JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Efterretningerne fra Stockholm om Kongen af Sverrigs Sygdom ere ugunstige. Efter Bulletinerne tage Kræfterne snarere af end til. (Fædr.) Under 13de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Hs. Exc. Præsident i det Kongl. SlesvigHolsteen. Lauenborgske Cancellie, Kammerh. Grev Reventlow Criminil, Directeur for det Kgl. Generaltoldk- og Commerce-Collegium, Bluhme, Deputeret i det Kgl. Rentek., Conferentsraad Lund, og Medlem af den Kgl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler, Etatsraad Hansen, til extraordinaire Assessorer i Høiesteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Ved Avisens Slutning var saavel Brevposten, fra Kjøbenhavn, som pleier at komme hertil Mandag Formiddag, som den siden i Fredags savnede Hamborger=Post endnu ikke ankomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Beltpassage. Ved Pakkepostens Ankomst til Gaabense i Fredags, den 23de Februar, var hele Farvandet mellem Gaabense og Masneden saa belagt med Jis, at man ikke kunde vine aabent Vande, omendskjøndt hele Farvandet Dagen iforveien var aabent; da denne Jis var af den Beskaffenhed, at den hverken kunde briste eller bære, kunde der ikke tænkes paa Overfart denne Dag. Derimod begyndte man med Dagens Anbrud, Løverdagen den 24 Februar, paa Transporten af Pakkeposten fra Gaavense med 32 Mands Besætning, 2 Jisbaade og 12 Jisslæder, hvilken Overfart lykkedes mod at Forventning, idet man, dog efterat Iisbaadene flere Gange sank igjennem Jsen, trak over denne til Masnedøen; men i den saakaldte Kallstrøm i Nærheden af Masnedøen, var Jsen saa svag, at man neppe Een for En kunde passere derover. Man naaede imidlertid lykkeligt Masnedøen inden det strænge Veir med Storm og Snee indtraf samme Dags Eftermiddag. – Jdag er Personposten, overført med Jisbaade, da Kalstrømmen er opbrudt i Nat ved Stormen. Gaabense den 25de Februar 1844. Arnkiel. Ved Tallotteriets 1388 Trækning i Wandsbek udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Blandinger. Døden raser voldsomt iblandt det franske Keiser dømmes sidste Helte. Neppe er Marskal Drouet d'Erlons Liigkiste tillukket, før en ny Sorg udbreder sig over et endnu større Tab. Keiserens tro Ven og Deeltager i hans Gierninger og lange Forviisning, General Bertrand, døde den 31te Januar i sin Fædrestad Chatouroux, hvortil han nylig var ankommen efter sin Tilbagekomst fra Amerika. Bertrand tjente i den Bataillon Nationalgarde, som den 10de August 1793 frivillig rykkede ind i Tuilerierne, for at beskytte Kongen. Han tjente derpaa i Jngenieurcorpset, gjennemgik rask alle militaire Grader, gjorde Expeditionen til Ægypten med, hvor han befæstede flere Pladse, vandt General Bonapartes Tiltro og erholdt næsten til samme Tid Patent som Oberstlieutenant, Brigadeberst og General. Efter Slaget ved Austerlitz udnævnte Napoleon ham til Adjutant. Bertrand udmærkede sig ved Spandan, Friedland, men især ved Franskmændenes Overgang over Donaufloden ved Vagram. Dette og det russiske Feldttog satte hans Talenter og hans Tapperhed udenfor al Tvivl, saa at Keiseren efter Marskal Du rois Død udnævnte ham til Paladsets Stormar skal. Med samme Resultat deeltog Bertrand i Slagene ved Lützen, Bautzen og Leipzig; de Tab som Blücher tilføiede ham ved Overgangen over Elben, maae skrives paa den vexlende Vaabenlykkes Regning, der begyndte at vende sig fra den keiserlige Armee. Alligevel var det Bertrand, der, efter det lidte