JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Borchs Avis.)¬ Hr. Studiosus Theologiæ M. Rebholtz har i Aviserne bekjendtgjort, at han i Løverdags Aftes ved Jndgangen til Parterret blev afvist paa Grund af, at hans Billiet, som han Søndagen i Forveien havde ladet hente hos Hr. Foersom ved et paalideligt Bud, var falsk. Han henvendte sig derpaa til Overcontrolleuren, men denne fratog ham Billetten. – Et lignende Tilfælde indtraf for ikke længe siden for en Mand, hvem Anmelderen altid har kjendt fra en meget agtbar Side. Denne fik nemlig en falsk Udgangsbillet. Da han vilde ind paa Parterret igjen, blev han paa Grund heraf afvist. Han havde nu den dobbelte Ubehagelighed, at være udsat for at gaae hjem uden Hat og at stilles Blot for de Tilstedeværendes Mistanke. Hr. Foersom har i Avisen taget til Gjenmæle mod Hr. Repholtz og anmærker med Føie, at han ikke saa nøie har beseet hver enkelt Billet, da han aldrig ehnede Muelighed af slig behagelighed, men at det havde været ham inderlig kjert, om Hr. Repholtz i Øieblikket havde henvendt sig til ham, da han smigrer sig med at kunne have skaffet ham Plads og Fritagelse for mueligt ildeklingende Authoritetsudtryk. - Ganske at forebygge saadanne Ubehageligheder, er vel ikke saa let mueligt, men imidlertid vilde det dog være høiligen at ønske, at det blev vedkommende paalagt som Pligt, især nøie at undersøge Udgangsbilletternes Ægthed, førend de udgives; thi det staaer i disse Vedkommendes Magt at vogte sig for at udgive falske Udgangsbilletter, som lettelig kunne indsnige sig blandt de ægte, men ikke i Billettagerens, at vogte sig for at faae en falsk Billet. Talen er her ikke blot om et i sig selv ubetydeligt Pengetab, men om en virkelig Krænkelse, der er saa meget mere fornærmende som den skeer i flere Menneskers Paasyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Ved Auctionen d. 16 Jan, over det pris dømte Skib die Hoffnings Ladning solgtes 1125 Sække vestindisk Caffe til 7 Mk. 13 1/2 s. a 8 Mk. 3 s. Pd. og 200 Stkr. Campechetræe, 18 Rdlr. a 18 Rdlr. 1 Mk. pr. 100 Pd., alt uden Told. – Desuden er ved Auction paa Børsen d. 17 Jan, solgt et Partie Hollandsk Skrivpapir, nemlig: Propatria No. 6, 12 Rdlr. a 12 Rdlr. 1 Mk. 4 s. Riset; Dito Nr. 6, 14 Rdlr. 3 Mk. a 14 Rdlr. 6 Mk.; Dito Nr. 3, 18 Rdlr. 8 s. Dito Nr. 4, 18 Rdlr. 4 Mk.; Postpapir No. 16,25 Rdlr. 1 Mk.; Dito Blumenstempel beskaaret a 23 Rdlr. 3 Mk.; Postpapir No. 6, 26 Rdlr. 1 Mk.; Dito Nr. 6, 19 Rdlr. 4 Mk.; Propatria No. 14, 38 Rdlr. 1 Mk.; Dito Nr. 2, 23 Rdlr.; Dito Nr. 3, 19 Rdlr. 1 Mk. 8 s. a 20 Rdlr.; Postpapir 22 Rdlr. a 27 Rdlr. 2 Mk. 8 s.; og allerbedste Sort Steenkul a 16 Rdlr. Tønden. Hvor mange Contoir og Handelsbetiente der i denne Tid er uden Plads og Forretninger, sees deraf, at der nylig efter en Bekjendtgjørelse i Adresseavisen om en Plads, der var ledig for en Contoirbetjent, der i sine Fritimer kunde paatage sig Contoirforretninger, ikke meldte sig færre end 250 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Under 16de dennes, har Hs. Maj. Kongen udnævnt H. D. Prindsen af Holsten Bek, Commandeur af Dannebrogen, til denne Ordens Storkors.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
