JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1777-10-06
J Følge Dom og Udlæg bliver udi Hammerum Herreds Tinghuus, Mandagen d. 3 November førstkommende, ved offentlig Auction bortsolgt følgende Bøndergods og Tiender, nemlig: J Giellerup Sogn og Bye, Søren Mortensen, Hartkorn 2 Tdr. 2 Skp. 3 Fkr. 1 Alb., Christen Nielsen, 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb., Christen Erichsen 3 Tdr. 3 Fkr. 1 Alb., Hans Olufsen Kaas 3 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 1 Alb., Jens Jensen 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. J Buschs i Giellerup Sogn Mads Jensen 7 Skpr. 2 Fkr. 11 3/4 Alb., Peder Hansen 7 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb., Jens Pedersen 7 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. J Aggerschou Jens Jensen 1 Td. 3 Skp. 1 Fkr. 1 Alb. I Hammerum, Anders Nielsen 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb., Mads Jensen 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. J Jkast Sogn Suderbech Søren Christensen 7 Skpr. 2 Fkr., Jens Jensen, i Steensberg 1 Skp. 3 Fkr. 1 Alb. Sunds Sogns Konge Korn- og Qvæg-Tiender skylder af Hartkorn 10 Tdr. 4 Skp. 3 Fkr. 3/4 Alb. Rinds Sogns Konge-Korn- og Qvæg Tiende, skylder af Hartkorn, 20 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1/5 Alb. Herning Sogns Konge=Qvæg-Tiende, Jkast Sogns halve Konge-Korn-Tiende, samt heele Sognets Qvægtiende, af Hartkorn 10 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 3/4 Alb., samt Giellerup Sogns Konge-Korn. og Qvæg=Tiende, af Hartkorn 28 Tdr. 6 Skp. 1 Fkr. 1 7/5 Alb. Ligeledes bliver udi Wrads Bye d. 5 Novemb. førstkommende ved offentlig Auction bortsolgt Wrads Kirke, af Hartkorn 10 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr., samt Lystrup Hauge, Hartkorn 1 Alb. Nærmere Efterretning om Bøndergodses Beskaffenhed kan forinden erholdes hos mig undertegnede. Viborg den 4 October 1777. S. F. Gierulse. Jlt paa Palstrup Hovedgaard bliver til offentlig Auction stillet, d. 10 October førstkommende, den der paa Gaarden værende Jndboe af Kobber, Thin, Messing, Jern og Træfang, Moubler, Sengesteder og Klæder, samt Gaardens Besætning af Brester, Stude, Kiør, Faar, Sviin, item Ka retter, Jagt= og andre Vogne med videre, som ved Jmission er specificeret og vurderet: Det bekiendtgiøres af AuctionsDirecteuren Jens Laasbye Lunow.
Viborger Samler, 1777-10-06
J næste Snapsting 1778, kan en Summa af H. A.) 30 til 40000 Rdlr. imod Underpandt i Jordegods faaes samlet eller adskildt hos General=Major de Poulson i Viborg, mod Rente AproCento aarlig.
