JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-24
Passions=Tanker Mit Rige er ikke af denne Verden. Denne er den gode Bekiendelse, som Jesus vidnede for Pontius Pilatus, hvormed han tilstaaer, at han er Konge, og har et Rige, og saaledes setter Pil itus i Forundring, viser sin Foragt mod Jødernes beskyldninger, og sin Frimodighed i Sandheds Bekiendelse; med Christus forklarer og dette sit Riges Beskaffenhed, at det er ikke af denne Verden, det er adskildt fra alle jordiske, og derfor tog Pilatus feil, om han tænkte: at, fordi der ei saaes de Tegn hos Jesum, som giøre jordiske Konger kiendelige, at han derfor ci var, eller kunde være en Konge, og er deri Rettelse for Pilatus, han spurgte om Jesus var Jøde=Konge; Christus siger, hans Rige er ikke af denne Verden; det er og der adskilt fra jordiske Riger, at det er ei bundet til noget vist Folk, han er ei blot Jøder, men al Jordens Konge. Pilatus fattede ei, hvad der laae i denne Jesu Bekiendelse, det var ham og er ethvert naturligt Menneske for høit, men for oplyste Christne maa denne Sandhed hverken være fremmed eller ringe. Er Jesu Rige ei af denne Verden, saa maa og de, der høre til dette Rige, ei heller være af denne Verden; saa giver Jesu Rige ei Rettighed til jordiske Herligheder, ei heller maa søges for det jordiskes Skyld, saa høre de, der ere verdslig og jordisk sindede, ei heller til dette Rige, saa ere dette Riges sande Lemmer saa sindede, at deres Hoved=Attraae gaaer ud paa det aandelige og himmelske. Jesu Rige er ikke af denne Verden, det er Hoved=Sagen i Jesu Erkiendelse og Bekiendelse til Sallighed; derved forklares os hans Lidelses, baade Hensigt og Nytte, der er et Speil for Christne, hvori sees, hvilke de ægte og uægte ere, der har vi den Sandhed vi i Liv og Død skal hvile i, og uden Frygt bekiende, der har Christne en aabnet Trøste Kilde, naar de lide, af Verden hades, i Verden fattes, og ved Døden skulle gaae af Verden. Jesu Rige er ci af denne Verden. Hvad Under at vantroende foragte det, da de ei veed af andet Gode end denne Verdens, saa trøste de sig forgieves ved dette Rige, som hemmelig eller aabenbar ere af Verden; saa bør ingen beængstede Syndere forsage, da dette Rige og der skilles fra alle andre, at der hersker idel Naade, som staaer aaben foralle, saa bør troende altid være tilfreds, og naar de ei finde den Sødhed, der følger med dette Riges Gode, og betænke, det er i Evigheden dette Riges Lemmer skal være ret herlige og salige;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
oner og Stiftelser til Odense Almindelige Hospital
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Odense Hospital var tilforn et Franciscaner= eller Graabrødre=Kloster, Kong Christian den 3dies Fundatz paa samme lyder saaledes: "Wii Christian med Guds Naade " a. Giøre vitterligt, at efterdie Wi nu hafve ladet begynt " at stifte og fundere et menige Hospitall udi Wort Stad Ottense, den almægtigste Gud til Ære, Fattige, saare " syge og vile Mennischer till Hielp, Trøst og nødtørftig Wuderholdning, Da have Wii udaf synderlig Gunst og " Naade udt og giffet, og nu med dette Wort obne Bref" wnder og giffer thill samme menige Hospitall denne efterskreffne Eiendom, som er først Graabrødre=Closter her " Udi Ottense, udi Længelse och Bredelse, intet undertagit