JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Foruden de øvrige Ministre, af hvilke Fyrst Metternich med første Stemme for Østerrig, Grev v. Alvensleben med anden for Preussen, Friherre v. Giese med tredie for Bayern, Baron v. Ompte da med femte Stemme for Hannover samt den ham af Regjeringerne i Brunsvig og Nassau overdragne trettende Stemme, bivaanedes den første Konferents i den tydske Kongres af Præsidialgesandten ved Forbundsdagen, Grev v. Münch=Bellinghausen og den keiserlige Hofraad Baron v. Werner, som valgtes til Protokolfører. Mødet varede fra Kl. 3 til 5. Næste Dag var et yderst glimrende Hofbal paa over 1500 Gjæster, hvori de fremmede Ministre ogsaa deeltog Londonner Blade, som ikke ret kunne fatte sig i den pludselige Forvandling i de østlige Anliggender, beskylde nu Frankerig for, at det brittiske Kabinet af dets Venskabs forsikringer lod sig forlede til de truende Demonstrationer, medens det nu seer sig forladt af sin lunkne og egoistiske Allierede. "Men dette tilføie de – kan ikke undskylde vore Ministre, som vare advarede nok i Forveien. Hvad der nu vil skee, er let at gjette: uden Kamp vil Rusland, opnaae de Fordele, som siden Catharinas Tid uaflade. lig var Maalet for dets Ærgjerrighed." Hertugen af Broglios Tilbagetog i Henseende til den Bignonske Tale, har heller ikke forbedret Stemningen imod Frankerig, da Man deraf drager den Slutning: at Grev Pozzo di Borgo er almægtig i Paris, og at Frankerig i en mulig Krig mellem Engelland og Rusland ikke vilde betænke sig paa at overlade sin troe Allierede til sin egen Skjebne. Lord Howard af Waldens Afreise til Lissabon skal atter være udsat, og Rygtet siger nu, at Don Pedro selv har forlangt Engellands væbnede Mellemkomst, som det sidste Redningsmiddel for sin Datters Sag, hvorover endog skal herske høist forskjellige Meninger i det engelske Kabinet, saa der atter har været talt om en Ministerforandring, hvilket den Londonner Globe af 17 d. dog modsiger. Efter samme Blad skal en Fransk i Don Carlos's Sold være ankommet til Engelland, for her og i Frankerig at skaffe Mandskab, Penge og Krigsfornødenheder for ham, og Alt viser, at Miguelisterne i Portugal gjøre fælleds Sag med Carlisterne i Spanien og Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Et fransk Blad vil ikke antage Opførelsen af en Vaudeville, "Sovekammeraten, kaldet, for det egentlige Motiv til Misforstaaelsen imellem det franske og svenske Hof, men troer, at Rusland er med i Spillet og har sluttet en hemmelig Traktat med Sverrig, for ogsaa fra denne Side at sikkre sig imod Frankerig og Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Spanien. Om den egentlige Tilstand i Catalonien svæver Man endnu i Uvished. Som det hedder, har Dronningen, efter sine Ministres og det diplomatiske Korpses Raad, skikket General Llanders Adresse uaabnet tilbage. Men da Catalonierne intet Tilbageskridt ville gjøre, have de sendt et nyt Budskab til hende, hvori de ligefrem erklære, ikke meere at ville adlyde Regjeringen, med mindre Ministeriet bliver forandret og de faae en Konstitution. Hidtil mærker Man iøvrigt ikke til nogen Ministerforandring, saa lidet som til Jndkaldelse af Cortes, i hvilket Tilfælde de fremmede Gesandtere, og navnlig Hr. Rayneval, sikkert vilde have forlangt deres Passer. Vel skal Hr. Zea, strax efter Modtagelsen af den cataloniske Forestilling, have søgt sin Afsked, men som i et høist ubeleiligt Øieblik blev den ikke tilstaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
