JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Den 25de October. Den nye Udskrivning af 40,000 Mand til at complettere den tilsigtede nye Armee, hvorved der nu ikke skul ansættes andre Officerer, end saadanne, hvis politiske Tænkemaade er prøvet, er foreslaaet Kongen, fordi den sidste Qvinta langtfra ikke leverede det nødvendige Mandskab, da næsten to Trediedele af de ved Lodkastning udvalgte Ynglinger ere flygtede over Grændsen. Jmidlertid har Efterretningen om det nye Forslag meget hurtigt udbredt sig, og i Provindserne Segovia, Valladolid og Salamanca, frembragt slemme Optrin, saa at ogsaa General=Capitainen i Gammel=Castilien har gjort Krigsministeren Forestillinger, da ingen, saafremt denne Forholdsregel skal finde Sted, kan indestaae for Følgerne.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Barcelona, den 13de October. Man skriver fra Cadix, at i Slutningen af September Maaned bestod de for Havnen krydsende Franske Skibe kuns af Briggen Abeille, og Goeletten Lyonnaise. Den 23de vare tre Spanske Skibe, en Corvet, en Brig og et Fløiteskib løbne ud, for at krydse ved vore Kyster i Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Den herværende Vicar for Bispedømmet har udstædt et i offentlige Blade indført Circulaire til Præsterne i Stiftet, hvori han opfordret dem til at meddele Regjeringen de Tilstaaelser, som Medlemmerne af deres Menigheder maatte aflægge i Skriftestolene. Efter Rygtet, er han siden udnævnt til Biskop i Ceuta. General-Capitainen i Valencia, General Bassecourt, har skrevet en Sang, som han har sat Musik til, ladet den indrykke i den den værende Tidende, samt en Mængde Exemplarer aftrykke og uddele, og opfordret Cheferne for de forskjellige Militair=Corps til at lade Tambourerne og Regiments=Musikanterne lære den uden ad og opføre den, "for at enthusiasmere de Redelige, og afskrække de Jldesindede.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Den 16de October. Endelig er dette Fyrstendømmes Overret, som hidindtil endnu stedse havde været i den nærliggende Landsbye Gracia, igjen rykket ind i denne Hovedstad og med den høitideligste Pomp installeret i dens gamle Palads, efterat de af dens Medlemmer som Baron Eroles i sin Tid havde udnævnt, igjen vare afsatte. Vor værdige General=Capitain, Marg, Camposagrado, som vi glæde os ved endnu bestandig at beholde, holdt ved denne Høitidelighed en Tale, hvori han især eftertrykkelig lægger Dommerne de Ord paa Hjerte, som indeholdtes i den Kongl. befaling, hvori han i sin Tid med uindskrænket Magt blev udnævnt til sit nuværende Embede, nemlig: "det er Hs. Majestæts fornemste Ønske, at han for hele Provindsen vilde forkynde Fred, Forsoning og Retfærdighed."