Nederlag ved Leipzig, dækkede den franske Hær i Ryggen, idet han bemægtigede sig Weisenfelds og Broen over Saale Floden. Jkke mindre stor Tjeneste ydede han efter Slaget ved Hanau. Ved begge og de følgende Leiligheder var Bertrand kun betænkt paa at redde Levningerne af den franske Armee, og forsaavidt det under saa ugunstige Omstændigheder var muligt havde hans Bestræbelser ogsaa det bedste Udfald. Efterat være vendt tilbage til Paris, blev General Bertrand, i Aaret 1811 udnævnt til Generalmajor over Nationalgarden, gjorde det franske Feldttog med og fulgte Napoleon til Øen Elba. Ved Keiserens Tilbagekomst den 20de Marts 1815 viste Bertrand sig som hans tro Kammerat. Efter de skjæbne fulde Dage ved Waterloo forlod han ikke Napoleon, men fulgte ham til hans Forviisningssted St. Helen, deelte og lindrede hans Ulykke, og vendte ikke tilbage til Frankrig, før Keiseren havde lukket sine Øine. Den efter Bourbonnernes Tilbagekomst over ham fældede Dødsdom toges tilbage, og atter indsat i alle sine Værdigheder levede han indtil Julirevolutionen roligt paa sit Gods ved Chateauroux. Med Glæde saae han igjen den trefarvede Fane triumphere. Han blev valgt til Deputeret, og stræbte som saadan stedse for Pressens Frihed. 10 Aar senere, 1840, blev han overdraget at hente Napoleons Aske fra St. Helen, hvilken han ledsagede til Jnvalidernes Kirke, hvor nu ogsaa hans Been skulle hvile. Hans Navn er nøie sammenflettet med Napoleons, og Troskadens Berømmelse vil beskytte ham mod Forglemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
AVERTISSEMENTS. Ved Generalforsamlingen i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for Løsøre og Effecter, som afholdes Fredagen den 1ste Marts d. A. om Formiddagen Kl. 11 paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing, vil 1. blive foretaget Votering til Optagelse af nye Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
De anmeldte Aspiranter ere følgende: Fra Lollands Nørreherred, Proprietair Burchhard til Frederiksdal, C. v. Schmidten i Abild torp, C. M. Rasmussen til Sophiendal, C. C. Führer ved Nakskov, Gaardeierne Sognefoged Peder Hansen og Niels Larsen i Høismarke, Linhardt Pedersen i Sandby, Rasmus Ottesen i Harpelunde, Sognefoged Niss Peder Clausen i Westerbo, Niels Jver Heie i Skovbølle, Christen Poulsen i Egholm, Arvefæsterne Hans Jensen, Jørgen Jensen, Rasmus Hansen og Niels Pedersen i Lindet, Rasmus Stryhn, og Hans Stryhn i Torrig, Jørgen Musse Jeppesen, i Magletving og Christian Rasmussen i Hjelmholdt, Gaardeierne J. Heie i Skovbølle, C. Jacobsen, H. Heie, M. Larsen og H. Krag i Rolykke, P. Larsen, og N. Hansen Skotte i Westerbo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Fra Lollands Sønderherred: Selveierne Ole Larsen Blak i Ullerslev, Hans Jensen Jylle Raarup, Jens Rasmussen i Arninge, Poul Sørensen i Haugaard, Peder Jensen i Græshave og Mathias Hansen i Westerborg, Arvefæsterne Niels Pedersen, Hans Pedersen, Hans Larsen og Frederik Rasmussen i Cuditze, Jørgen Hansen Krog i Sudder balle, Lars Nielsen i Trohuus, Mikkel Hansens Enke i Arninge, Hans Nielsen i Amalienager, Rasmus Jørgensen i Gyllenbjerg, Peder Jørgensen i Egebølle, Niels Nielsen Taasing i Dannemarre, Christian Ruder og Jens Hansen i Østerskovby, Lars Kølle og Peder Federiksen i Gloslunde, Gaardfæster Langhorn, i Halsted, Wenzel, Eier af Mensalgaarden i Støbe, Kjøbmand Appel, Eier af Øen Bogøe, Møller Jørgen Rohave i Landet og Væver Jens Rasmussen i Abed, Selveierne