JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
De øvrige Rigscontingenter udgiøre alt i alt 19354 Mand Jnfanterie og 2459 Mand Cavallerie, tilsammen 21813 Mand. Jmidlertid kan man dog med Vished antage, at Rigsarmeen bestaaer af 3/4 Østerrigere og kun 1/4 andre Rigscontingenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Den franske Beleyringsarmee for Luxemburg er blevet forstærket med et anseeligt Corps, som General Tapponnier har ført derhen fra det Trierske. Der giøres derfor nu alle Anstalter til et Bombardement; til hvilken Ende der er anbragt en Mængde Jærnrister, at giøre Kuglerne gloende i
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Kiøbenhavn, den 23 Januarii. Den 29de August er Studiosus Lauritz Møller Juel confirmeret at være Capellan pro Persona for Sønder haae og Horsted Meenigheder i Aalborg Stift. Den 19de December er Sognepræst Hr. Wulf Christopher Müller beskikket til Sognepræst for Woerbasse og Greene Meenigheder i Ribe Stift. Sognepræst Hr. Henrich Christopher Busch ligesaa til Sognepræst paa Bogøe under Fyens Stift. Studiosus Mathias Dahlstrøm confirmeret at være Capellan pro Persona for Faaborg og Dier nisse Meenigheder i Fyen. Samme Dag ere Cancelliesecretærerne, Hans Hagerup Falbe og Christian Henrich Carstens, samt Candidatus Juris Peter Christian Bagger, beskikkede til surnumerære Assessorer i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. Ligesaa er Copiisten i det 1ste Expeditions Contoir i det danske Cancellie, Christian Ludvig Lassen, beskikket til Copiist i den 1ste Deputeredes Contoir, og Candidatus Juris Peter Hanning Hammer til Copiist i det 1ste Expeditions Contoir i bemeldte Cancellie, saa er og Kiøbmand Hans Wilhelm Klink confirmeret at være Vrager i Nachschow. Den 9de Januarii er Studiosus Christian Rieffestahl confirmeret at være residerende Capellan for Dalum og Sanderum Meenigheder, i Fyen. Samme Dag er Fogeden over Sundhord og Hardangers Fogderier i det Søndre Bergenhusiske Amt, Ulrich Wilhelm Koren, beskikket at være Justitsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Den 12te December haver Hs. Kongelige Majestæt, allernaadigst forundt følgende Oberster Caracteer som Generalmajorer, nemlig af Jnfanteriet: Hans Christopher v. Gedde og Christian Frederich v. Peimann, af Cavalleriet. Johan Frederich v. Bardenfleth og Henrich Christian v. Harboe. Den 2den Januarii haver Hs. Majestæt allernaadigst benaadet Obersterne med samme Caracteer; af Jnfanteriet: Henrich Ernst v. Peimann og Johan Friderich v. Leth. Den 9de Januarii er Hs. Excellence Hr. Generallieutenant v. Pentz, efter Ansøgning, allernaadigst afgaaet som Chef for Kongens Regiment, og Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederich af HessenCassel igien udnævnt til Chef for bemeldte Regiment, samt følgende Oberstlieutenanter benaadede med Caracteer som Oberster, nemlig af Cavalleriet: v. Jrminger, v. Drechsel, v. Paulsen og v. Darre; og af Jnfanteriet: v. Bentzer, og v. Ewald. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Mussen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Jule-Tanker, eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s. - Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 26de Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfols Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Saug og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfoss, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg 1 Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lpd., Wasbotten, 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction første Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Christiania, Frederichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombe i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marens Gothard Holm i Kiøbenhavn. Anden Auction bliver foretaget den 2den Februarii næst efter om Formiddagen Kl. 10 Slet, og 3die og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høistbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Kiøbenhavns No. Aar. muur, all nu. Post-Tidender, som Udi