JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Kjøbenhavns Fisketorv udgjør nu en Strækning fra Høibro til Veierboden, men i de ældste Tider fandtes det paa Amagertorv, som da kaldtes Fiskertorvet, ligesom Enden af Vimmelskaftet Fiskergade. Her udsælges hele Aaret igjennem, saavel Færskvands, som Saltvandsfisk, baade levende og døde; dog for det meste Saltvandsfisk, der saavel paa Vogne som i Baade indbringes fra Skovshoved, Snekkesteen, Gilleleie og Hornbek &c., og det endda langtfra ikke i den Mængde, som det var mueligt, hvis Fiskerie blev dreven med større Jver her tillands. Ofte ere Priserne saa urimelig høie, at der, som Tilfældet er i dette Øjeblik, betales 40 s. for et Pund levende Torsk. De faa Parke og smaae Jndsøer med Ferskands Fisk, der nu findes i Sjælland, ere for det meste for pagtede af Fiskehandlere i Kjøbenhavn. En ubetydelig Deel Ferskvandsfisk bringes til Torv paa Vogne, men døde, og desuagtet til temmelig høi Priis. For endeel Aar siden bragtes alle Slags Ferskandsfisk hertil fra de pommerske Kyster, men da Udførslen deraf blev forbudet, saa ophørte denne Tilførsel. Man har siden pønset paa at oprette et eget Fiskeselskab, der lovede meget, men hvoraf Resultaterne ikke svarede til Forventningerne. Besynderligt nok er det, at Fiskeriet er kommet i saadant Forfald i et Rige, angaaende hvilket en dansk Konges Legat svarede Nogle, der roste adskillige af deres Lands andre Fordeele: Lad den rigeste Konge i Europa kjøbe lutter Trækar for sin Rigdom, Kongen, min Herre, kan paa Kysten af sine Lande lade fange Fisk nok til alle disse Kar." Dette kunde synes overdrevent, hvis ikke Saxo allerede for 600 Aar siden ligeledes havde rost vort Lands overordentlige Velsignelse af Fisk, paa en Maade, der ogsaa synes fabelagtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Jndtil Klokken Ti om Formiddagen maa ingen Fiskerkone kjøbe Fisk paa nogen Baad eller Vogn, thi til den Tid er det ene tilladt Borgerskabet at kjøbe de Fisk, der paa denne Maade ere førte hertil. Torvemesteren lader vare et rødt Flag indtil dette Klokkeslæt, og naar dette ned tages, kunne Fiskerkonerne igjen frit kjøbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Erindringer o. s. v., af Hr. Pastor H. Bierregaard. (Fortsættelse; see No. 20.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Ved Talen her om Rangspersoner i Tugthuse, vil vist mangen Læser mindes den, mildest benævnet, ubesindige Stevning, hvori en vis T., i sidste Aars Viborger Samler No. 100, for ramme Alvor indkaldte for sin Domstol Gudinden Themis, fordi hun vovede at dømme Rangspersoner til Tugthuus. Efterat have gjort Gudinden de bitterste Bebreidelser, giver han hende at betænke, hvorlunde Almuesmanden, der ikke har stor Ærefølelse, vil neppe finde noget vanærende mere ved at komme i Tugthuset, denstund hun giver ham en Rangsperson med sig. Risum teneatis, amici Eller samme Figur, som den udødelige Sully ved Ludvig Audes Hof. Han blev kaldet til samme, formedelst en Efterretning, som han ene kunde give, og da han lod sig see i den samme Klædedragt, som havde været i Brug i den forrige Konges Tid, og som nu var af Moden, saa loe og spottede Hoffinderne, der som fande Daarer saae efter Kjolen og ikke efter Manden, den saa hæder værdige gamle Minister. Men som han mærkede dette, sagde han og med sin sædvanlige Frimodighed: "Sire, naar Deres høisalige Fader gjorde mig den Ære at lade mig kalde, for at høre min Betænkning, lod han først alle Hofnarre og Spottegjøge gaae ud." Kongen smilede, og bød dem gaae.Jeg maa eller her erindre, at jeg har laant adskillige af ovenstaaende bemærkninger, og laaner fremdeles flere af fornævnte min bibelske Exempel- og Sprogsamlings 2den D., og især af Jndledningen til Tilhøreres Pligter, S. 472627. Dette tør jeg saameget mere, som Bogen er bleven saa godt som ulæst, uagtet den har fundet flere Kyndiges Anbefaling, og jeg sælger den til 4 Rbs. Arket, en, som Recensenten af samme har kaldet det, i Forhold til nuværende Priser paa Literatur, mageløs