JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1800-02-03
Døde. Kjøbhn. Admiralinde Maren Elisabeth Fasting, fød Hysing, 43 Aar. Geheimeraad Stephen Hofgaard Cordsen, 73 A. Mad. Karen Reimard, fød Frost, 73 A. Mad. Karen Schulz, fød Petersen, 85 A. Graver Peter Holm, 68 Aar. Klædefabrikør Hans Nielsen Dam, 85 Aar. Brændevinsbr. Jens Nielsen Sommersted. Mad. Karen Jørgensens, 67 Aar. Mad. Birgite Fisker, fød Backe, 27 A. Auctionsmand Nicolaisens Enke, Ane, 58 A. Forrige Brændev. br. Søren Kristensen Hougaard, 60 Aar.
Viborger Samler, 1800-02-03
Theehandler Ernst Münsterman og Kone Anne Kielstrup, 74 A. Guldsmed Rostvigs Enke, Helene Katrine, 68 Aar. Mad. Kar. Repholtz, fød Petersen, 31 Aar. Brændev. br. Jens Nielsen Melby, 48 A. Dame fri før Hans Hansen. Nicolai Gotschalck Müller, forhen Degn i Søllerød. Hoffoureer Patholms Kone, Mad. Susanne Jbsen, 82 A. Erik Daniel Wandeler, 56 A. Mad. Augusta Margr. Wieghorst, fød Pholmann, 56 A. Georg Theodor Grimelius, Kapell. emeritus ved den hollandske Legation, 89 A. Lieuten. Fahslan ved Prinds Frederiks Regiment. Helsingøer. Student Christ. Holger Wilde 23 Aar. Justitsraad Gerhard Joachim van Deurs 69 A. Pibemølle: Mad, Karen Poulsen, fød Hamløv 60 A. Christiania i Norge, Regimentsfeldskiær Peter Christian Nelle, 71 Aar. Hillerød: Bager Jonas Christian Kiersgaard, 35 Aar.
Viborger Samler, 1800-02-03
Saxkiøbing: Told- og Consumtions=Kasserer Jørgen Houg Hierrild.
Viborger Samler, 1800-02-03
Norge, Friderikshald: Skibskaptain Augustinus Bakke. Røraas: Abh. Dreier Bredahl, 84 A. Kongsberg, Francisca Christiana Boeck. Deiberglund, Kand. Niels Severin Ramsing, 29 Aar. Rostmøllegaard ved Varde: Kammeraad og Herredsfoged Hans Warthoe, 69 A. Aggersbøl ved Horsens: Peder Nielsen Saabye, 76 Aar.
Viborger Samler, 1800-02-03
Aarhuus: Præste=Enke Mad. Dorothea Kopp, 78 Aar. Viborg, Christen Navntoft Kleinsmeds Søn Peder, 3 1/2 A. gammel.
Viborger Samler, 1800-02-03
Capitels-Taxten paa Kornet af 1799 Aars Afgrøde er for Viborg Stivt ansat saaledes, at der betales for 1 Td. Rug 4 Rdlr. 10 s., for 1 Tde. Byg 2 Rdlr. 4 Mk. og for 1 Tdr. Havre 1 Rdlr. 4 Mk. 14 s.
