JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-09
Auctions=Directeuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-09
Enhver som matte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Snedker Niels Hansen og ligeledes afdøde Enke Katrine Elisabet Hansen heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevisliggøre deres Fordringer. Middelfart Kiöbstads Skifteret den 3 Mai 1842.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Baag Herreds Ret Fredagen den 6 Mai førstkommende og snarest muligt vil blive læst ved den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afg. Selveiergaardmand Hans Jensen og tidligere afdøde Hustrue Johanne Christophersdatter afFlemløse, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere bemeldte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Baag Herreds Skifteret den 30 April 1812. Buchwald. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
71 Aargang. a Skifte Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad. Trykkes og udgives i Odense 10 Mai 1842. Tirsdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Jndhold. Politisk Oversigt: Norge. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Politisk Oversigt. Norge. Storthinget har, i Anledning af Kongens Forslag angaaende Oplysningsvæsenets Understøttelsesfonds Udgifter og Jndtægter for Budgetterminen fra 1 Juli 1842 til 1 Juli 1845, ikke bevilget de til Bergens Vexelunderviisnings" Skole opførte 150 Spd. og ligeledes afslaaet de til den indbyrdes Underviisning i Christiania opførte 200 Spd. (Methoden synes saaledes ikke synderligt at behage dertillands). Et andet ret interessant Punkt med Hensyn til dette Understøttelsesfond er at den for Professorinde H. C. Lund opførste Pension bestemmes til 100 Spd., saaledes, at heraf afgaae 12 Spd. eftersom ethvert af hendes yngste Børn fylder det 18de Aar eller ved Døden afgaaer og saaledes, at Pensionen ganske ophører, naar hendes yngste Barn har fyldt sit 18de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Den nye Criminallov drøftes for Øieblikket i Storthinget. J Anledning af Udkastets andet Capitel. som Straffen kom Afskaffelsen af Livsstraf under Discussion. Adskillige Talere forsvarede denne Straffearts Vedvaren, og efterat det tillige var blevet bemærket, at en Beslutning, hvorved Livsstraffe afskaffedes, rimeligviis vilde bevirke Nægtelse af Sanction, hvoraf det vilde blive en Følge, at Man maatte beholde de ældre Love, som fastsætte Livsstraf i mange flere Tilfælde, end Lovndkastet, blev Forslaget om denne Strafs Afskaffelse forkastet med stor Majoritet. Lovudkastets almindelige Regler om Straffefangers Behandling foranledigede en Debat om, hvad der kan henregnes til "Fangernes Fornødenheder, Resultatet blev en Beslutning om at "berusende Drik skal være Fangerne forbuden, med mindre den af Lægen foreskrives, hvilken diætetiske Forholdsregel vel af nogle Talere blev anseet upassende i en Lov, men denne Udsættelse mødtes ved den Erindring, at der iblandt Fæstningscommandanterne har været ulige Meninger om, hvorvidt spiritusse Drikke kunde være fornødne for Fangerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
J Anledning af Udkastets Regel: "Fanger maae ei til Underholdning eller iøvrigt forskaffe sig eller modtage Andet, end hvad de af Straffeindretningen erholde, fornyedes Debatterne, der i det forrige Storthing fandt Sted angaaende Straffefangers Erhvervelse af Penge eller Gods i Straffetiden. Efter Fleres bemærkning om, at den nævnte Paragraph henhørte til Reglementet for Fængselsvæsenet, blev det besluttet at udslette den af Loven. Derimod tilføiedes den nye Regel, at Fanger i de Straffeanstalter, som ere indrettede i Fæstningerne, skulle i Almindelighed belægges med Jern. Et Forslag om, at Straffefangers Rømningsforsøg skulde være fri for Straf, fik kun to Stemmer for sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Justitsraad Birkedommer Frederichsen havde, som tidligere