J Onsdags ankom hartil Kl. 6 om Morgenen den Franske Curter Bourdet fra Paris og afgik igjen Kl. 9 om Formiddagen til Stockholm. J Onsdags afgik den kal. Minister ved det kal Vestphalske Hof, Kammerherre Baron Selby tilligemed Kammerjunker Gyldenpalm, Legationssecretair, herfra til Cassel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Ribe d. 11te Jan. J Ribe Stift er i Kirkeaaret 1810 ægteviede 1113 Par. Fødte af Mandkjønnet 1909, af Qvindekjønnet 1736, tilsammen 3645. Døde af Mandkjønnet 1463, af Qvindekjønnet 1459, tilsammen 2922. Altsaa 728 flere Fødte end Døde. Blandt de Fødte vare 20 Par Tvillinger. Af de Døde opnaaede 21 en Alder over 90 og i over 100 Aar. 24 ere omkomne ved ulykkelige Hændelser; 2 have hængt og I druknet sig, 1 blev myrdet i et Markhuus, og 1 Mand ombragt ved Gift. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Kjøbenhavns Vexelcours d. 18 Jan. 1810. Uagtet Posten endnu ikke var ankommen, lod man sig dog betale fort med 200
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Udenlandske Efterretninger. Man fortæller, siger Garette de France, et synderligt Træk af Kongen af Engellands Sygdom. Da man troede at spore hos ham nogle lyse Øieblikke, saa forelagde man ham Acten til Parlamentets Udsættelse. Han læste endeel deraf og underskrev Georg Napoleon. Siden den Tid paastaaer han, ikke at ville undertegne andet, overbevist om, at det Navn, han antager, vil sikkre hans Armeer Seieren og bringe Visdom tilbage i hans Raad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
J Følge et Keis. Decret skal paa Bastille Pladsen i Paris opføres et Springvand i Form af en Metal-Elephant, hvortil de Canoner, der ere fratagne de Spanske Jnsurgentere, skulle bruges. Elephanten skal bære et Taarn og overhoveden være ganske som de Gamle brugte samme. Af dens Snabel skal Vandet udspringe. Der skal føies Anstalter til, at denne Elephant opdækkes i det seneste d. 2 Febr. 1811. (Archiv f. Litt. u. Kunst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
(Af Børsenhalle.) Coursjeddel. Hamburg, dels Januari 1817. Amsterdam Cassa 102 3/4 a vista, dito dito 101 1/2 to Maaneder, dito Banco 34 1/2 a vista, dito dito 34 1/2 to M. - Basel 25 1/2 dito. - London 2 M., dito kort Sigt i Madrid eff1 1/2 Uso. Cadix eff. dito. - Paris 26 1/4to . - Bordeaux 26 dito. – Lissabon 1 1/2 Uso. - Porto dito. Genua 82 dito. - Livorno 88 3/4 dito. - Wien 1400 sex Uger. – Prag dito dito. - Augsburg 147 dito. - Kjøbenhavn 650 kort Sigt. - Breslau 39 sex Uger. – – Holst. Spec. 1/2 PC. Rab. Alb. Thal. - Seel. dito - - Ducater, nye, dito Al Marco. Louisdor 11 Mk. 14 s. Hamb. Cour. 24 PC. - Dansk grov Cour. 25, Preuss. Cour. PC. - Nye 3/3 St. 29 PC. 57 PC. Plastre Mk. 8. Bancosedler Pe Disconto PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Marchal Soult fortsætter med Jver sine Forberedelser mod Cadix og Øen Leon. Man har i Sevilla støbt en Canon af ny Opfindelse, og dersom Udfaldet svarer til Hensigten, saa vil man lade hvert andet Arbeide ligge og støbe 60 saadanne Canoner. Der er givet befaling at bygge 150 Canonbaade. 50 ere allerede færdige, og endnu 60 andre ventedes færdige i Januarii Maaned. Grev Cernitscheff, Oberst, og Gen. Adjut., hos Keiseren af Rusland, er d. 4 Jan, ankommen til Paris med Breve fra Keiser Alexander til Keise Napoleon. Hs. Maj. underholdt sig med ham over en Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Grev Lauriston er reist til Croatien, for at tilveiebringe en ny Handelsforbindelse mellem Tyrkiet og Frankrige, som kan tage sin Begyndelse næste Foraar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
