JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
J Anledning af denne Skrivelse bemærkede Amtsraadet, at hverken Ribe eller Tønder Amter ansee noget Stykke af den nævnte Vejlinie for grundforbedret; men at der forøvrigt om Betydningen af en Grundforbedring kunde opstaae samme Strid mellem Amterne, som nu fandt Sted mellem dette Amtsraad og Rentekamret, idet man næmlig ikke kunde tiltrædeRentekamrets Mening om hvad der i dette Tilfælde skal ansees for Grundforbedring. Fremdeles oplystes, det, at Veiens Jndskrænkning til en Brede af 12 Al. var skeet for at lette Arbeidet for de Vedkommende, der ved Hjælp af det fra Grøvterne Opkastede kunde give Veien den fornødne Høide. Arbeidet havde man ikke paatænkt at udføre under en forandret Veiinddeling; men ethvert Sogn skulde istandsætte sit Vei stykke, da en speciel Udskiftning ikke kunde finde Sted. Skulde dette Arbeide ansees som Grundforbedring, maatte de i det nye Regulativ foreslaaede mindre Landeveie norden for Kongeaaen ogsaa ansees for grundforbedrede, hvilket man ikke kunde indrømme. Grundforbedring af det nævnte Veistykke fandt man ikke kunde skee førend Vejlinien fra Tønder til Høyer og videre til Ballum var bestemt, samt om den skulde ansees som mindre Landevei. 24) Fra Grevskabet Schackenborg blev fremlagt et Andragende, hvori androges paa, at Amtet vilde overtage Veien gjennem Alleen udenfor Hovedgaarden til fremtidig Vedligeholdelse som en Deel af Veien mellem Høyer og Tønder. Herpaa fandt Amtsraadet ikke at kunne indlade sig, for det blev afgjort om denne Veistrækning skulde ansees som mindre Landevei. 25) Et Andragende fra Brørup og Lindknud Sogne, om at Eieren af Huulkiær Mølle maatte tilpligtes at vedligeholde Rabatten paa den ved Møllen værende Jorddæmnings østre Side m.v., blev udsat til nærmere Undersøgelse. 26) Samme Sogne androge paa at erholde Understøttelse til Grundforbedring af en Dæmning over Houborg Enge. Denne Begjering fandt Amtsraadet ikke at kunne opfylde, da den paagjeldende Vei ikke er optagen blandt de mindre Landeveie, hvorfor Arbeidet efter Veiforord. § 23 maa udføres som paa en Bivej. 27) Et Andragende fra Beboerne i Roued og Lilleandst, om Tilladelse efter foregaaende Anmældelse for Toldofficianten at maatte passere Toldskjellet ved Lilleandst, blev som en Amtsraadet uvedkommende Sag henviist til vedkommende Kollegium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Da det af denne Undersøgelse i Forening med de af Stiftamtmanden meddeelte Oplysninger saaes, at Fattigskatten i det nævnte Sogn udgjør i Aaret 1842 3 Rbd. 48 s. pr. Td. Hartkorn, medens den i intet andet Sogn har naaet dette Beløb og i de fleste er langt mindre, besluttede Amtsraadet at tilstaae Sogneforstanderskabet en Udbetaling af 200 Rbd. af Amtsfattigkassen, hvorunder tillige indbefattes Erstatning for den Christen Mortensens Kone ydede Understøttelse. II. Pluraliteten i Sogneforstanderskabet for Jerne og Skads Sogne havde erklæret sig utilfreds med den 1 forrige Møde trufne Afgjørelse af Spørgsmaalet om, hvor et Fattighuus skulde opføres, og andraget paa, at Sagen blev forelagt det kongl. danske Kancelli til Afgjørelse; da Amtsraadet ikke fandt sig foranlediget til at forandre sin tidligere afgivne Mening vil Spørgsmaalet blive afgjort af Kollegiet. I. Af Stiftamtmanden blev fremlagt en schematisk Forklaring over samtlige Legater og Fond vedkommende Sognenes Fattigvæsen, med bemærkning, at Legat-Regnskaberne for 1842 og fremdeles vil blive særskilt aflagt istedet for, at de hidtil i de fleste Sogne have været inddragne under det almindelige Fattigvæsen. Disse Regnskaber ville derefter blive underkastede særskilt Revision og Decision af Amtsraadet, der vil have at indsende Beretning herom til Kancelliet; ligeledes er der truffen