udi " nogen Maader, ligesom Monkene och Brødrene det til" forne wdi Hæffd og Wære haffde, sidste Gang de det slappe, wndertagen Kirken, Wi undte Wore Wndersotte her " i sammestedt til en Sogne=Kirke, item Sorte=Brødre=Clo" ster her sammestedt, udi Længelse, Bredelse, och med all den " Eiendom og Tilligelse, baade udi Byen og wden, som " Brødrene det haffde, der de det nu sidst slappe, intet wudertaget udi nogen Maade, desligeste den Syge=Stue paa St. Hans Kirchegaard her udi Ottense, med all hindes Tilligelse i Byes og uden, ogsaa Helliggeistes Huus her ibid. ved Tinget med hindes rette Tilligelse, baade uden Byes og inden, intet wndertagt i nogen Maade; Sam" meledes haffne Wii ogsaa tillagt till samme Wort og Cronens meenige Hospitall, Foborrigs=Closter udi Wort" Kiøbstæd Foborrig, med all den Eiendom og Tilliggelse, " baade inden og uden Byes, intet wndertagit, at haffue, nyde, bruge og beholde til evig Tidt; Thi forbyde Wiialle ihun de som helst ere eller være kunde, særdeles Wore Fogder, Embedsmænd, Borgemester og Raadmænd, Bye" fogder og alle andre Werdslige, Geistlige, fornefnte Hosptall herimod at giøre eller giøre lade nogen Hinder eller " Forfang, paa forskreffne Eiendomme og deris Tilliggelse " udi nogen Maade wnder Wor Kongelig Heffn og Vrede. Giffuet udi Wor Stad Ottense, hellige Kors=Dag Aar 1540. - Af Aar 1539 er samme Konges første Fundatz paa dette Hospital, men ei saa udførlig som denne Hospitals=Kirkens Ornamenter ere: 1) En Sølv Oblat Æske givet af Forstander Søren Rasmussen 1698. 2 En stor Lysekrone givet af Handskemager Christian. 3, Til Lysene skal være givet 500 Rdlr. af hvem vides ei, hvis Renter til Lysene anvendes. 4) en Lysekrone givet af Forstander Friderich Østrup 1739. og 5) Prædikestolen af Mag. Friderich von Haven. Denne Kirke=Længde bestaaer af 40 Grundmuurede Fag. - I Choret ere 3 Liigsteene: 1) over Hans Nielsen, Hospitals=Mester udi Graabrødre Klo ter, og Hustrue Giertrud Jørgens Datter døde 1617. 2) Jørgen Pedersen, Præst ibid. og til Paarup, døde 1611. 3) Hans Knudsen, døde 1643. 4) Et lidet Epitaphium over Søren Nielsen, Hospitals=Skriver, døde 15.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J denne Længde er fra Choret 36 Senge paa begge Sider, fra denne Længde er bygt den saa kaldede nye Stue 27 Fag, hvori er 24 Senge, lige over for en anden Længde af 15 Fag til 15 Senge, kaldet Karle=Huuset, som er indrettet til Mandfoldk, og her i Enden har de en Varme=Stue. Aar 1768 blev denne Længde fra Grunden af opført nye af Grundmuur til 2 Etager, og er nu i den underste 24 Senge og 26 Senge i den øverste, og har Varme=Stue baade oven og neden. - Den Nordre Længde Huus er 22 Fag Grundmuur, som i den underste Etage er indrettet til Vaskerhuus, Varme= og Spindestue for Qvindfolkene. i dens øverste Etage blev Aar 1758, indrettet 24 Senge til Qvindfolk. I Hospitalets saa kaldede Lammehauge, der paa alle Sider er omgivet med en hvi stærk Grundmuur, er, efter Kongelig Ordre, bygt en Længde Huus paa 10 Fag, afdeelte i 6 Kamre, til uroelige og vanvittige Mennesker, og for dem en Varmestue. Derforuden er bygt 2 Daarekister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
