JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-11-01
I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : CaI Sellerts moralske Forelæsninger, oversatte at P. T. W. dan, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. r. Skrivpapir. Ejund. Breve oversat at P. T. Mandal paa Kl. papiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans Til Grunds for dem, som ført et ingeligt revnet 10 s. Sammen. kan og faaes Genera den første Skipper i 2de Sange oversat P. T. Mandall for 8 s. dis Gara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter Vr Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. paa Tryk=Papiir og Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sal. mesteds er ligeledes til Kiøbs : Forsøg over Lovgivelsen af : satteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. M., 3 Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1789-11-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. . - Rd. - Mk. 6. Dansk, Td. . 4 Rd. 2 a 3 Mk. 2 s. Hvede, Holsteensk Td. 7 Rd. 1 Mk. s. kollandsk Td. . 6 Rd. 4 Mk. - s. Siellandsk Td. 7 Rd. a 7 Rd. 1 Mk. Bog Td. . 3 Rd. 1 Mk. 4 s. Bog=Gryn Td. . . 3 Rd. - Mk. - s. Malt Td. Havre Td. . . 1 Rd. 4 Mk. 4 s. 3 Rd. 4 Mk. - s. Havre=Gryn Td.. 6 Rd. 4 Mk.. s. Boghvede=Gryn Td. 100 Rd. 2 Mk. 1s. Erter Td. . . 3 Rd. - Mk. s.
Berlingske Tidende, 1789-11-01
Fede=Vahre. gl. salted Lammekiøb Td. Rd. - Mk. 36. Flesk, røger, Lispd. . 1 Rd. 3 Mk. 8 s. gromtalted, Lpd. 3 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. 83. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. 2 s. Holsteenske, . 12 Rd. - Mk. 2 s. Smør, Fyensk, Td. 24 a 28 Rd. - Mk. 2 s. . Siellandsk Td. 28 a 32 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 3475 Rd. - Mk. 2 s. Tælle, Lispd. 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 14 a 15 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. 2s. tor, Skpd. 3 a 9 Rd. - Mk. 2 s. Klipsin Skpd. . 14 a 16 Rd. Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 3 Rd. - Mk. 2 s. dito tor Fisk Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. 2 s. Klipsisk, Skpd. . 15 a 18 Rd. - Mk. - s. i Kliplanger Skpd. . - Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 a 4 Rd. Mk.. s. des Sild Td. 6 a 7 Rd. 2 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 2 Mk. 2 s. Hest=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. 2 s. Tran Td.. 16 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-11-01
Spansk Td. . 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. . . . Rd. Mk. grane Td. . . - Rd. Mk. Vine. En Adme Rhinsk Bun . 60 a 63 Rd. udenrigs . 40 a 43 Rd. Et Oxehoved rød Viin . 36 a 700 Rd. udenrigs . 30 a 400 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin, 23 a 43 Rd. Udenrigs . 24 a 24 Rd. Et Oxeb. Fransk Brændeviin 76 a 7 Rd. Udenrige . 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) . 30 a 83 Rd., Mk. - s. Garleber ) Skpd. 70 Rd. - Mk. - s. Brabands). 200 Rd. Mk. 1s. Norsk Jern Skpd. = 14 a 15 Rd., mk. Tiære Td. . 4 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. M. Brænde. FavPommersk For . . Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1789-11-01