meddeelt, indstillet til Cancelliet om det, i Anledning af en i No 68 af Kjøbenhavnsposten indført anonym Annonce om Eiendomsusikkerheden i Frederiksberg og Hvidovre Sogne og med specielt Hensyn til de Forhandlinger, som denne Annonce har fremkaldt i Sogneforstanderskabet for bemeldte Sogne og som ved Trykken ere offentliggjorte maatte bestemme om en anden Mand end han maatte admitteres til at undersøge, om den paaklagede Eiendoms usikkerhed i Sognene finder Sted, – samt om det vilde tilstaae ham fri Proces til at tiltale bemeldte Forstander skab, som og Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, eller Forfatteren af hiin Annonce i bemeldte Blad. – Cancelliet har nu resolveret i denne Anledning, at Man aldeles ingen Anledning finder til for det Offentliges Vedkommende at træffe Foranstaltninger til nogen Undersøgelse i den omhandlede Henseende, og at Man endnu mindre har fundet Grund til at paalægge Justitsraad Frederichsen, at sagsøge Vedkommende for de fremførte beskyldninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Videnskabelighed. Det kongelige nordiske Oldskriftselskab holdt sit Fjerdingaarsmøde den 28 April. Oldsag-Committeen foreviste nogle af de mærkeligste af de i det forløbne Qvartal indkomne Oldsager, og Justitsraad Thomsen foredrog bemærkninger over dem. Selskabets Præsident, Hs. K. H. Kronprindsen, havde ladet under eget Tilsyn adskillige Gravhøie paa Steengaardens Marker ved Buddinge i Sjælland udgrave. J flere der beliggende større Gravhøie stødte Man kun paa Steenkister, der tidligere havde været aabnede, og hvori saaledes Jntet var at finde. Paa samme Mark bemærkedes imidlertid en ubetydelig Høining, der havde Udseende af at kunne være den sidste Levning af en udjevnet og derefter bortpløiet Gravhøi. Ledet af flere Erfaringer lod Hs. K. Høihed grave i denne Høining, og under nogle Stene fandtes Spor til Bronce, der vel var meget fortæret, men da Undersøgelsen foretoges med største Omhyggelighed, erholdt Man deels tydelige Fragmenter, deels fuldstændige Stykker, som viste, hvilke Gienstande her vare nedlagte, nemlig: to Bronce-Spiralarmbaand, et Hovedsmykke i Diadem=Form, en stor Bronce=Kam med Spiral zirater af gjennembrudt Arbeide samt en med Spiralzirater prydet Skjoldplade, og, anbragte uden om denne paa Skjoldet, en Kreds af mindre, lignende de saakaldte Tutuli, af hvilke flere vare ufortærede. Det bemærkedes ved dette Fund, hvad Man ikke forhen har lagt Mærke til, at disse Plader, hvori aldrig findes Nitter, vare fæstede til Træet med Læderremme, og var endnu i een af dem en saadan bevaret. Til at bestemme Oldsagers Tidsalder bidrager ikke lidet Kundskab om hvad der findes samlet. Det er derfor magtpaaliggende, at der ved saadanne Fund, ligesom ved dette var Tilfældet, anvendes Omhyggelighed og Opmærksomhed, endogsaa paa hvad der er fortæret og kun findes i Fragmenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Hs. Maj. Kongen har under 1 ds. bevilget, at et af de kongelige Dampskibe maa overføre de danske Naturforskere, som ville besøge det forestaaende videnskabelige Møde i Stokholm i næstkommende Julii Maaned, baade til og fra bemeldte Sted. Naturforskernes Selskabs danske Committee opfordrer derfor alle de Medlemmer, der ville benytte denne kongelige Naade, til at lade sig tegne hos Prof Eschricht inden denne Maaneds Udgang. Denne Overførsel paa et kongeligt Dampskib er ikke alene et Gode, fordi den i en meget betydelig Grad letter Reiseomkostninger for de Videnskabsmænd, der deeltage i Mødet, men den medfører tillige den store Fordeel, at Man kan medbringe Naturgjenstande, Præparater og Jnstrumenter, som Man ønsker at fremvise. Blandt de Videnskabsmænd fra Kjøbenhavn, der agte at overvære det stokholmske Møde, nævnes, af Naturforskere, ConfeNerentsraad Brsted samt Professorerne Schouw og Forchhammer, af Læger: Etatsraad Bang, Prof. Eschricht, og Regimentschirurg, Prof. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
