JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Angaaende den nye Opfindelse, at beklæde Skibe med Læder istedet for med Kobber, indeholde offentlige Blade følgende bemærkning: Man beslaaer Skibene, saa dybt, som disse, naar de ere tilladede, gaae i Vandet, med Saale=Læder, hvortil man bruger Kobber-Som med temlig brede og flade Hoveder, da disse ikke let angribes af Rust; men Som af Zink ere endnu bedre. Et Skib, som er beslaget paa denne Maade holder sig stedse tæt, og seiler meget hurtigere end ellers, da det glatte Læder giør Vandet mindre Modstand og det bliver ikke angrebet af Søeorme, da de ikke kunne lide det lundagtige bittre ved Læderet. Dette holder sig i mange Aar, hvilket bevises af Læderet paa Skibspumperne, som, uagtet de altid er i Vande, holder sig meget længe. Naar Skibet er beslaget med Saale=Læder, bliver Læderet 2 til 3 Gange overstrøget med Steenkulstjære, hvorved det bliver meget glat og varigt. J Nord-Amerika har man saaledes beslaget Skibe med Læder, og paa lange Søereiser til Europa, til China &c., har man fundet, at disse Skibe have været de bedste Seilere. Denne nyttige Opfindelse er derfor meget at anbefale Skibsbygmestere og Rhedere, i det mindste forat anstille Forsøg. (Ved denne Opdagelse aabnes nye Udsigter for Landmanden).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Skrivelse fra en Officeer ombord paa Opdagelses Corvetten the Griper paa Høiden af Ørkenerne, den 2den Juli.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Regieringen har forsynet os med alt, hvad der kan bidrage til vor Behagelighed og Sikkerhed. Vi have fuldstændige Peltsklæder, ligeledes 6 Fod lange Sække, forede med Peltsværk, saa brede, at et Menneske kan ligge deri, og luftrætte Hovedpuder, som man kan blæse op for at hvile derpaa. Disse Puder ere forfærdigede af tætvævet Kanevas, hvoraf to Stykker ved en Composition opløst af GummiClastikum i Napha ere klistrede til hinanden, og som man kan oppuste ved Hielp af et i det ene Hiørne anbragt Rør. Naar Luften er udladt indtage de saa lidet Rum, at man kan lægge dem i Lommen. Vi have desuden vandrætte Klædingsstykker og Feldtredskaber, alt passende til det Klima, som vi skulle byde Trods. Man har endogsaa af det ovenmeldte Stof gjort Betræk til to Baade, hvortil vi have Træet som Beenrade hos os, enhver af disse Baade, fuldkommen udrustet vil ikke veie mere end 150 Pund, og kunne fore 6 Personer, foruden nogle nødvendige Sager. Det Detaschement, som skal tage sin Retning fra RepulseBgien henimod det arctiske Havs Strandbred, bestaaer af 12 Personer, og naar vi finde Havet frit for Jis, ville vi roe langs med Kysterne. J Strøm nes have vi indskibet to Heste, for at bringe Ba gaaen tvers over Halvøen fra Repulse-Baien til det arctiske Hav; det er smukke, smaa, meget stærke og til Besværligheder hærdede Dyr. Bagagen skal lægges paa en Karre, som vi have skilt fra hinanden, og have hos os, tilligemed 6 Par Hjul af forskjellig Størrelse, og som vi ved vor Ankomst ville samle Dog troer man i Almindelighed, at Eskimoernes Hunde bedre ville kunne trække vort Tøi paa Slæder, og til den Ende har man givet os flere Stæder af forskjellig Størrelse med. Disse enkelte Omstændigheder ville give dem et Begreb om, hvorledes vi agte at udføre vort Forehavende efter vor Ankomst til Hudsonsstrædet."