JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
2 passende Vindovns=Kakkelovne ønskes til Leie, den Søgende anviser Stiftsbogtrykkeriet. Espril de Valdemer. ESPRII DE WALDEYARis overgaaer ikke saa meget i sin Vellugt, som ved sine heldbringende Virkninger alle hidtil bekjendte destillerede spiritueuse Fludia. Sammensat af de fineste Lugtestoffer, anbefaler det sig imidlertid ogsaa som et behageligt Parfum, skjøndt man først ved udvortes Brug af det kan overtyde sig om dets Fortrinlighed. Det kan med overordentligt Held anvendes som et inciterende og fordelende Middel mod Sugillationer, Svulster af underløvet Blod, Stød, Forvridninger, Lamheder, rheumatiske Smerter, Stivheder, Hovedpine, især foraarsaget af Congestioner til Hovedet, inflammatoriske Hævelser, lette og overfladige Forbrændinger; i hvilket Tilfælde det i en Række af Aar heldigen har været anvendt af flere duelige Læger, hvis Attester jeg derfor har fremlagt for det Kongelige Sundheds-Collegium i Kjøbenhavn. For den fine Verden udgjør ESpRII DE VIIDE. MAlt et saare vigtigt Requist ved Tollettet, da det ved Vaskning, eller brugt efter Badet, opliver overordentlig Navnet, som dette velgjørende Vand bærer, betegner dets Oprindelse fra den By, der var den danske Konge Waldemar Atterdags Yndlingsted. Vordingborg, den 1ste Januar 1836. M. Aarsleff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Ovenmeldte ESPRII DE WALDAR faaes paa Svane-Apotheket i Aalborg, saavel i mindre som større Kasser til 2 a 3 Rbd. Stykket somog i enkelte Glas til 2 a 3 Mk. Stykket.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Et ungt Menneske, der i 7 Aar har conditioneret paa et Postcontoir og for sin Duelighed og moralske Forhold kan fra sin Principal fremvise de bedste Vidnesbyrd, ønsker sig til 1ste Novbr. eller Nytaar Emploi. Paa Lon ansees ikke saa meget. Adressecontoiret anviser. Med en Deel smukke Varer er jeg nylig bleven forsynet, nemlig: lakerede Præsenteer=, Brød, Flaske=, Glas& Lysesarbakker, smukke pletterede Lysestager, Lysesaxe, Penne & Lommeknive, Transcheer, & Bordknive og Gafler, smukke Ørelokker, Halsbaand, Brystnaale, StrikkekrogeLivbaandspænder, Dame=Tasker, Ridiculer, forskjellige Æsker, Syskruer, Saffians Tegne= og Lommebøger, gode Klæde=, Haar=, Bord= og Tandbørster, diverse Buxeseler, Kjøre & Ridepidske, smukke Spadserestokke, Gardinbøiler, E=Rosetter, Knapper af mange Sorter, lugtende Vande, fiin Sæbe, fine Porcellains & Træ Pibehoveder og Piberør. fransk Porcellain, Potpourri=Vaser, Crystal=Varer, slebne og uslebne Glasvarer, Violiner, Clarinetter, Fløiter, fine Legetøier, hvormed jeg, foruden mine øvrige bekjendte Vare Artikler, er særdeles vel sorteret og sælger meget billig. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Ved en af Portene er for en Enke eller anden stille Familie et godt Sted af 3 Værelser med Tilbehør og den have at faae for billig Leie, og anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
En ugift Mand, som godt kan snedkre, godt passe en have og godt skyde og ei forlanger at være ørkesløs eller at spire, men derimod attraaer en god Løn, ønsker at faae Tjeneste hos en Herre paa Landet. Anvises af H. P. Beyer ved Reberbansporten. Forberedende Underviisning for Børn, som med Tiden skulle indtræde i en lærd Skole, samt privat Veiledning i Latin for mindre fremmelige Skoledisciple kan fra næste Maaneds Begyndelse erholdes hos Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Undertegnede anbefaler sig med alle til Bogbinder=Professionen henhørende Arbeider, til de billig ste Priser. S. Niergaard. Confirmations=Bønnen faaes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Et Fortepiano med 6 Octaver er indsat tille Salg, til billig Priis, hos Hollenius.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
