Viborger Samler, 1848-04-17
Efter Fremstillingen af disse Regjeringens Motiver, meddeelte d. 24de Marts den slesv.-holstenske Deputation i Kjøbenhavn, udhævede Gesandten de Vanskeligheder, der knyttede sig til den af den provisoriske Regjering for de tvende Hertugdømmer andragede Optagelse af Slesvig i det tydske Forbund. Hvor snevert, hvor nøie det selvstændige Hertugdomme end er forenet med Holsteen, saa er det dog ved Tractaterne fra 1815 blevet stillet udenfor det tydske Forbund, ligesom det heller ikke har hørt til det tydske Rige. At forandre dets Stilling er endogsaa nu forbundet med de Betænkeligheder, som en Forandring ved disse, ogsaa af den franske Republik endnu som Factum anerkjendte, Tractater maatte medføre. Hertil maa endnu knyttes det Hensyn, der er at tage til de af Frankerig og England i Aaret 1720, og til de af den i Rusland herskende ældste Linie af Huset Gottorp i Aaret 1773 i den fyndigste Form meddeelte Garantier. Endelig frembyder Spørgsmaalet umiskjendelige Vanskeligheder, hvorvidt nemlig Forbundet fra sit Standpunct kan gaae ind paa det betræffende Andragende fra en provisorisk Regjering. Af de Erklæringer, som ere fremsendte fra Preussen, og de til det 10de Armeecorps hørende Stater angaaende de af dem trufne eller aftalte mlitaire Forholdsregler, fremgaaer, at de vedkommende, som Forbundsgrundlov vedtagne, Bestemmelser, navnligen den 38te Artikel af Wiener=Slutnings=Acten, der selv i det Tilfælde, at der er Frygt for et fiendtligt Angreb paa Forbundsgebetet, udkræver en Kiendelse fra Forbundsforsamlingen om de militaire Forsvarsforholdsregler, ikke ere komne til Anvendelse. Kun naar Forbundsgebetet overfaldes fiendtlig, indtræder ogsaa strax Krigstilstanden, i Overeensstemmelse med den 39te Artikel af samme Act. Med Hensyn hertil er det ogsaa paalagt Gesandten af hans allerhøieste Regjering, der er sig bevidst, stedse hvad sammes Forbundsstater angaaer, at have lagt for Dagen med Hensyn til disse den uden Forbehold meest foederative Stemning og Handlemaade, til paa det Bestemteste at nedlægge Protest imod den kongelige preussiske Regjerings militaire Mellemkomst - den eneste, der dengang var kommen til den danske Regjerings Kundskab, og at andrage hos den høie Forbundsforsamling ikke alene om Forhindringen (skal vel være. Standsningen) af denne Mellemkomsts Fremskriden; men ogsaa paa det alvorligste og indstændigste at andrage om Forbud imod Friskarers Anmarsch. Som det nyeste Beviis for Hs. Maj. Kongens tydske Sindelag refererede Gesandten sig isærdeleshed til det Svar, der i Kjøbenhavn den 24de Marts blev givet de til denne Stad afsendte Medlemmer." Gesandten, der endnu staaer i Eed og Pligt til sin Regjering, har saameget mindre turdet undlade at yttre sig saaledes som skeet er. Præsidiet giver dernæst Meddelelse om en ved Justitsraad Schleiden overrakt Skrivelse fra den prov. Regjering til det tydske Forbund, dat. Rendsb. den 26de Marts, samt om en Continuationsskrivelse af 28de Marts d. A. Præsidiet foreslaaer at nedsætte en Comitee af 7 Medlemmer for at afgive Skjøn om dette Anliggende. Forbundsdagen erklærede sig enig i dette Forslag. Ved det derefter foretagne Valg bleve dHrr. Gesandter fra Østerrig, Preussen, Baiern, Kong. Sachsen, Hanover, Baden og Storhertugdømmet Hessen udnævnte til Medlemmer af denne Comite.