JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Den almindeligt elskede Olding Knud Henneberg, residerende Capellan ved Budolphi Kirke i Aalborg, er, efter 3 Ugers Sygeleie den 2den Dennes blideligen hensovet. Han var født 1756 i Odense, deponerede 1774 der fra Skolen, blev 1785 Capellan pro persona ved Budolphi Kirke, og 1799 residerende Capellan. J 47 Aar tjente han altsaa denne ene Kirke. Som lærd og utrættelig Grandsker og Videnskabsmand, holdt han stedse Skridt med Tiden; og stedse var hans Færd kronet med sand Beskedenhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Fra Pressen er udkommet: "Veklage over Raketskriveren Mathias Winther, Dediceret til hans mange Venner og Velyndere." Endvidere: Riimbrev i Anledning af det splinternye Hesteracerie i det gandske Rige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Den 29de Septbr. begav Deres Majestæter, Sig fra Frederiksberg Slot til Allerhøistsammes Vinter-Residents i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Forleden Dag blev Sagen mellem Pastor Vis by og Mag. Lindberg optagen til Doms af Hof- og Stadsretten. Medens denne Proces faa ledes synes at være sin Ende nær, har Magisteren faaet en ny. Det var nemlig ham (see Avisen No. 153) som havde tilladt sig at indføre adskillige Fornærmelser mod Pastor Visby i den Protocol som af Rødemesteren præsenteres Stadens Jndvaanere, for deri at tegne, hvad Enhver i vil yde i Præste-Degne- og Klokkerpenge. Efter a. at Protokollen var retourneret, blev den af Magistraten indsendt til det kgl. danske Cancellie, som nu har befalet Sag anlagt mod Magisteren for hans Forhold med at indføre slige Ting i en til offentligt Brug lovligen authoriseret Protokok, og beordret Landsoverrets samt Hof- og Stadsretsprocurator Bentzen til at føre en som Actor Den 8de f. M. bruknede en Dreng, 2 1/2 Aar gl., i en Skudtørvgrav ved Lemb By i Vensyssel. Nogle Dage for faldt en Pige, i Tryds By, ligeledes i Vensyssel, i en Brønd og knuste sit Ansigt mod Stenene i Brønden, derved, at Gyngen brast istykker, da hun vilde hidse Vandspanden ned.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Lieutenant Lind af Søe-Etaten er udnævnt til Gouverneur for vore besiddelser paa Guinea Kysten. Med det første afgaaer han til denne Post, som han allerede tidligere med megen Udmærkelse har beklædt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
En ung Mosait indfandt sig nylig hos sin Troesforvandte Vexeleer Joseph Nehemias i Altona, og fik af ham (da det just var en Søndag) udbetalt den paa en foreviist Lotterieseddel vundne Gevinst, 15,000 Mk. Da Nehemias, Dagen efter præsententerede General-Lotto-Contoiret Sedlen, befandtes den at være falsk. Bedrageren, der imidlertid var gaaet tilsøes, fandt han ikke. (Ah. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Kjøbenhavns Børs den 2den Octbr. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 213. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 151 1/2 a 152. Rbd. Sal. Svenske Sedl. pr. Rdl. Rigsg. 44 1/4 a 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. R.) 90 1/2 Rbdlr. Sedler. (84 1/2 a 85 i Bco.). Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 102 Rbd. rede Sølv. Dito dito 107 1/2 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Døde. Kjøbenhavn: Afskediget Lieutenant Peder Fæster; Magdalene S. C. Buchhorn, fød Flemming, 43 Aar; Handelsfuldmægtig Henrich Emil Seydler, 32 Aar; Musiklærer Andr. Bagger, 38 Aar; Margrethe Lorenze, Beha, fød Lund, 55, Opsynsmand ved Bombebøssens Fribolig, Christian Hansen, 43. Jncassatoren ved det kongel. octroyerede Brandassurance=Compagnie; Ulrich Chr. Henry Francis Lund, 10 Maaneder. Horsens, Frøken Bety Flindt. Kølholt pr Veile. Juliane Wilhelmine Schjødt. Aalborg, Kjøbmand og Sennepsfabriqueur Thomas Sødring, 68. Nørresundby. Brændeviinsbrænder Chr. Jonasen, 48 Aar. Randers Søren Winkel Køster, 4 Uger. Tranekjær: Chrengaard Ludomilie Melosine sal. Fabricius, fød v. Mutio, 70 Aar. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
I Gaar bragtes de jordiske Levninger af Ho Cancellieraad By= og Herredsskriver Toft til hvilEn talrig Skare af Byens Embedsmænd, Bor tre og endeel Bønder fra Omegnen havde ind kundet sig, for at ledsage den salig Afdøde til sidste Hvilested. Efterat Sørgeskaren var forsamlet, holdt Hr. Pastor Schinnerup fra Ræk en Tale over de Ord af Esaias: "Den skal gaa ind til Fred, som vandrede med Gud. Byen Procuratores og eligerede Borgere udbare Liget fra Sørgehuset, og ved Ankomsten til Kirken modtog de igjen samme. Hvorpaa Hs. HøiærværdigheHr. Provst Hertel holdt en Tale, hvori har viste den Afdødes Fortjenester, som Menneske og Embedsmand. Fra Kirken blev den Hensovede baaret til Graven af Byens Embedsmænd, der selv uopfordrede viste den Afdøde denne sidste Ære. ikke allene den Afdødes efterladte Enke og 2de Børn fælde Taarer over den for tidlig Hedenfarne; men Mange - hvis Hielper og Trøster han var i Nøden sørge ved hans Baare! Velvillig og redebon var han - uden alt Vederlag - den Fattiges og Forladtes Raadgiver, og det vil altid blive en skjøn Mindeblomst paa hans Grav, hvad man ofte hører yttre blandt Høie og Lave, i Anlidning af hans Død: " at Byen vil længe savne ham,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 25de October førstkommende og følgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 10, bliver, ifølge Eierens Herr Proprietair, Landvæsenskommissair Nyeborgs Begjæring, foretaget offentlig Auction paa Nørhaaegaard, over Jnden og Udenders besætning og Bohave, hvoriblandt en betydelig Deel fine og grove Sengeklæder, Sengesteder med og uden Omhæng, Schatoller Dragkister, en Kanoper, Stole, Borde, Bænke, Speile, et ottedags Stueuhr, en bilægger Kakkelovn, en stor Deel Gangklæder og Reisetøi, et Barometer, samt Kar, Ballier, Spande, Øltønder og Ankere, Jerngryder, Steentøi, Melkebøtter, en Kornharpe, noget nye Stangjern og nogle foraarsbærende Køer med meget mere. - Lysthavende indbydes. Thisted den 6te October 1832. Lützhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
At Vinterposttouren tager sin Begyndelse herfra Contoiret Onsdagen den 14de Dennes, bliver herved efter höie Ordre, bekjendtgjort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Herefter vil Posten ankomme : Onsdag og Löverdag Morgen, og afgaae Onsdag Aften Klokken 6 og Söndag Formiddag Klokken 10.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Den af den høi Kongelige Generalpost Direction bestemte Indleveringstid er: For löse Breve: Onsdag Eftermiddag fra Klokken 12 til 4. Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9 samt SöndaMorgen fra Klokken 7 til 8, og For Pakkepostsager, som kunde afsendes med Brevposten i de Ugen. den maanedlige Pakkepost, ikke afgaaer : Löverdag Eftermiddag fra Klokken. 5 til 5.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Den maanedlige Pakkepost afgaaer under samme Tid den 2den Torsdag i hver Maaned, for förste Gang den 8de November. Indlevering dertil er bestemt, Onsdagen förend den 2den Torsdag i hver Maaned fra Klokken 9 Formiddag til Klokken 4 Eftermiddag. Thisted Postcontoir den 6te Octbr. 1832. O. Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Et Par ovale Stangbriller med Sølvstænger er for nogen Tid siden tabt. Eieren tilbyder Brillernes Værdie, 1 Rbd., i Findeløn, naar samme leveres paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