En Bræddevogn med 2 lakerede Agestole er at faae tilkjøbs hos V. Brunes i Aalborg. Skudsmaalsbøger sælges til de lovbestemte Priser hos Efter Reqvisition fra Procurator Møller, grundet paa Dom og derefter passeret Udlæg, bliver den MadamtWilleubruch tilhørende Gaard Nr. 374 paa Algaden heri Staden opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, den afholdes : første Auction, Onsdagen den 19de October næstk., anden Auction, Onsdagen den 2den November næstk. tredie Auction, Torsdagen den 17de November næstk., hver Dags Formiddag Klokken 10. De to første Auctioner holdes paa Raadstuen og den sidste i selve Gaarden. Naar tredie Auction over Gaarden er tilende, bortsælges tillige endeel udlagt Løsøre og Effecter, saasom : 1 Chatol, 1 Commode, Sophaer, Stole, Borde, 1 Sengested og og nogle Sengeklæder m. v. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Aalborg, den 15de Septbr. 1836. Schmidt. I Gaarden Nr. 13 paa Hjørnet af Al- og Vestergade afholdes offentlig Auction, som begynder Fredagen den 7de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til Bortsalg af en Deel Meubler og Effecter, tilhørende Stervboet efter afdøde Bogtrykker A. Borchs Enke, saasom: Commoder, Sophaer, Stole, Borde, Skabe, Speile, Sølv=, Kobber=, Messing, Jern- og Steentøi, et Taffeluhr, et Stueuhr, Sengeklæder og Sengesteder, Gardiner, Flasker, Glas, Brød og Lysebakker, Knive, Gafler, Kister, Kufferter, Ballier, Kar, Fyld, Skilderier m. m. m. Conditioner, hvorefter gives Credit til 11te Decbr., og Catalog ere til Eftersyn paa Adresse-Contoiret. Aalborg, den 22de September 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Onsdagen den 26de October førstkommende og paafølaende Dag bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, afholdt Auction paa Horne Sogns Strand, omtrent 2 Miil, nordenfor Hjørring, over hvad der er bjerget fra den samnesteds forliiste Galease, Ottilia af Stettin, nemlig lover 650 Tønder saltede, skotske Sild, over Vrag, bestaaende af næsten nyt Eeg, samt over Takkelage og Jnventarium, saasom en Deel gode Seil, Skibs=Ankere, nogle lidet brugte Ankertouge, det ene 82 Favne langt og 9 Tommer tykt, 1 Kabbel toug, 2 nye Ege Vandfade, 1 Jernkjætting, 1 Kamin, Vanter, Stag m. v., som ikke er kappet, men heelt aftaget. Auctionen begynder hver Dags Morgen Kl. 9 og Sil denne auctioneres først. Hiørring, den 29de September 1836. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Tirsdagen den 4de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, i Boss's Gaard i Urbansgade, afholdt Auction over Snedkerlærling Lorents Laurits Blats, samt Matros Peder Jacobsens Efterladenskaber, bestaaende i et Schatol, nyt Klæde til en Klædning og nogle Klædningsstykker m. m., og lader Viinhandler Jens Nørgaard, formedelst Bortreise, bortsælge adskilligt Viintapper=Inventarium, Disk, Reol, Flasker, Glas, Kar, Tærtepande, Skab, Borde og Bænke m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 29de Septbr. 