ne Mandagen, den 26 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Constantinopel, den 25 November. Porten fortfarer med at sætte sig i Forsvarstand. Bender arbeyde dagligen 1000 Mennesker paa Fæstningsværkerne, Fortet Ackiermann faaer 2 nye Bastioner, Jsmaels Værker blive forstærkede, og Batterierne ved Jndløbet til Kanalen ere forsynede med flere Kanoner, saa at disses Antal nu beløbe sig til over 300. Donaus Munding bliver ogsaa befæstet, og ved Borgas i det sorte Hav anlægges der en nye Fæstning. Man bygger nye Skibe, Krudtmøller, Kanonstøberier, og Kaserner, og Janitscharerne skal nu selv have begiert, at Keyseren ogsaa vilde sætte dem paa europæisk Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Paris, den 5 Januarii. Paa Cambons Forslag decreterede Conventet i Torsdags, at det den 29de December vedtagne Decret, angaaende Beslagets Ophævelse paa de Magters Undersaattes Eiendomme, som ere indviklede i Krig med Republiken, skulde forandres til et særskilt Decret, der skal kundgiøres for hele Europa, til den Ende oversættes som et Manifest i alle Sprog, og der erklæres, at hiint Beslag var af Republiken paabudet, som en Repressalie paa en Tid, da man anvendte alle Midler for at faae den undertvunget 2. - Conventet har ogsaa overdraget Commissionerne, at foreslaae de bedste Middeler til at bringe en Deel af Assignaterne ud af Circulation, uden dog at forringe deres Cours.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Til Toulon er der fra Tunis ankommet 18 Skibe med Kornvarer. – Fra Philladelphia har man i Nantes den Efterretning, at Engelskmændene vare blevne nødte til at forlade St. Mare paa St. Domingo, og at en Regerarmee holdt dem bloqueret i Port an Prince.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
London, den 6 og 9 Januarii. Commodore Payne, som skulde afhentet Prindsessen, af Brunsvig fra Texelen, er, efter at have i 3 Dage holdt Søen, med sin Escadre kommet tilbage til Scheer nes; da han, formedelst Jisgangen paa de hollandske Kyster, anseer Touren til Holland alt for farlig. – Greffler Fagel og to andre fornemme Hollændere have været i Conference med Ministeren Pitt, i Anledning af en fra Holland ankommen Expresser. - Prinds Wilhelm af Gloucester er kommet tilbage fra Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Vor store Flaade, under Lord Howe, har den 6te skullet gaae i Søen, for at escortere den store til Vestindien bestemte Coffardieflaade til en vis Høyde. Men end nu i Dag haves ingen Efterretning, at han er udløbet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Den til Ostindien bestemte Commodore Peyton ligger ogsaa seylfærdig med sin Escadre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Her i London ere nu Munderinger i Arbeyde til 60000 Emigranter. Forskiellige Huse have paataget sig denne Leverance. Der er ogsaa nyeligen indpakket 40000 Hesteskoe til Forsendelse udenlands; men hvorhen, er endnu ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Til Vestindien skal der atter sendes 600 Artillerister og 2 af de i Holland staaende Engelske Regimenter. At Hertugen af Richmand havde nedlagt sin Post som Chef for Artilleriet, var et falskt Rygte. Han arbeydede endnu i Forgaars med Kongen i samme Qvalitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Wien, den 7 Januarii. Med Recruteringen gaaer det, som man nu mærker, saa temmelig overlang. Fra Pohlen er her ankommet en Transport af 1250 Mand, som alle have tient under Jnsurgenterne, og strax bleve fordeelte under de her værende Batailloner. Det hedder, at vort Hof fordrer af Porten Fæstningen Belgrad, som Æqvivalent for de Fæstninger i Bossnien, som Porten efter Tractaten skulde afstaae, men gierne vil beholde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Kongen af Neapolis har sendt 17000 Mand til Lombardiet, for med disse at forstærke den Keyserlige Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Thorn, den 10 Januarii. Efter Beretninger fra Warschau var Kongen af Pohlens Eqvipage, efterat syv Ottendeel af hans Hofstaat var blevet afskediget, allerede afsendt til