Mathias Mersebak og Jens Christoffersen i Alminde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Fra Fuglse Herred: Forpagter Goedecke paa Christianssæde, Selveier Peder Hansen Kok i Tofte, Arvefæster Johan Jensen i Skjørringe, Møller Ras og mus Hansen i Brandstrup og Huusmand Rasmus Nielsen i Bursøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Fra Musseherred: Gaardmard Niels Pedersen af Annexgaarden i Musse, Huusmand Niels Væver i Soesmarke, Toldopsynsbetjent Breyen i OurebyEnkemadame Bierre i Hunseby, Hørbereder H. Jørgensen i Soesmarke, Skovfoged Andersen i Galminager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Fra Falsters Nørreherred, Proprietair Folsack til Skovbygaard, Sognefoged Jens Kappel, Hans Nielsen, Peder Hampe, Hans Hansen, Hans Christian Jensens Enke, Rasmus Hampe, Peder Lollike, Jørgen Pedersen og Jørgen Hansen i Gunslev, Hans Mortensen, Hans Lollike, Hans Hansen, Ole Larsen, Hampe, Lars Boding og Møller H. Gothardt i Skovby, Hans Johnsen i Haunse, Sognefoged Jens Løimand, David Staal, Morten Kjøl, John Leire, Niels Nielsen, Henrik Stæhr, Niels Rasmussen, Niels Jacobsen og Jens Trane i Maglebrænde, Lars Simonsen, Rasmus Skomager, Niels Trane, Rasmus Hermansen, Hans Hjulmand og Jens Koks Enke i Stangerup, Knud Friis, Ole Krøl og Skovfoged A. Christensen i Dustrup, Skovfoged H. Jørgensen i Bangsebro, Sognefoged Rasmus Foged i Sorup, Sognefoged Hans Skytte, Hans Kappe og Lars Ed ske i Ønsløv, Rasmus Keis paa Nebøllegaard, Jeppe Andersen i Bødstrup, Peder Olsen Skytte og Simon Skomager i Nr. Alslev, Sognefoged Lars Strange, Hans Clausen, Jens Andersen, Peder Kappel, Rasmus Hansen Stang, Christen Jensen Smed, Hans Nielsen Brodt, Ole Hansen Skrædder, Hans Madsen, Pille, Rasmus Bosen, Rasmus Jeppesen, Lars Rasmussen, Rasmus Lollike, Ole Jochumsen, Hans Nielsen Steffensen og Jens Larsen Brodt i Alstrup, Lars Jørgensen, Simon Poulsen, Hans Eriksen, Peder Hemmingsen, Morten Pedersen, Rasmus Pedersen, Lars Nielsen, Jørgen Nielsen, Hans Henrik Rasmussen, Rasmus Clausen og Jørgen Sørensen i Øster Kippinge, Sognefoged Jens Madsen, Rasmus Frederiksen, Christian Schierning, Jens Sommer, Peder Rasmussen, Jens Larsen Boesen, Jens Ellehauge, Jacob Prier, Rasmus Rasmussen, Jacob Jacobsen, Hans Clausens Enke, Hans Andersen Hugge og Peder Henriksen Holse i Vester Kippinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Fra Falsters Sønderherred: Forpagter Schow paa Bjerregaard, Selveierne Jens Smed i Ulslev, Christen Jyde, Rasmus Skovby, Anders Jyde og Sognefoged Hans Boesen i Sdr. Kirkeby, Hans Larsen og Peder Krog i Jdestrup, Christian Thorsen, i Sdr. Ørsløv, Ole Rode i Sillestrup, Peder Mikkelsen og Jens Jørgensen Smed i Weggerløse, Peder Rasmussen i Radbjerg, Sognefoged og Dannebrogsmand Peder Olsen i Sdr. Vedby, Professor Smidt, Sognepræst i Aastrup, Pastor Koch i Sdr. Kirkeby, Skovrider Rosenstand ved Corselitze, Forvalter Fangell paa Næssgaard, Mølleeierne Benzon i Lidstrup og Hans Larsen i Breininge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Fra Feiøe Birk, Selveierne Rasmus Nielsen i Østerby paa Feiøe, Jørgen Rasmussen i Sønderbopaa Fems, Christen Rasmussen, Peder Rasmussen, Skov, Hans Hansen Sørensen, John Albrechtsen og Jørgen Jensen Albrechtsen i Nørreby paa Femøe. Endvidere er anmeldt af Herredscommissairerne: fra Lollands Nørreherred 11, fra Lollands Sønderherred 15, fra Falsters Nørreherred 21 og fra Falsters Sønderherred 27 Fæstere og af Godseierne er anmeldt fra Baroniet Guldborgland 65 og fra Kjerstrup og Bremersvolds Godser 4 Fæstere. 2. Foretages Valg af Herredscomissairer i Stedet for de efter endt Functionstid afgaaende; 3, fremlægges det af den ved sidste Generalforsamling udnævnte Comitee forfattede Udkast til en Omredaction af Selskabets Love, og 4. fremlægges Forslag til at udnævne 2de Syns- og Taxationsmænd for Øerne Feiøe, Feme og Askøe. Durebygaard den 21de Februar 1844. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
