JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Wien, den 22de Decbr. En vis Mand i ny Lerkenfeld bad nylig en Jndvaaner i en fraliggende Forstad til Fadder. Han indfandt sig, blev efter Døbeacten endnu lidet i Huset, og begav sig derpaa fornøiet bort. Men neppe var han kommet noget fra Huset paa et een somt Sted, før han blev overfaldet af 2 masquerede Personer, som affordrede ham hans Penge og Uhr. Han gav dem begge Dele, og bad kun om at beholde Livet. Dette skienkede Røverne ham, men trak ham ud lige indtil Skjorten. J denne ynkværdige Tilstand mødte en Mand ham, som af Medlidenhed laante ham sin Overkiol, og raadte ham at begive sig tilbage igien, hvor han kom fra, da dette var ham nærmere, end hans eget Huus. Han fulgte ham, og da han kom til Huset, ligede han igiennem Vinduet, og saae til sin store Forundring, at Manden just stod og skar den Vest i Stykker, som var ham frarøvet. Han gik til Dommeren ligesom han var, og viiste Mandens Taknemmelighed, som nu sidder i Fængsel, og forventer sin Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Amsterdam, den 19de December. Fredstractalen, som de forenede Americanske Stater have forlangt af Keiseren af Marocco, lyder saaledes: 1) Vores Ønske er, at leve i Fred med Hans Keiserl. Majestet i Marocco. 2) Skulle vigeraade i Krig med een eller anden, og være nødsaget til at løbe ind i een af Hans Majestets Havne, saa forvente vi i samme beskyttelse mod vore Fiender. 3) J Tilfælde af Krig med en Magt, skulle alle Morer og deres Gods, som blive fundne om Bord, være fuldkommen frie. Vi forvente en lige Behandling i lige Tilfælde af Hs. Keiserl. Majestet. 4) Naar vore Skibe møde hinanden i Søen, skulle de vaye med deres Flage, tale med hinanden, men den ene skal ikke undersøge den anden. 5) Skulle vi, naar vi ere indviklede i Krig, sende vor Baad til Skibet, saa maa der kun være to eller tre Mand i samme. J Tilfælde, naar det ene eller andet Partie foraarsager nogen Skade, skal de være forpligtede til sammes Erstattelse. 6) Skulle en Maroccansk Fregatte eller Kaper tage et af vores Skibe og opbringe i en Keiserlig Havn, saa skal det med alle sine Effecter strax blive givet fri 7) Dersom et af Hs. Keiserlige Majestets Skibe skulle komme i vor Havn, saa skal det blive hiulpet til Rette, og forsynet med alt nødvendigt, 8) Det skal være vore Skibe tilladte, naar de trænge til Forbedring, at løbe ind i en Keiserlig Havn, at løsse, og igien at lade, uden desaarsag at være forpligtet til nogen Omkostning. (Forts følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Fra det Brandenborgske, den 26de Decbr. Drivehusene i Sansjouei blive i Vinter, for at svare Brændet, ikke hedede, da Kongen vil bie efter Frugten, indtil Aarets Tid frembringer den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Kongen har skienket Friderich den 1stes efterladte Haandskrivt til Finantzraad og Overbygningsmtendant von Wölner; Boghandlerne skal for Forlaget heraf have budi 100000 Rdlr., men Hr. Wilner vil selv udgive det, og for England allene lade trykke 60000 Exemplarer. - Dette synes noget usandsynligt, da man ikke gjerne i England læser franske Skrivter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Fra Østerrige, den 19de Decbr. Den lærde Abbe Pinni i Mayland har nylig tilsendt Statscanzleren, Fyrsten af Kaunitz, en overordentlig sielden Steen, som kan bruges til en Tobaksdaase, han kalder den Pietra abdullaria. For Fyrsten, som er en fortrinlig Kiender og Elsker af slige Alderdomssager og Sieldenheder, var denne Foræring saa behagelig, at han giengieldede den med en Foræring af 500 Ducater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Rom, den 9de Decbr. Don Louis Braschi Onesti, nu værende Hertug, af Nemi, lod den 5te i d. M. sin Broder DouRomualde Onesti, i sin Morbroder, Pavens Navn vide, at han maatte holde sig færdig til endnu før Nytaar at modtage det hellige Purpur og den ham tiltænkte Cardinalshat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Paris, den 22de Decbr. En Arret fra