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Frankfurt, den 2den November. Jfølge Efterretninger fra Heidelberg af 31te f. M. flod Staden, og Omegnen under Vand. Vandet stod 5 Fod høiere end ved Oversvømmelsen i Aaret 1817 og 4 Fod lavere end ved den i Aaret 1784. - Nogle Poster fra Syd=Tydskland udeblev flere Dage.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Den Kongelige Neapolitanske Charge d'Affaires ved det Kongelige i Danske Hof, Fyrst Ant. Pignatelli, er den 26de October ankommen til Wien fra Neapel.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Hannover den 6te November. Kongen af Balern er den 20de, og Dronningen tilligemed Prindsesserne den 30te afreist fra München til Wien. Oberst=Staldmester Friherre Kesling og Generallieutenanterne Greverne Renss, Pappenhein, Rechberg og Rothenlowen ere i de Kongl. Herskabers Følge.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Pernambuco, den 2de September. Den 17de d. M. har denne Stad tilligemed de øvrige Forter overgivet sig til den Keiserlige Hær under General Lima, understøttet af to Fregatter og tre Brigger, under Commodere Jewett. General Carvalho var iforveien undkommet ombord paa det Brittiske Krigsskib Teed, under det Foregivende, at han vilde capitulere med Lord Cochrane. Denne var ikke nærværende ved Overgivelsen, fordi han paa Grund af sine Mørserskibes ubrugbare Tilstand havde maattet opgive Bombardementet og var gaaet til Bahia for at faae nogle bedre. Men imidlertid bestav Comm. J Vitt Stads=Værterne og tvang Staden til at overgive sig. Vor Havn er nu igjen 6 aabnet for alle Nationers Handel.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Lord Cochrane havde erholdt 500,000 Piastre af Keiseren til finEskadres Udrustning, for at holde ham og hans Søfolk i god Lune, Angrebet i Forgaars foregik paa samme Tid til Lands og Vands. Horterne S. Antonio og Bog Vista vare allerede indtagne sidste Søndag. Derefter havde Republicanerne udplyndret Huse og Boutiker her, saa at en Brittisk Kjøbmand alene anslaaer sit Tab til 1 a 5000 P. St.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Cartagena, den 16de September. Ifølge hertil indløbne Efterretninger fra Bogota af 29de August, skal General Bolivar den 10de Juni have vundet en afgjørende Seier over General Cantera, dog skulle Gen. Cordova og Oberst Sucre være omkomne i Slaget. Vi see med Længsel nøiagtigere Beretninger imøde. Bogota Tidenden af 29de August beraaber sig paa Breve, af fra Guayaquil af 14de Juli og Truillo af 30te Juni, hvorefter Befrieren den 17de brød op fra Casatambo; den 25de vilde han være i Guanuco og den 8de eller 10de Juli i Jania, hvor Canterac stod, for at levere denne et Slag, dersom denne ikke vilde undvige samme, Den Colonne, som var afseilet fra Ganaquil, hvoriblandt Bataillonen Zulia, skulde lande i Supe og marschere til Lima og Callao, medens Admiral Gulse med Prueba, Vigia, Macedonio og Congreso afskar Forbindelsen tilsøes imellem begge Pladser.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Buenos=Aires den 28de August General Olaneta har, for at tilfredsstille sin Hævnsyge imod hin royalistiske Med Generaler, gjort det forvovne og for den Kgl. Sag i Sydamerica fordærvelige Skridt at forene sig med Independent, Obersten Lanza, som i lang Tid har commanderet en Guerilla i Over Peru, og ifølge de sidste Efterretninger fra Salta forestod, efter forskjellige allerede forefaldne Skjærmydsler, en Træfning imellem ham og Gen. Valdes. Den 20de Juni udstædte han den Proclamation, hvorved han erklærer sig for Uafhængigheden, men nævner ikke Lan afs Ravn, ligesom om han skammede sig ved ham. Han forklaret meget vidtløftigt Grunden til hans Uenighed med Cantera, la