Politivennen, 1805-01-01
Om Færgefarten over Beltet. J Anledning af at Politivennen No. 342 anførte om Postens Forsinkelse paa store Belt, maa jeg herved give Dem følgende Oplysning. Da jeg i Aaret 1792 indgav til Admiralitets Kollegiet min Formening om Postens beste og sikkreste Overfart over Beltet, og samme af en Komission blev aproberet, og ifølge højt Ordre af mig udført, saaledes som det nu - saavel med Fyrer, Tønders Udlægning paa de vigtigste og dertil tjenlige Steder, Post Fartøjer indrettede med meer; saa tør jeg paastaae at kjende Farvandets Beskaffenhed og Besværligheder foruden den Kundskab en 60 Aars erfarenhed kan have givet mig, og som især i vore egne Farvande saa meget har været min Bestræbelse. Jeg vil derfor saa kort som muligt oplyse Dem i Anledning af Deres anførte. Som foreløbende maa jeg berøre, at De anfører 2de Hindringer, nemlig. Modvind og Stille, men forbigaaer de vigtigste, som er Søens forstællige Beskaffenhed, hvilken tildeels er huul, deels krap Søe, og deels Brydende, hvilke alle hver for sig gjør forskællig Virkning især paa et Fartøj som krydser. Den anden meget vigtige Hindring er Strømmens Beskaffenhed, som er fra 1 til 5 Miles Fart i 4re Timer, ofte kan løbe meget hæftig og være opkommen i en Tid af 3 Time, have et stærk Træk ude i Dybet, uden at man kan erfare det langs Strandkanterne, i flere Timer, ig ofte hele Smaal, som foraarsager de almindenge Spørgsmaal af Skipperne, til andre som kommer ind, hvordan er Søen, og Strømmen, for derefter i Tide at indrette detes Sejladt. Det er noksom bekjendt, at Synden Strøm er den herskende i vore Farvande og løber oftest fra den Kant, og er efter mine Jagttagelser imod Norden Strøm som 4 imod 1, med alle Vinde, som paa Kompasset have Øster i sig, er altid Sønden Strøm, i vore Belter og om Øerne i samme, NB. jeg taler om faste Vinde, thi enkelte Torden Byger som kan opkomme bliver en Undtagelse. Det er en Sjældenhed imellem Fyen og Sælland, at det er stille Vande eller ingen Strøm, og som kun skeer med meget roligt Vejr og omløbende Vinde. Den tredie Forhindring og som er den allervigtigste er Luftens Beskaffenhed, thi naar den enten er disig eller taaget, at Fyrene ikke kan sees, som ofte er Tilfældet, da Posten gaaer altid paa denne Aarstid i Mørke. Naar det nu blæser haart med Søe, tør ingen Smakke duve ind i Korsøer Havn imellem Braad og Brand paa Grundene, hvor den allermindste Fejltagelse ville være total Forliis. Ankre kan han ikke paa Kysten ved saadan Lejlighed, han maa da holde gaaende paa sit Lod i Dybet og oppebie enten Dagen eller klarere Luft. den til Deres Formening om at gaae fra forskællige Punkter efter Vindens Beskaffenhed. Sæt at Posten gik fra Odense til Kjerteminde naar Vinden var Nord Ostlig, for at have saa megen Højde. Da maatte man være sikker paa en saa haard, vedblivende Kuling, at Smakken bestandig kunde overskyde Strømmen, som med den Vind er meget hæftig og vist løber en Fart af 11 Miil Timen, thi ellers vilde det give en umaadelig Forsinkelse; og kunde den ikke stoppe Strømmen, og Vinden i det samme blot gik til D. N. O., maatte den lande paa Samsøe, thi at tænke paa Ankring Dybet var til ingen Hold, og strømmen skulle nok holde ham deri hvilken Tidspilde og Resiko! Derimod gaaer Posten ud fra Nyborg, kan den overstyre Strømmen altsaa have den un. der Læ, og skære derved godt op og komme meget lettelig til Korsøer. Skulle det imidlertid stille af for dem, er de saa nær Korsøer, at de kan afsende Sækken med Jollen uden Resiko; og Sprogøes Grunde, foruden Grundene fra Sællands Siden, give dem god Lejlighed til Ankring. Med S. O. Vind skulde da Posten efter Deres Formening gaae fra et sydligere Sted, som blev da imellem Tors, og Ejsehoved paa Fynske Siden thi nærmere var ingen Sted for noget Fartøj at kunne ligge sikker. Naar nu Posten gik derfra maatte den dog ud imellem Langelands og Vresens Grunde, hvorved den vilde vinde 1/2 Miil i Luen, thi Smakken, som gaaer fra Nyborg, krydser altid med den Vind op under Vresens Grunde, hvormed gjerne gaaer en 3 a 4 Timer, for at faae den fornødne Højde at stikke over Dybet med, naar man nu regner 1 1/2 Miils længere Landvej og 3 Mile længere Søvej, saa vil