En Handelsbetjent, der kan forevise gode Anbefalinger og er vant saavel til Manufactur som Kornhandelen, samt skriver en god Haand, kan strax eller senest til 1ste Mai blive antaget. Sammesteds kan en Dreng af god Opdragelse, som regner og skriver godt, blive antaget til Paaske. De herpaa Reflecterende ville mundtlig behage at henvende dem til Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
2 duelige Skræddersvende kunne strax erholde stadig Arbeide, naar de henvende dem til Skræddermester Jensen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
200 Stkr. gode Faar ønskes tilkjöbs. Herpaa Reflecterende ville behage i portofrie Breve at henvende dem til Forpagter, Engberg paa Rosenfeldt pr. Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Efter Foranstaltning af Maribo Amts oeconomiske Selskab bliver paa Hovedgaardene Fritzholm, Aalstrup, Knuthenborg, Soholt, Binitze, Nielstrup og Ourupgaard i denne Vinter solgt Tillægs kalve efter gode Malkekøer, og disse Kalve ville, om Kjøberne ønske det, blive mærkede med Selskabets Brændejern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
2de store Speile af fortrinligt Glas i fuld Mahognie Rammer kunne faaes tilkjøbs. Solide Kjøbere tilstaaes Credit ifald de ønske det. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Udsalg af Havefro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Hos Hr. Kjøbmand F. Her i Stubbekjøbing kan i dette Foraar bekommes Havefrø af sidste Aars Høst samt forskjellige Sorter Have-Erter, og Snittebønner; Alt til billige Priser. Tvende Capitaler, den ene paa 8000 Rbd., den anden 30000 Rbd., kunne mod Sikkerhed som for Umyndiges Midler erholdes paa første Prioritet, i solide Landeiendomme næstkommende Juni Termin, naar man med de behørige Oplysninger personlig eller i portofrie Breve henvender sig til Kjøbmand Kieler i Nakskov. At 101 Rbd. 4 Mk. 10 s. S. og T. strax kunne erholdes tillaans mod anordnet Sikkerhed, bekjendtgjøres herved. Fuglse Herreds Overformynderi i Rødby den 25de Februar S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Auction. Mandagen den 4de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Sydstofte Skov under Durupgaard Gods bortsolgt en Deel Bøge=Topbrænde og Gjærdsel; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 22de Februar 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Nødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Lollands Falsters er Vare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Avende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 23. Torsdagen den 29. Februar. Om Collegialreformen. (Fortsat, see No 22). Det vilde være meget interessant at gjøre en Sammenligning med hvad Collegialforvaltningen har kostet førend Reformen, og hvad den nu koster. Først derved vilde man være istand til at skjønne hvad Udbyttet har været i financiel Henseende; men det er umuligt at anstille en saadan Sammenligning, da i Finants regnskaberne ældre end 1841 Udgifterne kun ere