JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1833-11-05
Blandet. Det hedder i en Skrivelse fra Berlin af 28de October. J vore Salons vilde man igaar vide, at tre store Magter havde ved deres Gesandter i Paris levende erklæret sig imod enhver eensidig Jndblanding af Frankrig i Spaniens og Portugals Anliggender, men derimod indbudt hiin Regjering til at tage Deel i fælleds Randslagninger angaaende de indviklede Forhold paa den pyrenæiske Halvøe, hvortil man gjensidigen vilde udnævne Commissairer. De omtalte tre Gesandter skulle allerede have udrettet dette vigtige Hverv hos Hr. de Broglio (hvorom de parisiske Blade ogsaa tale). Allerede Statsraad Migners Sendelse til Madrid havde givet den første Anledning til de Erklæringer, der fra de forbundne Magter gjordes det franske Cabinet. – Det er mærkeligt, at de engelske Blade af de forskjelligste Farver ere enige i, at misbillige en fransk Jntervention i Spanien. -
Viborger Samler, 1833-11-05
Amsterdam gik det Rygte, at Kong Wilhelm af Nederlandene nu havde hævet den største Vanskelighed for Tilveiebringelsen af de belgiske Anliggender, ved at indvillige i, med Hensyn til Luxemburg, at gjøre det første Skridt hos den tydske Forbundsdag, hvorimod den belgiske Regjering skal have erklæret sig beredvillig til at afbetale til Holland den første halv aarige Rater af den fælleds Gjæld. – Det bedder, at de forestaaende Ministerconferencer angaaende de tydske Anliggender skulle afholdes enten i Dresden, eller endnu snarere i Prag. – En Skrivelse fra Alexandria (i Courer de Smyrne) af 8de Septbr. lyder høist betænkeligt med Hensyn til Varigheden, af det fredeligt Forhold mellem Porten og Vicekongen. Hverken de ved Jnstallationer brugelige Fir mans eller Belønningssabelen ere ankomnenti Alexandrig; i Constantinopel lægger man Vanskeligheder i Veien for de Skibe, der gaae til hiin Havn, og begge Partier, vedbliver at ruste sig.
Viborger Samler, 1833-11-05
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 1ste Novbr. Hamborg 2 M. - A vista 205 1/2. Species 20. - Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s., Obligationer (uden Renter) 90 1/2. Nationalbank Obligationer (af Laanet den 3de Febr. 1820.) 101 1/2 a 102 Rbd. r. Sølv eller 105 1/2 a 106 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. rede Sølv. Disconto 4 pCent
Viborger Samler, 1833-11-05
Kjøbenhavn. Hs. Maj. Kongen har under 8de Octbr. udnævnt Professorerne Dr. Scherck i Halle og Dr. Ritter i Berlin til ordentlige Professorer i Mathematik og Philosophie ved Universitetet i Kiel.
Viborger Samler, 1833-11-05
(Af Kjøbenhavnsposten.) Under 22de October er Etatsraad og Borgermester i Altona, J. H. Lange, Stadsphysicus i Altona, Dr. C. F. Nagel, samt Commandeuren for Altonner borgerlige Jnfanterie-Corps's 2den Bataillon, Major J. Meiners udnævnte til Riddere af Dannebrogordenens 4de Klasse; Emd. af D., Etatsraad Thorvaldsen, samt I. Achsbohs i Stein burg, og J. Olde i Süberan under Steinburg Amt, benaadede med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Viborger Samler, 1833-11-05
Kjøbenhavns Commandant, Chef for 1ste jydske Jnfanterie-Regiment, Kammerherre og Generalmajor v. Gruner, St. af Dr. og Drid., feirede den 29de Octbr. den Dag, da han for 50 Aar siden betraadte den militaire Bane, som Lieutenant i det samme Regiment, hvis Chef han nu i næsten 18 Aar har været. Jubrloldingen blev ved denne Leilighed hædret med flere Agtelsestegn, idet at Kjøbenhavns Garnison og Borgerskab lode ham præsenteres en opsadlet Hest, Officiercorpset af hans Regiment skjænkede ham en rigt forgyldt Sabel og Regimentets Underofficierer en Sølvpocal.