J et Budskab fra Præsidenten for de forenede Stater af 5 Dec. 1810 hedder det blandt andet, at den Americanske Handel med det nordlige Europa er bleven foruroliget af Capere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Den seneste Beretning fra Lord Wellington, til Lord Liverpool er dateret Cartaro d. 8 Dec. Det hedder deri, at det af General Gaardanne anførte fiendtlige Corps, der var kommet til SobretraFormosa, er vendt tilbage til Spanien igjen, at de Franske nøie forespurgte sig hos Engelske Fanger angaaende General Hills Stilling og de Midler de Allierede havde i Hænde til, i Abrantes at passere Tajo; at hiin March synes at være anordnet af den commanderende General og staaer i Forbindelse med en anden Plan, at der i Armeens Stilling ikke er foregaaet nogen Forandring siden Lordens sidste Skrivelse. - Man havde siden Efterretninger fra Lissabon af 13de og 17de og en Depeche fra Wellington af 16de, men der var intet Nyt forefaldet ved Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Om Kongen af Engellands Sygdom havde man Bulletins fra d. 24 til d. 31 Dec. Jsær d. 26de foraarsagede Kongens Tilstand megen Bekymring, og de i Windsor frem og tilbagegaaende Courerer, stor Urolighed. Men d. 29, 30 og 21 havde hans Tilstand forbedret sig meget. Antwerpens Bassin kan rumme 18 Linieskibe. Arbeiderne fortsættes og næste Aar ville 40 Skibe sinde Plads her. Først i Dec. var et Fransk Corps paa Marchen til Combra; en Deel deraf var allerede ankommen til Condira, lige over for Combra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
J London havde man d. 29 Dec. ikke de gunstigste Efterretninger angaaende Armeen i Portugal. Det hedder, at den Franske Magt er voxet saa stærkt, at Wellington har maattet trække sig tilbage i sin forrige Stilling; at hans Armee befinder sig i en mislig Tilstand, fordi Modvind giør al ny Tilførsel af Levnetsmidler fra Engelland, saa vanskelig o. s. v. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 5 Rdlr. for Aargangen. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 7 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Høeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Nyeste en al. se af K. Skilde. Gas Re Ottende Aargang. No. 7. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 22 Januarii 1811. San 8, paa det venskabelige Selskabs Stiftelsesdag, holtideligholdt den 3die Januarii 1817. af Professor Sander. Met. Vær du vort Selskabs SkytsandindeVor Ungdoms Haab, vor Manddoms Glæde, Vor Trøst ved Alderdommens Savn, O! Venskab, her Du tog dit Sæde, Og gav os selv dit Guddomsnavn, Ol lad os, stærke ved din Aand, For evig vandre Haand i Haand, Vort Samfunds ædle Stifter hviler J Gravens moderlige Favn: Han ned til sine Sønner smiler, Der kraftfuldt fremme fælleds Gavn. Ol lad os, stærke ved hans Aand. For evig vandre Haand i Haand, Naar Trængsler Fædrelandet true, Da knytter Venskab Mand til Mand; Trindt om os raser Krigens Lue, En Vennehær forsvarer DanLovervunden stedse stod Forenet Kraft, forenet Mod. Naar selv den Ædle tidt miskjendes, Og Had og Avind blev hans Løn Naar Sorger til hans Hytte sendes, Da er hans sidste, tavse Døn Ol Skjebne, tag din Gave hen, Og lad mig kun min Trøst, min Ven Ol Held den Kreds, hvor daglig Glæde Belønner Huuslighed og Dyd! Ja, der er Venskab tidt tilstede, Og krydrer hver uskyldig Fryd Du, Sympathiens Himmelslyst, Begeistrer hvert et ædelt Bryst, Vor Ungdoms Haab, vor Manddoms Glæde, Vor Trøst ved Alderdommens Savn, Ol Venskab, her Du tog dit Sæde, Og gav os selv dit Guddomsnavn! Ol lad os, stærke ved din Aand, For evig vandre Haand i Haand!