det Kongelige Statsraad er kommet for Lyset, som tillader Hr. Labarthe at oprette et Brandassurance-Compagnie. Det sædvanlige Tillæg bliver aarlig 10 Sous af 1000 Livres. Bygninger, som efter deres Indretning og Bestemmelse ere udsatte for større Fare, maa betale mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Compagniets Fond skal bestaae af 8 Millioner, som blive inddeelte i 16000 Portioner, hver til 500 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Fire fra vore Jnsuler tilbagekomne riigt ladte Skibe ere i Mundingen af Floden ved Nantes i forrige Maaned forulykket med Mand og Muus. Man saae dem fra Vagttaarnet, men Søen var saa stormefuld, at Lodserne ikke kunde komme om Bord: To Skibe fra Terrenenve have havt samme Skjebne. - Disse ere vel almindelige Tilfælde, men det vil vel komme de fleste overordentlig for, at et Skib efter en lang og besværlig Reise, bliver Eierne berøvet ved et Complot Kieltringer og Skiel mere, justeligesom det staaer i Begreb med at løbe ind i Havnen. Denne Ulykke er vederfaret et fra Bordeaum befragtet og til Jsle de France bestemt Skib. Den største Deel af Mandskabet bestod af Jtalienere, som havde myrdet deres Capitain og Lieutenant, og tvang den 3die Officier til at føre Skibet. De strandede ved det gode Haabs Forbierg, og da de gjorde sig mistænkelige, bleve de kastede i Forvaring, hvor de have tilstaaet alle Ting.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
London, den 23de Decbr. Den 15de i d. M. gjorde en Deputation Brændeviinsbrændere i og omkring London deres Opvartning for Ministeren og havde en Conference med ham over den Deel af Handelstractaten med Frankrige, som angaaer Forminskningen i Afgivten af Fransk Brændeviin. Denne Articul i Tractaten interesserer de Engelske og Skotlandske Brænde, rier lige saa meget, som vore Vestindiske Jnsulers Producter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Blandt Staden Londons Vinter fornøielser henhøre ogsaa de nu saa meget i Mode komne, saa kaldte Attiske Samtaler, som bestaae i Afvexling af Musik og Forelæsninger af de bedste Auctores, af hvilke de smukkeste Steder blive uddragne. Publicum synes at finde saa meget bifald i denne fornuftige Fornøielse, at man i Frimurerhalle, hvor der er saadan en Anstalt, ikke kan faae Plads, naar man ikke i Tide tager sin Billet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Prag, den 24de Decbr. Paa Pladsen af det forhen værende Kloster, tilhørende Korsherrerne med det røde Hierte, bliver indrettet et Huus for Narte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Paa Beboere, vil det vist ikke feile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Levnets=Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 1.) Egill Thorhallesen, født i Iisland. 1763. blev han Missionarius ordinatus paa Gothaab i Grønland og tilsidst Vice Provst over de sydlige Missioner sammesteds. 1776 Sognepræst i Bogense og til dets Anner Schoubye i Fyen. 1781. Provst i Schoubye, Herred. Givt med Elisaber Maria Thorstensen, Guldimed Sigurd Thorsten sens Datter af Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Udgivet i Trykken: Den Jslandske Lov, kaldet Jonsbogen, paa Dansk oversat. Khavn. 1763. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Svar paa Hans Finsens Anmerkninger over den danske Oversættelse af Jonsbogen, ib. 1765. 8. Efterretning om Rudera eller Levninger af de gamle Normænds og Jslænders Bygninger paa Grønlands vestre Side ib. 1776. 8. Schema conjugationis Grönlandice verboruminor vox & prox desinentium. Havn. 1776. 8. Precationes & hymni grönlandici in finguldsseptimanæ dies ib. 1776. 