JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Jordegods-Salg. Jfølge Ordre fra den kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond bliver Fredagen den 3die December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Buderupholm med Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Aalborg Amt og bestaae af: J. Buderupholms Hovedgaard, med Hartkorn fri Hovedgaardstart Ager og Eng 18 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb. Godset, med Hartkorn priviligeret Mølleskyld 2 Skpr. Fdk. 2 Alb., contribuerende Ager og Eng 233 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdk. 2 enottend. Alb. og Mølleskyld 1 Td., Skpr. 2 Fdkr. Skovene, som følge Eiendommen, ansatte for Hartkorn Skovskyld, priviligeret 1 Skp. 1 Fdk. og uprivilligeret 3 Skpr. 2 Fdk. 2 trefjerd. Alb. Buderup Sogns Kirke- Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-Korntiende af 106 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdk. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. Gravlev Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende samt samme Sogns Konge-Korntiende af tiendeydende Hartkorn 102 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdk. 1 femottend. AlbSkjørping Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende af tiendeydende Hartkorn 109 Tdr. 5 Skpr. - Fdk. 1 enh. Alb. 6. Frær Sogns Kirke- Korn- og Qvægtiende af 82 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdk. tiendeydende Hartkorn. Hovedgaarden Buderupholm er til 1. Mai 1844 bortforpagtet mod en aarlig Afgivt af 420 Rbd. Sølv og 120 Tdr. Byg, hvilken Forpagtning ikke kan opsiges. Arealet er circa 300 Tdr. Agerland, 60 Tdr. Land Eng og 60 Tdr. Land Hede. - J Jorderne kan aarligen nedlægges 40 a 50 Tdr. Rug, 20 a 30 Tdr. Byg og 40 a 50 Tdr. Havre, foruden nogle Kartofler og noget Bælgsæd, og Besætningen, der kan fodres og græsses, er 60 a 80 Fæhøveder og noget over 100 Faar. - Gaarden drives uden Hoveri, men til sammes Drift haves en betydelig Mængde Ugedage af Godsets Huusmænd. Med Hovedgaarden følger en Deel Besætning og Jnventarium, hvorover ved Auctionen vil blive fremlagt Fortegnelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
De aarlige Jordebogs=Jndtægter ere omtrentligen 850 Rbd. Sølv, 280 Tdr. Byg, 36 kjørende Reiser og 2150 Arbeidsdage, foruden nogle ubetydelige Præstationer af Gjæs og Æg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Under Godset hører Avlsgaarden Teglgaarden af upriviligeret Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. enh. Alb. Denne er, mod aarlig Afgivt af 30 Tdr. Rug og 30 Tdr. Byg, bortforpagtet indtil 1. Mai 1847, dog kan Forpagtningen opsiges imod en aarlig Godtgjørelse for de tilbagestaaende Forpagtningsaar. Tienderne, der ere bortaccorderede, afgive aarligen noget over 400 Tdr. Korn, hvilket betales med Penge efter hvert Aars Capitelstaxt. - Resten af Tienderne, der hæves i Kjærven, ere indbefattede under Forpagtningerne og kan vel antages Aar og andet at udgjøre henved 200 Tdr. Korn. Samtlige Tiender ere matriculerede for 46 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdk. 1 tosyvd. Alb. Kirketiende og 24 Tdr. 3 Skpr. Fdk. 2 ensyld. Alb. Kongetiende=Hartkorn. Skovene udgjøre et Areal af circa 100 Tdr. Land, hvoraf 18 Tdr. Land ligge tæt ved Hovedgaarden og Resten paa forskjellige Steder paa Bøndermarkerne. Auctionen afholdes anførte Dag og Tid hos Gjæstgiver Petersen i Aalborg, og ved samme forbeholdes Ret for Statsgjeldsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde, efter at Underretning om Auctionens Udfald er Directionen meddeelt. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Conditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn i Domaine-Contoiret under det kongelige Rentekammer, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiverne Petersen i Aalborg, Larsen i Aarhuus og Petersen i Hadersleben, paa Postgaardene i Odense og Ribe, hos Avisredactionen i Altona, samt Godsforvalter Wegener paa Buderupholm pr. Hobroe, der tillige foreviser Eiendommen og meddeler hvad Oplysninger Vedkommende ellers maatte ønske. Morten Oxenbøll, Overanditeur og Herredsfoged i Andst, Slangs, Jerlev og Brusk Herreder,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Gjør vitterligt: at efter Begiering af Selveier Anders Jørgensen i Braqver og ihenholg til en ham meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de f. M., indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af John Christensen til Anders Andersen i Nyeborg Braqver under 26de Juni 1795 udstædt og den 15de December f. A., inden Andst, Jerlev og Slangs Herreders Ret tinglæst Obligation, stor 99 Rd. d. C., med første Prioritet i Vandborghuus i Egved Sogn med tilhørende Jord, til at møde for Jerlev og Brusk Herreders Ret, som holdes paa Kolding Raadhuus den første Tirsdag eller ordinair Retsdag i Januar Maaned 1843 om Formiddag Kl. 10, for der og da at fremkomme med denne Obligation og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da samme ellers ved Dom forventes mortificeret. Landag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Herredscontoiret i Kolding, den 23de October 1841. Orenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Da Kathedralskolens Bibliothek nu underkastes en Revision, saa anmodes Enhver, som har Bøger tillaans derfra, snarest muligt at aflevere disse til Skolens Rektor eller til Adjunkt Adler. Ribe, den 15de November 1841.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Atter er arriveret et Parti smukke Modebaand, samt alt muligt til Damepynt henhørende, efter nyeste Parisermode. A. Bruun, Modehandlerinde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Fra Undertegnedes Mark ere bortgaaede 2de Stude, den ene rød, 2 Aar, den anden sort, 2 eth. Aar; begge mærkede C. C. paa den ene Hofte. Hvo, der træffer disse Stude, ville behage at mælde det til Roagger, d. 16. Novbr. 1811. C. Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Paa denne Byes Vestergade i den saakaldte Thor Thorsens Gaard har jeg etableret mig, og anbefaler mig til Egnens ærede Beboere saavel med Colonialvare som enhver anden Handelsartikel, især henhørende til Jsenhandel, idet jeg lover reel Behandling, saaledes undlader jeg ikke heller at bekjendtgjøre, at jeg kjøber Landets forskjellige Produkter til høieste gangbare Priser. Varde, d. 9. Novbr. 1841. L. Th. Helms.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
Skiveskydning. holdes hos Kromand Peder Engelstoft i Reisbye Søndagen d. 21de ds., Kl. 1 slet, over følgende Gevinster: et sølvbeslaget Pibehoved, en Sølv=Spiseskee og 2 smaa Sølv-Theeskeer. 1000 - Cour. ønskes tillaans imod god Sikkerhed. Herpaa Reflecterende ville behagelig henvende sig til Procurator Tvede i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-19
En Jagtpidsker sin Eier frakommen i Mølle toften sidstafvigte Søndag. Finderen vilde aflevere den paa Adressekompt. imod en passende Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
allernaadigste Kongelig legeret. priviSte No Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Tirsdagen den No. 94. 23de November Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. De i Grændsefæstningen Lille udkommende Journaler meddele det Rygte, at Frankerig, i Anledning af den i Belgien opdagede Sammensværgelse, agter at opstille et Observations Korps af 20,000 Md. paa Grændsen. Den Brus seler Jndependant holder imidlertid dette Rygte for aldeles opdigtet. - Siden d. 6te har man angivet Paris som det Sted, hvor Konferentsen i Anledning af de spanske Anliggender skulde aabnes. De tvende engelske Blade "Morning Post, og Courier af 12. Novbr. mælde paa det Bestemteste, at Olozaga officielt har forlangt Dronning Christines Bortviisning fra Paris, dog troer man ikke, at han, efter at have erholdt et bestemt Afslag, har forlangt sine Passe. - Endnu d. 14de havde man i Paris ingen Efterretning om BugeandsExpedition i Algier, hvilket vækker end større Bekymring, da de nyeste Efterretninger derfra i Touloner-Blade tale om, at et frygteligt Regnveir, er indtraadt i Nordafrika. De militære Hospitaler, ere overfyldte, og Araberne streife dagligen indtil Nærheden af Algier, bortførende Mennesker og Kvæg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