Viborger Samler, 1833-11-05
Jfølge en hertil indløben Privatmeddelelse agter den berømte Kunstner, Violoncellisten BernhardRomberg i Vinter at besøge Kbhavn. Meyerbeers Opera: "Robert af Normandiet." som her første Gang opførtes i Anledning af Hs. Maj. Dronningens Fødselsfest, gaves d. 31te Octbr. anden Gang for fuldt Huus, og saavel Udførelsen i det Hele som flere af de brillante Syngenummere optoges med meget bifald. Ved Dækkets Fald ledsagedes imidlertid bifaldsyttringerne af endeel Piber, og en Meningskamp reiste sig, der blev ført med temmelig Heftighed, indtil de tre Slag paa Gongonen, som sædvanligt, bragte begge Partier til Taushed. Den 31te October endte den fuldstændige juridiske Examens mundtlige Prøve. Af 26 Candidater, som havde absolveret den skriftlige Examen, indstillede sig kun 18 til den mundtlige Examen. Af disse erholdt Hr. Frederik Christian Bornemann (en Søn af Etatsraad Brof. juris Bornemann, Characteren. Baudabilis et qvidem egregte, en Udmærkelse, som, efter Emanationen af Forordn. af 26de Jan. 1821, ikkun en Candidat foruden ham har erholdt, nemlig nuværende Lands-Overrets=Assessor Scheel. Af de øvrige Candidater fik 9 Characteren. Laurabilis, nemlig F. M. Greve af Knuth, C. C. Hall, J. S. Greve af Schulin, C. C. Monrad, L. C. Larsen, J. P. LeSage de Fontenay, L. M. Møller, J. Beyer, H. L. Kopke; 6 Characteren. Hud ilandbilis, nemlig J. F. Thomsen, L. J. Bruun, H.A. Giede, L. B. Møller, O. F. C. Gedde, og A. S. Stender, og 2 Characteren. Non contemmendes, nemlig M. F. Lund og F. C. H. Bauditz. Til dette Aars afholdne tvende Fæunchemicopharmacenticum havde 17 Candidater indstillet sig, af hvilke 4. Agersborg, Høigaard, Kræft og Nielsen erholdte Characteren Laudabilis, 12 Haud illand, og 1 rejiceredes.
Viborger Samler, 1833-11-05
Bidraget No. 7 i Dagen af Hr. Algreen-Ussing "Om Reformer i Skolevæsenet angaaer det latinske Sprogs Studium, med Anvendelse af hvad Herder siger i en lignende Anledning: "at Man i Skolerne lærer Jngenting for lutter Latin, og at Man af Alting lærer allermindst – Latin." Denne Paastand understotter Hr. Forf. med Beviser, hentede deels af Exammen Artiums Udfald, hvor der i Aar 2 have faaet pri ceteris, 79 Laudabillis, derimod 9 hand illaudabilis og 25 Non contemnendum, samt 2 ere gaaede rejekt for latinsk Stiil; altsaa 119 med anden og tredie imod 81 med bedste Caracteer, deels af sin Erfaring som Notarius ved det juridiske Fakultet nu paa syvende Aar, hvorom hans Ord ere disse: "Jeg undseer mig fast ved at udtale min Mening herom; men dog tør jeg sige uden mindste Overdrivelse, at der iblandt det store Antal, som der i denne Tid ere blevne Kandidater, ere yderligt Faa, som skrive blot nogenlunde taaleligt Latin, hvorimod hvad Mængden leveret et saa under al Kritik, at Man maa forbauses over at Mennesker, der have anvendt deres meste Tid paa at lære dette ene Sprog, ikke kunne skrive det bedre. Hvorledes de tale det, kan hver Dag høres ved den mundt(Hp. Av.) lige Prøve.