angivne summarisk, saaledes at f. Ex. under Udgiften til Civilforvaltningen tillige er indbefattet Udgiften til Domstolene o. s. v.; under Udgifterne til Landmilitair=Etaten og Søetaten tillige Udgiften til disse Etaters Administration og saa fremdeles. Stor kan Besparelsen neppe have været, da Gagerne for alle Embedsposter under Collegierne ved Reformen bleve forhøiede. For Jndividerne har imidlertid denne Forhøielse nok været meere nominel end reel, da i det Mindste Mange under Navn af personlige Tillæg eller faste Gratialer nok omtrent havde det Samme, som de have faaet, forsaavidt de ikke ere rykkede op i høiere Poster. En væsentlig Jndvending, man havde imod det gamle Gagerings-Reglement for Collegierne, var, at Gagerne vare saa ulige, saa at f. Ex. to Fuldmægtige, hvoraf den Ene, der var ansat under Rentekammeret, kun havde 3400 Rbd. om Aaret, medens hans Collega, der var ansat under Generalcommissariats-Collegiet eller Admiralitetet, havde 600 Rbd. Denne Ulighed er tildeels afhjulpen ved det nye Gage rings=Reglement, men kun tildeels; man har formindsket Uligheden; men man har ikke hævet den; man er ikke gaaet ud fra det Princip, at to Embedsmænd, der tjene Staten i lige Stilling, ogsaa bør være lige aflagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
J danske Cancellie ere Contoircheferne saaledes aflagte med 12-1400 Rbd. og 1600 Rbd. om Aaret; i Generaltoldkammeret og Rentekammeret Alle med 1400 Rbd. om Aaret; i General-Commissariatet og Admiralitetet Alle med 1500 Rbd. o. s. v.; Cancelliets Fuldmægtige ere satte paa 500 Rbd., 600 Rbd. og 800 Rbd.; Generaltoldkammerets og Rentekammerets paa 600 Rbd. og 800 Rbd.; de to militaire Collegiers paa 600 Rbd. og 200 Rbd.; Generalpostdirectionens paa 500 Rbd. og 600 Rbd. Af hvad Grund man nu mener, at en Fuldmægtig under Rentekammeret o. s. v. er meere værd end en Fuldmægtig under de militaire Collegier og Generalpostdirectionen, eller omvendt, af hvad Grund en Contoirchef under disse Collegier et meere værd end en Contoirchef i Rentekammeret &c., det formaae vi ikke at indsee. Fordringerne, der nu gjøres, for at kunne træde ind i Collegialtjenesten, ere overalt eens; i intet Collegium, saavidt os bekjendt, dog maaskee med Undtagelse af Generalpostdirectionen og Generaltoldkammerets Revisions-Contoirer, antages nu Nogen som Volontair, der ikke har absolveret den fuldstændige juridiske Examen. Men naar man gjør denne Fordring, som vi finde fuldkommen beføiet, saa maae ogsaa de Jndtrædende have et billigt Krav paa at komme til at tjene under lige Vilkaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Mærkeligt er det ellers, at netop i de Collegier, hvor der er mindst Udsigt til Befordring udenfor Collegiet, nemlig Generalpostdirectionen) og de to militaire Collegier, er Fuldmægtig-Classen slettest aflagt, da høieste Fuldmægtig Gage i de to første Collegier er 700 Rbd. og i det sidste 600 Rbd., hvorimod den i alle de øvrige Collegier er 800 Rbd. (Fortsættes).