England. Prinds Albert har tilkjendegivet Sekretæren for de indre Anliggender, at Dronningen, i Anledning af Kronprindsens Fødsel, ønsker en Amnesti for alle politiske Fangne (altsaa ogsaa Frost og Williams) og saadanne Fanger, der under deres Fangenskab ved god Opførsel have gjort sig værdige til Naade. - Af Skatkammerbeviser til Beløb 19,500,000 Pd. St. ere indtil 17,200,000 Pd. blevne erklærede for ægte. Over Beløbet af de nægte er endnu ingen Beregning offentliggjort. Det Stempel, der nu bliver trykt paa de ægte Beviser, synes ikke tilstrækkeligt for at gjenoprette Publikums Tillid; man forlanger en bedre Garantii, end dette letteligen eftergjorte Stempel. Kapitain Elliot og Admiral Bremer ere ankomne til London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Spanien. Man har endelig standset med Henrettelserne i Madrid, hvortil den spanske Gesandt, Paris skal have bidraget meget. En Lieutenant Borias's Dødsdom er saaledes bleven forandret til anden Straf. Derimod lader Zurbano i de nordlige Provindser endnu Folk skyde, blandt andre Legning. En Person, ved Navn Vial, har denne General ladet skyde i Bilbao. Vials hele Brøde var, at han i et Kaffehuus havde dadlet ZurbanosFremgangsmaade. - J Barcelona er Roligheden, atter tilveiebragt, og van Halen har atter, uden at møde nogen Modstand, overtaget Forvaltningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
J Alicante skal være gjort et lignende Forsøg som i Barcelona; ogsaa der havde man begyndt at ødelægge Citadellet. - Fueros Ophævelse skal i Alava, Biscaia og Guipuzcoa have vakkt uhyre Bestyrtelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Holland. Engelske Blade tale med Bestemthed og Ophævelse af den diplomatiske Forbindelse mellem Holland og Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Blandinger. Vi have tidligere omtalt den Opstand, som var udbrudt blandt Bønderne i Lifland, fordi Biskoppen i Riga havde bildt dem ind, at de kunde faae Guld og grønne Skove ved at gaae over til den græske Religion og vandre til det Jndre af Rusland, hvor der var et frit Land." Den ædle Bisp er nu til Løn for sine Bestræbelser bleven stukken i et Kloster, og Bøndernes Overtrædelse til den græske Kirke er bleven erklæret for ugyldig. - De svenske Blade, der for kort Tid siden vare saa enthusiastiske i at udbrede den store Dandserindes, Marie Taglionis, Berømmelse, ere nu ligesaa ivrige i at dadle hendes smudsige Gierrighed. Der berettes saaledes, at hun skal have betalt den Læge, der helbredede hendes lille Datter, og den Chirurg, der havde Tilsyn med hendes forvredne Fod, med - hendes eget Portræt, kjøbt i Bogladen for 16 s. Bo. En Dame, der havde været hendes Tolk og saa at sige semme d'affaires", var bleven honoreret ligesaa generøst. En Datter af Værten, hos hvem hun boede, omgav hende dagligen og opvartede hende, og dette indbragte et - "Marie Taglioni, kraadset i en Stambog. Tyendet i Huset regaleredes med 1 Rd. 16 s. Bo. Man maa tilstaae, at Lægerne idetmindste have været enfoldige, da de ikke kastede hende Portrætet i Ansigtet og præsenterede hende Regninger paa nogle hundrede Rd. Hvorved gjorde hun sig saa fortjent, at hun af Riget, modtog Tusindtal Rigsdalere, Ved sin Kunst, Ru, var da Lægernes Kunst for Jntet at regne? var den udført med mindre Umage. Det vilde have været interessant at see, hvilken Mine hun havde gjort, hvis en af dem var kommen til hende, for at kjøbe billetter til hendes Forestillinger, og