Grodne; og Kongen var selv i Begreb med at følge efter. Fyrste Revninskulde tage imod ham i Bialostock, og geleide ham til Grodno. - Paa Slottet i Warschau gik det Rygte, at Kongen aldrig kommer der tilbage, ligesom der ogsaa taledes om en stor Kongres, der skulde holdes i Grodno. Andre paastaae, at Pohlens Skjæbne først efter en sluttet almindelig Fred vil blive afgjort. – Blant de fra Warschau som Arrestanter til Rusland transporterte 32 Formænd for Revolutionen, skal Skoemageren Kilinsky ogsaa være. – J Warschau staaer alting, indtil det allerubetydeligste, saa gandske under Seiervindernes Commando, at endog Comedie Placaterne ere daterede efter den gamle Calender Stiil, hvilket vel fornemmeligen skeer for det Russiske Militaires Skyld, da Jndvaanernes Armod forbyder dem selv at besøge Skuespillene. Afgivterne staae paa den gamle Fod, og man taler om et nyt Paalæg, under Navn af Kopskat. Hvad der ellers fortælles om nogle Misforstaaelser, som i Chelm have fundet Sted imellem de russiske og østerrigske Tropper, er hidtil blot Rygte. – Fyrste Adam Cartorisky skal være død i Jaroslaw.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Osnabrück, den 11 Januarii. Nytaarsdag kom Hertuginden af Brunsvig herhid med Prindsen af Wallis's tilkommende Gemalinde, forblev her i 7 Dage, reyste den 8de til den hollandske Grændse, og kom igien i Aften tilbage. Der skal paa eengang være gaaet 28000 Franskmænd over Waalen, og have ind trænget sig i Holland. - Lazarethet og en Deel af det svære Skyds er bragt fra Arnheim til Bentheim, 16 Mile herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Frankfurt, den 13 Januarii. Ved at underskrive Capitulationen, angaaende den Manheimer Rhiinskandse, skal den Pfalziske General de Roy have sagt til Convendeputeret Merlin, at han heller havde villet underskrive Freden med ham. "Freden" svarede Merlin, ligger 12 Mile herfra. Med det første tager jeg Maynz, og giver med det samme Tydskland Fred. Den Luxemburgske Besætning har den 22de December gjort et meget hidsigt Udfald med 6000 Mand. Efter en haardnakket Træfning, som paa begge Sider kostede meget Folk, maatte de Keiserlige trække sig tilbage. Af en Proviant-Transport, som man imidlertid vilde bragt ind i Fæstningen, vare nogle Vogne faldne Franskmændenne i Hænder. Luxemburg er siden blevet endnu tættere indspærret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Udtog af et Brev fra Bremen, dateret 14 Januarii. Troe ikke et Ord af de Efterretninger, man i Dag fortæller om Franskmændenes Nederlage i Holland. Alle disse Efterretninger ere baade hinanden alt for modsigende, og gaae desuden kun til den 9de. Derimod har jeg et Brev fra Zwoll, skrevet den 11te om Aftenen, hvori det iblandt hedder: "vi have her hele afvigte Nat og denne Dag hørt en uophørlig Kanonade fra Arnheimkanten; og i dette Øieblik siges for vist, at Franskmændene have erobret Arnheim – Det samme skriver man fra Lingen under 12te hujus, med det Tillæg, at Franskmændene vare med 15000 Mand marcheret imod Amsterdam, og at Prindsessen af Brunsvig havde vendt om, og var gaaet tilbage til Osnabrück. For begge Breves Rigtighed er jeg Dem ansvarlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Amsterdam, den 14 Januarii. Den 10de var det ret en travel Dag. Franskmændene gik ved Pandern over Rhinen, ved Nymwegen over Waalen, og ved Wageningen over Leckstrømmen. Udfaldet af deres Angreb ved Pandern er endnu ubekiendt; men ved Nymwegen og Wageningen lykkedes det dem, at erobre 3 af Østerrigerne besatte Batterier, og at nøde dem til at gaae tilbage til Arnheim. Derefter faldt de Engelskmæn denne og Hannoveranerne i Flanken, hvorved disse have mistet mange Folk. Tilsidst giorde de et Angreb imod Linien ved Greb, hvilken, ligesom Arnheim, formodentligen i dette Øyeblik er i deres Vold, endskiønt man endnu ingen bestemt Efterretning har derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Franskmændene ere saaledes nu Herrer over begge Kysterne. General Pichegru skal være gaaet til Vianen og Cuylenburg, hvor han skal have sit Hovedqvarteer. De Keyserlige