JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Wien, d. 18de Novbr. Nylig besøgte Hs. Keiserl. Høihed Erkehertuginde Marie Louise, for første Gang efter hendes Tilbagekomst fra Paris, i Selskab med Erkehertug Rainer, Borgtheatret, og modtoges af Publicum med udmærket bifald, som Fyrstinden besvarede ved en venlig Hilsen. (Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Paris, d. 17de Nov. Hertugen af Reggiøarbeider med utrættet Jver paa at rense Nationalgarden i Paris, og om føie Tid vil man i dette skjønne Corps ikke see Andet end Venner af Kongen og Orden. J alle nogenledes betydelige Stæder forene de mere velhavende Jndvaanere sig for at danne lignende Corps, og snart vil man paa denne Maade have en Magt, der kan holde de Urolige i Tømme. - Det 10de Linieregiment, som Hertugen af Angouleme anførte i det sydlige Frankrig, er paa Marschen til Paris. - J Chalons dennes et 6 til 700 Mand stærkt ridende Corps, som skal høre til den Kongelige Garde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Vore Tidender gjentage, at Camot og Steyes begive sig til Preussen. Den Alvor og Kraft, hvormed Ministrene og Kamrene nu gaae tilværk, har allerede foranlediget adskillige Udvandringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
General Flahault har faaet Tilladelse at gaae til Udlandet. – J de Deputeredes Kammers Møde den 10de d. gjorde Hr. Duplessis det Forslag, at bede Kongen om at befale Generalprocureurerne med Loven at forfølge den Rebellions Ophavsmænd, Medskyldige og Tilhængere, hvorved Bon partes Tilbagekomst i afvigte Marts Maaned blev bevirket. Dagen efter raadte Hr. de la Bourdonnaie at proclamere en almindelig Amnestie, og kun derfra at undtage nogle Enkelte, som Fædrenelandets Vel nødvendig fordrede afstraffede. - Mødet den 13de vilde Hr. de Germini blandt Andet have Familien Bonaparte til evig Tid forviist fra det franske Gebet. Disse forskjellige Forslag foranledigede adskillige interessante Forhandlinger. J Mødet den 14de yttrede Hr. Bouville, at man skulde bede Kongen, at Hs. Majestæt vilde befale sine Ministre forelægge et Lovforslag, hvori Amnestien og de fra Amnestien Undtagnes Straf blev reguleret. Kammeret henviste dette sidste Forslag til Bureauerne, som nu skulle udnævne en Commission, der skal aflægge Beretning om de forskjellige Forslag. Man synes almindelig at være for Amnestien; kun er man ikke enig om de nødvendige Undtagelser. Jgaar foreslog Hr. Hyde de Renville, at danne en af ni Medlemmer af de Deputeredes Kammer og ni Pairs bestaaende Commission, som skal undersøge Listen over de fra Amnestien Udelukkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Paris, den 20 Novbr. Alle Fredsbetingelserne ere fastsette, og skulle underskrives idag Jmorgen afreiser Fyrsten af Hardenberg til Berlin. Jdag underskrive Ministrene den sidste Fredstractaten hosføiede Convention. - Man forsikkrer, at Poris fra imorgen af ikke meere skal holdes besat af fremmede Tropper. Militairposterne skulle overgives til Tropperne af første Militair division. Hertugen af Wellington skal, som man siger, som Øverstbefalende for de allierede Trop er iværksætte denne Overgivelse til Hovedstadens Gouverneur. - Marschal Ney har sendt en Skrivelse til de allierede Magters Ministre, hvori han forlanger, at den i Paris den 3die Juli sluttede Convention, hvori der stipuleres Amnestie for alt hvad der var skeet før 20 Marts, maa blive bragt i Anvendelse med Hensyn til ham. Frue Marschalinden har desaarsag havt en Conferents med Hertugen af Wellington, som indvendte, at hiin Convention ikke var bleven ratificeret af Kongen, og at de Allierede derfor ikke kunde træde frem som Mæglere. Marschallen har mod denne Jndvending overrakt en ny Note. Førend Baron Sequier forhørte ham, bad Ney ham modtage en Erklæring, hvori han takkede Kongen fordi Hs. Majestæt havde stillet ham for Pairerne, gjentog den Forsikkring, at han havde gjort Alt for Fædrenelandet, og sluttede med, at han, om han maatte falde, døde som en vildledt Undersaat, ikke som en Forræder. (Gazette de France tvivler om Ægtheden af Neys Skrivelse til de allierede Magters Ministre.) - Den 21 d. skulde Debatterne over den tyske Sag tage deres Begyndelse. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Vore Tidender indeholder adskillige Politieforordninger for dem, der ville bivaane Neys Proces. Kl. 9 blive Dørene lukkede, og efter den Tid ikkun Pairs og Ministre indladte. - General Clausels Adjutant, som var bleven arresteret, er den 8 d. igjen sat paa fri Fod. - Man forsikkrer, at Marschal Massena har ladet sig give Passe for at forlade Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Paris, den 16 Novbr. Hieronimus Bonaparte, som opholder sig i de Würtembergske, har maattet afskedige alle Franske af sin Tjeneste, og skal bevogtes meget nøie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos UrocalecTolvte Aargang. No. 97. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 December 1815. Tankesamleren. i Hiertet. Strøetænkeren i Munden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Trods Renters Renters Tilbud her af Vrimlen, Nedlægger jeg det er for hver Mands Dør, Hvad jeg mig selv for høit ei sige tør, Opsigende min Kapital i Himlen, Jeg var uskyldig Gienstand for den Spot Som for det Had, hvormed man sønder lider. Min Eris Cros, som en Grinebider, Det vil du sige selv - og dermed er det got Men, Rakaskjælder, hvad der nu vil undre dig, Og hvad jeg haaber, dog du engang siden Vil finde heel begribeligt med Tiden - Ex hvad jeg, indtil videre, fra mig Her, før vi samles hist, maa sige dig! Nu, du saa pludselig mig rækker Haanden, Til Glatter af min Hud omgiørende din Høvl, Begynder jeg at tvivle selv om Aanden Der aabenbarte sig mig i dit Vrøvl. Er det mit Forhold da til dig alleene, Som, selv i Sang, bestemmer dig til Dom Er mins Gaadetanker flux dig reene Saa snart kun dine got mig synes om, al gode Gud, hvor længe skal jeg friske Den Qval, at skue næsten i hver Vraa, Hvor jeg en Engel uden Jeget saae En Diævel sig, som Duet ind at liste, Er det da dig og mig der handles om J Dine tvende Maskers skjulte Gaade? Og naar jeg hilser dig, som Han i Rom, Tær du mig altsaa strax, som Hun, til Naade, Naar dig kun ei vil stikke Morderens Dolk Naar blot dit Barnevingehjerte skaaner Den Nedrige, hvis Maske, du mig laaner, Er strax Jens Langekniv af dine Folk Og Løgnpropheten, trods det Null, du hører, Og trods det andet Null han har bag Ører, Ei længer Aandernes Forfører, Men Sandheds Tolk, Naar Baggesen i Selskab og Aviser, As-Bragis Kraft i Bræger Grundtvig priser, Flux vikler sig den eene sande Gud Jeg i min Gaade, som i andre Digte For reent min Tid at bringe ham af Sigte Har viklet ind, for dig sig klarlig udDen samme Mand, du havde nys i Sinde, Som Patriot, Prophet, og Præst, Til evig Skiændsel, som du kunde best At reise paa din Plads et Ulfeldtsminde - Den samme Mand, som du, saa got du kan og veed Udbrænde mærker i poltairisk Vittighed, (J det af alt, paa Stræde som paa Gade, Du raaber ud, en Hyrde meest maa hade, Der med Enfoldighed, som skrevet staar J Karen vogter aandelige Faar Den samme Mand, du, hvor det Alvor gjælder, Ei blot, som alle Nuklers Null udskjælder Men og i Hjertet selv, ei blot i Pen Som Gudsbespottelsens og Syndens VenDen samme Mand - den Kora-Biram-Dathan
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