At jeg Undertegnede atter er sorteret med Dameskoe, har jeg den Ære at bekjendtgjøre. W. Wærner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Af Undertegnede sælges Kaaber Grube= og Haand=Kiedeler for 3 Mk. Cour. eller 5 Rbmk. pr. Pund, og om forlanges, gives 1 Aars Credit paa det halve af Kjøbesummen. C. N. Smidt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Hvor tvende Grøvtegravere i dette Efteraar kan faae Arbeide, anviser Redactionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
No. 1832. No. 97. IISTil Kongelig allernaadigst privilegerede. Arvsov og Malissinavidende, eller Den nord cimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Søndagen den 14de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Politiske Efterretninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Udsigt til Krig. Allgemeine Zeitung melder fra Wien under 29de Septbr.: Paa vor Børs herskede idag stor Bestyrtelse og de offentlige Fonds faldt, da der ere indløbne ugunstige Efterretninger om de belgiske Anliggender; man frygter for et formeligt Brud mellem de paagjældende Magter, hvori Engeland og Frankerig denne Gang ville tage en activ Deel; Fiendtlig hedernes Udbrud ansees virkelig ogsaa hine Egne for uundgaaelig; thi begge Partiers Jnteresse ere hinanden diametral modsatte, og ved den Lidenskabelighed der vises fra begge Sider, kan man neppe tænke sig at noget Partie vil give efter; Cabinettet i Brussel vil i Særdeleshed ingen Convention indgaae, som ville inddrømme Modpartiet alle Fordele, og Derimod foraarsage Belgien al mulig Skade. Man er her fattet paa det Værdste, men haaber at Krigen dog ikke vil udstrække sig over Belgiens og Hollands Grændser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Londonner-Cabinettet viser sig meget utaalmodigt, og med megen Bestemthed fordrer Conferntsprotocollernes Opfyldelse. Fra Haag meldes under 11te Octbr.: Den franske Gesandt Hertugen af Dalmatiens Afreise herfra, skal være ifølge en ansøgt Permission; imidlertid paastaaer man med Bestemthed, at Gesandten den 27de Septb. ganske uventet skal have faaet befaling til at afreise herfra den 29de f. M. og at tillige vores Hof er bleven tilkjendegivet af det franske Cabinet at den meddeelte Orlov blot var en Formalitet, da man under Tingenes nærværende Stilling, ikke kunne lade nogen diplomatorisk Agent, der beklædte en Ministers Post, forblive ved Hoffet i Haag. - Fra London meldes under 5te October med Hensyn til de belgiske Anliggender, at Secretairen ved det preussiske Gesandtskab var for nylig afreist med vigtige Depescher til Berlin, og man har Aarsag til at troe, at Conferentsen intet videre Skridt vil foretage i de belgiske Anliggender, for den preussiske Regjerings Svar er indløbet; vi kunne desuden med Grund formode, at Rusland, Preussen og Østerrig ikke ville bifalde Anvendelse af Magt eller Tvang. Hvad Tvangsmidlerne angaae, da skulle de protesterende Magter paastaae, at Tilbageholdelse af Penge i Udbetalinger og Anvendelse af positiv Magt, med Hensyn til Kongen af Holland. ville være af samme