1836. Schmidt. Carl Johan og Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Blandinger. Commissionstidenden meddeler følgende, som den forsikkrer aldeles paalidelige Anmeldelse om det store Bedrageri i Hotel du Nord, med Tilføiende, at Begivenheden er yderst lærerig:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Torsdagen den 2de September Kl. 12 kom en Leietjener hen til Vexelereren Henriques og beder ham at sende en af sine Contoirister, der kunde tale Fransk, hen til en spansk Minister eller Diplomat, der logerede i Hotel du Nord og ønskede at omsætte nogle Penge. Contoiristen fulgte med Tjeneren og blev meldt. Den foregivne Minister blev, efter atContoiristen var kommet ind i Stuen, en temmelig lang Tid uforstyrret siddende at skrive; endelig vendte, han sig om og talte til Contoiristen paa Fransk, bad denne at optælle en Deel preussiske Dalere, der laae adspredt paa Skriverpulcten, for hvilke han ønskedes danske eller svenske Guldpenge, og forlangte tillige at vide den høieste Priis, han kunde erholde for 4de, Stykker spanske Doubloner, samt om Nexeleren kunde forskaffe andre gangbare Guldpenge for dette Beløb. Derefter gik han ind i et Sideværelse og kom tilbage med en stor Pengerulle, hvoraf han udtager 2 Doubloner, som han medgiver Contoiristen som Prøver. De kjender vel franske Guldpenge?" spurgte han derpaa Contoiristen, i det han af et Chatol tog, len anden Rulle, af hvilken han udtog et Guld-20, Frankstykke, men som han dog atter lagde tilbage, da han først agtede at omsætte dem den næste Dag. Jmidlertid gik Contoiristen hjem og kom tilligemed beundringsværdigt Trættemiddel, istedetfor Kjæder og Toug, i Forening med den Lethed, hvormed Maskinen haandteres og den drivende Kraft virker paa Ploven, fængslede i høi Grad alle Tilstedeværendes, Opmærksomhed. Ploven arbeidede med en Hurtighed af 2 1/2 Miil om Timen, og opkastede Furer af, 18 Tommers Bredde og 9 Tom. Dybde, idet den fuldstændig omvæltede Overfladen. Enhver Fure af 220 Yards Længde fuldførtes i noget mindre end 3 Minutter, saa at denne ene Maskine med to Plove, i een Arbeidsdag af 12 Timer vil kunne ompløie 10, Acres. Dampmaskinen er tillige Locomotiv; men dagden bevæger Plovene i en ret Vinkel af sin egen Retning og ikke trækker dem bag efter sig, saa behøver Maskinen kun at rykke saa langt frem som Bredden af en Fure, eller 18 Tommer, efter at Ploven har tilbagelagt en Strækning af 1/4 Miil, med andre Ord, Maskinen behøver kun at rykke 11 Yardsfrem, medens Ploven tilbagelægger en Strækning af 5 1/2 engelske Miil og oppløier en Arre Land.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
England gaaer med mægtige Skridt fremade med dens de offentlige Jndtægter Aar for Aar tiltage betydeligt, aftage Afgifterne i et ikke mindre glædelige Forhold. Allerede have Fattigafgifterne i de sidste to Aar aftaget 1600000 Lst., og ville høist sandsynligt i de følgende to Aar aftage ligesaameget. Hvilken Elasticitet i dette frie Folk. Vi mindes meget vel den Tid, da Kortsynede alene af Fattigskatten spaaede Englands Ruin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
J 1825 befandt sig i Gammelnederlandene 123, reformerede Menigheder, 686 rommerskecatolske, 56 lutherske, 118 isralitiske, 121 anabaptstiiske, 8 hernhutiske, 25 jansenistiske, 25 remonstrantiske og 9 mindre Kirkeforeninger, i det Hele altsaa 2285. Jg 1808 beløb Menighedernes Antal sig til 2196: det har altsaa siden den Tid forøget sig med 89, saaledes: de Reformerede have tiltaget 29, de Rommersk Catholske 60, Jsralitterne 20 og Hernhutterne 4. derimod have Anabaptisterne forringet sig 14, Jansenisterne 8 og Remonstranterne 2 Menigheder. Blandt de reformerede befinder sig Al velske, 4 engelsk presbytterianske, 2 skotske og 1 tydsk, blandt de israelitiske, 4 portugisiske. De isralitiske Menigheder haAmeret sig stærkt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Af