Viborger Samler, 1800-02-03
Copuleret. Viborg: Ungkarl Jens Christensen Vammen og Pigen Anne Jakobsdatter. Enkemand Søren Andersen og Pigen Mariane Christensdatter. Enkemand Niels Jensen Bystrup og Pigen Marie Sophie Villerslev,
Viborger Samler, 1800-02-03
Bekiendtgiørelser. Frue Lin af Gödstrup Præstegaard i Hammerum Herred, døde i sit udvalgte Rolighedssted i Sneiberg Bye, Söndagen den 12te Januar sidst. Onsdagen d. 1ste Januar mellem 8te og 9 Slet Formiddag behagede det den Alvise ved en stille og salig Død at hiemhente sin retsindige Tiener Hr. Ludvig Munch Sognepræst for Kobberup og Fellingberg Menigheder i Viborg Stift, i hans Alders 69 og Lære Embeds 35 Aar. Dette maae jeg paa hans efterlevende Enkes og 5 Sødskendes Vegne herved bekiendtgiøre for fraværende Venner, forsikret om, at de som kiendte denne velbekiendte redelige og særdeles godgiørende Mand, tager Deel i vores billige Sorg over Tabet af en saa oprigtig og trofast Ven. Bierring Præsteard. d. 9 Jan. 1800. T. K. Munch, Da min Hustrue Maren Andersdatter fød i Fusagger i Gammelstrup Sogn og nu boede i Bryrupgaard i Mønsted Sogn, begge Steder i Fiends Herred i Viborg, Amt, ved Døden er afgangen, og jeg i Følge et imellem hende og mig oprettede og Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente under 20de Jan. 1786, er forpligtet til ved Jndtrædelse i nyt Ægteskab at betale til hendes Arvinger 10 Rdlr.; Saa bliver bemeldte hendes Arvinger nemlig: 1) En Broder Chresten Andersen boer i Fusager, 2) En Broder Povel Andersen, som skal opholde sig i Kiøbenhavn, men om han er levende eller død og kan have efterladt sig Arvinger vides ikke og 3) En Broder Christen Andersen, som boede i Raunstrup Sogn og Bye, der for et par Aars Tid siden ved Døden er afgangen og efterladt sig følgende Børn: a) En Datter Johanne Christensdatter der ligeledes ved Døden er afgangen og efterladt sig en Datter navnlig Marie, lidet over et Fierdingaar gammel. b) En Datter Maren Christensdatter gift og boer i Salling c) En Datter Kierstine Christensdatter gift og boer i Aarhuus, d) En Søn Anders Christensen som boer i Mørk ved Vindumovergaard e) En dito Søn Anders Christensen, som boer i Kiøbenhavn og f) En Søn Jens Christensen som ligeledes boer i Kjøbenhavn, og om flere ere, Myndige og Umyndiges Formyndere samt Enker med Laugværger herved indkaldede 3de Gange i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser og Viborg Samler at indfinde dem inden et halvt Aars Forløb her i Bryrup Gaarden for at modtage deres tillagte 10 Rdlr. og derfor give lovlig Aftald. Bryrupgaard d. 24 Jan. 1800. Anders Poulsen.
Viborger Samler, 1800-02-03
Ved Rinds-Gislum Herreders Ret, er udi den, efter befaling og Beneficium paupertatis for Huusmand Peder Christensen af Nyrup mod hans undvigte i Landet omløbende Hustrue Karen Jensdatter, af mig udførte Sag, dømt den 9de i denne Maaned: At Sagvolderen bortreiste Huuskone Karen Jensdatter, bør have hendes Egteskab med Peder Christensen, fra Nyrup forbrudt, og han tilstædes at gifte sig i gien og indlade sig i andet Egteskab naar han vil Desuden bør Karen Jensdatter af hendes efterladte Midle betale til den befalede Sagfører (Forvalter Tommesen) Sex Rigsdaler, og til deres Forsvar (Birkedommer Holm, Fire Rigsdaler udi Salario, Alt inden den Tid, og efter vedbørlig Forkyndelse, som Loven bestemmer, under lovbydende Execution og Tvang."
Viborger Samler, 1800-02-03
Hvilken Domslutning herved bekiendtgiøres til Efterretning for ovenmeldte undvigte Karen Jensdatter. Tillige indkaldes hermed bemeldte Karen Jensdatter at mode ved en Skiftesamling, udi det imellem hende og fraskilte Mand begyndte Skifte, som holdes i Sidstmeldtes Boepæl paa Nyrup Mart Tirsdagen den 18 Marti først Kl. 10 Formiddag, for at bringe tilstæde eller giøre Rigtighed for det af hende ved Undvigelse medbragte Fælleds boet tilhørende Gods, og for i øvrigt at iagtage sin Ret. Nøragergaard pr. Hobroe den 24 Januari 1800. J. L. Lommesen.
Viborger Samler, 1800-02-03
Udi den af mig for Huuskone Dorthe Knudsdatter af Farsøe Sogn, efter det hende forundte Beneicium paupertatis, mod hendes bortrømte Mand udførte Saa, er den 9de i denne Maaned dømt ved Rinds Gislum Herreders Ret :At bortrømte Michael Danielsen bør have hans Egteskab med Dorthe Knudsdatter forbrudt, og hun tilstædes at gifte sig igien, og indlade sig i andet Egteskab naar hun vil. Desuden bør Michael Danielsen af hans efterladte Midler betale til den befalede Sagfører. og hans Forsvar, den første Sex Rdlr. og den Sidste Fire Rdlr. udi Salario, Alt inden den Tid, og efter vedbortig Forkyndelse, som Loven bestemmer, under lovbefalet Execution. Som herved til undvigte Michael Danielsens Efterretning bekiendtgiøres. Nøragergaard d. 21 Jan. 1800. I. L. Tommesen.
