JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-09
Fra Nytaar 1829 vil udkomme et Tidsskrift, under Titel af: "Maanedsskrift for Litteratur, hvortil leveres Bidrag af dhrr. Prof. Clausen. David. Engelstoft. Heiberg. Hohlenberg. Hornemann. Høyen. Madvig. Møhl. Petersen. Reinhardt. Rosenvinge. Schmidten. Ørsted. Subskription herpaa modtages i Aarhuus hos Boghandl. J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Aar 1828. No. 195. den 11te December. Torsdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuus Slisviidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Fædrelandet. Rhvn. den 6te Decbr. Vor unge, berømte Landsmand Benjamin Schlick er for nærværende Tid i Paris, saasnart et af ham indledt Arangement er truffet, begiver han sig til London, hvor han agter at tilbringe Vinteren. (Det vil være Avisens Læsere i behagelig Erindring, at B. Schlick i de Aar han paa allerhøieste Bekostning har opholdt sig i Udlaan det, har modtaget mange ærefulde Beviser paa Erkjendelse af hans Talenter, som berettiger Danmark til det Haab, snart at see Konstneren i Fædrelandet virke for dets og sin Hæder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Eieren af et veltruffet Portrait af afd. Confessionarius Liebenberg har allerunderdanigst søgt Hs. M. om Tilladelse til at lade dette ophænge paa et passende Sted i det kgl. Slots Capel. Hs. M. har allernaadigst tilladt dette, naar Eieren af Maleriet ved Døden afgaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Kjøbenhavns Morgenpost, udgivet af J. C. Lange, er nu forkyndt som en Fortsættelse af Ny Freia, og kan følgelig forsendes med Posterne. Dette nye Blad savner ikke Jnteresse og tør vistnok gjøre sig Haab om Publikums Velvillie. Det i Dag udkomne No. leverer Biok Tørens almeen beundrede Formælingsdigt i tvende tydske Oversættelser, af Forfatteren selv og Advokat Kock. Det er ikke vanskeligt at bestemme hvilken af disse tilkommer Fortrinet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Det sjeldne Efteraar og den hidtil særdeles milde Vinter er Aarsag i, at man i disse Dage ei alene har kunnet faae Reddiker, holstenske Sild, og fersk Mellemlax til 12 sk. pr. Pd. (en endog om Sommeren billig Priis, samt Asparges til 2 Rbd. pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Paa Onsdag agter Hr. Dr. Ryge i Hoftheatrets Forsal at aabne et Foredrag over, det egentlige Venne. Kald til Skuespilkunsten, eller de Anlæg, som udgjøre, og bestemme dettet; og det er hans Hensigt, hvis dette Foredrag, som sluttes den næstfølgende Onsdag, finder Søgning og bifald, at holde flere lignende, om andre, Skuespilkunsten betræffende Gienstande. (Khvnsp., Efter 11 Aars Fraværelse og 10 Aars stadigt Ophold hos vor Thorwaldsen i Rom er Billedhugger Herman Freund i Fredags Aftes kommen tilbage her til Staden, for at modtage den siden Dajons Død ledigtstaaende Lærerplads i Billedhuggerkunsten ved Academiet. De Arbeider vi alt have seet fra hans i Haand, saasom Evangelisten Lucas i kollossalsk Billedstøtte, tvende Gravminder i cararisk Marmor over Etatsraad Schavenius og Provst Estrup, foruden Jngemanns og flere Büster, berettiger til store Forventninger hos denne Kunstner, hvis første Arbeide her hjemme formenes at ville blive den store Frise af den nordiske Gudelære, som er bestemt til Udførelse for den danske Kongeborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Følgende Tildragelse er her passeret i denne Tid. En ung Mand i et indbringende Embede forlover sig for omtrent et Aar siden med en Pige som hans Hjer 11te havde valgt. Jntet synes at være hinderlig for deres Forening, hvorfor Bryllupsdagen bestemmes og Pigens Udstyr bekostes af hendes, ikke formuende Fader. Lykkelig venter den glade Brud, Dagen før Bryllupet, paa Brudgommen, hvis Opholdsted er et Par Mile, fra hende - men erholder istedet, et Brev, hvori han beder hende hæve den