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Jndenlandske Efterretninger. J den særdeles interressante og vel udarbeidede Hempelske Avis læses følgende Stykke; Der hentes nu aarlig mange Skibsladninger gamle og friske Been fra Danmark, saa det er bleven til en Art staaende Handels-Artikel, hvorved vi sende Endeel af vore Midler til at forbedre egen Jord og Agerdyrkning, did hvor det var at ønske vi kunde sende Korn. Hvor vigtig denne Artikel maae være, kan man slutte deraf, at ikke blot Engelske Skibe, som bringe Steenkul eller andre Produkker og Vare, hertil som ere blevne os fornødne; men ei finde anden Retour=Ladning (thi hvad have vi at sende til England uden Been?) kunne finde deres Regning i at lade med Been til Hjemladning; – men endog danske Skibe kunne finde Regning i at bringe Been til England. Jkke allene de Engelske Skibe, som komme til Kiøbenhavn, bringe Been i Retour Ladning herfra, men de gaae overalt til Landets smaae Steder og Havne, og ligge under Kysterne for at lade med Been. De have deres Commissionairer her i Landet, som lade Benene samle, og da komme de at afhente dem. Bedre var det dog vel, om vi selv anvendte Benene, og ønskeligt udentvivl, om det høiagtede og almeennyttige Landhuusholdningsselskab bekiendtgjorte Omgangsmaaden, eller udsatte Præmier for en Afhandling herover, og siden for den, der anvendte Midlet til Jordens Forbedring. En Anmelder beretter i denne Anledning i Dagen, at naar slig en Ladning Been kommer til Engelland, sættes en svær, dog transportabel Been-Knusemaskine op i Nærheden. Nu begynder Afladningen; de smukke hele Laarbeen o. s. v. som ere af nyelig slagtede Kreature, Qvæg og Heste, blive lagte til Side; disse afhændes til Been dreiere, som bruge dem til Beenknapper til Soldater Monturer og andet saadant Dreier-Arbeide &c. Det andet Slags Been udtages ogsaa, som kan bruges til at brænde Beensort af, hvilket Slags Kul bruges i Sukkerrafinaderier og flere Jndustrie Grene, til Skoesværte o. s. v.; den tredie og ringere Art Been og som desuden udgjør det største Qvantum, bringes strax til den omtalte Knuse=Maskine, og paa Stedet knuses og stødes, og saaledes transporteres bort paa Vogne i gamle Foustager, Sække eller saa videre, og anvendes til det meeromtalte Gjødningsmiddel. Jøvrigt skulle Englænderne have lært denne Anvendelse af Been af Chineserne. Fra deres Jndiske Besiddelser udføres nemlig til China en overordentlig Mængde Been af alle Slags Dyr, hvilke størstedelelen knuses og bruges som Gjødningsmiddel i de ved den stærke Dyrkning udtærede Jorder i de folkerigste Distrikter af China. – Ved denne nye Jndustrie, der gaaer saa vidt, at alle gamle Kuler, hvor Aabler formodte nedgravede, blive gjennemrodede og man undertiden slaaes om Fangsten, bør der haves nøie Agt paa, at Kirkegaardsfreden ikke forstyrres, som man seer af Schlesw. - Holst. Lauenburgsche Provinzialberichte, alt har været Tilfælde paa flere Steder. – Det kan man kalde at drive Dekonomien vidt, og en Vederstyggelighed, som aldrig burde taales hverken med Hensyn til den bæstiske Tænkemaade og Tilsidesættelse af Agt for Menneskeheden, det forudsætter, eller de mulige Virkninger paa den offentlige Sundhedstilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Døde. Chr. Ludvig Homann, Sognepræst paa Østeren blandt Færøerne. – Justitsraad Jens Nellemann, 70 Aar, den 29de August.