JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Et Udtog af de af Militaircommissionen i Nycastilien fældede Domme giver følgende deilige Resultater: En blev dømt til 200 Pidskeslag og 10 Aars Galeistraf for et Forsøg paa at stiæle, (Dommen blev dog ikke exeqveret); en Anden, der havde været Bjergjæger, til 10 Aars Galeistraf, fordi han havde sagt, at han betragtede hiint som en Ære for sig. En Tredie til 100 Pidskeslag og Galeierne paa 10 Aar, fordi der var halv Beviis og stærk Mistanke imod ham, at han havde skaffet Thomas Saez's Bande Vaaben. En Fjerde til samme Straf, fordi der var stærk Mistanke imod ham, at han havde vidst Noget om Saets Conspiration og ikke sagt Øvrigheden det, og at han (rigtignok tvunget dertil!) havde leveret ham 2 Geværer. En Femte blev, for at have krænket den guddommelige og menneskelige Majestæt, - hængt. J Barcellona blev et ungt Menneske hængt, fordi han havde raabt: leve Constitutionen; Ved Henrettelsen var kun et Detaschement af 14 franske. Gensdarmer tilstæde, der drog bort saasnart Executionen, var forbi. Dette forbittrede den Munk, der havde fulgt Delinqventen til Retterstedet, da han paastod, at saavel de som Folket skulde have bleven tilbage og hørt den Tale, han vilde have holdt fra Skafottet. - J Cadix har nylig været Tumult i en Kirke, i det den Munk, der prædikede, sagde i sin Tale: Kjetteriets Dage er nu, Gudskeelovl forbi; Engelland, der beskytter Lasten og forfølger Dyden, og er i Aarhundreder gaaet frem paa den Vei, der fører til Fordærvelsen, er nu Gudskeelov, i den bedste Gang til at styrte ned fra den Høide, den har hævet sig til, og dette kan Man især takke den hell. Alliance for. Han blev saaledes længe ved at ivre mod Engelland, og vendte sig derpaa til sine Tilhørere og sagde, at de ogsaa have været nærved at styrte ned i den Afgrund, der er færdig til at opsluge Engelland, og de havde Guds Naade alene at takke for deres Frelse; men skulde der endnu være Nogen i Forsamlingen, der yndede Cortes's diævelske Constitution, da skulde Jntet kunne redde ham fra den evige Fordømmelse. Hidindtil havde Man holdt sig rolig, men nu vilde Nogle rive ham ned af Talerstolen, og støde ham ud af Kirken, Andre dræbe ham paa Stedet; til rette Tid kom den franske Vagt og reddede ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Blandinger. Ved Paraden den 2den December rettede Hs. Majestæt, Kongen af Frankrig en Vildfarelse fra den forrige RegjeringsTid, ved egenhændig at tilstille Brigadeer Ham en Orden, som for 2 Aar siden var ham tiltænkt, men ved en Feiltagelse blev givet en Anden af samme Navn. Over denne Retfærdshandling var Enthusiasmen saa stor, at allene det strænge Forbud kunde hindre Tropperne, som stode under Gevæhr, fra at istemme det fra alle Sider gjenlydende Raab: "Kongen leve!"