Foranstaltning til, at Amtsraadet ved hvert Aars Slutning vil blive forelagt en schematisk Jndberetning om Fattigvæsenets skonomiske Tilstand i hver af Amtets Sogne. K. Paa et Andragende fra en Mand i Feuling Sogn, om Understøttelse til hans sindssvage Kone, fandt Amtsraadet ikke at kunne indlade sig, da Manden ikke var under Fattigforsørgelse. L. Et Andragende fra Hjarup og Vandrup Fattigvæsen, om Hjælp i Anledning af en der herskende Epedemi blev fremlagt, og efter Stiftamtmandens Forslag vedtog Amtsraadet, i Henhold til Kancelliskrivelse af 6te December 1828, at tilstaae de af Sygdommen Angrebne Hjælp til de antagne Sygevogtere, hvilken Hjælp skulde udbetales af Repartionsfondet. Sluttelig vedtog Amtsraadet at afholde sit næste Møde den 9. Mai og at opfordre Vedkommende at indsende deres Andragender for Amtsraadet til Stift Trykt i Ribe hos Chr. saa Hyphoff. amtmanden inden Udgangen af Marts Maaned, for derefter at kunne sættes i Cirkulation blandt Medlemmerne. Kontoristen, der fører Forhandlings=Protokollen, og meddeler Afskrifter af samme, tilstod man et Honorar af 40 Rbd., forsaavidt Rentekamret Jntet herimod maatte have at erindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Paa det i Amtsraadets forrige Møde omhandlede Andragende fra Sognefogden og Lægdsmanden i Faaborg Sogn, om, hvorvidt han er pligtig at tage Deel i Opførelsen og Vedligeholdelsen af Hegn om Skolelærerens Have og Jordlod, har Kancelliet under 25. Octbr. f. A. svaret, at det tiltraadte den af Amtsraadet yttrede Formening, ifølge hvilken den omspurgte Fritagelse ikke tilkom nævnte Bestillingsmænd, hvilket Redaktionen efter Vedkommendes Anmodning herved meddeler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Rettelser. Side 4, 1. Sp., 7. Linie, nyttige, læs: vigtige efter 1842 udeladt: ikke. 2. 33. - kunde, læs: ikkun
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Onsdagen den 1. Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Blandinger. Sydaustraliske Blade omtale en nøiere Undersøgelse af en Strækning Land af 90 Miles Længde, 30 Miles Brede, der strækker sig langs den vestlige Bred af Glenely og østlig til Rivoli=Bugten. Biergene Gambier og Schank ere fundne at være udslukte Vulkaner, det sidste med fem Kratere, alle fyldte med rent frisk Vand. Omtrent 10 Mile fra Schank skal være en god Havn, og det hele Land skal have Udseende som en fyrstelig Park.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Staden Pondichery (fransk Besiddelse i Forindien, med Sammes Opland er den 24. Octbr. sidstleden bleven hjemsøgt af nogle Orkanstød, som skulle have anrettet uhyre Skade paa Plantagerne og omblæst over Halvdelen af Kokustræerne. Samme Uveir rasede ogsaa i Madras, hvor blandt Andet 6 store Koffardiskibe gik tilgrunde. Brindisa, en neapolitansk Stad, 45 Miil sydost for Neapel, i en usund Egn ved det adriatiske Hav(i Oldtiden sædvanligt Udgangspunktet for Romernes Samfærdsel med Grækenland og Orienten) skal, ifølge Litterary Gazette, gjenopreises til sin tidligere Vigtighed. Engelske Jngeniører ere til den Ende allerede beskjæftigede med at rense og udvide den engang saa berømte, men i mangfoldige Aar nu kun for Smaaskibe tilgængelige Havn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Den tydske Orlogsflaades første Skib, en Kor vette paa 16 Kanoner, ligger i denne Tid paa Stabelen i Stettin og vil sandsynligviis løbe af endnu i indeværende Aar. Bygmesteren, der hedder Elbertzhagen, har fuldendt sit praktiske Studium paa Værfterne i Amerika, England og Frankrig. Han giver herved tillige endeel unge Mennesker, som have bestemt sig for Faget, Veiledning i Krigskibes Bygning. Med Undtagelse af nogle Kanonbaade, har Preussen ingensinde for ejet noget Krigskib. Hvilke videre Følger og Udviklinger, denne