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Beltpassage. Fra den 23de Aug. til den 1ste Septbr. ere udreiste. Til Fyen. Handelsm. Rei bein, Kæmmereer Reusner med Kone, Borger Linde, Ritm. Beichmann, Forp. Andersen, Mad. Andersen med Datter og Søn. Til Sielland. Frue Biørn og Bülow, Jfr. Holst Borg Capit. Larsen, Borgemester Lau, Cand. TheologLalau, Set-Lieuten. Larsen, Mad. Klein med Datter, Jomfruerne Müller, Kierumgaard og Nyerup, Handelsbetient Kierumgaard, Studenterne Balsløv og Bolle mose, Mad. Vogt, Lektor Fogtmann, Guldsmed Jørgensen, Frue Cederfeldt med Datter, Cand. Pharm. Provifor Baage, Disciplerne Holten, Manthey, C. og H. Buchwaldt og Andrup, Adjunkt Lütten, Jfr. Fior, Mad. Knudsen med Datter, Mad. Harboe med Datter, Jnspect. Baage, Capt. Thomsen, Kiøbmand Ludvigsen, Skovrider Sandflugtskommissair Brüel med Kone og 2 Børn, Ge jur. Balling, Grosserer Prætorius med Kone og Pleiedatter, Uhrmager Madsen. Em
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
AVERTISSEMENT S beliggende ved HolNyevangsgaarden, der, med tillige circa 314 Tdr. Land af Holbeks Kiøbsted Jorder, samt tilhørende gode Bygninger og Huse (saaledes som denne Eiendom findes beskreven i Avertissementerne om de, foregaaende 3de Auctioner) bliver ved 4de Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Løverdagen den 18de Septbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse bortsolgt. AuctionsConditionerne m.v. Fornødent kunde erfares hos Hr. Procurater Haagen i Kiøbenhavn (Frederichsberggaden No. 4) og hos Procurator Næsted i Holbek. Holbek den 24de August 1824. Bierfreund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Hovedgaarden Erichsholm beliggende ved HovedLandeveien imellem Roeskilde og Holbek, omtrent 1 Miil fra sidste Sted, med alle dens Herligheder og indeværende Aars betydelige Høst, samt tilliggende Jorder, Skove Kirke-Tiender og Bøndergods, (saaledes som denne Eiendom findes beskreven i Avertissementerne om de foregaaende 3de Auctioner) bliver ved 4de Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Løverdagen den 18de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse bortsolgt. Auctions-Conditionerne m.v. Fornødent kunde erfares hos Hr. Procurator Haagen i Kiøbenhavn (Frederichsberggaden No. 4) hos Procurator Næsted i Holbek og paa ErichsholmsSkriverstue. Holbek den 23de August 1824. 3. Dall.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
J Følge Vedkommendes Begiering bliver Hagested, Sogns Kongetiende, der er matriculeret for 25 Tdr. Hartkorn og tiendeydende Hartkorn 357 Tdr., stillet til offentlig Auction, som afholdes i Meerløse og Tudse Herreders Tinghuus i Holbek, 1ste Gang, Tirsdagen den 21de Septbr.) den 5te October) 1824. 2 en Gang, og 3die Gang, – den 19de dito hver Dag om Formiddagen Kl. 11, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, der forinden er til Eftersyn hos Procurator Næsted i Holbek, hvilket i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 herved bekiendtgiøres. Holbek den 23de August 1824. I. Dall. Den afgangne Cancellie-Secretair Petersens Boe tilhørende Gaard No. 14, b., paa Nyekiøbings Ahlgade med tilliggende Hauge og Jorder, nemlig: en Lynglopaa 21/2 Tdr. Land, en Sandlod paa 8 3/2 Tdr. Land og en Mare- eller Græsningslod paa 101 1/2 Tdr. Land samt det i Gaarden værende privilegerede Apothek med alle dets Jndretninger og Jnventarium, saavelsom Vare beholdningen, stilles til offentlig Auction, som holdes bemeldte Gaard, Løverdagen den 11te September næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, da Eiendommen absolut bortsælges uden flere Auctioners Holdelse. Conditionerne, som blive favorable for Kiøberen, ere til Eftersyn hos Hr. Cancellieraad og Byefoged Møller i Præstøe, hos Hr. Hof- og Stadsrets Procurator Thorbiørnsen i Kiøbenhavn og paa mit Contoir. Nyekiøbing i Siælland, den 19de August 1824. L. W. Hansen, constitueret Byefoged a.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
