JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Denne betydelige Gjæstgivergaard, der har en særdeles fordeelagtig Beliggenhed baade for Gjæstgiveri og enhver anden Næringsvei, er underhaanden at bekomme tilkjøbs paa favorable Conditioner. Liebhavere behage personligen at henvende sig enten til undertegnede Eier af bemeldte Gaard, eller til Procurator Saxtorph her af Staden. Nyborg, den 9de Februar 1842. A. Dyrehauge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Røget Flæsk faaes billig hos S. Lind. S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Kogeærter faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Riga Sæde-Hørfrøe og overlandsk Kløverfrøe erholdes hos T. Ahlmann i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Fiin Altona=Tobak, endeel hvidt og couleurt engelsk Steentøi, samt forskjellige Sorter Saugeblade med flere Jernvare, ønskes oprømt, og sælges derfor billig hos T. Ahlmann i Fredericia. To Etage Kanon=Ovne med Koge Indretning og flere Sorter Ovne og Gryder til at indmure, Tærtepander og Comfyr=Gryder, er atter arriveret hos T. Ahlmann i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Landeiendom til Salg. En circa 2 Miil fra Hovedstaden beliggende fortrinlig Avlsgaard, med fri Hovedgaardstaxt, ønsker Eieren formedelst anden Bestemmelse at afhænde. Eiendommen, som har en særdeles skjön Beliggenhed ved Skov og Søe, er forsynet med herskabelige og fortrinlig vel indrettede rummelige, og tildeels nye Bygninger. Arealet udgjør noget over 150 Tdr. Land, og Besætningen, den kan følge med i Kjöbet, bestaaer af 44 Køer. 100 Faar og 10 Heste, hvorhos det bemærkes, at foruden hvad Gaardens Drift indbringer, haves der en aparte aarlig Indtægt af 500 Rbd., som endog meget kan forøges. Nærmere Underretning om denne indbringende. og skjönne Eiendom, samt om Penge-Vilkaarene, erholdes, naar man personlig eller i frankerede Breve henvender sig til C. P. Berthelsen, lille Kjöbmagergade 3. 189 i Kjöbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Mads Dam i Bjertrup Bye, Hørning Sogn, agter paa Grund af anden Bestemmelse at sælge sin der eiende og iboende Gaard med indkjøbte Tiender af JordskyldsHartkorn 4 Tdr. 1 Skpr. 2 Alb. og Skovskyld 2 Alv. Den har 100 Tdr. Land gode Jorder, men der avles kund omtrent 20 Læs Høe, fordi 8 Tdr. England er taget under Plougen og tildeels ligesom de øvrige Jorder merglet. Besætningen er 6 a 8 Heste, 24 til 30 Fækreaturer, og 20 Faar. Der haves fornøden Skov til Gaardens Brug og overflødig Tørveskiær. Marken er indhegnet, Bygningerne ualmindelig solide og gode. Omtrent den halve Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende imod første Prioritets Panteret i Eiendommen, der efter Kjøberens Ønske kan tiltrædes enten til 1ste April eller 1ste Mai 1842. Gaarden er beliggende tæt ved Chausseen, imellem Aarhuus og Skanderborg, 2 Mile fra hiin og 1 Miil fra denne. Liebhavere vilde behageligst henvende sig enten til Eieren eller til Procurator Callundan i Skanderborg, For en duelig Seminarist, der kan synge i Kirken og bestore Skolen, er til 1ste Mai dette Aar en Condition ledig hos undertegnede Kirkesanger og Skolelærer Welling i Brædstrup pr. Fredericia, til hvem de inden 14 Dage kan henvende sig personlig eller skriftlig for at slutte Accord. Brædstrup Skole, den 13de Februar 1842. Welling. Endeel Egebygnings=Tømmer paa 5 og 7 Tom. og 6 a 8 Tom. tyk, samt en Deel Grundsteen og 2 a 300 Lpd. Hvede- og Rug- Lang=Halm, ønskes tilkjøbs, og leveret paa min Gaard i Flaustrup eller her i Byen. Man melder sig i portofri Breve hos Consul Seelmuyden i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Paquetten