Serne- og Valdes, og siger, som lyder meget underligt, at disse vilde beholde Peru for sig selv, men at han paa Grund af bydende Omstændigheder var nødt til, ifølge sin Pligt, skjøndt med Uvillie at gjøre dette Skridt for at opretholde Kongens fuldkomne Rettigheder. Da Valdet nærmede sig, forlod han den 25de Juni pindselig sit Hovedqvarteer Potosi og brød op til Taria med alt det rørlige Gods, i som han kunde faae fat paa, Han kjender fuldkommen Maaden at føre Krig paa i hiint Land og har utallige Forbindelser, saa at han vil gjøre det suurt for Valdes. Lanza skal besætte Veien fra Orurotil Cochabamba. Det er ikke lykkedes Gen. Canterae, uagtet hans mange Proclamationer, at faae Bjergboerne til at falde fra Uafhængighedens Sag. Han, paa hvem den Kgl. Sag næsten udelukkende beroer, staaer ved Biergkjeden Jauja med 7000 Mand, og Bolivar truer med at angribe ham med tre Corps. Gen. Sucre marscherede langs med Sjerra og var den 14de Juni 17 Mile fra Jauja Dalen. Gen. Millar marscherede med 2000 Ryttere mod Lima. Gen. Bolivar selv ventede kuns endnu 3,500 Mand fra Guayaquil, for at bryde op mod Canterac med 15000 Mand.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Den 19de Juli nedlagde Gen. Freyre Over-Directionen i Chille, men tilbød sig, da Senatet ikke vilde antage det, at vedblive at før Commanden over Tropperne, som ældste General. Senatet forlangte, at han skulde opgive de Puncter, hvori han var utilfreds, for at forandre dem, men Ministrene erklærede sig imod enhver Krænkelse af Forfatningen. Derefter forsamlede en Deel af Jndvaanerne sig i Capitel Salen, udnævnte en Statholder i Hr. Fuentecilles Person og denne sammenkaldte hele Folket. Der forsamledes 2, som udnævnte Gen. Freyre, til Directør og erklærede Forfatningen af 1823 tilligemed Senatet for ophæver ; en Commission skal revidere Forfatningen af 1818. Nu var alt igjen roligt.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Rio Janeiro, den 24de August. Den 9de d. M. føregik Infantindens glimrende Daab hun erholdt Navnet Francisca Carolina og endnu 9 andre. Ved denne Leilighed bekjendtgjordes en stor Promotion i Civil, Militair= og Marine=Etaten, og der udnævntes 50 nye Christusriddere tilligemed et forholdsmæssig Antal Storkors, Officerer og Riddere af Korsorde, nen. Jblandt Officererne af sidstnævnte Orden fandt man Capitain John Taylors Navn, som to Dage iforveien var afskediget af Tjenesten.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Blandede Efterretninger. J Anledning af den Efterretning fra Sencapore, som over London er meddeelt i det sidste No. af dette Blad, kunne efterfølgende Linier maaskee have nogen Jnteresse. At Englænderne ere geraadede i Krig med Birmanerne, og derved med Bagindens Beboere, fortjener at regnes til een af vor Tidsal. ders vigtigste politiske Begivenheder. Britterne ere allerede næsten udelukkende Herrer af den vestlige Jndiske Halvøe; erobre de nu ogsaa den østlige, saa erholde de det fuldkomneste Herredømme over den gamle Verdens kostbareste Eiendom, og derved en Skadesløsholdelse for de Fordele af Sydamerikas Uafhængighed, hvilke Concurrencen, muligen snart kan røve dem.