Viborger Samler, 1777-10-06
d Jlde bekiendte blaa glasserede Tagsteen kan bekommes M. paa Nyedhauge eller ved Struer, Schive eller Hand berger Strand, leveret for mærkelig ringere Priis end i Holland, men af fuldkommen saa god Bonite og Skiønhed, saa mange, som af nogen kort Tiid tilforn behagentlig maatte vorde bestilt. Samme Sted bekommes ligemaade røde Tagsteen for billig Priis. Proverne af begge Sorter ere at see i Bogtrykteriet i Viborg og Aalborg. 1 Fdi Lem Præstegaard i Salling bliver Fredagen, den 10 Oc a tober førstkommende Kl. 8 s., begyndt og foretaget Auction over den der værende Ind= og Udboe, bestaaende af alle Slags Meubler og Boehave, Senge= og Gangklæder, en Deel gode Bøger, og endelig Kreaturer, og alle Slags Gaards Redskaber, med videre, som her ei kan opregnes. 3 J Laagaa Bye Medelsom Herred, Viborg Stift, er Degnen Peter Fabik ved Døden afgangen d. 27 Julii sidst, uden Livsarvinger. Hans Efterladenskaber efter lovlig Registering, Vurdering og Auctionering, naar Gielden bliver betalt, ere befandne saa ringe, at den ikke kan taale ordentlig Proklama efter Loven, og derfor efter vedtagen Skik og Brug, lader man dette bekiendtgiøre i de saa kaldede Viborg Samler; enten nu afg. Ritmester Fabik, som har efterladt sig en nægte Datter, som af ham, førend han døde, som skeede d. 13 Julii sidst, siges at være lyst i Kul og Kiøn, og i saa Fald, næst Peter Fabiks Enke, skal være eneste Arving, eller andre formeene sig at være berettiget til at arve den Afdøde, ville de førstkommende 10 October med lovgyldige Beviser lade sig anmelde i Stervboen. Samme Fredag d. 10 October Kl. 9 s. Formiddag skal der efter et forfærdiget Catalogas paa hans efterladte Bøger holdes offentlig Auction, til hvilken Tiid og Sted de Lysthavende ville indfinde sig. Vester=Velling d. 18 Septemb. 1777. Jens von Haven.
Viborger Samler, 1777-10-06
Skifte=Forvalter. En honet Familie kan overlades Tøstrup Præ B. Ostegaard, beliggende i Kalløe Amt og NørreHerred i Jylland, til Beboelse, med en god Frugthauge og 2 Tofter, hvori kan saaes 16 til 18 Skiepper Korn, hvilket Præsten ikke selv bruger formedelst Sognet er bleven combineret med et andet Sogn, hvortil er Præstegaard; Værelserne ere gandske skikkelige og vel apterede, og der kan og, om forlanges overlades den Leiende noget af en Byes Tiende til at føde nogle Kreature med; Gaarden kan tiltrædes strax eller til Paaske, og Leien skal blive taalelig, hvorom de Lysthavende ville behage at addressere sig til Sognepræsten Hr. Müller i Nimtoft pr. Aarhuus. Nimtoft d. 2 Septemb. 1777.
Viborger Samler, 1777-10-06
Her paa Bogladen er tilkjøbs: Den upartiske Kammeralistes Svar paa det i Samleren, No. 17, indførte Brev om Brændeviins Jndqvisitionen, 12 sk. Pot=Pourre, af Hr. Etatsraad Lüttichau, til Kommissarierne, S. T. Hr. Geheime-Konferenceraad Bülow, Hr. Konferenceraad Hoffmann, Hr. Justitsraad Seidelin, Hr. Justitsraad Teilmann, 6 sk. Friemuurer=Ordens Apologie, 2 mrk.
Viborger Samler, 1777-10-13
Samleren. Fem Aar.
Viborger Samler, 1777-10-13
Mandagen den 13 October gang.
Viborger Samler, 1777-10-13
Denne Dame, hedder det, holder kuns af Cyper=Pudder, en anden kan ikke fordrage uden Pudder à la Mareschalle, og den tredie foretrækker det Pudder der lugter efter Ambra. Paa denne Maade forandret St. en en ung Studser daglig sit Yndlings Pudder, og giør tillige saavel sin Smags Ubestandighed, som sine Erobringers Hastighed bekiendt. De Stæder, der nu under Navn af petites Maisons er saa meget i Moden, ere aleeneste bestemte til Fruentimmernes Skændsel, Franskmændene dadle os, at vi ere ikke hoslige nok mod Fruentimmerne, men jeg er forsikret, deres Opførsel maa være det smukke Kiøn langt uangenemmere. Hos os troer et Fruentimmer ikke, man elsker hende, naar man ikke begegner hende med Ærbødighed; men i dette Stykke tage de Franske Damer det ikke saa nøye.