Viborger Samler, 1800-02-03
Auction. Herved bekiendtgiøres at Torsdagen den 6 Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Lars Kochs Huus beliggende i Graven her i Viborg, holdet offentlig Auction over afgl. Hr. Landvæsens Commissair Petersens Efterladenskaber, bestaaende af en Deel gode Gangklæder, er got Schatol, 1 Sengested, Sengeklæder, et meget godt Sølv Lomme Uhr en Bielægger Kakkelovn, Forordningerne fra 1670 til 1791, Fogtmanns Samling af Reskripter for Geistligheden, og Dittos Samling af Reskripter fra 1699 til 1784 med fleere Juridiske og andre Bøger a., som alt bliver bortsolgt efter de paa Auctions Steder bekiendtgiørende Conditioner. Mandagen den 21 Februarii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet o. f. D. bliver udi Kiøbmand Dib belts iboende Gaard heri Byen, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Alen Kram, Specerie og andre Vahre, hans Opbudsboe tilhørende, hvorover trykte Cataloger ere at bekomme, i Aarhuus paa Addresse Contoiret, i Horsens paa Post-Contoiret, i Greenaae hos S. T. Her Over: Krigskommissair Fischer, i Mariager hos S. T. Her Cancellie Assessor Steenfeldt, i Hobroe hos Her Kiøbmand Due, i Viborg hos Hr. Landstings Prokurator Skabell, og her i Byen hos Opbuds-Commissairerne Hr. Raadmand Bendixsen og Hr. Kiøbmand Fin steen. Randers den 31 Januarii 1800. Stadfeldt. Anctions Directeur.
Viborger Samler, 1800-02-03
Den 13de Januari d. A. 18de i Løgstøer forrige Sognepræst til Ulstrup og Gundested Menigheder i Viborg, Stift, Sleth Herred, Henrich Casper Lemvig, og strax paa Dødsfaldet blev Boet af mig underskrevne taget under Forsegling, med hvilken Forretning blev anmeldet: at den Afdøde, foruden den ved Forseglings Forretningen tilstedeværende Søn Hr. Niels Lemvig i Ulstrup, som var mødt paa egne, og hans Myndlings Afgangne Hr. Henrich Lemvigs Datters Vegne i bemelte Ulstrup, havde en Datter Mette Maria Lemvig, gift med Geographisk Landmaaler Hr. Christen Heiberg, som efter Formodning opholder sig i Kiøbenhavn. Saavel Arvingerne, som andre, der kan have noget med dette Skifte at anmelde og lagttage, blive herved i de Berlingske, Viborg og Aalborger, Tidender tilkiendegivet, at Boet aabnes, registeres og vurderes 30te Dagen den 12te Februarii til videre lovlig Skifte=Behandling, samt at Skiftet derefter foretages i Stervboe Stedet 6te og 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet d. 24 Februari og 7 April, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, til hvilke Tiider Arvingerne ogandre vedkommende behagentlig ville møde i Stervboe Stedet i Løgstøer for det fornødne at iagttage. Farstrup Præsterd. den 17 Janurai 1800. Wiibe Provst i Sleth Herred.
Viborger Samler, 1800-02-03
Sr. Mads Yde tilkiendegives herved, at mit forhen givne Svar i Samleren No. 51 maae være ham nok, forresten ønsker jeg mig forskaanet for videre Penne=Krig i slig en mig uvedkommende Sag. Viborg d. 1ste Februarii 1800. J. Lund.