Forbindelse, som fuldbragt ville gjøre dem Begge ulykkelige. Neppe vil den haardt skuffede bedragne Pige troe sine Øine. Mangel paa Religiøsitet er den Anstødsteen den svage Yngling bebreider sin Elskede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Ved kongl. allernaadigst Resolution af 15de Novbr. d. A. er befalet, at hvor private Grundeiere i Kjøbstæderne som ere forpligtede til at besørge Bolværkers Reparation, ikke, inden en vis dem forelagt Tid, efterkommer denne Forpligtelse, skal vedkommende Magistrat, efter foregaaende Skjøn af uvillige dertil af Retten udmeldte Mænd, foranstalte de brøstfældige Bolværker bortliciterede til at istandsættes, eller, hvis Omstændighederne kræve det, af nye at opføres, og at de herpaa medgaaende Omkostninger, derefter skulle inddrives ved Udpantning hos vedkommende Eiere, og nyde samme Præference som Comune=Afgivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Nylig afdøde Kammerherre og Generalmajor v. Sames var født 1755 i Rendsborg, hvor hans Fader, Generallieutenant v. Sammes, var Kommandant. Han havde i sine yngre Dage været Legationssecretair i Madrid, London og Paris. Det er mærkeligt, at baade han og Faderen døde meget pludseligt. Som bekjendt faldt Kammerherren, efter at være kommen sund og frisk hjem fra Klubben, pludseligt om og var død paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Man seer at der i Maribo endnu er Collegium politicum ligesom i sal. Holbergs Tid, thi i Maribo Avis beklager sig Skomager Mikkel Hornbek forfærdelig over den Ulempe man har tilføiet ham i Selskab hos Henrik Smed, da man var forsamlet for at høre Avisen forklaret af Karetmager Buch. Man havde nemlig, da han et Øieblik var ude, fyldt hans Pibe med Krudt, og da han siden, som han skriver, tog 3 eller 4 meget stærke Drag, stod han i lys Lue, midt under en frygtelig Explosion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Den jydske Præsts Huusholderske. Under denne Overskrift leverer Khvns Morgenpost No. 20 følgende Notitser om en Retssag som er passeret os saa nær, nemlig i en Præstegaard ved Weilekanten. Den 5te Marts 1825 da Huusholdersken, ifølge sin Forklaring, var 30 Uger henne i sit Svangerskab, i Dagbrækningen var ifærd med at sætte Brød i Ovnen, følte hun Fødselsmerter, og fødte med al mulig Lethed et Pigebarn, som hun har op paa sit Kammer og lagde i sin Seng; selv var hun saa mat, at hun faldt i Søvn, og da hun vaagnede laae Barnet dødt ved hendes Side. Hun gjemte Liget i sin Dragkiste, syede om Natten Hue og Linned til det, lagde det paa Høe i en lille Kasse, som hun gjemte, først et Aarstid paa Loftet, siden i Halmen i sin Seng, hvor den blev indtil hun i ved Novbr. Skiftetid 1827 forlod Præstegaarden, da hun satte Kassen ned i Kielderen. Hun havde ofte aabnet Kassen og seet til Liget, fra hvilket hun ikke kunde skille sig. Hun havde aldrig underrettet den opgivne Barnefader, Præsten, om sin Tilstand, hverken før eller siden, af Frygt for ham naar han var i ondt Lune, og fordi hun ikke nænnede det naar han var blidere stemt. Hun havde haabet, at de skulde blive forligte igjen og hun atter komme tilbage til ham. Opdagelsen skeete saaledes: Søndagen den 20de Jan. 1828 om Aftenen kom hun til Præstegaarden for at kræve noget Tilgodehavende, hvorover Præsten blev saa opbragt, at han lod hende sætte udenfor Døren, hvorpaa hun gik ned i Kielderen, kom tilbage med Kassen, hvormed hun gik ind i Stuen, og i Flefres Paahør sagde, at der i Kassen var et Barn som han var Fader til. Sagen kunde nu ikke meere skjules, hun blev arresteret. Præsten nægtede aldeles Paternitæten. Kassen blev sendt til Sundhedsskollegiet, som erklærte, at saavidt det kunde skjønnes havde Moderens Nedkomst været for tidlig, men hvormeget, saae det sig ikke istand til at bestemme. Moderen er 45 Aar gammel, har flere Aar tjent i Khvn., derefter to Gange hos Præsten, først i