J een blasphemisk gaadefuld Person - Den Grinebidernes begravne Leviathan - Giengangernes Gespenst Napole Den 19 hvad skal jeg kalde den Patron, Du kalder i Begeistring af din Troen Med alle synonyme Navne Satan Ham vil du, nylig malt saa sort paa hvidt, Som Had og Haan foreent formaaer, at male Den Ondes Øine, Kløer og Horn og Hale, Med Dit, Paa eengang (trods den blevne sorte Navle) Priismale selv paa Helligdommens Tavle Med "Danmarks Kridt!" Samvittighed er altsaa Dig en Gaade? Mens det er mig det eeneste, jeg veed Du lader altsaa dig af andet raade, Til Tid og Sted,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
J Lysning af Velsignen og Forbanden Herneden over mig og hver en anden, End Jesu Christi Bud og din Samvittighed, Det første Bud var, som jeg troer, og veed Barmhiertighed! Som Bøn for Fiender selv, det pegte blok paa Naade! Naar Himmeldommerens Retfærdighed Dybt i den anden yner ned, Det midt i Tordnens Røst i Ørken toner Min Dom Forkynder anseer ei Personer. Amuelig kunde, hvad der raader mig, J Tankens aabenbare Fred og Krig, Dig raade, "Ræven" pludselig at glemme, Der otte Kyllinger af Sangens Hønsehuus Lidt efter lidt dig snedig aad her hjemme Og med en "Baggehund" at drikke Duus Trods "Langeknivens" Vold og Gruus, Fordi den roste Grundtvigs Stemme, Midt i de Grynt Man havde mod dens Sirus begyndt? Nei, som min Fiende, gik jeg dig imøde Med Aandens underlige Kiærlighed: Med Lyst, dig til, mens end er Tid, at nøde Til dybt at lære hvad du lyst kun veed Med Lyst, at laane selv min Fiende Vaaben Til Kampen mod Forstandens Overtroe, Som vi (saa var min inderlige Haaben) Trods din mig lidt for vilde Brand-Brand Raaben, J Tidens Nat bekæmpte begge to Med Lyst til Smerten selv af dine drøie Din Frelsers Fiende kun tiltænkte Slag, Der ramte dog i Grunden kun en Trøie, Jeg kunde slænge bort, naar det blev Dag Forvisset, saligt dig at overraske Med Broderaandens fulde Favnetag, I Tidens Fylde, med bortkastet Maske, Naar selv engang du saae den gode Sag, Ei blot, som min, ei blot, som Din, i Leiren Der mindre paa Triumfen seer end Seiren! Tryg eengang dog, at du mig ikke fældte, Mindst, hvad der egentlig er mit, Dit, Med Lod jeg dig slaae og skjælde, da det gjældte Mit Jntet, og jo meer du Feilen skjældte, Som jeg har og begaaet i Sort paa Hvidt Skiøndt mindre grovt og mindre tidt, End de der sig i Tidens Smigren ælte, Jo meer jeg agtede den reene Fod, Hvorpaa jeg troede, Trods hver Unode, Dit Jndre stod. Mit Had til Broderkys, til Rosiflængelse, Til Bravoskraal, til Venskabsdutterie, Til Af-forgudelse, til Hurrahie, Til Hilleden- og Karles=Børs-Ophængelse, Og andet Digterpøbelslikkerie, Der paa hvert Kielder=Bal er bleven Mode, Hvor ingen dandse kan med rene Skoe, Som paa Parnassets Bal en domino, Saasnart en Dreng kan bare staae paa Hode - Mit Had, ved Ærens alt for runde Bord Til lumpne Høfligheder - med eet Ord. Kom Din Uartighed tilgode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Det er en Vægter i vor Herres Huus, (Saa tænkte jeg) der prygler den, der stiæler, Og selv med Politiet ikke hæler! Han sikkert ei ved første beste Kruus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Paa gammel Dansk hedte Masquerade Mummerie, eller Mummespil. Dog synes Forordn. af 21 Jan. 1687, der bestemmer Straf for dem, som "ertappes masqueret, formummet eller sværtet, i Kjøbenhavn, ikke at angaae egentlige Maskerader, da Forordningen nævner, som Anledning dertil "adskillige Jnsolentier i Kjøbenhavn om Aftens Tide". At man i Kong Frederik den Fjerdes Tid har givet glimrende Maskerader ved Hoffet, derom har en talentfuld Konstner, efterladt os et Mindemærke. Paa Frederiksberg, Slot, i den store