Begyndelse til en tydsk Orlogsflaade, vil have, derom vil Tiden ene kunne give os Oplysning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Digteren Georg Herwegh, hvis Bortviisning fra Preussen og flere til det tydske Forbund hørende Stater i denne Tid har været saa meget omtalt i Bladene, er født i det Würtembergske i Aaret 1816 af simple Borgerfolk, og begyndte sin akademiske Uddannelse paa Universitetet i Tübingen, som han dog allerede igjen forlod i Efteraaret 1836, for, fjernet fra Studenterlivet og uforstyrret af de akademiske Doktriners Jndflydelse, i en større Stad mere efter eget Behag at kunne leve for Videnskaberne, og fornemmelig for Poesien. Han valgte hertil Stuttgart, hvor August Levald dengang opholdt sig og udgav sin meget læste Europa, hvorved den 20-aarige Digter fik en Ansættelse som Medarbeider, og gav saaledes paa dette Tidsskrivts lyriske Arena sin første Debutrolle i den lyriske Poest, uden at abne, at han allerede 5 Aar derefter skulde, som Tydsklands Mestersanger, turde snoe Laurens Krands om sin Tinding. J den værnepligtige Alder maatte Herweglindtræde i würtembergsk Militærtjeneste; men Livet i Kasernen og Kalmasche Tjenesten i Fredstider var den unge Digter saa forhadt, at hans faderlige VenLewald maatte sætte Alt i Bevægelse for at befrie ham derfra, hvilket efter et Par Ugers Forløb ogsaa lykkedes; dog var hans Fritagelse for Rekrut-Tienesten kun interimistisk og han fremdeles at betragte som Soldat. Han hengav sig nu atter til sin forrige literære Virksomhed; men en uventet Episode drev ham hurtig sit høie Maal imode. En paa et Bal imellem ham og en Officeer opstaaet Tvist, der efter militære Begreber maatte ansees som en stor Forseelse fra Herweghs Side og paadrage ham svær Straf, nødte ham, som endnu ikke udtjent Soldat, til – Desersion. Han flygtede til Schweiz, opholdt sig først i Konstanz, men begav sig siden til Zürich, hvor han, ved Venners Hjælp, i Aaret 1841 udgav sine Gedichte eines Lebendigen", hvoraf allerede det femte Oplag nu er under Pressen og har grundfæstet hans Berømmelse som en af de første nu levende Lyrikere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
En Deputation af Stockholms Magistrat og Borgerskab havde d. 18. Jan. Audients hos Kongen af Sverrig, for at indbyde ham til en Fest i Anledning af Hs. Majestæts 25-aarige Regerings-Jubilæum, som indtræffer næstkommende 5. Februar (Dagen efter Carl XIII's Dødsdag). J sit Svar sagde Kongen; "Den 6. Februar 1818, Dagen efter det Tab, som havde truffet Broderrigerne, var den, paa hvilken Stockholms Magistrat og Borgerskab forsikkrede mig om deres urokkelige Troskab og bestyrkede mig i min Beslutning, kun at tænke paa de Forpligtelser, der paaligge mig som Statens højeste Styrer. Jeg troer at jeg fortrinsviis bør vælge denne Aarsdag forat indfinde mig iblandt Eder og bivaane den Mindefest, hvortil Hovedstadens Magistrat og Borgerskab indbyde mig ved Eder, deres Deputerede. Jeg modtager denne Jndbydelse med en god Faders Følelser, som er rørt over sine Børns Hengivenhed, men som formaner dem til ei af den ømme Velvillie, som det ofte skeer, at lade sig forlede til altfor store Bekostninger. Det er Eders Hengivenhed, mine Herrer, som jeg vurderer højest; thi den opmuntrer de faa Dage, som endnu ere tilbage for mig paa denne Jord. J kjende mit Sindelag. Jeg forsikkrer Eder paa ny om sammes Varighed og overdrager Eder at tolke det for Hovedstadens Magistrat og Borgerskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Indenlandske Efterretninger. Efter Forlydende agter et Selskab at paabegynde en Pragtudgave af Holbergs Peder Paas med 100 Jllustrationer, tegnede af en dygtig Mand og udførte i Træsnit af Kittendorff under Englænderen Beenworths Medvirkning. Dette er sikkert et meget fortjenstligt Foretagende saameget mere som dettte classiske Værk frembyder megen Stof til komiske Jllustrationer, hvilket ikke kan andet end bidrage til at give det endnu meer Jndgang hos Nationen; og det er at vente, at denne Udgave vil finde en god Afsætning, især naar den sælges til billig Priis og udkommer i Hefter. (Aalb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
J forrige Uge gav en høi Hofembedsmand en Souper, i Anledning af Bopælsforandring, hvorved flere høitstaaende Personer indfandt sig. Der blev serveret en meget delicat Hummersalat, som blev almindelig berømmet, men kort efter frembragte en høist ubehagelig Virkning hos de Fleste, der havde nydt deraf, de følte Svimmelhed, Hovedpine og havde Opkastelse, ja en Laquai, der havde gjort sig tilgode med de betydelige Levninger af Salaten, blev i den Grad angreben, at han maatte bringes paa Hospitalet. Ved senere Efterforskninger opdagedes det, at Salaten var kogt i et ufortinnet Kobberkar. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Dr. Hubertz af Aalborg, der med megen Flid og Vedholdenhed har bearbeidet enkelte Grene af Fædrelandets Statistik, har i sidste Numer af Prof. Schouws Ugeskrift leveret en Afhandling, betitlet: "Et Bidrag til Daarevæsenets Statistit i Danmark. Han har deels paa egen Haand, deels efter Opdrag af Sundhedscollegiet, foranlediget Tællinger i denne Henseende gjennem Geistligheden i alle Rigets Amter, af hvis Resultat meddeles, at der i Danmark findes ialt 2,398 Sindssvage, eller Folkemængden anslaaet til 1,316,486, Forholdet: 1. 549, hvilket omtrent svarer til Forholdene i de Lande, hvor de nøiagtigste Tællinger have fundet Sted. Af det ovenanførte Antal henregner han 607 Mænd og 534 Avinder til Jdioter 9: saadanne som vare fødte med ufuldkomne Sjælsevner og senere ved Sløvhed nærme sig til Dyr, og 588 Mænd og 669 Kvinder til Afsindige : som tidligere have havt Fornuftens Brug. Af Sindssvage findes de fleste paa Færøerne (1. 277), de færreste paa Bornholm (1 933).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Efter "Archiv for Søvæsenet" bestaaer den danske Flaade af: 5 Linieskibe paa 84 og i paa 66 Kanoner; 8 Fregatter fra 40 til 48 K. (hvoraf een dog endnu ligger paa Stabelen); 4 Korvetter, hvoraf 3 paa 20 og i paa 26 K., 5 Brigger fra 12 til 16 K.; 3 Skonnerter fra 6 til 8 R.; Dampskibene Ægir paa 80, "Herlad, paa 200 og "Kiel paa 40 Hestes Kraft; endelig endnu af 3 Kuttere og det gamle Linieskib "Phønix, som er sløifet til et Blokskib, samt en Ro flotille paa 81 Kanon Chalupper og Joller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Det, hvori Baptisternes Troeslærdomme afvige fra den danske Statskirke, bestaaer, ifølge Graveur Mønsters afgivne Forklaring, i følgende Hovedpunkter: 1) "at de ikke erkjende Barnedaabens Gyldighed, men antage, at Jngen maa døbes, for han har den tilsvarende Tro, og veed hvad Daaben er og hvad den betyder;" 2) "at de ikke antage Barnebestænkelsen for nogen ret Daab, hvorimod dertil hører Neddyppelsen i Navnet Faderens, Sønnens og den Helligaands;" 3) "at de antage, at Nadveren bør bruges efter Herrens Jndstiftelse ved Brødets Brydelse og Taksigelse; – forresten bruge de Jndstiftelses-Ordene ligesom Lutheranerne, med Udeladelse af Ordet sande ved Uddelingen, hvilket Ord ikke staaer i Texten;" 4) "at de ikke bruge noget Slags Ceremoni eller udvortes Gudsdyrkelse, men tilbede Gud alene i Aand og Sandhed;" 5) "at Menighedens Lærere eller Ældste ikke have Magt til at "forlade eller beholde." Menneskene deres Synder, hvilket efter deres Mening alene tilkommer Gud i Himlen. Dog udøver Menigheden Kirketugt ved at udelukke dem, der ikke føre en christelig Vandel." Jøvrigt hvad Ægteskaber, Begravelser og deslige angaaer, erkjende de Statens Autoritet og