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Om Brændeviinsdrik, Første Advocat. Vi ere i Dag her komne for at aflægge vor underdanige Lykønskning. Dernæst at raadføre os med Velbaarne Hr. Borgermesteren udi en Tvistighed, som har reist sig imellem vore Principaler, hvilken Tvistighed vi havde begge besluttet at lade dømmes udi ved Lands Lov og Ret, men vi have betænkt os siden, og for at undgaae den Tidsspilde og de Omkostninger, som fødes af Rettergang, at underkaste os Hr. Borger mesterens Sigelse. Hvorved vi love at lade det blive. (Bremenfeld sætter sig og lader de andre staae.) Første Advocat. Begge vore Principaler ere komne i Disput om Brændeviins Skadelighed. Min Principal paastaaer, at saasom Bonden nu eengang er vant til at drikke Brændeviin, hvilken Vane man af Kroernes Fuldhed og Kirkernes Tomhed noksom kan bevise, og eftersom Bonden nu, da han ikke kan have Brændeviin i behørig Qvantitet i Huset, snart bruger dit og snart dat til Paaskud, for at kunne faae Leilighed at komme til Kroes, til største Præjudice for sig selv, Qvinde, Børn og Bæster inclusive, som hele Dage maa staae og sulte og tørste uden for, saa troer man, at det allernaadigst burde tillades Bonden, selv at brænde sit Brændeviin, imod en billig Afgivt til Staten, som da ogsaa vilde vinde derved. Bremenfeld. Jo, det er ikke andet end billigt. J har Ret, Monsieur. Anden Advocat. Men kan nogen nægte, at Brændeviin er en reen Forgivt for Almuen, at det gjør menig Mand doven og dorsk, og sætter ham i een Classe med Dyrene, Gives der nogen Drik, der foranlediger flere Slagsmaal, Klammerier, Fiendskaber, ja endog Rebellioner, end netop Brændevinet, Bremenfeld. Nei, det gives der vist ikke.Det seer man næsten daglig Exempler paa hos vor Nabo Brændeviinsmanden. Hvert Øieblik kaster man een der paa Døren, som har drukket Pengene og Forstanden bort. Første Advocat. Men kan nogen nægte, at Brændeviin er en meget nødvendig Drik i vort Clima, især for den, der ikke har Raad til at give 15 Mk. for en Flaske Viin, Have ikke de bedste Oeconomer godtgjøre, at det er ligesaa nyttigt for alle nordlige Lande, som Druen for de sydlige? Bremenfeld. Ja, det har J meget Ret i, Monsieur. Jeg tager mig selv en Slurk imellem, naar jeg har arbeidet meget med Hovedet. Det styrker Geisten og liver den op igien, naar den er døsig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Første Advocat. Ergo har jo min Principal Ret, naar han paastaaer, at det ber tillades Bonden at brænde Brændeviin til egen og Statens Gavn, Bremenfeld. Jh, hvad andet, Anden Advocat. Men kan Brændeviinsdriks tilfældige Nytte, saasom nogle Øieblikkes Munterhed, der drager hele Aars Sløvhed, Aands forvirring, Skrøbelighed og tilsidst en tidlig Død efter sig, vel undskyldes med den ubetydelige Afgivt, Statens Casse faaer, Borgermesteren. Messieurs, om Forladelse; jeg maa op paa Raadstuen. Raadet har i Dag et Par Snese Ægtefolk at skille ad, og til Ting af saadan Vigtighed kræves stor Overveielse i Forveien. Henrik, see du, at du kan forlig Sagen med dem i Gangen. Første Advocat. Ak, Hr. Borgermester, sig os da med eet Ord hans Mening. Bremenfeld. Messieurs, J har Ret begge to, hver paa sin Maade. Anden Advocat. Hvorledes kan vi have Ret begge, Hr. Borgermester. Jeg