Viborger Samler, 1777-10-13
Det Navn af et Menneske, der giør sin Lykke hos Fruentimmerne, er nu al den Ære, en saa kaldet Smaaherre streber efter. Og meget ofte er den blotte Anseende heraf nok til at tilfredsstille hans lille Stolthed. Saa lader een af disse sælsomme Skabninger spænde for sin Vogn, for at kjøre hen til et foregivet bestemt Sted, og en Time derefter lister han sig igjennem en Bagdor igien hiem, da imidlertid hans Vogn, der holder paa Hjørnet af en Gade, hvor en Modens Skiønhed boer, er heele Nabolavet til Forargelse. En anden spiser ganske alene i sit petite Maison, og lader imidlertid ved afbrændte Raketter og Svermere gjøre den Lykke bekiendt, som han dog ikke har nydt. Ja een af disse artige Herrer bekiendte selv for mig, at han betiente sig af saadanne Kunstgreb, for derved at bestyrke sin Anseelse, og han haabede virkelig, derved at vinde adskillige Fruentimmer. Han vidste, at enhver just her kan forestille, hvad han vil. Kalder han sig selv et vittigt Menneske, saa vil man vist ogsaa holde ham derfor, og med en fræk Mine og en Smule Uforskammenhed maa han ufeilbar blive en saa kaldet lykkelig Mand. Denne Herre, der besad saadan Færdighed i at overtale Publikum om sin Forstaaelse med een eller anden Dame, der ikke een engang kiendte ham, fandt det meget snart hos andre, der ellers aldrig skulle have kiendt ham for denne Art af Berømmelighed. Den heele Konst bestaaer i at man vinder to eller tre af de største Mode=Skiønheder; de øvrige følge af sig selv; deres egen Forfængelighed driver dem dertil. Efter disse Galanteriens Regler vil en Dame, hvor store endogsaa hendes yndigheder ere, heller selv gjore Begyndelsen til en Kierligheds Handel, for ligemaade, i det mindste paa otte Dage, at vinde en artig Studser, saasnart andre Damer har bragt ham paa deres Side. Ligeledes gaaer det ogsaa til hos Mandspersonerne: Det siger intet, om Fruentimmeret er smukt eller hæsligt, det er nok at den eller den Hertug eller Græve har besøgt hende. Det franske Fruentimmer er saa overbeviist om, at dette Slags Galanterie gjor dem, re, at de endogsaa søger Skinnet deraf, naar de kan ikke naae Æren selv. Dog maa man der lade adskillige Damer vederfares Ret, at de beholder deres Elskere alene for deres Skiønhed, og derfor gierne lader sig see paa offentlige Stæder med saadanne Mandspersoner, der for Verden vil have Anseelse af, at de ere lykkelige i Damernes Gunst. Dette er her saa meget Fruentimmernes Smag, at de søger at opnaae Høyden af denne frie Karakteer, naar de kuns bare kan bedække det med Skinnet af Kunst og Færdighed.
Viborger Samler, 1777-10-13
Disse galante Skiønheder bilder sig ikke lidet ind af deres Philosophie, og har ulykkeligviis gjort deres udsvævende Frihed til en Mode, ligesom deres Klædedragt. Hovedfølgen heraf er, at begge Kiøn i Frankerige har omvexlet deres Laster. Mandspersonerne har faaet Fruentimmernes heele Qvindagtighed, og Damerne besidde al Mandspersonernes Overmodighed og Uforskammenhed. Sø Nye Nyeheder.
Viborger Samler, 1777-10-13
en 18de September er udgaaet en Kongelig Placat, hvorved Told=Rullens fierde Capitel, angaaende de Toldbetientene bevilgede Skriverpenge, igientages. - Da Hs. Majestæt haver erfaret, at den i Told=Forordningen af 26de November 1768. Cap. 4. fastsatte Regel for de Skriverpenge, Toldbetienterne for Told=Expeditioner ere tillagte, skal ikke altid eller allevegne saa nøie, som tilbørligt, blive fulgt, men at fleere, end bemeldte anordnede Skriverpenge, undertiden skal baade blive givne og tagne; saa vil Hs. Majestæt herved have alle og enhver Vedkommende Toldbetiente paa det alvorligste advarede: at de nøyagtigen holde sig bemeldte i Told=Forordningen fastsatte Regel efterrerelig, saa at de ikke for deres Told=Expeditioner enten kræve eller modtage, under hvad Navn nævnes kan, andet eller meere, end de, dem derved allernaadigst er tillagt; da den Skyldige, naar nogen Forseelse herimod maatte befindes, ikke kan vente sig nogen Formildelse i den ved meerbemeldte Told Forordnings 4 Cap. 3 Art. for slige Forseelser fastsatte Straf.