Viborger Samler, 1833-11-05
Jfr. Hübmers Debut forleden Aften paa det kgl. Theater som Viva i Recensenten og Dyret omtales i Kbhavns. Skilderie Nr. 85 saaledes: "Jfr. H. er en vakker Pige, med et net lille uskyldigt Ansigt og et Par talende Øine; hendes Diction er reen og klar, men mangler Betoning og Fasthed, og har for meget af det Barnlige; hun har for megen Ubevægelighed, eller om man vil, for liden Livelighed; hendes Syngestemme er smuk, men af liden Omfang; hendes nydelige Ryg" gjorde et levende Jndtryk paa den gamle, livfulde Rosenkilde. En af hendes Duetter med Hr. Bauer blev beklappet; men en Noncontemmendist i Parterret, misundte den stakkels Pige denne Opmuntring; han var bange for, den skulde giøre hende for stolt, derfor hyssede han; han gjorde det i en god Mening. Huset var, som sædvanligen, i almindeligt humoristiskt Oprør."
Viborger Samler, 1833-11-05
Jmod en Unævnts Jndbydelse i Berlings Avis: at nedsætte sig som Skrædermester i Storehedinge, bekjendtgjør nu denne Byes Øvrighed, "at den Ene af dens 2de Skrædere er flyttet bort, fordi Erfaringen har lært, at Skræderprofessionen ikke i denne Kjøbstad kan forskaffe 2de Borgere Underholdning!" Odense er dog vel neppe 20 Gange folkerigere, end Storehedinge, og her leve idetmindste 50 Skrædermestere. (Jv. Av.)
Viborger Samler, 1833-11-05
Aarhuus, 2den Novbr. J Nat og i Morges raste her en saa skrækkelig Storm, at Husene rystede i deres Grundvolde. J Aften er Vondet saa høit, at det paa lave Steder er nærved at gaae ind i Husene, f. Ex. langs med Aaen. Mindehovedet er oversvømmet lige indtil Lodshuset.
Viborger Samler, 1833-11-05
Randers 4de Novbr. Natten imellem sidstafvigte Fredag og Løverdag havde vi her en orcanagtig Storm af Vest, der siden gik om til Nordvest, og var ledsaget af hyppige, men fjerne, Lyn. Det er desværre at befrygte, at der i dette Uveir er skeet betydelig Søskade paa Jyllands Vestkyst.
Viborger Samler, 1833-11-05
Ledige Embeder. Et Copiistembede i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads-Rets Skifteskriver-Contoir.
Viborger Samler, 1833-11-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 23de October er Overkrigscommissair og Chef for Bogholder Archiv- og Depeche-Contoiret under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet, T. C. Tillge beskikket til virkelig Justitsraad.
Viborger Samler, 1833-11-05
Under Rentekammeret: Den 17de October er Gartuer N. Rothe udnævnt til Gartner ved Fredensborg Slotshauge.
Viborger Samler, 1833-11-05
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 22de October ere Adjunct, ved Frederiksborg lærde Skole Cand. philol. C. H. A. Bendtsen og Cand. theol. F. Lange beskikkede til Overlærere, den Første ved den lærde Skole i Nyborg og den Sidste ved den lærde Skole i Vordingborg; Cand. theol. B. F. Jensen og Cand. philol. J. B. F. Bierregaard, til Adjuntter ved Metropolitanskolen.