J Hr. Tuteins i Prof. Schouws"Dansk Ugeskrift indførte Afhandling, betitlet: "Om de konstitutionelle Bestræbelsers Værd og Betydning, erklærer Forf. sig, i sin Plan for Kongeriget, ubetinget for et Tokammersystem, dog saaledes at det første ingenlunde skal være et Adelskammer, da Danmark ikke har noget egentligt Adelsaristokrati, men en Repræsentation for det conservative Element, medens i Modsætning hertil det reformerende Element vil finde sine Repræsentanter i det andet Kammer, da disse tvende Elementer ere væsentlige for enhver Stats stadige og uforstyrrede Udvikling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Den ved denne gieldende Valglov begrundede Valgret skulde i alt Væsentligt lægges til Grund for det andet eller de Deputeredes Kammer, kun at Kongens Ret til at udnævne Deputerede faldt bort, som stridende mod Begrebet af en Folkerepræsentation. Derimod skulde den conservative Tilsætning, som hidrører fra de større Grundeieres saa meget udvidede Valgret, vedblive som et mæglende Princip mellem begge Kamrene. Uagtet saa mange og vægtfulde Stemmer have hævet sig for Udvidelse af Valgbarheden, ja endog for Ophævelse af alle andre Valgqvalificationer end de personlige, mener Forf. dog, at det ogsaa i denne Henseende helst bør blive ved den nu bestaaende Valglov, kun at Valgbarheden udvides til de bøiere og uafhængige Embedsstillinger, men som da maatte give Adgang til at vælges i alle Valgklasser. Ved Forening, af de tvende danske Stænderforsamlinger vilde det andet Kammer saaledes komme til at bestaae af noget over Hundrede Medlemmer. Det første Kammer skulde bestaae af omtrent 50 Medlemmer, hvoraf Besidderne af Grevskaber, Baronier og Stamhuse valgte af deres egen Midte 15, Kongen umiddelbar 10, hvorved Valgbarheden ikke som nu skulde være bunden til Grundeiendom, Høiesteret 2, Overretten i Kjøbenhavn 2, Overretten i Viborg 1, Universitetet 1, Kjøbenhavns Magistrat 1 og det andet Kammer 15 Medlemmer, hvorved ligeledes Grundeiendom ikke var nødvendig betingelse, og hvilke skulde danne det reformatoriske Element i første Kammer og et mæglende Princip mellem begge. Valgene for dette Kammer skulde gjelde for 12 Aar, og 40 Aars Alder være en Betingelse for Valabarheden. Endelig skulde de kongelige Prindser være Medlemmer af dette Kammer og Ministrene have Sæde, men ikke Stemme deri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Blandinger. "Figaron vil vide, at Dandserinden Jfr. Grahn nu er næsten fuldkommen helbredet. J "Fædrelandet bemærkes, at det nu snart er fem Aar siden, at der udfærdigedes et allerhøieste Commissorium til Hs. H. Biskop Mynster og samtlige Medlemmer af det theologiske Facultet, om at udarbeide en ny Oversættelse af det Gamle Testamente, uden at Mandog til Datum har seet endog blot det allerringeste Spor til at dette Arbeide er i Værk. Der var nemlig i 1837. eller for indkommet Forslag fra biskoppen over Fyens Stift, Dr. theol. & philos. Faber, som androg paa, at der maatte foretages en Revision af den danske Oversættelse af det Gamle Testamente. J denne Anledning havde Biskop Faber bemærket, at det Gamle Testamente i høieste Grad trænger til med Flid at eftersees og rettes, da mange Steder, især i de prophetiske Bøger, ere i Oversættelsen aldeles uforstaaelige, endvidere at "Oversættelsen paa mange Steder er uforstaaelig, og derfor lettelig, ja næsten nødvendig, misforstaaes. Samtidigt hermed havde det theologiske Facultet indgivet til Universitetsdirectionen et Andragende, hvori det, ligeledes i Erkjendelse af Trangen til en bedre Oversættelse af det Gamle Testamente, tilbød at foranstalte en ny og forbedret, og derhos anmodede Directionen om at medvirke til, at en revideret Udgave af den kirkelige Oversættelse blev iværksat. Universitetsdirectionen maatte ligeledes ansee det meget ønskeligt, at der foranstaltedes en ny revideret Oversættelse af det Gamle Testamente, i Stedet for den nu 200 Aar gamle Oversættelse. J alt dette var nu Facultet, Universitetsdirection, Cancelli og Biskopperne over Fyens og Sjællands Stifter enige, hvorfor der ogsaa den 13 Septbr. 1837 udfærdigedes det ovennævnte Commisforium. Men dermed synes Sagen ogsaa at være endt, thi efter den Tid har Man ikke hørt mere til den anordnede Commissions Arbeide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