Viborger Samler, 1777-10-13
Ligeledes advares og de Handlende, at de ikke understaae sig at byde Toldbetienterne meere, enten som Douceur, eller i Skriverpenge, end det som saaledes er tilladt.
Viborger Samler, 1777-10-13
Den 17de Sept. er Studios. Peter Bladt beskikket at være residerende Kapellan til Søndre Sogns Meenighed i Viborg.
Viborger Samler, 1777-10-13
Landstinget, Onsdagen d. 15 October. 1777.
Viborger Samler, 1777-10-13
Jndstævnte Sager.
Viborger Samler, 1777-10-13
Tillæg.) Femte Tillæg Aargang til den Viborger Samler No. 41.
Viborger Samler, 1777-10-13
Mandagen den 13 October 1777.
Viborger Samler, 1777-10-13
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge O til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Ditmarsken, Greve udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: At Vi, efter Envold Bang, Herredsfoged i Tørsting-Wrads Herreder i Aarhuus Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, og Niels Munk af Pinz Mølle i bemeldte Stift, som udnævnte Opbudsmænd i Jacob Kruses Opbudsboe paa Laagegaard i Riber=Stift, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de i de Kiøbenhavnske Berlingske Efterretninger, saa vel som den Viborger Samler, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos bemeldte Jacob Kruse, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tiid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer, forbydendes alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vor Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence=Stad, Kiøbenhavn, d. 15 August 1777. Under Vort Signet, (L. S.
Viborger Samler, 1777-10-13
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Viborger Samler, 1777-10-13
Jndkaldes herved forbemeldte Jacob Kruses Obudsboes Creditorer, at melde sig hos os underskrevne med deres Fordringer, inden den i Loven fastsatte Tiid, da enhver efter Boens Tilstand skal skee Ret; og meldes herved til Creditorernes Efterretning, at en Samling i Boen er berammet Mandagen d. 27 October førstkommende paa Laagegaard, for at fastsætte Auctionen, med videre, som maatte være fornøden. Brestrup & Pintz=Mølle, den 16 Septb. 1777. E. Bang. N. Munk.
Viborger Samler, 1777-10-13
Da endnu ingen, som maatte have Sal. Hr. Etatsraad de Lichtenbergs Kaution i Hænde, for een eller anden, har mældet sig enten ved første eller anden Skifte=Session efter Loven; Saa ombedes alle og enhver i Kontinuation af forhen udstæde Kongelige Proklama, saavel til deres egen Sikkerhed, som Skiftets tryge og desto hastigere Slutning, jo før jo hellere at melde sig, eller i dessen Mangel at tilskrive sig selv, om de, ved deres Udeblivelse imod Loven, skulle komme til at lide Skade. Ristrup & Hovelberg d. 29 Septb. 1777. Teilmann. Esmarck.
Viborger Samler, 1777-10-13
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. Aagaard. Hr. Peter Ephram Monrad, Stiftsprovst og Sognepræst ved Domkirken i Aarhuus, som Skifteforvalter efter forrige Biskop over Aarhuus Stift afg. Doct. Theologie Hr. Poul Matthias Bildsøe, Bevilling at maa i Aviserne indkalde bemeldte Biskop Bildsøes Creditorer.
Viborger Samler, 1777-10-13
Da forrige Biskop over Aarhuus Stift afg. Doct. Te ol. Poul Matthias Bildsøe d. 27 Juli h. a. her i Aarhuus ved Døden er bortkaldet, er Stervboen tagen under lovlig Skiftebehandling, saa og Kongel. allernaadigst Bevilling bemeldte Skifte angaaende erhvervet, som følger saaledes lydende: J Kraft og følge heraf, indkaldes og indvarsles alle og enhver som af denne Stervboe maatte have noget at fordre, inden den i Bevillingen benævnte Tiid, for Skifteretten i min Provste-Residens her i Aarhuus at møde eller møde lade, og deres Krav at legitimere, da enhver skal vederfares, hvad Lov og Ret medfører, men i Mangel deraf sig selv at tilskrive, at paa deres Fordring ikke reflecteres. tober 1777. Peter Ephram Monrad. Aarhuus d. 10 Oc.