Viborger Samler, 1800-02-03
P. M. Torsdagen d. 16 Januarii afgik ved Døden i Finderup Degnen Sr. Peder Sørensen hans Hustrue Mette Jens Datter. Saa snart dette Dødsfald var bleven bekiendtgjort, og andre Embeds Forretninger det tillod, mødte den Geistlige Skifte=Ret i Nørrelyng Herred udi Finderup Degne-Bolig, for at holde en Forseglings Forretning efter Loven. Da den afdøde ikke enten i sit første eller dette Ægteskab har efterladt sig Livs Arvinger, bleve følgende som retmæssige anmeldte. 1) En Broder Søren Jensen Smid i Laastrup. 2) En yngre Broder Jesper Jensen Dam Borger og Bedemand i Skive. 3) En endnu yngre Niels Jensen Dam paa Lunde som vel ved Døden er afgangen, men har efterladt sig 5 Børn, hvilke Enkemanden ikke vidste at navngive. 4) En Søster Karen Jensdatter gift med Jacob Jensen, Skoleholder paa Lundøe. Disse den afdøde Kones Arvinger, de Myndige, saavelsom og de Umyndiges af Øvrigheden beskikkede Formynder bliver her i Stifts Avisen trende Gange indtalte til Boets Aabning paa 30 Dagen, som vel indfalder d. 15 Februarii, men efter Omstændighederne nødvendig maae udsættes til den 18 Februarii førstrommende Kl. 10 slet, da Skifte=Retten møder i Finderup DegneBolig til dette Skiftes videre Fortsættelse. Ligeledes bliver herved alle Stervboets Credi og Debitorer indkaldte. Viborg den 24 Januarii 1800. Astrup.
Viborger Samler, 1800-02-03
Af Palstrup Hovedgaards endnu tilhørende bekiendte gode Eiendomme, kan 5 a 6 udsatte parsener, hver paa ungefær 2 Tdr. Agger og Engs Hartkorn frie Hovedgaards Taxt og hvoraf en er forsynet med Bygninger, underhaanden faaes tilkiøbs, naar Lysthavende derom, inden dette Aars Febr. Maaneds Udgang, vil behage at henvende sig til Eieren paa Palstrup, og kan Palstrups Teglverk og sammes Redskaber (der nu er i komplet Stand) tillige faaes i Forpagtning nogle Aar, paa billige Conditioner.
Viborger Samler, 1800-02-03
En Student, som har taget Theologisk Attestats ønskede til 1ste Maj at antage, enten Prædike Condition, eller at undervise i de academiske Videnskaber, om forlanges, kan fremvises gode Attester, der sees ikke saa meget paa Lønnen, som paa en honet Omgangsmaade; nærmere Oplysning faaes i Boddum Præstegaard i Thye. Paa Stamhuuset Thiele ; ere et Parti gode Foer Stude til alle : som herhos tiener Lysthavende til Efterretning.
Viborger Samler, 1800-02-03
Provebog over 29 Sorter Skriv=Post Velin=Imperial, Rojal=Concept Karduus Node og malede Papirer, som jeg sælger, kand faaes til Eftersyn hos mig Just.
Viborger Samler, 1800-02-03
For en Dreng af god Opdragelse, som er konfirmeret og havde Lyst at lære Bogbinder Professionem efter den engelske Jndbindnings Maade - er en Condition ledig enten strax eller til Paaske. Bogtrykkeriet giver Anviisning.
Viborger Samler, 1800-02-03
J en Præstegaard paa Landet er en Tieneste ledig til Foraaret for en Gartner. Bogtrykkeriet i Viborg giver Anviisning. 30 til 40 Lispund godt Baarhøe, er at faae tilkjøbs hos N. Kattrup i Viborg. Hos Gartner Bursche i Randers kan nu, som sædvanlig, faaes alle Slags Hauge= og Blomster=Frøe m. m. J. H. Leths Haandbog til selvbekiendtskabaf indhold: om det menneskelige legems indvortes og udvortes deele - samt om den menneskelige siels lighed og ulighed med dyrenes, indb. 32 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1800-02-03
Af Ringkiøbings Lat Oplag faaes hos Just i Viborg : Rødt, No. 9 pundet 16 Mk. No. 1 Pd. 12 Mk. Nr. 2 Pd. 10 Mk. No. 3 Pd. 9 Mk. som ere Fabrikørens egne No. 4 Pd. 6 Mk. Priser. Sort, No. 1 Pd. 12 Mk. No. 2 Pd. 10 Mk. Enkelte Stænger faaes og (Hermed følger et Tillæg.)
Viborger Samler, 1800-02-03
Circulaire.