have trukket sig langs op af Rhinen, men Hesserne, Hannoveranerne og Emigranterne over Hals og Hoved til Tydskland, over Amersford og Deventer. Vel paastaaer man, at Yssel endnu er besat; men andre forsikkre, at de retirerende Tropper maatte tage Veyen bag Ems eller Weser, eller og lige til det Hannoverske. Det hollandske Hovedqvarteer er endnu i Gorinchem; men man tvivler paa, at det kan blive der længer, siden Franskmændene let fra den nordre Side kunne omringe denne Stad, da de staae lige overfor i Seewyck, og nu ogsaa have bemægtiget sig Merkendam. Da man oven i Kiøbet maa frygte, at Fienden desuden har erobret Heus den, saa vil Workums og Fortet Løwensteins Skjæbne snart være decideret. Hertil kommer endda, at Fienden, som man i Morges vilde forsikkre, har giennembrudt Lilierne ved Bergen op om, hvorved Steenbergen og Thoolen ere i Fare. C. Skr. J dette Øyeblik indløber en Tidende om tre i Egnen ved Buuren den 9de, 10de, og 11te d. M. forefaldne blodige Affairer. – J Gaar Morges ankom her en stor Deel Flygtende fra Uetrecht og Egnene deromkring. Efter deres Udsigende skulde de Allierte i adskillige Træfninger have tabt ret meget. – Jnden 8 Dage maa vor Skjæbne være afgjort. Banco Pengene stode i Gaar 83, og i Dag kun 80.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Nederelven, den 19 Januarii. Efter de nyeste Breve fra Amsterdam have Prindsesserne af Oranien forladt Haag, og begivet sig paa Reysen til Hamburg. – Fra Uetrecht havde man med en Expresser den Efterretning, at Regieringen sammesteds havde anmodet General Pichegru om at skaane Staden, og, for at forebygge Plyndring og Uorden, lade den hollandske Besætning forblive der, indtil den franske kunde rykke ind. - Ogsaa fra Staaterne i Holland ventede man en Commissions Afsendelse til det franske Generalitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Kiøbenhavn, den 26 Januarii. Torsdagen den 29de Januarii bliver Cour hos Hs. Majestæt Kongen, som begynder Kl. 1 1/2 Slet; til Aften 6 1/2 Slet Apartement. Samme Dag er Ordens Dag for Ridderne af Elephanten; Ridderne af Dannebroge bære Baandet paa Kiolen, og Damerne klæde sig i Robe de Cour.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Den 3die December er Byefogden i Lemvig, Hans Jacob Lindahl og Procurator Andreas Grøn, allernaadigst forundt Rang med Kammerraader. Den 17de December er Proprietair, Jens Dinesen til Gyldenholm, allernaadigst forundt Rang med Kammerraader. Den 24de December er Landmaaler Lindenhan allernaadigst beskikket til at være tillige Land Jnspecteur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
J Tallotteriets 582 Trækning i Altona, den 20de Januarii udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Vinden. 19 Januarii 28. 1. 5. 6 Kulde. O. N. O. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Udi afvigte Uge fra den 17 Januarii til den 24 dito ere i denne Kongelige Residence Stad copulerede 10 Par. Fødte Drenge 30, Piger 30, tilsammen fødte 60. Døde Mænd 19, Qvinder 13, Drenge 13, Piger 16, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Brækning 1. Brystsyge 6, Feber 1. Forraadnelses=Feber 4. Hidsig Feber 1. Jnflammation 1. Kighoste 5. Kopper 3, Krampeslag 1. Kræft 2. Pleuris 1. Slag 11. Tænder 3 Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 6. Vattersoet 2. Tilsammen døde 61. Ere saa 1 flere døde end fødte. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Jule-Tanker, eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, nen. sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s. . Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-26
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 2den Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfors Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Saug og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfoss, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg 1 Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lpd., Wasbotten 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction anden Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post-Contoirerne i Christiania, Frederichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombe i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marcus Gothard Holm i Kiøbenhavn. Og tredie og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høistbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Kiøbenhavns Aar. No. Januar. sal. Plan. Post-Tidender, Fredagen, den 30 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