*) Dette Collegium har vel mange Tjenester, der sortere under det; men vi have en Gang hørt en Postembedsmand yttre, at i de 18 Aar, han havde tjent under Directionen, kunde han ikke mindes at Nogen derfra var befordret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Den nye Matricul for Jordeiendommene i Kongeriget er nu fuldført og indført til Anvendelse fra 1ste Jan. 1844. Dog staaer endnu tilbage de omtrent 5000 Tdr. gammelt Hartkornsjord, der er beliggende i Ribe Amts søndre Deel i det saakaldte blandede District, for hvilke Matriculens Afslutning har været udsat, for den Mulighed, at en Adskillelse af de der blandede Hartkorns- og PlovtartJorder var imidlertid bleven iværksat. Jmidlertid er Matriculeringsarbeidet ogsaa for dette District, saaledes fuldført, at den Tid, i hvilken Begjæringer og Undersøgelse af Boniteringen kan i Overeensstemmelse med Pl. af 24de Juni 1840, indgives, udløber den 19de Juli d. A. Ligeledes har den nye Matrikulering for Bornholm været udsat, i Forventning af Jordudskiftningens Tilendebringelse derpaa Landet; og da denne nu paa det Nærmeste er fuldført, saa er ogsaa Beregningen til ny Matriculering paabegyndt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Resultatet af den nye Matriculering er dette: Gl. Matriculs Hr. Provinds Privileg. i Uprivileg, Gammelskade Matriculs Hr. Privileg. Uprivileg. Ag. o. og Uger og Erg. Tdr. 1 Tdr. 2 Rbd. 1 Kr. 2 Tdr. 8 Sjælland. og Møen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Fyen. . Lolland Falster . Jylland. 16426 5143485, 2 1062617, 43 1/ 17781 21483811 Tilsam. 139921 - 315004 3 2372848,854 17817 3 319544 Skovskyld, privilegeret 1,750 Tdr. og uprivilegeret 3,977 Tdr. vedbliver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Af den meddeelte Oversigt erfares, at den nye Matricul har af Ager og Engs Hartkorn 8365 Tdr. 1 Skp. 2 Fdk. 164 Alb. mere end den gamle; hvilket reiser sig derfra, at det nye Hartkorn er beregnet efter Uniteten 72,000 Alen boniteret Jord til en Tønde Hartkorn, istedetfor at den, efter den nøiagtige Udregning, skulde været 73,376 1/2 Alen, samt at i den nye Matricul er udkommet som Skovskyld, der vedbliver, 775 Tdr. mere end Skovskylden beløb efter den gamle Matricul, hvilket er følge af Bestemmelsen i Forordningen af 24de Juni 1840 § 8, der fordrede, at Ager og Engs Hartkorn, der hvilede paa Fredskove, maatte converteres til Skovskyld med den dobbelte Størrelse, ligesom paa den anden Side Skovskyld, der hvilede paa dyrket Jord, maatte converteres til Ager og Engs Hartkorn med den halve Størrelse. – Efter den ved Placaten af 24de Juni 1840 allernaadigst givne Adgang for Eiere og Brugere til at faae Boniteringen til nye Skyldsætning undersøgt, (hvorved ikkun Nedsættelse. men ikke Forhøielse i det nye Hartkorn kunde finde Sted), er Nedsættelsen for hele Riget bleven 1499 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., som ere 3 1/4 pCt. af det hele beregnede nye Hartkorn. (Coll. Tid.)J Kjøbenhavn er et Tyveri udøvet Natten mellem den 21de og 22de Februar hos Silke= og Klædekræmmer Brandes i Klareboderne, hvorved der blev stiaalet i contante Penge henved 2000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Det aarvaagne og virksomme Politi har allerede skaffet Pengene tilveie igjen. En Pige, som tidligere har tjent hos Brandes, er mistænkt for Tyveriet, og Pengene ere blevne fundne paa Locumet i det Huus, hvor hun nu boer. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Der er i denne Tid til Cancelliet fra en Jomfru paa nogle og tyve Aar indgivet en Ansøgning om at blive erklæret Mandfolk og erholde mandlige Rettigheder. Da vedkommende Physicus giver den Ansøgende Ret i Paastanden, er der vist heller ingen Tvivl om at Begjæringen bevilges. Enhver indseer ogsaa let de ubehagelige Tilfælde, der kunde opstaae af en slig Forvexling, baade for den Vedkommende selv og de Personer, der komme i Berøring med samme. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