Viborger Samler, 1800-02-03
Pro Memoria. J Anledning af hertil indkomne Forespørgseler i Henseende til adskillige Punkter, foranledigede af Forordningen d. d. 8de Junii 1787 og Rettigheder og Pligter, som bør have Sted imellem Jorddrotter og Fæstebønder i Danmark m. v. skulle man tienstligst melde til fornøden Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende.
Viborger Samler, 1800-02-03
En Enkes Besiddelses=Ret til en Fæstegaard har, efter Lovens 313 4 Artk. sin Hiemmel i det til hendes Mand udstedte Fæstebrev. Hun kan altsaa ikke betragtes som en ny Fæster, til hvilken Gaarden, i Følge ovenmeldte Forordning af 8de Junii 1787 skal overleveres ved Syn. Naar der ved Skiftet efter Manden er gjort Udlæg for Fæld paa Gaardens Bygninger og Besætning af Boets Formue, staaer det derfor i Jorddrottens Magt, om han vil lade Enken beholde det udlagte og blive ansvarlig for Manglernes Jstandsættelse, i hvilket Tilfælde ingen ny Synsforretning er fornøden, førend Gaarden igien bliver bortfæstet; men dersom han strax vil have Husene og Besætningen satte i forsvarlig Stand, maae han dertil anvende saameget af Boets Formue, som dertil udfordres, ifaldt Enken ikke selv kan opfylde det, imod at beholde Ud lægget, og da bør der naturligviis tages Besigtelse og ver det heele, paa det at denne kan tiene til Beviis om hvad hun, eller hendes Stervboe, er pligtig at tilsvare, naar Gaarden ved hendes Død eller Fratrædelse bliver fæsteledig. Naar Enken gifter sig, afbrydes hendes Besiddelses-Ret; Gaarden maae altsaa overgives til den ny Fæster ved Syn, hvad enten denne indgaaer i Egteskab med hende eller ikke, og det bliver da hendes Pligt at svare Huusbonden til Fæld paa Bygning og Besætning, men deraf følger ikke, at hendes Boe skal tages, under Behandling og der giøres Udlæg for Bekostningerne, med mindre der ikke tilforn har været holdt Skifte efter den afdøde Mand; Enken kan selv foranstalte Jstandsættelsen, og Huusbonden kan nægte at udstæde Fæstebrevet til den Person, som vil ægte hende, indtil saadant er bleven opfyldt ; lidlæg i Boet har altsaa i dette Tilfælde ikke Sted, men allene ved Skifte eller efter Dom. Naar der giøres Udlæg for Fæld bør samme ske i saadanne Ting, som Enken selv anviser og helst troer at kunde undvære. Naar Fæsterens Kone ved Døden er afgaaen og der ved Skiftet giøres Udlæg i Stervboet for Fæld, bør der forholdes paa samme Maade, som under 1ste Post er forklaret. Det hører Synsmændene til, at bestemme, hvorvidt Besætningen og Gaards=Redskaberne ere i forsvarlig Stand eller ikke, og, naar disses Tilstand eller Værdie nøie beskrives ved Modtagelsen, haves der den sikkerste Regel for hvad der ved Afleveringen skal tilsvares.
Viborger Samler, 1800-02-03
Hvad enten Fæsteren med Huusbondens Samtykke afstaaer sin Gaard til nogen af sin Slægt eller til en Fremmed, bliver dog denne at betragte som en nye Fæster, efterdi hans Ret til Gaardens Brug grunder sig paa en senere Fæste=Contract med Jorddrotten; følges lig bør Gaardens og Besætningens Overlevering skee paa den i Forordningen befalede Maade, nemlig ved Syns og Taxations Forretning, og saa meget mindre kan nogen Undtagelse i dette Tilfælde finde Sted, som det ansees vigtigt for Agerdyrknings=Væsenets Opkomst. at Fæstegaardene i Landet efterhaanden kan blive satte i god Stand. Dersom det skulle være umueligt, at besigte Ladebygningerne, saalænge som den indhøstede Afgrøde ligger deri, saa bør Synsforretningen derover udsættes, indtil det bliver mueligt for Synsmændene at iværksætte den. Det synes ellers ikke, at Besigtelser, over Fæstegaarders Huse skulde kunne medføre meere Vanskelighed, end over Præstesgaardes og andre usufructuariorum Bygninger, som dog ved en Brugers Fratrædelse maae overleveres til Eftermanden ved Syn.
