JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Nordisk Kirketidende meddeler følgende Cancellie-Skrivelse til Politiedirecteuren i Kjøbenhavn om Gjendøberne, dat. 2den April d. A.: Efterat Cancelliet med Kjøbenhavns Politierets Skrivelse af 22de Januar d. A. har modtaget Udskrift af det inden Retten optagne Forhør til Oplysning om den i Kjøbenhavn stiftede Gjendøber=Menighed, og efterat man senere derom har brevvexlet med Biskoppen over Sjælland Stift, skulde man tjenstligst anmode Hr. Etatsraaden om at kalde Medlemmerne af bemeldte Menighed for Dem og betyde disse: 1) At den af dem stiftede Menighed er lovstridig, at det, som Følge deraf, ikke kan tilstedes dem at forsamles til fælleds Religionsøvelse, endnu mindre at uddeele den hellige Naadvere i slige forbudne Forsamlinger; 2) At deres Børn ikke, enten efter Forældrenes eller deres egen Villie, kan unddrage sig fra Confirmation; 3) At der med de Børn, som de herefter maatte avle, vil blive at forholde efter Forordningen om Daaben af 30te Mai 1828, 4) At de store Forsamlinger som holdes hos Spisevert Ryding, og hvor han og Graveur Mønster og Flere holder Taler, ikke kan tillades, som stridende mod Forordningen af 13de Januar 1741; 5) At dersom de skulde handle imod det under Na 1 ommeldte Forbud eller endog søge at udbrede deres Lære, maae de forvente, i Overeensstemmelse med Reskriptet af 5te Marts 1745, at blive henviste til saadant Sted i Riget, hvor der er tilstaaet fri Religionsøvelse, eller og at det bliver paalagt dem at forlade Landet. - Cancelliet skulde derhos tjenstlig anmode Hr. Etatsraaden om at have nøie Tilsyn med, at disse Bestemmelser overholdes, og at træffe de Foranstaltninger, som til saadant Øiemed maatte ansees fornødne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Kjøbenhavnsposten yttrer i No. 186 stærk Tvivl om, hvorvidt det skulde lykkes nærværende Kammerherre Mylius's gode Venner at faae denne deres Yndling opløftet i Adelstanden. Det behøver ikke at lykkes dem, thi det er skeet. Om et Rygte kan man tvivle, og det kan ofte være meget vanskeligt at komme efter, hvad der er sandt i det, men og et Factum, især som nærværende, maa det være let for Kiøbenhavnspostens Redaction at erholde Vished. Hvorfor Ophøielsen endnu ikke er offentliggjort, er os ubekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Ligesom Pastor Giessing og enkelte andre Geistlige have udtalt sig om Nødvendigheden af, at Overbestyrelsen af de geistlige Anliggender blev overdraget til et særegent Collegium og ikke længer forblev under Justitscollegiet, saaledes har nu og Overlærer Jngerslev i Randers i Folkebladet fremsat Forslag om en lignende Foranstaltning for hele Skolevæsenet i Danmark, for at herved blandt andet den fornødne Overeensstemmelse i hele Underviisningen kunde opnaaes. Her at udvikle de Motiver, hvorpaa dette Forslag er bygget, ansee vi for mindre passende, men ville kun bemærke, at Hr. Jngerslev formener, at Geistligheden ikke udelukkende bør have Overbestyrelsen, fordi som det hedder Skolerne vel oprindeligen ere Skabninger af den geistlige Magt, men Datteren er fuldvoxen, og den moderlige Autoritet kan til ingen af Parternes Tarv længere gjøres gjældende. At hverken Skolecommissionerne eller Amtsskoledirectionerne tilfredsstille Forfatteren i deres nuværende Organisation er letteligen at indsee, og han gjør derfor Forslag om, at Skole- og Kirkevæsenets Bestyrelse burde henlægges under et eget kongeligt Collegium, hvori tillige Pædagoger fik Sæde og Stemme. -At ogsaa vore Borgerskoler trænge til en Reform udtaler Forfatteren meget bestemt idet han nemlig siger: en Forbedring og Udvidelse af den (Borgerskolerne, saa meget som det paa ethvert Sted, lader sig gjøre, er upaatvivleligen en af de største Fornødenheder ved vort Skolevæsen, og ofte ønsket baade af Regjeringen og Folket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