Betydning. - Blader Times siger, i Henseende til Holland, at den bollandske Regjering hidindtil bestandig har handlet, som om der aldeles ingen belgisk Stat og ingen Kong Leopold gaves i Verden; den har vægret sig for at rømme Antverpen, førend Belgien blev paatvungen en Fredstractat, efter Forslaget dertil, skulle Scheldefloden blive saagodt som spærret for Belgierne; hvilket bevægede Conferentsen til intet umiddelbart Svar derpaa at meddele. Conferentsen forsøgte nu det eneste Middel der yar tilbage: at bringe en Privat-Overeenskomst istand imellem begge Partier, og forsøgte derfor at bevæge Belgierne til at erlægge en Skibstold paa Schelden, dette ud virkedes og Lord Palmerstone underrettede nu den hollandske Regjering Regjering derom; men denne vægrede sig for indgaae nogetsomhelst Forliig. Saa langt er Conferentsen kommen med alle dens Beslutninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Portugal. Med Linieskibet "Nautilus vare Efterretninger ankomne fra Oporto, som naae til den 26de September. J flere Dag havde der intet ordentlig Angreb fundet Sted af Miguellisterne, og Kanonaden var gandske ophørt; imidlertid holdt de dog endnu Villa Nova besat. Aarsagen til den indtraadte Stilstand, skal være Mangel paa calibermæssige Kugler, da Miguellisternes vare for smaae og gjorde ingen Virkning; de vente imidlertid daglig ny Tilførsel og ville da foretage et nyt Angreb paa Oporto, dog har Don Pedro havt stor Fordeel af denne Opsættelse. Skibet Britomart" er den 23de September ankommen til Oporto med et stort Forraad af Vaaben og Krigsfornødenhe. der af alle Slags. Talrige Desertioner ere ogsaa begyndte blandt Miguellisterne, iblandt Andet var et lille Corps Cavallerie gaaet over til Don Pedro, som just har det fornødent; og de have udsagt, at hele Regimentet venter kun paa Leilighed til at gjøre det samme. Et Brev siger at 2 Engelændere havde begivet sig fra Oportetil det miguellistiske Hovedqvarteer, for at gjøre Forestilling mod den bestandige Beskydning af Staden, som ikke kunde lede til noget Resultat, og hvorved dog den Eiendom, som Engelænderne besadde, leed meget. Den miguellistiske Genetal, St. Martha, modtog dem meget venskalig, og lovede at skaane at engelsk Eiendom, saameget som muligt; men truede med at ville aldeeles ødelægge Staden inden 4 Dage, men de 4 Dage henløb imidlertid, uden at noget skeede. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Breve ere ogsaa ankomne fra Lissabon under 24de September, ifølge hvilke Don Miguels Eskadre var seet 100 Mile nordvestlig for Cap St. Vincent, forfulgt af Admiral Sartorius; 4 af Dor Pedros Skibe bloquere endnu Tajoen. En portugisisk Skonnert, "Caroline, med en Ladning Sukker og Caffe, af 8,000 Pund Sterlings Værdie, var opbragt af den constitutionelle Krigs skonnert Graciosa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Engeland. Paa Øen St. Mauritius have Colonisterne sat sig paa Bagbenene, og ville tvinge Gouverneuren Sir Colville til at bortvise den fra Regjeringen til Øen oversendte Generalprocureur Jeremie, der har gjort sig bekjendt ved Udgivelsen af et Skrift mod Slavehandelen. Gouverneuren torde imidlertidikke nægte at modtage Regjeringens Afsending, og Hr. Jeremie, landede under Bedækning af Tropper og Pøbelens Piben; men da strax derpaa alle Boutiker bleve lukkede og alt Arbeide paa Sukkerplantagerne ophørte, saa blev der intet andet tilbage for Gouveuren, end at sende Generalprocureuren tilbagetil Engeland. - Med Krigskibet