Viborger Samler, 1800-02-03
Da den 156 i meerbemeldte Forordning af 8de Junii 1787 befaler Stedets almindelige Dommer at indtræde i Skifte=Retten over en afdød Fæsters Stervboe og bedømme, saavel Huusbondens Fordringers Gyldighed, som deres Fortrins Ret, bliver det en nødvendig Følge, at Dommerne tillige maae gives Oplysning om de øvrige Creditorers Krav i Boet, for at sammenholde disse med hine, uden hvilket det vilde blive umueligt at paakiende, hvorvidt Debitum til Jorddrotten tilkommer Jus prælationis, frem for de andres anmeldte tilgodehavende; men deraf flyder ikke, at Godsejeren, som Skifteforvalter, skal ansees uberettiget til at classificere de øvrige Creditorers Fordringer, naar der imellem dem indbredes skulle opstaae Tvistighed i denne Henseende; thi det er blot for saavidt som de komme i Collision med hans Fordeel han ikke kan ansees at være juder competens.
Viborger Samler, 1800-02-03
J Henseende til Creditorernes og Arvingernes Jndkaldelse, da har den omhandlede Forordning ikke gjort nogen Forandring i Lovens Forskrivt. Ligesaalidt har den svækket eller formindsket den Fortrins-Ret, som visse Slags af Huusbondens Fordringer tilkomme i Fæsterens Boe; disse maae altsaa bedømmes efter den Lovgivning, som har været gieldende, førend Anordningen udkom, og man kan ikke antage, at det herefter skulle blive meere vanskeligt for den almindelige Dommer, end der hidindtil har været for Huusbonden, at paakiende deslige Sager efter Loven.
Viborger Samler, 1800-02-03
Hvorvidt en Fæsters Vaneforskrivning bør ansees gyldig eller ikke, er et Spørgsmaal, som maae svares: for Domstolene, ifald Tvistighed derom skulle opkomme.
Viborger Samler, 1800-02-03
Naar Jorddrotten finder, at en ny Fæster, der selv intet eier, umueligt kan sætte sig ned og modtage en Gaard med et saa ringe Inventarium, som det der er paalagt Huusponden at levere ham med Gaarden, staaer det ham frit for, at lægge saa meget dertil, at Fæsteren kan blive holden dermed, hvilket aldeles ikke er Huusbonden formeent. Forordningerne af 15de Januari 1701 og 23de Februari 1722 blive herefter ikke Regelen for Jnventarii og Besætnings Bestemmelse (som nogle have formeent) thi den 6te 5 i Forordningen af 8de Junii 1787 befaler, at uvillige Mænd herefter skal paaskiønne, hvor meget der udfordres til Gaardens og Hoveriets Drift i Forhold af de locale Omstændigheder. De først benævnte 2de Anordninger, som fastsætte Besætningen, i Forhold af Hartkornet, ere altsaa i denne Henseende blevne forandrede ved den sidste, der overlader det til 2de kyndige og upartiske Synsmænds Bedømmelse, hvilket altsaa herefter bliver den Regel, som bør iagttages. Naar Fæsteren har imodtaget Gaarden og Besætningen, førend Bekiendtgiørelsen af Forordningen af 8de Junii 1787, følger det af sig selv, at Loven og Fæste=Contracten blive de Regler, der skal bestemme hvad Fæsteren ved Fratrædelsen er pligtig at tilsvare, uden Hensigt til denne seenere Lovgivning, der ei kan fordre Efterlevelse forinden den har været udstædt. Og, i det Tilfælde, at Fæstebrevet ikke indeholder hvad Bonden skal tilsvare, synes Billighed at tilsige, at Fældet bør bestemmes i Forhold til det, som efter Landets og ethvert Steds Skik kan formodes at være blevet ham overleveret: thi ligesom det paa den ene Side ei kan lægges Huusbonden til Last, at han uden Synsforretning har sat Fæsteren i Besiddelse af Gaarden og Besætningen, efterdi saadant ikke tilforn udtrykkeligen har været befalet, saa kan det, paa den anden Side, e, heller paastaaes, at Fæsterne skulde tilsvare saa fuldkommen Besætning og Jnventarium, som Forordningen af 8de Junii fastsætter, at skulle herefter følge en Fæstegaard, naar disse ikke efter denne Anordning have været ham leverede. Det er Usufructuarii Pligt at give det Leiede tilbage i ligesaa godt Stand, som han har modtaget det af Domino, men, naar hverken Qvantiteten eller Qualiteten deraf ved Annammelsen have været bestemte, maae man antage ordinarium som Regel in dubio. Den naturligste og begiemmeste Maade at gaae til Værks paa i dette Tilfælde er, efter Cancelliets Meening, denne: at Synsmændene, naar de have besigtiget Gaarden med dens Besætning og Jnventarium give deres Tanker tilkiende, om de ansee samme at være i saa forsvarlig Tilstand, som Fæsteren, førend den sidste Forordning udkom, med Billighed og efter det Steds Skik, kunde været pligtig at tilsvare, eller hvor meget deri kunde mangle, hvilket sidste da bliver at ansætte til Fæld. Det Kongelige Danske Cancellie d. 16 Novbr. 1799. Moltke. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Niels Sehestedt.
