JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Ledige Embeder. under det danske Cancellie: Rold og Vedbestrup Sognekald i Viborg Stift, 250 Rbd. - Veilbye og Homaae Sognekald i Aarhuus Stift, 176 Rbd. Ved Cancelliraad Hartmanns Grav. Endt er Dit Dagværk - Lysets milde Fred Du efter daadrigt Liv, o Ædle, nyder, ei meer nedtynger Sygdom Dine Fjed, ei meer Du Dig ved Livets Goder fryder. Ja, endt er det – løst er hvert jordisk Baand, alt sank Dit Liig i Gravens skumle Gjemme, ei meer beundrer man Din lyse Aand, ei meer Du vier Retfærds Sag Din Stemme. O, hvi da her i denne ringe Grav, Hvi skal jeg ei et pragtrigt Hædersminde, der siger: her er brudt Din Vandringstav, og hvad Du var og virked, paa den finde? O, hvi da ei, Mens ofte – fjern og nær - paa Drogets Gravhøi stolte Minder vise hans høie Aand, hans ædle Daad og Færd, og ham, som Armes Trøst og Støtte, prise. Er da Din Skjæbne Scipionis) liig? Vil Du vel uden Kamp og Marmor mindes, Formaaer man uden dem at skatte Dig, mens intet Minde paa Din Gravhøi findes, Hvi ei, Thi man i Dig en Dommer saae, hvortil kun faa i Aand og Vid, var Mage; hvers Hiertes Jndre aabent for Dig laae, selv lønligst Brøde kunde Du opdage. Trods trange Kaar, Du tidt ved gavmild Daad huldt lindred Nød og Grund til Velstand lagde, gav, uden Haab om Vinding, viistænkt Raad, Der Brodersind i Tvedragts Bolig bragte. O, dette Vidnesbyrd vort Nu Dig gav, og dette vil Dig Efterslægten give, og mangen kjærlig Fader, ved Din Grav, vil byde Sønnen, hvad Du var, at blive. Og takket vær, for, da Alt væbned sig for mig i Dybet redningsløs at rive, da som Forbryder man behandled mig, Du vilde mig en Haand til Redning give. Ja, tak! thi da mit Haab i Frygt hensvandt, da Mængden haant og koldt mig Ryggen vendte, jeg dog en Støtte i Dig, Gode, fandt, en Ven, der end mig som sin Ven erkjendte. Og for saa vel! – Dig Himlens Fryd og Fred, for evig, Ædle, hisset ydet være, og gid Din Jid, i Tid og Evighed, maa for Dit Afkom rige Frugter bære! Johan Jørgensen Jomtou. *) Scipio, Roms General og Hannibals Overvinder, svarede paa Spørgsmaalet: "hvi der ikke var opreist nogen Mindestøtte for ham?" jeg ønsker heller man gjør mig dette Spørgsmaal, end man skulde spørge, hvorved jeg havde gjort mig værdig dertil Om Classe- og Tallotteri=Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
J Anledning af Hr. Collecteur Giegengacks indsendte Stykke i Stiftsavisen No. 9, som peger hen paa den gamle Sag, angaaende en Classelotteriseddel, maa jeg, som rigtig underrettet, afgive følgende Erklæring: 1) Til Sedlens Fornyelse er indbetalt Penge paa Hr. Giegengacks Contoir. 2) Den paaberaabte Seddel, der havde No. 1960, tilhørte virkelig Møller=Enken i Paarup, hvilket ved Tingsvidner er oplyst. 3) At Sagen er for gammel troer jeg neppe. Jøvrigt er en god Samvittighed en blød Pude! Paarup Mølle, den 3die Fedruar 1827. Rasmus Nielsen, den foranførste Enkes Mand. Med den Berigtigelse jeg, angaaende GiegengacksBekjendtgjørelse om ægte og, som han sagde, ikke selvgjort Terne, meddeelte i dette Blad No. 7 d. A., har jeg intet Hensyn havt til den Deel af hans Vandel, der ikke vedkommer Collectionsvæsenet. Min egentlige Hensigt var, at afflere hans Skumleri, hvilket min Bekjendtgjørelse meget tydeligt viser. Hvad jeg i samme Anledning skrev, maa Giegengack altsaa tilregne sig selv; thi blot fordi han ikke kunde tæmme den i hans Jndre ulmende Ondskab, og den derved opstaaende Higen efter at synes, som havde han vasket sig i uskyldighedens Vand, har han, glemmende sig selv og sine Handlinger, i Glædesrusen over den af ham saakaldte ægte Terne, tænkt at ville triumphere, paa en Andens Bekostning. Men er han ved dette Spilfægteri bleven renere?