det berømte Tapetseri i Bayeux, som Tidens Tand Dag for Dag ødelægger, skal der i Gobelin forarbeides en Copi for Museet i Versailles. Son bekjendt skyldes dette Tapetseri Dronning Mathill. de, der broderede det under hendes Mands, Wilhelm Conquestors Tog i 1016; det er 212 Fod langt og 18 Tommer høit, og forestiller Normaner, nes Bedrifter under dette Tog. Det antiquariske Selskab i London, der misunder Frankrig dette Mindemærke, som, uagtet det, det forestiller, er nationalt i England som i Frankrig, har af en Maler ladet tage en nøiagtig Capi i camera lucida, 70 Fod lang og 6 Tommer høi. Dette Arbeide har koster Selskabet 82,000 Fr. Jntet af de offentlige eller private Bibliotheker i Paris eier noget Exemplar deraf, og saavidt man veed, er der kun et eneste i Frankdrig, nemlig i Caen, og som eies af en Privatmand. Det Qvantum fremmede Vine, hvoraf der i England har været betalt Told i Aaret fra 5te Jan. 1835-5te Jan. 1836, udgjør 6,610,533 Galloner. Totalbeløbet af Tolden har været 1,752,602 Lst. Afdet ovennævnte Beløb vare 528,528 Galloner Kaps viin, 293,635 franske Vine, 154,432 Madeiraviin, 2,866,015 Portviin, 2,314,884 spanske Vine, 51,243. rhinske Vine, 53, 876 Canarievine og 380,913 sicili. danske Vine.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Sir William Hutt, der for nogen Tid siden afseilede til Colonien Syd=Australien, havde en Kirke ombord, en skjøn Træbygning i fuldkommen Stand, med god Indretning for 750 Personer. Allerede ere i dette Aar otte Skibe med Udvandrere af Arbeids classen, med Træhuse, raae Stoffer og Varer af halle Slags, afgaaede fra England til hiin nye Coloni og endnu skulle 4-6 Skibe følge efter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Tyrkiet. Baade Morning-Chronicle og Times berette eenstemmig, at en Capitain Macdonald var indtruffen til Constantinopel sidst i August med Depescher fra den brittiske Gesandt, ved det persiske Hof, Mr. Ellis. Depescherne vare bestemte til England. Deres Jndhold dreier sig om en Protest, som Gesandten har nedlagt mod en af Schahen af Persien bestemt Expedition til Herat. Som Grund til Protesten, angives Frygt for, at en saadan Expedition til Grændsens af Jndien kunde virke forstyrrende paa Roligheden i det brittiske Ostindien. Endnu en Grund til den engelske Gesandts Jver i denne Sag ligger i den særegne Omstændighed, at Expeditionen er udtænkt af og fremmet ved den persiske Premier=Minister, en Mand, om hvem man veed, at hans er Ruslands slaviske Tilhænger, og den russiske Gesandt veddet persiske Hof har ikke heller lagt Skjul paa sin særdeles Jnteresse for dette Krigsforetagende, men endog gjort det Tilbud, at ville sætte sig selv i Spidsen for et persisk Regiment. Hvad der giør Efterretningen endnu mere truende for den brittiske Jnteresse, er den samtidige Omstændighed, at Russerne have bemægtiget sig den stærke Fæstning Subjeck Kalk, som var besat af Circassierne. Denne Fæstning ligger imellem Anapa og Gulendjeck, og Angrebet skeete deels fra disse 2 Stæder, deels fra Søsiden, at en i Sebastopol udrustet Afdeling af Flaaden. Den russiske Magt bestod af 15,000 Mand og dog naaede den kun med megen Anstrængelse sit Maal. Tabet var ikke ubetydeligt, men det opveies fuldkomment ved den store Fæde for Russerne, at de nu see sig istand til at blokere hele Kysten og derved at afskære de insurgerede Circassier al Tilførsel. Allerede siden benævnte Fæstnings Erobring er det lyk ledes Russerne at bemægtige sig betydelige Transporter af Salt og Krudt, og Circassierne turde saaledes om føie Til ste sig