Viborger Samler, 1777-10-13
Stiftsprovst i Aarhuus Stift og Provsi Hasslev=Herred.
Viborger Samler, 1777-10-13
Et nyelig færdigsyet Hampelerrets Lagen uden Navn, er heri Byen bortkommet, for hvis Opdagelse loves en Douceur, naar de dermed melde sig her i Bogtrykkeriet, hvor Magen kan forevises.
Viborger Samler, 1777-10-20
Samleren. Fem ke Aar. L. Mandagen den 20 October, gang. En vis Mands Ansøgning om at blive Tolder. Blandt flere Syndere jeg underdanigst holde Om Tolder-Embed an hos Deres Majestæt, Giør store Konge, giør mig Syndere til Tolder, Ei for jeg Synder er, men for jeg er Poet J Evangelio en Tolder og en Synder, Man finder Samlede, det fattes en Poet.
Viborger Samler, 1777-10-20
Gid en Evangelist fra Kamret mig forkynder, At denne er tillagt af Deres Majestæt Jeg ligner Tolderen Jacher i Staturen, Men lover baade Gud og Deres Majestæt, At jeg ei samme Mand skal ligne i Naturen, Om Gud ved Kongen mig til Tolder har udseet. Ti Tan
Viborger Samler, 1777-10-20
Tanker over den danske Apotheker=Bog gode Bøger blive aldrig gode nok, saalænge Forbedringer have Sted i den beste Verden. Beviis herpaa er vores Pharmacopaa Danica trykt 1772. Den er vist god, deels fordi vi ingen for har haft, forsattet af vore egne Medici og Apothekere (Bartholins Dispensatorium Havniense 1658. var enten forglemt eller forkast, og kunde umuelig passe sig med vor Tiid), deels fordi den er kort og fordrer ei over 588 Midler af alle 3 Natur=Riger, da den Würtenbergske har vel 450 meere. Vel er den næsten dobbelt saa stærk, som den Londonske, dog har den Edenburgske alene et Dousin mindre, og jeg tør spaae, at vores med Tiden bliver endnu mindre, og dog bedre. Jo mindre Medicamenter, jo bedre. Bedre for Apothekere at holde i Stand, bedre for Medici at ordinere, bedre for Patienter at bruge. Meget Snaus er her udfeiet, som Edelsteene og Perler, meere kunde udlades, uden at savnes, som Marie Glas, Ulvfiis, Helmontii Saus. Eet kunde være nok, Essent. Abs. compos. eller EfStomach. Wolfhii, thi de bestaae begge af eet og det samme. Derimod kunde maaskee andre bedre indføres, som: Goulards Liqv. Vegetomin., de be roste Franske Staalkugler (Boules d'Acier) det Sympathetiske Blek, det Svietenske Middel, det Sal. eftentiale Tartari. o. s. v. Alt dette viser, at denne denne gode Bog kan blive bedre. Men et ønskte jeg den især, og det, at den maatte oversættes eller rettere omarbeides i vort Lands Sprog, og saaledes blive det, den kaldes: Den danske Pharmacopee, thi da de fleeste Apothekere forstaae ei meere Latin, end nogle Gloser og Karakteerer, som Skade er, saa er det umueligt, at de med Vished kan præparere Medicamenter saaledes, som de foreskrives, og altsaa kan ingen Medicus være vis paa, at faae det i Recepten, som staaer i Pharmacopeen, eller naae Hensigten med sin Kuur; thi Maaden at danne et Middel paa, gjør stor Forskiel i Virkningen. Saaledes seer man, at i denne Bog er Infusum laxat. Wiennense meget stærkere, og Elixir Vitrioli meget suurere end tilforn, og i de fornemmeste Midler, som Naphta Nitri og Vitrioli, seer man Forbedringer, som ei for have været almindelige. Canones staae her vel, men den ulatinske Apotheker kan ligesaa snart tænke, det er Metal= eller Støvle=Kanoner, som at det er Regler, hvorefter at præparere Medicamenter, mindre kan han præparere efter det, han ei forstaaer. Jeg havde derfor længe siden oversat den, skiønt jeg hverken er Doctor eller Apotheker, hvis jeg ei ventede et forbedret Oplag deraf, ligesom den og af J. C. T. Schlegel er omarbeidet og med mange Forbedringer udiget afvigte Aar til Gotha paa Tydsk. Et 2. Erin Erindring til Forfatteren af Svaret i Samleren Nr. 38. om Kackerlacker og Myrer.