J en Artikel med Overskrift: Om vore Selskabers Tone, har Syd-Sjællandsk Avis dadlet de Fornøielser, hvormed man nu beskjæftiger sig i vore offentlige Selskaber. Naar Forfatteren klager overde nu brugelige Dandse, som mindre gratieuse, over Mændenes Tobaksrygen og Kortspillen, samt overde for Damerne arrangerede Lottoriespil, da kan man vel ikke nægte, at disse Klager indeholde meget Sandt, men Sagen er at sætte andre og ædlere Fornøielser i de Dadledes Sted, og at bibringFolk Smag for dem; herom lover det nævnte Blad at meddele Noget i sit næste Nummer. Til den tilendebragte mundtlige Prøve af den theologiske Embedsexamen havde 30 Studiost indstillet sig. Af disse erholdt 15 Characteren landabillis, nemlig: B. C. Bøggild. J. C. Chiewitz C. F. Christens, M. M. Hansen, G. C. F. Høeg, H. Jonsson, C. P. G. Kampmann, S. A. Kjerkegaard. J. A. Kruse, Lunddahl, M. Melbye, J. M. H. F. Stilling, M. Wad, C. F. W. Warburg og F. Werlin, 13 Characteren hand, illandab., nemlig: N. P. Hansen, H. W. Holstein, C. L. T. Jacobi, L. C. Krarup, J. F. B. Langhoff, Laurberg, H. J. P. D. Paludan, G. H. Roll, L. T. C. Rønne, Schrøder, A. L. C. Silfverberg, P. C. Sinding og C. A. Wendt; og 2 Characteren non contemn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Den 12te dennes ankom paa Rheden den genuesiske Fregat, Eurydice, paa 42 Kanoner, bestemt til Stockholm og Norkjøbing. Capitainen, Sofgin, agter at opholde sig i Kbhvn. 3 a 4 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Stændernes Andragende om ved en bestemt Lov at faae Jndiciebeviset tillagt fuld Retsvirkning er nu bleven taget tilfølge, og en hertil sigtende Forordning vil derfor blive forelagt de nu samlede Stænder. For dem, der troe, at Aristoeratiet ikke længere existerer i Danmark, og at det er ligegyldig til Embeders Erholdelse, enten man er Greve eller Baron eller simpelt hen Cand. juris, turde maaskee følgende lille Bidrag til de seneste Dages Historie ikke være uden al Jnteresse. De i eet forenede trende Auditoriater i Helsingør søgtes foruden Andre ogsaa af Dhrr. F. T. Lütken og Greve J. Trampe, den første var ældre Candidat, flere Aars Cancellist, specielt anbefalet af Cancelliet og indstillet af Generalauditeuren, den sidste var yngre Candidat, Volontair i Cancelliet, ikke specielt anbefalet af Cancelliet, ikke indstillet af Generalauditeuren, men Greve, den sidste blev foretrukken og erholdt Embedet. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Under en Oversigt over de seneste politiske Tilstande heri Landet, bemærker Aalborg Avisen om Titel og Ordensvæsenet følgende: Ved at gjennemgaae de sidste Ordens- og Titellister vil det dog heller ikke kunne nægtes, at den ydre Decorering er tildeelt mange virkelig i større og mindre Grad almeenanerkjendt fortjenstfulde og i deres Stilling særlig agtværdige Mænd, og naar man paa Listerne savner mange Navne, som man efter Embeds-Anciennetet skulde have ventet der, viser dette jo netop, at Regjeringen ikke blindt hen indregistrerer enhver Embedsmand, der har tjent et vist Antal Aar, i Forjenesternes Classe. Skulde det igjen paa den anden Side have undret, at see Navne blandt Decorerede, i hvis Embeds= eller øvrige offentlige Virksomhed man i Publicum savner noget særligt Fortjenstligt, der kunde skjænke almeenanerkjendt Adkomst til en saa hæderlig Udmærkelse, ja skulde der blandt de med offentligt Ærestegn Hædrede befindes Mænd, som muligt selv ere blevne overraskede ved den dem tildeelte høie Æresbeviisning, da bør det betænkes, at det mindre heldige Valg blandt de til kgl. Naadesbeviisning Jndstillede, forudsat at saadanne Exempler virkelig maatte være tilstede, aldrig kan blive en Bebreidelse mod Regenten, men kun imod de ind stillende Autoriteter, der naturligviis ofte ved Fortjeneste Vurderingen kunne have Anledning til at betjene sig af anden Maalestok, end netop den, der et bleven justeret i Publicummets Omdømme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