London, den 9 Januarii. J Overhusets Tirsdags Debatte blev Hollands Forliis med den største Sandsynlighed forudspaaet af tvende af Ministerial, og Antiministerial Partiets best underrettede Lords. Lord Auckland sagde, at Franskmændenes Progresser vare meget store, men at vore egne overspændte Forventninger om vore Allierte, og nogle andre uforudseete Omstændigheder, dog havde bidraget langt mere til vor nu værende critiske Forfatning, end Franskmændenes Anstrængelser. Jmidlertid var denne Forfatning dog en at fortvivle over, ey heller burde vi for dens Skyld af Forsagthed, eller rettere af Feighed, indgaae noget Forslag til en vanærende og usikker Fred, endskiønt man maatte tilstaae, at Frankerig har viist sig langt frygteligere, end man efter dets nu antagne Regieringsform kunde formodet. De franske Vaabens Fremgang havde næsten været imodstaaelig; de østerrigske Nederlande vare længesiden af dem erobrede, og Holland maatte man vel, i det ringeste paa nogen Tid, ligeledes ansee forloren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Lord Landsdown bragte en nye Erklæring fra den franske Regiering paa Bane, efter hvilken den er beredvillig til at underhandle med enhver Nation, hvilken Regieringsform den endog maatte have. Han ansaae denne Erklæring som et vigtigt Skridt til Rolighed i Europa. Han yttrede det Ønske, at Engeland først havde gjort en ligedan Erklæring; men haabede nu, at det ey længer vilde lade dette fredelige Vink være ubenyttet. Landets nærværende Tilstand fordrede det. Den hurtige Maade, paa hvilken Frankerige har gjort sine Erobringer; den Standhaftighed, med hvilken det allevegne udholder Vintercampagnen, og det overordentlige, efter de nyeste Beretninger stedse stigende Held for deres Vaaben, opfordrer os til den største Opmærksomhed. Lader os endeligen ikke stole paa de Erobringer, vi have gjort eller vente at giøre. Kan f. Ex. Martiniques Erobring vel erstatte os Hollands Tab? Harlem, den 15 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Det Hollandske Hovedqvarteer er i Gaar med sit Artillerie ankommet fra Uetrecht til Woerden. De øvrige hollandske Tropper ere marcherte til Schonhooven. Gaar er Leerdam ogsaa blevet forladt. Formodentligen have Franskmændene allerede nu besat denne Stad, da man længe har seet dem der i Nærheden. Alle de Tropper, som havde besat Leckfloden, lige fra Papendrecht til Hardinsveld ere marcherte til Schonhooven, og nogle Landzaaten fra Dordrecht ere komne i deres Sted. Heus den har Natten til i Gaar capituleret, og den udmarcherte Garnison er gaaet over Gorinchem til Crimpen. De Herrer von Spaan og van Royer, som fra Generalstaterne vare sendte til Herzogenbusch, ere i Forgaars Aftes passerte igiennem Gorinchem. En Passageer, som i Dag ankom fra Woerden, fortæller, at han i Morges tidlig har hørt en stærk Kanonade fra Schonhoven og Gorinchem Kanten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Uetrecht, den 15 Januarii. Den fra vore Stater udsendte Commission til Haag, kom i Gaar tilbage. J Dag er Ritmester Barchmann med en Trompeter sendt i et vigtigt Ærinde til det franske Hovedqvarteer i Culenburg. Engelskmændene ere i forrige Nat bortmarcherte i al Stilhed, og have taget Veyen over Amersford til Zütphen, hvor de ville oppebie nærmere Ordre. Førend Engelskmændene forlode Culenburg, have de slukket de der liggende Skibe i Brand. De fra Leerdam udmarcherte 700 Engelskmænd holdt i Forgaars Natteleye i Geerte Kirken, og udenfor vore Porte stod der fuldt af Bagagevogne fra den retirerende engelske Armee. Ogsaa i Zeyst har der været en stærk engelsk Jndqvartering. Buuren er den 12te blevet forladt af de Allierte.