Pommersken . Rd. 3 Mk. dommersk Bøg . Rd. - Mk. holsteensk Bøg . . Rd. - Mk. Jydskenkelt . . 7 Rd. - Mk. svensk . . Rd. - A. Birk . . . Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1789-11-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bønder. 2 Rd. - Mk. Et ræs Torv i Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 3 mk. gul Td. *** Rd. 3 mk. Forring. Hør et stort Læs . . 2 Rd. 2 Mk. et nandre dito . . 1 Rd. 4 D. halmer Læs. 1 Rd 2 a 3 Al. ans og Flederværk. Cattunske gamle Parret 2 Rd. M. . . unge Parret 1 Rd. 4 a Capuner fede et Par = 1 Rd. 3 mk. maare et Par Rd. At Høns gamle Parret at unge Parret = = 2 mk. galinger et var næs levende Stk. . 4 a 5 mk. Slagtede Stk. . . 3 a 4 ender et Par Duer et Aar . . . . og en Snees = = 12
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Smyrna, den 1ste September. Den Tyrkiske Flaade i Archipelagus bestaaer nu af 9 Skibe, aa 50 til 60 Kanoner, 3 Fregatter og 6 lette Fartøier, hvori til endnu 3 Algierske Kapere have sluttet sig. Den Russiske Soemagt i disse Vande er ikke saa stærk, og bestaaer af 16 stor, ge og mindre Skibe. De 5 Algierske Kapere havde en Tres ling med Russerne, men kunde ikke udrette noget imod dem, hidtil den hele Tyrkiske Flaade kom dem til Hielp, hvorpaa Husserne trak sig tilbage og forlode tillige Den Zea. Hermannstadt, den 9de October.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Den største Deel af det Stedenburgske Corps er nu paa en samme Tid rykker frem igiennem alle Passer ind i Malla. - Efter Seiren over Storvisiren ved Martinestie, at man i hans Leir paa hin Side Rimnick gjort et Bytte af der 3 Millioner Gyldens Værd, ja endog faaet endeel af Torvistrens egen Bagage. Tyrkernes Flugt var saa ilende, endnu 2000 af dem ere druknede i den temmelig langt fra ende Flød Busco. Storvistrens Hensigt var, som han Trykker sig i sine Ordrer : at overfalde de Vantrøe ved Fock. skal at sende Prindsen af Coburg levende til Constantinopel; prette Poramider af alle de øvrige Hoveder, og stikke dem Vand; derpaa at gaae til Burlad for at gjøre det samme Russerne, erobre Choczim og tilsidst ødelægge hele Galli Wien, den 14de October. tildtmarskal Landen har under 14de hujus end videre over at følgende Rapport, vedkommende Fæstningen Belgrad : Dange den af Osman Pacha, forhen værende Gouverser i Belgrad, fremlagte Fortegnelse over denne Fæstninge. kellige Jndvaanere, beløb det hele Antal sig til 25000 han hvoriblant vare 20000 Geistlige, Lovkyndige og Fornem med Indbegreb af de dem Vedkommende; Qvinder hen Posen; Piger 4000; Drenge 3000 og 7000 Mand, hovisen, hvoraf 1000 vare saarede. Af svært Artillerie i, foruden det ved Bestormelsen erobrede, end videre at derling. Metalkanoner: 351, hvoriblant vare 2 paa 176 Pund; af Metalmørsere 34, og deriblant 4 paa 155 Pund; af Jern kanoner 10; 56 Tschalk, Kanoner af Jern; 6000 Centuer, Krudt, 25000 Centner ustøbt Blye, en Mængde Kugler af forskellig Calibre og mange andre Artillerie=Redskaber. Af Fartøier mistede Fienden 20 Tschalker og 45 mindre Skibe. Det hele Forliis, som vi have lidt fra den Dag vi gik over Sau og Donau, indtil den 9de October, da vi toge den erobrede Fæstning i Besiddelse, beløber sig af Gemene, fra Commandersergeanter og nedad, til 289 Døde og 732 Saarede.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Efterat Feldttmarskal Landon havde ved Generalmajor Otto ladet Garnisonen i Semendrig opfordre til Overgivelse, ankom den 14de October Deputerede fra bemeldte Fæstning til Feldttmarskallens Leir ved Belgrad og ansøgte om en fri Afmarch paa samme Vilkaar som Belgraderne, og da denne var bleven dem bevilget, trak denne 300 Mand stærke Besætning ud, og forenede sig med den fra Belgrad kommende. J Semendrig fandt man 14 Kanoner af forskjællig Calibre, 25 Fade og 16 Kister med Krudt og en Mængde Artillerie= og andre Redskaber. - J Følge indløbne Efterretninger har Seraskiern, Abdi Pacha, der hidindtil stod ved Chupria, trukket sig tilbage over Morava.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