For nærværende Tid underholdes i Hospitalet 153 Lemmer og 4 Tienestepiger til Lemmernes Opvartning, hvoraf de fleeste nyder heel Kost, ugentlig 3 Mk. og nogle faa, mindre trængende, halv Portion, ugentlig 24 sk. Af Bøndergods tilhørte Hospitalet i Aaret 1758 i Alt Hartkorn, nye Matricul, 465 Tdr. 3 Skpr. 1 og en halv Alb. som beregnes aarlig udi Landgilde, Hovningspenge, et Aar mod et andet til 1035 Rdlr. Af Blangsted Ladegaard, som baade er Skatte= og Tiende frie, staaende for Hartkorn nye Matricul 18 Tdr. 7 Skpr. og er af Kong Christian den Tredie givet til Hospitalet 1540, svares aarlig 337 Rdlr. Af Konge=Korn=Tiende er givet til Hospitalet 8 Sogne, nemlig bederslev, Revninge, Nørre Brobye, Turup, Kiølstrup, Rønchebye, Paarup, og Schydeberg, som indbringer et Aar mod et andet 454 Rdlr. Ved Kong Christian 3dies Donations=Brev af 1558, er givet Hans Kongelig Majestæts Anpart Qvæg=Tiende udi Fyen, Taasinge og Langeland, som et Aar mod et andet indbringer over 600 Rdlr. Hospitalets Capitaler vare Aar 1758 udi rede Midler 26989. Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Af Odense Byes Consumption, nyder Hospitalet aarlig efter Kong Christian Femtes Bevilling af 22 April 1674. Courandt Myndt 130 Rdlr. - Hospitalet haver ellers adskillige smaa visse og uvise Jndkomster, saasom Korn= og Penge=Genanter, Jndfestnings og Jordskylds=Penge, Leier maals=Bøder, Dispensations=Penge for Ægteskabs=Bevillinger i forbudne Led, og Tavle=Penge som et Aar imod et andet beregnet, kan beløbe sig til 280 Rdlr. Til Hospitalets Bygninger kan og henføres, at Hospitalet har sin egen Præst og Degn, som begge hver for sig med fornøden Boepæl og Værelser ere forsynede, og er Præstegaarden paa den Vestre og Degne=Boeligen paa den Østre Side af Hospitalet beliggende. Fundationerne til Hospitalet ere: 1) Kong Christian Den 3dies Fundation dat. St. Hans Kloster i Odense 1540, paa Blangsted Hovedgaard, a. 2) Samme Konges Benaading og Qvæg=Tienden af Fyen, Taasinge og Langeland, dat. Kiøbenhavn 1541. 3) Samme Konges Benaading og Qvæg=Tienden til Hospitalet, dat. Kiøbenhavn 1548. 4) Samme Konges Fundatz paa Hospitalet, som foran er anført. 5) Kong Friderich Andens benaading om et Fisker Stade paa Stranden imellem Nyborg og Kierteminde. dat. Antvorschou=Kloster den 28 Febr. 1578. 6) Samme Konges Benaading, angaaende Paarupe Kirke, at den med al Kronens Part skal tilhøre Hospitalet, og Meenigheden forsynes med Hospitalets Præst og Degn, dat. Kiøbenhavn den 4 April 1566. - Denne Kirkes Capital er nu 1974 Rdlr. og hører under Hospitalet. 7) Samme Konges Benaading, angaaende Kongens Anpart Qvægtiende i Fyen, Taasing og Langeland, dat. Odense den 29 Julii 1568. - Ligelydende med den dat. Kiøbh. 1541. 8) Samme Konges Benaading, angaaende en Skov, Skrege=Skov kaldet, til Vandtinge Kirkeli Salling, at skal bruges til Hospitalet, dog at Hospitalet svarede den aarlige Afgift deraf til Vandtinge Kirke, dat Nyborg 1560. 9) Samme Konges udvidede Fundatz om Hospitalet, samt Disciplenes Spiisning med videre paa Communitetet. dat. Coldinghuus 1571. 10) Magdalena von der Hamsfort, Sal. Dr. Thenners Efterleverske, hendes Fundatz paa 16 Bode, ere de saa kaldede Doctors Bode, samme ere indrettede til og stiftede til 16 gamle, Fattige og nødtørftige Qvinders Beste. Og Bodernes Vedligeholdelse skiænket 500 Rdlr. Specie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Efter Fundationen skal, naar nogen døer, 20 Par Skolebørn, gaae for Liiget og have for samme deres Umage hver et Hvedebrød. 