8. Expositio catechismi grönlandici. (Flere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Odense, den 5te Januarii. J visse Landsbyer heromkring Byen hersker en smitsom Svaghed, som bortriver endeel Mennesker J Allese ligge mangfoldige Syge, og der skal være en Gaard, hvori 6 maa holde Sengen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Under 22de Martii f. A. haver Hans Kongel. Majestet allernaadigst behaget at meddeele Amtmand Olav Stephensen i Island, for hans Goddædighed mod Trængende i de sammesteds sidst indtrufne haarde Aaringer, samt andre af ham tilforn, ved adskillige Leiligheder udøvede patriotiske Handlinger, den store Medaille pro Meritis, i Guld, og tillige befalet Rentekammeret, at tilkiendegive han derover Hs. Majestets allernaadigste Velbehag. - Ligeledes er Sognepræsten for Waagens Kald i Nordlands Amt, Hr. Olavius Josephi Hiort, som først haver samtykket, at af hans i Finmarken efterladte Reenhjord ere udtagne i alt 35 Reensdyr, for at oversendes til Jsland, og siden ingen Betaling for disse Dyr har villet modtage, men anseet sig belønnet, ved at have herudi bidraget til Hs. Kongel. Majestets Hensigts Opnaaelse, under 26de Julii f. A. meddeelt, som et Tegn paa Allerhøistsammes Velbehag herover, Medaillen pro Meritis, i Guld. tilgaae
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Kiøbenhavn, den 1ste Janaurii. Det her værende Kongelige Videnskabers Selskab har udvalgt Doctor Medicinæ, Marcus Elieser Bloch i Berlin, Medlem i det lærde Selskab, i Göttingen, Harlem, Utrecht m.m., til dets Medlem. I det patriotiske Selskabs 11 Spindeskoler i Nestved, hvor Kammerherre og Amtmand Bielke er Forstander, er fra 1ste Julii 1785 til samme Tid 1786 af Børn og til Arbeide og Understøttelse meest Trængende, spundet for Selskabet 9733. Pund Hørgarn, og derved er i Spindeløn fortient 1638 Rdlr. 1 Mk. 15 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Prædik paa i Søndag efter Hell. 3 Konger. Høimesse. Aftensang. St. Knuds. K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Odense, i Frue Kirke, den 2den Januarii lod Ditlev Larsen Soelberg døbe en Søn, som blev kaldet: Niels. Fadderne vare: Marcus Jensen, Bagers Huustroe; Jfr. Hedevig Rentze; Sr. Hans Nielsen, Sukkermester; Sr. Marcus Jensen, Bager, og Hans Henrich Soelberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Copulerede. Wiborg, den 1ste December: Hr. Ulrich Gerner, Klokker, og Jomfrue Wad. Hr. Askenberg. Sognepræst i Hone, og Jomfrue Georgine Losach, Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Fyen, den 26de Decbr. Hr. Dauw, Degn til Sørup og St. Jørgens Capel, 41 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Bekiendtgiørelser. Autrædelsesprædiken til Korup og Ubberud Menigheder kan bekommes, Exemplaret for 5 s., i Odense hos Hr. Borch, Collega paa den latinske Skole; og i Korup Præstegaard hos Forfatteren Jens Banson Hee. Jmidlertid erbedes den gunstige Læser at paatage sig den Umage, selv at rette de i ovenmeldte Prædiken indløbne Trykkeil, af hvilke de betydeligste ere følgende: Side 8, Lin 16. Men man har; læs, Men han har. Side 23, Lin. 13 forfærde; læs forhærde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Auctioner. Efter Reqvisition fra Hr. Procurator Faber i Odense, paa Domhaverens Vegne, bliver i Følge den forhen passerede Jndførsels=Forretning, holden offentlig Auction over Hr. Strand-Controlleur Hans eiende og iboende Gaard her i Nyborg, første Gang den 8de, anden Gang den 15de, og tredie og sidste Gang den 22de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken halv 3 Slet. Gaarden er beliggende paa Torvets syndre Side, og bestaaer af 6 Fag, 2 Etager høi til Torvet, med Portrum met iberegnet, og 12 og et halvt Fag Sidehuus, ligeledes 2 Etager høit, med tilliggende Gaardsrum, paa de Conditioner, som paa Auctions=Stedet her i Nyborg. skal vorde bekiendtgjorte. Nyborg den 3die Januarii 1787. Boyesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Pandagen den 15de Januarii førstkommende om ForAar middagen Klokken 9 Slet, lader Lærretshandler Sr. Johan Bernt Dökker i hans Logie hos Niels Jacobsen Garver i Vestergade, ved offentlig Auction bortsælge endeel Zirtzer, Cattuner, Lærreder af alle Slags, Tørklæder, Strømper, Baand, med mange flere Kramvare, hvorover skrevne Fortegnelser ere at bekomme hos den af Sr. Dykker antagne Jndcasserer Procurator Faber, her i Byen; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 