J en Rapport fra Fyrsten af Hohenlohe den 15de October meldes, at Generalmajor Prugalack har lykkelig udført en ham anbefalet Expedition mod Rimnick i Wallachiet, slaget den der værende Fiende paa Flugt, nedsablet 120 af samme, taget 53 fangne, og erobret, foruden endeel Ammunitions vogne, en stor og 5 mindre Kanoner.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Wien, den 17de October. Hs. Majestæt Keiseren har i Henseende til Krigsanliggendernes nærværende fordeelagtige Forfatning overhovedet, hvilken ved Belgrads Jndtagelse endnu anseelig er bleven forbedret, besluttet, at eftergive Krigstyren for Aaret 1790.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Her gaaer det Rygte, at Feldtmarskal Landon har strax efter at Garnisonen var afmarcheret, overdraget Feldtmarskallientenant, Grev Brown, Jnterims Commandoen i Belgrad, og er med et udvalgt Corps brækket op til Semendria eller Orsovn, for at giøre den virksomste Brug af Tyrkernes nærværende yderste Svaghed. - Storvisiren skal fortsætte Flugten. med Levningerne af sin slagne Hovedarmee, og endnu ikke have fattet nogen Beslutning, om han vil vælge Nisse, Bid din eller vel og Adrianovel til Tilflugtsted. - J Constantivel er det under Dødsstraf forbudet, at tale offentlig om Krig eller Fred. Allerede for 2 Dage siden har det Rygte gaaer her, at Bender var ved Capitulation faldet i Russernes Han der. Russerne synes at ville forfølge deres Seier i Bessarabien, for i Forening med Prindsen af Coburg at giøre sig til Mestere af Wallachiet.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Thorn, den 17de October. Reisende, som ere ankomne fra Bromberg, medbringe den Efterretning, at der sammesteds var kommet Ordre fra Berlin, at opkiøbe i Hast Heste, og at holde Tropperne, marchfærdige. Dette skal være saameget uformodentligere, da alle der i Egnen paa Feldtetat værende og ved Grændserne. staaende Tropper, allerede for 2 Uger siden vare rykte i Vinterqvarteer.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Paris, den 19de October. Uagtet at Hertugen af Orleans var forsynet med et Reisepas fra Nationalforsamlingen, Borger=Repræsentanterne og Ministerium, saa er han dog den 15de hujus bleven anholdt i Boulogne sur Mer, hvor Folket ikke vilde tillade ham at gaae ombord paa Paketbaaden af den Aarsag : at da han var Nationens eneste Støtte, saa kunde man ikke lade ham relse udaf Landet." En fra Boulogne hertil ankommen Courer har igien bragt Borger=Repræsentanterne deres Paa tilbage, og disse have allene bevidnet at Passet var rigtigt, uden i mindste Maade at tale om den fortrinlige Agtelse, som med Rette tilkommer Hertugen; dog er han allerede igjen sat i Frihed. Den egentlige Hensigt af hans Reise skal have været de Brabantske Anliggender og en nye Jndretning, som Keiseren, skal have besluttet med sine Nederlande.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Af en Skrivelse fra Paris, den 19de October. Dersom vore Uroligheder i Begyndelsen syntes at indeholde gode Lærdomme og Vink for mange Staters Regieringer, saa blive nu disse selvsamme Urveligheder fornemmelig lærerige for Undersaatterne. De maae lære enhver af Folket, at det er en stor Ulykke, at ville hielpe sig selv; at den Elan dighed og Jammer, som flyder af den borgerlige Ordens For størrelse, er ganske uoverskuelig : at en seilfuld Constitution er bedre end slet ingen, og at Elændigheden