Candos har man Efterretninger fra Buenos=Ayres af 15de Juli, efter hvilke der er udbrudt en ny Revolution i Banda-Oriental, og Præsidenten der, DouFructuoso Ribeira, er pludselig bleven overfaldet i sit Hovedqvarteer af sine egne Soldater, som afvæbnede og skjød efter ham, saa at det var med Nød og Reppe at han slag derfra med Livet. Don Lavalejo er udnævnt til Overbefalingshaver i Ribeiras Sted. Fra Chili skrives der at Juvelerne til Solens Tempel, som ved Landets Erobring af Spanierne blev skjult af de Jndfødte skulle i Nærheden af Corra de Pasco være opdagede, deres Værd anslaaes til 180,000,000 Dollars. - Efterretninger fra Paris melde at man hvert Øieblik ventede at et nyt Ministeriunder ville blive udnævnt under Hertugen af Soults Præstdium. (H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Blandinger. J Hamburg vare den 5te Octbr. Kornpriserne yderst slaue, dansk Byg stod ikke engang noteret, og dansk Havre noteredes kun til 25 a 30 Rdr. Cour. pr. Læst, og Priserne paa alle Kornsorter vedbleve at falde; den ugentlige Gjennemsnitspriis paa Byg stod i London noteret til 34 shill. 2 d. pr. Quarter, Told 12 shill. 4d., og paa Havre Gjennemsnitspriis 19 sh. 9 d., Told 16 shill. 9 d.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Sir Walter Scott er ikke meere, men er død den 21de Septbr. i Abbotsford, han var fød den 15de Aug. 1771, og døde i sin Alders 62de Aar. Der meldes fra Wien, at i Neapel vare Uroligheder udbrudte, som dog strax bleve undertrykkede; Oprørernes Plan var at indføre Constitutionen fra 1821. Flere Arresteringer have fundet Sted. For en Munk Angels PelussosPaagribelse udloves en Douceur af 400 Ducatos, da denne Munk skal være Ophavsmanden for de oprørske Bevægelser, der nylig have fundet Sted ved Nola. (H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Under Høstmaneuvrene ved Berlin, som nu ere sendte, tildrog sig flere Ulykkestilfælde. Saaledes brak Commandeuren for et Uhlanregiment, Oberst 3 p. Wedel, ved et Fald med Hesten, sit ene Been.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Da Kronprindsessen just befandt sig i Nærheden, steeg hun ind i Fyrstinde v. Liegniz Vogn, og overlod sin egen til at transportere den saarede Oberst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
J Hannover fandt den 18de Sept. et Opfløb Sted hos en Bager, hvor man slog Vinduerne ind, indtil Militairet kom og drev Pøbelen fra hinanden. Carl X. vilde først have steget iland i Hamborg; men Senatet sendte ham et Par PolitiOfficianter imøde, med Anmodning om at fritage Staden for sit Besøg. Dampskibet, som allerede svar passeret forbi Altona op til Hamborg, saaet derfor pludseligt at vende om igien og gaae til Ankers ved Altona. Udskibningen skeete her saa hurtigt, at de Equipager, Over-Præsidenten havde afsendt for at modtage de høie Gjæster, kom forsildigt. Selv complimenterede Grev Blücher-Altona Carl X. og Prindserne ved Ilandstigningen. Eieren af det reinvillske Hotol, i hvilket de Reisende have taget Qvarteer, er selv en fransk Emigrant. Hertugen af Bordeaux (der reiser som Greve af Chambord) har siden været i Hamborg og taget derværende almindelige Sygehuus, samt Straffe= og Forbedrings-Anstalterne i Øiesyn. Carl X. er en høi, mager Mand, med graat, krøllet Haar; han gaaer endnu meget rask, men noget krumbøiet; Ansigtet, med den bourbonske Næse, er smukt og stedse smilende. Han seer ud, som en Mand paa de 56, endskjøndt han allerede er 75. Hertugen af Bordeaux er meget liden af sin Alder. Hans Ansigt, der en temmelig alvorligt, fattes heller ikke den bourbonske Næse. Den Hr. v. Polignae, som er med i deres Følge, er Exministerens Broder. J de forenede nordamerikanske Stater skal Stemningen være foruroligende paa Grund af en ny Told tarif, der skal bestemmes, og man frygter for en Adskillelse mellem Staterne, hvis Handels-Jnteresse skal i denne henseende være aldeles forskjellig. R. A. Om Heste og Væddeløb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