J den af Ministeren Hr. Burgos udgivne Presselov erklæres en uindskrænket Pressefrihed for uforenelig med den katholske Religions Reenhed." Man vil derfor gaae en Middelvei, som bestaaer i, at alle Skrifter af religiøst, politisk og moralsk Jndhold fremdeles blive Censuren underkastede, Det befrygtes især, at de fleste Generalkapitainer skulle gjøre fælleds Sag. Anledningen dertil gav Dronningens bekjendte Manifest, og Begyndelsen skeete i Barcellona, som staaer øverst i Liberalisme og Jntelligents blandt de spanske Stæder. Det er intet Nyt, at en Generalkapitain gaaer Ministrene forbi og henvender sig direkte til Kronen; men maaskee er dette første Gang, at en saadan op opkaster sig til Organ for Folkets Stemme, for saaledes at udøve Jndflydelse paa Regjeringens Forholdsregler. General Llanders Adresse er endnu ikke bekjendt i dens hele Jndhold, men siges at være affattet i frimodige og strænge Udtryk. Det er ikke en Undersaats ydmyge Forestilling, men meget mere en Mands Advarsel, som føler sig stærk ved talrig og varm Deeltagelse. Blandt andet erindrer han om Kong Ferdinands Løfter, den Gang Nationen kaldte ham tilbage fra sin Forviisning, og spørger, hvad der er blevet af disse Løfter og hvorfor Dronningen ikke har opfyldt dem, Til Slutning anstiller han en Sammenligning imelSt. lem Ministrenes Handlinger og Prætendentens Løfter om Jndkaldelse af Cortes med flere Sikkerheder, og frygter for den offentlige Rolighed. Desaarsag anmoder han Hs. Majestæt om at tage denne oprigtige og loyale Fremstilling, i Overveielse uden Ministrenes Mellemkomst, og ufortøvet udnævne et andet Ministerium, indkalde Cortes a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
J Begyndelsen skal Llander have foreslaaet Municipalitetet i Barcellona at gaae en Middelvei; men fik til Svar, at det var for sildigt at træde tilbage, havde han ikke Mod til at udspille sin Rolle, kunde han forlade Provindsen. Han besluttede nu atter at tilsende Dronningen Adressen uden noget Brev, og saaledes underhandler Gouverneuren i Catalonien som een Magt med en anden. At Quesada ogsaa kan have sendt en Adresse til Dronningen er saa meget mere troligt, da han var den Første, som raadede hende at give Spanien en Forfatning, hvorfor han blev forviist fra Madrid. Han er en tapper og oplyst General, som tjente i Uafhængighedskrigen, og blot for personlige Fornærmelser kastede sig i Armene paa det roialistiske Partie; men siden, da han af Erfaring lærte at kjende Despotismen, vendte tilbage til de Konstitutionelle. Espeletai Arragonien, Morillo i Gallicien, Rodil i Estremadura, og Valdes i de baskiske Provindser have samtlige ogsaa ved flere Leiligheder lagt deres Forkjerlighed for liberale Jndretninger for Dagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
J Anledning af at den ministerielle Journal des Debats erklærer Efterretningen om en almindelig Opstand i Catalonien for unøiagtigt, bemærker Temps, at dette ikke er eenslydende med falsk, skjøndt den anseer det blot forGeneralkapitainernes Hensigt, at udvirke Ministrenes Bort fjernelse og nogle for Tiden passende Tilstaaelser, men ingen radikal Forandring. Efter samme Blad var Alt roligt i Madrid til den 8de og i Barcellona til den 11de, og de Liberale i Hovedstaden misbilligede General Llanders overilede Skridt. Gazetten raader Dronningen, hellere strax at overdrage Regjeringen til Infanten Don Carlos, da han alligevel vilde seire, saasnart Magten kom i de Konstitutionelles Hænder. Under nærværende Omstændigheder er det interessant, at see en Gjentagelse af hiin paaberaabte Erklæring, som Ferdinand under 4 Mai 1814 udstædte fra Valenay, men siden aldrig holdt. J denne ham overlevende Erklæring hedder det saaledes blandt andet: "Jeg hader og afskyer Despotismen, som ikke mere harmonerende med de europæiske Nationers Oplysning og Civilisation. J Spanien have Kongerne aldrig været Despoter: de gode Love og Landets Konstitution have forhindret det, endskjøndt Man desværre, har erfaret Misbrug af Magten, som ingen Konstitution er istand til ganske at forebygge. For at forhindre dens Tilbagekomst og opretholde den kongelige Værdighed, men tillige Folkets Rettigheder, der ere lige saa ufortabelige, vil jeg snarest muligt lade Cortes-Forsamlingen paa lovlig Maade indkalde, for at raadføre mig med Landets Deputerede. Den individuelle Frihed og Sikkerhed skal garanteres ved faste Love, som kunne sikre den offentlige Rolighed og Orden og hiin beskyttende Frihed, hvorved en maadeholden Regjering adskiller sig fra en vilkaarlig og despotisk. Alle te. de skulle blive deelagtige i denne Frihed og ved Pressen kunne meddele deres Tanker og Meninger indenfor Anstændigheds Skranker. J Fremtiden skulle ingen andre Love tjene mine Undersaatter til Rettesnor end de, der ere udgivne med Stændernes Samtykke" o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