Viborger Samler, 1833-11-05
(Jndsendt.) Til Hr. Pastor emer. Faber. Efter deres Svar, Hr. Faber, angaaende Hestevæddeløbet, seer det ud til, som om De, eller deres Mandant gjerne vilde trække Dem tilbage fra det giotte Forslag, eftersom De siger, at De ikke kan ansee samme antaget, og bør desaarsag ikke meddele deres Mandant den givne Underretning, forinden De faaer de af Dem fremsatte 6 Puncter besvarede. Er det Tilfældet, Hr. Faber, at De ønsker at trække Dem tilbage, da sig det ligefrem; thi det skulde dog være besynderligt, om Deres foregivne Mandant ikke allerede skulde være underrettet, eftersom Antagelsen af Væddemaalet har været optaget i alle de Aviser, der efter den Tid ere komne Jndsenderen for Øie. For imidlertid dog ogsaa deri at føie deres Velærværdighed, da besvares de 6 Puncter efter den Orden, hvori de vare fremsatte: ad 1) De, eller Deres Mandant, kan efter Behag medtage saamange Halvblodsheste, som De ønske; dog tillades kun een at løbe af Gangen. Tilbagelægges Veien i 25 Minutter ved første Løb, er Væddemaalet endt; bliver dette derimod ikke Tilfældet, maa De gjerne prøve en anden; det forstaaer sig, imod atter at udsætte 1000 Rbd., o. s. fr. Maaskee de 5000 Rbd., som De formener Deres Man dant kan deponere, da ogsaa kunne blive anvendelige. ad 2) Er Deres Mening den, at De ikkuns vil lade Fuldblod løbe, hvorfor nævner De da Halvblod tillige, Mener De derimod Halvblod eller Fuldblod, saa har De je overladt Valget til Jndsenderen, som har bestemt sig til det Første.
Viborger Samler, 1833-11-05
Det er mærkeligt, at De, Hr. Faber, er aa 3 og 4. uvidende om at Ordet "stille i den her brugte Betydning ligesaalidet som Ordet deponere" forudsætter, at De - han skal være Eier af det, De stiller eller deponerer. ad 5) Ved Udtrykket i Landet forstaaer Jndsenderen saavel Hertugdømmerne Schlesvig, Holsteen og Lauenburg, som det egentlige Danmark. ad 6) Ja! Sammenhold Planen til det den 2den August ved Viborg stedfundne Hestevæddelob.
Viborger Samler, 1833-11-05
Jøvrigt henholder Jndsenderen sig til hvad der i Viborger Samler No. 126 af 22de f. M. desangaaende var indført, og slutter med at bringe Dem i Erindring følgende Linier i Deres i September-Heftet, af Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold indførte Artikel: "Siden man ikke heller for at faae løst Opgaven har modtaget noget foreslaaet Væddemaal, ønsker man vel ikke heller Opgaven løst &c." Skulde nu De, Hr. Faber, efter en saadan Yttring ikke ville indlade Dem paa det af Dem selv foreslagne og af mig ubetinget antagne Væddemaal, da indseer De, at den i hiin Yttring indeholdte Bebreidelse aldeles vil falde tilbage paa Dem selv. graarsagsrasernernaa¬
Viborger Samler, 1833-11-05
Bekjendtgjorelser. Hos J. Salmonsen modtages til Farvning Garn og Tøi af Uldent, Linned og Bomuld, som expederes hurtigt til billige Priser. 198 Rbd. Sedler arvingløse Kapitaler under Rinds Gislum Herreders Overformynderie kunne, mod rescriptmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans hos undertegnede Overformynder. Hobroe, den 4de November 1833. Jansen.