H. C. Andersen fortæller i sin nylig udgivne En Digters Bazar, at han i Piræus traf en fyensk Bondekarl, der i Aaret 1834 var fulgt med Consul Falde dertil og giftet sig der, da hans Herskab reiste, blev han tilbage. Han kunde nu ikke tale Dansk, heller ikke Tydsk eller Græsk, men alle tre Sprog gik mellem hinanden, blandet med italienske Ord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Odense. Fyens Stifts literaire Selskab har til Hensigt, hvis Omstændighederne tillade det, at begynde Udgivelsen af et Tidsskrift, som skal udgaae hvert Fjerdingaar og optage: 1) Afhandlinger saavel af Selskabets egne Medlemmer som af andre Forfattere, naar kun Arbeidernes Jndhold og Form godtgjøre, at de ere fremgaaede af en videnskabelig Erkjendelse, og de ikke behandle saa specielle Æmmer, at ikkun enkelte Mænd af Faget kunne antages at ville interessere sig for dem. 2) Dernæst skal Tidsskriftet give korte Anmeldelser af de i Danmark, især i Provindserne udkommende Skrifter; endvidere 3) literaire Blandinger og Meddelelser; endelig 4) vil det ogsaa indeholde stadige Efterretninger og Selskabets Virksomhed, Status og Medlemmer. Paa dette Tidsskrift, der vil udkomme i Tryk og Format som Historisk Tidsskrift og udgjøre 25 Ark om Aaret, hvert Fjerdingaar med et Hefte af 67 Arks Størrelse, til en Priis af 2 Rbd. aarlig, eller 3 Mk. pr. Hefte, modtages Subskription i samtlige Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne, saavelsom i Norge og Sverrig. Til ansvarhavende Redactør for dette Tidsskrift vil et af Selskabets Medlemmer i næste Møde blive at udvælge. Blandt flere Medlemmer, til hvilke Man har henvendt sig, have følgende erklæret sig villige til at modtage Valget: Dhrr. Adjunct Koefoed Hansen, Cand. theol. L. Helweg, Justitsraad Jacobsen, Dr. phil. Paludan=Müller og Redactør Thomsen. -At dette videnskabelige Foretagende vistnok vil møde et ualmindeligt bifald, derfor borger Navnet af hvilkensomhelst af de nævnte præsumtive Redactører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Om det Flensborger Dampskibs Uheld, see blandt Avertissementerne!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Angaaende Hamborgs Brand hedder det nu i Privatbreve, at der den 7de var afbrændt en saa stor Deel som hele Altona. Flere Kirker og Raadhuset vare sprængte i Luften; over 1000 Huse skulle allerede dengang være afbrændte – og endnu bestandig rasede Jlden. Andre Skrivelser melde, at den halve Stad var afbrændt, og at Senatet i Hamborg havde overgivet den danske Overpræsident i Altona, Grev Blücher-Altona, Kommanden i Staden, for at opretholde Ordenen. Fremdeles skulle selve Kanalerne have staaet i lys Lue, idet de fra Pakhusene udkastede brændbare Varer, Olie, Talg, Tjære, Sprit o. s. v. dannede et Jldhav over Vandfladen. Bolværkerne brændte tilligemed de Pæle, ud paa hvilke Pakhusene vare byggede, saa at disse Pakhuse styrtede ned i Vandet. Reisende, der fra Landsiden ankom til Altona, for at gaae over Hamborg, bleve i Altona udviste af deres Boliger, saasom disse skulde indtages af brandlidte Hamborgere. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Endnu i Løverdags Aftes Kl. 7 rasede Jlden; Petri Kirke. 1450 Huse vare afbrændte - existerede ikke meere og Man frygtede for Jacobi Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