halvtredie, siden i 5 Aar. Høiesteret tilkjendte hende 4 Gange 5 Døgns Fængsel paa Vand og Brød, og gav derved et nyt Beviis paa de humane Grundsætninger, hvorefter Tilfælde af dette Slags nu afgjøres; hvorimod, for en Menneskealder eller kortere siden, Dødsdom rimeligviis vilde blevet hendes Lod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Fattigkommissionen i Lem Sogn (Ringkjøbing, Amt) havde anlagt Sag mod Gaardmand Johan Lassen, af Gammelgaard for nogle fornærmelige Udladelser som han i en Skrivelse til Cancelliet har brugt imod fornævnte Fattigkommission. Landsoverretten har nu paadømt den saaledes: De af Johan Lassen brugte Udladelser, at Sognepræsten Hr. Holm og de øvrige Medlemmer af Fattigkommissionen har selv forbeholdt sig af de Fattiges Penge til egen Fordeel, bør døde og magtesløse at være og ikke komme dem til Skade i nogen Maade, hvorimod Johan Lassen bør bøde 50 Rbd. Sølv samt betale Processens Omkostninger. (Ved Herredstinget var han dømt til at bøde sine 3 Mk. og 3de 40 Lod Sølv.) Mod samme Gaardmand er ogsaa Sag anlagt fordi han i en Skrivelse til Overøvrigheden har beskyldt Pastor Holm for uretteligen at have taget Tavlepengene til sig. Ved Herredstinget var han dømt til at bøde 20 Rbd. og beskyldningen at mortificeres, men Overretten har kjendt denne Dom uefterrettelig at være. For begaaet Arvesvig, ved at have lagt Skjul, paa 14 Faar, ere to Bondefolk blevne dømte til 2 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød samt erstatte Faarenes Værdie. - Avlsforvalter Schultz paa Voer gaard var indstævnet af Selveier Jens Pedersen for reelle Jnjurier han skulde have brugt mod Denne og hans Kone ved paa en Jagttour at passere over hans Mark, hvor han formeener sig ene jagtberettiget. Landsoverretten har dømt, at hvis Forvalteren med sin Eed bekræfter, at han ikke selv først har begyndt at slaae Bonden og hans Kone omkuld, men at hiin ved at ville tage Geværet fra ham og først at lægge Haand paa ham, og Denne ved at anfalde ham bagfra, have givet Anledning dertil, saa bør han betale 13 Rbd. i Mulct. Men fordrister han sig ikke til at aflægge Eden, da bør han betale 3de 40 Lod Sølv, 3de 6 Lod Sølv og 3de 3 Lod Sølv til Deeling efter Loven. Jblandt de særskilttrykte Digte i Anledning af den høie Formællingsfest var ogsaa et fransk af Hr. Generalkrigscommissair Serene d'Aqueria paa Ussing gaard i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Translateur og Bogtrykker J. G. Lund i Thisted er bleven storhertugelig mecklenborgeschwerinsk Consul og Handelsagent paa Vestkysten af Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
J disse Dage er i Aalborg fældet Dom i Sagen mod den Skibsfører og hans Folk, der i nogle Aar har været hæftede. Alle Tre ere dømte til Slaverie, paa Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Aftenen den 24de Novbr. ere fem Mennesker druknede i Fii søe ved Varde, idet de vilde roe over i en Baad fra Jægrumgaard til Troldholm. Efter det optagne Forhør har Aarsagen været Uforsigtighed, da Baaden var for liden og deruden havde et stort Hul paa den ene Side. Man hørte fra Landet Folkenes Raab, men kunde formedelst Mørket ikke komme dem til Hjelp, i inden det var for sildig. De Druknede ere Truels Adsersen og Hustrue samt Peder Bødker fra Reisbye ved Ribe, der vare komne for at besøge Slægtninger og Venner i Jægum og Troldholm, og Gaardmændene Jørgen Hansen af Jægum og Søren Nielsen af Mosepraae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Handels-Efterretninger. London, den 28de Novbr. Her er nu klareret, store Partier fremmed Hvede til den nedsatte Afgivt af 1 Sh. Paa Grund af den stærke Tilførsel er Hvede prisen falden 1 a 2 Sh. Jrlandsk Havre er ligeledes bleven saa stærkt indført at Prisen er veget 1 Sh. For Byg venter man i næste Uge et betydeligt Afgivtsafslag. Leith, den 11 Novbr. Kornpriserne have i de seneste 4 Uger taget