Spisesahl, hvor Rosentaslet holdes, forestiller Platfonden, malet af Benedict Coffre, en Maskerade ved Hoffet, hvori Kong Frederiks første Frierie til Dronning Ana Sophi forekommer, og som næsten bestaar af lutter Portraiter. Man seer her et troe Skilderie af Datidens Maskerader, som ikke synes meget forskjellige fra Nutidens. I deres fulde Flor maa Maskeraderne have været her i Hovedstaden i Aaret 1724, da Holberg. gjorde dem til en Gienstand for Satire i sit fortreffelige Lystspil Mascaraden. Men af Leonards Ord (2den Act 3die Scene) "naar unge Mennesker gaae hver Aften paa Mascarade" o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
skulde man næsten formode, at der paa den Tid virkelig hver Aften gaves Mascarader i Kjøbenhavn, hvilke, i saa Fald, neppe have været betydelige, og mindst kan man antage, at der i de Dage kunde gives hver Aften saadanne Maskerade baller, som nu paa Hoftheatret eller hos Schmetzer. Men at den Gang, som nu, endog Domestiquer deeltoge i denne Forlystelse, det seer man tilfulde af Henriks Ord i Lystspillet Maskeraden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Aaret 1771 kom Maskerader i det Store atter meget i Brug; og aldrende Folk vide endnu at fortælle meget om de Maskerader der gaves i Frederiksberg Slotshauge. Efter den Tid gik denne Forlystelse aldeles af Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
For omtrent 15 Aar siden, begyndte nogle af Hovedstadens Klubber, atter at give ordentlige Maskeradeballer, og fra den Tid af, bleve de almindelige over hele Riget, og have vedligeholdt sig lige indtil nu, i den Grad, at man endog blandt Bønder har faaet Smag paa denne Forlystelse. Den meest glimrende Maskerade, man i den nyere Tid har seet i Kjøbenhavn, var den, som blev givet for en halv Snees Aar siden paa det Kongelige Palais, til Ære for den sig den Gang her opholdende Hertug af Gloucester. Ved denne Leilighed saae man mange udmærkede og sindrige Masker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
I Almindelighed ere de Maskerader, som gives her i Hovedstaden hverken aand= eller sindrige. Maskerne ere sædvanligen aldeles stumme, og kun Dragten skjælner dem fra hverandre. Enkelte Carricaturer søge vel stundom ved deres Bajazstreger at opmuntre Selskabet, men deres Vittigheder, henhøre ofte til de meest lavcomiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
De Maskerader, som gives her i Kjøbenhavn, udholde ikke i fjerneste Henseende nogen Sammenligning med dem, der gives i Verdens nærværende Hovedstad. - London. En kort Skildring af de londonske Maskerader, synes ikke at staae her paa sit urette Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
J Februari og Martii Maaned gives i London, foruden mindre Maskerader, to store, i Operahuset og Pantheon. J disse tage især City's rige Jndbyggere Deel – Skjøgerne ei at forglemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
For London er denne Forlystelse, hvad Tivoli var for Paris, under Buonapartes Regjering. Alle Stænder komme her, uden at sammenblandes, for at more sig hver paa sin Viis, og dertil ere her føiede Anstalter nok. Vauxhallet begynder Kl. . om Aftenen. Den første Gienstand, der falder i Øinene, naar man træder derind, er Orchestret. Dette er en ottekantet, i gothisk Smag opført Bygning af omtrent 80 Fods Høide; det ligger midt paa en stor firkantet Plads, besat med uregelmæssigen plantede Træer, og paa alle Sider omgivet af bedækkede Gallerier. Musikanterne befinde sig i et Slags første Etage, under hvilken der er anbragt smaa aabne Cabinetter, hvori man spiser. Der gives intet mere magisk Syn som det med brogede Lamper oplyste Orchester, hvis Guirlander rette sig efter de fremspringende architectoniske Linier, og danne paa Spidsen af Bygningen en uhyre Krone. Der bruges en Million Lamper til at belyse Orchestrets og Haugens øvrige Deele. Concerten begynder, Kl. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Desforuden høres endnu en anden Concert, der opføres af Buffons i en stor Rotunde, paa Gallerier, der omgive Orchestret. Kl. 10 bebuder en liden Klokke, at en Cascade vil blive aabnet for Tilskuerne. Cascaden er et mekanisk Malerie, saaledes som Pierre har viist det i Paris (og for en Snees Aar siden i Kjøbenhavn. Man seer her en Mølle, en Bro, over hvilken der kjører Vogne, Heste, en rasende Tyr o. s. v. Cascaden ligger uden for den fiirkantede Plads, hvorpaa Orchestret findes i en med Buskværk beplantet Deel af Haugen, de sorte Alleer kaldet, som ere ligesaa beqvemme for Kierlighedens Hemmeligheder, som for Lommetyvene, der vide at benytte sig her af Tilskuernes Henrykkelse. Kl. 9 bebuder Klokken, at Fyrværkeriet begynder. Paa denne Tid ankommer den fornemme Verden. Efter Fyrværkeriet dvæler man endnu der til Kl. 1. J Saisonnen staaer Vouxhall tre Gange om Ugen aabent; Mandag, Onsdag, Fredag. Stor Galla, d. c. en overordentlig Fest, gives paa Kongens, Prindsregentens, og Hertugerne af York 3 Clarences Fødselsdage. Alle de, som besøge Vauxhall, spise der ogsaa deres Aftensmaaltid. Jkke sjelden spise her over 10,000 Mennesker. De sidde i Loger, der ere anbragte i bedækkede Gallerier. Maden er dyr og Portionerne meget smalle. Ogsaa her besidder man det Talent, at skjære Skink ligesom paa visse Steder Smørrebrød) i saa fine Skiver, at det ordentlig er blevet til Ordsprog; Do not give usany Vauxhall slices (giv os ingen Vauxhallstrimler).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Indenlandske Efterretninger. Odense, d. 1ste December. Det er saa kort Tid siden, man her i Aviserne lod falde nogle Ord om at formindske Farligheden med løbske Heste paa Odense Gader. Men i Aftes var atter Tilfældet i Nørregade, hvorved en bekiendt retskaffen Mand, Consumtionsbetjent Nørup, blev overkjørt paa sin Post i Porten og saa ynkelig tilredt, at Man frygter for hans Liv. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Kjøbenhavns Børs den 1 December. Cours. Hamb. 2 M. 630, a vista 638. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 1/2 Rbd.,a vista - . Spec. 640. - Specier solgtes til 38 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 pr. 100; Oblig. 52 a 63. Norske Sedler 50 a 51.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Blandede Efterretninger. Stockholm, den 13de Novbr. Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen og H. K. H. Hertugen af Sødermanland ankom Løverdagen den 11te dennes, Kl. 11 1/2 om Aftenen, hid til Hovedstaden i høi ønskeligt Velgaaende, og for Deres Majestæter Kongen og Dronningen til stor Glæde, hvori ogsaa Stadens Jndvaanere ligesaa ømt som almindeligen deeltage. (Norsk Rigstid.)(Af Hamb. Corr.) Paris, den 20de November. Protocollen over Fordelingen af de 700 Millioner, som Frankrig skal betale til de allierede Magter, og som skal træde i Stedet for en særegen Convention, er nu offentlig bekjendtgjort. Ligeledes ere de tilbagestaaende Artikler i den almindelige Fredstractat, kundgjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Paris, den 23de Novbr. Den 21 d. blev Marschal Ney ført fra Kongjergeriet til Pairernes Kammers Pallads, hvor et Værelse er bestemt til Fængsel for ham. Jgaar fortsattes hans ProceeHan anklagedes for forskjellige Forbrydelser, som alle erklæredes at være af den Beskaffenhed, at Art. 77, 87, 88, 89, 91, 92, 93, 94, 96 og 102 i den franske Straffecoder, samt Artikelen i 3die Afsnit i Loven af 21de