blant alle Stænder i Frankrige er ubeskrivelig. Adelen er gandske ruineret og den største Deel reist ud af Landet. I hele Paris seer mannu, imod Fortiden at regne, saa eller ingen Eqvipaaer mere. Orrighedspersonerne, som tildeels vare de værdigste Mænd, have maattet udstaae allehaande Mishandlinger, ja endog en forfærdelig Død, og de, som ere forblevne i deres Embeder. eller som man har beskikket i bines Sted, have ikke Mod no til at administrere Justitien paa en upartisk Maade, saalænge, enhver ondskabsfuld Skielm, som de vilde behandle efter Fortieneste, kan under et eller andet Paaskud bielpe dem paa Lantevalen. Borgerstanden, som fornemmelige maae leve afde Rige og Fornemme, er brødløe. Folkemængden aftage hver Dag i var Stad, og Røvere og Pøbel indtage de tomme Boliger. Kort, var Elændighed er ubeskrivelig. OgsBønden har Udt meget. Under Paaskud af den en værende Jaatfrihed have Røvere og Misfornøiede ødelagt Markerne Paa mange Landeveie seer man hele Rækker af ophængte Oprørere. Men det, som fornemmelig vil trykke Bønden, en at han og alle Jordegodstierne i Almindelighed see nu den største Byrde at hvile paa sig. De have selv hiulpet til at øde laage Aceiser og Toldstæderne, der egentlig vare Tvangsmidlet for Fremmede og Jndvaanerne i Stæderne til at bidrage deres til Statens Udgivter ; men nu hviler alt paa dem.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
London, den 20de October. Rygtet om Hertugen af Orleans Ankomst hertil i Da blev i Begyndelsen ikke synderlig troet; dog seer man nu, og samme var grundet, og skulde være bleven opfyldt, dersom ikke en uventet Degivenhed havde hindret samme. Efterretninger fra Boulogne af 16de hujus melde følgende : "Hertugen af Orleanel kom hertil i Dag fra Paris og vilde strax gaa ombord paa et Stil til Engeland. Hans Pas var underskrevet af Kongen, Nationalforsamlingens Præsident og Marquis de la Fasette, og hans Egenage var allerede sendt ombord paa en Paketbaad, da en Mængde Qvinder af den ringere Folkeclasse bragte alt i Land igien op til Hotellet, og raabte, at de umuelig kunde tillade, at deres naadige Hertuforlod Frankrige paa en Tid, da man saa høilig behøvede ham. 300 Mand af Stadens Militie bevogte nu Hotellet, hvor Hertugen opholder sig. Borgerskabet i Boulogne har sendt en Coureer til Nationalforsamlingen for at spørge om hvorledes man i disse Omstændigheder skulde forholde sig. Det siges, at man her i Boulogne er underhaanden bleven anmedet om at handle saaledes. - Hertugens Børn have allerede for længe siden opholdt sig i Dieppe, og et Fartøi lagt færdte en heel Maaned, for at bringe dem til Engeland. Det formodentlig ogsaa blevne anholdte, dersom de ikke have forladt Doulogne forinden denne Tildragelse. (Men denne Efterretning modsiges fra Paris, og det forsikres, at Hertugens Børn virkelig befinde sig sammesteds.) Jmidlertid des her denne Omstændighed med Hertugen for meget brænsalig; dog vil formodentlig der hemmelighedsfulde herinde faa Dage blive nærmere oplyst. Han skal hos mange Paasere have gjort sig saa mistænkt, at Kongen selv har raadet ha Reisen til Engeland. Forinden hans Afreise fra Paris til stillede han Nationalforsamlingen 2 1/2 Millioner Livres. den fierde Deel af hans aarlige Jndkomme, hvorfor Hr. R. ster takkede ham offentlig i Kongens Navn. (Vore Esten, ninger fra Paris tale intet herom. J vore Tidender sige: at han var reist i et hemmeligt Ærende fra Kongen af Fran rige til vor Regiering. - Hr. Calonne er reist herfra Brussel, hvor der holdes en Sammenkomst af endeel Frank Aristokrater. - Da Nationalforsamlingen har afskaffet: genskes Konge, saa vil vor Konge herefter blive den meste, der fører den første Titel.