Berlingske Tidende, 1835-09-12
J de første Dage af Maaneden havde Vinden været meget foranderlig og dreiet sig omkring efter alle Hjørner; den havde været svag, og det blev næsten hver Aften stille Veir, Luften var tør og kun et Par Vindtaarer faldt imellem. Det var varmt om Dagen, hvorimod Aftenerne vare kjølige; Barometret havde staaer temmeligt høit og Jntet bebudede det forestaaende Uveir, om Eftermiddagen kun trak der, nogle Skyer op, men de forsvandt snart Den 3die August indtraf dog et besynderligt Natur Phænomen: det var ganske stille og klart Veir, om Eftermiddagen reiste sig nogle faa Skyer, som hurtigt trak over den klare Himmel, nu opstod pludselig en Hvirvelvind saa voldsom, at man knap kunde staae paa Benene; men den varede ikke over fem Minuter; Luften blev siden klar og rolig som tilforn. – Den 7de gik Vinden om til Nordvest, men uden at være stærk; Luften var deels varm og deels kjølig, deels klar og deels bedækket; der faldt et Par Smaa byger, Barometret faldt til Regn og Blæst; men man kunde ikke formode noget usædvanligt Veir. Den 8de reiste sig en voldsom Storm af Nordvest, som varede ved den 9de og 10de, dog aftog den i de to sidste Dage; vilde Skyer trak over Himlen og afverlede med Solblik, det blev overmaade koldt; Veiret var rædsomt, Træerne bevægede sig som Bølger; deres Blade visnede, bleve sorte og faldt af; de Partier af Skovene og Haverne, som vare udsatte for Vinden, fik et vinterligt og sørgeligt Udseende, Frugterne bleve revne ned af Træerne og umodne strøde omkring paa Jorden; den Sæd, som var nærved at blive moden, tabte sit Frø, og paa den mindre modne, bleve, naar den var høi af Væxt, Axene afslidte af den voldsomme Bevægelse, eller dog meget beskadigede. En saadan Ulykke kan ikke mindes her i Landet. Det var en Lykke for denne Egn, at Rugen, som er særdeles god i Aar, var for det meste mejet, og selv noget indkjørt inden Stormen kom. Den sexradede Byg og den høie Hvede lede meest. Ulykken traf, efter Omstændighederne, enkelte Egne og Jordbrugere. langt mere end andre. Ved Kysterne og paa høje Banker var Skaden størst, mange overdreve ogsaa den Skade, som de havde lidt; hvor den ikke var meget stor, fik Landmanden en Erstatning for det i det overmaade heldige Høstveir, som fulgte ovenpaa; thi i vaadt og uroligt Veir gaaer ogsaa noget til Spilde; en overdreven Dyrhed vil blive forebygget ved den rige Høst i Udlandet; Tilførselen fra Rusland til Foraaret kan bringe Kornpriserne meget til at dale. – Det er besynderligt at ved dette Uveir faldt ikke Barometret dybere end til stærk Regn. To Dage derefter, den 12te, havde man med sydlig Vind ovenpaa denne Kulde en svær Hede og en ubehagelig Qvalme; ogsaa hørtes en Torden og Aftenen at bundre i en Afstand; det samme var Tilfældet den 23de, Qvalmen var saa stor, at man neppe kunde trække Veiret; men nu blev ogsaa Luften afkjølet af en stærk og vedholdende Torden, som medbragte en velgjørende Regn, som vedvarede den hele følgende Dag. Forresten havde man hele Maaneden igjennem, fra den store Storm og til dens Udgang, en vedvarende Tørke, først med nordvestlige, og siden med østlige Vinde; for det meeste var Luften ganske klar, og kun af og til trak en Skye over Himlen; Barometret holdt sig omtrent ved ustadigt; Luften var afvexlende kold og varm; Østenvindene vare kolde imedens Solen skinnede varmt, som i det tidlige Foraar. Vindene vare afvexlende stærke og svage, for det meste stille Veir hver Aften. Solen gik ofte gloende rød ned og et ildagtigt Skjær stod længe over Horizonten; sildigt indfandt Mørket sig. Ofte saae man paa den aldeles skyefrie Himmel, efter Solens Nedgang, et Stykke op over Horizonten, et purpurrødt Skjær oppe i Luften, med den blaae Luft imellem det og den nedgaaende Sols Lysning; det er Tørkens Kjendemærker; et saadant rødagtigt Skjær svæver i Sommeraftener over de tørre andiske Bjerge paa Sydamericas, Vestkyst efter Solens Nedgang, eller over Ægyptens gule og udtørrede Marker førend Nilens Oversvømmelse. Denne Tørke var som sagt meget gavnlig for Høsten, men meget skadelig for Græsningen, og Markerne tabte næsten ganske deres grønne Udseende, men der er godt Ho og temmeligt Foder for Vinteren. – (Nordenvinden blæste 21 Gange, Østenvinden 18, Vestenvinden 17 og Søndenvinden 10. Man kan maaskee forvente et vaadt og mildt Efteraar. – 5 Gange Storm, Vindstille i 14 Dage, Solskin i 30, Skyer i 20 og 8 Dages Væde). August Maaned i Fjor var ikke mindre tør og dertil langt bedre; men dengang regjerede ogsaa Søndenvinden; Høsten blev 14 Dage tidligere tilendebragt end i Aar.