(Med Dagsposten.) Jndtil den 19 dennes savnede Man i Paris endnu nyere Efterretninger fra Madrid, og dermed tillige Bekræftelse paa Rygterne om en Opstand, som skulde have fundet Sted her den 12te, og hvorved det var udseet selv paa Dronningens og Hr. Zeas Liv, samt en fra Cadix indkommet Forestilling af lignende Slags som den cataloniske m.m. Derimod meddele flere Pariser Tidender, og deriblandt Journal des Debats, nu fuldstændigt General Llanders Adresse, uden dog at indestaae for dens Ægthed. Kongernes Løfter - hedder det der – ere hellige og maae ubrødelig opfyldes, lige saa vist som de guddommelige Spaadomme. Derfor minder Nationen og jeg Deres Majestæt om de høitidelige Løfter, der lød fra vor Konges Mund, den Gang han af vore Hænder modtog en Krone, som var tilbageerobret med en Million Menneskers Blod. Den umyndige Dronnings Trone er knyttet til disse Løfters Opfyldelse; thi umuligt kunne lange 15 Aar forgaae, støttede paa en saa skrøbelig Ting som en Magt uden alt Ansvar, &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Af en senere Artikel i Journal des Debats synes i det mindste den doktrinaire Part af det franske Ministerium ogsaa overbeviist om, at det vil være forgiæves, længer at tænke paa at understøtte det Zeaske Ministerium. Jntet 4 forsikres her - kan være ærligere meent, end Frankerigs Deeltagelse i de spanske Anliggender. Det har erkjendt den unge Dronning, fordi Don Carlos er Frankerigs erklærede Fiende. Det har skjænket den nye Trone en moralsk Støtte i Løftet om sin Bistand. Men aldrig har Frankerig paataget sig nogen Borgen for Spaniens Grundlove og Ministre. Det ønsker Spanien al den politiske Frihed, som kan bestaae med dets Civilisation og al den Tolerants, som kan bestaae med Jndbyggernes Uvidenhed og Fanatisme. Jmod intet System og ingen Mand gjør det sit Veto gjeldende" &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
J Lyon har den 12 og 13 d. været nye Uroligheder i Anledning af, at Politiet vilde forbyde Udraaberne at falbyde nogle republikanske Flyveblade." Da det trak Sabler, blev det afvæbnet, indtil omsider hele Garnisonen traadte under Vaaben og et strængt Forbud udkom imod at bære skjulte Vaaben. Den nye National for 1834 er alt under Tiltale for Optagelsen af Retsforhandlinger, da General=Prokureuren kun vil have Bladet betragtet som en Fortsættelse af det forrige. Fem Elever af den polytechniske Skole, som vare indviklede med i Processen, mod de saakaldte Republikanere, men bleve frikiendte af de Eedsvorne, ere efter Krigsministerens Foranstaltning bortviste fra Skolen. De i Strasburg arresterede Officerer ere atter løsladte, da deres Hæftelse kun skulde ansees som en Disciplinar-Straf. Men nu forlanger Marskal Soult en ydmygende Tilstaaelse fra dem, hvortil Man te. aldrig troer, at de beqvemme sig, da den berømte Marskal, som de paastaae, bør huske, at han ikke længer er Napoleons Feldtherre, men en konstitutionel Konges ansvarlige Minister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Sverrig. Da Rigets Stænder vare sammenkaldte til den 15d. M., behagede det Kongen at overlevere Rigsherolden den kongelige Kundgjørelse og Rigsdagens Aabning, for at han offentligen kunde oplæse den paa sædvanlige Steder i Staden. Derefter udnævnte Kongen Generalen, Grev J.G. de la Gardie til Landmarschal, som, efterat have modtaget Landmarschalstaven og aflagt sin Eed, blev af de to ældste Grever, Magnus Brahe og Gustav Leven haupt, ført til Ridderhuset, hvor Direktionen var forsamlet. Til Talemand for Præstestanden udnævnte Hs. Majestæt Erkebiskoppen Dr. C. v. Rosenstein (der er tredie Gang) og til Vice-Talemand Biskoppen over Götheborgs Stift, Dr. C. F. Wingaard anden Gang).