Posten, som gaaer fra Nyborg med den Vind komme vist først, skulde Vinden imidlertid springe til O. S. O! som ofte er Tilfældet, da vilde Smakken, som var gaaet fra Torv, vende om igjen, eller ogsaa behøve endnu længere Tid til at komme over, end den der gaaer fra Nyborg, thi den kom ikke ud imellem Langeland og Vresen, men maatte løbe inden om Vrejen, altsaa, i Smakken fra Nyborgs Farvand. Med S. O. Vind skeer gjerne Overfarten fra Nyborg imellem 6 a 8 Timer, men dersom Vinden imedens de ere under Vejs løber til O. S. O da giver det megen Forsinkelse og forkerte Slag Bove, naar nu hertil kommer slem Sø, stærk Strøm, ofte uheldige Springninger af Vinden, det gjør Postens Ophold; thi kunde man altid række hvorhen man pegede eller styrede, var det ingen Besver, at krydse imod Vinden, men Søen og Strømmen gjør et andet Udslag og ikke giver den Linie i Behold som Papiret kan vise. Vore Øer i Belterne har tilsælles med alle Øer i Verden, at Vindene aldrig ere saa stadige og faste, at de jo springe 1, 2, 3 a 4 Streger til en eller anden Side og det jevnlig, ligesom Luften er skyet til, og har meget naturlige Aarsager, for vidtløftige her at forklare. Det vilde derfore være meget utjenligt, om Posten skulle gaae til Nordige eller Sydige Punkter, da Vinden meget kunde forandre imedens den var undervejes, og et par Stregers Springning giver ganske andre Forhold. Betreffende mod vestlige Vinde at gaae fra Sælland til Fyen, vilde have endnu mange flere Vanskeligheder, deels formedelst man ikke altid veed Strømmens Løb i Beltet, deels at den hastig kan opkomme, og med vestlige Vinde foranderlig; disse Vinde medfører ogsaa almindelig mere Ustadighed, saa at de ofte springe imellem S. V. og R. V., kort, forandres hvert Øjeblik. Jeg haaber nu tydelig nok at have forklaret Unytten af saadanne Transporter ikke at tale om de store Bekostninger det maatte medføre, da de fire Punkter hver maatte have sine Fartøjer, med Folk og B tjentere, samt Postveje indrettede til de forskællige Steder. Betreffende den nærværende Overfart imellem Nyborg og Forfør, da kan den aldrig skee fra fordelagtigere Steder, da Landets Situation med Grunde giver al den Hielp Naturen kan give Søemanden. Vresens Grunde hvorunder Smakkerne kan frie for Strøm og Søe tage den fornødne Højde for at styre over Beltet, Nyborg Fjord med Slipshavns Odde der giver Læ for nordlige Vinde langs Fynske Siden, synderefter fra Nyborg er Halsko paa Salland der giver en Bugt og udgaaende Flakkerunde, hvor man, fri for Søe og Strøm, kan enten krydse for at tage den fornødne Højde, naar de skal over til Fyen, og for de kommende Smakker fra Nyborg igjen at vinde den tabte Højde ved at have stukket over Beltet, og som altid er Tilfældet med Syd Ostlige Vinde. Hertil kommer Sprogøe, som ligger midt i Farvandet, der med sine Grunde giver Læ for urolig Sø, og hvorunder Smakkerne kan vinde tabte Højder. Hertil kommer nu Hielpe Midlerne og Jndretningerne med Tønder udlagte paa de begvemmeste Steder for at lette Overfarten, og gjøre den i alt kuns 3 smaae Mile, Fyrer saavel til at kjænde Kysterne, som at indduve imellem Grundene i Korfør Havn, fornødne Advarsels Skud i taaget Vejr, Fartøjer til Transporten, der baade er bekjænte gode Sejlere og Søe Fartøjer, som jeg nu tør vel paastaae efter 11 Aars Prøve; desuden ere disse Fartøjer forsynede med gode bekjendte Folk, og kyndige samt uforsagte Førere, der i alle mulige Tilfælde har vidst at byde Søen og Vindene trods, imod haarde Strømme, med den mørke Nat, som altid nu til Aars er Tilfældet med den kommende Post, og dette er vel alt hvad der kan udfordres af Mænd. Men at uagtet dette jo Posten kan opholdes, er vel ikke at undre over, deels som forhen meldt, af forkerte Slag Bove, tyk Luft at Fyrene ikke kan sees, foruden af anden tilfældig Omstændighed, som ikke kan med den beste Forsigtighed forekomme, af Sejlstørring, med meere. Koefod. Kapitain i Søe Etaten. Med Fornøielse har Udgiveren indrykket ovenstaaende, da det er nyttigt at see et saa vigtigt Emne af Flere drøftet. Da Hr. Kaptejnen imidlertid ikke har berørt det, imod Overfartens Forhindring i Stille, opkastede Middel, haaber man ogsaa i den Anledning at erfare hans Bedømmelse.