JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-24
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgielden og det synkende Fond, bliver Fredagen den 2 Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Skaarupgaard med Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Randers og Aarhuus Amter og bestaae af: 1) Skaarupgaard, med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 25 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og contribuabelt 3 Skpr. 1 Fdkr. Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn 229 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. De Eiendommen tilhørende Skove 4) Hjørtzhøi Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af 136 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. tiendeydende Hartkorn. 5) Todberg Sogns Kirke, Korn- og Qvægtiende af 196 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af lige Hartkorn. Elsted Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 139 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn. Elev Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af 68 Tdr. 2. Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af lige Hartkorn. J Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning og Jnventarium, og anmærkes, at dens Jorder ere af fortrinlig Beskaffenhed. Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie og har, foruden dette, 961 Arbeidsdage af Huusmænd. Auctionen afholdes i Spørring Kroe, beliggende paa Landeveien mellem Aarhuus og Randers, og bemærkes det derhos, at 1/2 Deel af Kjøbesummen bliver at udbetale i 11 Juni Termin 1839, samt at det gjorte høieste Bud strax paa Auctionsstedet bliver antaget eller forkastet. Konditionerne ligge fra den 8 October til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsenskontoir under Rentekammeret, hos Godsinspekteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona og hos Godsforvalter Storm ved Skaarupgaard, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen over samme. Udgiverens Fraværelse redigeret af Carl Bagger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Ne 169. 67 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Trykkes og udgives i Odense 25 September 1838. Tirsdagen. Jndhold, Politisk Oversigt: Storbrittannien (Bataille med Perserne), Spanien, Tydskland (Forbundsdagen af Fædrelandet. Videnskabelighed. Tildragelser. viser Besværingerne fra Hannover). Rusland. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Blandinger. Odense. Skibs= og Handels-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Politisk Oversigt. Storbrittannien. Fra Smyrna skrives under 24 August, at Fiendtlighederne mellem Engellænderne og Perserne have begyndt, samt at de persiske Tropper ere blevne slagne. Herats Beleiring er, som Man troer, bleven ophævet uden nogen foregaaende Fredslutning. Et Sammenstød af de russiske og de engelske Tropper i Per sten er ikke saa ganske usandsynligt, da Shachens Fættere, hvis Fordringer i lang Tid have hvilet, atter ere frem staaede som Tronprætendenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Spanien. J Madrid begynder Man for Alvor at blive urolig over det Sving, som Begivenhederne paa Krigsskuepladsen have taget. For ganske nylig har Municipalitetet til Dronningen afsendt en Deputation med en Adresse, hvori der gives en skarp Fremstilling af alle de Ulykker, som det nuværende Ministersystem har bragt over Landet. Dronningen tog sig forresten ikke denne Sag synderlig nær, hun aabnede eller læste ikke engang Adressen, men overrakte den til den tilstedeværende nye Premierminister, Hertugen af Frias, og svarede: "med Jnteresse modtager jeg Municipalitetets Adresse. Jeg ønsker Spaniens Lykke, og i at bevirke denne ville mine Ministre være mig behielpelige. Grunden til Esparteros Tilbagetog siges at være den, at han har, for at kue Merino og Cabrera, maattet sende den største Deel af sine bedste Tropper til Arragonien og Castilien. - J Madrid har General Flinter, der paa Gomez's Tid var Kommandant i Almaden, skudt