berøvede deres Forsvarsmidler. J Constantinopel er man almindeligt af den Mening, at de betydelige russiske Krigsrustninger i Bessarabien og Krimm og Keiserens for ventede Ankomst ved Hæren (der, som bekjendt, nu er bleven forhindret, som meer eller mindre har vakt de europæiske Cabinetters Opmærksomhed, nærmest har havt til Hensigt, aldeles at bringe Beboerne ved Caucasus til Lydighed, Maae nu, som det lader til, Circassierne underkaste sig, villede vigtige Resultater, Rusland tilsigter, muligt tidligere, endhiman aner, kunne opnaaes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Spanien. Det synes at see meget betænkeligt ud for Spaniens Rolighed, skjøndt det af de forskjellige Efterretninger, baade hover Hamborg, Paris og London, ikke med Vished lader sig bedømme, Hvad der er Rygte og Hvad der er Kjendsgierning. Længe kan Uvisheden herom imidlertid ikke vare.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
J Hamborg vakte Coursberetningen fra Børsen i Paris af 21de, som var indtruffen over Amsterdam og Antwerpen, megen Opmærksomhed, da den hentydede paa, at Efterretningerne om Forholdene i Spanien maatte have været meget tugunstige, om endogsaa ikke det Rygte, man havde i Antverpen, at Regentinden var flygtet fra Madrid, som truedes stærk af Carlisterne, til Badajoz, medførte Sandhed. At der imidlertid er meer end Røg i Branden, maae man slutte af en Artikel i Moniteuren af 24de Septbr.,der meddeler Depescher, som Regjeringen vil have erholdt fra Bayonne, af følgende Jndhold: Gomez, der har forenet sig med andre Bander, er den 11te indrykket i Requena ved Valencias Grændse), derpaa marscheret til Uriel og staaer nu i Forbindelse med Carlistgeneralerne Cabrera og Quilez. Den constitutionelle Brigadeer Alaix er udrykket af Cuenca, for at iagttage ham. Andre Tropper trækkes sammen i Guadalapara. General Oroa har sendt to Brigader til Nedre=Aragonien, for at operere mod Gomez, og General Liebeau detascherer Tropper mod Chroen, for at hindre andre carlistiske Generakler fra at overskride den. Rodil var om Morgenen den 18de endnu ikke afgaaet fra Madrid. Fra Perzignan veed man, at Gomez den 15de, efterat have trukket Banderne fra Aragonien og Valencia til sig, stod ved Uriel med 15,000 Mand. Hans Avantgarde staaer kun 5 Mile fra Valencia og han synes for Øieblikket at kunne byde Contralarmeen Spidsen. Fra Barcellona meldes, under 20de, at GeneralAldama har begivet sig fra Tarragona til Lerida, for at beskytte de af Carlistchefen Maroto truede Districter. Man troer, at General Aldama vil komme til at deele Generalerne Palareas og Bressons Skjæbne, der begge ere afsatte, et fordi de, ved at proclammere Constitutionen, have viist en Lunkenhed, der har mishaget det constitutionelle Parti. - Madrid er i Anarkiets og Pøbelens Vold. J Hæren griber Tøilesløsheden mere og meere om sig." Saa vidt den franske Moniteur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
I det engelske Blad Morning=Herald, hvis Efterretninger fra Spanien gaae til 18de, bekræftes de betydelige Bevægelser, som i den senere Tid have fundet Sted hos de fjendtlige Hære, og tilføies tillige, at det nu i Don Carlos's Hovedqvarteer er fast besluttet at spille Krigen aldeles over paa den sydlige Bredde af Chroen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Blandede Efterretninger. Keiserinden af Rusland har, ved Courerer, de meest tilfredsstillende Efterretninger og Keiserens Befindende. Han kunde allerede den 17de igjen selv klæde sig paa og gjør en Spadseretour til Fods.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Den 22de September indtraf Keiseren og Keiserinden af Østerrig igjen til Schönbrunn ved Wien fra deres Reise til Kronningen i Bøhmen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