følge dens Forskrivter. (Dagen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Jfølge en Bestilling af Hs. Maj. Kongen udfører Thorvaldsen i denne Tid en Statuette af sin Dattersøn, hvis Ansigts Lighed med den store Mester end- ogsaa er paafaldende. Han former ham som Jæger, legende med en stor Hund, og Gruppen vil senere blive udført i Marmor. (Nyheds Post)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Under Landdrostens Forsæde har en Forening dannet sig i Pinneberg for at føre Opsigt med løsladte Straffefanger, der have Hjemsted der, efter deres Tilbagekomst, at befordre deres moralske Forbedring, og hjælpe dem med Raad og Daad. Det aarlige Contingent, som giver Stemmeret paa Generalforsamlingen og skal forudbetales, er fastsat til idetmindste een Mart Cour. Foruden Pengebidrag modtager Foreningen ogsaa Bidrag i Klædningsstykker, Redskaber, Bøger m.v. En Centralcommittee leder Forretningerne, og skal, saavidt muligt, førend Løsladelsen skaffe sig Underretning om Fangens personlige Stilling m.v. J Foreningens udrundne første Aar ere tolv løsladte Forbrydere blevne understøttede, af hvilke een er bleven sat istand til for Fremtiden ganske at sørge for sig selv. Medlemmernes Antal er 300, hvilket Bestyrelsen stræber at forøge. (Aalb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
J Flækken Svabsted (i Husum Amt) har d. 21. Jan, hændet sig en sørgelig Tildragelse. "Flensb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Zeit." fortæller herom Følgende: Et Menneske, paa hvem Mistanken om et begaaet Mord havde hvilet flere Aar, til hvis Udforskning dog Vidner stedse havde feilet, skulde just hin Dag føres til Tugt- og Arbeidshuset i Slesvig. Jdet nu Amtsbudet tilligemed tvende af Byen beskikkede Mænd aarle om Morgenen begave sig til den Mistænktes Bolig, for desto sikkrere at kunne træffe ham, staaer Denne, sandsynlig underrettet om Besøget, lurende bag sin Oør og slaaer de tvende først indtrædende Bymænd med en Øxe til Jorden. Amtsbudet, hvem ligeledes et dødeligt Slag var tiltænkt, styrter over Morderen, river ham Øxen af Haanden og søger at fastholde ham: Umennesket slider sig alligevel løs og undflyer. De tvende Bymænd ligge haardt saarede, og man tvivler om deres Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
J Swalfeldt i Nærheden af Segeberg have i disse Dage tvende Drenge, i en Alder af 13 og 11 Aar, afbrændt et Huus, og sidde nu arresterede. (Dvk.)J Sognet Wesselburen, i Nordredithmarsken, har utidig Kaadhed i denne Tid kostet et Menneske Livet. Sagen er denne: En paa en Gaard i Wehren tjenende Karl steeg om Aftenen sildigt ud igjennem sit Kammervindue, formodentlig for at gjøre Pigen bange; men denne, i den Tanke, at det var en Tyv gjorde Allarm, hvorved Sønnen i Huset kom til og, velbevæbnet med en dygtig Knippel, anstillede en Ransagning efter den formeentlige Tyv. J en mørk Smøge tær ved Huset kommer denne, med opløftede Arme og uden at tale, lige hen imod ham, og da Sønnen nu troer sig angreben af Tyven, hæver han Knippelen til Selvforsvar, slaaer drabeligt til og den formeentlige Tyv styrter til Jorden, for aldrig at reise sig mere. Slaget havde ramt ham i Hovedet og været saa voldsomt, at han var død paa Stedet. (Hus. Ugl)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