J Aarhuus Avis læses under Jndsendt, Følgende: "Ligesaavist, som det ikke er min Hensigt, ligesaalidet er det mit Ønske, herved at ville give Anledning til Pennekrig eller Avis feide; men, da jeg, som dansk Mand og Land bruger, har havt Leilighed til at erfare: hvilken udmærket, vedholdende Kraft den ægte gamle danske Hesterace har, saa nærer jeg der Haab, at det kan undskyldes, jeg herved tillader mig at meddele, Almuesmanden i Særdeleshed, Kundskab om det Princip, som jeg agter at følge, og som jeg, efter min Overbeviisning anseer for at være det rigtigste, nemlig: jeg søger, efter min Evne og Leilighed, først og fornemmelig at conservere vor gode ægte ger: danske Hesterace - da vi veed hvad vi har Og dersom Hr. Fischer paa Augustenborg, der, som det synes, er en ivrig Forsvarer af fremmed Hesterace, finder Betænklighed i at afbenytte de mange gode Leiligheder, der gives for ham til at vise os Fuldblods eller Halv blods-Hestens fortrinlig vedholdende Kraft, fremfor den ægte danske HesteRace, deels ved Ridning, deels ved Pløining, ifølge Dhrr. Proprietairer Conradsens og Major Jngversens Propositioner - efr. Randers Amtsavis No. 143 (da det kunde vel være muligt at jeg kan paavise en Mand, som vil lade en Hest spænde for Ploven med Hr. Fischers Mirza, om det endog skulde være en 16 Aars gammel Vallak af ægte dansk Race, som jeg selv har, efter en nærmere bestemmende, fra min Side meget billig Aftale, deels ved Kjørsel, uden svært Læs med Sognefogden i Grested under Kronborg District - vide bemeldte Avis No. 144, og endelig, deels ved Kjørsel med et ordentligt Læs, ifølge Dhrr. Proprietair Lemmings og Hansens Proposition i den Hempelske Avis No. 155. - Hvad bør vi da at troe, naar vi ønske at see en for Fædrenelandet saa almindelig vigtig Sag i sit rette Lys. - Hr. Kammerraad C. Dalgas's Stemme i Aarhuus Stiftstidende No. 144, og den fra Flere practiske Hestekjendere og Landmænd i Nørrejylland." i samme Avis No. 149, meddeelte Anskuelse fortjener efter min Formening megen Opmærksomhed i denne Henseende. Jngenlunde er det min Hensigt, at opvække nogen somhelst Fordom imod Fuld eller Halv-Blods Hesten, da jeg gjerne indrømmer at den i visse Henseender kan have sine gode Egenskaber, men jeg antager, at enkelte Gentlemens Lyst til Vædderidt paa tilredte Heste i een Time eller kortere Tid, og som oftest i Haab om at vinde en langt større Priis end den, Hesten almindeligviis kan beregnes til, ingenlunde kan lede til noget afgjørende Resultat, da der formeentlig, ikke i mindste Henseende bør tages Hensyn til privat Jnteresse, naar man eller har Villie og Evne forenet til at skaffe rigtig Beviis for, hvad der er meest gavnligt for det Almindelige. Christianslund ved Randers i September 1832. L. Ostenfeld.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
No. 162 af Aarh. Av. leverer følgende Jndsendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