5te Januarii 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Bortforpagtninger. Hermed bekiendtgiøres, at Onsdagen den 17de Jan. er førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Giæstgiver=Gaarden i Odense ved offentlig Auction til de Høistbydende bortforpagtet, om fornøielig Bud skeer, Dams boe og Østrupgaards Hovedgaarder under Stamhuuset. Hvedholm i Nyborg Amt i Fyen, og det enten samlet eller hver for sig, paa 7 Aar fra 1ste Maji 1787 at regne, efter de Conditioner, som da paa Auctions=Stedet vorde bekiendtgjorte, og ellers forinden ere at bekomme til Eftersyn i Sielland hos Hr. Kammerraad Wederkinch i Ringsted, i Jylland hos Hr. Raadmand Hviid 1 Aarhuus, og her i Fyen hos Landstingshører Rasmussen i Odense. og Forvalter Langhoff paa Hvedholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Til Damsboe er omtrent 390 Tønder Sædeland, efter ordinair Udsæd, inddeelte i 7 Marker til 3 Aars Drivt og 4 Aars Hvile, og foruden den i Markerne faldende Engbund, er til Gaarden endnu en aparte Enghauge. Til Østrupgaard er ligeledes omtrent 360 Tønder Sædeland, indhegnet i 7 Marker, indrettede i lige Maade til 3 Aars Drivt og 4 Aars Hvile, foruden ongefær 70 Tønder Agerland og Engbund, adspredt paa Haastrup Byes Bierge=Mark beliggende, og er ellers i Gaardens Marker god Høebund. Til Damsbooppebæres Jordløse og Westerhæsinge Kirke=Korn Tiender, samt Jordløse Kirkes Qvæg-Tiende, og til Østrup gard hæves Haastrup Kirke= og halve Konge-Korn-Tiende, samt dito Sogns Kirkes Qvæg-Tiende. Om fornævnte 2de Gaarders gode Beskaffenhed ville Liebhaberne behageligst erkyndige sig nærmere ved at tage Gaardernes Tilliggender i Øiesyn, og i øvrigt ved Auctionen ovenanførte Tid og Sted dennem indfinde. Odense den 23de November 1786. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-05
Til Leie falbydes. Hos Starup i Nørregade ere 2de smukke Værelser, at bekomme til Leie, enten strax eller førstkommende Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Di
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
London, den 24de Decbr. At vore Røvere ere ikke ganske almindelige Tyve men undertiden Folk, som besidde Ære, beviser, følgende Tildragelse: - En Dame, som gik over Marken ved Jslington, mærkede bag sig 2 mistænkelige Karle, som ville passe Leilighed at udplyndre hende, og hendes Frygt blev bestyrket, da hun saae endnu en anden ikke langt fra sig paa en Fodstie. Hun bad den sidste, med en Mine, fuld af Fortroelighed, at beskytte sig for Overfald; Min Herre! De seer ud til at være en retskaffen Mand, sagde hun, men jeg troer slet ikke de Karle, som gaae bag ved mig, jeg troer vist de vil plyndre mig ud, vil De beskylte mig?"- Madam, svarede han, tag mig under Armen, jeg vil ledsage dem uden al Fare. Saasnart jeg vajer med mit Tørklæde, skal de see, at de 2 Karle, som altererer Dem, strax skal gaae deres Vei. De ere mine Kammerater og vi vilde virkelig plyndre Dem ud, men naar man setter Fortroelighed til mig, saa kan jeg ikke være saadan en Slyngel at misbruge den." Han ledsagede hende til hendes Huus, og da hun bød ham en Guinee for sin Beskyttelse, afslog han det med disse Ord: Jeg haaber, jeg har endnu for megen Ære til at jeg kunde handle Liirsdagen. J. Januarii. Seidelin. en munem saa ringe som en Advacat, disse Herrer maa tage Sportler, jeg for min Deel moquerer mig derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Selskabet for Kunsterne, Manufacturerne og Handelen har for nogen Tid siden udsat en Belønning for at lære en Dreng paa 13 Aar, i en Tid af 3 Aar, fulkommen at skrive og tale Latin. Doctor Kregan, Forstander for et Academie, og Opdragelses Anstalt i Greenwich fremkom med slige unge Mennesker af sin Skole, og efter foregaaende Prøve erholdt ikke allene han en Guldmedaille, men hver af de Unge en Sølvtænkepenge. Den ældste var ikke over 13 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Her i Staden lever en Mand af sine Midler, som har en Kone her og en anden i Paris, og underholder