11) Kong Christian 4des Benaading paa denne Stiltelser, dat. Frederichsborg den 25 Julii 1631. 12) Cathrine Doctor Hans Michelsens Fundation. paa 100 dat. 1654. 13) Cangler Christen Thomesen Sehested til Stoufgaard, hans Fundation til Hospitalet dat. 1649. At afhans Gaard Løchesholm skal svares aarlig 12 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg, og 12 Tdr. Havre, hvorimod tvende Stakkeler maa indsettes af ham eller hans Efterkommere. Eller og, om Efterkommerne heller vil, da paa eengang give 1000 Rdlr. eller 60 Rdlr. aarlig. 14) Kong Christian den 5tes Benaading, Skolen og de Fattige angaaende, dat. Kiøbenhavn den 17 Novbr. 1670. 15) Rigs=Skatmester Hannibal Sehesteds Fundat1664, paa 2000 Rdlr. til 6 Fattige i Nørrebrobye Hospital, som siden er lagt under Hospitalet i Odense. 16) Erich Bille til Søeholm, hans Fundatz paa noget Gods i Jylland til Odense Hospital, dat. Odense 1587.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J Anledning af en uforseendes Ulykke at have ihielslaget sin kjere Moster=Søn, Jørgen Rud til Enggaard, formedelst samme bedrøvelige Sags venlige Afhandling og Afgiørelse uden Tiltale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Udi Hospitalets Archiv findes 190 Documenter Hospitalet angaaende; men blev alt for vidtløftigt her at indføre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Erfaring angaaende Høravlingen, indsendt af en unævnt til det patriotiske Selskab i Stockholm. Da jeg af de almindelige Tidender haver seet, at H. M. Kongen søger at befordre Høravlingen, saa torde det bidrage noget til dens bedre Fremgang, at jeg meddeler Publikoet gandske simpelt og tillige sikkert Middel til at befordre Hørrets Vext og Styrke, hvorom mange Aars Erfarenhed har gjort mig forvisset. Det er bekiendt, at den Jord er best skikket til Hør, som hverken har for megen Leer eller Sand, men en Blanding, af begge. Naar den ved Ploven og Harven er tilstrækkelig opkiørt, fra Græs og Rødder renset, samt haver faaet den fornødne Gødsel, bestrøes Landet først med Aske i saa stor Qvantitæt, som man har Forraad til, og derefter med Hør frøet, som nedharves. Erfarenhed har viist, at Asken giver Hørret en besynderlig Vext og Længde, og giør dets Traader meget seiere og stærkere, uden at giøre den grov og uskikket til fiint Spind. Desuden synes den ogsaa at qvæle det meste Ukrud, som skader Hørret saa meget, og foraarsager Landmanden baade Bekostninger og Tidspilde ved dets Udlugning. J Mangel af den friske Aske, kan man og tage Byk= eller Sæbesyder=Aske, omskiøndt hiin med meere Nytte bruges. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
En Jtaliensk Geistlig reiste engang igiennem Neapolis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Det blev berettet den da værende Konge Alphonsus, at denne Geistlige havde meget oprømte Jndfald, og holdte en Bog, hvori han optegnede alle de Daarligheder, som de Store i hans Tid begik. Kongen lod ham komme for sig, og spurgte ham, om han og stod i denne hans Bog. Jeg vil see efter, svarede den Geistlige, og da han havde bladet noget og i Bogen, læste han: En Daarlighed, som KongAlphonsus af Neapolis har begaaet, at han har sendt en Mohr fra sit Hof med 12000 Gylden til Afrika for at kiøbe Heste. Kongen spurgte, hvori meener du, denne Daarlighed bestaaer, Efterdi, svarede den Geistlige, Mohren vil ventelig blive i sit Fædreneland, med Pengene, og ei komme igien. Menn, om han nu kommer igien med Hestene eller med mine Penge, sagde Kongen. Ja saa sletter jeg Deres Majestæt ud af min Bog, og sætter Mohren i Steden, svarede den Geistlige. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Odense. Den 27 Martii a. c. blev af fire Discipler i den øverste Lextie i Odense Latinske Skole holdet de sædvanlige Declamationer: 3de paa Latin om Doct. Oluf Borch, Vitus Biering og Christian Aagaard, 3de for deres Færdighed i den Latinske Porste berømte Mænd, den 4de paa Dansk om biskop Lauriz Thura, som i den Danske Poeste har distingeret sig. Dagen før skeete Invitation til denne Act ved et Latinsk Programma forfattet af Skolens Rector, Professor Anchersen de Ratione Studiorum in Schola uti liter instituende, qua quis existere possit veri nomin discipulus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Kiøbenhavn. Den 17 Martii om Aftenen er i Forstuen paa Huuset No. 99 i Landemærket henlagt et levende og til Anseende 10 a 12 Uger gammelt Drengebarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Under Dato den 24de Febr. har Hs. Majest. ladet udgaae et Circulair Rescript til Consistorierne i Münsterdorff, Segeberg, Rendsborg, Meldorph., Pløen og Pinneberg, som og i Kiel, Neustadt og Nordre Ditmarschen, hvorved bekiendtgiøres: At da Hs. Majest. allerede i Aaret 1771 har anordnet, at i Ægte=Skilmisses Tilfælde den skyldige Deel ikke skal paalegges poena Colibatus, og det skal være tilladt de fra hinanden skildte efter reent ophævet Ægteskab igien at indlade sig i andet Ægteskab, men da det foraarsager en Anstød, naar den skyldig befundne strax efter afsagt Dom skrider til et nyt Ægteskab, det og desuden i Henseende til de uskyldige erkiendte Personer er overeenstemmende med god Orden, og i sær hos skildte Qvindes=Personer tiener til Vished af deres i nyt Ægteskab avlende Barns Familie=Ret, og til at forekomme alle ulige Domme, at samme paa en bestemt Tid afholde sig fra et nyt Ægteskab, saa er Hs. Majestæts Villie, at 1) hvad angaaer den uskyldige Part, skal Manden bie et halv Aar, og Konen et heelt Aar efter skeete Skilmisse, førend den ene eller anden maae indlade sig i et nyt Ægteskab. 2) Hvad de skyldige befundne angaaer, da skal det ikke tillades dem, igien at indtræde i et nyt Æg teskab førend efter 3 Aars Forløb. 3) I det besynderlige Tilfælde, naar Skilsmisse er afsagt og malitiosom Desertionem, skal begge Parter være skyldige til at blive i ugift Stand ikkun et halv Aar fra Dommens Dato, Manheim, den 15de Martii. I en Churførstlig Forordning bliver Elskere af Bier anpriiset en sikker Maade at opelske Bier paa og at de kan leve Vinteren over. Skoleholderne ere og derved anbefalede at underrette Ungdommen udi samme, efter de tilføiede Kobberstykker. En Bie Tyv skal straffes med 10 Aars Fængsel, og for hvert Bie stade, som ved Optagelsen dræbes, skal Optageren betale 2 Rdlr. i Straf. Ellers skal Bierne være frie for al Skat og Afgift. Efterretning for Handlende og Søefarende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Helsingøer, den 24 Martii. Den 20 huj. indkom fra Nordsøen 15 Engelske Skibe, meest med Ballast, og nogle med Steenkul til Kiøbenhavn. Den 21 ankom 18 meest Svenske Skibe fra Gothenborg og Marstrand med Sild.