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Kjøbenhavns Børs-Kours den 24 Januar 1834. Hamb. 2 M. - k. S. 207. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 207, solgt til 12 Mk. 6 3/4 s. Oblig. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 13103 B. Sp. 161 a 162 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 100 a - Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 45 4 - sk. T. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 100 a - r. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer, (u. Rente) 90 1/2 4 - R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. - 4 - Rd. Bco. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito. dito 87 1/2 a - Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 70 1/471 L. St. Nationd. Obl. (af Laan 4 Febr. 1820) 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Asiatiske Aktier - 2 - i Sedl. Dito 105 a 105 1/2 Rbd. Sedl. Bank Disconto .... 4 pCt. Den 26 Januar 1834. End skuer Man paa Himlens Ætherblaa, En Stjerne venligen sit Skin udsprede; Den længe i vort Nord har funklet saa, For Lyset gjennem Mørket frem at lede. For dennes klare Straaler flygted bra Vankundighedens Mørke, og sig viste Den lyse Dag, hvor for var Mulm og Nat, Og Millioner den i Støvet priste. Du, elskte Wedel, har og trolig søgt Dens klare Lys at sprede ud paa Jorden; Din sjeldne Virksomhed og Flid har bygt Dig selv et varigt Minde i vort Norden! Udbrede Dyd og Lærdom, o! det var Det skjønne Maal, du havde her for Øie; Skjøndt længe Olding stedse du dog har Forfremmet det med ufortrøden Møie! Naar hist til Himlen Sjælen hæver sig, Da vil du venligen i Norden funkle J herlig Straaleglands, et Nordlys liig, Som selve Tidens Strøm ei kan fordunkle! T. L. Due.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
AVERTISSEMENTS. Undertegnede er flyttet her til Odense og informerer i Musik. Jeg tager mig ærbødigst den Frihed at anbefale mig til de ærede Forældre, som ønske Jnformation for deres Børn. C. C. Petersen, uden Møllebro Nr. 740.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Theatret i Odense. J Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag opføres Onsdagen d. 29 Januar: En Prolog; derefter: Anckdorsamlingen, Lystspil i 1 Alt; dernæst: De Danske i Paris, Vaudeville i 2 Akter, af Heiberg (til 2den Akt bliver malet en heel nye Dekoration, hvor man seer Boulevarden &c.); til Slutning: En tyrkisk Entre i Costume.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
NB. Hvem af det ærede Publikum, der maatte ønske bestemte Pladser til ovennævnte Forestilling, bedes godhedsfuld i Tide at bestille samme, da der allerede er taget en Deel. Ærbødigst A. werligh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Hos J. Milo faaes: Læsefrugter, samlede paa Literaturens Mark, udgivet af et Selskab. Januar 1834. 4 Mk. Repertorium over de gieldende Kongel. Reskripter og Resolutioner samt Kollegialbreve m.m. 124 Bind for Aarene 1660-181, af J. N. Høst. 11 Rbd. 3 Mk. Gallerie for fremmede Classiker. 118 Hefte a 24 s. Heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Paa Fortsættelsen af disse Værker modtages tillige Subskription hos mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Hos en Præst i Fyen kan en Student erholde en Huuslærerplads; nærmere Underretning erholdes hos Pastor We steengaard i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Et ungt Fruentimmer af god Opdragelse, som foruden de sædvanlige qvindelige Arbeider tillige kan undervise i Tegning og paa Fortepiano, og taler foruden det Tydske - sit Modersmaal - godt Fransk, ønsker sig Kondition til næste Paaske som Lærerinde for Børn hos en dannet Familie. Nærmere Anviisning giver Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Fra Fattigvæsenets Arbeidsanstalt her i