Brumaire Aar 6 vare anvendelige derpaa. Dernæst vendte Præsidenten sig til den Anklagede, og sagde: "Langt fra, at De her har nødig at frygte for Had og Forfølgelse, har De meget mere Mænd til Dommere, som maa væbne sig mod Mindet om Deres forrige Hæder. De kan derfor forsvare Dem med al muelig Rolighed og Frimodighed. Marschallen, som har sin sædvanlige Uniform og sine Decorationer, syntes i Begyndelsen bevæget, men talte siden med megen Fatning. - Jgaar fortsattes ligeledes Lavalettes Proces. Kl. 12 1/2 erklærede Retten ham for skyldig. Han har ingen Decoration, og hørte rolig Juris Erklæring. Da Præsidenten forkyndte ham Dødsstraf, saae han mod Himlen. Derpaa tog han Afsked med sin Advocat og Postembedsmændene. Mødet ophævedes, og Gensdarmerne førte den Anklagede bort. Man siger han vil appellere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Stuttgardt, den 16de November. J Stændernes Forsamling den 23de October fremlagdes 3 Documenter, som af Stænderne overgaves en Committee til nærmere Undersøgelse. J det første gjorde Kongeriget Würtembergs Fyrster og Grever i Overschwaben Hs. Majestæt Kongen Forestilling om, at den dem i 14de Artikel af den nyeste tydske Constitution foreløbig bestemte Retstilstand, virkelig maatte blive dem indrømmet. Det andet Document er en Skrivelse fra samme til Jndenrigsministeren, Grev v. Reischech, hvormed de oversende hiin Forestilling, og hvori de anbefale den til gunstigen at vorde forebragt. Dernæst følger for det tredie Grev Reischechs Svar til Fyrsterne og Greverne. - Undertegnede giver sig den Ære at tilkiendegive Fyrsterne og Greverne, ifølge Hs. Kongelige Majestæts allerhøieste befaling af 14de d. M., at Hs. Majestæt hidindtil hverken har ratificeret eller erkiendt den paa Kongressen i Wien under Titel af tydsk Forbundsat udkomne foreløbige Forfatning; at Udførelsen af de i samme indeholdte Artikler ifølge Jndholdet af Acten selv er bleven udsat til den for Forbundsdagens Aabning bestemte Termin, hvilken nylig er bleven forlænget til 1ste December, og at det desaarsag med Føie maa være Hs. Majestæt meget paakaldende, hvorfor de Herrer Fyrster af Waldburg-ZeilTrauchburg og Waldburg Wolfegg Waldsee, Fyrstinden af Waldburg Wursach, som Formynderske, og de Herrer Grever af Königsegg Aulendorf, Wartemberg Roth, Schasberg Tauheim og QuadtJsny, som dog udgjøre den mindste Deel af de øvrige i samme Cathegorie værende Fyrster og Gre per, ikke med Taalmod og hengivenhed kunne oppebie den Tidspunkt, da Hs. Majestæt vil opfylde denne som enhver anden af Allerhøistsamme virkelig Stuttgardt, d. 18 Oc paatagen Forpligtelse. tober 1818."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
En af Opsynsmændene ved det ambrosianske Bibliothek i Mayland, Abbed Angelo Majo, der allerede tidligere opdagede og bekjendtgjorde Fragmenter af af tre af Ciceros Taler, har nu i Mayland for første Gang i to Bind udgivet henimod 20 Værker af den berømte Africaner Fronto, de to romerske Keisere Marcus Aurelius's og Lucius, Verus's Lærer. De ere deels paa Græsk, deels paa Latin. Ligeledes ere deri optagne hidindtil utrykte Breve af Antonius Pius, Marcus Aurelius, Lucius Verus, Appian, og endnu mange uudgivne Stykker af Ennius, Plautus, Cato, Salust og andre gamle Romere og Grækere. - Samme, Lærde har ogsaa i et eget Bind bekjendtgjort Brudstykker af 8 Taler af Qvintus Aurelius, Symmachus. - Disse Opdagelser fortjene den største Opmærksomhed af den lærde Verden. - Af Hr. Angele Majo kunne vi endnu vente de 66 homerske billeder og 600 Vers af den ældste homerske Haandskrivt udgivne, som han ligeledes har opdaget og anmeldt i et eget Program.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke