid hos Snedker Petersen paa Nørregade. Underviisning i at forfærdige Blomster gives nu, som forhen, i mit forandrede Logis hos Dreiermester P. Rasmussens Enke paa Algaden, og er jeg villig at tage ud paa Landet om Nogen paa Herre= eller Præstegaarde, maatte ønske min Underviisning. Augusta Bornholdt. fra Holsten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Skulde en Kjøbmand i Aalborg ville overtage sig Lofts leie, Conservation og Svind af et Parti Korn, der i saa Fald hos ham vilde blive oplagt i Løbet af Vinteren, bedes Vilkaarene foreløbig opgivne i en billet, aflagt hos Kjøbmand M. Galthen, mærket K. Det bemærkes, at Qvantumet omtrentlig vil udgjøre 200 Tdr. Rug, 1300 Tdr. Byg og 600 Tdr. Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Min afdøde Moders Gaard, med tilliggende Haver og Toft, i Sæby, er underhaanden tilkjøbs paa billige Conditioner og kan tiltrædes til 1ste Mai d. A., og hvorom accorderes med. F. Schierup. Aalborg, den 17de Januar 1837. 138 Rbd. 3 Mk. Sølv, Umyndiges Midler under Gunderupgaard Godses Overformynderi, ere at erholde tillaans mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til mig. Gunderupgaard, den 14de Januar 1837. Weinschenck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Auctionsplacat. Ridemanns Molle med tilhørende Jorder, beliggende i Svenstrup Sogn, 1 1/2 Miil sønden for Aalborg, af Hartkorn Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr. og Jordskyld 8 Tdr. 2 Skpr. - Fdkr. 3/5 Alb., bliver, efter Begjærings af Eieren, Hr. Lund, formedelst Fraflyttelse, opbudt til Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved Auction, som afholdes paa selve Eiendommen, Fredagen den 17de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10. Møllen, som har 2de Meelqværne med Sigter og scomplet Grubeværk, drives ved 3de Overfalds=Vandhjul, Vaaningshuset afgiver en smuk og beqvem Bolig for en i stor Familie udenfor Bondestanden. Jordernes Areal er somtrent 300 Tdr. Land, Ager, Eng og Hede, hvoraf 15, Tdr. er Agerjord. Til Møllen og paa dens Jorder er Fæstehuse, som svare Skatter og Landgilde. Vinter Besætningen er 36 a 40 Fæhøveder, 6 a 8 Heste og Faar. Om Sommeren haves 10 Fæhøveder mindre. Pa Eiendommen haves Mergel i Overflod. Conditionerne for Salget erfares ved Auctionen. Auctionsbudets Antagelse eller Forkastelse vil skee strax til Auctionsprotocollen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nibe, den 14de Januar 1837. Lynge
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Mandagen den 23de d. M., om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Aalborg Raadhuus, til de Bortforpagtning til Michaeli 1840, der er den tilbageværende Forpagtningstid af efterstaaende 2de Parceller, som hidindtil have været bortforpagtede til Slagter Lar Wisse her af Byen, nemlig: en Parcel, Nr. 26 ad Nr. 7 Litra 8, af Kjærslunds Mark, af Jndhold 3 Tdr. 6 Skpr. 11 Alb. Land. og en Dito, Nr. 28 al Nr. 8, af Vestermarkens Fa drist, af Jndhold 6 Tdr. Land. Conditionerne til denne Forpagtning ere forinden Aucsitionen til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir, hvilket heralved bekjendtgjøres. Aalborg, den 16de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Formedelst indtruffen Forhindring er den til den 19de, Dennes berammede Løsøre=Auction i Thomas Kjerengaards Enkes Stervbo udsat til Tirsdagen den 31te Dennes, om Formiddagen Kl. 10, at afholdes i StervboStedet. Aalborg, den 17de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Torsdagen den 2den Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Dreier Rasmussens Enke, hendes Bopæl paa Algaden her i Byen, ved Auction, bortsælge en Deel Jndbo og Dreier-Redskab, bestaaende i 8=Dags Stue=Uhr, Dragkiste, Schatol med Skab, Sopha, Stole, Borde, Kobber=, Jern- og Tin=Tøi m. m., samt Dreier=Bænk, Hovle=Bænk, et Sæt Pump=Bore Redskab, Sauge, Navere, Øxer, Meisler og mange andre forskjellige Jern m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 17de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-18