Viborger Samler, 1800-02-03
Circulaire. Promemoria.
Viborger Samler, 1800-02-03
J Anledning af en til Cancelliet indkommen Forespørgsel skulle man herved tienstligst tilmelde Hr. Kammerherre til behagelig Efterretning og Betiendtgiørelse for vedkommende, at ligesom en Forligelses Commissions Forhandling, hvorved den skyldige har forbunden sig til at betale eller udrede noget til en vis Tid, er ved Forordningen af 10de Julii 1795 sat i lige Kraft og Gyldighed med en usværtet Rets Dom, til Executison, saa vil der og ved de bemelte Forligs=Forhandlinger, i Henseende til deres Forret og Orden ved Executionen, forholdes, ligesom i Loven om Domme er befalet. Dog bør en saadan Forligs Forhandling til første Ting, læses ved den skyldiges Værneting, saavel til Efterretning for vedkommende Rettens Betiente, som for andre, paa det de sig ikke med Uvidenhed skulde undskylde. Det Kongelige Danske Cancellie den 17 Decebr. 1799. Moltke. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Kammerherre og Stiftamtmand Schestedt.
Viborger Samler, 1800-02-03
Bekiendtgiørelser. Gaarden Hoelund, beliggende i Østerhassing Sogn, Kiær Herred, Aalborg Amt, og bestaaende af 5 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. contribuabel Ager og Engs Hartkorn, samt Horsens Kirke med Korn og Qvægtiende, som er matriculeret for 38 Tdr. Hartkorn, og hvortil er 182 Tønder tiendeydende Hartkorn, hvoraf Tienden kan oppebæres til bemeldte Gaard Hoelund; agter Eierne ved offentlig Auktion paa Gaarden Hoelund den 4de April 1800 Kl. 10 om Formiddagen at bortsælge. Gaardens Eiendomme som alle ere eendeels og formedelst deres Nærliggenhed tæt ved og rundt omkring Gaarden, særdeles beqvemme at drive, og hvorover er optaget Karte, bestaaer af 134 Tdr. Agerland a 14000 Alen, 22 Tdr. Eng og 44 Tdr. Land Fælled. Gaarden har er Afbygger Sted paa dens Eiendomme, Fruerlund kaldet, som er bortfæstet og svarer bestemt Arbeide til Gaarden. Gaardens Eiendomme, hvorpaa der findes en fortreffelig Mærgel i Overflødighed, udmærke sig i øvrigt ligesaa meget ved deres Godhed, som ved deres Mængde sammen holdte med Gaardens Hartkorn. Bygningerne paa den ere vel vedligeholdte, rummelige og indrettede til Beboelse for en honet Familie, samt asseurerede i Landets almindelige Brand=Kasse for 1200 Rdlr. Saavel Forvalter. Møller paa Giettrup som Avlskarlen paa Hoelundforeviser Eiendommene, og er tillige hos Forvalter Møller paa Giettrup Kartet over Eiendommen at see. Dersom Gaarden med bemeldte Tiende, forinden Auktionen underhaanden skulle vorde bortsolgt, skal det forinden Auctionen betimeligen blive bekiendtgjort. Viborg den 6te Januar 1800. M. R. Gjørup. paa Med. Jnteressenteres og egne Vegne.