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Samme Dag ankom Besætningen fra Brigantinen, de Jonge Peter, sort af Skip. Jens Møller af Kiøbenhavn, som paa Anholt er forliist. Af Ladningen, som var 1400 Tdr. - Byg fra Kiøbenhavn til Hull, er intet bierget. Den 22 huj. indkom fra Nordsøen 35 Skibe, meest med Ballast, hvoriblant Skip. Hans Rastrup af Odense fra Amsterdam med Tobak til Kiøbenhavn, sidst fra Bergen, hvor han har havt Haverie og overvintret, som havde og Bord fra Bergen. Jomfrue Anne Molden, og var den 18de huj. afseilet derfra. Ligeledes indkom og Skip. Hans Jørgen Bøie af og fra Bergen, hvorfra han den 19 huj. var afseilet. Den 23 indkom fra Nordsøen med stærk Storm af N. V. 21 meest Engelske og Hollandske Skibe, hvoriblant Capit. Jansen, fra St. Thomas, 1 tremastet Gallioth fra Strat David, begge af og til Kiøbenhavn, sidst fra Norge, hvor de have overvintret. I Dag ere fra Nordsøen indkomne 32 Hollandske Galliother og Smacker med N. V. Vind og en meget stærk Storm, samt 6 Engelske Skibe, alle meest med Ballast. I Gaar har en Skipper af og fra Bremen berettet, at han den 22 huj. om Formiddagen saae en Brigantin i Storm blev forliist paa Anholts Rif, og sank strax til Grunde, uden at noget Menneske blev bierget, men af hvad Nation samme har været, vides ikke. Det befrygtes at mere Søeskade er skeet i Cattegattet i disse Dage i den stærke Storm og tykke Luft. Af Havnen udgik den 22. huj. Skip. Jacob Madsen til Kiøbenhavn med Stykgods, og indkom Skip. Palm Palmsen af Dragøe at lade med Kornvahre til Norge, Joh. Larsen af Hornbeck med Planker fra et i Vinter strandet Skib. I Gaar indkom 1 Engelsk Brigantin, ladet med Steenkul, som stikker 9 og en halv Fod, hvoraf sees, hvad Muderens Optagelse her i Havnen hielper til dens Beste. I Havnen ligger iblandt andre Fartøier Skip. Møller af Fridericia og Berthelsen Brandt af Ærøeskiøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Den 24 huj. indkom fra Nordsøen med stærk Storm af N. V. 25 meest Hollandske og Engelske Skibe, de fleeste med Ballast, af hvilke berettes, at de den 22 huj. havde seet de Skibe, som udgik af Sundet den 19 huj. uden for Skagen, hvoriblandt var Capit. Bøysen til America, menes at være indløbet i Norge. Den 25 indkom fra Nordsøen med V. S. V. Vind, stærk Storm, Regn og Snee 15 Skibe, og den 26 huj. 10, meest Engelske Skibe, med Ballast. Den 27 huj. ere indkomne 7 Engelske Skibe med Ballast til Memel at lade med Tømmer og Breder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J Sundet ligge nu 1 Engelsk Brigantin fra Livorno med Citroner til Petersborg, som her og indtager noget Gods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