begge med deres Familier. Han deler Aaret imellem dem, og studerer paa hvorledes han kan leve lykkelig med dem begge. Hans Kone er ikke jalour, og Meddelerinden er ikke egensindig. Et Fødselsdags Antog er ikke sielden en Foræring af Franzosinden, og en Ridehabit, som den sidste bærer, kommer fra den førstes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Paris, den 22de Decbr. Hr. Pironnet, Jngenieur ved Videnskabernes Academie, som har forfærdiget meget herlige Værker er i en høi Alder meget farlig syg, saa at han ikke engang havde sin fulde Forstand, og undslog sig desaarsag for at lade Præsten af Sct. Gervais, den Geistligt i Sognet, komme til sig. Denne besværede sig derover for General Procuratoren, at man nægtede ham at komme til en af hans Sognefolk, som Lægerne erklærede at være i Livsfare. General Procuratoren tillod derpaa Præsten at lade sig ledsage af 4 Soldatere, og ved disse bragte han det saa vidt, at man aabnede Døren for ham. Denne Tildragelse gav nok at snakke om, i Hensigt til Præstens Ret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Prag, den 26de Decbr. Om Pesten, som i October Maaned udbrød i Siebenbürgen, har man erholdet søgende anhentiske Efterretning. Pesten udbrød paa eengang paa tre Steder, men blev ikke erkiendt for den som det virkelig var. J Rosenau blev den opdaget den 12te i Zniden den 26de October, og i Lollbach den 3die November. Man slog strax en Cordon og gjorde de bedste Anstalter, hvorved Major von Leiriz fortrinlig udmærkede sig. J Rosenau blev 76 Personer syge af Pesten indtil den 1ste December hvoraf 52 døde indtil den 6de December. J Zniden blev 19 Personer syge indtil den 1ste December hvoraf 9 døde til 6te December, men i Lollbach 10, hvoraf 7 døde. Altsaa vare 105 Personer, beheftede med Pest, hvoraf 68 døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Neapolis, den 12de Decbr. Ved Eftergravning i Pompeja har man opdaget et nyt prægtig Huus fra de gamle Rommere med 3 Gaarde og forskillige Værelser omkring samme, hvori befandtes mange Skilderier, Fade, og deslige, men ingen Meubler af nogen Værdie Mange her værende Fremmede begive sig hyppig derhen, for at besee denne smukke Antiquitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Frankfurt, den 26de Decbr. Da den regierende Landgreve af Hessencassel, nylig var i Carlshavn klagede Borgerne for ham, at de havde mange Vahre ligende færdig for at forsendes til Frankfurt, men kunde ingen Vogn mænd bekomme. Landgreven lod derpaa enhver som skulde lade over 40 Centner, love en Belønning af 5 Rdlr. og de, som skulde lade over 20, en Belønning af 2 og en halv Rdlr. Inden 14 Daar var Godset i Frankfurt, og Belønningerne, ubetalte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Frankfurt am Mayn, den 28de Decbr. Tre forklædte Karle, hvoraf den ene gav sig udfor Døden, den anden for Dievelen, og den 3die for en Aand, listede sig forleden Nat ind til en Bondekone, og forlangte 50 Louisd'orer af hende for at redde hendes Mand af Skiersilden; Konen havde kun Halvparten, som hun gav dem og lovede dem Resten anden Dagen, men om Morgenen, angav hun det for Politiet, da de nu følgende Nat indfandt sig for at modtage de belovede 25 Louisd'orer, blev Døden og Dievelen lykkelig grebet, men Aanden undgik: J forrige Uge ere de to første i Call mar kagpidskede, brændemærkede og sendt paa Galerierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Dredden, den 2den Januarii. Kongen har bevilget en Skræderenke fra en Provincialstad en aarlig Pension af 200 Rdlr. Den Grund, som hun i sin Ansøgning havde anfort om Understøttelse, var denne, at Kongen havde som Prinds lovet at tænke paa hende, fordi hun havde skaaret et Stykke Smørrebrød til ham i hans Barndom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Et Missoster er i forrige Maaned her født med en Haarpung.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Hamborg, den 5de Januarii. J afvigte Aar ere her døbte 2590, døde 3356 viede 952, og commumerede 60367.