mener, naar jeg har Ret, saa har min Contrepart Uret. Holder ikke Cicero udtrykkelig med mig. Siger han ikke, Vino sapientia obumbratur. Første Advocat. Ja, han siger Vino, men taler ikke om potio inebrians nomen gerens Brændeviin. Anden Advocat. Havde han saadanne Tanker om Viin, hvad maatte han da først troe om Brændeviin. Bremenfeld. Ja, det er sandt, Cicero er for jer begge, hvorfor Diævelen forliger J da ikke Sagen, J kjender ikke saa godt Cicero, som jeg, naar han hænger Kaaben paa begge Sider, saa er det ligesaa meget som han vilde sige: Gaaer hen J Tingskude og forligen Sagen Nyttige Advarsler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Anden Advarsel. (See No. 6.) Lovene ere mægtige, men ikke almægtige; Retfærdighedens Arm rækker langt, men aldrig saa langt som Underfundigheden i alle sine Slangebugter. Erfaringen lærer ogsaa, at under den strængeste Aarvaagenhed fra Politiets Side blive næsten i enhver Tidsalder og ethvert Land mange Forbrydere, og mange Forbrydelser ustraffede. Det hører med til vort Aarhundredes Skyggeside, at Spitsbubene ere mere udlærte, at de lægge deres Planer med mere Forsigtighed og at de bestandig søge at undgaae alt hvad der juridisk kan fælde dem. Jeg taler her ikke om aabenbare Tyve og Røvere, men om et andet Slags Skurke, der ere langt værre og farlige end disse, nemlig hine fine, udlærte Bedragere. Saadanne Personer stiele ikke selv, men lade andre skjele, bedrage ikke altid umiddelbare, men bruge deres Staldbrødre til at udføre deres Skurkestreger. Sædvanlig have de een eller anden Lommeprocurater til Consulent, og saaledes forstaae de da endog uden at kunne skrive eller læse at undgaae alt hvad der fra Lovenes Side kunde blive dem ufordeelagtigt. Disse Menneskeer kunne i visse Henseender betragtes som offentlige Stratenrøvere, der midt i Statens Skjød udgjøre hele Bander. Jmod saadanne Personer er der intet kraftigere Vaaben end Publiciteten. At advare den Troskyldige og mindre Erfarne mod disse Tigere og Ulve i Borgersamfundet burde enhver, som seer sig istand dertil, betragte som hellig Pligt. Det vilde være at ønske, at de fleste Politiesager maatte faae større Offentlighed. Hvor Rætfærdighedens Arm slipper bør Publiciteten række den Haanden. - Det Slags Mennesker, jeg her taler om, klæde sig ofte meget godt, bære et brillant Gulduhr i Lommen, en Guldbrystnaal paa Brystet o. s. v., ere meget paatrængende og tale bestandig meget om deres Redelighed og Uegennyttighed. Deres Næringsveie bestaaer i, deels at franarre troskyldige Folk Ting af Værdie, deels at paanarre dem Ting uden Værdie. Det bedste og sikkreste Middel at vogte sig for saadanne Mennesker er det, aldrig at indlade sig med dem, end ikke i den alleruskyldigste Handel. Man lade sig ikke blænde af de Fordele, de enten ved Kjøb eller Salg love, thi denne Fordeel kommer man til at betale dyrt. Jeg kan ikke ofte nok gjentage, hvad jeg allerede engang tilforn har sagt, man henvende sig hellere til een Mand, hvis Redelighed man i Forveien har overbeviist sig om, og betale ham hellere noget mere for det man vil kjøbe, eller sælge ham det man vil være af med, noget ringere, end til Omløbere, som man har alt mueligt at befrygte af. Den lykkelige Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Gaar var det min Carls slette Fødselsdag. Paa denne Dag pleier jeg altid at forære ham en Rigsdaler. Neppe var han kommen op af Sengen førend