I Kjøbenhavn var Posthuset i Søndags ligesom beleiret ved Postens Ankomst, som Man kunde vente det, er Bygningsmaterialet i Hovedstaden steget betydeligt og Man befrygtede mange Fallitter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede: den 9 Mai, N. Christiansen af Kjøbenhavn, fra Svendborg, Jagten de 3 Brødre med Trælast og Flytteg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Udgaaede: den 2 Mai, C. F. Nielsen af Odense, til Lybek, Jagten Lykkens Prøve med Ballast; S. Toriesen af og til Tvedestrand, Sluppen de 3 Rbedere med et Partie Korn; J.C. Anderschou af Odense, til Kjøbenhavn, Jagten St. Poul med Stykgods og Klude: den 9de, H. Rode af Odense, til Altona, Jagten de 4 Sødskende med Kalveskind og Muursteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Reisende over Storebelt, fra 2 til 9 Mai. Fra Fyen til Sielland: Forvalter Petersen; Hr. VoigteBaron Bille Brahe, Mad. Westergaard med Søn, Mademoit. Glückstadt; Mad. Larsen; Jfr. Teif; Cand. phil. Langberg; Hr. Petersen; Landsoverretsassessor Schønheyder med Frue, 4 Børn og Pige; Jfr. Suhr. Foersom og Birch, Frue Muus; Frue Bentzen; Forpagter Borga med Kone, Barn, Pige og Karl, Jfr. Jespersen og Bloch. Fra Sielland til Fyen, Kjøbmd. Schlutter: Jfr. Friis, Cancellieraad Andersen: Frue Paulsen med 2 Børn; Mad. Larsen; Kiberreinde Wind med Jfr. og Pige; Cand. pharm. Funch: Hr. Voigt; Mad. Thornøe med Datter; Kammerraad Trolle med Frue og Pige, Pastor Berg; Avlsforv. Jacobsen; Handelsfuldm. Bekkewold: Hr. Steenberg: Jfr. Schwartz; Cand. pharm. Randrup; Frøken Leth; Jfr. Bendixsen; Mad. Unna og Bagger; Frøkenerne H., C. og C. Ramshart; Handelsbetjent Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
AVERTISSEMENTS. At vores yngste Datter, Anthonie Magdalene Thor kilde, 3 Maaneder gammel, er os den 6 Mai ved Døden berøvet, bekjendtgjøres herved sørgeligst. Odense den 8 Mai 1842. W. Schjellerup, H. A. Schjellerup, fød Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
At det af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst approberede Stats=Budget for 1842 er henlagt til Eftersyn paa Raadstuen i 14 Dage fra Løverdagen den 14 d. M. at regne, bekjendtgjøres herved. Det Kongelige privilegerede borgerlige Skyttelaug i Odense afholder sin aarlige Skiveskydning Tirsdagen den 24 Mai d. A., paa sædvanligt Sted. Byens Embedsmænd og Borgere indbydes til Deeltagelse i denne Folkefest. De Deeltagende ville behageligen møde paa Odense Torv om Morgenen Kl. 7, for derfra at udmarschere til Skyde pladsen. Bestyrelsen. Odense den 10 Mai 1842.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Med kongelig allernaadigst Tilladelse vil Undertegnede med Selskab have den Ære Torsdagen den 12 Mai at give en stor Ascension=Stigning paa tvende ved Siden af hinanden spændte Liner, der udføres, saavel med som uden Balanceerstang, af Hr. Wedin og Jfr. Magito, samt flere gymnastiske Øvelser. Det Nærmere vil blive F. W. Hoffmann. bekjendtgjort ved Plakater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
De af Byens Jndvaanere, der ønske Køer græssede paa Byens Marker i indeværende Sommer, ville anmelde saadant for Kæmnerkasserer Haugsted inden 14 Dage fra Dato. Mark-Committeen. Odense den 3 Mai 1842.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Til Efterretning for dem, der i denne Sommer attraae at holde nogensomhelst Beværtning eller Udskjenken i Fruens Bøge, bekjendtgjøres herved, at da det i de foregaaende Aar har viist sig, at den foreløbige Meddelelse af Politiets Tilladelse til Udsalg har foranlediget de Fleste til at indfinde sig, uden at have erhvervet Grund-Eierens Tilladelse; saa bliver for indeværende Sommer ingen Tilladelse til Udsalg meddeelt af Politiet, førend Grund Eierens Tilladelse til Vedkommendes Ophold i Skoven forevises her paa Contoiret; hvorhos det indskjærpes, at Enhver, der i Skoven sælger Forfriskninger uden Politiets Tilladelse, vil blive draget til Ansvar efter Anordningerne. Odense Herredscontoir den 10 Mai 1842. F. Knudsen. Til et Møde, som agtes afholdt Torsdagen den 19 Mai, Eftermiddag Kl. 3, i Jndslev Kroe, i Foreningen for Præmiepløining i Wends Herred, indbydes herved Foreningens samtlige Medlemmer. Gielsted og Søndergaarde den 28 April 1842. Selmer. M. G. Krag. Kjød af en udmærket feed 4 Aars Stud og Han af en feed Koe er at bekomme Pintse Løverdag paa Torvet hos Mathias Wiingaard. Vi see os nødsagede til at anmelde for Publicum at vort Dampskib -Dronning Caroline Amalie, Capit. P. Jordt, i en kort Tid maa standse sine regelmæssige Farter, da Maskineriet, ved Springning af nogle af sammes Deele (Patentbøilen), er sat ud af Virksomhed; dog vil sammes Reparation være udført i nogle Dage. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