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Det Engelske Cabinet har tydeligt lagt for Dagen, at det forudseer, at de Asiatiske Nationers indbyrdes Stridigheder kunne føre det til store Foretagender i hiin Verdensdeel. Det har derfor ved et politisk Mesternytte sørget for at skaffe Englænderne en sikker og rolig Stilling imod de Europæiske Magter i Jndien, især ved at afslutte en Tractat med Hollænderne, hvorved disse inddrømmes fra Spillerum paa Øerne, imod igjen at tilstaae Englænderne det samme paa det Jndiske Continent, da de Besiddelser, som andre Curovælske Stater have der ikkuns ere meget ubetydelige, og snevert indesluttede af de Engelske Toldlinier. Englænderne besidde desuden de trende vigtigste Nøgler til Farten paa Indien, St. Helena, Cap og Øen Mauritius. China, som er i den bedste Forstaaelse med Rusland, men derimod ved flere Leiligheder er kommet i et spændt Forhold til Storbrittannien, har derfor vistnok Aarsag til, med skjæve Øine at see, hvorledes Hollænderne aftræde Brittterne Malacca og deres øvrige Eiendomme i Bagindien, paa samme Tid, som England er geraadet i Krig med Birmanerne hvorved det let kan komme i Berørelse med Stater, som den Chinesiske Keiser gjør Fordring paa at have et Slags Herredøm og over. Noget lignende fandt Sted, da Englænderne i Aaret 1814 kom i Krig med Raahenaf Repaul.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Indenlandske Eftertetninger. Altona, den 9de November. Det Engelske Længde Burean (Baard of longitude) pleiede allerede i nogen Tid, i Forbindelse med Admiralitetet, aarligen at udsendt et Skib, forsynet med Chronometre, til Længdebestemmelser under Dr. Tiarts Bestyrelse. Saa ledes blev i Aaret 1822 Længden af Madeira, og i afvigte Aar, Længden af Falmouth og Portsmouth bestemt, Til dette Aars Reise foreslog Professor i Astronomien ved Kjøbenhavns Universitet Dr. Schumacher Bestemmelsen af Længdeforskjellen imellem Helgoland, Observatoriet i Altona og Greenwich, og dette hans Forslag blev bifaldet. Dr. Tiarts erholdt 28 Chronometre, til hvilke Professor Schumacher endnu føiede 8, som 2 for størstedelen vare tagne af den Danske Gradmaalings kostbare Jus. strumentsamling, og disse 36 Chronometre bleve, for at undgaae i den ved Modvinde muelige Tidspilde, paa Dampskibet (the Jo met), som tilhører Navnsboard og som omtrent i 45 Timer kunde gjøre 2 Reisen imellem Greenwich og Helgoland, førte frem og tilbage inels 1 lem Greenwich, Helgoland og Altona. Da fremdeles, for at opnaae at det tilsigtede Øiemed, den skarpeste Tid bestemmelse paa alle Stæder, var nødvendig, indrettede Professor Schumacher paa Helgoland 6 et Observatorium som han udrustede med et fortræffeligt Passageinstrument af Repsold og et Pendeluhr af Pennington. Fra 3 Engelsk Side var alt allerede færdigt henimod Midten af Mai Maaned, men da Professor Schumacher først henimod Julii Maaneds Begyndelse kunde indtræffe paa Helgoland, opsatte Admiralitetet Expeditionen indtil den Tid.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Foruden den astronomiske Bestemmelse havde Dampskibet endnu en anden, nemlig den, i rum Søe at prøve Sir Humphrey Davis vigtige Opdagelse at sikkre Skibenes Kobberforhudning. mod Søevandets Jndvirkning. Thi vel havde Royal Societyls berømte Præsident ved tilstrækkelige Forsøg i Dokkerne overbeviist sig om, at i smult Vande, Kobberet bliver aldeles beskyttet ved Jernet, men han troede sig derved ikke berettiget at turde antage, at den samme vilde finde Sted i stærk Søegang, og besluttede derfor, ved Dampskibet at anbringe et dertil tienligt Apparat, selv at følge med paa Reisen, og for at træffe paa stærkere Søegang, at fortsætte denne indtil Norge. Saaledes udrustet forlod Dampskibet i Begyndelsen af Julii Maaned Greenwich, sammenlignede i Helgoland Chronometerne paa Prof. Schumachers Observatorium, og gik derpaa med Sir Humphrey Davi til Norge, en Reise som Dr. Tiarks benyttede, i for i nogle Havne af dette Land at tage corresponderende Solhøider i og gjøre Længdebestemmelser. Sir Humphrey forlod i Norge, Dampskibet, efterat have erholdt den behagelige Overbeviisning, at ogsaa i stærk Søegang hans Opdagelse stod fuldkommen Prøve. Han reiste over Land igjennem Sverrig til Kjøbenhavn, traf dernæst igjen Dampskibet i Altona, hvorfra han med Prof. Schumacher gik til Olders og Gauls i Bremen, og vendte derfra med Dampskibet, som ved den Leilighed ogsaa bestemte Bremens Længde, tilbage til England.