Viborger Samler, 1833-11-05
En sortbroget Stud, kringhornet og mærket paa venstre Side, hvortil ingen Eier her i Egnen efter befalet Oplysning har indfundet sig, kan modtages hos mig af Eieren, naar denne legitimerer sig som saadan og betaler de medgaaede Omkostninger. Kistrupd. 4de Novbr. 1833. Niels Christensen. Torsdagen den 24de d. M., er efter dertil skeet Anmeldelse paa Gaardmand Thomas Pedersens Mark i Sjørup, Lysgaard Sogn, fundet, en graaebroget Stud, som af ham, sidste Viborg Marked, er solgt til en Mand. hvis Navn ikke vides. Denne Stud kan, imod dette Avertissements Betaling og hvad Finderen tilkommer for Kreaturets Græsning m. V., erholdes udleveret til Ejeren, naar han derom melder sig herpaaa Contoiret. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 28de October 1835. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1833-11-05
Efter Begjæring af Forstandere for Randers Hospital, bliver det samme Hospital tilkommende Vederlag for Kongens Anpart Tiende pro 1833 af Thorning Sogn, nemlig 44 Td. 5 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 43 Td. 7 Skpr. 33 Fdkr. Havre, stillet til Bortsalg ved Auction paa Tingstedet ved Hinge, Fredagen den 15de November førstkommende Kl. 11 Formiddag. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard den 1ste Novbr. 1833. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1833-11-05
Tirsdagen den 12te November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge det kongelige Rentekammers Foranstaltning og Stiftamtets derpaa grundede Ordre af 23de d. M., den Hans Majestæt tilhørende Jagtrettighed i Hjerk, Harre, Veibye, Thorum, Ly bye, Oddense, Otting, Lime, Vile, Roslev, Grønning, Hindborg, Hem, Rautrup, Balling, Dølbye, Brøndum, Haasum og Hvidberg Sogne, ved offentlig Auction paa Raadstuen i Skive, opbuden til nye Bortforpagtning alternative paa 5 og 10 Aar fra 1ste dennes af at regne. Hvert Sogns Jagt opbydes for sig og Conditionerne for Bortforpagtningen erfares ved Auctionen. Salling Herreders Contoir i Skive, den 27de October 1833. Rosenstand. Onsdagen den 20de November førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver ved offentlig Auction i Skive bortsolgt: circa 140 Lod forarbeidet Sølv, endeel gode Meubler, tildeels Mahony, af forskjælligt Slags, saasom Sofaer, Stole, Borde, Chatoller, Skabe, Speile, Stueuhre, Sengesteder, saaog nogle Jern-Kakkelovne af diverse Størrelser, endeel fortrinligen gode Sengklæder, Linned, Dækketøi, Porcellain og Steentøi, Glas, Flasker, Kobber og Messing, Kjøkkentøi m.v., alt Districtschirurg Stengels og Hustrues fælleds Dødsboe tilhørende. Conditionerne erfares ved Auctionen, de afholdes i Stervboestedet, hvor Lysthavende indbydes til at møde. Bye- og Herreds Contoiret i Skive, d. 3die November 1833. Rosenstand. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1833-11-07
Rd. 133. 61de Aargang. den 7de November 1833. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. Kongelig privilegerede. Trorger Samler. Grasmusicalausensgarrersascaraganzarsnariessede Russian -
Viborger Samler, 1833-11-07
trasmasmus Mammeuhrmagarne Før
Viborger Samler, 1833-11-07
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1833-11-07
Spanien. Ved en Proclamation fra General Castannon dateret Hovedqvarteret Tolosa den 14de Octbr., blive Provindserne Biscaia og Alava erklærede i Beleiringsstand, men den "høist ædle og troe Provinds Guipuscog undtaget et fra denne Forholdsregel i Betragtning af, at dens Generaldeputation vedbliver at lægge den roesværdigste Jver for Donna Jsabella II retmæssige Sag for Dagen. J den samme Proclamation erklæres fremdeles alle Ophavsmænd og Anførere for Rebellionen i Biscaia og Alava for Forrædere og skulle miste alle deres Embeder, Grader, Æresposter og Værdigheder; blive de grebne, da skulle de strax, efter forundt Frist til en kort Bøn, straffes paa Livet. Samme Lod træffer alle Rebeller, der ikke efter den første Opfordring af de kongelige Officierer overgive sig paa Naade og Unaade. Overgive de sig, da skal den i Staden S. Sebastian nedsatte Militaircommission fælde Dom over alle Anførere og Officierer indtil Secondlieutenanter, med Hensyn til de Øvrige skal man afvente Dronningens Beslutning. Enhver, der understøtter Rebellerne, skal, hvorledes end hans Stand og øvrige Stilling monne være, uden Undtagelse miste alle sine Rettigheder og Privilegier. Rebellerne skulle med deres Formue være ansvarlige for al den Skade, som de tilføie Regjeringen og Privatpersoner. Den store Masse af Rebeller skal, naar de beviisligen ere forførte, og ikke have kunnet undgaae denne Forsørelse, anbefales til Dronning-Regentindens Naade, forudsat, at de ingen Excesser have udøvet, og ikke tilfidet Nogen Skade. De, der med Vold ere indlemmede i Rebellernes paanernaagaarsnariussarer Rækker, skulle være frie for al criminel Forfølgelse, Alle, der ved Skrivter søge at virke til Dronning Jsabella I Dethronisation, Alle, der tillade sig Yttringer mod hendes Souverainetet, Alle, der med Ord, Løvter eller Gave forføre, eller stræbe at forføre, Andre til, at bryde deres Troskab mod Dronningen, eller at danne en Bande til Understøttelselse for den rebelske Faction, eller som underholde en Brevvexling til dette Formaal, eller, under hvilket somhelst Paaskud, stifte Uroligheder, skulle dommes af Militaircommissionen.