for det Flensborger DampskibsfartsCompagnie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Dampskibet Loven, forsynet med nye Kjedler, ført af Capitain Kjerumgaard, vil afgaae den 17 Mai fra Kiel Tirsdag Morgen Kl. 6 til Snoghøi, anløbende Sønderborg Kl. 10 ½, Hardeshøi Kl. 11 1/2, Aarøsund Kl. 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
fra Snoghøi Onsdag Morgen Kl. 6 til Kiel, anløbende Aarssund Kl. 7 1/2, Hardeshøi Kl. 10, Sønderborg Kl. 11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Fra Kiel Fredag Morgen Kl. 6 til Corsøer, anløbende Svendborg Kl. 12, Hou Kl. 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Fra Corsøer Løverdag Morgen Kl. 10 til Kiel, anløbende Hou Kl. 12. Svendborg Kl. 2. Med Løvens Ankomst og Afgang staae billige Befordringer til og fra Corsøer i Forbindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Priserne fra forrige Aar ere nedsatte. Svendborg d. 9 Mai 1842. M. A. Lacoppidan. Til Aarhuus, afgaaer Skipper Jens Hansen og 6 a 8 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man henvender sig til Mægler J. W. Maar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Jdet jeg herved giver mig den Ære at underrette et æret inden- og udenbyes Publicum, at jeg har etableret mig hersom Bogbinder og Paparbeider, anbefalende mig med alt hertil henhørende, tillader jeg mig i Særdeleshed at recommendere mig med solid Bureau-Arbeide, udført efter den engelske Methode. Fremdeles vil jeg være forsynet med et smagfuldt Assortiment af elegante Paparbeider samt pressede Læderarbeider, ligesom jeg stedse er forsynet med alle Slags Skolebøger, samt Protokoller, Skrive- og Annotationsbøger i forskjellige Størrelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Da jeg, ved i 6 Aar at have arbeidet i flere af Tydsklands Hovedstæder, muligst har perfectioneret mig i mit Fag, tør jeg forsikkre Enhver, der vil forunde mig sit Arbeide, at det ved Soliditet og Elegance vil svare til Tidens Fordringer, ligesom reel Behandling og hurtig Expedition stedse skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Svendborg den 9 Mai 1812. Peter Brandt, Bogbinder og Pavarbeider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
At min Bopæl er paa Vestergade No. 30, 1ste Sal hos Dhrr. Kjøbmænd Bünger & Petersen, hvor endeel færdige Arbeider haves til Udsalg, saavel Meubel som Bygnings Sirater, tilkjendegives herved P. Strigler, Billedhugger og Billedskjærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Mode-Udsalg. Moderne Sommerhatte, Kapper, Kraver samt Blomster faaes Alt til de billigne Priser hos A. Meiniche.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Undertegnede tager sig herved den Frihed at anbefale sig med endeel smukke Tapetpapirer og Arbeidets Udførelse. Nyborg den 7 Mai 1812. T. W. J. Larsen, Malermester. Øl, forskjellige Sorter omtappet paa Flasker fra Hr. Brygger, Krügers Bryggerie, bekommes som forhen hos A. Bonnesen, paa Klingenberg No. 650.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 1 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Petersen i Odense, W. B. Koppel i Nyborg, J. P. Tiedemand i Rudkjøbing, A. W. Andrup i Lemvig. Th. Classon i Faaborg, M. J. Brandt i Assens, J. K. Behrendt i Middelfart, D. J. Wagner i Bogense, C. F. Müller i Colding, Broesbølls Enke & Co. i Fredericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-10
Rosenborg Sundhedsbrønde i Kjøbenhavn ville staae aabne til Afbenyttelse paa Stedet fra 1 Juni indtil 31 August.