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Dampskibet sammenlignede ved dets Tilbagekomst fra Norge igjen Chronomeierne paa Observatoriet i Helgoland og gik derpaa umiddelbar tilbage til Greenwich. Dets anden Reise gik fra Greenwich til Helgeland, fra Helgoland til Altona, fra Altona til Helgoland, fra Helgoland til Bremen og fra Bremen til Greenwich. Dets tredie og sidste Reise gik fra Greenwich til Altona, dog saaledes at saavel paa Hene som Tilbagereisen Chronemeterne ogsaa bleve sammenlignede paa Observatoriet i Helgoland. Mod Midten af September Maaned vendte endeligen Dampskibet tilbage til England, og vi kunne snart vente noget nærmere angaaende Resultaterne af denne Expedition. Aldrig ere maaskee saamange Chronometere forenede blevne afbenyttede til Længdebestemmelser.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Kiøbenhavns Børs=Cours, den 12te November 1824. Hamborg 2 M. - a vista - Species - Disconto 5 Procent Specier solgtes til 2 Rbdlr. 2 Mk. 2 s. a 2 Rbdlr. 2 Mk. 3 s. Kongelige Obligationer (uden Renter) - 3 - bd. Sedler. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 100 a 100 Rbd., dito i Sedler 118 ½ a 119 Rbd. Norske Laan til 6 Procent 1 a 101 1. Hamborger Laan 3000 Mk. - Dito dito 4000 Mk. - Norske Rigsbanksedler - 4 - Rbd. Svenske Sedler - Kiøbenhavn, den 12te November 1823. D. D. H. H. Prinds Christian Frederik og høie Gemalindindtraf i ønskeligste Velgaaende paa Augustenborg Torsdagen den 4de November og Eftermiddagen Kl. 5 1/2. Professor i Astronomien F. H. C. Schumacher, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand er af det meteorologiske Selskab i London bleven udnævnt til dets Æresmedlem.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Undertegnede Commission maa herved anmode Alle og Enhver, saavel i som udenfor Lægestanden, i Danmark, der i Aaret 1825 have befattet sig med at vaccinere, om at ville, i Overeensstemmelse med de angaaende Vaccinationen udgangne Anordninger, og navnligen, i Følge det Kongelige Danske Cancellies Circulaire af 5te Februar 1814 til Commissionen indsende i lovbefalet Form affattede Lister over de af dem i fornævnte Aar 1824 vaccinerede Personer, sogneviis anførte. Listerne maatte være indsendte inden næstkommende Maaneds Udgang, da de, som senere indkomme, ikke kunne ventes at blive anførte i Commissionens for dette Aar til Hs. Majestæt afgivende allerunderdanigste Jndberetning.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Kiøbenhavn, i den angaaende Vaccinationen allernaadigst anordnede Commission, den 3die November 1824. B. Stehuss. Colsmann. Wiborg. Stebuss.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Befordringer. Under det Slesvig=Holsten Lauenborgske Cancellie: Den 8de October har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at udnævne Underretsadvocat August Ferdinand Schrader i Sønderborg til Retsskriver i Frøs og Calslund Herreder, Haderslev Amt, og Underretsadvocat Feodor Wieding i Tøndern til Rets skriver i Høyer Herred i Amtet Tøndern, samt at stadfæste Cancelliesecretair og Politiemester Emil Christian Friedrich Jessen i Slesvig, som Justitiarius ved Godset Saxdorf. Den 26de Detaber er Cand. theol. Jürgen Brag allernaadigst stadfæstet som valgt, Præst i Ockholm, Bredstedt Amt, Over- og Landretsadvocat Ba rend Diedrichs Willms Slesvig, som Justitiarius ved den adelige Gods Louisenlund og Herredsfoged Andreas August Friedrich Langheim i Fleckebye, ligeledes for det adelige GodsSchirnau. Samme Dato har Underretsadvocat Peter Wilhelm Corniis i Garding erholdt Bestalling som Over- og Landrets Advocat.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Ved Tallotteriets 1233 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 62. 29. 79. B. 51