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Mine Yttringer og Giegengacks og Hertzes for Underretten staaende Sag ere grundede paa hændehavende Documenter. Jeg har derfor ikke ved denne Leilighed gjort mig skyldig i noget, som kan betage mig end det Mindste af den mig tilkommende borgerlige Agtelse. Hr. Giegengack! Det er ganske overeensstemmende med Deres Character, naar De siger: "Min Berigtigelse fortjener ikke den Opmærksomhed at besvares. Jeg maa desuden tilstaae, at De i flere temmelig trivielle Stillinger har viist at være Besiddelse af en (jeg vil bruge det mildeste, skjøndt maaskee ikke meest passende Udtryk) forunderlig Koldsindighed. Husker Def. Ex. Affairen med Hr. Møller Appel paa Raadstuen i Mariboe, og Paastanden fra Konen i Hillested, &c. &c. Dette og meere Lignende burde De have tænkt paa førend De befattede Dem med at skumle over Andre. Det vil sige: De skulde gaaet i Rette med Dem selv. Jkke mindre ubetænksom siger De i Deres Bemærkning, "at min Berigtigelse er fuld af Skryderie, uagtet jeg ved Udtrykkene: "Retten giver alle nok. ikke har tilsidesat den Agtelse jeg skylder Domstolene. Betræffende omtvistede Lotteriseddels Ægthed, vil vi nærmere tales ved, ligesom jeg ogsaa nok skal vide, at tage fornøden og lovlig Repressalie i Hensyn til at De, ved Udtrykkene: "Underskrivten er nok for den rettænkende Deel af Publicum til at vise Fosteret den fortjente Foragt," umiskjendelig har viist, at vil tillægge mig Handlinger og et Sindelag, der er min Embedsstilling uværdig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Dersom De nu, Hr. Giegengack er bleven overbeviist om, at De, da De forfattede og indsendte Bekjendtgjørelsen, betræffende den hos Dem sidst vundne Terne, har, i politisk Henseende, tænkt som en Tosse og skreven som en Eenfoldig, vil De vist, om ikke offentlig, saa dog for Dem selv, tilstaae: at kun den som er reen maa kaste den første Steen, og da tillige udraabe: Herre, forlad mig; thi jeg vidste ikke hvad jeg gjorde. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 2den Februar. Hamb. 2 M. - , a vista 228. Species 226. Specier solgtes til 13 Mk. 9 s. Bank-Disconto 5 Procent. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 164 a 165 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 Rbs. Tegn. - 4 Proc. kongel. Obligationer (uden Renter) 83 1/4 a 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito 72 1/2 i Banco. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. Dito Dito 115 a 115 1/2 Rbd. Sedler. - 4 Procents uopsigelige Rigsbank-Obligationer, Renter pr. 6te Januar 90 1/2 a 91 Rbd. r. S. 6 Proc. norsk Laan, ved Hambro & Søn 103 1/2 a 104 i Banco. 4 Proc. Dito nye 94 1/2 a 95 Rbd. r. S. - Asiatiske Actier a - Rbd. Sedler. - 3 Proc. nye danske Obligationer 57 a 57 1/2 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Bekjendtgjørelser. Paa Grund af indløben Besværing over uberettiget Salg og Opkjøb af Landmandens Producter, uden forAxeltorvene, har Stiftamtet overdraget mig at bringe, saavel Landmændene som denne Byes Jndvaanere, i Erindring Plac. af 25de Juli 1815, som lyder saaledes: At Kongen (for at lette Landboerne Afsætning af deres Varer, og derved tillige paa bedste Maade betrygge Kjøbstædernes Forsyning) vil have de Forbud, som L. 31326 og Fr. 25de August 1741 med flere Anordninger indeholde mod Opkjøb af Landmandens Producter, for Fremtiden ophævede med Hensyn til det Opkjøb, der skeer i Landmandens Hjem. "Derimod skal det fremdeles have sit Forblivende ved de hidtil gjældende Anordninger, forsaavidt det ved samme forbydes, uden for Torvene at opkjøbe de Varer, som af Landmanden, eller for dennes Regning, føres til Torvs." Ved herved at offentliggjøre dette bemærkes tillige, at Varerne, i Tilfælde af Overtrædelse, ere forbrudte, i Overeensstemmelse med Lovens 3die Bogs 13de Capitels 26de Artikel. Nakskov, den 5te Febr. 1827. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Auctioner. Onsdagen den 14de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i afdøde Cancellieraad Hartmanns Gaard her i Byen bortsolgt endeel Stervboet tilhørende Løsøre og Effecter, saasom: en grønmalet Fjellevogn, en nye Undervogn, en Arbeidsvogn, trende Kaner til 2 Heste, og trende eenspændige Kaner, Kane klokker og Bielder til 2 Heste, Seletøier, Ridetøier, 2de gode Vognheste, 2de gode Haalbøsser, et Alme træes Chatol, en Lysekrone, nogle Sengklæder, endeel juridiske Bøger, saasom: det ældre og nyere juridiske Ar kin, Brorsons Lovfortolkning, Stampes Erklæringer, Schous Udtog af Forordninger, Fogtmanns Samling af Reskripter m.v. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Saxkjøbing, den 2den Februar 1827. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Førstkommende Fredag, den 16de Februar, holdes Auction over afdøde Snedker Reimers Efterladenskaber, bestaaende af endeel tørt Meubeltræe og Planker, noget Jndboe, en Koe, en Hest, en Vogn, Ploug og Harve m.m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet, hans Huus i Reersøe. Hardenberg, den 2den Februar 1827. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Efter den høie Lehnsbesidders Bestemmelse agtes Christiansholms Hovedgaards Avling og Hollænderie underhaanden bortforpagtet paa 9 Aar fra 1ste Mai 1828 at regne, desaarsag ville de Lysthavende, snarest muligt henvende sig til Undertegnede for at erfare Conditionerne m. m. Skulde Bortforpagtning imidlertid ikke skee underbaanden da vil samme vorde prøvet ved offentlig Auction i April Maaned førstkommende. Til Liebhavernes Underretning tjener foreløbig, at denne Hovedgaard, som er en af de største og bedste her i Lolland, har et Areal af circa 1200 Tønder Land Ager og Eng, som drives og høstes ved Hoverie af 117 Gaarde. Grevskabet Christiansholms Skriverstue, den 29de Januar 1827. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Onsdagen den 21de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Udflyttergaarden No. 16 af Ulsløv, under Nykjøbings Hospitals Gods, foretaget offentlig Auction over bemeldte Gaards Overdragelse til nye Fæster. Med Gaarden, som staaer for Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 3 Fdk. 2 1/2 Alb., følger den der befindende Besætning og Jnventarium, samt fornødent Sæde= og Fødekorn. Ved samme Auction bortsælges 3de Køer og en Jern Bilæggerkakkelovn. Conditionerne erfares forøvrigt hos constitueret Hospitalsforstander Bergstrøm her i Byen. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 1ste Febr. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Gaardmand Ole Carstensen og Hustrue Bodil Hansdatter af Nørre Ørsløv, 2) Huusmand Enevold Pedersen af Søndre Kirkebye, og 3) Skolelærer Wildts Enke Else Wildt af Nørre Alsløv, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa samme Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birks Contoir i Nyekjøbing, den 1ste Febr. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Creditorerne i Stervboet efter Snedker Reimer af Reersøe indkaldes herved til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som fungerende Skifteforvalter. Til samme Tid indkaldes Boets Debitorer at anmelde hvad de skylder. Hardenberg, den 30te Januar 1827. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Da Stervboet efter afdøde Rasmus Caspersens Enke af Store Musse er taget under Skiftebehandling, indkaldes Creditorerne i bemeldte Boe med 12 Ugers Varsel til at legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Christiansholm, den 30te Jan. 1827. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Capital, som anbydes. 34 Rbd. 35 s. S. og T., Umyndiges Midler, kan mod befalet Sikkerhed erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Hardenberg, den 30te Januar 1827. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-06