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Warskan, den 21de October. Efter Breve, som i Dag ere indløbne fra Ukraine, vil han sammestæds allerede have den Efterretning, at Tyrkerne. de mistet Jemailow. - Russerne have og indtaget Palka, hvorved Bender er bleven sat i stor Fare.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Amsterdam, den 24de October. Sov Batailloner Preussere, 3 Batailloner Psatzere og i Batailloner Münsterske Tropper marcher til Lüttich. VoreGrændsetropper have og faaet Ordre, at holde et vaaget Øiemed Brabandterne. De komme i store Hobe, og føre Musition med sig.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Nederrhein, den 24de October. Den 10de hujus have Gesandterne fra de tre Directeurer, ver den Neder heinske og Vestphalske Kreds undertegnet til Aachen den Formaningsskrivelse, ved hvilker Staden Lüttich, følge Befalingen fra Kammerretten i Wahlar, beordres inden 8 Dage, efter sammes Erholdelse, at indsætte igien det forrige Magistratspersoner. For at give denne Befaling, i Vægringsfald, det behørige Eftertryk, har Hs. Majestæt, Kongen af Preussen, som Hertug af Cleve og Indlich, og med skrivende Kredsfyrste, sende Ordre til Gouverneuren i Wel. General von Schlieffen, at marchere til det Lüttichskeved et anseeligt Troppecorps, som man angiver for 9 Batailner. - Man forsikrer disuden, at alle Preussiske Regi henter i Westphalen have faaet Ordre, at brække ufortøvet, sen, og at de Magdeburgske Regimenter ligeledes maae holde sig marchfærdige.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Coln, den 26de October. J var Franske Tidende meldes fra Brüssel, under 20de huus, at man sammesteds har opdaget et Mytterie, ved hvilket adskillige Personer paa en og samme Time, skulle ha et mister Livet, saasom man har villet sprenge 30 Huse i Luffiin ; og at mange ere blevne satte i Arrest, hos hvilke man der sundet Patroner med 3 Kugler i. Dienden er en meget bekiendt Herre tilligemed hans Secretair bleven arresteret.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Blandt de Arresterte nævner man og Jngenieur Flico, der, forvedelst de hos ham sundne Papirer er bleven bragt til Wien. hauet er ligeledes sat fast. Regieringen, som er bleven et til at bruge Strenghed, har i denne Henseende udgivet skarp Forordning. Opdageren af denne Sammenrottelse, de hvilken alle Lemmer af Regieringen og Rentekammeret: skulde blevet ombragt, har faaet 15000 Gylden i Belønning, gen aarlig Pension.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Kiøbenhavn, den 2den November. Høieste Rets paadømte Sager: No. 212. Procurator Rasmus Lange efter Kongelig Befaling, c. General=Audievar Christian Kallager. No. 250. Dito, c. Robert Frænk. No. 216. Hans Ulrich Passevant som Fuldmægtig for Hadelsdet Passevant de Candalle Bertrand & Compagnie i Gene et med Jran Daptiske Corgels i Antverpen, c. Conferentstilderne Fabritius de Tengnagel og Nyberg, samt Etatstilderne de Conninck og Reiersen som Directeurer for en til Ostindien gjort Expedition med Skibet Enigheden m. sk. No. 12. Jomfrue Charlotta Maria v. Halem paa egne og hendes Huusmand Søren Pedersens Vegne, c. Etatsraad og Landsdommer Hans Koefoed. No. 118. Dito, c. Weistrup Byemænd og Ladefogden Hans Nielsen. No. 119. Dito, c. Rasmus Rasmussen m. fl. Gaardmænd af Weistrup Bye. No. 17. Gregers Andersen, c. Kammerherre Holger Schested eller den anbefalede Actor, General-Fiscal Skibsted. No. 125. Amtsforvalter Peter Halck, c. Ernst, Christopher Baron von Holck. No. 98. Andreas Halvorsen, c. Bodil Nielsdatter.