En Almuesmand i Kjøbenhavn, som i Søndags Eftermiddag var gaaet ud paa Jsen udenfor Rheden for at fiske, faldt igjennem en Aabning og druknede. Hans Raab om Redning hørtes i et heelt Qvarteerstid, men inden den tililende Hjælp kunde naae Stedet, maae hans Kræfter til at holde sig oppe have forladt ham, og kun hans Liig var man i Stand til at bringe op fra Bunden. Efter Sigende skal ogsaa i en af de foregaaende Nætter, i hvilke Kulden har været over 140 R., een eller flere af de ved Nyholm eller Qvintus posterede Skildvagter være frosne ihiel. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
(Corresp.) Kjøbenhavn den 24de Februar. Den forhen meddeelte Efterretning om, at Jægercorpset i Kiel og Dragonregimentet i Odense skulle være beordrede herover, har ikke bekræftet sig. Det er vel muligt at det skeer, men, efter Alt hvad vi have erfaret, er der hverken i denne Henseende, som overhovedet i Almindelighed hvad den eventuelle Troppesamling angaaer, taget nogen Bestemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Det er glædeligt at erfare, at det herværende Maskin=Hørspinderi, som hidtil har maattet kæmpe med næsten alle mulige Hindringer, som Fordomme, Misundelse, Mangel paa Capital og paa Afsætning kunne lægge i Veien, nu synes at faae meere Credit. Til det af Bestyrelsen aabnede Laan paa 75,000 Rbd. skulle alle Obligationerne være afsatte til pari, og selve Actierne skulle være i Stigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Børsenhalle giver følgende Forpe Skildring af Anselm v. Rothschild, der opholder sig i Frankfurt am Main, og er nok den egentlige Chef for dette vældige Handelshuus: "Denne Mand har i sit lange Liv aldrig eengang gjort sig Umage for endog kun at fremhykle en Sands for Kunst, for Jndustriens Fremme, eller overhovedet for et verdensborgerligt Anliggende, og selv hans Deeltagelse for hans Troesbrødre bærer det meest sneverhjertede Præg, da han her kun opfylder sin Religions strenge Forskrifter, og overhovedet kun er tilgængelig for Localinteresser. Hr. Rothschild er hverken meer eller mindre end en Pengevexeleer, og hvis Nogen vilde opfordre ham til at gjøre Noget for Tydskland, vilde han svare: "Aa, hvad Tydskland, der er intet Tydskland, der gives ingen tydske Statspapirer, Hvad skal jeg med Tydskland, med det tydske Friheds væsen, de tydske Avisskrivere og det unge Tydskland, Jeg kjender kun et Østerrig, et Baiern, et Hessen, navnlig mit Kassel – mit kjære Kassel, hvor min kjære Churfyrst med den lange Pidsk levede. Jeg laaner ikke 6 Kreuzer paa hele det tydske Væsen, om man saa sætter mig Domkirken i Køln i Pant, jeg tager den kun for god, naar min Ven Oppenheim i Køln siger god for Tydskland med sin Underskrift og Segl." Hvorvidt denne Skildring passer paa Anselm v. Rothschild, maae vi lade være uafgjort, men det er øiensynligt, at den er skreven med Bitterhed og neppe uden Fordom. Om Familien Rothschild i Almindelighed kan man vist ikke med Sandhed sige, at dens Deeltagelse for dens Troesbrødre bærer det meest sneverhjertede Præg, i det Mindste finder man i "Allg. Zeit.des Jndenthums, sjeldent nogen offentlig Foranstaltning til Fordeel for Jøderne, som Opbyggelsen af Synagoger og Skoler, eller Understøttelse af trængende jødiske Menigheder omtalt, uden at Familien R. nævnes som bidragydende med ikke ubetydelige Summer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-29
Den siden i Fredag ventede Hamborgerpost er endnu ikke ankommen.