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Kiøbenhavns Torvepriser, den 12te November 1824. Rug, Td. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter, Td. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grønsaltet Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 13 Rbd. a 15 Rbd. 3 Mk. Æg, Snesen 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. lysera . . r. ben ist erschienen: Handbach for Reisende im Königreiche Danemark und in den Herzogthumern Schleswig, Holstein und Lauenburg, von C. H. Tregder, Revisor und Bureauchebey der Königl. Generalpostdirection. Ans dem Danischen uder, setzt von M. Møller. Kopenhagen 1824. Dieses Buch 34 enggedrukte Bogen stark, mit emer neuen Postcharte, ist in Kopenhagen in der Reitzelschen Buchhandlung, in Altona im Königl. Postcomtoir, in Hamburg int Kongl. Danischen, Frachtpostamt, in Lübek im Königl. Danischen Postcomtoir, ge heftet for 4 Rbthlr. 58 Rbs. Silder over 2 Rthlr. 42 s. Cour. zu haben. Der Jnhalt ist følgender: Erste Abtheiling: Historisch, topographische Rotiz von den Stadten, Poststationen und ihren Umgebungen, i alphabetischer Ordnung. (Jn den vorausgeschickten allgemeinen Notiz von jeddem Orte werden Lage, Anzahl der Einwohner, geschichtlichen Begebenheitten, berühmte Manner, die dort gebohren sind, die voruglichsten Gasthofe o. s.v. angeführt; die besondern Merkurdigketten sind unter folgen den Hauptrubriken ausgizault: Gebande; Anstalten und Vereine; Samme lungen (issenschafliche sowohl als Kunstsammungen); Künstler ; Werkstatte; Handel mit Büchern, Kunstsachen u. f. w.; Fabriken; Freymaurerlogen; Spaziergange und Aussichten; Vergnugungen; Mertwürdigkeiten der Umgegend. - Keine Stadt, keine Poststation ist ausglassen; (unter die Stadte sind auch Hamburg und Lübet anfgenommen.) alleberficht der Stadte und Stationen, nach Prowinzen und Herzogthumern. - Zweite Abtheilung: Postrouten seine Sammung von 166 Post- und Reiserouten, for welche die wichtigsten Stadte als Mittelpunkte angenommen sind, Urbersicht verschiedener Postcourse die in oden angeführten Reiserouten enthalten sind. -
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Dritte Abtheilung : Gemeinnitzige Nachrichten for Reisende. L. Postwesen. A. Die Beforderung zu Lande, 1) Die bestellte Extrapost. 2) Postwagen. 3) Postillons. 4) Die zu jeder Beforderung bestimme Zeit. 5) Bestimmung in Ansehung des Gewichts. 6) Reglement wegen der Zahl der Pierde. 7) DaVorbeye oder Durchfahren einer Poststation. 8) Retourbeforderung, 9) Unterwegens eintreffende Unglucks falle. 10 Post und Gasthofe, 11) Die Reisenden; (allgemeine und besøndere Bestimmungen, som mohl in Ansehung der fahrenden als der Extraposten und bedeckten, Reisewagen). 12) Posttaxen fur Reisende. B. Die Beforderung zu Wasser: (Reglement und Taxen fur die wichtigsten Ueberfahrten, fur die Paketbootenfahrt zwischen Kopenhagen, Kiel, Malmmoe, Dobberan, Trawemünde, Lübek, u. s. m. C. Die von und nach Kopenhagen abgehenden und ankommender Posten, mit Anmerkungen. D. Ankunst und Abgang det wichtiasten Posten an jedem Orte, mit einer vorlausigen Anmerkung uber den Gang und die Verbindung der Posten. 11 Münzwesen; a. Das Königreich Danemark, b. Die Herzog thumer Schleswig und Holstein; c. Das Herzogthum Lauenburg d. Hamburg; c. Lübek. 11. Maatz und Gewicht (in denselbenLandern und Stadten). -J 2 Rbd. 100de i Materie, og Regnetabeller med Reglerne for A. B. C. Hovedregning, 2det Oplag, 4 Rbd. 100de heftet, sælges hos Bogbinder Falck, lille Kiøbmagergade No. 32. 17dkommen: Anden Deel af Lasontaines nyeste Roman, Præstegaar U den ved Søen. Prisen er 12 Mk. i Beckens Boglade, Møntergaden No. 55. Begge Dele koste 4 Rbdlr. Abeceter, simplere dito collererede. - Catechismusser med Pave, dito uden Pave med tvende Tabellet, dito med Billeder. - Sam. Birchs bibelske Historier og Flaser til Catechismasser og Abeceter, faaes til de billigste Priser i den Wahlske Boghandling paa Ulfeldsplads Nr. 118.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