J en Artikel om Ludvig Philip meddeler Monthl, Magaz. Septbr. d. A., en kort historisk Sammenligning af Frankrigs Tilstand under Restaurationens 15 Aar og under Ludvig Philips Regjering. Det hedder heri blandt Andet: at den franske Presse i hine 15 Aar kun 34 Gange var underkastet Forfølgelse er officio og kun 6 Gange for personlige Angreb paa Kongen eller hans Rettigheder; under Borgerkongen, har Pressen allerede været forfulgt 2746. Gange og 1569 Gange for personlige Angreb paa Ludvig Philip. Under Restaurationen havde Hoffet og Politiet 6000 hemmelige Agenter og man fandt dette System uconstitutionelt, trykkende og inqvisitorisk, under Barricadernes Regjering ere ikke færre end 40,000 saadanne hemmelige Agenter ansatte til at vaage over Frankrigs Velfærd og Borgerkongens Sikkerhed. De preussiske Autoriteter ere blevne beordrede til, herefter ikke meere at bruge Benævnelsen Mosaiter eller mosaiske Troesbekjendere, men Jøder. Fremdeles er det bleven Jo derne i Preussen aldeles forbuden at betjene sig af christelige Navne. Man har undret sig over denne Forholdsregel, og fundet noget Haardt deri, men Andre mene, at den preussiske Regjering der handler meget ret, da den nærværende jødiske Religion, ifølge dens Lærdomme og Skikke, neppe er nogen mosaisk, men en talmudistisk og rabbinsk, og følge, lig er det ret og billigt at sige jødisk Religion. (J Frankrig staaer Veien aaben for Jøderne til alle Æresposter. J Armeen tjener f. Ex. 30, som meget agtede Officerer, og Een af dem er endogsaa Generallieutenant.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Kjøbenhavn, den 1ste October. I det asiatiske Compagnies Generalforsamling forrige, Mandag anmeldte Justitsdirecteuren, at han den 15de f. M., havde overleveret Hs. M. Kongen sin allerunderd. Forestilling! betræffende det i forrige Generalforsamling Passerede, men at allerhøieste Resolution i denne Anledning er var paafulgt. Derimod erfaredes af en Skrivelse fra Generaltoldkammeret til Compagniets Direction, at Hs. M. Kongen ei havde fundet sig foranlediget til at bevilge et fra et betydeligt 1 Antal Jnteressenter indgivet allerunderd. Andragende om allern. Beskikkelse af en Præsident til at styre Compagniets Anliggender. Ved en Opgjørelse af Compagniets Ballance, maatte man studse ved at erfare, at Compagniet endnu har en Varebeholdning til Beløb circa 950,000 Rd. (Kbhpst.) Endeligen er det blevet de Reisende, som ankomme til Kbhvns Toldbod, tilladt at lade deres medbragte Gods hjembæres af hvem de ville og for den Betaling, hvorom de med Vedkommende kunne forenes. Som bekjendt var der i sin Tid forundt Havnecapitain og Transportforvalter Eskildsen saavel udelukkende Ret til at besorge Godstransporten ved Kbhvns Toldbod og paa Rheden, som Eneret til med Dragere at besørge de Reisendes Gods henbragt til deres Boliger. Allerede under 7de Novbr. 1834 bestemte Hs. Majestæt, at Godstransporten fra 1ste Marts 1836 skulde være aldeles fri forAlle og Enhver, og om Drageriet fastsattes, at det samme skulde være Tilfældet til den Tid, som af Generalpostdirectionen nærmere blev bekjendtgjort. Af denne Bemyndigelse har Postdirectionen dog ikke gjort Brug for vend nu, da den ved Bekjendtgjørelse af 26de f. M. har kundgjort, at Drageriet fra 1ste Novbr. d. A. frigives for Alle og Enhver. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