sig selv, uvist af hvilke Grunde. Tydskland. Det hannoverske Spørgsmaal synes ikke at ville blive løst paa den Maade, som Folket ønskede det: den tydske Forbundsdag har nemlig den 6 d. svaret den osnabrückske Magistrat, at dens Besværinger ikke ere beføiede. Samme Svar har Staden Hildesheim faaet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Rusland. Jfølge de engelske Aviser - for hvis Paalidelighed der imidlertid ikke tør indestaaes – skal Russernes Tab af Skibe i Stormene paa det sorte Har være saa betydeligt, at den cirkassiske Kystblokade kan ansees saagodtsom aldeles ophævet: iaar er der nemlig til Kysten ankommet 80 Skibe med anseelige Ladninger, og af disse ere kun trende blevne tagne af Russerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Den 15 f. M. feirede 50 endnu levende Jnvalider Keiser Napoleons Fødselsdag; paa Brystet bare de Æreslegionens Kors, men deres Been vare af - Træ. Jkke uden Rørelse saae Man paa Bordet i en Urtepotte lidt Jord fra St. Helena og deri en Sørgepil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Tydskland. Til Stuttgart er den 15d. ankommet, som en Gave fra Kunstneren til Kunstskolen, en heel Vogn, fuld af Modeller af Thorvaldsens Værker, en Vogn var iforveien ankommen med Gibsaftryk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Fædrelandet. Videnskabelighed. Folke bladet har paa en vakker Maade i No. 33 d. A. svaret til sit Navn og skildret Thorvaldsens Hjemkomst som en Folkefest. Efterat have beskrevet Modtagelsen, siger Hr. F. C. Olsen: "saaledes var den Høitid, som Folket af egen Drift holdt foren Mand af dets Midte, hvem egen Kraft og Aandsadel har hævet op til det Høieste; og lykkeligt er Folket, naar det kan holde saadanne Høitider; endnu lykkeligere, naar det tilfulde kan fatte og føle dem."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
I Kjøbenhavn har Hr. (saavidt vides: Hofboghandler) J. L. Becken udgivet en "Pjece, betitlet"Danmarks store og udødelige Geni, Billedhugger, Conferentsraad, Professor, Commandeur og Ridder af flere Ordener, Bertel Thorvaldsens mærkværdige Levnet." - Hvo kommer her ikke uvilkaarligt til at tænke paa Schillers Epigram om Philosophen Kant og hans Fortolkere: Wie doch ein einziger Reiche so viele Bettler in NahrunSett, wenn die Könige hauln, haben die Karrner zu thuun. I Kjøbenhavns Morgenblad anmeldes Hr. F. Paludan-Müllers senest udkomne Poester. J Digtet: "Slaven, har - siges der - Digteren sat den ulykkelige polske Frihedshelt, Peter Wysocki, et Minde, saa skjønt, som vel endnu intet er opreist for ham, og Paludan-Müller har derved viist, at den Bebreidelse, Man vistnok for en stor Deel medrette er tilbøielig til at gjøre vore bedre Digtere, nemlig at de saa lidet interessere sig for Tidens Smerter og ædlere Bestræbelser, dog ikke tilkommer ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Efterat "Dagens Redakteur, Hr. Repp, i en Artikkel i "Politivennen strængt er blevet mønstret, tager nu en anden Jndsender i sidstnævnte Blad paa en meget fornuftig Maade hans Forsvar og formener, at Hr. Repp. som Redakteur, foruden sine Særheder, har flere gode Egenskaber: Hr. Repp har i mange Aar opholdt sig i Engelland og dette fornemmeligt i den Alder, hvori Mennesket er meest modtageligt for ydre Jndtryk, han har derved i sit hele Væsen og sin hele litteraire Virksomhed antaget et eiendommeligt engelsk Anstrøg, som nødvendigviis ogsaa maa udtale sig i hvad han om Dagen skriver i "Dagen. Paa Grund af den ringe Freqvents, som Viborg, lærde Skole har - en Skjæbne, som den forresten maa dele med flere lignende Jnstituter - spørges i Aalborg Stiftstidende, om der ikke var fornuftig Anledning til at omdanne Viborg lærde Skole til en Realskole, naar iøvgenhed dertil maatte egne os Vi Tildragelser. Natten til den 12 de saaes en Jld kugle over Thisted, den kastede et saadant Skjær, at de fra Westervig=Marked hjemvendende Folk troede, at der var Jldløs i Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Aalborg Avis beretter, at en Mand