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Dauphin agter med det første at besøge de offentlige Fængsler i Paris. Kun ønsker Man, at Hs. K. H. vilde komme uanmeldt og uden Følge af Vedkommende, for at faae Sandheden at see og høre. Jmidlertid har det blotte Rygte herom alt virket det Gode, at den allevegne er feiet og oppudset!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
J Berlin skal Gasbelysningen nu indføres, hvorved Man haaber den gamle Klage hævet, at Lygterne kun tændes, for at Man kan see, hvor mørkt det er i Gaderne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Dover i Engelland har nylig paa eengang været besat af engelske og franske Tropper, det vil sige: et fransk Transportskib med 50 Soldater, bestemt fra Havre til Martiniqve, maatte indløbe der under Havarie, i hvilken Tid Tropperne bleve forlagte i en af de engelske Kaserner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Blandt de mange Selskaber, der bestandig dannes i London, er og Et med en Fond af 3 Mill. Pd. til at dyrke Theen i Brasilien; og Et af samme pecuntaire Kraft, til at forplante Kaffetræet til Mexico.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
En Agent fra Paschaen af Ægypten, Alt Effendi, be reiser for nærværende Tid de engelske Manufactur, og Fabrikstæder, for at gjøre sig bekjendt med Fabrikerne. En Armenier reiser for at skaffe Afsætning paa Bomuld, hvoraf der i Ægypten alene iaar er avlet 200000 Baller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
De i London indkomne Bidrag for dem, der have lidt ved Oversvømmelsen i Tyskland, beløb sig indtil 14de f.M. til 3520 Pd. St. Angaaende disse Ulykkelige hedder det fra Frankfurt, at, endskjøndt Aviserne ophøre med deres Beretninger, er Nøden dog den samme, og kan kun tiltage, da, uagtet de betydelige indløbende Collecter af Penge og Klædningsstykker blot Øieblikkets meest trykkende Fornødenheder ere stillede, og Aarstidens tiltagende Kulde meget vil forøge den. Endnu forestaae 2 til 3 Maaneders talløse Savn, førend Naturen forskaffer Hjelpemidler. Af Mangel paa Foder maae de sælge deres Kreature for Spotpriis, og have saa Jntet til at dyrke Marken med, der dog behøver meer Arbeide, end sædvanlig; hvortil endnu kommer Mangel paa ny Udsæd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
En Forpagter i Exeter havde en fortræffelig Malkekoe, der ulykkeligviis kom til at brække sit ene Been. Da Bruddet var meget farligt, kunde det ikke helbredes, men for at beholde Dyret, besluttede Eieren at lade Benet sætte at ved en duelig Dyrlæge og give det et Træbeen, hvormed Koen ogsaa virkelig allerede fjorten Dage efter Operationen sluttede sig til den øvrige Hjord.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
J China findes af Jndfødte, der ere gaaede over til den christelige Religion, 363,572 Siele. J Tonsten ere 780 christelige Kirker og 87 Klostere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
J en Tid af 250 Aar har Frankerige ikke havt nogen Konge, som førte Navnet Carl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Udenfor Slottet i Schønbrun saae nogle Reisende den unge Napoleons (Kongen af Roms) Vogn holde, og ham selv snart derefter spadsere for Templet la Gloriette. Han havde netop sat sig paa en Bænk, da de Reisende gik forbi De toge Hatten af; han stod op og besvarede deres Hilsen saare høfligen. Han er meget spæd af Lemmer og var ganske simpelt klædt i Blaat.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
J Bourdeaux blev den 15de September viet et Ægtepar, hvoraf Brudgommen var 75 og Bruden allerede 85 Aar gl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