En Jordbruger i Frederiksberg Sogn har meddeelt Kjøbenhavnsposten en Skrivelse, hvori de Festligheder, der arrangeres ved Kongens Reise, omtales saaledes: "De maa ingenlunde tro, at slige Sammenkomster altid ere Bøndernes egen Opfindelse. De foranlediges som oftest af Embedsmænd, saavel høie som lave. Saaledes ogsaa i dette Tilfælde. Thi efter hvad jeg har bragt i Erfaring, udgaae disse Festligheder egentlig fra vor Amtmand, Grev Knuth. Sligt skeer, som sagt, saa ofte Fremgangsmaaden er i Almindelighed denne. Først henvender Amtmanden sig til vedkommende Herredsfoged og gjør ham opmærksom paa, hvor passende det vilde være, om Herredets Beboere ved den givne Leilighed lagde deres Kjærlighed og Hengivenhed for Kongehuset for Dagen. Respectmæssigen udsteder Herredsfogden derpaa Skrivelser til Herredets samtlige Sognefogder, hvori de anmodes om, at samles med Herredsfogden for at aftale det Fornødne til de høie Personers Modtagelse. Samlingen finder nu respectmæssigen Sted; men bestaaer mere i en Uddeling af Ordrer fra Herredsfogden end i nogen Overeenskomst. Sognefogderne reise hjem og anmode Bønderne om at efterkomme den Aftale, de have truffet med Herredsfogden. Respectmæssigen møde Bønderne til bestemt Tid og Sted og efterkomme, hvad de ere anmodede om. (Min Nabo kalder iøvrigt denne Slags Anmodning en Tilsigelse. – Det er smukt og behageligt, naar Bønderne af sig selv bevidne Kongehuset deres Agtelse; men naar der skal skee saadanne Paavirkninger - og det er, som sagt ofte Tilfældet – for at faae et Hurra og nogle Blomsterkrandse bragt tilveie, taber Optrinet sin hele Betydning, og i Stedet for at afgive et tydeligt Vidnesbyrd og Stemningen blandt Folket, faaer det ofte Udseende af blot at være en Slags Commedie, der opføres for at skaffe en Embedsmand en Titel eller Orden. Vi have optaget denne Skrivelse her foratter at kunne gjentage vor tidligere Yttring om, at skal slige Festligheder arrangeres hos os, da bør nødvendigviis Borgerne og Bønderne selv, ordner dem uden mindste Jndblanding af Øvrigheden eller deres Fuldmægtige og Contoirbetjente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Forslaget om Skattebevillingsret og statsretlige Garantier formenes af Assessor AlgreenUssing at ville blive indbragt i Stænderforsamlingen. Fra flere sjællandske Stæder forberedes i denne Tid Adresser til samme Øiemed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
J Aalborg Stiftstidende har Hr. L. Bøggild ladet indføre følgende Bekjendtgjørelse: Næstkommende Tirsdag, Aften Kl. 7, agter Undertegnede i Kompagnihuussalen at holde en Tale i et nationalt Anliggende og efter denne at fremlægge en Petition til Nørrejyllands Stænderforsamling til Underskrifter. Enhver dansk Mand indbydes til dette Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Jfølge Freischutz vil der, ved Hs. Maj. Ankomst til Altona, paa dette Sted blive illumineret tre Dage efter hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Da Grosserer J. Holm ikke kan give Møde, i den forestaaende Stænderforsamling som Deputeret for Kjøbenhavn, er Capitain Herforth opfordret til at indtræde i Forsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Naturforskerne, som med det Kongl. Dampskib i Fredags vare afgaaede til Møen, ere den 12 dennes ankomne til Kjøbenhavn og have, uagtet det høist uheldige Veir, havt en meget behagelig Tour.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Samme Dampskib er om Aftenen afgaaet til Vordingborg, for derfra at overføre den Augustenborgske Fyrstesamilie til Als.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
J Løverdags Aftes ankom Vestindiefaren Johanna Marie, Capt. Christmas, paa Kjøbenhavns Rhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Blandinger. Paganini skal i sit Testamente have anordnet, at man skal give ham en Violin med i Liigkisten; de franske Blade anføre endog følgende Ord deraf: "Jeg vil gaae med en Violin over i den anden Verden, for at jeg kan forespille Diævlen og hans Slægt Noget, dersom det skulde falde dem indat spille mig en eller anden Streg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Hos de adelige Damer i England kommer det stedse mere i Mode, selv at føre Tømmen, naar de kjøre ud for Fornøielse. Lady Wilton roses især som en erfaren Kudsk. Marquisen af Allesbury, har ladet sig gjøre en Kjørepidsk, hvorpaa der er anbragt en Solskjærm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Handelsefterretninger. Frederikshald den 13de Juli. J Kornvarer er her kun indtraadt liden Forandring, siden sidste Beretning. Rug i Partier holder sig paa samme Punkt uden synderlig Omsætning: for tørret Riga fordres 8 Bcomk., dito Dansk 7 1/2 Mk., dito Danz. 8 Kønigsb. 