J O Thomsens Avis er fremsat følgende Spørgsmaal til Juristerne i Nordalbingien: Er det efterNordalbingens Sølove tilladeligt, at en Ærøeskjøbings Skipper har ladet et Fartøi døbe: Dansk Eiendom, Kan han med dette blive ind- og udklareret Storhertugdommet, eller vil han slet og ret blive afviist med: "Fort mit dem Stempel der Knechtschaft!" Fra Kiel skrives under 16. Jan. J det nu næsten tilendebragte Omslag skal det slesvig-holstenske Ridderskab og adelige Godseiere have fattet den Beslutning at anvende den Sum, som de af Regjeringen sit til Erstatning for deres Toldprivilegier som vi mindes ret, 600,000 Rd.) til Oprettelsen af en slesvig-holstensk Bank. (Ovk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Paa sidste Kieler Omslag er fra flere Sider yttret Ønske om at grundlægge en slesvig-holstensk Land dant, for at lette Omsætningerne og tilveiebringe bedre Brug for de tilstedeværende Capitaler. Endeel Personer nævnes, der skulle være sammentraadte forat aftale Grundtrækkene af en Plan for dette Jnstitut, som blandt andet ogsaa skulde gaae ud paa Udstedelse af Sedler. Planen skal være at samle en Capital af een Mill. Species ved Actier til Grundfond for Banten, og at indgive Forslag til de næste Stænderforsamlinger angaaende Statuter og de samme Privilegier for denne Bank, som Nationalbanken i Kjøbenhavn har. Man kan meget snart vente en nærmere Bekjendtgjørelse herom og Jndbydelse til Tegning af Actier, der skulle være 100 Rd. Courant, Stykket Efter den Deeltagelse, som denne Plan strax har vundet hos Godsbesiddere, Kjøbmænd og Capitalister, mener man at kunne spaae den god Fremgang, hvortil det vistnok vilde bidrage, om Sagen offentlig blev forhandlet og drøftet fra alle Sider. (Berl. T.) Natten til d. 24. Jan, vækkedes Haderslev ved Brandtrømmen. Deputeret Borger og Gjæstgiver Willatz Johannsens Huus stod i Luer, som brøde ud gjennem Taget af den høie Bygning. Uagtet Faren var meget truende, deels paa Grund af Husets Hørde, deels fordi Vinden stod ind paa Byen, og uagtet man maatte ansee idetmindste dette Huus for tabt, blev den dulige Brandmajor dog snart Mester over Jlden. (Ov)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Man er i disse Dage i Viborg kommen paa Spor efter et Falskmyntfabrik, men det Mærkværdigste herved er, at de deri implicerede Personer ere Tugthuusfanger! Det er Sølvmarkstykker, man har eftergjort, af det Slags, hvorpaa Frederik den 4des Krone er afbildet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Udnævnelser og Entledigelse. Under 26 Jan. ere Cand. Jur. Larsen, Maag og Rømer beskikkede til Prøpeprocuratorer ved den Kongel. Landsover- samt Hof- og Stadsret. Under f. D. har Hs. Maj. i Naade entledige Sognepræsten for Munkebo Menighed i Fyen, H. S. Holm. (C. T. og B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Ledige Embeder. Et Copiist-Embede i Kjøbenhavns Raadstues 3die Secretariat. – Gladsaxe og Herløv Sognekald i Sjælland. 367 Rd. (Opslaaet vacant d. 25. Jan. Amtsforvalter- og Forstkasserer-Tienesten i Hirschholm. Caution 5,000 Rbd., at stille paa anordnet Maade, Gage for Amtsforvaltertjenesten 800 Rbd. og til Contoirhold 200 Rbd., foruden Emolumenter af fri Bolig med Jord, Brænde, de sædvanlige Skriverpenge, Jndtægter af Skiftevæsenet m.v.; Gage for Forstkasserertjenesten 450 Rbd. og til Contoir hold 150 Rbd. Det gjøres til Pligt for den, der maatte blive beskikket i Embederne, at underkaste sig en eventuel Adskillelse af Forstkasserer-Tienesten med de dertil hørende Jndtægter fra Amtsforvalter-Tienesten, eller i alt Fald enhversomhelst Forandring, der maatte allernaadigst befales ved fornævnte Forstkasserer Tjeneste. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Bekjendtgjørelser. Det bekjendtgjøres herved, at Regninger paa Byens Kasse for Fremtiden i Regelen kun anvises til Udbetaling, ikke som hidtil i hvert Communal= eller Repræsentantmøde, men herefter den 1ste Løverdag i hver Maaned, hvorfor slige Regninger maatte betimeligen indleveres til Borgermesteren eller Borgerrepræsentanternes Formand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-01
Ribe d. 31 Jan. 1843. Communalbestyrelsen. Undertegnede slagter til førstkommende Søndag en udmærket feed Qvie. Ribe, d. 24 Jan. 1843. N. Petersen, Slagter.