Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-07-03
3 Juli Nogle Poster til Anviisning og Underretning angaaende Tobaks=Plantningen; bekiendtgjorde efter det Kongel. General=Land=Oeconomie= og Commerce Collegii Foranstaltning. (Slutningen; see Nr. 26.) 15. Sidst i Julii Maaned og først i Augusti høstes Erd gods eller de 3 Blade, som kommer næst efter Sandgods. Med disse Blade omgaaes i alle Maader ligesom med de forrige Blade. 16. Bestgodsets Høst begynder midt i Augusti Maaned og bør ey henstaae eller vedvare længere end til først i September Maaned, efter hvilken Tiid Planterne snarere aftager end forbedres. Tobakken hastes efter hvert som Bladene i denne Mellemtid befindes modne, det er, bruunguule, marmorerede og plettede med sorte Prikker, og Omgangs Maaden med disse Blades Indhøstning og Behandling er i Holland i Almindelighed den samme, som om Sand= og Erdgods=Bladene allerede findes beskreven. Men paa nogle Steder, saavelsom paa de Kiøbenhavnske Plantager, naar man vil have Høsten fra Haanden, og tillige have gode tørre Huuse, har man ellers med Nytte brugt følgende Maade til Bestgodsets Høst, nemlig: man har afskaaret heele Planten ved det Sted paa Stammen, hvor Erdgods=Bladene ere afbrækkede og afhøstede, dog at Gidsken først vel eftersees og aftages. De afskaarne Planter legges paa Stedet, hvor de ere voxne, saaledes, at Bladene ikke kommer til at hvile paa den afskaarne Stub men paa Jorden, hvor de ligge 1 a 2 Dage indtil Bladene, ere viisnede og bøyelige. J Regnveyr, hvoraf Bladene blive tynde og miste deres Kraft og Styrke, maae Afskiæringen ikke skee, men i det mindste 3 Dage efter Regnen og i klart Veyr. De afskaarne Planter med deres viisnede Blade bæres ind i Tørrehuuset og lægges sammen i smaae Dynger en Nat over, for at sveede og faae lidt Varme, hvorefter Planterne, hver for sig, blive paa Lægter og Stænger i Tørrehuset ophængt efter Stammen med en Lykke af Seigl garn. Efter en Pind eller et Som øverst paa Stangen eller Lægten kan begge Sider behænges med Planter 5 Tommer, fra hverandre, at Luften kan trække imellem (2) 17. Naar de klyvede og først ophængte Sand= og Erd gods=Blade med deres Stilke, i sær Stilkens tykke Ende, ere vel tørre, saa at der ingen Saft findes ved Klemmen og Bøyning, skal de nedtages, dog ikke, naar Bladene ere alt (a) Naar man til Bestgodset vil bruge Luft=Tørringen, og man paa den ommeldte Maade har lagttaget Høstetiden, og afskaaret Stammen, saa holdes det ikke raadeligt, enten at lægge disse afskaarne Planter paa Marken imellem Raderne, eller i Tørrehuuset til nogen Sveedning; men jo behændigere og hastigere de paa Stedet i den fri Luft ophænges, jo bedre, som skeer paa Lægter, befæstede paa Pæle, 2 og en halv Alen høi over Jorden, radeviis, saaledes, at der er lige saa langt imellem Raderne, som Pælene ere høie, paa det Solen kan falde derimellem; og kan da paa en saadan Lægte, som er 10 Alen lang, hvorpaa er inddreven 50 a 60 Pinde, hænges paa hver Pind en Stamme paa hver Side af Lægten, altsaa tilsammen 100 120 Stammer paa hver Lægte. for tørre, men i fugtigt Veyr og allerhelst tillig om Morgenen, efter at Tørrehuset har været lukket om Natten, da Bladene ere meest myge og smidige. Naar Bladene nedtages, skydes de først sammen paa Kieppen, som siden med deres Blade legges sammen i meget ordentlige fiirkantede Stabler (a) paa Gulvet, saa høye som med Hænderne kand rækkes, lige op og ned, ikke smalere oven til end neden til, og saaledes at Kiepperne vende udaad og Bladene 2 og 2 imod hverandre indlad, dog saa, at de spidse Ender af Bla denne komme til at ligge omtrent en fierde Deel Alen ind oven paa hverandre. Stablerne legges, hvor ingen Frygt haves for Rotter og Muus, og ei for tæt hos hinanden. at jo Luften kan have frit Træk. Naar Bladene have lagt i saadanne Stabler nogle Dage, saa stryges Bladene af Kieppene og bindes sammen i smaae Dukker i det høieste en Kieps Blade i 2de Dukker (b) med et af Bladene, som vries og Stilkene eller Koppen. De sammenbundne Blade Dukker lægges atter i Stabler enten radeviis eller i en