Københavns Adresseavis, 1774-10-19
4. Kryderier. Morgler, ere bekiendte, men de bliver meget mere vel smagende, naar de tørres paa Ovnen, end de hidindtil ere blevne i Luften. Jeg har ogsaa nu allerede erfaret, at de holder sig bedre i Kartuser. Man setter dem bort, for at lade dem slaae sig, førend man nedpakker dem i Kartuserne, og strøer noget Peber deriblant. At afskolde dem forTørkningen, har jeg endnu ikke forsøgt. Bynke. Er ogsaa bekiendt. Men jeg har forhen ikkun seet, at tørre dem i Buske eller Knipper i Luften. Man tager de spæde undsprungne Ax, renser dem fra de smaa spidse Blade, som staaer derimellem, tørrer dem paa Ovnen, og nedpakker dem. Maaskee baade de og Morgler tørres ogsaa got i varmt Soelskin. Peberrod. Jeg skierer den om Efterhøsten og Foraaret, i Skiver tværtover og paa lang, ligesom det falder, gandske tyndt, og lader den tørres i en Hast. Herpaa bliver den stødt til Pulver, og slaaet igiennem en gandske fiin Haar sigte. Men man maae pakke den ned i Voxpapiir, at Fugtigheden ikke skal opløse dens flygtige Salt, eller endda bedre i Bouteiller. Sukkerrod, som ogsaa er bekiendt, bliver paa selvsamme Maade behandlet; kun med den Forskiel, at man i Forveien maae skolde den noget, for at kunne trekke Skindet; af den, og til Jndpakningen behøves ikke Voxpapiir. Men om den fortreffelige Kryderurt, Sukkerrodblade med Blomsterne, er allerede tilforn bleven brugt, veed jeg ikke. Pimpernelle, Dild, Dragun, Basilike, Petersillie- og Sellerieblade og Borrago, ere stedse blevne tørrede; Deres Tørkning er forhen bleven viist. Løg er den almindelige Kryderurt, saa at den pleyer at bruges til de allerfleste Spiser, Legger man den hen, skaaren paa langs i Stykker, for at tørres, saa tørres den ikke i nogle Dages Tiid; men derimod tørres den ligesaa hastigt som nogen Vext kan tørres, naar den bliver skaaret i Skiver paa tværs. Man lader den ikke komme til Visning, men tørrer den i en Hast. Ligesaaledes: Skalotter, Porro, Puerlag og Græslog. De sidste Slags bliver smaaskaarne og tørrede i en Hast. Man har dem just paa den Tid, da Solen skinner allervarmest, og de kan derfor tørres i Solen. Med Nedpakningen gaaer man ligesaaledes tilverk, som allerede er bleven sagt ved andre Vexter. Ligesaa med Viinrude, som man pleyer at spise med Smørrebrød. De umodne Bæller af Jndiansk Peber, Man skierer dem tvært over i Skiver, og tørrer dem hastigt paa Ovnen. Man kan bruge dem til Ragoner. Rokkamballe eller Slangehvidelig, det er Hvideløg, med Frøet. Den er meget lindere og behageligere end den egentlige Hvideløg. Man skierer den tvært over i Skiver, tørrer den hastigt og pulveriserer den. Hertil kan endnu komme: Timian, Citronskal, Enebær, Hylleblomster, alt pulveriseret, og hvad andre ellers ville have. Endnu maae jeg anmerke, at man, i Stedet for at hen sette de tørrede Urter og Rødder, for at lade dem slaae sig, kan ogsaa fugte dem med saa meget Vand, at de bliver bøyelige, kun at Kartuserne bliver strax igien vel tørrede. Et tilforladeligt Middel, at standse løbske Heste, som bruges i Polen og Pommeren. Dette Middel er meget simpelt, og bestaaer derudi, at man formedelst Skylæderet lukker i en Hast for Øynene paa de løbske Heste. Skylæderne bliver nemlig regierede med en Snor, som gaaer igjennem Ringe eller Læder=Øskener, paa Panderemmen eller og paa Halsremmen af Tømmer, tilligemed Linien til Kudskens Haand, som formedelst denne Snor kan holde Øynene paa Hestene fast tillukte, saasnart det behøves. Da Dyr, som ere opbragte og satte i den yderste Affect, bliver ikke ved noget saa let og saa vist bragte fra deres Hidsighed, som ved en uventet Hindring i den Sands, som de meest bruger til den nærværende Handling, saa lader det sig begribe, hvorledes denne pludselige Blindelse kan være et tilforladeligt Middel. Ved Riveheste lader det sig endnu beqvemmere anbringe, og Heste, som ikke ville lade Rytteren stige op, kan ogsaa ved dette Midde, bringes dertil. Hvorledes Berberis Saft kan bruges i Stedet. for Citroner. Dersom vi havde givet nøye Agt paa alt det, og noksom prøvet hvert Slags, som voxer i vort Land, saa skulde vi mange gange kunde undvære de udenlandske ligedanne Produkter. Af den Art er Saften af Berberis=Bær, som bruges meget i Sverrig i Stedet for Citronsaft. Berberistræet eller rettere Busketræet er bekiendt, saa at det ikke her behøver at beskrives. Det voxer i slet Jordbund, giver gode Hekker, og kan meget vel bruges til levende Gierder. Saa vel de smaa gule Blomster som de røde Bær give samme en behagelig Anseelse. Det kan herved erindres, at Træet er guult, og giver en meget god guul Farve, som dog maaskee kunde endnu være bedre at trekke af Rødderne. De spæde Blade skal kunde bruges til Salater formedelst deres behagelige Viinsurhed. Men her er blot Hensigten at melde og Bærrenes Brug i Stedet for Citronsaft, Alt hvad man kan vente af Citronsurheden, det findes ved Berberissaften, naar man har udpresset den af en fuldkommen moden Frugt. Den er i mange Henseender endda bedre, sundere, og overalt af ligesaa behagelig Smag Man kan derfor trygt, i Henseende til Sundheden, bruge den ved alle Slags Spiser og Drikke, hvortil man ellers tager Citroner. Til Geleer er den meget brugelig, da man hverken behøver Viin eller Citronsaft.