7 1/4 7 1/2 Mk., dito Dansk 4 Rd. 32 s. 5 Rd. efter Qvalitet. Byg er næsten oprømt, mindre Partier fra Provindserne udbydes, til 4 Rd. for radet og 3 Rd. 48 for Gradet. – Havre her 3 Rd. 3 Rd. 32 s. - Raps stille, omtrent til sidste Priis 10 Rd. 24-48 s. - God Hvede er steget til 99 1/4 Rd. Erter ere næsten ikke at faae, man nævner 7–8 Rd. pr. Td.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
London den 6te Juli. Veiret vedbliver at være koldt og raat, og Efterretningerne og Sæden, især Hveden, lyde i Almindelighed ugunstigt, især fra de vestlige Grevskaber. Som Følge heraf har denne paa de fleste Provindsialmarkeder i forrige Uge været meget søgt, og i de fleste Tilfælde betalt noget høiere. For Formalings=Byg har der ligeledes været et stadigt Spørgsmaal, og de sidste Priser betingedes fuldkomment. Havre var meget knap, og derfor spurgt over hele Landet, med Tendents til at stige i Prisen. Uagtet vi idag havde en ret god Tilførsel af engelsk Hvede, var der dog en meget levende Omsætning heri, og Beholdningerne ryddedes tidligt til en Avance af 2s., og for meget smukke Partier 3 s. overde sidste Mandagspriser. Frigjort fremmed Hvede gik ogsaa raskere af og betingede en lignende Avance af 2. For Hvede under Laas fordrede Eierne meget høie Priser, og omendskjøndt dette indskrænkede Omsætningen, skeete der dog flere Handler til en Avance af 3 s. pr. Otr. - Meel gik bedre af. - For Byg til Formaling var der levende Spørgsmaal, og de forrige Priser opnaaedes fuldkomment. - Af Havre havde vil kun ubetydelig Tilførsel, og skjøn Vare var meget spurgt og betingede en Avance af 6 d. – 1 s. over Prisen i Dag otte Dage. Bønner og Erter vare spurgte og opnaaede fuldkomment de forrige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Kjøbenhavns Børscours den 14de Juli. Hamborg, 2 M. - a vista 197. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 98 1/2 a 99 Rbd. - Nationalbank Actier 84 a 84 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 11te Juli 1840. Hvede lollandsk 8 Rbd. a 8 Rbd. 16 s.; Rug fra Provindserne, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd.; Byg, radet, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 16 s.; Havre 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 32 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Reisende fra den 8de til den 15de Juli 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Pastor Ernst, Madam Wassermann, Pastor Winding; Baron v. Bertouch. Med Personposten: Madam Marcussen. Med Dagvognen: Dhrr. Oxenbøll og Kildentoft; Stænderdeputeret Sidenius. Udenfor Posterne, Kjøbmand Hansen med Familie, Garver Wulff, Handelsbet. Wulff, Grosserer Eibeschus med Familie, Professor Nachtigall, Kammerherre Rosenørn-Lehn, Justitsraad Friis, Kammerherre, Greve Reventlow med Familie og Følge; Urtekræmmer Broe med Familie; Skolelærer Fischer med Kone og 3 Børn. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: 2de Jomfruer Andersen; Stud. theol. Hansen og Bjerring; Jomfruerne Friis og Hansen; Mad. Thor. Med Personposten: Hr. Brandt. Med Dagvognen: Student Krøyer; Dhrr. Klein, Rostrup, Boeberg, Frisenette og Skolelærer, Jantzen; Frue Kerup; Jomfru Rosen; Mad. Pathies med 2 Børn; Hr. Boesen med Kone; Hr. Petersen. Udenfor Posterne: Forvalter Møller; Jomfru Permin, Grosserer Giesing; Pastor Beck, Provst Brønnicke; Hr. Aarsløv; Handelsgartner Meyer, Dhrr. Bentzon, Boller og Matzen; Greverne Knuth og Reventlow; Hestehandlerne Everts og Jensen; 2de Studenter Kock; Student Giessing; Jomfru Giessing; Discipel Petersen; Kleinsmed Fischer og Datter, Kjøbmand Petersen; Guldsmed Falck. Forlangte Jndrykkelser.