Viborger Samler, 1833-11-07
En engelsk Coureer, der den 16de Octbr. forlod Madrid, blev i Barbazon anholdt af den berygtede Præst Merino, der staaer i Spidsen for 1000 Md. Fodfolk og 50 Ryttere. Da han ogsaa førte franske Depescher med sig, blev han opholdt en Tidlang. Han indtraf den 18de til Burgos, hvor Tropperne fra Madrid samlede sig. Da han manglede Heste til at fortsætte sin Reise, saa besluttede han at gaae til Santander, for derfra at indskibe sig til Bayonne. Men neppe havde han lagt nogle Legaas tilbage, saa blev han anholdt af forhenværende Liv gardister og bragt til Bilbao. Ved denne Stads Porte havde han nær mistet Livet ved en Misforstaaelse. J Bilbaostødte han ogsaa paa store Vanskeligheder, men paastod at ville vende tilbage til Madrid, hvis man vilde fratage ham hans franske Depescher. Saaledes erholdt han endeligen et Pas til Fortsættelsen af sin Reise, paa hvilken han traf paa mange Jnsurgenter. J Madrid var det Rygte almindeligen udbredt, at D. Carlos var ankommen syg til Alcantara. Jngen vidste, om dette Sted havde gjort Opstand, eller om han havde Tropper hos sig. Jfølge Breve fra Perpignan af 18de Octbr. drive 3 Bander, hver paa 200 Mand, omkring i Catalonien, en ved Prats de Ausanet, en Anden mellem la Pobles de Tilig og Tagner, den Tredie ved Sal set, i Nærheden af Klosteret Pobles, ikke langt fra Reuss. Dette Kloster tæller i det Mindste 450 Munke, og er et af de rigeste i Spanien.
Viborger Samler, 1833-11-07
Den nylig skudte Santos Ladron var 45 Aar, gammel, tidligere Advocat, men opgav siden sin juridiske Løbebane, for med Mina at blande sig imellem Guerillerne. Hans Død synes – ifølge Le National – aldeles ingen Skræk at have voldet i Navarra; tvertimod er den hele Provinds i Opstand og Dronningens Parti selv i Pamplona kun i Besiddelse af Voldene. Under hiin Rebels Execution droge 5 a 600 carlistiske Frivillige ud med deres Officierer, for at støde til Rebellerne. Nu først var det, at General Sola erklærede Provindsen i Beleiringsstand. Han har dog kun 1300 Mand under sin befaling, der ikke tør forlade Pamplona. General Castannon har i Tolosa neppe 800 Mand, under sig; derimod har el Pastor vel samlet henved 1000 Frivillige under sin befaling.
Viborger Samler, 1833-11-07
Communicationen mellem Spanien og Frankrig har denne Tid et Par Gange været aldeles standset. Man erfarer nu, at Passagen har været bevogtet af Munkene, væbnede fra Top til Tag, indhyllede i deres Kutter, og med Tschakoer paa Hovedet.
Viborger Samler, 1833-11-07
Frankrig.