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Amsterdam, den 19de December. Fortsettelse af Fredstractatten, som de forenede Amerikanske Stater, have forlangt af den Maroccanske Reiser. (See forrige No.) 9) J Tilfælde, at et af vore Skibe strandede paa Kysten af Hans Keiserlige Majestets Stater, skal det blive der saa længe, indtil det kunde faae den fornødne Hielp, for at bierge Skib og Ladning, uden paa nogen Maade deri at foruroliges. 10 Skulle et af vore Skibe komme i Hans Majestets Havn, eller til Kysten, saa skal det ikke af nogen fremmed Magts Skibe blive foruroliget, men samme skal meget mere nyde al Hielp og Bistand. Saaledes skal og blive forholdet med Keiserlige Skibe i vores Havn. 11) Skulle et af vore Skibe tillige befinde sig i Hans Majestets Havn med et Skib af een med os i Krig værende Magt, saa skal det ikke være tilladt at følge samme forend efter 24 Timers Forløb. Sligt skal og skee med Keiserlige Skibe i vores Havn. 12) Kommer et af vore Krigsskibe ind i en Keiserlig Havn, saa skal det ikke være tilladt at befrie de sig ombord paa samme befindende Fanger. 13) Vores i en Keiserlig Havn anlangende Krigskibe skulle hilses med lige saa mange Skud, som de selv have gjort. 14) Skulle vore Kiøbmænd sette sig ned i en Keiserlig Havn, saa skulle de nyde den samme Rettighed, som hele Nationen, og have Tilladelse til at begive sig fra een Havn til en anden. 15) Det skal være vore Kiøbmænd tilladt selv at drive en lige Handel med andre Nationer, deres Gods skulle endogsaa kunne blive ladet fra et Skib i det andet, uden at opholde Skibene, eller behøve at holde Quarantaine. Det er dem ogsaa tilladt at have Tolk. 16) J Tilfælde. af en Krig mellem 2de contraherende Magter skulle de Fangne blive udvexlede. 17) Vores Kiøbmænd skulle ikke være tvungne til at tage eller at kjøbe Gods mod deres Villie, skulle ogsaa frit kunne disponere over deres Gods. 18) Efter Landningen skulde de eftersee samme, og Afgiften deraf blive indrettet. J Tilfælde af et Bedragerie eller indførte contrabande Vahre, skulle hverken Skib eller Gods desaarsag angribes, men blot de, som havde gjort sig skyldig i Bedrageriet, skulle som sædvanlig afstraffes. (Slutningen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Levnets-Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 2.) Jacob Thune, født den 10de Maji 1735 i Kiøng i Fyen. Hans Fader var Mogens Nielsen Thune, Degn sammesteds; hans Moder Anne Jørgens Datter. 1759 deponerede fra Odense Gymnasium. 1765 Alumus og tilsidst Jnspector paa Elersens Collegium. 1770 Sognepræst paa Aschøe under Lolland. 1776 Sognepræst til Vixnesse i Lolland. Givt med Christine Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Udgivet i Trykken: Disse circa verba Esaiæ cap. 40, 6. Havn. 1766. 4. - de daxiscola spirituali. 2 Cor. 13, 5. - de peccato occasionem decipiendi per legem sumente. Rom. 7, 11. ib. 1768. 4. de miraculis poenalibus. ib. 1769. 4. (Flere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Blandede Efterretninger. Udi afvigte Aar 1786 ere i Assens ægteviede 10 Par, fødte 19 Drenge, 33 Piger, tilsammen 52, deriblandt 3 uægte og 1 dødfød, døde 7 Drenge, 11 Piger, 13 Mænd, 13 Quinder, tilsammen: 44. - J Anneret Kierum ere ægteviede 4 Par, fødte 16 Drenge, 10 Piger, tilsammen 26, deriblandt 2 uægte og 3 dødfødte; døde 9 Drenge, 7 Piger, 8 Mænd, 5 Quinder, tilsammen 29.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
J Middelfart ere ægteviede 7 Par, fødte 21 Drenge og 21 Piger; døde af begge Kiøn 49, hvoraf den Ældste var 81 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
J Fridericia ere ægteviede 25 Par, fødte 90 og døde 90.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
J Aarhuus Stift ere ægteviede 979 Par fødte 1849 Drenge og 1734 Piger, døde af Mandkiønnet 2406 og af Quindekiønnet 2199, hvoriblandt vare 5 over 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
I Helsingøer ere ægteviede 33 Par, fødte 139 og døde 280.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-09
Indenlandske Efterretninger.