I Havnen ligge nu seilfærdig formedelst contrair Vind Skip. Christen Møller af og hiem til Fridericia, Johan Larsen af Hornbeck og Peer Friis her af Byen, begge med Flyttegods til Aalborg, Skip. Palm Palmsen af Dragøe til Norge, og Berthelsen Brandt af Ærøeskiøbing hiem, samt 2 Horn becker Fartøier til Jylland, og et Fartøi af og hiem til Seierøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Den 13 Martii om Formiddagen ere i Fladstrands Nørre Havn følgende Skippere kommet til Skade, nemlig: Carsten Henrichsen af Øster=Riisøer, som var den første der drev løs, hvorved han forliiste sin Udlægger og Toppen af sin Mast, men tørnede dog for Skibet Ole Holk af Nydorg. Samme Skib drev løs, og blev reent forliist ved Deyen lige for Fladstrand, da det var med stor Nød at Folkene bleve reddet i Skibsbaaden, og kom om borde til Skip. Rasmus Bude fra Langeland, saa snart de vare kommet der, faldt Stormasten, hvormed Fartøiet skiltes af, saa at af Kornvahrene intet blev bierget. Ladningen tilhørte Mad. Tøgesen i Nyborg, og var bestemt til Engelland. Peder Andersen af Nyborg drev ogsaa, og forliiste et Anker. Lars Høiberg af Callundborg drev, og forliste begge Ankere, men tørnede op for sin Pertlinie, for hvilken han laae fra om Morgenen Kl. 7 til om Aftenen Kl. 7 i største Nød, da Folk først kunde komme ham til Hielp. En en liden Jagt fra Horsens, ladet med Egetømmer til Fladstrand, mistede sit Anker, og drev til Søes med det samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Reisende. Odense, den 28 Martii Capitain Trappan med Frue og Børn fra Helsingøer til Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Dødsfald. Faaborg, den 28 Martii Sr. Jacob Jørgensen Ploug, forhen Hattemager, i sit 60de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J Jylland paa Nørre Wosborg Frue Loutrup, fød Blichfeld, afg. Ritmester Loutrups Enke, noget over 60 Aar. J Lemvig den 6 Febr. Sr. Søren Rømer, Degn for Nørre Nissum. Den 6 Martii Kiøbmand Sr. Paul Weirum. Paa Aaskiær den 7de huj. Frue Majorinde Geisler, fød Lüttichau, nogle og 40 Aar. Den 12te huj. Præste Enken Mad. Kirsten Sørens Datter Bay, afg. Hr. Andreas Hal ses Enke, 60 Aar. Den 13 huj. paa Strandet Hr. Lacour, 56 Aar. Den 15de huj. i Hundslund Præstegaard Hr. Mogens Vogelius, Sognepræst til Hundslund og Provst i Hads Herred i Aarhuus Stift, 68 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J Maglebye Præstegaard paa Møen den 7 Martii Mad. Maria Christina Wandal, Sognepræstens Hr. AchtonsKiæreste, 43 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J Stege den 12te Martii Hr. Professor honorarius Lauriz Gram, Provst over Møen og Sognepræst for Stege, 74 Aar. I Helsingøer den 18 huj. Mad. Marie Hedevig Hansen, fød Runcheel, residerende Capellan Hr. Hansens Kiæreste, 29 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J Kiøbenhavn den 18de huj. Jfr. Maria Margaretha Wulf, en Døtter af Hr. Pakhuusskriver Wulf, 10 Aar. Den 20de huj. Mad. Charlotte Amalie Stierne, Fyrbøder ved Slotskirken Sr. Gundersens Hustrue, 38 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Den 23de huj. Hr. Provst Mag. Joh. Rehling, Sognepræst til Hasle og Broebye i Sielland, 71 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Bekiendtgiørelser. Grykte Blanqvetter til Markeds=Passer og Attester, to paa Arket, faaes her paa Adresse=Contoiret for 24 s. Bogen. Tages 8 a 10 Bøger, da 20 sk. Bogen. Ne Diøbe= og Leie Breve at sette paa Huuse og Gaarde faaes her paa Contoiret for 1 s. Stykket. Trykte Blanketter til Attester fra de Brændeviinsbrændere, som sælge Brændeviin til Landet, faaes her paa Contoiret, enten Ark= eller Bogviis; enhver Kiøbstæd kan betiene sig af samme.