billig Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Indenlandske Efterretninger. Fra Pressen er i disse Dage bleven færdig: Den nordiske Mythologies Kilder, af Torkel Baden, Prof. og Konstacademiets Secretair, 28 S. 8vo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Hr. Forf. anstiller her en Sammenligning mellem den nordiske Mythologie og de Gamles mytholdgiske Digtninger, for at bevise, at Malerier af eddisk Jndhold i Grunden ikke ere andet end christelige, romerske og græske Værker med et nordisk Anstrøg, og at de i sig selv ikke have nogen Værd hos Konstneren. Han søger at godtgjøre det sidste ved de nordiske Konstværkers slette Beskaffenhed, og at Nordboen ingen Pris satte paa Konst. Han viser endvidere, at den nordiske Mythologie ikke er plastisk og billedlig, at N. Abildgaard agtede, som Konstner, intet om den; at dens Attributer ere intet betydende og slette: at en Nutidens Digter ikke kan forbedre den, eller gjøre den skikket til billedlig Fremstilling; at i den græske Mythologie Billederne have Høihed og Yndighed, den nordiskes derimod ere lave og hæslige, hvoraf man kan forklare sig Mallets, Schløzers og andre Lærdes Ringeagt for den sidste Forf. slutter Skriftet med, at om ikke andet, saa holder dog Costumet Konstneren fra den nordiske Mythalogie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Selskabet for de skjønne Videnskabers Forfremmelse, har med Hs. Durchl. Prinds Friederich af Hessens Samtykke, tilkjendt Prof. C. C. F. Weise den for den bedste Composition til Frøken Jessens Nationalsang udsatte Præmie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
J Høiesterets Aaret 1820 ere tilendebragte 107 Sager af Ordenen, 190 Justitssager og 27 anticiperede Sager; ialt 324 Sager; ved Aarets Slutning stode ikkun 3 af Ordenens Sager tilbage, og af hvilke de 2de behandles skriveligen og circulerede til Votering iblandt Assessorerne, men deres overordentlige Vidtløftighed havde hidtil gjort deres Paadømmelse umuelig, og den 3die var paa Grunde, der ere befundne gyldige, udsat til næste Aars Høiesteret. J det Hele ere 43 flere Sager tilendebragte, end i Aaret 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Det er ved Hs. Maj. Kongens Parolbefaling bestemt, at Epauletterne for Stabsofficiererne forandres saaledes: at Majorerne faae de for Oberstlieutenanterne, disse de for Obersterne hidtil reglementerede Epauletter, og sidstnævnte blive igien forsynede med en Rad smale Cantiller uden om de forrige Fragner, med hvilke disse Epauletter for vare forsynede. Capitainerne, Premier- og Second-Lieutenanterne i Armeen, saavelsom af borgerlig Jnfanterie og Artillerie, ere tilladte at bære Contre Epauletter paa begge Skuldrene, saaledes at Førstnævntes ere forsynede med en Guld= eller Sølvtresse ved Bladet, Prem. Lieut. med en smal og Sec. Lieut. med en bred Klædes Stribe paa bemeldte Blad. Couleuren af dette Skulderblad retter sig efter Rabatternes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Odense, d. 13 Marts. Jgaar indbragtes til Hospitalets Liigstue her i Odense en druknet Mandsperson med en Handske paa den ene Haand. Han var funden i Aaen, men ingen kiendte ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
J forrige Uge skal paa Sletten en Kudsk have hængt sig, og en anden skaaren Halsen af sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
De paa Sprogøe indqvarterede Reisende, som tilforn ommeldtes, ere alle lykkeligen landede i Nyborg, og det roullerede Sagn om Fødemangel paa Sprogøe var aldeles urigtigt. Der er ingen Mangel, og Alle rose den gode og overmaade billige Beværtning, samt gode Opvartning af Beboeren Hans Pedersen og dennes Folk. Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