Paa Lille Antvorskov udsælges for Fremtiden Brændeviin i smaae Partier til den i Byen gangbare Priis. Slagelse den 3die September 1824. Westengaard. Blodigler kjøbes bestandig paa det Kongelige Frederiks Hospitals Inspections-Contoii Kiöbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-03
En Arbeidsmand eller Karl kan fra nu af til 1ste R. vember faae Arbeide, naar man melder sig hos Lasse ved Bredegades Port. – Sammesteds kan daglig faa gode Kartofler for 10 Rbs. Skieppen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Den Vest-Siællandske Avis, eller: HS Ugeblad. Slagelse. den. landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 10de Aarg.) Mandagen d. 6. September 1824. No. 72.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Nyeholland. (Sluttet).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
De nyeste Efterretninger, som man har faaet fra Nyeholland kunne ikke nok beskrive hvor herligt denne uhyre Europæiske Have fremblomstrer, hvilken Englænderne have anlagt sig paa Jordens sydlige Halvkugle.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Den Græske Regiering i Napoli di Romania har tilsendt den Franske Marine-Capitain Dronault en Taksigelses Skrivelse, fordi han har frelset flere ulykkelige Parioter. Ogsaa har ifølge Moniteuren den Franske Capitain Villeneuve-Bargemont, som commanderer Corvetten Jsis, ved Paras Er bring frelset 250 Grækere, med hvilke han afseilede til Mitylene. Ogsaa den Østerrigske Jagttager tilstaaer nu, at Grækerne vel ikke gjorde megen Modstand paa den Dag da Tyrkerne landede paa Øen; men derimod blev der gjort en saameget tapprere Modstand den følgende Dag, paa hvilken Tyrkerne skal have lidt et betydeligt Tab. – Mærkeligt er det, at den Helleniske Chronik i Messolongi siger: at Odyssens spillede en meget tvetydig Rolle imod Central, Regieringen i Napoli di Romania da Efterretningen kom om Tyrkerres Landgang paa Jpsara; men at derimod Nikitas tilbød sig at ville besætte med sine Tropper Øen Spezia, eftersom hele Mandskabet paa den havde forladt den for at ile Jpsara til Hielp. – Der berettes at Grækerne ved Gienerobringen af Øen Caros ikke allene havde taget 16 Græske Skibe tilbage, som Ægypterne havde erobret; men endog bemægtiget sig 7 Skibe under Europæisk Flag, som Vicekongen, havde fragtet og som vare ladte med Penge og Krigsfornødenheder. – Jfølge Efterretninger fra Alexandrig af 6te Juli laae 150 Transportskibe der beredte til den Expedition imod Grækenland, som skal commanderes af Jbrahim Pascha; den var endnu ikke afseilet; men det hedte, at den skulde med det første gaae i Søen. – Man har nu faaet Beretninger fra Engelske Reisende i Overægypten om de der udbrudte Uroeligheder. Opstanden, var den 14de Marts udbrudt i Theben; men meest imellem Arbeidsfolk, og Jndvaanerne i de fornemste Steder syntes ikke at finde nogen Behag deri; men der bleve sendte 1500 Tyrkiske Ryttere og 4000 Arabiske Linietropper imod dem, og den 21de April blev der meldet derfra, at man kunde betragte Oprøret som aldeles dæmpet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Der fortælles at førend Misforstaaelserne med Algier bleve bielagte, saa løb Algierske Kanonbaade udaf Havnen for at angribe de Engelske Bombeskibe. Engang beløb Kanonbaadenes Antal sig til 56; men Bombeskibene tvang dem til at vende tilbage til Havnen. Den 25de Julii blev Freden sluttet. Da Folket erfarede, at