betydelig Faveur. For Øieblikke, speculeres stærkt i alle Kornsorter under Laas, i den Formening at Priserne ville gaae saa høit, at Tolden vil vorde nedsat til 1 Sh. pr. Qtr.; og disse staae derfor aldeles ikke i Forhold til de Priser, som betales for frie eller forteldede Varer. Danske Kornvarer under Laas kunne for Øieblikket noteres: Hvede 5060 Sh., Byg 28-30, Ærter 3035, Havre 1820. Gothenborg, den 19 Novbr. Efter en rigelig Jndhøstning er ogsaa for dette Land indtraadt en lykkelig Conjunctur for Kornvarers Afsætning til Udlandet. Hvede og Havre kan her kun faaes til høie Priser. De betydeligste Partier gaae til Engelland, og have tildeels været opkjøbte for dansk Regning. Paa vor Cours har dette i Forening med vore Jernudskibninger og de udenlandske Producters lave Priser, havt en gavnlig Jndflydelse. Kornpriserne kunne noteres: Hvede Bco Rdlr. 12 pr. Tde. Rug 6 3/4, Byg 5 1/2, Havre 31. Christiania, den 22de Novbr. For Øieblikket ere Kornpriserne her saaledes: Hvede 8 Spd., Rug 4 Spd., Byg 2rad. 15 a 16 Mk., dito Grad. 14 a 15 Mk. Khvnsk. Malt 17 Mk., Havre 8 Mk. Tønden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Bekjendtgjørelser. J Henhold til den i Statstidenden No. 131, 132, 133, i Aarhuus Stiftstidende No. 181, 182, 183. og i Randers Amtstidende No. 136, 139 og 140 indrykkede Jndkaldelse til en Skiftesamling i General=Auditeur Kallagers Boe bekjendtgjøres herved, at Samlingen, paa Grund af en indløbet Trykfeil i Jndkaldelsen, med Hensyn til Dagen paa hvilken Boet, skulde foretages, er udsat til Tirsdagen den 30te ds., om Formiddagen Kl. 10 slet. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 8de December 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Skifterne efter afgangne Maler Pelshencke, og den i Middelfart Arrest i sin Tid afdøde Meier Hentze, foretages til forventende Slutning paa Weile, Byes Raadstue Mandagen den 29de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og hvor da Repartitionsberegning vil blive fremlagt; hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres. Weile, den 2den December 1828. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25de November d. A., der den 2den dennes er læst inden Horsens Byetingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi, efter Skifteforvalteren i Horsens Bye, Overauditeur, Borgemester og Byefoged Ræders herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter efter afd. Kbd. og Kirkeværge Jørgen Sørensen Houmann af Horsens ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Stats-Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts-Tidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den Afdøde, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten i Boet at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 25de November 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaaadigste befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hammerich. Bevilling for Skifteforvalteren i Horsens til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afdøde Kjøbmand og Kirkeværge Jørgen Sørensen Hou manns Boe. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver som i Stervboet efter afgangne Kjøbmand og Kirkeværge Jørgen Sørensen Houmann maatte have Noget fordre, til inden saadan Tids Forløb fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Skifteretten i Horsens, den 7de Decbr. 1828. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i efterfølgende Stervboer under Horsens Byes Skiftejurisdiction, nemlig: 1) Efter afgangne Borger og Malermester Knud, Groth Thenor. 2) Kjøbmand v. Essens afdøde Huusholderske Ester Abraham; og 3) Skrædersvend Mads Olesen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres havende Krav, under det Tab som Plac. af 26de Marts 1790, bestemmer. Skifteretten i Horsens, den 18de Nov. 1828. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst inden vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Boet efter afd. Gaardmand Mads Madsen Krogh af Sivested, overeensstemmende med Plac. 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden saadan Tids Forløb, under deres Rets Fortabelse, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig som Boets Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nørre Herreds Contoir i Greenaae, den 6te December 1828. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster Anders Hansen og Dennes Hustrue Mette Sørensdatter af Elev Mark, herpaa Godset, indkaldes Udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Schaarupgaard, den 25de Novbr. 1828. Michelsen. Bostonger vandtætte Silkehatte paa Filt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Af disse saa meget udmærkede gode Silkehatte, hvoraf jeg er den Eneste der forfærdiger dem, kan bekommes hos mig til meget billige Priser. Til der. Kjøbmænd som handle med Silkehatte sælger jeg dem i Dusinviis for den samme Priis som de koste i Udlandet, og giver for contant Betaling en større Rabat end paa 3 Maaneders Credit, hvorhos de have den Fordeel, at de kunne faae dem ombyttede naar de ikke passe, tillige indestaaer jeg for at de i alle Maader ere bedre end de udenlandske. Ligeledes haves forskjellige Sorter vandtætte stivede sine Filtehatte, Dame, og Børnehatte, forskjellige Slags fine og grove Uld hatte &c. Hareskind kjøbes til de høieste Priser. J. Hirsch, kongl. privil. Hattefabrikeur i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
L. M. Som sædvanligt er mine Oplage i Horsens hos Dhrr. Christian Hansen, i Weile, hos Hr. H. H. Lorenzen; i Fredericia, hos Hr. Rimenschneider, bleven forsynet med alle Sorter Sommer= og Vinterkaskjetter i nyeste Facongs. Dame Pelleriner af forskjellige Couleurer Skind. Kaabe, og Pelise-Belsætninger i forskjellige Breder. Forede Dame=Støvler, og Mands Reise Handsker. Schenillie- og Frakke=Kraver, med flere Sorter Bundtmager-Arbeide, som sælges til billige og bestemte nedsatte Priser. L. Michelsen, Bundtmager 1 Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Gode Norske røgede Lax faaes hos C. F. W. Lewerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Gode Kogeærter, Lübske Pølser, saltede Aal og Bøgeaske kan faaes hos C. Woer paa Hiørnet af Volden og Graven til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Dikker og Ærter kiøbes af -H. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-11
Tvende Taler i Anledning af den høie Formælingsfest den 1ste Novbr. 1828. Forfattede og med en Jndledning angaaende Kirkesangen, udgivne af Dr. Faber, 3 Mk.; faaes hos Jessen og Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Aar 1828. No. 196. Fredagen. den 12te December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Den til Forsendelse: med Brevvosterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuuse Hissiidende. br.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Nyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Tyrkekrigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Odessa, den 17de Novbr. J de sidste Dage ere adskillige ugunstige Rygter indløbne hertil fra Krigsskuepladsen. Følgende synes at være de sandeste: General Rudzewitsch havde Ordre, til med det tredie Korps at dække den russiske Armees Tilbaget og fra Schumla til Silistria, hvor det skulde forene sig med Fyrst Schtscherbatows og GeneralRoths Armeekorpser. Paa dette Tilbagetog blev General Rudzewitsch heftig forfulgt og angre den af Hussein=Paska. Det lidte Tab bliver fra russisk Side selv angivet til 800 Mand tilligemed den største Deel af Bagagen. Fyrst Schtscher, batow blev syg og General Langeron fik Overkommandoen ved Silistria. Men i de første Dage af Novbr. maatte han opgive ethvert Foretagende mod denne Fæstning, formedelst Regnskyll, der havde sat hele Omegnen under Vand, hvorpaa der fulgte