er bleven qvalt paa Herregaarden Trinderup (1 Miil fra Aalborg) ved at komme ind mellem et Kornlæs og Laden. Vel var der Livi ham, da Man fik ham ud fra Vognen, men en Time derefter opgav han Aanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Blandinger. J Nordisk Kirketidende yttrer Magister Lindberg (i nogle Betragtninger over nogle af den Slesvigske Stænderforsamlings Forhandlinger over Udkastet til en Forordning om Søn= og Festdagenes Helligholdelse) det Haab, at Forordningen af 1741 snart vil gaae samme Vei som den af 1736, saa at, om vi faae en nye Sabbatsanordning, vi da i det mindste tillige faae en ny til Tidernes Forhold passende Bestemmelse og gudelige Forsamlinger udenfor Kirken, hvorved det forhindres, at religiense Bevægelser blive Gjenstand for borgerlige Forfølgelser. Ovenfor hedder det: "det vilde jo dog være en altfor underlig Overgang, naar Politiet Kl. 4 om Søndag Eftermiddag skulde høre op med at forhindre Sviir og Sværm i Kroerne, for dernæst at gaae omkring og forbyde gudelig Sang og Læsning i Husene."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Jfølge den Frisindede, er der i Hovedstaden indledet Undersøgelse imod et stort Antal Underofficerer, forat have afpresset Penge af de dem underlagte Rekrutter i Exerceerskolen. Det nævnte Blad formener, og det maaskee ikke uden Føie, at den nærmeste Anledning til denne Uorden ligger i, at disse Underofficerer, uagtet deres vistnok meget trættende Bestilling, ikkun tilstaaes et dagligt Tillæg af 2 s., saa at de, tilligemed deres Lønning, erholde 18 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Kjøbenhavnsposten af 21d. meddeler nu angaaende Thorvaldsens Æresdiplom: en Deputation af Kjøbenhavns Magistrat og Stadens deputerede Borgere, Justitsraad Borgermester Mundt og Oberstlieutenant Friedenreich, complimenterede igaar Thorvaldsen paa Stadens Vegne, og underrettede ham om, at han var bleven udnævnt til Æresborger i Kjøbenhavn. Diplomet vil blive overrakt Thorvaldsen i en Plenarforsamling af Magistraten og de 32 Mænd. Det er en smuk og passende Maade, hvorpaa Stadens Bestyrelse har hædret vor verdensberømte Kunstner, og vi kunne kun til Landets Ære, ønske, at, naar den nye Communallov har nedlagt Valgretten til denne Hædersplads i Statsbestyrelsens Hænder, den da vil blive i Stand til at finde en Mand, der er værdig til at være No. 2 i den Række, hvor Thorvaldsen er Nr. 1.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
J Roeskilde Avis klages over, at Man for nylig har anvendt 400 Rbd. til at opføre et Krudttaarn til Opbevaring af de der garnisonerende Husarers Krudt, hvilket angives at udgjøre – en Fjerding. Jndsenderen mener, at der i Roeskilde kan paavises flere Steder, især Kirker, hvor der kunde være blevet anbragt et passende "Lukaf til denne Fjerdings Opbevarelse. (Det torde dog maaskee være tvivlsomt, om det er tilraadeligt, at lægge flere Krigsapparater i Kirken, end de, der nu findes).¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
J Nykjøbing paa Falster løb den 21 d. et der i Byen for Hr. Kjøbmand Sidenius's og flere Medinteressenters Regning bygget, Brigskib "Henriette af Stabelen; Skibsbygmesteren er Hr. Dresler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
J Veile Avis spørges, til hvad Nytte Veiles Borgercorps egentlig er, Jndsenderen foreslaaer, at hele Corpset, der kun bestaaer af 80 Mand, skulde forvandles ans iboner til et Brand- og Redningscorps, og adjungeres, det alt bestaaende Brandcorps. J Bogense har Man alt for flere Maaneder siden i Borgervæbningens Sted saaledes arrangeret et Brandcorps, i Forbindelse med en særskilt Afdeling under Navn af "Politicorps."