J Jversens Avis af 12 d. M. læses følgende under Overskrift: (Forlangt Jndrykkelse.) Den paa Leynskov afdøde Forpagter F. C. Rasmussen, turde kaldes en Menneskeven i Ordets strængeste Forstand. Han var en af de Sieldneste, der i Løndom gjorde Vel imod Mange, uden at prale deraf, men glædede sig inderlig naar han blot faae hans gode Hensigter lykkedes. En stor Glæde satte ham i at hielpe unge Mennesker frem i Verden; thi – sagde han, ogsaa jeg har villet frem; jeg havde Jntet, men fandt Hielp. Mangen fattig Familie husvalede han, om ikke just ved gandske at kunne afhielpe deres Trang, saa dog ved at sætte dem i en saadan Stilling, at de ved egen Flid kunne arbeide dem frem; eller i det mindste reddede han dem fra Kummer og Elendighed, og i Almindelighed søgte han at skabe saamange Lykkelige omkring sig, som hans Evne tillod, og det stundom med stor Opofrelse. Kort Rasmussen gjorde saameget Godt, som han kunde Aalborg. Udtog af et Brev fra Hals af 6 Marts: "Fra Nybro er idag 3 Jagter, 1 Slup og i Gallease gaaet drivende her nordop med Jsen. Aabent Vand er ei at see tilsøes nordlig for Fjorden. Denne holder sig med en smal Rende, deels aaben, deels spærret, alt eftersom Strømmen gaaer ud og ind, dog ei længere aaben, end lidt vestlig for Skibsbroen. Udenfor de drivende Fartøier sees ei heller med Vished aabent Vand."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Ifølge senere hertil indløbne Efterretninger er forommeldte Slup, Haabet af Fridericia, ført af Thomas, Pank, aldeles forulykket i Jsen, men Mandskabet bjerget ombord paa Galleasen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Aarhuus, d. 10 Marts. De to Jagter som gik sidst herfra til Norge bleve ved Nybroe saaledes indskruede i Jsen, at de hverken kunde komme frem eller tilbage; den ene førtes af H. Chr. Sørensen, den anden af Kaarsberg. Denne havde det Uhæld, at hans Vandfade vare sprungne af Frosten, begav sig derfor i Land at kjøbe nye imidlertid tager Jsen Skibet med sig uden Skipper. Denne beslutter at reise over Land Nord efter, og da han kommer til Hals seer han sit Fartøi med Seil til, saa det formodes det er sluppen Jsen fri. Skipperen vedbliver at fortsætte Reisen Nord efter, for om mueligt at træffe Leilighed til at komme ombord. - Her ved Aarhuus er Jsen idag med vestlig Vind brudt løs fra Land og har medtaget en her paa Rheden liggende Galease, lastet med Korn og bestemt til Lissabon, saa langt ud, at man neppe kan sine den, dog troer man den uden Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Mandagen den 19de Marts agter Ribe Stifts Biskop at tiltræde en Embedsreise til Ringkjøbings nordre Amtsprovstie, hvorfra han haaber at vende tilbage først i Maj. Embedsager kunne imidlertid, som sædvanligt, indsendes til Bispe contoiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Viborg, d. 12 Marts. Den sidste af de manglende 3 Kjøbenhavns Poster kom i Gaar Morges. - Det synes nu, som om vi kunne haabe Foraaret. Tøen har i nogle Dage opblødt Veiene og skjøret Jsen. Natten til de 40 Ridderes Dag, den 9de Marts, var det To og Regn, og Dagen selv Tø, skjøndt det frøs lidet i Morgenstunden. (Dette skal være, efter gammel Mening, Tegn til Foraaret.) Stæren, som for en 10 Dage siden var kommen, men drog bort i Frosten, er nu kommen tilbage og synger sin Foraarssang. Viben er og i disse Dage indtruffen. Vaarsilden har allerede været her paa Torvet for 3 Uger siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Blandinger. J Dag, den 13de Marti, afgik de i Altona udrustede 9 Grønlandsfarere fra denne By hvilket er temmelig sildigt paa Aaret. Jstedet for at denne Fart i ældre Tider har givet et rigt Udbytte, har den i den senere Tid i flere Aar været forbunden med Tab. Fra Hull i England, hvor den drives stærkest og med størst Held, udgaae aarligen omtrent 60 Fartøier, der næsten altid fare saa lykkeligen, at de pleie at bringe 900 Quardeler fra Grønland, og de, som fare paa Strat David, omtrent 1400. En Quardeel, som er et stort Fad, større end et Romfad, men dog af ubestemt Størrelse, og med Jernbaand vel forsynet, regnes, efter et Middeltal, at give 2 Tønder Tran. Engelskmændenes største Fordeel. bestaaer i den Opfindelse, at skyde Harpunen med en liden Canon paa 20 Skridts Afstand i Hvalfisken, medens andre kaste Harpunen ved Hielp af et Træskaft. Nu er det en hos alle Nationers Hvalfangere antagen Vedtægt, at blandt