Viborger Samler, 1827-02-12
Aalborg 8de Febr. Told- og Cosumtionsbetjent Barner i Friderikshavn hvis nidkjere Tjenestiver er hans Foresatte og Collegiet, hvorunder han sorterer, bekjendt, har været udsat for hyppig og vedvarende Efterstræbelse, der endog for nogen Tid siden er udartet til personligt Overfald og Mishandling, hvortil Gierningsmændene endnu ere uopdagede Da det for det Offentlige er vigtigt, at Samme kunne vorde anholdt og afstraffede, har det Kongl. Gener aldtoldkammer- og Commerce=Collegium, igjennem Amtet i Hjørring, udlovet en Belønning af 200 Rbd. Sølv til Opdagelse af Gierningsmændene, som overfaldt Betjent Barner. (Aalb. Adr. Avis.)Der ere visse Ting, der fremfor andre bor lægges Medborgere paa Sinde, ifølge af Tidernes Synderligheder og Omvæltninger; dertil hørte for nogle Aar siden da Priserne paa Alt vare saa overdrevne, istædet for Læderfodtøy at betjene sig af Trætofler, hellere end af Træskoe (der og ere dyre end af fold frie Skoe og Tøfler af Læder. Disse Trætofler, der i mange Aar have været brugt i det Holsteenske, ere nu og indførte i Jylland. En Lykke for fattige Skoe flikkere og andre, og for dem, der have Elletræer, hvoraf Saalerne helst gjøres. Opfindsomheden er saa stor, at man endog anbringer dem i Støvler. Men, en anden Næringsgreen for Fabrikantere, er nærved at gaae under - og, det er Hattemagernes. Denne Hovedbeklædning der forhen satte mange hundredtusinde Mennesker i Arbeide, er nu nærved, ligesom Handskemagernes i mange Lande, at gaae til Grunde. Fra Jylland f. Ex. kjøbtes i forrige Tider, den korte Faareuld udenlands til Hatte, ligesom og Landets Hattemagere solgte store Partier, saavel til Jndlandet som til Udlandet; der gik især mange til Nordamerika som Matroshatte. Men nu ikke; Søfolkene bruge Straahatte, efter engelsk Skik, eller og de mangfoldige Slags Huer og Kasketter, der paa nogle Aar ere blevne Mode - Men, hvad var rimeligere, end at de Hattemagere især i Smaakjøbstæderne, der mærke saadanne Aftagelser i Afsætning, lagde sig efter at sye allehaande Slags Kasketter og Huer, som baade Bundtmagere og Jkke=Bundtmagere, flere Aar havde sadt paa Folkes Hoveder og derved betaget dem deres Næringsvei, Det ville vist være dem tifold indbringende imod at gjøre Hatte, især af det grovere Slags. Ethvert Hoved søger nu en Kasket og kjøber det i Boutikerne forsynede fra Michelsen der i flere Provindser har Udsælgere. Da Kunsten ikke er større end at Fruentimmer og kunde sye det meste af dem og Materialierne at faae og Præparationen langt nemmere end Uldhattenes; Saa ville uden Tvivl mange af de nu næringsløse Hattemagere, ifølge Modens Luner, bedre være tjente med at optage denne Næringsgreen, end see Kummer imøde. Hvormange tusinde Børnehuer f. Ex. bruges ikke nu, istædet for Fortidens Hatte, ja fra disse til de simplere og derfra til de meere forfinede Kasketter og Huer og hvad de meere kaldes, er den nok at ove sig paa for Begyndere, indtil de vorde fuldkomne. Der kunde jo og med megen Rimelighed forfærdiges for Reisende, ja endog Bønder, slige Kasketter med Hattefilts Pul, der udholde Regn og Kulde bedre, end de man daglig bruger. Ribe Stifts Capitelstaxt for 1826. Ribe Amt: Rug 4 Rbd. 4 Mk. 6 s.; Byg 4 Rbd. 3 s.; Havre 3 Rbd. 2 Mk. 13 s.; Boghvede 2 Rbd. 3 Mk. 5 s. pr. Tønde, tør Flesk 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Smør 2 Rbd. 10 s. pr. Lpd. Honning 1 Mk. 5 s. Potten. - Veile Aamt: Rug 4 Rbd. 5 Mk. 7 s.; Byg 3 Rbd. 5 Mk. 9 s.; Havre 3 Rbd. 4 Mk. 3 s.; Boghvede 2 Rbd. 5 Mk. 15 s. pr. Tønde, tør Flesk 1 Rbd. 3 Mk. 2 s. - Smør 2 Rbd. 4 Mk. 3 s. pr. Lpd.; Honning 1 Mk. 5 s. Potten. - Ringkjøbing Amt, Rug 5 Rbd. 2 Mk. 5 s.; Byg 3 Rbd. 4 Mk. 8 s.; Havre 3 Rbd. 11 s.; Boghvede 3 Rbd. 5 Mk. 5 s. pr. Tønde, tør Flesk 5 Mk. 12 s.; Smør 1 Rbd. 5 Mk. 14 sk. pr. Lpd.; Honning 1 Mk. Potten, alt i Sølv.