rundKreds, saa høit som med Hænderne kan rækkes. Ethvert Laug i Stablerne, som giøres radeviis, lægges dobbelt med 2 og 2 Dukker, saa at paa begge Sider af Stablen vende Stilkene udgad og Bladenes spidse Ender ind af en fierde Deel Alen ind oven paa hverandre, men midt i de runde Stabler, i hvilke Stilkene af Bladene ligeledes vende udlad, levnes et rundt Hull, saa at Dampen vel kan trække op. Nogle Dage efter, maae det med Haanden undersøges og findes og Bladene ere blevne varme, og saa snart Heede befrygte, maa Stablerne, imellem hvilke altid bør være god Plads, spreedes ud, for at luftes og af 8) Der er ingen Behandling med Tobakken, hvortil Øvelse og Erfarenhed meere behøves, end til Tobakkens Sveed ning, efter dens og Veirligets forskiellige Beskaffenhed; men ligesom den lufttørrede Tobak udholder mindre Sveed end den huustørrede, saa kunde man paa den lufttørrede Tobak, som har meere transpireret, og i selv ikke er saa tung, som den huustørrede, lægge en liden Tyngsel, for at bringe den i Varme og Sveed. (b) Det koster vel meere Umage at giøre Bundterne eller Dukkerne mindre, men det var dog tienligt, at man af hver Kiæps Blade giør fire Bundter, da de smaae kan beqvemmere presses og bevares, og ved forefaldende Overheede, efter Opbindingen, bedre kommes til Hielp. kiøles, hvorefter Dukkerne atter lægges i andre ligesaadanne Stabler, Ellers skader ikke en liden Varme, men borttager Bladenes Grønhed i Lugt og Smag, og giør dem brunere og smidigere som god Tobak bør være, da de aleene ikke bør brænde an. Naar Bladene saaledes efter at være nedtagne fra Rostningen, have faaet 3 Sveed, i 3de forskiellige Stablinger, staae de ikke let meere Fare for Her de, men kan tilsidst ved Hielp af en Bom og Vægt nedpakkes og nedpresses i Fade eller Kurve bebundne med Matter, C. 18. Stammen med Bedstgods=Bladene hænge saalænge, indtil at Hovedfibrene, som udløbe fra Hovedstilkene midt udi Bladene, blive brune, aldeles miste deres Grønhed, og ere lige brune med de tynde Blade, da Hoved stilken selv bliver stedse for største Deelen grøn. Men naar Blade og Stilke have den rette brune Tobaks=Farve, ned tages Planterne imedens Bladene ere slamme i fugtigt Veir. Hvert Blad afplukkes fra den tykke Stamme, indtil man man haver en haandfuld Blade, som da ved Stilken eller Koppen bindes sammen og omvikles med et af Bladene. Under dette Arbeide kan disse Blade saaledes sorteres, at de tynde og mavre Blade skilles fra de tykke og feede; og skulle igien iblant de tykke og feede Blade findes nogle, som ere revne og i Stykker, bindes de i Dukker for sig selv, som udgjør en særskildt Sort kaldet Bestgods revne Blade, til Adskillelse fra Bestgods heele Blade. Naar alle Bestgods Bladene paa denne Maade ere afplukkede, sorterede og sammenbundne, lægges de sammen i Stabler ligesom Erdgods, og efter at have faaet ligeledes 2 til 3 Sved, blive de og paa samme Maade nedpakkede (.(a) De lufttørrede Sand= og Erdgods Blade behandles paa samme Maade, efter at de først havde hængt i Lufen omtrent 3 Uger, saa at den grønne Saft er gaaet af Stilken, og Tobakken har faaet en smuk guul eller brunagtig Con leur, samt dernæst har været ophængt i et Huus eller paa et Loft, og faaet den fornødne endelige Tørring til videre Sveed og Jndpakning. (d) Bestgods=Bladene, som have hængt i Luften, indtil de have faaet den forhen beskrevne Couleur, afpilles fra Stammen, og bindes i smaae Dukker med samme Lykke, hvori Stammen har hængt i Luften, hvorefter disse Dukker ophænges saaledes paa Loftet. Naar Tobakken der har faaet 19. Paa de Planter, som skal bære Frøe, borttages alle Side=Knopper, og Frøe=Knoppene i Kronene alene staae tilbage, da Frøet af de tilligste Blomster i Kronene eller Toppen giver Planter, som faaer mindsk Gidske. Naar disse Knopper, som skal give Frøe, ere brunagtige, kan de sidst i September Maaned tilligemed Greenene afskiæres. Grenene med Knoppene paabindes i Knipper og hænges under et Tag, hvor der er varmt; og naar Knop pene ere vel tørre, gnies de i Stykker, Frøet opsamles og renses med en Sigte. 