dyb Snee og Frost. Alt Qvæg i Leiren er gaaet tilgrunde, og for medelst Mangel af Tilførsel blev Mandskabet udsat for den største Nød. Man holder saaledes dette Felttog for endt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Bucharest, den 20de Novbr. Alle Efterretninger fra Bulgarien kunne ikke noksom beskrive det overordentlig slette Veirligt som har været der siden Begyndelsen af denne Maaned. Storm Regnskyl og Sneefog fulgte paa hinanden, bragte Floder og Bække til at stige, satte alle lavtliggende Egne under Vand, og gjorde Landeveiene saa upassable, at de ikke vare at passere for Fodgjængere, langt mindre for Heste og Vogne. Som Følge deraf maatte det russiske Beletingsskorps ved Silistria forlade sine Positioner, og fornagle alt det Skyts som det ikke kunde arressen. føre med sig. J Omegnen af bemeldte Fæstning maatte Tropperne udholde meget, da den i Strømme nedskyllende Regn oversvømmede hele Landet deromkring. Soldaterne vadede i Vand frem og tilbage, Generalerne og Officererne betjente sig af Smaafartøier til Færge. Mendet Værste var den pludseligt indtrufne stærke Frost, der gjorde alle Operationer umulige. Der siges, at siden den nye Storvezier har overtaget Kommanden, gaae Tyrkerne igjen offensive tilværks og have forfulgt de russiske Tropper indtil Donauen. Hussein Paska var fra Schumla marscheret mod Silistria og Rustschuk; men førend denne Bevægelse fandt Sted, var Silistrias Beleiring allerede ophævet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Bucharest, den 21de Novbr. Silistrias Beleiring er ophævet, Russerne trække sig tilbage over Donauen. Mangel paa Fornødenheder, et skrækkeligt Regnskyll, derefter et 4 Dages uophørligt Sneefog, og endelig en 10 Graders Kulde, har tvunget dem dertil. Den 8de Novbr. tiltraadtes Tilbagemarschen, og da det var umuligt at transportere Beleringsskytset, maatte man, deels nedsænke det i Sumpe og Moradser, deels nedgrave det i Jorden, for at kunne opgave det igjen til næste Foraar. Alle øvrige ikketransportable Materialier bleve opbrændte eller ødelagte. Armeen trækker sig over Hirsowa til den venstre Donaubred. Fra Varna- og BasardschikEgnen haves længe ikke nogen Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Moldauiske Grændse, 21de Novbr. General Roth har faaet Kommanden i Varna, som nu igjen er i den bedste Forsvarsstand. Garnisonen, bestaaer af 6000 Mand fortrinlige Tropper, som ere forsynede med alt Fornødent. Som man fortæller, skulle Tyrkerne igjen have viist sig i Varna=Egnen. Den nye Storvezier, der staaer dennesides Pramod med en Hær paa 70 til 80,000 Mand, synes at rette alle sine Operationer mod dette Punct (Varna), hvisaarsag der ogsaa samler sig et betydeligt Tyrkekorpsved Burgas, nærved Sortehavet. Men det overort, dentlig slette Veir mener man vil sætte en Grændse for alle videre Operationer, og nøde begge de fjendtlige Hære til at søge Vinterqvarterer. Pasøy, den 14de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Feltmarskal Wittgenstins eller den store Armees Hovedqvarteer ventes hertil endnu i Dag. Generalstabens Chef Grev Diebitsch og nogle andre russiske Generaler ere allerede indtrufne. Her tales om en Træfning som den 8de Novbr. skal have fundet Sted i Nærheden af Silistria, og at Russerne som Følge deraf havde maattet for lade deres Positioner og trække sig tilbage med Tabet af Artillerie og Material, hvilket sidste de havde opbrændt, for at det ikke skulde falde i Tyrker, nes Hænder. Hele Staden er ved disse Efterretninger sat i Forundring og Bestyrtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-12-12
Lemborg, den 19de Novbr. Jfølge Breve fra Brody af 16de dennes er Felt. marskal Wittgenstein indtruffen til Jassp med sit Hovedqvarteer. Feltmarskallen selv er reist til St. Petersborg. Mange østerrigske Speculanter ere paa Veien til Jassy for at paatage sig Leverancer til den russiske Armee.