Ved Tallotteriets 1139 Trækning i Altona udkom: No. 25. 38. 80 86. 39.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. des. Eenogtyvende Aargang. Nummer 12. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Udenlandsk. London, den 20de Januar. Hr. Canning opholder sig for nærværende Tid i Brighton; Lord Bathurst ligeledes. – Jfølge en Tidende fra Gibraltar af 26de f. M., er indløbet den officielle Efterretning, at Beyen af Tunis har forbudet Jndførsel af Krudt, for paa denne Maade at befordre en i Tunis oprettet Krudtfabrik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Uagtet Halvøens Anliggender for Øieblikket drager alles Opmærksomhed paa sig, var dog i Dag endnu en anden Ting i Gang, som ikke er uden Vigtighed. Det hedder nemlig, at Rusland aldeles har afslaaet Englands Mægling i dets Forhold til Persien, fordi det er blevet bekjendt, at en hemmelig Tractat existerer, hvori England forbinder sig til, at yde Persien Hjælp dersom der skulde skee noget Jndfald af fremmede Tropper i deres Land. Denne Tractat skal være bleven sluttet den Gang, man befrygtede et forenet Angreb af Buonaparte og Rusland, og som fra sidste Sted skulde have vendt sig mod Jndien; men hvilket ved de forandrede Omstændigheder aldeles blev tilintetgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Jfølge Times har Hertug Wellington erholdt den afdøde Hertug af Yorks Plads, som Overbefalingsmand ved Armeen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Af de Beretninger, som den portugisiske Regjerings forskjellige Corpses Anførere have indsendt, viser det sig, at Rebellernes Virksomhed holder Regentindens Tropper i Schach saa beskjæftigede, at de ikke ere i Stand til at tvinge dem til en alvorlig Fægtning. Denne Maade at føre Krig paa, maa blive en trykkende Byrde for Staten, og for Constitutionens Sag en Kilde af Farer. Ogsaa fortjener følgende vigtige Efterretning Omtale: De engelske Troppers Landing har vel gjort det Jndtryk, som man ventede, men aabenbar ingen Fredagen den 9 Februar 1827. Frygt opvakt. Visheden om vore Beslutninger og vore Stridskræfters Ankomst paa Tajo har ingen Skræk udbredt iblandt Rebellerne. Dette tør alligevel ikke overraske os, da de leger Fortvivlelsens Leeg og vil vedblive indtil Enden. Ogsaa giør Rebellerne Regning paa vor tvivlsomme Characteer i Henseende til vor Forpligtelse, at blande os i de portugisiske Anliggender. Maaskee smigre de sig med vor Uvirksomhed, saa længe Spanien tilsyneladende afholder sig fra Kamp Constantinopel, den 27de Decbr. Reformerne gaae rolig deres Gang, og for at gjøre dem almindelige, bliver den ene Regjeringsforholdsregel greben efter den anden. Nylig er et stort Antal Landstrygere og Utilfredse sendte til den asiatiske Kyst. Capudan Pascha, som man har spaaet at ville falde i Unaade, har derimod nylig erholdt en kostbar Foræring af Sultanen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Wien, den 19de Jan. Fra Triest bliver meldt: De vise og kraftige Forholdsregler, som Marchese Panlucci har taget, for at beskytte Østerrigs Skibsfart og Handel, have havt de bedste Følger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Dresden, den 22de Jan. De første No. af de almindelige Kirketiender indeholder et mærkværdigt Bon skrivt, hvori de catholske Geistlige i Schlesien søger omen Reform i den catholske Cultus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Brüssel, den 22de Jan. De sidste Vest-Storm have anrettet betydelig Skade ved Ostende, og man frygter meget for de udløbne Fisker-Schalupper, der ikke vare komne tilbage. Zeelands Diger have lidt meget ved Stormen, og Vandet i Syrik-Søen er steget lige op til Husene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Adskilligt. Directionen for Boghandelen i Paris lader forfatte Beretninger over det Tab, der vil være en uundgaaelig Følge af den nye Trykkelov, dersom den bliver sat i Udførelse. Der skrives i denne Tid ligesaa meget, skjøndt ikke saa grovt, mod denne Lov, som mod det overhaandtagende og afskyelige Jesuitvæsen. Alene fra det didot ske Bogtrykkeri og Skrivtstøberi er, af Sætterne og de øvrige Arbeidere ved samme, indgivet et Bønskrivt med 129 Underskrivter imod bemeldte Lov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Samtlige Apothekere i Kongeriget Preussen have faaet