Byen kan dagligen erholdes saavel blegede som ublegede Hør= og Blaar=Lærreder, saa og Hør, Blaar= og Hampegarn, alt af forskjellig Fiinhed, naar man desangaaende behager at henvende sig i portofrie Breve til Fattigkasserer Møller. Ved samme Arbeidsanstalt modtages til enhver Tid Hør, Blaar og Uld til Spinding, samt Hør til Hegling for billige Priser. Middelfart Fattigkommission den 24 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Paa Vestergade No. 248 i anden Etage erholdes til Leie førstkommende Flyttetid 2 Værelser til Gaden med Kjøkken og Spiskammer samt flere Beqvemmeligheder. Adressekontoiret, anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
J Gaarden No. 427 paa Nørregade er flere Værelser, enten strax eller til Paaske Flyttetid, at faae til Leie, saavel til Gaden, som inde i Gaarden. Et Huus med underliggende Have af 2 Skpr. Lands Størrelse er at faae tilkjøbs, naar Man henvender sig til Eieren, Gaardmand Rasmus Jensen i Brylle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
En saa god som ny Hestemølle, med alt Jnventarium, som henhører til et komplet Cicoriefabrik, kan hos Undertegnede erholdes tilkjøbs, til Bortflyttelse, og overtager Sælgeren ved Handelen: at lade det Hele bortflytte og opsætte paa hvilken Plads det forlanges, saaledes at Kjøberen, uden videre Omkostninger, kan strax sætte det i komplet Gang som Cicorie=Fabrik; tillige anvises en duelig Fabrikmester i Cicorie=Faget, som tillige har Kundskab i Dyrkning af Cicorierødder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Det bemærkes: at Hestemøllen, som bestaaer af en Qværn med 9 Qv. Stene, kan bruges til Korn-Formaling, og kan som saadan erholdes særskilt fra det øvrige Cicoriefabrik=Inventarium. Randers den 17 Jan. 1834. D. Hansen, Kjøbmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Kommissions=Auction afholdes i Februar Maaned, og kan Lister paa Gods, som ønskes solgt, indleveres til Mægler Brown. ge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Hvor en Deel god Gjødning er tilfalds, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Jfølge Vedkommendes Beslutning og Skifterettens derpaa grundede Foranstaltning, bliver den Stervboet efter Generallieutenant Greve Frederik af Ahlefeldt Laurvigen tilhørende Sædegaard, Møllegaard kaldet, med underliggende Gods beliggende i Longelse Sogn, Sønder=Herred, her paa Langeland, stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 5 Marts d. A. den 19. hver Dags Formiddag Kl. 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
- den 2 April -De 2 første Auctioner foretages paa Herredstingstedet paa Rudkjøbing Raadstue, den 3die og sidste derimod paa selve Møllegaard. Med Eiendommen, der staaer for Hartkorn. Hovedgaardstaxt Ager og Eng 11 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., dito Skov- og Mølleskyld 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., ufrit Hartkorn Ager og Eng 16 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., dito Skov- og Mølleskyld 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med tilhørende Bøndergods, af Hartkorn cirka 26 Tdr. 5 Skpr. Ager og Eng, samt 1 Fdkr. Skov- og Mølleskyld, følger Jnventarium og Besætning af 60 Stkr. Malkekøer, 2 Tyre og 12 Arbeidsheste, samt endeel Avls og Meierieredskaber o. s. v. Udi Eiendommen, der er beliggende omtrent 3/4 Miil fra Rudkjøbing, ved Landeveien til Spodsbjerg og som foruden omtrent 20 Tdr. Land, bevoxet med god Overskov og fornøden Tørveskiær, har et Tilliggende af 200 a 250 Tdr. Land fortrinligen gode Jorder, forventes fremdeles at kunne forblive indestaaende nogle Kapitaler, til Beløb cirka 15,000 Rbd., paa samme Vilkaar som hidtil. Jøvrigt vil det nærmere i Henseende til Salget og Eiendommens Beskaffenhed kunne erfares hos undertegnede Skifteforvalter, paa hvis Kontoir henligger til Eftersyn fra Dato saavel Konditionerne som Adkomstbrevene og øvrige Eiendommen vedkommende Dokumenter. Hvilket