Deyen havde givet efter i alle Punkter, saa blev det i høieste Grad misfornøiet, især da Deyen havde igien maattet modtage den Engelske Consul Hr. Macdonald, som dog imidlertid endnu opholder sig ombord paa et Krigskib. Admiralen Sir Henry Neale vil seile tilbage til Malta, naar flere Biebetingelser ere opfyldte. Jmidlertig hedder det dog, at Hr. Macdonald ikke kommer til Algier, da Deyen har erklæret, at han ikke kan indestaae for hans Liv. En Engelsk Officeer skriver fra Rheden af Algier, at der herskede en stor Misfornøielse paa Flaaden over at det ikke var kommen til et Angreb paa denne Stad. – Den Caleuttiske Avis af 18de Marts indeholder en officiel Beretning om en fuldstændig Seier som OberstLieutenant Jnnes har den 18de Februar tilfægtet sig over 5000 Birmanere. Man beskriver forresten Landet paa den Birmanske Grændse at være saaledes beskaffent, at det maae kunne nedslaae de kjækkeste Troppers Mod; da ingen Landeveie gives men kun smalle Fodstier i Skovene, som ere blevne nedtraadte i det ofte 30 Fod høie Græs af Bøffler og Elephanter. Desuagtet skulle saavel de Brittiske som Seapoys-Regimenterne have megen Lyst til Krigen. 6000 Mand blive indskibede i Madras og store Krigstilberedelser giøres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Man siger, at General Freyres Expedition imod Chiloe skal være mislykkedes. – Bolivar opholder sig i sit Hovedqvarteer i Truxillo og man har ikke hørt om nye Krigsbegivenheder. Der bliver gjort store Udrustninger i Columbien for at forstærke hans Armee og et anseelig Troppecorps skal med det første afgaae til Chagres. De Columbiske Capere opbringe mange Spanske Priser til Laquaira; ogsaa til Carthagena ere to Spanske Handelskibe og en Krigsskonnert blevne indbragte. – Da man ikke hører noget og Jturbide, saa begynder man at formode, at det Skib, hvorpaa han var, er blevet opbragt af Søerøvere. - Skibet Anna Louisa har i 63 Dage overbragt 326 Colonister til Rio Janeiro, som ere lykkeligen ankomne dertil og blevne paa det bedste modtagne. Man troer at de nordlige Brasisilianske Provinser Paraibo, Ceara, Rio Grande, Maranham og Para, ville afslutte en Føderativ Traktat med Pernambuco, hvor Gouverneuren Carvalho staaer i Spidsen for Regieringen, og at de derpaa ville erklære sig for uafhængige. – J Staden Paraguay udgiør Folkemængden 500000 Mennesker; den nærværende Direkteur Dr. Francia regierer Landet paa Jesuiternes Viis; Jndvaanerne adlyde ham fuldkomment og Landet er indvortes roligt. Armeen bestaaer af 8000 Frivillige og 30000 Militser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Den Franske Moniteur meddeeer følgende telegraphiske Depesche fra General Digeon til Krigsministeren, som den 26de August var bleven afsendt fra Bayonne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Madrid d. 23de August Kl. 9 om Aftenen. Staden Tariffa er den 19de Kl. 5 om Aftenen bleven indtaget med Storm af de Spanske og Franske Tropper. Rebellerne, som havde trukket sig tilbage til Øen, ere om Morgenen ved Dagens Frembrud blevne angrebne af Franske Tropper af det 34te Linieregiment, som havde gjort Landgang paa den. En Anfører allene er bleven reddet i en Baad; men Resten er enten bleven dræbt eller taget til Fange. De Fangne ere blevne overleverede til Spanierne for at dømmes efter Love. En Coureer fra Chefen for den Spanske Leier i St. Roch, som den Spanske Krigsminister nyeligen havde modtaget, bringer denne Efterretning. – Derimod melde Efterretninger fra Cadix af 6te August: at to