Efter Udlægsforretning af 10de September forrige Aa bliver det Skipper Carl Frederik Christian, sen tilhørende Sted, Matr. Nr. 18, Litr. A. paa Torlvet i Sæby, med Grund, Have og 2 Tofter, paa den ved Placat af 22de April 1817 befalede Maade, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: første Auction Løverdagen den 4de Februar, anden Auction Løverdagen den 18de Februar og tredie Aaution Løverdagen den 4de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10; de to første Auctioner paa mit Contoir, sidste Auction derimod paa den til Salg averterede Eiendom; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og Panthaveres Ef Efterretning. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 11te Januar 1837. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Ukes Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Ministeriet, som i Kamrene endnu til Dato staaer med Seiers-Palmen i Hænderne, har seet denne sin Triumph. i noget forbittret ved en Kiendelse af Jurien i en Sag, der for Forseelser imod Pressen var anlagt mod nogle af Bladene, blandt andre mod Coureren". Anklagen søgte at godtgjøre, at denne Journal i to af sine Nummere i Slutningen af Aaret 1) havde væltet Ansvarlighed for Regjerings i Handlingerne paa Kongens Person og 2) tilsidesat den Lovene skyldige Agtelse. J sin Forsvarstale yttrede Hr. Dupin blandt andet Følgende: "Under det Lovbud, at Pressen ikke maa krænke de bestaaende Love, kan ikke forstaaes, andet, end at man ikke maa opfordre til Ulydighed, imod dem, ikke søge at nedsætte dem og saaledes gjøre, dem afmægtige og uvirksomme. En Critik over Lovene derimod, at paavise deres Mangler og Brøst, hører væsentlige til Pressens Kald og hvad var Pressefriheden, naar den ikke, i hertil var beføiet? Ved at see en saadan Klage maa man næsten tvivle om, at man befinder sig i Aaret 1837, under Julirevolutionens Ægide, thi, selv i Forhold til Restaurations=Perioden, synes man at have gjort Tilbageskridt, iste de for Fremskridt. Hr. de Serre, Justitsminister i 1819. under Restaurationen, har udtrykkelig erklæret, at det maatte staae Pressen frit for at erklære en Lov for haardt uretfærdig og at medvirke, hvad den kan, til dens Afskaffelse. Man maa skamme sig over at see Revolutionens Ministre i Aaret 1837 bestride Friheder, som Restaurationen anerkjendte for velerhvervede. Med Hensyn til Pressen synes Ministrene at have tilegnet sig den afskyelige Grundsætning: "Lad dem hade os, naar de blot frygte os. Men Jurien vil ikke gjøre sig deelagtig i en Adfærd, der gjør enhver Udsoning mellem Partierne umuligt og staaer i skjærende Modsætning med en repræsentativ Regierings Grundprinciper.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Hvad den anden Klagepunet angaaer, at man har gjort Kongen til Gienstand for Roes og Dadel med Hensyn til Regjeringens Forholdsregler, saa maa man først betænke, under hvilke Omstændigheder den paaklagede Artikel blev forfattet. Det var umiddelbart efter det Jndtryk, som Attentatet den 27de December havde gjort, ingen lagde lydeligere eller mere utvetydigt sin Afsky for Morderanslaget for Dagen, end netop Coureren, men den havde, foruden denne, indnu en vigtigere Pligt at opfylde, nemlig den, at gjøre opmærksom paa Anledningen til disse, stedse tilbagevendende, Snigmorder-Forsøg, for med Anledningen til det Onde at bortrydde det Onde selv. Medens nu