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Haderslev den 13 Septbr. Dampskibet Maagen har nu indtaget sin Station paa lille Belt. Søndagen den 9 d. ventedes det om Formiddagen hertil, for at føre et Antal af Byens Honoratiores paa en Lysttour til Aarøsund og tilbage. Paa Farten hertil løb Maagen imidlertid paa Grund i Fjorden, og maatte anvende et Par Timer, for at vorde flot igjen, hvorover den paatænkte Lystfart aldeles strandede. Endelig ankom den dog hertil Skibsbroen, og fik Tilskuere nok, da det var første Gang, at her har været et Dampskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Odense. De 8, som iaar dimitteredes til Universitetet fra den herværende Cathedralskole vare: Christ. Gottfr. Weber Faber, Aug. Carl Christ. Røbke, Begge fra Odense, Christ. Gustav Svelmøe fra Søndersøe, Fredr. Theodor Jacobsen, Adolph Fredr. Recke, Hans Peter Carl Theodor Ostenfeldt, Jens Christ. Emil Reimuth, og Carl Theodor Gotthold Tommerup, Alle fra Odense. Jndbydelsesskriftet til den offentlige Examen er forfattet af Hr. Dr. Overlærer Kalkar og indeholder en Udsigt over den idololattiske Cultus, som omtales i Bibelen."At dette Skrift for den videnskabeligt Dannede er yderst interessant, derfor borger den høiærværdige Forfatters Navn og derom er der tilvisse kun en Mening, men hvorvidt en Materie, som den, der her med saa grundig Lærdom er blevet behandlet, i det Hele taget kan tiltale de Unges borgerlige Forældre - til hvem dog vel nærmest et Jndbydelsesskrift burde stiles - maa Kyndigere bedømme. Det Tourniaireske Selskab vedbliver at give sine ypperlige Forestillinger for fuldt Huus og Alle beundre medrette de dristige Ryttere; især maa Man forbanses over Hestenes Dressur, naar Man betænker, at der, efter Forlydende, for at opnaae denne, ikke er anvendt noget Dyrepineri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Jgaar aabnede den prægtige Domkirke i Roeskilde sig anden Gang for at modtage Bestifternes Deputerede, og efter Gudstjenesten begyndte Forsamlingens Forhandlinger. Til Byen vare iforveien mangfoldige Jkke=Deputerede fra Kjøbenhavn og andre Stæder strømmede, for at være Vidne til den imposante og høitidelige Scene, naar Kongens og Folkets Udvalgte skulde, til Nationens Held, træde ind i hin vældige Bygning, der gjemmer Støvet af saamange af Landets Herskeere ligefra Harald Blaatand. Da Processionen gjennem Kongeporten begav sig fra Palaiet til Kirken, paraderede Borgervæbningen paa begge Sider; ved Jndtrædelsen i Kirken, der var opfyldt med Tilskuere, præluderede Orgelet og de Deputerede anvistes Plads i Fruentimmerstolene i den store Gang. Efter Bønnen (der saavelsom Slutningsbønnen, var trykt) blev afsjunget Psalmer ligesom efter Prædiken, der holdtes af Hs. H. Provst Birch, R. af D. og D. M., og denne velbegavede Taler tog da over Texten Gal. 6, 9 (omen naar vi gjøre det Gode, lader os ikke blive trætte; thi vi skulle og høste i sin Tid, saafremt vi ikke forsage.) Anledning til i et hjerteligt Foredrag at vise de Forhaabninger, der knytte sig til Tanken om, at Provindsialstænderne atter ere samlede. - Fra Kirken begave de Deputerede sig gjennem den lukte Gang tilbage, til Palaiet, hvor Forhandlingerne begyndte som disse kan der, som bekjendt, Jntet meldes, for det er givet i Stændertidenden, det er derfor glædeligt, at Man erfarer, at der, for at bevirke en hurtig Meddelelse af Forhandlingerne, vil ankomme en Hurtigpresse til Roeskilde). Til den kongelige Commissarius's Gjæstebud vare, foruden de Deputerede, ogsaa mange Embedsmænd og Honoratiores indbudne, men Thorvaldsen savnedes, da Kunstneren formedelst en liden Upasselighed ikke havde erholdt Lægens Minde til Reisen. Ved Bordet udbragtes Skaaler for Kongen, for Commissarius, for Præsidenten, for de Deputerede, for samtlige Provindsialstænder; ogsaa Thorvaldsens Skaal udbragtes, i hvilken Anledning en af Ohlenschlæger forfattet Sang blev afsjunget, hvis to sidste Stropher lyde: Kunsten har hvælvet høit sin Bue, Hisset og Kongers sjunkne Grav, Svundne Bedrift kan Fremtid skue, Kunsten den Evigheden gav. Men evigt selv den bygte sig Du, som har vundet Laurbærkrandsen. J en alvorlig, hellig Leeg, Ringere Du ei agter Glandsen. J den, der rækkes Dig af Eeg, Den binder Dig, ved Danmark Strand, Med Hjertets Tak hver ærlig Mand, Fordi Du hædred gamle Fædreland! Nærmere Underretning imedesees med næste Post.