han mindede mig om sin Rettighed. har ingen En Rigsdalers Seddel min Dreng, sagde jeg, "tag denne Fem Rigsdalers Seddel og see Du faaer den byttet." Carl for afsted som en Piil, og efter nogle Øieblikkes Forløb var han der igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Nu kommer Tiggerkjerlingen strax med Pengene Fader, sagde han med barnlig Naivitet og glædestraalende Øine. Hvilken Tiggerkjerling. Jh, hun, som stod nede paa Trappen og bad om en Skilling i Guds Navn. Hun sagde, at hun nok skulde bytte Sedlen for mig. O, lyksalige Alder!" udraabte jeg i min Henrykkelse. Gyldne Drømmebillede, hvi forjages du saa hurtig af den tørre Erfaring og den iskolde Fornuft,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Prospecten af et af Norges største og meest caracteristiske Vandfald, Fiskum kaldet, beliggende i Fjeld og Rigsgrændsebygden Harran under Overhaldens Præstegield, Nummedahls Fogderie, nordre Tronhiems Amt, er af mig optaget for at blive stukket i Kobber. Den fjærne Beliggenhed, de uveisomme Fjeldegne, Situationernes Steilhed, og overhovedet de mange Besværligheder der er at bekjempe baade tilfods og ved at passere Namselvens voldsomt rivende Strømme, forinden man kan komme paa den farlige men eene fordeelagtige Standpunct, hvorfra Fossen viser sig i sin sande majestætiske Storhed og Skjønhed, er Aarsagen til, at den hidtil har været saa ubemærket, lidet bekjendt af Navnet, mindre offentlig fremstilt. J Bings Beskrivelse over Norge nævnes den P. 443 blot som en stor Foss. Man har ikke kjendt de vigtige væsentlige Egenskaber, som udmærke den og qvalificere den til Rang med Europas største Vand falde, hvis tilgængeligere Beliggenhed i blidere og mere beboede Egne forlængst gjorde dem til værdige Gjenstande for Malerens Pensel og Naturvennens Beundring, og hvilke Egenskaber især ere disse. I. Den falder fra en næsten ganske horizontal Bjerg høide i en ualmindelig Bredde, med en fri Styrtning aldeles lodret ned. 2. Dette dens perpendiculaire Fald er 78 Fod høit. 3. Dens Vandmasse er betydelig, da Namsen er næst Glommen den største Elv i Norge. H. Den høres jevnlig paa en Distance af 1 1/2 norske Mile; men ved Østenvindens Komme høres dens Bulder over 3 Mile ned i Bygderne, Længde- og Tværdalernes høje Bjergkjæder uagtet. Venner af Fædrelandets Naturskiønheder, som attraae at eie den kobberstukne Efterligning, ville behage selv eller ved Commissionair at tegne deres Navne og Bopæle paa de i de Herrer Soldins, Proft's og Thorings & Coldings Boglader nedlagde Subscriptionsplaner. Gunnerus, Auditeur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Indenlandske Efterretninger. Under 15de dennes har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Hs. Durchl. Prinds Friedrich Wilhelm Poul Leopold til Holsten Beck, Commandeur af Dannebrogen og Over-Qvarteermester ved General=Qvarteermester Staben, til Storkors af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Det har behaget Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Konge i Jtalien at udnævne GeneralLieutenant v. Ewald, Storkors af Dannebrogen, Oberst=Lieutenant v. Flindt, Ridder af Dannebrogen, og Overqvarteermester Hs. Durchl. Prinds Friedrich Wilhelm Poul Leopold til Holsteen Beck, Storkors af Dannebrogen, for deres udmærkede Tjeneste og udviste Bravour ved Staden Stralsunds Jndtagelse og den Schillske Bandes Ødelæggelse, til Medlemmer af Æreslegionen og at beære dem