J Landhuusholdningsselskabet i Jonköping blev anmeldt, at en svensk Bonde, Lars Person, havde blot med sine Hænder grebet en ung Ulv, der var ifærd med at anfalde ham, og, skjøndt den havde bidt ham i hans ene Haand og forrevet hans Klæder, baaret den levende 1/2 Miil til hans Gaard, hvor han fik Hielp og dræbte Dyret. Han fik Belønning efter Jagtlovene. De 50000 Rdl. i Sølv, som nogle private Borgere i Bergen for 2 Aar siden, og førend det hamborgske Laan kom istand, laante den svenske Regjering til at afbetale Gjelden i Danmark, er i denne Tid bleven afbetalt ved en Ri messe paa 150000 Mk. Hamb. Bco.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Efter de engelske Søelove er et Skib ikke at betragte som Vrag eller herreløst, og som saadant tilhørende Admiralitetet, dersom der endnu findes et levende Menneske, Hund eller Kat derpaa, men skal i saa Fald af Retten tilstilles Eieren. Dette Tilfælde er nylig indtruffen med et til Portsmouth inddreven Kulskib, hvor der netop fandtes en levende - Kat. (Den var altsaa for Øieblikket Herre, paa Skibet.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Kjøbenhavn. Den reisende Agent for det engelske Selskab til Gas=Oplysningens Jndførelse paa Fastlandet, Hr. Well. Elliot, ger i forrige Uge ankommen hertil Staden, og Gas=Oplysningens Anvendelse til Lysning i Hovedstadens Gader skal i denne Tid være under Deliberation. J London, Berlin, Stockholm, St. Petersborg og flere Hovedstæder er dens Jndførelse allerede i Gang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Antallet af Gadelygterne i Kjøbenhavn og Christianshavn, med Broer og Forstæder, beløber sig til 1937. Den aarlige Forbrug af Tran er circa 400 Tdr. og Lygteskatten for Aaret 1824. 10000 Rbd. Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Den berømte Orgelspiller Barthel fra Altenburg, der paa sin Konstreise igjennem Tyskland er ankommen hertil, agter i næste Maaned at lade sig høre offentlig i en af Hovedstadens Kirker. - Den italienske Sanger Quagligrini er ogsaa ankommen hertil og vil ligeledes give en Concert med det første.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Hovedstaden faaer nu baade et Læseselskab for tydsk juridisk Litteratur, og et nyt engelsk Læseselskab Til det første indbydes af Candidat T. Algreenssing; det andet skal efter Planen indeholde deels et Udvalg af engelske scientisiske og æsthetiske Journaler, og deels nye Skrifter, der tildrage sig almindelig Opmærksomhed, blandt hvilke Lord Byrons, Walter Scotts, Th. Moores &c.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Sørgespillet Svend Grathe, hvis Æmne er taget af Fædrelandets Historie, vedbliver at vinde fortjent bifald og at sees med Jnteresse. Nogle antage Seminarielærer, Boye, Andre Professor Jens Smith, Provst paa Falster, for Forfatteren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Forfatteren af Kors og Psalter har nu i Skilderiet, ladet indføre et Sendebrev til den danske Litteraturtidendes Redakteur Hr. Prof. P. C. Müller, der afgiver nyt Beviis paa, hvor ganske saaret Forfatter=Egenkjærlighed, forenet med zelotisk Jver, kan lade Videnskabsmanden tilsidesætte Urbanitetens Love. Storme indfinde sig af og til især henimod Natten, dog ikke saa voldsomme som Orkanen den 20de f. M.; Badehusene ved Langebroe ere ganske sammenstyrtede; og saavel Christiansborg Slot, som Holmens og Frelsers Kirker have lidt meget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Odense, den 28de December. Det vedbliver endnu stedse med det haarde Veir, hvorved Manges Juleglæder ere forstyrrede. Næsten hver Aften reiser sig en frygtelig Storm, som med korte Mellemrum vedholder langt ud paa Natten. Vandet nedstrømmer derhos saa overflødigt, at Engene langs med Aaen ligne Søer. Flere Skibe skulle være strandede paa Sjællands Kyst. J Søndags maatte Brevposten saavelsom Børten vende tilbage til Korsøer, og naaede først i Gaar over. Pakkeposten, der kom til Nyborg om Eftermiddagen, maatte flere Gange stryge paa Overfarten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Viborg. Den 6te December blev i Landsoverretten paadømt Sagen: Actor Møller, contra: Nyboe, Defensor for Johannes Andersen i Skive Arrest, der tiltales for 2den Gang begaaet Tyverie. - Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden bestemmes til 3 Aar. - Ved Salling Herreders Extraret er Tiltalte tilfunden at burde hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Rasphuus i 4 Aar, samt at udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Samme Dato Sagen: Actor Bastrup, contra: Møller, Defensor for Jørgen Christensen af Hytten, der tiltales for at have tilvendt sig en Deel af Søren Chr. Jørgensens efterladte Klæder, som Tiltalte givne af den Afdøde, for at have medvirket til Bortførelse af flere Boet tilhørende Effecter til Fordeel for Enken. - Dom: Tiltalte bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, samt udrede Actionens Omkostninger, alt i Overeensstemmelse med Herredstingsdommen. - Efter Dom, afsagt ved Nørre Herreds Extraret, skulle Tiltalte i Forening med de Øvrige, som med ham blive satte under Tiltale, in solidum udrede Actionens Omkostninger. Samme Dato Sagen: Actor Nyboe, contra: F. Lykke, Defensor for Jnger Marie Hansdatter af Schallerup, som tiltales for Barnefødsel i Dølgsmaal. - Dom: Tiltalte bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage, og udrede Actionens Omkostninger. - Ved Venneberg Herreds Extraret var Tiltalte frifunden, dog at hun burde udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Samme Dato Sagen: N. Lykke, befalet for Agent Meulengracht & Søn og Kjøbmand Schmidts Enke i Aarhuus, contra: Kammerraad Stockmann ibd. m. fl., angaaende en under Skiftebehandlingen i afg. Justitsraad Sturups Boe til en Deel Creditorer foretagen Udtælling, forinden Hans Majestæt Kongens Kasse er fyldestgjort for de af den Afdøde som Toldkasserer havte Oppebørseler, for hvilke Appellanterne ere Cautionister. - Dom: Denne Sag afvises. - Det sandtes ikke, at der under Skifteforhandlingen var afgivet noget Decret eller Decision for Udtællingerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Den 13de Decbr. Sagen: Møller, for Pastor Bruun i Saxild, contra: N. Lykke, befalet for Directionen for Aalborg Hospital, angaaende 500 Rbd. Sedler, Jndstævnte i Følge Obligation affordrer Appellanten, og et for denne Sum i Sidstnævntes Jndboe og Besætning effectueret Udlæg. - Dom Appellanten bør til Jndstævnte betale 350 Rbd. Sedler, samt udrede Salair og Processens Omkostninger efter Herredstingsdommen, og Mulct til Justitskassen 4 Rbd. Sølv. Den paaankede Udlægsforretning bør være ophævet, forsaavidt derved er givet Udlæg for mere, end 405 Rbd. 40 sk. S. og T. Processens Omkostninger ved Landsoverretten ophæves. - Ved Hads og Ring Herreders Ret er Pastor Bruun tildømt at betale 500 Rbd. Sedler til Forstanderen for Aalborg Hospital, samt Salair til den befalede Sagfører 10 Rbd. Sølv, tilligemed Rettens Gebyhr, Skriver Salair og det stemplede Papiir, som, naar Sagen ei havde været beneficeret, skulde have været erlagt, og hvorfor Citanten bør aflægge Rigtighed, forsaavidt disse Omkostninger efter lovlig Omgang, enten i det hele eller for en Deel, erholdes. Samme Dato Sagen: Møller, befalet for Muurmester Fisch, ved Gudumlunds Fabrik, contra: Porcellainsfabrikant Christen Ernst Pielcke, angaaende 137 Rbd. 8 s. S. og T., som Jndstævnte affordrer Appellanten. - Dom Appellanten bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves, dog at Jndstævnte til Appellaniens Sagfører ved Overretten betaler i Salair 10 Rbd. Sølv. - Ved Hornum Fleschum Herreders Ret var derimod Fisch tildømt at betale den paastævnte Sum og Sagens Omkostninger. Samme Dato Sagen: Otterstrøm, befalet for Procurator Jürgensen i Fredericia, contra: Directionen for Fredericia Fortigkasse, angaaende en ved Fredericia Stadstingsdom Procurator Jürgensen for en Sags Forhaling paalagt Mulct af 10 Rbd. Sølv til Stadens Fattigkasse. - Dom: Den Procurator Jürgensen idømte Mulct bør bortfalde. Samme Dato Sagen: Otterstrøm, befalet for Kludesamler, Erich Pedersen i Vreilev, contra: Toldvæsenet i Hjørring, angaaende nogle hos Appellanten ved hans Gjennemreise i Hjørring forefundne af Toldvæsenet anholdte Vare, for hvilke han ikke har kunne afgive befalet Rigtighed. - Dom Appellanten bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være, og i under en daglig Mulct af 1 Rbd. Sølv, udleveres de anholdte Vare. - Efter Dom, afsagt ved Hjørring Kjøbstæds Gjeste ret, skulde de hos Kludesamler E. Pedersen forefundne anholdte Vare være forbrudte til Anholderen, Secretair og Toldinspecteur Petersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Bekjendtgjørelser. En duelig Skræder, som maatte have Lyst til at nedsætte sig her, vil her og iblandt de mange i Omegnen boende Familier udenfor Bondestanden, stedse kunne finde Arbeide til at beskjæftige sig med Svend og Dreng, og Udkomme for sig og Familie, da Levestedet er let, Huusleie og Brændsel ei kostbar, og Trang til en saadan Professionist er en Følge af, at 2de forhen boesatte Skrædere i sidste Aar ere døde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Ved den sidste Pottemagers Afgang savner Byen nu og en saadan Fabrikant. Sæbye den 30te December 1824. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Sød Melk, skummet Melk og Fløde, faaes hos L. Bøggild. Frie Koekoppeindpodning Torsdagen den 6te Januarii om Eftermiddagen Kl. 2 hos Westergaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Beboelsesleilighed for en honet Familie til næstkommende Paaske Flyttetid i Aalborg anvises. L. Wang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Paa Algaden er en Stue til Gaden med Meubler og Sovekammer til Leie strax eller til næste Paaske Flyttetid, og Kost i Huset om forlanges. Flere kunne faae Middagspise i eller ude af Huset, efter Forlangende. Addresse-Contoiret anviser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
For Tilveiebringelsen af en Paafugl=Høne, som for nogle Dage siden er udgaaet af Svane-Apothekets Port, loves en god Douceur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Da jeg ved Auctionen i min Have, af Mangel paa oprigtige Lysthavere, knap kunde faae det Halve af hvad Frugttræer af lige Alder og Godhed koste hos Andre, vil jeg nu hele Vinteren og Foraaret sælge underhaanden, Æblerne for 3 Mk. til 3 Rbd., Pærerne for 2 Mk. til 2 Rbd., Kirsebærrene for 1 til 4 Rbd. Mine Træer have i 4 Aar været udplantede, de ere store og gode, og ingen Mand vil fortryde at kjøbe, men de betales ved Modtagelsen. Niels Jensen Jngstrup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Min Boutiqve med øvrige Leiligheder til Handelsdrift, ligesom det nu benyttes af Hr. Kjøbmand Kyllesbeck, kan faaes til Leie næste Michaeli Flyttetid og mueligt forinden, naar derom accorderes med Niels Chr. Rasch. Paa Reberbanen ved No. 93 er et godt og tet Huus med en liden Have, for en rolig og tarvelig Familie at faae til Leie. Til Leie Stedet No. 564 Ltr. A. i Kattevadsgaden, beqvemt indrettet og vel vedligeholdt, med dertil hørende Halvtag og godt Vand i Gaarden, samt en importabel Have. Solide Liebhabere ville om Leien accordere med Eieren Niels Lystrup. Auctioner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Efter Begjering af Prokurator Sparre i Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, opbydes til Salg ved trende Auctioner, der Anders Andersen Bach i Ulsted Bye, Kjer Herred, tilhørende Sted, af Hartkorn 5 Skpr., med tilliggende Eiendomme og Huusbygninger, 1ste Gang Tirsdagen den 18de Januar, 2den Gang Tirsdagen den 1ste Februar, og tredie Gang Tirsdagen den 15de Februar næstkommende Aar 1825, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, og de tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir i Nørresundbye, men sidste Auction i selve Stedet i Ulsted, efter de Conditioner, som paa Auctionsstæderne fremlægges. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning, og for Øvrigt i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye den 20de December 1824. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Tirsdagen den 11te Januarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Reqvisition af Commissionairerne Fabricius og Bergen, for Skibscapitain Anders Lundvaldaf Gothenborg, ved Kjøbmand Bergens Pakhuus i Skagen, foretaget offentlig Auction over den gode og heel aftagne Takkelage fra Brigskibet Charlotte Amalia, som Natten til den 21de November sidst paa Reisen fra St. Uebes til Hjemstedet Gothenborg strandede under Skagen, hvilken Takkelage bestaaer i: 2 Ankertouge. 1 Jernkjetting paa 38 Favne. 4 Skibsankere. 22 Stkr. forskjellige Seil. Vandter, Stage, staaende og løbende Redskab, samt li 2de Skibsbaade, Rundholter, Ræer og Stænger, med mere. Alt efter de paa Auctionsstædet bekjendtgjørende Conditioner, blandt hvilke er, at den Kjøber, som ikke betaler Contant, maa være forsynet med antageligt Creditio. Lysthavere indydes. Skagen den 27de December 1824. D. C. Lund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Efter Begjæring af Procurator Holm heri Byen, bliver Fredagen den 21de Januar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 afholdt offentlig Auction over Konge- og Kirke-Korntienden, samt Kirke=Qvægtienden af den af Hans Christensen Bande i Thisted paaboende Gaard, hvis Hartkorn er 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb., og bemeldte Dags Formiddag Kl. 11 over samme Tiender af Søren Christensens Gaard paa Thisted Mark, hvis Hartkorn er 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., saaledes som disse Tiender, ifølge Dom er den almindelige Enkekasse udlagde. Auctionen begynder hos Hans Christensen Bande; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 24de December 1824. Jansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-05