herved, overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817, bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som Pantekreditorernes Efterretning. Langelands Herreders Kontoir, Rudkjøbing den 24 Januar Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Jfølge Skifterettens Foranstaltning bliver efterfølgende, Stervboet efter Generallieutenant Grev Frederik af Ahlefeldt Laurvigen tilhørende mindre Alloder, nemligen: En Skovparcel ved Neppe, i Longelse Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med derpaa værende Over- og Underskov. En Jordlod, beliggende ved Annebjerg, i samme Sogn, af Hartkorn 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. og for Tiden bortfæstet. Et Huus med nogle Jorder, samt et Tørvemaal i Maglebye Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., sælges enten samlet eller Huset med Jorderne for sig, og Tørvemaalet for sig. Dette Hartkorn, hvoraf Huset, med Jorderne er bortfæstet, henhører forøvrigt til Maglebye Sogns nu nedlagte Degnekalds forhen underliggende Jorder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-27
Et jordløst Huus i Nordenbroe Bye, Maglebye Sogn, med tilliggende Gaards- og Haugeplads, ligeledes bortfæstet. stillede til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der samtligen afholdes paa Herredstingstedet i Rudkjøbing: Onsdagen den 5 Marts d. A. hver Dags Formiddag den 19 Kl. 11. samt Torsdagen den 5 April Saavel Konditionerne for Salget som Adkomstbrevene og øvrige fornævnte Eiendomme vedkommende Dokumenter henligge fra Dato til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Hvilket herved, ifølge Plakaten af 22 April 1817, bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som Pantekreditorernes Efterretning. Langelands Herreders Kontoir, Rudkjøbing den 24 Januar Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-28
63 Aargang. Fyens litts Kengelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-28
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen. 28 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-28
Jndhold. Tydskland (Den nye Myntlov antaget af det hannoverske andet Kammer. Tugthusenes vedvarende Befolkning i Bayern). Natur=Tildragelser. Blandinger. - Fædrelandet. Lovgivning. Videnskabelighed. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-28
Tydskland. J den Casseler Tidende læses en udførlig Artikel af Fr. Murhard med Overskrift: "Formeentlig Fare for den churhessiske Forfatning af Wiener=Konferentserne." Forfatteren søger at berolige Gemytterne for en befrygtet Forandring af den nærværende Forfatning, der efter det tydske Forbunds Grundlove allene er tænkelig paa den i samme foreskrevne forfatningsmæssige Maade. Den forhen omtalte Promemoria for den tydske Minister=Kongres i Wien" er af den badenske Hofretsadvocat Achert, en, saavidt som der lader sig skjønne af offentlige Udtryk, Overløber baade i religiøs og politisk Henseende. ForAar og Dag siden ombyttede han saaledes den katholske Religion med den evangeliske. Dengang bekjendte han sig og saa til Ultraliberalismen, kjørte Rotteck og Welker, hele 2 Miil imøde ved deres Hjemkomst fra Landdagen, protesterede med sin egen Underskrift imod Forbundsbeslutningerne og var stedse oprømt i Studenter=Selskaberne. - Kan det trøste ham noget, da har han sikkert mange Stalbrødre, Stændernes andet Kammer i Hannover stemte den 17 dennes tredie Gang over den nye Myntlov, Størst Modstand fandt Spørgsmaalet; og Embedsmændenes Løn skulde udbetales dem efter den nu indførte lettere Mynt for imod Godtgjørelse af Cours-Forskjellen. Dette var foreslaaet af Regjeringen, og ved to Stemmesamlinger antaget; men tilsidst foreslog Statsraad Stuve, at denne Godtgjørelse kun skulde finde Sted i de første 2 Aar. Da nu Stemmerne vare lige, afgjorde Præsidenten Spørgsmaalet ved at erklære sig for det Stuveske Forslag, da han fandt de lønnede Embedsmænd alt for godt aflagte i det Hele. Det kommer nu an paa, om det første Kammer vil helde til samme Mening.