med Guldørnens Decoration. J Anledning heraf har Hs. Majestæt Kongen ved allernaadigst Rescript af 16de dennes tilkiendegivet de Kongelige Ordeners Cantsler, at Allerhøistsamme har tilladt fornævnte General-Lieutenant, OberstLieutenant og Overqvarteermester at anlægge og bære denne Decoration og at Hs. Majestæt har ladet dem samme med tilhørende Patent tilstille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Blandt de Præmier, som det Kgl. Norske Videnskabers Selskab har udsat for Aaret 1810, findes blandt andre følgende: en Præmie af 8 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
for den, som forfærdiger til Salg gode velbeslagne, betrukne Kufferter, ikke færre end 6 Stykker; en paa 10 til 30 Rdlr. for den største og rigtig anlagte Humlehave, efter Arbeidet og Egnens Beskaffenhed; en paa 50 Rdlr. for den Bonde, som beboer en Gaard i en Fjeldegn, f. Ex. paa Høe landet, i Børsen o. s. v., og i Aaret 1810 ophører med at faae Korn, for allene ved at opdyrke sin Jord til Høilet, at lægge Vind paa Qvæg avling. Den, som har saaledes fremholdt de fleste Creature og havt den største Fordeel af dem, vinder Præmien. - Johannes Sivertsen Aalbue af Opdal tilkiendte Selskabet en Præmie af 36 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J denne drivtige Mands Huus blev i Aaret 1810 spundet og vævet 252 Alen forskjellige Sorter Tøier, hvortil Ulden, Hørret og Hampen var avlet paa hans egen Gaard, og som for det meste vare farvede med indenlandske Farvevexter. J forrige Aar havde han avlet 2 Tønder Hampefrø og 4 Bpd. Linfrø. J Aaret 1810 havde han tilvirket 2129. Pd. Potaske, i Aarene 1808, 9 og 10 hjemkjørt og benyttet til Potaskekogeriet 216 Læs efterliggende Grene og Rødder i Udmarken. - Bergsvend Jousen Sletvolden fik 40 Rdlr. Han har i forrige Aar forfærdiget 5 Dusin og i dette Aar 4 Dusin dobbelte Foldeknive eller Knive med Gafler; af enkelte Foldeknive 20 Dusin og desuden i adskillige Aar en Mængde blanke Metalknapper. J indeværende Aar Bordknive og Gafler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Odense, d. 18 Jan. En gammel Gaardmand Jens Jensen fra Blastrup fandtes forleden Dag ynkelig slæbt ihiel af Hestene paa Hjemveien 2 Miil her fra Odense. En anden Ulykke af uforsigtig Kjørsel indtraf her i Odense i Søndags Aften, da en Karl væltede med et Læs Stangjern, hvorover en Bonde, der kom ridende, blev slaget af Hesten og brækkede et Laar. - Jstedet for det sunde Frostveir har man nu i flere Dage igjen været hjemsøgt med Regn og Slud, hvorhos den tykke Luft medfører et saadant Mørke, at man knap veed af Dag at sige. - Her i Fyen er nu ogsaa gjort Forsøg af en Mand i Tommerup, ved Navn C. Bendixen, paa at koge Sirup af Gulerødder, og Rødbeder, hvilket han udfører paa følgende Maade, naar Rødderne ere afvaskede, stødes de i et Trug med en Trækølle og koges i en Kiedel med 5 Kander Vand, til de ere møre. Derefter kommes alt i en Pose, Saften udpresses og koges i 6 Timer. Af en Skp. Gulerødder og 3 Skpr. Rødbeder har han paa denne Maade udbragt 2 Pd. reen velsmagende Strup, hvilket her anmeldes for, om Nogen maatte vide en fordeelagtigere og maaskee mere brændesparende Maade og vilde lade samme bekjendtgjøre til Gavn for det Offentlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Hempels Avis.) Hs. K. Maj. har behaget under 11 Dennes at udnævne Cancellieraad og Ordonnateur Johannsen i Kiel til Præsident i Staden Flensborg.