Ordre, til Ødelæggelse af Rotter og Muus, at falholde et Pulver, som sammensættes af: 8 Lod fiint pulveriseret Arsenik, 7 Lod fiint Hvedemeel, 1 Lod, fineste Kul, eller bedre, Konrøg, afrevet med fortyndet Viingeist og 1 Gran ægte Muschus. Disse Jngridientser maa vel blandes sammen og opbevares i et godt tillukket Glas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Jfølge Udladelser i National-Gazette synes det, som om Jesuiterne ogsaa udstrækker den lumske Munke haand til det fri Nordamerica. Saavidt er det imid tid kommen, at hine med Meeneed, Gift og Dolk væbnede Uhyrer ere i ovennævnte Tidende blevne lovpriste. Slige Skjændiges Anseelse bliver med hver Dag større i Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Jndenlandsk. Den 18de f. M., Kl. 6, ved Maanens Skin, bisattes Kaas og hans Frue i Holmens Kirke. Ligene fortes i simple Liigvogne. Følget bestod af otte Vogne. Kun Testaments-Executorerne: Generalanditeur Aagesen, og Etatsraad Kjerulff vare indbudne. Nogle hundrede Tilskuere havde samlet sig, men indlodes ikke i Kirken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Slangerup Kirke leed meget ved Stormen den 14de f. M. Dens Spiir nedblæste og Tag og Hvælving beskadigedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Landsbyen Balle, ved Silkeborg, er allerede mærkværdig derved, at Biskop Balles Oldefader var Skolelærer i denne Bye. Balle var en sand Troens Kjæmper; han stred djærvelig imod de onde Jetter og Troldmænd hans Aarhundrede udklækkede. – En Kjæmpe af et mere corporligt Slags har ogsaa gjort fornævnte Landsbye berømt. Han heed Ebbe og levede høit oppe i Hedenold. Om hans Størrelse kunne Læserne gjøre sig et Begreb af Følgende: Ved Veien, der gaaer fra Gjødvad til Balle, findes 2 Høie, beliggende i en 6 Favnes Afstand fra hinanden. Disse kaldes Ebbeshøie, fordi Ebbe skal have skrævet fra den ene til den anden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Stæderne Glückstadt og Pløen i Holsteen have i Aarene 1824 og 25 faaet Sparecasser, og med den sidstnævnte af dem er tillige forbunden en Laane-Anstalt. Begges Planer synes os meget hensigtsmæssigen lagde, og ville sikkert ikke mangle veldædige Virkninger. Som Jndledning yttrer Provindsial=Beretningernes patriotiske Udgiver: "Det er høist besynderligt, at man ved Sparecassers Oprettelse alene tager Hensyn paa Byerne, da dog (efter hans Anskuelse) Landet var langt meere passende derfor, i Stæderne er Tyendet forvænt ved deres Herskabers Luxus og Forlystelsessyge, paa Landet derimod er man sparsommere, og Tjenestefolkene tænke der i Almindelighed alvorligere paa, at samle sig Noget for deres gamle Dage o. s. v."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Viborg, den 27de Jan. Efter flere Dages stræng Frost og Storm af Østen og Nordost, er falden fra i Tirsdags af, megen Snee, der endog i Onsdags voldte, at Posten fra Randers hertil væltede i en Sneedrive uden for Viborg. Veiene ere nu opkastede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
J Jversens fyenske Avis No. 17, for 30te Januar sidstleden, læses under Jndsendt følgende Stykke: Rendsborg, den 23de Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
J den af Dem udgivne Avis No. 10 for dette Aar findes iblandt andet anført: "Det er paafaldende: at i afvigte Aar 1826 ere 200 Skibe mindre gangne igjennem den slesvig-holsteenske Canal, end i Aaret 1825, uagtet den meget Kornskibning." Denne Yttring foranlediger mig at underrette Dem om Aarsagerne til den ovenmeldte mindre Canalfart; disse ere især følgende: 1) Holland har i flere Aar samlet betydelige Kornoplag, af hvilke England i dette Efteraar har erholdt en saare stor Deel af dets Tilførsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