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Skibs= og Handels-Efterretninger. Kbhavn den 21 Septbr. J Onsdags Eftermiddag Kl. 1 1/2 ankom hertil fra St. Petersborg det engelske Dampskib Strius, Ellis, bestemt til London, og det franske Paris Delarue, bestemt til Havre. De afseilede begge den følgende Dags Morgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Skibet Johanne, Visser, med Rapsæd fra Tønningen bestemt til Antwerpen, er den 7 d. indløbet til Ameland formedelst Modvind, Ladningen, der har været i 6 a 8 Uger ombord, var varm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Kjøbmand M. G. Pluddemann i Colberg er bleven anerkjendt som dansk Vice-Consul sammesteds, under det Kongel. Consulat i Stettin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Ind- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede: Jngen. - Udgaaede: Den 21 Septbr., P. Hansen af og til Tønsberg, Skonnerten Lykkens Haab med Korn; J. C. Anderskou af Odense, til Wedbek, Jagten St. Poul med Klude; H. Hansen af og til Frederikshavn, Jagten Johanne med Korn. Den 25de, G. Grav af Aberdeen, til Helsingøer, Skonnerten Dountless med Ballast; H. Sørensen af Østerrisøer, til Norge, Sluppen Erstatningen med Korn; S. Toriesen, af Østerrisøer, til Norge, Sluppen de tre Brødre med Korn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Reisende over Storebelt, fra 19 til 24 Septbr. Fra Fyen til Sielland: Jfr. Borchsenius; Handelsfuldm. Lütjepam: Justitsraad Knudsen med Frue; Frøken Olrik; Stiftamtmand v. Hoppe med Frue og Børn; Frøken Morgenstjerne; Justitsraad Møller med Datter; Frøken Wagtmann, Generalinde v. Bülow med Jfr. og Tjener; Apotheker Neergaard; Copiist Berthelsen; Provst Svitzer med Kudsk, Handelsbetjent Koch; Grev Danneschjold-Samsøe; Cancellieraad Hempel; Frøken Bruun; Harnecontrolleur Muus med Kone og Datter; Telegrafaspirant Paludan, Mad. Larsen; Cand. polyt. Rasmussen; Proprietairerne Dons, Berg, Luders, Langkilde, Schmidt og Hildebrandt; Agent Bruun; Cancellieraad Haastrup med Datter; Frue Strahl; Cand. phill. Bødker; Portraitmaler Wascuer; Kammerjunker v. Benzon; Jfr. Hjorth- Particulier Caravello; Redacteur Ove Thomsen; Frue Ulrich, Stud. theol. Klein; Høker Nielsen; Pastor Müller med Søn, Baron de Selbye, Grev Trampe; Grev Ahlefeldt med Jæger; Frøken Scholten; Stud. artium Møller, Meinig, Købke, Tommerup, Ostenfeldt, Jacobsen, Reimuth, Svelmøe, Ørbech, Leth, Møller, Warming, Schiern, Høebroe, Klein, E. og L. Hummel; Adjunct Hansen, Rector Bjørn, Hestehandler Rasmussen; Mad. Flingham. - Fra Sielland til Fyen: Jfr. Geder Styrmand Pauli, Capitain Lange, Proprietair Petersen, Landmand Petersen, Jfrr. Weile og Schmidt, Pastor Ostrup; Prof Simonsen; Hr. Hansen, Kjøbmand David; Controlleur Bronlund; Conferentsraad Fog med Tjener; Viinhandler Hansen Urtekræmmer Borchsenius; Premierl. v. Sælboe, Frøken Gede; Contoirist Rasmussen; Mad. Lütken; Jfr. Rasmussen; Districtschirurg Bojesen med Frue, Hestehandlerne Hjorth. Schjøn og Mortensen; Uhrmager Pingel med Kone, Børn og Pige; Hr. Bartholdy med Kone og Søn; Capellan Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
(Jndsendt.) I Holbergs moralske Tanker over hans egne Epigrammer forekomme mange lærerige Vink endog for Nutiden. At med dele nogle af disse vil Jndsenderen nu og da tillade sig. Heret lidet Forsøg. Over det 116de Epigram findes nemlig Følgende til Een, som Holberg fraraader at indlade sig i Pennekrig. Pagn. 1777. Du maa ansee sligge plumpe Skrifter, som rindende Bække, hvilke rase meest, naar man vil standse dem. De kan med intet bedre svækkes end ved at lade dem rinde indtil de udtørres. Den Seier er den priisværdigste, som erhverves uden Sværdslag. Hvis dit Forsvars-Skrift kommer for Lyset, vil din Modstander ansee sin Critique som et Værk af Importance og dømme at du maae være bleven saaret. Hvis du derimod tracterer den med Foragt og tier, tænker han: Jeg har maaskee ikke træffet ret . . . . . . Din Modstander, som haver Begjerlighed til Krig, faaer ingen Leilighed