J Forgaars blev her i Staden begaaet et Bedrageri, der i Dristighed og Overlagthed kan maale sig med de mærkeligste i London og Paris. En Reisende ankom om Formiddagen i en Drosche til Hotel du Nord. Han talte blot Fransk, udgav sig for at være ansat ved en herværende Legation, og, efterat flere Værelset vare ham foreviste, som ikke behagede ham, valgte han tvende med 2 Udgange. Efter hans personlige Anmodning indfandt sig derpaa en af vore meest anseete Vexelerer, med en betydelig Sum Penge (flere 1000 Rbd.), som den Fremmede ønskede ombyttede med andre, hvoraf han havde foreviist Prover. Efterat have modtaget Vexelererens Penge, bad han denne om at sidde ned et Øieblik, da han skulde tale med sin Søster, inden han endelig afsluttede Transactionen, gik ind i det andet Værelse, og - man har siden ikke seet ham. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Dr. med. Fangel anbefaler i Adresseavisen, Homopathisk Middagspisel, som en Familie, der selv benytter den homoopathiske Cour (sic), fra 1ste Octbr. kan overlade til nogle Personer, og som er tillavet ganske efter Homopathiens Forskrifter, og som Hr. Doctoren, da han aldeles ingen Tvivl nærer om en reel Behandling i enhver Henseende tør anbefale. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
J Nr. 7 af Læsecabinettet (Fortsættelse af Aftonbladet, læses fra Stockholm under 19de Ds.: "Længe havde man troet, at Hs. M. Kongen endnu i dette Efteraar vilde begive sig til Norge. Nu høres dog ikke Tale om nogen saade Reise; derimod berettes det, at H. K. H. Kronprindsen kommer til at reise til Christiania, for der at være nærværende ved det overordentlige Stortings Begyndelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Hr. Dr., Prof. Ritter ved Universitetet i Kiel er ankommen hertil Staden med frisk, oprindelig Koppematerie, taget af Køer dersteds. Hr. Professoren har den 27de paa den herværende Veterinairskole, i Overværelse af en af dets Directeurer, Hr. Conferentsraad Collin, Hr. GeneralStabslæge, Prof. Wendt, Hr. Hofmedicus Dreier, Forstander for Vaccinations=Institutet, Hr. Prof. Viborg og Hr. Lector With ved Veterinairskolen, indpodet denne Materie paa 3 Qvier.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
De Deputerede for Finantserne have udstedt en Bekjendtgjørelse af 9de f. M., hvorved de bringe til offentlig Kundskab, at Hs. M. Kongen har bestemt, at der, tildeels for at afhjælpe Savnet af Skillemynt paa Jsland, i Overeensstemmelse med Forordn. af 30te Marts 183687, maa udmyntes 2, 3 og 4 Rigsbankskillinger af Sølv til 21 Rigsbankdaler paa Marken fiin, 4 Skillinger af 4 lødigt Sølv, 3 Skillinger til 3 Lod 12 Green og 2 Skillinger til 3 Lod 6 Green, og at denne Skillemynt skal gaa og gjælde i Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsten efter dens paalydende Værdi i alle Betalinger i red Sølv, dog at Jngen er forpligtet til deraf at modtage mere end 32 Rbs. af Gangen. Præget paa denne Myn er paa Aversen: det kgl. Navnetræk, og paa Reversen: Værdien, foruden Aarstal og Myntmærke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
J Torsdags afgik herfra Rheden til Stockholm det kal engelske Dampskib, og igaar ankom fra Helsingborg det kgl. svenske Dampskib, Motalas.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-03
Oldermanden for Skomagerlauget indkalder samtlige heri Staden værende Skomagersvende til at møde paa Herberget: de i Kbhvn. fødte den 28de Septbr. om Morgenen Kl. 7, samtlige i de danske Provindser fødte den 29de, og alle i Udlandet fødte Svende den 30te.