istedetfor Penge givet hende sit Portræt. Men hun var klog nok til at opsætte sin Gavmildhed til den sidste Aften. Af Frygt for at synes udannet, blive vi Svenske saa let afsindige, naar vi gjæstes af europæiske Berømtheder; og saa udlee og mishandle disse os. Det synes, som om denne Hændelse med den berømte Dandserinde burde bibringe os en Smule Forstand. Men naar en reisende Kunstner atter kommer hertil, saa fornyes vel sagtens det samme Optog. (Man fremkaldte hende næmlig den sidste Aften paa Theatret 21 Gange, og i Hundredetal spændte Folket sig, saa ofte Leilighed gaves, for hendes Vogn o. s. v.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Af "Dagen" erfarer man, at Hs. Maj. Kongen under 6te de har resolveret, at den Bestemmelse, at alle Studerende, som aarligen hidkomme til Universitetet fra Jsland, Grønland og Færøerne, strax skulle have Adgang til Communitetsstipendium og Regentsen, nu er udvidet til Bedste for dem, der som Sønner af færøeske eller grønlandske Forældre eller af der bosatte Danske ere nedsendte til Danmark og her have nydt Underviisning i de sidste Aar for deres Dimission (indtil 5 Aar). For de Studerende, der hidkom me fra de ostindiske Besiddelser har Hs. Maj. allerede Slutningen af forrige Aar sanctioneret en lignende Præserence. (Berl. Tid.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Den Commission som har været nedsat for at afgive Betænkning om Stændernes bekiendte Forslag til en egen og sagkyndig Bestyrelse af vort Kirke- og Underviisningsvæsen(Mynster, Ørsted, Kolderup=Rosenvinge, Holm og Clausen) har nu endt sine Arbeider og indsendt sin endelige Betænkning til det kgl. danske Cancelli, som derpaa med sin Betænkning har at forelægge den for Kongen. Ogsaa en anden vigtig Commission har i disse Dage endt sine Forhandlinger, nemlig den som har været nedsat for at udarbeide Forslag til en Lov for Embedsmænds Pensionering og de Regler som maatte blive at anvende ved Pensioners Bestemmelse for Embedsmænds Enker og Børn. Samme Commission var paalagt at tage under Overveielse om Embedsskat kunde bortfalde imod at Embedsmændene tilpligtedes ved større Jndskud at forsikkre deres Enker større Pensioner, samt at de ligeledes tilpligtedes at gjøre Indskud til deres Børns Forsørgelse, hvorved Understøttelserne af Statskassen til disse kunde bortfalde eller indskrænkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
forrige Uge var der i Kjøbenhavn en lille Emente, men naturligviis kun en lille, der yttrede sig ved Declamationer &c., og som nu allerede betydelig har sat sig. Anledningen hertil var det allerede for Provindsbeboerne bekjendte Rescript af 6te November, hvorved det blev tilbudt de Officerer og Officianter, der ønske Entledigelse, at kunne gaae af med Behold af deres nuhavende Gage og Cantonnementstillæg, altsaa med Tab af Qvarteerpenge og Oppasserpenge, hvilke tvende Emolumenter for Lieutenantsclassen udgjøre omtrent en Trediedeel af deres Jndtægt. At denne Efterretning virkede som et Tordenslag paa hele Officeersclassen, er begribeligt. Man havde hidtil bestandigt, og det med god Grund, smigret sig med det Haab, at Officererne af Landetaten vilde komme til at gaae af under samme Betingelser, som Søetatens, altsaa efter det nye Gagereglement, og nu fik man den sørgelige Viished, at man ikke alene var skuffet i sit Haab, men endogsaa vilde komme til at miste Anseeligt, for den ringeste aflagte Classe endogsaa en tredie Deel af den allerede knapt tilskaarne Jndtægt. Dog, det var ikke alene dette, der smertede; hvad de Fleste beklagede sig endnu mere over, var den krænkende Tilsidesættelse, som derved vistes hele Staden. "Civiletaten er gaaet af med fuld Gage, Søetaten med forhøiet Gage - kun vi skulle miste en Trediedeel af vor, det var det Theema, som alle Officerer med meere eller mindre Bitterhed og krænket Æresfølelse afhandlede. - Som bekjendt er der imidlertid nu