Batailloner, hvoraf den ene var af Regimentet Prinsessa og den anden af Regimentet Lealtad, som opholdte sig i Algestras og Timena, have forenet sig med Jnsurgenterne. Disse to Batailloner ere for kort Tid siden blevne organiserede og have i Fior deeltaget i Krigen imod de Constitutionelle. J de sidste Efterretninger fra Cadix tales ikke meget og Begivenhederne i Nærheden af Gibraltar. Der er nedsat en Junta i denne Stad, som for Sikkerhed, Skyld har ladet alle de Constitutionelle Officere, som opholde sig i Staden, bringe i Arrest i Fortet, Caracca. Selv i Madrid hersker der megen indvortes Giæring og Politiet fordobbler sin Aarvaagenhed, da man bestemt veed, at Madrid er Middelpunktet for en Correspondence imellem de Revolutionaire. En af de skiønneste Kirker i Madrid, St. Gine er afbrændt tilligemed flere Huse; man troer at Jlden er bleven paasadt. Man har nu det Rygte i Madrid, at Kongen af Spanien er reist til de nordlige Provinser, fordi han vil derfra begive sig til Madrid, hvor der skal holdes en Congres af Monarker (derimod berettes fra Warschau under 25de August, at ifølge paalidelige Efterretninger fra St. Petersborg kommer Keiseren ikke i Aar til denne Stad, hvor der atter ingen Landdag skal holdes. Alle Rygter om Keiserens Reiser i Udlandet ere ugrundede. Hs. Majestæt vil blot foretage sig en militair Jnspections-Reise i den sydlige Deel af sit Rige; hvorfra han over Øren borg vil vende tilbage til St. Petersborg, derimod er Storfyrste Nicolaus ankommen til Berlin. Jmidlertid er det meget mueligt, at der kan foregaae store Forandringer heri ved de vigtige Krigsbegivenheder, som ere forefaldne imellem Tyrkerne og Grækerne og som nødvendigen maae frembringe store Virkninger paa den Europæiske Diplomatik og lede til betydelige politiske Begivenheder. Overgeneralen for den Russiske Sybarmee Greven af Witgenstein er paa en Reise i Udlandet og General Sabanejev commanderer i hans Sted. – Den 19de August har den Storbrittanniske Ambassadeur Sin Ch. Bagot havt sin Afskeds Audience hos det Rus fiske Hof og hans Efterfølger Hr. Ward er allerede ankommen til St. Petersborg).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Jfølge Breve fra Gibraltar af 6te August skal der herske i den hele Spanske Omegn en stor Misfornøielse med den Spanske Regiering. Flere Flygtninge fra St. Roch og Algestras have søgt om Tilladelse til at blive indladte i Gibraltar; men det er blevet dem nægtet paa Grund af den overordentlige Hede, da Barometret staaer i Skyggen imellem 88 og 90 Grader, hvorfor det synes betænkeligt, at forøge Menneskeantallet i Fæstningen. – Den Engelske Ambassadeur Hr. ACourt har svaret det Spanske Ministerium, som besværede sig over, at saamange Constitutionelle faae Tilladelse til at opholde sig i Gibraltar: at den Storbrittanniske Regiering ikke besidder Ret til at sætte Grændser for sine Undersaatteres Barmhiertighed. – Den Engelske Regitriering har vægret sig ved at opfylde den Spanske Regierings Forlangende om at maatte opkiøbe nogle Krigsfregatter i England. – De Franske Officere ere misfornøiede med deres Tieneste i Spanien og mange have ansøgt om at maatte komme tilbage. – Den forrige Franske Minister Chateaubriand har skrevet et heftigt Stykke imod den indførte Censur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Beltpassage. Fra den 2den til den 5te September ere udreiste Til Fyen. Handelskommissair Petersen, Lieutenant Storch ved 2det Jydske Jnfanterie-Regiment, forhenværende Borger=Capt. Gedde, Oberstlieutenant