Hr. Faber i Frederikshavn har, som man seer, søgt at bevise, at der ingen ægte dansk Hesterace existerer. Mon han ikke ligesaalet kunde documentere, at der ikke gives noget ægte Dannerfolk mere; thi saa kunde man deraf forklare sig den overhaandtagende alt for store Lyst i Danmark til at efterabe Fremmedes baade Ondt og Godt. Jmod det Første vil vore Landsbyer, om ikke alle, saa dog de fleste, sætte ham en Pind, den han vil faae ondt ved at bryde; og til det Sidste trøster han sig vel ikke. Vilde han derimod godtgjøre, at der fødes mange Heste i Danmark, som ikke ere ægte ægte danske, og at der gives mange Mænd i Danmark, som have dette vort fredsalige Land Liv, Sundhed, Føde, Klæde og mange Lykkegaver at takke, uden alligevel at være besjællet af nogen ægte dansk Tænkemaade - saa maaskee han kan være forsynet med tilstrækkelige Argumenter. øvrigt være Hr. Faber, eller Hvem det har været, takket for den heldige og træffende Sammenligning, man har gjort, ved at sætte Heste af den engelske Væddeløbsrace i Ligning med Hr. Dandse directeur Bournonville, og vore gammeldanske Heste med Karle, som kunne bære en Td. Rug til det tredie Loft. Jngen Lignelse vilde bedre kunde lede os paa Spor efter det Rigtige i nærværende Hestestrid. - Paa Horsens Bane, i Forgaars indfandt sig nogle af hine Dandsemestere: Lady Elgin, Erlair og fl. Da Svobet blev trukket af Lady Elgin, og Hs. Høihed kom til Skue i sin Nøgenhed, brast de tilstedes værende Bønder i høi Latter. Een sagde: "Ne haar a D. brække mæ aalle sjet saaen et Dyurnære; den uar æt slem aa sæt i en Skaastjen, te aa røg Flesk aa." Da denne Røgestang havde gjort et Løb, sagde en Anden: "Ja, den løbbe rigtignok lissom en Hjout, hvekket en aasse ligne beier end en Heist; men gid af maat baare faalen i tou Daute aa kjø Maag mæliigst jen du mien, saa skuld a De aa Piin lauden saaen, teen skuld aalle daands mie." – Saaledes tænkte jydske Bønder ved denne Leilighed; og jeg - jeg tænker man kan bedre undvære en Bournonville, end en Karl, som tør tage en Td. Rug paa Nakken, skjønt der er stor Forskiel paa deres Fordringer. Lad Danmark kun prøve paa producere til Salg en 16,000 Dandsemere - monstro ikke vore sædvanlige Hestekjøbere vilde trække paa Skuldrene, og sige: "Nei, neil lader os faae af dem, som kunne arbeide ved grov Føde - Dandsere behøve vi ikke; thi der vil Andet til end Dands, om man skal komme igjennem Verden som ærlig Mand!" - T., den 27de Sept. 1832. R. R.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
I Horsens Avis bekjendtgjøres nu, at der, strax efter Auctionen den 26de September, blev af Proprietair Hoffmann paa Skjærrildgaard buden 100 Specier for den brune HalvblodsHoppe, Lady Elgin, som Hr. Proprietair Conradsen kun vilde give 25 Rbd. for; men selv dette Bud blev ikke antaget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-14
J "Maanedsskrive for Hesteavl og Hestehold gjøres omtrent følgende Yttringer i Anledning af Hr. Proprietair Conradsens bekiendte Udfordring til et Vædderidt fra Hamborg til Altona: Da det umuligt vilde lade sig contro lere, om Vilkaarene paa begge Sider bleve overholdte, om f. Ex. Hesten altid bar den anordnede Vægt og om den ogsaa blev reden hele Veien, saa vilde en saadan Prøve, om den virkeligt blev foretagen, Jngen overbevise. Vilde Hr. Conradsen derimod forandre sit Forslag derhen, at Afstanden imellem Hamborg og Aalborg blev reden paa en af Væddeløbsbanerne, eller paa en vis Distance paa en Landevei, vilde der sikkert ikke være Noget i Veien for, at dette høist interessante Væddemaal blev antaget.