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Den store Sjeldenhed fandt Sted sidste Søndag den 12te Juli i Karlebye Kirke paa Falster, at Trillingebørn, 2de Sønner og 1 Datter, alle friske og velskabte, døbtes. Forældrene ere uformuende Huusfolk - Moderen stod for 28 Aar siden som ypperst i Kundskab, øverst blandt Aarets Confirmandere, og har nu i hendes nærværende Ægteskab født 14 Børn. - Den førstefødte Søn af disse sidste, fik Navnet Christian Frederik efter vor allernaadigste Konge. Datteren ligeledes efter Hs. Maj. Dronningen Caroline Amalia, og den anden Søn ligeledes efter Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen Frederik Carl Christian. Undertegnede Sognepræst, Stiftsprovst Steenstrup, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, havde vovet at foreslaae Forældrene denne Navnegivelse i det Haab, at de allerhøieste og høieste Personer ikke unaadigt ville optage denne Fripostighed. Ligeledes havde Undertegnede indbudet Adskillige af Omegnens Honoratiores til at være Vidner ved Daabs Acten, og efter Tjenesten i Kirken offereredes den dybt bevægede Moder hele det ved Børnenes Daab og Moderens Kirkegang faldne ikke ganske ubetydelige Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Offer, og saavel dette som adskillige Smaagaver fra andre Deeltagende paaskjønnes med den inderligste Taknemmelighed. Karlebye Præstegaard den 15de Juli 1840. H. R. Steenstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
AVERTISSEMENTS. Mindedigt, over Hans Hvid fra Sydstofte. Hans Hvid i Døden ligger bleg, Han faldt, som naar af Stormens Vrede Oprykkes brat en knudret Eeg Skjøndt mægtig sig dens Rødder brede. Han alderstegen kraftig stod J Livets Høst, og dog tilvisse Ham Skjebnen dengang gik imod Og bleged Haaret paa hans Jsse. Han Bonde var – men født Genie, Som Ung han dog kun turde tænke, Thi dengang var ei Bonden fri Og Sjælen selv var lagt i Lænke! - Først da Træhesten den forsvandt Og Bønderne fik Love milde, Han sig til Videnskaber bandt, Men ak, da var det alt for silde. Dog skal hans Minde ei forgaae, Han nu i Døden født mon blunde, J mangt et Slot, i mangen Vraae, Han hialp hvor ingen andre kunde; Og var hans Lærdom end forsømt? Ved Graven jo alt Fjendskab tier, Var som Quaksalver han end dømt? Han i sin Haand bar Theorier!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
En confirmeret Dreng, der er vel øvet i Skrivning og Regning, ønskes anbragt i Handelslære, enten strax eller til 1ste Novbr. d. A. De herpaa Reflecterende bedes at henvende sig til Redacteuren, af Lollands-Falsters Stiftstidende, og opgive deres Navn og Opholdsted i en forseglet Billet, mærket B.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Jeg har den Ære at recommandere mig med at give en fuldkommen og grundig Underviisning af Maaltagning i Dame-Skræddersyening Time- eller Maanedsviis efter de herpaa Reflecterendes Ønske. Stubbekjøbing den 13de Juli 1840. L. C. Sørensen, født Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Creditorerne i Stervboet efter Musketeer af Hans Majestæt Kongens Regiment 44 Compagnie No. 36, Hans Ottesen Errindlev, der er død paa Garnisons-Hospitalet i Kjøbenhavn den 16de April dette Aar, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Raahaugegaard den 9de Juli 1840. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Pensionairer. En Embedsmand i Kjøbenhavn ønsker sig et Par Pensionairer i Huset. Betingelserne ere: 200 Rbd. aarlig, hvorfor da tillige vil blive givet fri Underviisning i det tydske, franske og engelske Sprog, der vexelviis daglig vil blive talet med dem. Adressecontoiret giver nærmere Underretning. 572 Rbd. 1 Mk. 8 s. S. & T. af GedsøergaardsOverformynderies Midler kunne, imod lovbefalet Sikkerhed, erholdes tillaans i 11te December Termin d. A. Gedsøergaard den 16de Juli 1840. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-19
Falsters Lollands- Stift. Tivende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-19