20. Naar Høsten er forbi, optages de i Plantagen tilbagestaaende Stubbe med deres Rødder, paa det at Jorden kan faae des meere Hville og blive des lettere og bedre til Behandling næste Aar. 21. Tørrehuusene, hvoraf de smaleste, maadelig lave og teglhængte ere de fuldkomneste, bør paa Siderne være vel forsynede med Faldlugger og med rummelige Indgange. Af forestaaende Poster synes følgende almindelige Regler for en Tobaks=Plantages forsvarlige Cultur. og Behandling, indtil Tobakken bringes i Tørrehuusene, at kunne etableres. 1.) Mistbænkene, til hvis bedækning Planteuren maa anskaffe sig i det mindste tienlige Matter, naar han ei kan eller vil bekoste Vinduer, bør være i behørig Stand indrettede og alcreede besaaede midt i Martii Maaned med godt Frøe. 2.) Det indhegnede og fredede Sted, hvor Plantagen anlegges, bør indeholde sort mulden Jord, ikke være steenagtigt, ci heller for tørt eller for fugtigt, i hvilket sidste Fald giøres tienlige Grøfter til Vandets Afledning. Jorden bør i det mindste 3de Gange pløies til rette Tider, nemlig: om Efteraaret ved Mikkels Dag, i det mindste 3 Tommer dybt i fiine Furer, om Foraaret, saa snart mueligt, i April Maaned 2 Tommer dybere, og i Mai Maaned ved Plantnings Tiden 6 Tommer, desuden en Gang i det mindste harres, renses vel fra Rødder og Steen, og tilsidst giøres fiin med en Jernrive. Giødsken, som udkiøres om Efteraaret eller om Vinteren, bor jevnt udbredes noget tykkere end til en Korn=Ager. den vedbørlige sidste Tørhed, bliver den i øvrigt, ligesom den huusstørrede Tobak, behandlet og pakket. 3) Een hver Plantage bør hvert andet Aar forsynes med tienlig Giødning, og i den Tid ikke bruges vexelviis til anden Sæd, saalænge den ikke behøver at henlegges til Hvile. 4) Plantagen bør ordentlig inddeeles og afskikkes med Snorer, 7 Qvarteer fra Snor til Snor for Land og Gang, saa at Landet, hvori Planterne sættes, bliver 5 Qvarteer, og Gangen for Arbeiderne 2 Qvarteer. Planterne, som bør have god og stærk Stilk med 4 Blade, sættes 1 Alen fra hinanden i Længden og 1 Qvarteer paa hver Kandt fra hver Gang, saaledes, at 3 og 3 udgjør en ordentlig Trekant. Dersom Planterne sættes længere fra hinanden, er det saa meget bedre. 5) Plantningen, hvorved bruges al Forsigtighed til Plantens rette Nedsættelse og Vanding, bør at følge sidste Pløining fra Dag til Dag, begynde i det seeneste henimod 20 Mai og være aldeles endt inden St. Hans Dag. Jngen Plante maa sættes i de uddøde Planters Sted sildigere end 8te Dage. 6.) En Plantage bør i det høieste ei besættes med fleere end 14000 Planter paa hver Tønde Land, som efter Geometrisk Maal beregnes til 14000 Qvadrat Alen. 7) Plantagen beskyttes efter Stedets Beleilighed, enten med Træer eller Hække eller Saaning af Hampefrøe, m.v. 8) Plantagen lugges vel for Ukrudt, og Planterne bør i det mindste 2de Gange hyppes, førend Blomster=Knop vene ere fremskudte. 9) Blomsterknoppene bør, efter hvert som de fremskyde, betimeligen afbrækkes saa dybt ned paa Planten, at paa Stammen ikkun blive tilbage 12 Hoved=Blade, som skal give Tobak i 3de forskiellige Sorter, med mindre at Jorden er meget feed og Panten saa stor, at derpaa kan uden Skade beholdes 14 og i det høieste 16 Blade. 10.) Al Gidskning, Høstning, Hypning og Kapning, naar Planterne ere fuld store, bør aldrig skee i Regnveieller om Morgenen, naar Planterne ere vaade af Dug, men om Dagen i tørt Veir, og først 2 Dage efter Regnveir. Ligeledes bør aldrig de høstede Blade indbæres i Tørre huuset, førend de ere viisnede og slamme. 11.) Midt i Julii Maaned bør Høsten med Sangods eller de 3de nederste Blades Afbrækning tet og net ved Stammen begyndes; hvorefter Planten strax gidskes og hyppes. 12.) Sidst i Julii Maaned og først i Augusti Maaned, bør Høsten med Erdgods eller med de 3de mellemste Blades Afbrækning foregaae, og Planten ligeledes gidskes. 13) Høsten med Bestgods, det er, de 6 øverste Blade, bør begynde midt i Augustii Maaned, efter hvert som Bla denne blive moedne, brungule og plettede med sorte Prikker, og bør aldeles ikke vedvare længere end til først i September Maaned.