Viborger Samler, 1777-10-20
Dackerlacker (Blatta) ere saa forskiellige fra My Nyrer (Formica) som en Soe fra en Koe, eller som tvende Dyrarter, der ere hinanden lige fremmede. Kackerlacken er et plat, glindsende, kastaniebruunt Dyr, med meget lange Børstedannede Følehorn, Vinger og Vingedækker, som sielden blive brugte til at flyve, og ere længere end Kroppen selv. De Europæiske, thi vi have dem og, er mindre, end de Amerikanske, lysere af Farve, med kortere Vingedækker; de ere lyse skye; de Amerikanske ikke. Vore ere ikke heller saa frugtbare eller ødelæggende som hiine, for hvis Tænder næsten intet er sikkert. De angribe uldent Tøi, Bøger, Læder, Skoe, stivet fiint Linnet, Brød, Ost, Meel, Fedt o. s. v. Jkkuns for Bomuld frygte de sig, hvori deres Fødder forvikles. De grave endog de Sovendes Hænder og Fødder. Dette skadelige og frugtbare Insect har mange naturlige Fiender; Skorpioner, Tusindbeen, store Ederkopper, Høns, Kakketes (et Slags smaa Fiirbeen) æde utallige deraf. Da de derfore er stedse forfulgte, siger en Neger, som troer sin Tilstand at ligne disses, naar han vil udtrykke sin største Elendighed. lack. Jeg er en stakkels KackerSkiønt Kackerlacker da ikke ere Myrer, er det dog vist, at Jndbyggerne i Vestindien ere plagede med adskillige Slags meget skadelige Myrer; ikke at tale om de store fra Guinea, en halv Tomme lange, glindglindsende sorte med bruunlige Fødder, som i Guinea fra Tiid til anden i store Hære overfalde Huusene, og fortære alt det ædelige, de finde, endog Jndsecter og Amplubier, ja ødelægge Bygningerne selv; men der komme kuns enkelte og kan ikke gjøre stor Skade, skiønt deres Bid holdes meget farlig. De skadeligste ere de smaa Myrer, Sukkeræderen (Saubarivora Linnæi) fordi de boe i Sukkerrørene, og fordærve dem; og Altingæderen (Omnivora) som tager med alting til takke. Begge gaae i Husene, saa at intet er sikkert for dem, som ikke med største Fliid giøres utilgiengelig for dem. Vand holder dem sikkerst borte. Derfore sættes Karrene med Puns, og andre søde Drikkevahre i et Fad med Vand. Madskabene maa staae med Fødderne i Vand. Sukker og andre Sager hænger man ganske frit paa en Krog, omkring hvilken man giør en bred Kreds med Kride, som de ikke le kan komme over.
Viborger Samler, 1777-10-20
Spørgsmaal. Hvormeget kan fortienes, med at skrive et Ark Papir, naar en Side paa Qvart holder 30 a 32 Linier, maaskee nogle fleere og andre mindre, og en Linie 36 a 40 Bogstaver; Monne dette Arbeide for at afskrive over 300 Linier, og ongefehr 10000 Bogstaver paa et Ark Papir, tilligemed de dertil brugelige Skriver=Materialier, da kan være belønnet med 8. Skilling.