de ministerielle Joursnaler søge hiin Anledning snart hos Oppositionspressen, snart dli de hemmelige Selskaber, snart i Mangelen paa Religiøsisitet, har Coureeren" fremsat sin Overbeviisning paa følgende Maade. Fanatikere, som ikke skye noget Middel for at give Tingenes øieblikkelige Gang en anden Retning, maae nødvendig komme paa den Tanke, at forgribe sig paa Den, melder betegnes dem som Sjælen i Regjerings=Maskinen; er det Ministrene, der ansees for at sætte Hjulene i Gang, saa vil Fanatismen vende sig imod dem; men, naar de baade selv og deres Venner udbrede den Anskuelse, at Kongen giør Alt selv, saa vil Fanatikernes Mordvaaben nødvendigt vende sig imod Kongens Person." - Han henpegede nu paa, hvorledes i England Kongens og hans Ministres Stilling til hinanden blev ganske anderledes opfattet end af de franske Magthavere. "Der falder det Jngen ind at finde noget Paafaldende i, at Kongen af England snart vælger en Wellington eller en Canning, snart en Peel eller en Melbourne, til Premierminister, fordi man veed, at han efter et engang antaget uforanderligt System, følger den tydeligt for Dagen lagte Nationalvillie og Nationalrepræsentationens Tilskyndelse, men ingenlunde nogen stiv forudfattet egensindig Mening. Han sluttede med følgende, til de Eidsvorne henvendte Ord: "Regjeringens Bestræbelser, for at faae Coureren straffet, ville være forgiæves. De vil erkjende, mine Herre, at Journalen paa ingen Maade har antastet den kongl. Autoritet; De vil forsvare denne Autorites imod dens uforstandige Venners Ubesindighed, beskytte den imod disse Ærgjerrige, hvis hele Tragten kan indbefattes i faa Ord: at de compromittere de Magthavere, som betjene sig af dem og sammensværge sig imod de Magthavere, som forsmaae deres Tjenester. Efter halvanden Times Raadslagning frikjendte de Edsvorne Coureren" i alle Deele. Den engelske Lord Lyndhurst, skjøndt Stoktory af første Skuffe, yttrede, da han var nærværende under Proceduren, at man dog i Grunden maatte være langt tilbage i Franktig i constitutionel Opdragelse, siden Regjeringen kunde falde paa at angribe saadanne Yttringer af Pressen, som den Artikel i "Coureren, der i Øieblikket havde været Gjenstand for en Trykkefriheds=Proces!
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Tyskland. Allerede i længere Tid har en Doctor König været Statsfange, formedelst politiske Skrifter, han har udgivet. Man venter nu fra hans Haand det første Hæfte af Tyske Breve, som han udgiver paa Subscription, til Fordeel for sin Familie. Han har endnu nogle Aar at tilbringe i Tugthuset i Emden, men nyder iøvrigt en meget human Behandling. Han beboer et eget Værelse, der er forsynet med de fornødne Meubler og erholder enhver Lettelse, der kan bestaae med hans Stilling. Overhovedet behandles de politiske Fanger i Hannover meget godt. Statsfængslet, Hildesheim er et forhenværende Kloster, Værelserne Munkenes gamle Celler. Enhver Fange beboer to saadanne, der ere forsynede med Sopha, Speile, Seng, Stole, Borde, Bogreol o. s. v. og erholder daglig 35 Kreutzer somtrent 4 Mk. 8 Rbs.) i Kostpenge. Lys, Brænde og Vask leveres aparte. I Haven kan man spadsere 1 til 2 Timer, daglig og fra Fængselet har man en skjøn Udsigt over Omegnen af Hildeshem ud imod Harzen. Vel er Tugthuset i Emden ikke saaledes som Statsfængslet i Hildesheim, dog nyder ogsaa der den politiske Fange en Behandling, paa hvi ken den almindelige Forbryder ikke tør gjøre nogen Fordrin- og som i det Hele virker forsonende paa Gemytterne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Blandede Efterretninger. Ved Høiesteret er, blandt andre, afsagt følgende Domme Niels Christoffer Rafn er, for begaaet Falsk, dømt til at have sin Haand og Ære forbrudt. - Skomagersvend L. 3 Lampe i Kbhvn. er tildømt at hensættes 2 Gange 1 Dage paa Vand og Brød for at have slaaet sin Stedfader. - Politibetjent og Arrestforvarer A. N. Wettersløv i Nakskov er, forat have besvangret et under hans Bevogtning i Arresten hensat Fruentimmer samt for Hoer, dømt at have sine Bestillinger, som Arrestforvarer og Politibetjent forbrudt og at hensættes paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage. - Huusmand Jens Jensen Kudsk af Terndrup Mark er, for begaaet Jndbrud og Tyveri, dømt at stryges til Kagen og arbeide i Fæstningen sin Livstid. - Skræddersvend A. A. N. Hasse og Else Mar Philipsen, Matros Thorstes fraskilte Kone, fra Aalborg, ere ligesom ved Aarhuus Bytingsret, frifundne for videre Tiltale, i en Sag, anlagt mod dem for Tyveri. - Jndsidder F. Rasmussen Bødstrup er, for begaaet Hestetyveri paa Marken, dømt at stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. - Peter Michael Poulsen Tilsted er, for begaaet Jndbrud, og Tyveri, dømt at kagstryges og brændemærkes og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. - Johan Georg Busch af Skive er, for begaaet Posttyveri, dømt at kagstryges og hensærtes til Fæstningsarbeide sin Livstid. - En i Landsoverret ten i Viborg afsagt Dom er stadfæstet, hvorved Overkrigscommissair Schulz i en Sag mod v. d. Pahlen & Kall, ang. et Mellemværende i Anledning af en Kornhandel om 200 Tdr. Rug, er kjendt berettiget til at erholde udbetalt af det hos vedkommende Auctionsret deponerede Skatteauctionsprovenu 37, Rbd. Sedler, hvorimod Resten, 20 Rbd. 4 Mk. 3 s. S. og T., er tilkjendt v. d. Pahlen & Kall. Parterne ere forøvrigte frifundne for hinandens Tiltale. Procesomkostningerne ere foralle Retter paalagte Schulz.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
Ved Landsoverretten i Viborg ere i Juni Maaned f. A.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
blandt andre, afsagte følgende Domme: J en Sag mellem Hattemagersvend Andreas Larsen af Aalborg paa den ene og Vægterne Christen Astrup, Axel Poulsen, Niels C. Worsaae, Anders J. Trænd og Niels Th. Søttrypaa den anden Side, angaaende et Overfald, hvori de Sidstnævnte skulle have gjort sig skyldige, ere Parterne for hinandens Tiltale frifundne, og nogle af A. Larsen i et Jndlæg til Politiretten brugte fornærmelige Udladelser mortificerede. - Procurator Hassing, som Commissair for det kgl. octroierede alm. Brandassurance-Compagni paa Vare og Effecter, er tilkjendt hos Kbmd. Schjoldan i Sæby i Kost og Tæring 10 Rbd. for Møde ved et Tingsvidne, denne vilde afbenyttet mod Companiet. - Gjørtler G. L. Høiland og Guldsmed J. C. Harder af Skive ere, for at have udgivet falske Mynter, dømte til Fængsel paa Vand og Brød den Første i 2 Gange 5 og den Sidste i 32 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
J denne Maaned ere afsagte følgende Domme: Ole Jensen af Børglum Herred er dømt for Tyveri at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. Poul Frederik Pedersen af Hjørring dømt for Tyveri m. m. at hensættes til Fæstningsarbeide for Livstid. - Caroline Jacob elsen af Kolding Arrest dømt for Tyveri at hensættes i Fængsel paa simpel Fangekost i 40 Dage. - Ane Marie Pedersdatter under Nørhald m. fl. Herreders Jurisdiction, tiltalt for formeentlig begaaet Tyveri, at bøde 5 Rbd. til Randers Amts Fattigkasse. - Mariane Andersdatter af Salling Herred for 4de Gang begaaet Hoertiat hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i 8 Maaneder. - Huusmand Jens Madsen af Lee er, for Tyveri, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-19
J Roeskilde Avis af 7de De, læses følgende, af flere Borgere i Roskilde indsendte Meddelelse Hvem der – Giv Agt!