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Fra Stadens Raadstue er den 31te October d. A. bekiendtgjort: "At det allernaadigst har behaget Hs. Kongel. Majestæt, ved Rescript til Magistraten af 30te i denne Maaned at bevilge, at Brygger=Lauger, i Betragtning af Byggets vedvarende høie Priis, maae fremdeles indtil næstkommende. Januarii Maaneds Udgang nyde den ved Rescriptet af 16de Januarii dette Aar til denne Maaneds Udgang tilstaaede, Forhøielse af 2 Mark per Tønde af 14 Marks Øllet, saa at samme i den Tid maae betales med 16 Mark for Tønden, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres, og advares derhos samtlige Vertshuusholdere og Oltappere her i Staden, at de ligesom hidtil, i den Tid denne Forhøielse vedvarer, i Henseende til Øllets Udsalg i smaa Maal, holde sig Placaten af 6te Decbr. 1771 efterrettelig, og i Følge deraf ei tage meere for en Kande af bemeldte 4 Dalers Øl, end 4 1/2 Stilling, og for en Por 2 1/2 s.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Fra samme Sted er den 2den November d. A. ligeledes bekiendtgjort: "At det allernaadigst har behaget Hs. Kongel. Majestæt, ved Reserspt til Magistraten af 30te October sidste leden at bevilge, at den sædvanlige Slagtetid fra medio October til medium November, udi hvilken Beboerne paa Stadens Grund uden Portene have Frihed at slagte og sælge Kiød, til alle og enhver, maae, i Hensigt til det Ophold, som i Slagte Qvægs Tilførsel fra Provindserne hidtil ved Mod vinder forvoldt, for dette Aar, til Lettelse for Jndvaanerne, forlænges til indeværende November Maaneds Udgang, samt at der i denne forlængede Tid maae forholdes med Consumtionen af slagtet Qvæg saaledes, som ellers i Slagtetiden sædvanligt er. Den Tiid, i hvilken det efter Placaten af 4 Maji d. A. var Hyrekudskene tilladt at tage 2 Skilling mere for hver Tour, end bestemt ved Taxten af 14 September 1767, er tilbagelagt; Og da dog endeel af Hørekudskene skal understaae sig at fordre ermeldte 2 Skill. d., vorder herved bekiendtgjort, at den, som beviislig kan angive paa Politiekammeret, at en Hyrekudsk har fordret eller taget mere end tilladt, kan vente at faae en passende Douceur. Politiekammeret i Kiøbenhavn den 2 Nov. 1789. Flindt, Politiemmester.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
J Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning ere end videre følgende høie Gevinster udkomne, nemlig : No. 13179, 50 Rdlr. udi Hr. Borgemester Weiners Collection i Bergen; No. 12524, 50 Rd. udi Hr. Klitings Coll. i Tronhiem; No. 19345, 200 Rd. udi Hr. Controlleur Collins Coll. her i Staden; Nr. 15565, 100 Rd. udi Hr. Byeforged Borcks Coll. i Ringkiøbing; Nr. 1413, 100 Rd. udi Mad. Romses Coll. i Holmestrand; Nr. 9329, 100 Rd., udi Hr. Weiners Coll. i Bergen; Nr. 7477, Frilod og Præmie 50 Rd. udi Mad. Langs Coll. i Tøndern; No. 16348, 1000 Rd. udi Hr. Borups Coll. her i Staden ; No. 14837, Frilod og Præmie 50 Rd. udi sammes Coll.; No. 15889, 50 Rd. udi Hr. Petersens Coll. i Altona; No. 17156, 50 Rd. udi Hr. Raadmand Stabelle Coll. i Randers; No. 11633, 1000 Rd. udi Hr. Regimentsqvarteermester Lunds Coll. her i Staden; Nr. 1972, 50 Rd. udi Hr. Lorenzens Coll. her i Staden; No. 17459, 50 Rd. udi Hr. J. F. Erdmanns Coll. i Heiligenhavn ; No. 6263, 500 Rd. udi Hr. Kammerraad Nergers Coll. i Nykiøbing; No. 4008, 100 Rd. udi Hr. Advocat Pavoliskes Coll. i Husum No. 6103, 200 Rd. udi Hr. v. Mehrens Coll. her i Staden; Nr. 4889, 50 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møller: Coll. ibidem; Nr. 3969, 50 Rd. udi Hr. Nielsens Coll. Hadersleb; No. 10014, 1000 Rd. udi Hr. Controlleur Møllers Coll. i Steege; No. 13022, 50 Rd. udi Hr. Baadhs Coll. ber i Staden; No. 8499, 1000 Rd. udi Hr. Postmester Juhls Coll. 1 Frederichstad; No. 284, 500 Rd. udi Hr. Jnsp. Baumgartens Coll. her i Staden ; Nr. 2402. 