Søndagen den 19 Juli. No. 83.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-19
Vestsjællandsk Avis meddeler fra Slagelse, at D. M. vare ankomne i Tirsdags Formiddag Kl. 11 1/2. Paa det store Torv var der en med Blomster og Grønt decoreret Støtte opreist, ved hvilken en stor Deel baade af Byens og Omegnens Beboere af begge Kjøn havde samlet sig. Der bleve D. M. modtagne med en Sang og gjentagende Acclamation. D. M. steg ud af Vognen og Kongen tiltalede den forsamlede Mængde og yttrede, at Han i Folkets Tillid og Kjærlighed søgte sin Løn, og at Han ønskede stedse at see Folket saa fornøiet som paa denne Dag. Hans Majestæt besøgte derpaa alle offentlige Bygninger, og deriblandt St. Peterskirke, hvor han lod Jnstrumentmager Hornung fremkalde, og takkede ham i de naadigste Udtryk for det Offer, han bragte Kirken ved at istandsætte Orgelet. Deres Majestæter opholdt sig i Byen til Kl. 2, da de reiste bort under Folkets Jubel. Ved Jndkjørselen som og ved Udkjørselen fra Byen vare Æresporte opreiste, og i de Gader hvor Deres Majestæter passerede, vare alle Bygninger decorerede med Grønt og Blomster. – Af andre af den Berlingske Avis meddeelte Efterretninger erfares, at Modtagelsen i Roeskilde, Ringsted, Sorø(hvor D. M. ankom i Mandags Aftes Kl. 10) og Corsøer var ligesaa loyal og viste ligesaamegen Hengivenhed for D. M. Overalt tiltalede Kongen Folket i samme Aand, som ved ovenstaaende Modtagelse i Slagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-19
Da vi af Kbhpst." see, at efterfølgende Petition nu er offentliggjort, meddele vi den herved, idet vi maa bemærke, at da det efter forud givet Løfte var vedtaget, at Jntet herom skulde offentliggjøres førend Sagen aldeles var tilendebragt, have vi ikke tidligere omtalt den. Synes end Hovedstaden, hedder det i Kbhpst., slov for Øieblikket, saa rører sig desto kraftigere den fremadstræbende Aand i Provindserne. Petitioner til Stænderne og gjennemgribende Forandringer og statsretslige Garantier ere i fuld Gang og bedækkes med Underskrifter i tusindviis. Saaledes i flere Egne af Sjælland og navnlig i Lollands-Falsters Stift, hvor i Maribo den 13de i forrige Maaned efter forudgaaet Jndbydelse et Møde blev holdt af fædrelandsksindede Mænd, der efter nogen Debattering eensstemmigen vedtoge, at en Petition til Stænderne skulde indgives saalunde lydende: Skjøndt vi med Tillid haabe, at den nærværende Regjering ei vil kræve større Offere af Landets Borgere, end Fædrelandets Bedste udfordrer, have vi dog ingen sikker Borgen for, at en lignende Fremgangsmaade fra Regjeringens Side altid vil blive fulgt under Fremtidens vexlende Forhold. En Betryggelse herfor, som kan staae fast, medens Tider og Slægter omskifte, finder, efter vor Overbeviisning, ikkun Sted naar Folket igjennem sine Udvalgte paalægger sig selv de Byrder, der udfordres til dets eget Vel. Vi undertegnede Vælgere og andre bosiddende Mænd i Lollands-Falsters Stift henvende os derfor med nærværende Andragende til den roeskildske Stænderforsamling, som vore Repræsentanter, som dem, gjennem hvilke Kongen har befalet os at fremkomme med alle fælleds Ønsker og Begjæringer. Vi anmode herved den ærede Forsamling om, at indgaae til Hs. Maj. Kongen med et allerunderdanigst Andragende om, at det maatte behage Hs. Maj. at give sit danske Folk en fuldstændig Skattebevillingsret, saaledes, at ingen Skatter retlig kunne paalægges, intet Statslaan retlig optages uden Samtykke fra de tre forenede Stænderforsamlinger for Østifterne, Jylland og Slesvig; at et for Finantsbestyrelsen bindende nøiagtigt Overslag, hver Gang disse Stænder samles, fremlægges til sammes Antagelse, og at et fuldstændigt Regnskab for den imellem Stændernes Møder forløbne Tid forelægges disse til Revision. Denne er vor Bøn til Kongen og alene i dennes Opfyldelse see vi Sikkerhed for Danmarks fremtidige Velfærd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-19
De fyenske Aviser have, som man kunde vente, taget til Gjenmæle mod Kjøbenhavnspostens Artikel om den Æresport, der oprettes i Odense.