udkommet et senere kongl. Rescript - Natten mellem den 9de og 10de ds. - hvorved det er tilkjendegivet Armeen, at derved Misforstaaelse var indløben en Skrivfeil i det forrige, og at Qvarteerpengene endvidere skulle være indbefattede under de Vartpenge, som de frivillig Afgaaede kunne forvente. Det var unegtelig en Forbedring; men Landetatens Officerer, ville dog endnu komme til at afgaae betydelig slettere end Søetatens, og det er os virkelig uforklalligt, hvorfor man er saa paaholdende paa den Smule Oppasser penge, en 4213 Rbd. om Aaret for hver Officeer (Stabs officererne have to Oppassere hver), og som for det hele afgaaede Personale, hvis ellers Rygtet angiver Tallet rigtigt, vil udgjøre en 89000 Rbd. aarlig. (L.-F. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
For ovenomtalte Misforstaaelse har nu Adjutant v. Rømeling maattet bøde dygtigt i Fædrelandet, hvori det blandt Andet hedder: "Efter hvad der den 17de de er passeret, maa Hr. v. Rømelings Stilling til Armeen være af den Natur, at han vist selv vil være enig i, hvad vi have antydet - Nødvendigheden af hans Entledigelse. Hr. v. Rømeling har ved en Skrivfeil allarmeret hele Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Prof. Wiborg anmelder nu i "Berl. Tid.", at der i Sjælland blandt Qvægbesætningen paa Rongstedlund, tilhørende Hr. Proprietair David, er udbrudt en godartet Tungekræft(Mundsyge, ledsaget af Klovesyge og Saar paa Averet. Sygdommen paafalder saavel Hornqvæget som Faaret og Svinet, den skaaner eiheller Hesten, men forekommer hos dette Huusdyr sjeldnere, og alene med Saar paa Tungen. Det er en feberagtig Sygdom, der ledsages af Blegne paa Tungen, i Munden, mellem og omkring Kloven, paa Yveret og Patterne. Blegnene indeholde en vandartet Vædske, og udbreder sig paa Tungen og i Munden paa en stor Overflade. Naar Blegnen brister, løsnes Overhuden paa en stor Flade, og den (Overhuden) lader sig trække ud af Munden i store Stykker, hvorved det for den mindre Sagkyndige seer ud som Tungen fulgte med. Professoren antager, at det er forsigtigst at afsondre de syge Kreaturer fra de sunde, naar flere angribes paa eengang. Hensigten med Hr. Wiborgs Erklæring er, alene at bringe til offentlig Kundskab, at den Sygdom, der har viist sig blandt Hornqvæget saavel paa Sorøe Academies Gods som paa Rongstedlund, er en god artet Sygdom, der ikke viser sig under nogen foruroligende Form, men om hvilken det vel er at formode, at den, som en epizoatisk Sygdom, vil opstaae paa flere Steder i de forskjellige Provindser, da de foranledigende Aarsager i større eller mindre Grad have virket overalt i Landet. (Den foranledigende Aarsag antager Hr. W. at være den foregaaende fugtige Sommer.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Nordpostens Beretninger stadfæste Meddelelsen om, at den store Lotterigevinst har naaet Jyllands nordligste Pynt, hvorimod den er tilfalden 11 Personer (saavidt vides Alle Fiskere) i forskjellige Parceller, af hvilke den største er paa 9000 Rbd. (Aalb. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Hr. Skuespiller Printzlau er nu ankommen til Aarhuus, ventelig for igjen at forene sig med det Müllerske Selskab. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Fra Aalborg skrives d. 15, ds. En betydelig Jldløs satte Byens Jndvaanere inat i Forfærdelse. Kl. 1 lød Brandraabet igjennem Gaderne og forkyndte en hos Hr. Farver og Klædefabriqueur Jørgensen i Vestergade udbrudt, heftig Jld, der greb saa voldsomt om sig, at det uagtet alle Brandcorpsets Anstrængelser ikke lykkedes at dæmpe Flammerne, der havde bemægtiget sig det hele Forhuus, Baghuus og Sidehuus, som aldeles afbrændte. Fra Brandstedet udbredte Jlden sig til Hr. Districtslæge Rauchmauls tætved beliggende Gaard, hvis Hovedbygning dog frelstes for Jldsvaade, hvorimod ogsaa her Baghuset aldeles afbrændte og Sidehuset stærkt beskadigedes. Fra de nævnte Gaarde saavelsom fra flere i Nærheden beliggende, der truedes af Flammerne, maatte Beboerne flygte ud og tillige alle Effecter bortføres, hvorved naturligviis Meget ramponeredes. Heldigviis vides Jngen under Branden, der vedvarede hele Natten, at være kommen til Skade. Først Kl. 7 imorges kunde der afkimes. Jlden skal være opstaaet i Farveriet. Om Grunden til dens Opkomst er Jntet bekjendt. "(Ab. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Hs. Maj. Kongen har reselveret, at der af Finantserne skal anvises Bogense Kjøbstad et forøget Laan af 25,000 Rbd. til Anlæggelse af en Havn ved Byen. Everten Hans", ført af Skipper Jacob Hansen fra Fanø, er d. 15, de paa Reisen fra Altona til Hjemstedet strandet under Blaavand Strandlehn. Man har Haab om at faae Skidet af Grunden, og Ladningen, bestaaende af Stykgods, er bjerget. (Meddeelt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Den i forrige Avis omtalte C. Løfgreen, der 1827 fuldendte en Jordomseiling, er ikke født i Altona, men er en indfødt Kjøbenhavner, der farer fra Altona. (Meddeelt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Udnævnelser. Den 18de de har Hs. Maj. allern. beskikket personel Capellan for Skjerbek Menighed i Ribe Stift, J. L. Corydon, til Sognepræst for Nørre-Gjording, Vemb og Buur Menigheder i samme Stift, og Cand. iheol. J. M. G. Bondesen til personel Capellan hos Sognepræsten for Sorøe Menighed i Sjælland, Dr. theol. M. Sommer, Ridder af Dannebrogen. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 19 November. Species 200. Bank-Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-11-23
Ribe Torvepriser d. 20 November Rug Td. 3 Rd. 28 s.; Byg 2 Rd. 81s.; Havre 1 Rd. 16 s.; Boghvede-Rd. - s.; Boghvedegryn pr. Skp. 36 ls.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 5 ls. (Forlangt indrykket.) Ved under 15de dennes at vende tilbage fra en Tour til Ringkjøbing, ankom jeg til Varde Nørreport i Middagsstunden, hvor jeg havde det Uheld, ved selve Porten, at sætte Heste og Vogn fast i en Sneedrive, dog lykkedes det mig at overvinde dette ubehagelige Tilfælde, idet hurtigt Arbeide anvendtes, uden derved at lide andet Tab, end det, et sligt Ophold førte med sig. Efter saaledes at være sluppet ind i Varde By og naaet Sønderport, blev mig af tilstedeværende Borgere betydet, at det for mig vilde være forgiæves at prøve paa Fortsættelse af min Reise, da en slensborger Fragtfoermand i samfulde 3 Timer havde med svært Læs været indspærret i Snee nogle hundrede Skridt fra Byen paa Landeveien i Nærheden, af Kjøbmand Clausens Kalkovn, uden at der fra Politiopsynets Side var ydet ham mindste Hjælp. Da nævnte Fragtfoermand, med eget og Andres Gods, endnu vand smægtede i Sneen, indsaae jeg ret godt, at et Forsøg paa at trænge igjennem maatte mislykkes, og besluttede derfor at andrage Sagen for Stedets Politimester, med Opfordring, snarest muligt at foranstalte den igjennemtrængelige Snee bortkastet. Jilsomt begav jeg mig saaledes til Byfogden, Kammerjunker Wedel-Heinen. Denne, der formodentlig i sit Vindue bemærkede mig og maaskee gjættede Hensigten af mit Komme, modtog mig paa Forstuen med de Ord: "Hvad Godt." Da jeg ved første Øiekast troede i Kammerjunkerens Blik at opdage et vist Noget, som jeg i min Enfoldighed antog at kunde betyde: "gaae Fanden i Vold, refererede jeg Sagen saa kortfattet, som muligt; men da jeg tillige beklagede mig over, ei at kunde fortsætte Reisen, inden Sneen paa det betegnede Sted var bortkastet, lød Svaret: "saa faaer De at blive." Efterdi jeg dog ingenlunde kunde være tjent med saadan Besked, forsøgte jeg paany at forestille bemeldte Kammerjunker det formeentlig Ubillige i, at jeg som fremmed Mand. .... Uden at ville høre mig ud kastede han et Par Gange med Haanden, raabende: "gaae, gaae!" og forsvandt gjennem Døren. Jeg forlod altsaa Huset med uforrettet Sag, men med en god Portion Forundring over den mod mig udviste Behandling.