J flere Egne omkring Østersøen har Kornhøsten i Aaret 1826 været ringere, end sædvanlig, derfor har Udførselen ogsaa maattet være ringere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Den almindelige Pengemangel, som i Aaret 1826 fandt Sted i England, svækkede for en Tid dets Credit, og forringede dets Handel noget, saaledes have f. Ex. tilforn flere hundrede engelske Skibe hentet Træelast i Memel; denne Handel har næsten været standset i Fjor. For imidlertid at benytte deres Skibe, og med disse at fortjene nogen Fragt, have engelske Skibe afhentet betydelige Qvanta Kornvarer, som Hollænderne ellers have tilført England. - De engelske Skibe rumme, formedelst deres Størrelse, 2 a 3 hollandske Ladninger, men hine kunne, fordi de ere saa meget større og skarp byggede, ikke passere Canalen; men maa alle, naar de ere ladte, gaae igjennem Sundet; saaledes have engelske Skibe afhentet betydelige Kornladninger ved Kiel, Nyborg og flere Steder, ja endog paa Vestkysten af Holsteen ved Büsum og Meldorf, hvor engelske Skibe ellers ikke pleie at komme, have de i Aaret 1826 afhentet Kornvarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Hollænderne have, af Frygt for Efteraarsstormene, som i flere Aar have indfundet sig, i Aaret 1826 oplagt deres Fartøier tidligere end sædvanlig. Endelig er den meget vigtige Omstændighed, at Handel og den dermed forbundne Skibsfart er ved Conjuncturerne og den sub 3 ommeldte almindelige Pengemangel, for endeel bleven indskrænket, hvilket sees tydeligt deraf: at i Aaret 1825 passerede 13,163, derimod i Aaret 1826 kun 11,052 Skibe Sundet; her har altsaa det mindre Antal i 1826 været 2,111 Skibe, hvilket er en Sjettedeel af det Antal som 1825 passerede Sundet. J det sidstmeldte Aar passerede 2,619 Skibe Canalen; i Aaret 1826 derimod kun 2,353, her er følgelig det mindre Antal kun en Niendedeel af det større Antal Aaret tilforn, saaledes har Tabet været forholdsmæssig betydelig ringere i Canalen end i Sundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Borum og Lyngbye Sognekald i Aarhuus Stift, 160 Rbd. Kaldet er iblandt dem, som ere forundte særdeles Lettelse i Skatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Under Generaltoldkammer- og CommerceCollegium. Et Fuldmægtig Embede i Vestindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
Jndsendt. J Nysted forglemte man ikke at feire den elskede Landsfaders Fødselsdag. Tidlig fra Morgenstunden tonede blæsende Musik i Gaderne, og dette var Signalet for en efter Omstændighederne ganske smuk Jllumination, hvoriblandt den paa Raadstuen var ret net, fordi dermed var forenet et Transparent med passende Jnscription. Hs. Majestæt Kongens Navnetræk fandtes ogsaa hos et Par Borgere anbragt i Vinduerne. En Kanonade var i denne Anledning foranstaltet, og om Aftenen var der Bal paa Gjæstgivergaarden hvor velmeente Skaaler for Kongehusets Velgaaende bleve paa det hjerteligste udbragte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-02-09
En Skrædersvends Brev til hans Kjæreste. Kjære Malle! Det lader nu, som jeg ikke gjælder mere hos Dig end en Kjole uden Ærmer. Har jeg fortjent det af Dig? Enhver maa dog tilstaae, at vi ere tilskaarne for hinanden, og dog er jeg i den senere Tid ikke rykket saa meget som en halv Alen op i Din Gunst. Troer Du da, at Du evigt kan trække mig omkring som ved en Traad, og at jeg vil lade mig behandle af Dig som en luvslidt Lap, Nei, veed Du hvad jeg vil gjøre, Jeg vil sprætte hele vor Forbindelse op, rive min Kjærlighed itu, kaste min Jnclination i Lappeskuffen, og tilmaale Dig med det samme Maal, som Du har maalet mig med. Den vindige Student, som har flikket sig ind i Dit Hjerte, lader Dig sikkert i Stikken engang - troe Du mig, Havde jeg ham blot mellem min Sax. Pas paa, Du vil med Taarer tænke paa Din trofaste Knaphul, naar han forlader Dig, og Du sidder ene tilbage, saa foragtelig som en afbrukken Synaal. Men det lader til, at Dit Hjerte er saa stivt som Kanefas. Endnu er det Tid at gjenknytte vor Elskovs Knude. Thi springer først min Taalmodigheds Søm, saa sværger jeg Dig helligt at jeg aldrig vil stikke den sammen igien. Augustinus Knaphul.