Tirsdagen den 11te Januarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i den Kjøbmand og Kirkeværge Jørgen Jensen Nørgaards Opbudsboe tilhørende Gaard No. 466 paa Nyetorv, afholdt offentlig Auction over bemeldte Boes Løsøre og Effecter, bestaaende af forskjellige Borde, Stole, Chatoller, Skabe, endeel Porcellain og Steentøi, Kobber- og Jern Kasseroller, samt endeel gode Sengeklæder m. m. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg den 24de December 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-06
Udlandet. Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-06
Den 22de December aabnedes i Louvre Kamrenes første Møde under denne Konge med de sædvanlige Høitideligheder. Kongens Jndtrædelse i Salen hilsedes med et tusindfoldt Bravo og leve Kongen!" Derpaa holdt Kongen sin Tale, hvori han først erindrer om hans og Nationens Tab ved hans Broders, den elskede Konges Død, og lover dernæst, at den Tillid, Man ved hans egen Thronbestigelse viste ham, ikke skal blive skuffet, da han, stærk ved Kjerlighed til hans Folk, haaber med Guds Hielp at besidde Mod og Fasthed nok til at opfylde de Pligter, som Kongeværdigheden paalægger ham." Efterat have forsikkret om, at de fremmede Magters Sindelag mod Frankerig er bleven uforandret, lover han ikke at vilde forsømme noget for at vedligeholde den Fred, der er en følge af denne Magternes Overeensstemmelse; hvorfor han og har samtykt i at forlænge en Deel af de Troppers Ophold i Spanien, som hans Søn efter et Feldttog, hvilket han som Franskmand og Fader tør kalde rosværdigt, har ladet blive der tilbage. Hvad hans kongl. Broder har forbereedt, lover han, da der uden nye Paalæg gives Midler dertil, at ville udføre, nemlig at erstatte de ved Revolutionen lidte Tab. Endelig bebuder han, at det første Møde skal sluttes med hans høitidelige Kronning. - Angaaende Kronningen meldes der, at Hovedstaden kun vil komme til at undvære Kongen i 3 Dage; at han nemlig vil gjøre Reisen til Rheims i een Dag og tilbringe Natten i Erkebispens Pallads. Den følgende Dag skal Høitideligheden finde Sted, og Kongen vil da endnu samme Dag gaae til Compiegne hvorpaa Hoffet den 3die Dag vil indtræffe til Paris, og Festlighederne der strax tage sin Begyndelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-06
Spanien. Prinds Maximilian af Sachsen er tiltraadt det moderate Partie, hvorved dette synes at have faaet stærk Overvægt Prindsen har hyppige Conferenzer med Kongen og skjøndt Man ikke veed sikkert, hvad der foregaaer, saa slutter Mandog af det, Man seer, til en Forandring i det exalteerte System, der nu i halvandet Aar har gjort saamegen Ulykke paa Halvøen. Saaledes hedder det nu igjen, at Jnqvisitionen ikke bliver indført paa Grund af de fremmede Magters Forestilling, skjøndt Decretet allerede havde faaet Kongens Underskrivt, og Pater Velezer, som det hedder, at den Aarsag nylig reist til Toledo. De arresterede Statsraadsmedlemmer behandles nu meget mildere, og Granderne, der ere iblandt dem, have kun Arrest uden Tvangs opsyn. Som Grund til denne Mildhed anføres, at de Millioner, som de anklagedes for at have bortødslet, vare indbefattede med i den constitutionelle Jndenlandsministers Budget. Det Decret, der befalede at udlevere til de Geistlige alle under Constitutionen udkomne Skrifter og Kobbere, er ophævet. Man har endelig ogsaa indrømmet de Fordringer, som Navarra saa længe ved sine Deputerede har gjort, at nemlig Politiet bliver afskaffet, Provindsialstænderne forsamleshvert andet Aar, og at der kommer et Universitet til Pamplona. - Man fortæller og, at, da Prinds Marimilian ved hans Reise gjennem Valladolid erfarede, at en Constitutionel Dagen efter skulde hænges, bevirkede han først, at Henrettelsen blev opsat, og har siden bedet Kongen om Naade for ham og erholdt den.