Toldinspect. Knorr med Frue og Datter, Frøken Knorr, Jfr. SnitkerForstandidat Clausen, Skoemagermester Müller, Cand. Theol. Petersen, Krigs-Cancellie-Secretair Ravsted, Kammerraad General-Controlleur Fletmann, Prem. LieutArentfelt ved Kongens Regiment, Hr. Klemme, Grosserer, Suhr, Agent Zinn med Søn, Frue Schauboe, Student Schauboe, Cancellieraad Herredsfoged Friested, Kiøbmand Hansen, Auditeur Raulund. Til Sielland. Graveur Bagge, Jfr. Nielsen, Regimentsskriver Hassel, Handelscommissair Saltan, Kniplingshandler Pors, Justitssecretair Leuning, Ex. jur. Lei ning, Frue Leuning, Regiments=Dyrlæge Ringheim med Kone og Barn, Jfr. Helper, Comtesse Ahlefelt, Frue Mad. sen, Jfr. Hoe, Forvalter Schuerman, Frue Rosenørn og Thye, Frøkenerne Klaumann og Wichede, Jmfr. AlbeckGeneralkrigs-Commissair Toldinspecteur Krag, Cand. jurWiinh, Capt. Vagtmester Thoblesen, Cancellie=Assessor Borgemester Byefoged Rahbek, Jfr. Mortensen, Engberg, og Brüchner, Grev v. Scheel, Student Ussing, Cancellieraad Stilling, Directeur ved Kiøbenhavns Fattigvæsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Jndenlandske Efterretninger. De Natur- og Konstmærkværdigheder, som siden Kong Frederik den Tredies Tid (1680) have været opstillede i den lange grundmurede Bygning ved Christiansborg Slot, og som denne Konge havde ladet opføre til Tøihuus, Bibliothek og Konstkammer, ere nu alle flyttede derfra, og Værelserne, som i høieste Grad trænge til Reparation, ganske ryddelige. De skulle indrømmes det Kongelige Bibliothek, hvis Forraad af Bøger efterhaanden er blevet saa stort, at det nødvendigen behøver større Rum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Konstsamlingen er nu ordnet og opstillet i den til dette Øiemed for nogle Aar siden kiøbte Gaard i Dronningenstvergade. Malerierne, som hidtil have befundet sig paa Konstkamret, ere henbragte til det nye Christiansborg Slot, hvor et eget Gallerie dertil indrettes. Natur- og Konstgienstandene ere af Sagkyndige med største Omhyggelighed blevne ordnede, og ganske nye Skabe med Glasvinduer anskaffede. Konstkamret bestaaer nu af fem Afdelinger: 1) de ægyptiske, etruriste og romerste Sager; 2) nordiske Oldsager; 3) de ethographiske Gienstande; 4) egentlige Konstsager; 5) Gemmer og virkelige Kostbarheder. Udstillingen vil i Fremtiden blive offentlig, imod en ubetydelig Godtgiørelse for Adgangen. Over det Hele vil der udkomme en trykt Catalog, og af samme vil man, som af Samlingen selv, erfare, hvilke store, skiøndt hidtil ofte, overseete, Sieldenheder, denne i otte Kongers Tid samlede Konstskat indbefatter, og at den med Føie kan regnes blandt de kostbareste i Europa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Prisen paa Asiatiske Actier er nu atter siunken fra 100 til 87, uagtet der dog svares 4 PC. Rente deraf, og de i det mindste burde gielde ligesaa meget, som en Nationbank Obligation. Men saaledes er det, naar Crediten for et Papir først engang er forsvunden. Ved Testamente, oprettet den 14de Septbr. 1821. og confirmeret d. 17de August d. A., har afgangne Etatsraad og Generalfiskal, Jens Laasbye Rottbøll, legeret til Kiøbenhavns Universitet 3000 Rbdlr. Sølv, hvilket Legats Brug han har overladt til Consistori Bestemmelse, men dog ønsket, at det, hvis det maatte ansees nyttigt, anvendes til Gienopførelsen af Collegium medicum, eller Forøgelse af dettes Fond.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Under 18de f. M. er L. C. Dahlerup forundt Privilegium som Apotheker i Fjerritzlev Bye under Thisted Amt.