alle, som forfølge en Fisk, ingen faaer Part i den, uden den, som faaer den første Harpun fast. Et Jnteressentskab i Altona, som eier 4 Grønlandsfarere. har, for at tilegne sig denne og flere Fordele, antaget endeel Mandskab i Hull, og uagtet de engelske Redere have, ved at byde dem større Løn, samt ved at forbyde alle deres Skippere, der fare paa Elben, at medtage Søefolk som Passagerer, søgt at forhindre det, fik de dog imellem 40 og 50 hertil; hvilket Antal dog ikke er alle, som vare antagne. Rebet, hvori Harpunen, som skal skydes med, bliver gjort fast ved, maa være meget blødt og ligge i en Ring, hvis inderste Ende bindes til Harpunen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Den 1ste d. M., om Aftenen, afbrændte Bygningerne paa en Parcel, paa Godset Caden i Holsteen, i det Lynilden slog ned under en svær Storm. En Karl og en Dreng mistede Livet. For 2 ½ Aar siden bleve disse Bygninger forsikkrede ved et hamborgsk Compagnie under eet paa 5 Aar. Nu paastaaer Compagniet, at naar denne Skade er betalt, hører dets Risico op, ligesom naar et forsikkret Skib er tabt og Skaden betalt. Den Forsikrede derimod paastaaer, at have betalt Præmie for Faren i 5 Aar, og at Compagniet altsaa, uden at kunne forlange mere Præmie, bør betale, saa ofte der skeer Brandskade i bemeldte 5 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Da i Danmark, som i flere Lande, blandt andre ogsaa i Hamborg, Ligene begraves udenfor Byerne, saa er det noget paafaldende, at ved Altona ingen luthersk Begravelsesplads er anlagt thi i det nærliggende Ottensen begraves kun Ligene af de Altonaer Jndvaanere, som ere Medlemmer af hiin Menighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
At vi her i Begyndelsen af Marts Maaned havde en saa stærk Kulde, at Elben anden Gang blev belagt med fast Jis, er usædvanligt. Den Schlesw. Holst. Almanak, der endnu prydes med et fælt Tyrkehoved i Træsnit paa Titelbladet, spaaer for den omtalte Tidspunct: "Luften bliver varmere og foraarsagtig." For et oplyst Publicum er det vel intet Særsyn, dog kunde man ønske, at de Mange, som pleie at triumphere, naar Almanaks=Veirspaadom indtræffe, ville lægge det paa Hjerte. (Meddeelt af Capitain Schultz i Altona.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Blandede Efterretninger. Capellangaarden Ullestad paa Voss, den 27.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Februar. J Anledning af det i Rigstidenden, af 20de Februar sidstleden fra Bergen Anmeldte, angaaende de der følte Jordrystelser, meddeles herved følgende: Jordrystelser have i den sildigere Tid ikke heller her og i Omegnen været Sieldenheder. Jkke færre end fem forskjellige mærkedes her den 18de Aug. 1819, imellem Kl. 9 3/4 og 11 3/4 om Formiddagen; af disse var det Første stærkest og Drønnet af dette lignede aldeles en Vogns hurtige Fart over Steenbroen. Barom. viste da 28, 4, Therm. 11 13, 5, Vinden var nordlig og Luften skyet. - Atter bemærkedes et temmeligt stærkt og vedvarende Jordskjælv den 19de Januar 1820, Klokken 6 om Morgenen. Barom. 27, 1, 4, Therm. - 6, Vinden var sydvestlig og Luften skyet. - Fremdeles mærkedes to Jordrystelser, den Første stærkere end den Sidste, den 4de d. M., omtrent Klokken 8 1/2 om Aftenen. Barom. 27, 9, Therm. 111, Vinden var nordvestlig og Luften skyet. - Endvidere føltes et svagt Jordskjælv den 6te d. M., Klokken 7 1/2 om Aftenen. Barom. 28, 3, 2, Therm. 1/2, Vinden var sydvestlig og Luften taget. - Endelig mærkedes en overmaade stærk Jordrystelse den 22de d. M., Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen. Barom. 28, 9, Therm. - 1, 5, Luften var stille og taget. - Samtlige Jordskjælv forekom mig at have deres Retning fra Vest til Øst J Hamborg har man, for i Frostveir altid at være viis paa at have Vand nok til Jldebrands Slukning, den efterlignelsesværdige Indretning, at Bryggere, efter Omgang, formodentlig mod en Godtgjørelse, stedse have en Bryggerkjedel fuld varmt Vand i Beredskab, til Afbenyttelse i opkommende Jldsvaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