50 Rd. udi Hr. Holms Coll. i Bragnæs. (Continuationen følger)
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Ved Tal=Lotteriets 461 Trækning i Altona udkom: No. 29, 17, 49. 39, 57.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Vacancer, Sognekaldet til Thisted og Tilsted i Aalborg Stift, 950 Rdlr.; hvoraf svares 400 Rdlr. Pension tilden forrige Sognepræst. Sognekaldet til Døre Qvinesdal Christiansands Stift, 300 Rdlr. Byefoged-Embedet i Thisted, samt Herredsfoged-Embedet i Hillerslev Hundborg Herreder i Aalborg Stift, 136 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Barom. Therm. Vinden. 26 October. 128. 9. 5. 81 Varme. S. O. 9. - - S. O. - - O. S. O. 29 28. 3. 3. 84 - - S. V. 30 - - 28. S. S. 71 - - V. 3. - - 28. S. 2. 5 - - O. N. O. 1 Novembr. 128 4 7. 5 - - N. V. Fra den 24de til 31te October ere her i Staden copuler31 Par, fødte Drenge 31, Piger 21, tilsammen 52 døde Mænd 24, Qvinder 11, Drenge 10, Piger 15 tilsammen 60; ere altsaa 8 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2 Brystsyge 5, Durchløb 2, Feber 1, Forraadnelsesseder 1. Gicht 2, Hastig Død 1, Hidsig Feber 1, Hævelse 1, Jnflammation 3, Kopper 12, Slag 7, Sprinter 1, Tænder 2, Tærende Syge 9, Uangivne Svagheder 8, Vartersot 2.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Vexel=Cours, den 31te October. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 86 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 25 1/2 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 150 1/2. 14 Dages Sigt 151 1 Dito i Courant 2 Maan. Det 146 14 Dages Sigt 147. 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 1581. 14 Dages Sigt 159.
Berlingske Tidende, 1789-11-02
Rendsborgen Commissione, den 15de Octobr. 1789. von Behr, von Torckos, von Brockes, Second=Major, Capitain Auditeur ved samme Regi ved det Holsteenske Jnfanterie. ment og Actuarius Com Regiment. missionis paa Hr. Confe. rentsraad og General=Aucditeur von Bornemanns Vegne. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oladenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Frue Else Maria Schiøth, forrige Justitiarius i Kiøbenhavns . Høie og Stads=Ret, afg. Conferents=Raad Oluf kundsBangs Efterleverske af Vores Kongel. Residen Stad Kiøbenhavn, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning, og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama lub pæna præclum & perpetui silentii, maae med Aar og Dags Varsel, udi Adresse=Contoirets Efterretninger, de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de ergange efter hinanden, indkalde alle dem 4 som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte hendes afg. Mand, hvad enten samme maatte reise sig fra hans havte Embeder, Commissioner, eller andre Henseender, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for bemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Reden Stad Kiøbenhavn, den 16de October 1789. under Vort Signet. Efter Hans Kongel. Males allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 19de October 1789. C. Schifter.