avERrisk ET. directionen for det kongelige froierede danske asiatiske Compagnie I bekiendtgier herved: at en extraordinair General Forsamling er berammet at holdes i Compagniets Huus, Torsdagen den 1800 Rd., vember förstkommende, om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, hvortil Convocations-Billetterne fra Bogholder-Contoiret udfærdiges og den bohageligen kunne erholdes. Jndlade kan jeg ikke offentlig at melde : at jeg den 30te October, om Mori genen Kl. 2, var saa udeldig at fegle fiin Man over Bord, circa 2 Miil Sydvest fra Slagen. Vinden Ost Nord=Ost, med Storm. Ved Dagens An brud faaes en Seiler, nemlig den retskafne, brave Skipper Mauriz Kaa fra Callundborg, der med megen Anstrængelse, tillige med sit brave Mandskab, bragte mig et Kabel Toug om Bord. Tar! ædle Mand, Da hialp mig i Nøden, Da slædede mig til Fladstrand og Dig har jeg at takke for Liv og SkibeBiergning. Alt hvad Du og Dine brave Folk gjorde for mig i man Nød overgaaer alt hvad jeg kan skrive. Hans Christian Brandt fra Nakskou.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
At det af mig kiøbte forrige Veisenhuus, nu gammel Torv Apoi ther, ved Visitation den 6te dennes, af det høie Sundheds Collegium og flere af de meere berømte Læger, er befundet at være forsynet med gode og friske Medicamenter, skylder jeg Publicum at bekjendtgjøre. Hiørnet af Frederiksberggaden og gammel Torv i Kiøbenhavn, den 10de November 1824. C. Wolff.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Skifte. Tirsdagen den 14de December førstkommende, Formiddag Kl. 10, foretages paa Wiborgs Raadsine en Skiftesamling i Stervboet efter Enkemadame Ane Trap Hvild, fød Friis, hvor Boets Vedkommendes Erklæring vil blive æstet om adskillige Boet vedkommende Sager, blandt hvilke om, hvad der skal foretages med Boets udestaaende Tilgod havende hos Pastor Friis i Aarslev, hvilket, overeenstemmende med Placaten af 21de April 1824, herved bekiendtgiøres. Wiborg Byes Skifteret, den 5te November 1824. Gundelach. de til den første Tirsdag i hver Maaned berammede, og i Statstidenden No. 34, og Aarhuus Stiftstidende No. 138, 143 og 145, bekiendtgjorte Skiftesamlinger i afgangne Stamherre til Battrup, Justitsraad Thyge Jesper de Thygesons Stervboe, ere udsatte indtil videre, da Skiftebehandlingen, paa Grund af Vedkommendes Jndantning til Overretten af hvad hidtil i Boet er forretaget, er indtil Dom falder sat in suspenso, men vil det da nærmere blive bekiendtgjort, om og naar Samlinger igjen holdes i Boet. Tørsting-Wrads Herredscontoir i Brædstrup, den 3die November 1824. Haasum.
Berlingske Tidende, 1824-11-12
Skifte. Tirsdagen den 7de December førstkommende, Formiddag Kl. 9, foretages paa Wiborgs Raadstue en Skiftesamling i Sadelmager Rasmus Lunds FalUrboe, hvor Boets Vedkommendes Erklæring vil vorde æsket over en af Kammerjunker og Herredsfoged Bülow fremsat Proposition angaaende Liqvidation af Boets Fordring i Gravers Møllers Stervboe, og ved hvilken Samling, Boet forhaabentlig vil blive optaget til Slutning, hvilket herved, overeenstemmende med Placaten af 21de April 1824, bekiendtgiøres. Wiborg Byes Skifteret, den 8de November 1824. Gundelach.