J en Bekjendtgjørelse angaaende den 5te tydske Udgave af Conversations-Lexicon, siger dets Forlægger, F. A. Brockhaus, at i 8 Aar Afsætningen har været saa stærk, at end ikke det største Oplag kunde strække til, og at 8 Bogtrykkerier og 3040 Presser ikke kunde tilfredsstille de Søgendes Ønske. Foruden Originaludgaven er der udkommen 3 Eftertryk deraf, ei at tale om et uberettiget Udtog. Det er oversat paa Dansk, Svensk, Hollandsk, og en engelsk og fransk Oversættelse er under Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
J en Bedømmelse over to Skrifter af Prof. Dittmar om Veirliget, hedder det i Allg: Hall. Lit. Zeit. Hvorledes Veirspaadomme bør bedømmes, derom har for ikke længe siden Astronomernes ærværdige Veteran i Berlin, ligesaa træffende som sandt, yttret sig, at man maa undres over, endnu at høre Nogen forudsige Veirliget længer end paa nogle Dage. Men at man vel kan bringe det saavidt, lærer Erfaringen, ligesaa meget som den taler mod alle dem, der anmasse sig at forud bestemme Veirliget for hele Sommere og Vintere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
J Canton har Trykningen af Moerisons chinesiske Ordbog bedste Fremgang. Den 2den Deel deraf blev i April 1811 paabegyndt. Den bestaaer af 1000 trykte Qvartsider, og indbefatter over 12000 af de brugeligste chinesiske Characterer, samt talrige Exempler. J Aaret 1819 vare allerede 600 Sider med 8000 Characterer færdige. Hele Værkets Trykning vil medtage 10 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
J China udkommer dagligen en officiel Tidende, men hvori intet indrykkes for Penge. Førend den udkommer, maa den forelægges Keiseren, og derpaa maa under Livsstraf intet Ord der forandres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Grev Edvard Raczynski lader paa sit Gods Rogalin, ikke langt fra Posen, bygge en Kirke efter det i Nismes under Navn af Maison Carlebekiendte gamle Tempel, som bliver den skjønneste Kirke i Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Den 7de Marti døde Hans Kongel. Høihed Churfyrste Wilhelml. af Hessen-Cassel, forhvem der i Morgen anlægges Hofsorg, der bæres i 3 Uger. Saavel i Henseende til Leve, som Regjeringsaar, var H. K. H. den ældste Regent i Europa. Han var født d. 3 Juni 1743, og opnaaede saaledes en Alder af henved 78 Aar, efterat han havde regjeret i 57 Aar. Allerede som Arveprinds hørte han til Regenternes Tal, thi hans Bedstefader overlod ham, som Arv, det daværende Grevskab, nuværende Fyrstendømme Hahnau, hvis Regjering han tiltraadte d. 13 Oct. 1764. Regjeringen over de egentlige hessiske Lande overtog han, som Landgreve Wilhelm den 9de, d. 31 Oct. 1785. Den levende Deel, han som Landgreve tog i den franske Krig, forskaffede ham vel 1803 ved Rigsdeputationsbeslutningen den churfyrstelige Værdighed, og Skadeserstatning for de Lande, han havde mistet paa hiin Side Rhinen, men indviklede ham, ved Begivenhedernes uundgaaelige Sammenkjædning i Aaret 1806, i Preussens Skjebne. Han selv levede siden i Prag af sin Privat formue, og Churfyrstinden, hans Gemalinde, hos hendes Datter, den regierende Hertuginde af Gotha Hessen-Cassel, paa Gebetet Hanau nær, Schmalkalden og Katzenellenbogen, blev, i Følge et Keis. fransk Decret af 18 Aug. 1807, en Bestanddeel af det ny Kongerige Vestphalen, under Hieronymus Napoleons Regjering. Dennes Herredømme, varede imidlertid kun til d. 28 Oct. 1813, da et Corps af den blücherske Armee rykkede ind i Cassel, og d. 30 Oct. Churprindsen og derefter Churfyrsten drog derind. De hidtilværende Forvaltningsformer bleve nu afskaffede, i Embedsmændenes Personale foretaget store Forandringer, og Administrationen paa ny organiseret. For at belønne de Fortiente, som hidtil havde udmærket sig i Tydsklands Befrielseskamp, stiftede Regenten Jernhielmens Orden, og beholdt den gamle tydske Titel Churfyrste, med hvilken dog Benævnelsen Kongelig Høihed, skulde forbindes. Landet vandt i indere Styrke og Cultur ved vise Jndretninger, Konsternes, Konstflidens og Videnskabernes Befordring, under denne Regents lange Regjering. Hans Efterfølger i Regjeringen er Churprinds Wilhelm, født d. 28 Juli 1777. Den afdøde Churfyrste var formælet med Prindsesse Wilhelmine Caroline af Danmark, der døde d. 1 Jan. 1820, og hvis Søster er formælet med H. K. H. Broder, Hs. Durchl. Landgreve Carl af Hessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-17