Viborger Samler, 1833-11-07
En Telegraphdepesche har bragt befaling til Toulon, at udruste Linieskibet Scipio. Linieskibet Nestor laae færdigt til at løbe ud paa Rheden, og Befalingen til at aftakke Linieskibet Marengo var gjen kaldt. Alt dette vilde man tyde hen paa en Jntervention i Spanien. Man troede, at denne skulde understøttes af en Escadre paa 4 Linieskibe, 4 Fregatter og 8 mindre Fartøier, uden at derfor Escadren i Levanten skulde formindskes, der for Øieblikket bestaaer af 3 Linieskibe, 2 Fregatter og 11 mindre Fartøier. J Tøihusene herskede den største Driftighed; man beredede Kugler, Patroner og Krigsforraad for flere end 50,000 Mand. Fra Paris afgaae Leirredskaber til Pyrenæergrændsen; ogsaa skulle det 18de og 30te Linieregiment af Paris's Garnison være bestemte derhen. Naturligviis circulere atter alle flags diplomatiske Rygter og denne Gjenstand, og Messager paastaaer, at der den 22de October om Aftenen fandt i Grev Sebastianis Nærværelse en Samtale Sted mellem Grev Pozzodi Borgo og Hertugen af Broglio, og at den Sidste paa den Førstes trængende Spørgsmaal havde svaret, at hvis de fra Madrid afsendte Tropper ikke skulde kunne undertrykke Oprøret i det nordlige Spanien, saa skulde en fransk Hær paa 20,000 Mand strax rykke over Grændsen. Efter denne Erklæring havde den russiske Ambassadeur strax bortfjernet sig og afsendt en Coureer til St. Petersburg, ligesom Hertugen af Broglig afsendte en til London. Fremdeles fortæller man, at tvende Regjeringsagenter ere ankomne fra Pyrenæerne til Paris, hvorpaa Militairintendanten, Hr. de la denville strax blev afsendt med specielt Ærinde til den spanske Krigsminister, for at regulere de eventuelle Jnterventionsforhold med denne.
Viborger Samler, 1833-11-07
Kong Ludvig Philip skal ogsaa være meget tilbøielig til at betragte det spanske Anliggende som en Familiesag, hvori ingen anden Stat er berettiget til at blande sig. Jmidlertid torde den i engelske Blade yttrede lydelige Utilfredshed med en fransk Jntervention rimeligen afholde ham fra et saa voveligt Skridt, om han end i dette Tilfælde kunde være tilbøielig til at give Slip paa sin sædvanlige ængstelige Eftergivenhed mod Continentalmagternes Fordringer. – Regjeringens Fremfærd mod de spanske Constitutionelle er ubegribelig. Medens disse i ministerielle Blade opfordres til at følge deres Vaabenbroders el Pastors Exempel, og i Begyndelsen ikke at tage det saa nøie med Betingelserne for deres Bistand, erfarer man fra den anden Side, at de ikke kunne erholde Tilladelse til at nærme sig Grændsen, for at sætte sig i Forbindelse med det Jndre af Spanien, da den spanske Garge Cassaires nægter at visere Pas for dem, hvis Proscription ikke er tilbagekaldt. Man søger at forklare sig disse besynderlige Modsigelser ved den Hensigt, at forhindre en liberal Forfatnings Opkomst i Spanien. Virkeligen skal man have gjort de anseeligste Flygtninger saavel i Departementerne som i Paris Meddelelser, for at bevise dem, at Dronningens Regjering altid i Forhold til Don Carlos's Herredømme maa betragtes som et Fremskridt, og at deres Jdeer vel med Tiden vilde finde Jndpas. Efter Forlydende søger man ogsaa at stifte Uenighed mellem dem ved at forelægge dem til Underskrivt en Erklæring, hvori Constitutionen fra 1812 formeligen skulde opgives, og Arragoniens og Castiliens gamle Friheder lægges til Grund for et nyt System. Naturligviis ville de Betydeligere blandt hine Flygtninger ikke beqvemme sig til en saadan Erklæring, men netop paa denne Maade opnaaede man sit Formaal, at udelukke disse modige og conseqvente Mænd.