dertil. En god Sag forsvarer sig selv og behøver ingen Talmand. Apologie opvækker ikkun Mistanke. Naar en Kræmmer roser sine Varer, begynder jeg at tvivle, og naar min Debitor sværger paa at han er en ærlig Mand, opsiger jeg ham Capitalen. Pagn. 178. Lad Publicum dømme, som er tredie Mand, imellem dig og din Modstander; hvor kraftig du end gjendriver ham, saa taler du dog din egen Sag. - . . . . Gjør ikke din Modstander den Ære at replicere, derved vinder du tvende Ting: Først lader du see din Tillid til din Sags Godhed. Dernæst erholder du derved den tilstrækkelige Hævn over din Modstander, hvilken anseer sig med Foragt og sit Skrift uværdigt at besvares. Bliver din Taushed af nogle ufornuftige Mennesker regnet til Frygt, saa bliver den derimod af fornuftige Folk udtolket som Moderation og Fuldkommenhed. Ja du bliver anseet som en klog Anfører, hvilken Fienden ved Spot og Skjeldsord ikke kan udlokke af sin Fordeel. En vis General trodsede engang den romerske Feltherre Marium, sigende: Est du den store Marius, saa begiv dig ud af dine Forskandsninger; hvortil Marius svarede: Est du den berømte General, saa tving Marium til at forlade sin Fordeel. Pagn. 179. Eftertænk at den som gjøer meest, gjør mindst Skade, og Hunden bjeffer af Maanen, men bider aldrig. Pagn. 180. De Lacedæmoniske Ephøri, da dem blev sagt: at nogle Clasomeniske Gesandtere havde af Spot sværtet deres Dommer=Stole, lode alene offentlig udraabe: at det skulde staae de Clasomenier frit for: at være uhøflige. Pagn. 181. Det vil gaae ham, som den, der haver samlet Steen og Tømmer til en Bygning, men siden mærker, at Grunden hører ham ikke til . . . . . . Socrates blev engang slagen paa Gaden og istædenfor at slaae igjen, lod tegne paa sin hovne Pande. N. N. feit. . . . . Qvid siasinus me caleitret . . . . . Mange bryde Fred med berømmelige Mænd, ikke udaf Had, men af Ambition, paa det de som Dværge kan have den Ære at duellere med Kjemper. - Sat sapienti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Svar paa den anonyme Jndrykkelse i Aarhuus Stiftstidende med Overskrivt: Og dertil tie Præsterne. Den, der er saaledes bekjendt med det almindelige Forhold imellem Præst og Bonde, at han kan have en grundig Mening om sammes Beskaffenhed, henviser jeg rolig til den af mig, dette Forhold betræffende, i Trykken givne Fremstilling; han vil sikkert ikke, saaledes som Jndsenderen i benævnte Tidende, der finde bittre ubeføiede Angreb, men alene den nogne Sandhed uden Sky fremsat, og det paa en Maade, der passer, for Øiemedet. - At Præstestanden ikke har hævet sin Stemme imod min Fremstilling af det berørte Forhold, berettiger til at antage, at den troer sig bedst tjent ved ikke at søge gjendrevet. hvad den muligen forudseer der ikke vil lykkes den. - Jøvrigt røber det Jndsenderens Blottelse for Kjendskab til Præsteskabet i Almindelighed, eftersom han lægger saa stor Vægt paa dets Taushed imod Modstandere af dets Attraaer, naar Talen er Døde. ne. om at erhverve en Rettighed, en Jndflydelse: det skal nok ligefuldt, af anden for dets Hensigter mere passende Vei, vedholdende søge at naae Maalet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-25
Hvorlunde Hs. H. Biskop Faber ved mit Skrift personligen skulde være opfordret til Gjenmæle, kan jeg ikke indsee; thi jeg (Lægmand) har jo ifølge mine eenfoldige Begreber kun henviist til et af ham udgivet Skrift: dettes Jndhold vil vist tilstrækkeligen, uden videre Forklaring, sætte Læseren istand til at bedømme, om jeg ved at henvise til Samme har argumenteret rigtigt eller ikke. Jøvrigt vil Hs. H. Biskop Faber nok fremstaae: den Mand, der kjender ham ret, vil vistnok ikke finde det nødvendigt at anspore ham til Vedholdenhed i Gjennemførelsen af den Plan, at oprette en geistlig Stænderforsamling, og at erhverve geistlig Jndflydelse. - Jeg og Mange med mig havde ventet Beviis herfor i Petitioner fra ham til den Viborgske Stænderforsamling, dette maa imidlertid ikke have conveneret, men fra den Roeskildske ville de sikkert ikke udeblive.