Berlingske Tidende, 1785-06-27
J samme Aar lod Hr. Kammerherren anlegge et Teglverk, og, efter Jndkjøb af adskillige Kreature og Redskaber, rødde Rødder og Steene af Marken og pløie beqvemme, men hidtil ubrugte, Steder. Med Markernes Jndhegning ved Diger og dobbelte Grøfter, paa begge Sider beplantede, blev gjort Begyndelse, og de side Enge end videre igjennemskaarne med 33800 Alen Grøfter, 2 Alen brede, hvilke alle falde i de større Grøfter. Blant alle disse Foretagender, endeel at forbigaae, gik Hr. Kammerherrens Øjemeed immer derpaa ud, at faae Fælledskabet ophævet paa hans hele Gods. Til den Ende lod han hans Gaards og Godses Eiendomme ved en Kongel. Land Jnspecteur opmaale, som ved Slutningen af dette Aars Sommer overleverte ham Korterne derover. Med hans Naboer havde han allerede forhen faaet det meste Fælledskab hæved, deels ved Kjøb, deels ved Salg; men at faae samme ophævet i Guddum og Lillevorde Sogne, erfarede han nu af Korterne ville have sine store Vanskeligheder, siden omtrent 30 Gaarde maatte udflyttes, om Lodderne ikke skulde blive 5 a 6 Gange saa lange som brede og uovervindelig kostbar at indhegne, foruden at til 20 af disse Gaarde intet Vand var at vente førend i en Dybde af 40 til 50 Alen. Beliggenheden af 3 af Byerne var saaledes, at de kunde ansees at ligge i Omkredsen af en Sirkel, i hvis Middelpunkt Markerne, som alle laae til een Side, stødte sammen. J og omkring denne Middelpunkt maatte Udflytterne sættes, paa det at de i Byerne tilbageblivende Lodder kunde naae en passen de Bredde. For nu at undgaae alle disse efter Anseende uovervindelige Vanskeligheder, hvormed Beliggenheden for bandt disse Byers Udskiftning, valgte Hr. Kammerherren, et Middel, som i alle Henseender bedre og hastigere ville befordre Øjemerket, og paa sin Maade tillige være gavnlig for hans Bønder. Han besluttede nemlig, da han selv var Eier af Konge- og Kirketienden, og Sognepræsten erklærede sig villig til at overlade ham den ham pro officio tillagte Tiende mod aarlig Vederlag i Korn, paa nærmere Kongelig allernaadigste Tilladelse at give sine Bønder i bemeldte tvende Sogner Tiende=Frihed imod Vederlag i Jord, som efter foregaaende Beregning blev anseet at være de to femtende Dele af disse Sogners Jorder for alle 3 Tiender, hvilken med Bønderne paa Godset trufne Indretning siden af Hs. Majestæt allernaadigst er approberet. Disse to femtende Dele af Bøndernes Jorder, tilligemed 16 Tdr. Hartkorn, som han havde liggende i Fællig med de øvrige Beboere af: øde Gaarde, og endelig de Jorder, som tilhørte de 5 i Gud dum Bye fæsteledig værende Gaarde, hvilket i alt udgjorde 1/2 Deel af Byernes samtlige Jorder, tog Hr. Kammerherren, ved Udskiftningen i de sletteste, magere og langtbortliggende Jorder, der hvor Byernes Jorder stødte sammen, saa at Beboerne beholdt deres 3/4 i de nærmest liggende og gode Jorder. Herved blev Udskiftningen, naar tillige 18 Gaarde bleve udflyttede, muelig, og Lodderne kunde saae en forholdsmæssig Længde og Brede. Dog denne Tiende=Sag er Selskabets Formaal uvedkommende. Mere Deel tager det i Hr. Kammerherrens øvrige Anstalter i paafølgende Aar 1778. (Fortsættelsen følger). Den 21de, 22de, 23de og 24de Junii indkom: Capit. H. J. Møller af Kiøbenhavn fra St. Croix i Vestindien med Sukker og Rom; Capit. Will Garden af Røde=Jsland; Nord=Amerika fra Neuport med Riis; Capitainerne R. W. Walmsley og J. Cram fra Engelland med Steenkul; og Skude fra Finland med Tømmer, Bræder, Lægter og Trækar; og udgik Capit. B. N. Ambrosius og J. Hansen til Jsland, samt P. J. Giese og C. N. Castrup til Finmarken, alle fire med Cargaison og Provisioner for den Kongelige Jslandske Handel. Den 23de hujus gik Cadet Fregatten, det store Belt, som commanderes af Capitain Kierulf, under Seil til Nordsøen.