Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-11-26
Hamborg-Altona Qvægmarked. Den 22de November vare 759 Stkr. stort Hornqvæg paa Mar ledet; deraf solgtes 592 Stkr. Slagelse. Vore bemærkninger i Nr. 172 om den projecterede Oversættelse af Thiers's den Franske Revolutions Historie have foranlediget Oversætteren, Hr. Pastor Rosen, til at forsvare sit Foretagende i Loll. Falst. Stiftstid. Nr. 141. Han slutter sine bemærkninger med de Ord: "Skulde den ærede Redacteur af Vests. Av. ville værdige denne Replik heel og holden - en Plads i sit Ugeblads Spalter, saa fristes jeg til at sige: den ærede Herre er ikke eensidig." Da vi imidlertid paa ingen Maade ønske at føre Hr. Pastoren i Fristelse, agte vi ikke at optage Artiklen, men skulle i vore efterfølgende Bemærkninger ikke lade noget væsentlige Punkt deri uomtalt. – Jmod vor bemærkning, at Thiers's Historie er eensidig, sætter han den Paastand, "at den er den fuldstændigste, tydeligste og meest upartiske Fremstilling, der hidtil er kommen for Dagens Lys, den Franske Revolution betræffende, og opfordrer os til at motivere vor Paastand. Dette Forlangende fra hans Side synes nu vistnok at være meget billigt; men naar man kjender Noget til den Sag, hvorom her handles, vil man dog maaskee indrømme os, at det er umuligt at opfylde det. Dertil vilde nemlig ikke udkræves mindre end en nøiagtig Kritik over Bogen, hvorved man stadigen sammenlignede Thiers's Skrift med de samtidige Beretninger og andre paalidelige Kilder, eller med andre Ord man maatte være istand til selv at kunne skrive den Franske Revolutions Historie, og dertil mangle vi baade Hjælpemidler, Tid og Kundskaber. Vil Hr. Pastoren lade sig nøie men det vil han bestemt ikke med unegativ Dom over Thiers's Paalidelighed osv., kunne vi anføre, at den nyeste Bearbeider af Revolutionens Historie, Professor Wachsmuth i Leipzig, i det ifjor udgivne første Bind af hans Værk ikke et eneste Sted anfører Thiers som Kilde, uagtet han ellers har en stor Masse af Citater. Forresten behøver den, der anseer sig berettiget til at slutte fra det, han veed omen Forfatter, til hans Værk, ikke at være i Tvivl om, at en Mand, der i en Tale i Deputeretkammeret har kaldt sig selv Revolutionens troeste Søn (Con verf. Lexik. d. Gegenw. IV, 2 S. 39) og har handlet som saadan, umuligt i en Alder af nogle og tyve Aar (Th. er født 1797 eller 1798, og første Bind af hans Historie udkom 1823) har kunnet skrive Revolutionens Historie med Upartiskhed. Om han egentligt har villet det, kunne maaskee nogle Yttringer af ham selv i Deputeretkammeret 1834 oplyse (Convers. Lexik, der neuesten Zeit IV S. 623). Han siger deri, at han har besluttet sig til dette Værk paa en Tid, da endog den liberale Opposition forfulgte Revolutionsmændene med sin Forbandelse. "J min Harme over denne Uretfærdighed tilbragte jeg nogle Aar af mit Liv, og det de meest arbeidsomme, med igjen at stille Revolutionens Begivenheder i deres rette Lys. Rigtignok har jeg beklaget, at Friheden har begaaet saa mange Forbrydelser; men derfor har jeg ikke desto mindre paastaaet, at Begivenheden i og forsig selv har været stor, god og gavnlig for Menneskeheden, at man, ligesom ved alle Ting, maa adskille det Gode fra det Onde, at de fleste af de Mennesker, der siden bleve forviste og leve i Elendighed, ere blevne forførte ved Tidsomstændighederne. Jeg vilde fremdeles bevise nogle Mennesker, at endog retskafne Mennesker i Revolutionernes Svimmel undertiden kunne fremkalde skrækkelige, af dem selv ikke forudseete Begivenheder; jeg vilde gjøre Enhver begribeligt, at Denne eller Hiin, som idag elsker Orden og ikke vil forstyrre den, forledet af Partieand vilde gjøre Meget, som han slet ikke troer og som han idag fordømmer. Denne Lære, og ikke den afskyelige, som man forekaster mig, har jeg villet give mine Samtidige." Vi ville ikke opkaste nogen Tvivl imod, at Thiers har meent, hvad han her siger; men det er tilstrækkeligt klart, at den, der giver sig til at skrive en Historie i den bestemte Hensigt at bevise Eet eller Andet, var det endog kun Skjebnens uimodstaaelige Jndvirkning paa Begivenhedernes Gang, ikke kan skrive nogen upartisk Historie. - Vor bemærkning, at Thiers selv har forbudet sin Bogs Brug i Skolerne, erklærer Pastor Rosen for en usandfærdig Paastand, indtil fyldestgjørende Hjemmel opgives, og forbeholder sig isaafald yderligere Oplysninger. Ved saa nye Begivenheder, hvor man i Reglen ikke har havt andre Kilder end Efterretninger i Aviserne, er det i Almindelighed meget vanskeligt at erindre sin Hjemmel, naar man ikke til bestemt Brug har optegnet den. Vi have derfor i det Foregaaende flere Gange benyttet det Brockhausiske Conversations-Lexikon med sine forskjellige Tillæg, hvori Udtog af Journaler og Flyveskrifter ere optagne, og da dette Værks liberale Aand er tilstrækkeligt bekjendt, vil Hr. Pastoren maaskee indtil videre tage tiltakke med et Udtog deraf (Convers. Lexik. 11ter Bd. S. 217, 8de Udg. 1836). Det hedder deri om Revolutionshistorien: "Det er et Værk, som med alt det Feilagtige ved den deri udprægede politiske og philosophiske Betragtningsmaade dog baade har fundet et Europæisk Publikum og fortjener det. Det mangler os her paa Plads til dybere at begrunde denne Dom om Thiers's Værk, som man i Frankrig regner til den fatalistiske Skole; med al Anerkjendelse for den friske, omsigtige, nye Blik aabnende Fremstilling af Revolutionshistorien er det dog umuligt at dele Forfatterens Anskuelse i det Hele og Store, og som charakteristisk kan det meddeles, at under Thiers's Præsidentskab betegnede Underviisningsministeren i en fortrolig Skrivelse til Skoledirectorerne Bogen som farlig for Ungdommen og advarede imod Brugen deraf."At vi have tillagt Th. selv denne Dom om sit Skrift, er enten en Reminiscents fra andre Kilder eller en Hukommelsesfeil; i ethvert Tilfælde er Sagen ikke af Betydenhed, da det ikke kan antages, at en enkelt Minister i et saadant Tilfælde har kunne handle uden Conseilspræsidentens Samtykke.