Viborger Samler, 1777-10-20
Nyeheder.
Viborger Samler, 1777-10-20
Under Dato Fredensborg d. 24 Septemb. har Hs. Majesterallernaadigst udgivet en Plakat, hvorved bekiendtgiøres: At som Tt. 3.
Viborger Samler, 1777-10-20
som Hs. Majest. er kommen i Erfaring om, at det enroullerede Mandskab udi det Kongelige Jndfanteries og Artilleries National-Districter i Danmark ikke skal kunde komme ud med eet Par Skoe udi den i Hs. Majestæts om Land Milicen d. 14 Septemb. 1774 udgangne Forordnings 22de Articul foreskrevne Tid af 6 Aar; Saa har Hans Majestæt allernaadigst funden for got, i det Sted hermed at anordne og fastsætte, at dette Mandskab, i steden for eet Par Skoe i 6 Aar, skal herefter forsynes med 2 Par Skoe i saadan Tiid, saaledes at de hvert 3die Aar skal erholde 1 Par, i hvilken Proportion ogsaa følgelig den Gotgiørelse, som en afgaaende Karl haver at svare til hans Eftermand for Skoen skal beregnes; Fremdeles vil Hs. Maist. og at bemeldte Mandskab herefter, i Stedet for 1 Skiorte, 1 Par Strømper, samt 1 Par Skoesaaler hvert 6te Aar, som dem forhen har været tilstaaet, skal herefter got giøres i Penge i 6 Aar 1 Rdlr. 12 Skill. eller aarlig 18 Skill. Danske, som dennem ved et hvert Aars Mynstring skal udbetales, fra næste Under=Munderings Termin af at regne, hvorimod de selv skal anskaffe og vedligeholde disse 3 Slags Munderings Stykker, paa det al Uleilighed, der ellers ved Mand, skabets Af- og Tilgang i saadan Henseende forefalder, derved kan undgaaes: Dernæst som det er befunden, at der ved Rytter Regimenternes Samlinger skal fra Districterne være blevne leverede Heste, som med Steen=Krop eller Snive have været saaledes befænget, at vedkommende Regiment har været nødsaget til at separere dem fra de øvrige Escadrons=Heste og strax sende dem tilbage til vedkommende Udreedere; Saa vil Hs. Majest. for saadant i Tide at forekomme, hvormed allernaadigst have befalet, at, saafremt nogen med saadan anstikkende Sygdom befænget Hest oftere skulde blive leveret til Kongelig Tieneste, da skal slig en Hest, naar 2de Faun eller andre kyndige Smedde edelig bevidne, at den haver Snive, strax skydes ihiel uden Erstatning for Eieren, og dybt i Jorden nedgraves.
Viborger Samler, 1777-10-20
Tirsdagen d. 7 October blev den allernaadigst formildede Dom over de 3 for falske Bancosedlers Forfærdigelse condemmerede Personer, Schmidt, Børgesen og Lassegaard, paa Retterstædet uden for Vester=Port ved Kiøbenhavn fuldbyrdet. Efter denne Dom maatte de kaste Tærninger, hvem af dem skulde miste Livet. Schmidt kastede først 9 Øine, derefter Børgesen ligeledes 9, og tilsidst Lassegaard 10. De 2 første maatte altsaa kaste anden Gang, da Schmidt fik 8 og Børgesen 9 Øine. Derpaa blev Schmidt henrettet med Sværdet, og de 2 andre paa Livstid indsatte i Rasphuset. CopuCoppulerede. Her i Byen d. 16 October, Hr. Mag. Nissen Sognepræst for Schaltz og Laastrup Meenigheder her i Viborg Stift, og Jomf. Claudiana Worsøe, en Datter af Hr. Stiftsprovst Worsøe.
Viborger Samler, 1777-10-20
Dødsfald. Paa Herningsholm døde i forrige Uge Præste=Enken Maa dame Biering. J Randers d. 17 October Jomfrue Anne Elisabeth Hasselbalch i sit Alders 48 Aar. Ind- og Udpaserede Skippere i Randers fra d. 10 til d. 16 October.