Kjøbenhavns Børs d. 16 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 263. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 1/2 s. a 15 Rbmk. 12 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 71. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 87 Rbdlr. r. S. eller 113 a 113 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbksedl. 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 23. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Marti 1821. Marchandisere. Vort Sprog har mange fremmede Ord, der, lig Ukrud, ere omspredte i dets store Beed, og som fortjente en dygtig Sprogluger, der med et Lugejern af Sprogets eget og ægte Malm, kunde rykke det op, men intet Ord synes saa vanskabt, saa upassende til den Gjenstand, det skal betegne som Marchandiser. Hvorledes det har kunnet snige sig ind i vort Tungemaal og faae Borgerret, er næsten ubegribeligt, thi vel betyder Marchand paa Fransk en Kjøbmand, og Marchandise en Kjøbmandsvare; men, hvorledes de, der handle med alle Slags brugte Sager, kunne kaldes Marchands - Marchandisere tilhører intet Sprog skjønnes ikke. J Forordningen af 18 April 1746 kaldes de Auctionsmænd, hvilket synes at være den rigtige Benævnelse, da dette Slags Handlende for det meste kun falholde de Sager, som de kjøbe paa Auctioner; men i Forordningen af 18 Mai 1757 kaldes de igjen Marchandisere. Mueligen er denne Vanskabning af et Ord opkommen i en Tid, da Fransøsisk var Yndlings sproget, og man ikke kunde udtrykke sig mere veltalende, end naar det ærlige gamle danske Tungemaal, som Waldemar og Absalon og Christian den Fjerde talede, blev dygtig bebræmmet med radbrækkede franske Ord. Marchandisernes Tal har tiltaget meget i de nyere Tider, fordi Faget hører til eet af de letteste. En Marchandiser kjøber enhver Ting, der forekommer paa en Auction, lige fra Vasker baller og Vaffelsern indtil musicalske og physicalske Jnstrumenter, Bøger, Kobbere, Malerier. Ofte slumper det til, at han kjøber et Konstværk, en Bog, eller et Jnstrument for Spotpriis. Han sælger det igjen med anseelig Fordeel, og fra nu af driver han hvert Konstværk, hver Bog, hvert Jnstrument, der forekommer paa Auctioner, i Veiret for den virkelige Kiender, og bliver ofte ogsaa hængende ved Ting uden Værd. Det er morsomt at see en trind og rødmoset Auctionsmadame betragte et Malerie eller Kobberstykke med en vigtig Kiendermine, i det samme hun nikker til Auctionarius, eller at klimpre paa et Pianoforte, hun er i Lysten efter at kjøbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-20
Dersom den Stegevender, der staaer hist i Krogen, kunde tale, saa vilde den fortælle Dig mange morsomme Ting. Den har saalænge vendt Kalkuner, Ænder, Gjæs a. for sin første Herre, indtil han selv blev til en Stegevender. Endnu for to Aar siden gav han Baller og Maskerader; nu har han hos een af Stadens Restaurateurer, faaet den Bestilling, at vende Steg, mod en Betaling af 5 Mk. ugentligen. Denne nydelige Forhøining af Mahognietrævar engang den Trone, hvorpaa en vis Frue sad hyldet, tilbedet, begloet af forbigaaende Cavalierer. Nu er hun, som en Theaterprindsesse, som en Dronning af Hayti, ved Pengevæsenets Forbedring, Speculationsboblens Bristen, og adskillige andre Omstændigheder, styrtet fra Lykkens Pynt. Hun driver for Vind og Veir, og søger om en Værtinde Plads i den samme Klub, hvor hun engang spillede en Dronnings Rolle. Den vacante Trone, er tilfals for 6 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-20
Her staaer et Pengeskriin med tolv uopdirkelige Laase. Der var engang en Tid, da det var fyldt med Penge; men Smeden kunde gjerne have sparet sine uopdirkelige Laase; thi Pengene bleve, uden Opdirkning, tagne ud deraf.