Maren Cathriner, Skipper N. Falslev, agter sig snarest muligt seilfærdig til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Skulde en Skolelærer i en Kjøbstad, der har et nogenlunde godt Embede, have Lyst til Bytte med en Skolelærer paa Landet, der har et godt Skolelærer- og DegneEmbede, da kan dette skee, naar høie Vedkommende devilger samme. Adressecontoiret i Aarhuus modtager desangaaende Billetter mrkt. M. Et noget brugt Fiskervaad, omtrent 14 Favne langt i hver Arm, kan faaes tilkjøbs hos Niels Farrer, Fisker i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Ledige Tjenester. som skulle tiltrædes først i Marts Maaned næstk., anvises for nogle Gartnerkarle, som tillige skulle deeltage i Markarbeide, samt for en stor Deel Mergel- og Grøftegravere, af A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus. gravere, af A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-18
Ved Ballet paa Raadstuen Søndagen den 13de ds. er bortkommet en Plydses=Kaskjet, for hvis Tilveiebringelse udloves en Douceur fra Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
1812. No 29. Løverdagen. den 19 Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede AarhanStiftbeidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Blandinger. J London blev forleden en Kone ikke lidet forskrækket, da hendes afdøde Mand, hvem hun for flere Aar siden selv havde ladet begrave, pludseligt traadte ind af Døren og vilde slutte hende i sine Arme. Hun troede at see et Gjenfærd, raabte om Hjælp og faldt i Afmagt. Sagen forholdt sig saaledes: Hendes Mand, en Kjøbmand, havde tidligere, for at undgaae sine Creditorer, bestukket sit Kirkesogns Graver, som maatte bringe ham et nylig begravet Liig hjem i Huset. Kjøbmanden lagde Liget i sin Seng, gjorde dets Ansigt ukjendeligt ved to Pistolskud, forlod tilsomt Huset og indskibede sig til Ostindien. Skuddene kaldte Naboerne til, Politiet indfandt sig ogsaa, og Enhver troede, at Kjøbmanden havde skudt sig af Fortvivlelse over sin Gjæld. Jkke engang sin Kone havde han gjort deelagtig i Hemmeligheden, intet Under derfor at hun strax efter Sørgetiden giftede sig igjen. Hendes første Mand havde nu i Ostindien samlet sig en stor Formue, og strax ved sin Tilbagekomst ilede han til sin Kone. Forgiæves kaldte han Gud til Vidne paa, at han var hendes Mand; hun troede det ikke og beraabte sig paa Begravelsen, dem, der havde været tilstede derved &c. Sagen bliver nu forhandlet for Retten. Franske og engelske Blade have længe beskjæftiget sig med de mange Uordener, der fandt Sted paa det sidste Hofbal i Thuillerierne. Da der ikke var færre end 600 Damer, gjaldt det naturligviis om at faae den Plads ved Spiisningen, som Enhver ønskede. Længe for der skulde spises trængte man sig derfor hen til Spisesalens tillaasede Dør, og her opstod der nu efterhaanden en uhvre Trængsel. Henimod Midnat blev Dunsten og Heden saa utaalelig, at flere Damer besvimmede, og da nu endelig Dronningen gjennem den sammenpakkede Mængde begav sig til Spisesalen, steg Uordenen til den Grad, at Damernes Arme, ved den voldsomme Jndtrykning af Armbaandene, formeligt sadde i blodigt Kjød; af Herrerne satte Nogle, for at have Hænderne frie, deres Hatte paa, medens Andre med deres Kaarder og Sporer sønderreve Klæderne; kort det var en chantisk Forvirring, der kunde have endt med tragiske Scener, hvis ikke den aabnede Spisesal endelig havde frelst den elegante og uroligt bølgende Mængde fra fuldkommen Ødelæggelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Under sit Ophold i London havde Kongen af Preussen ogsaa været til en brillant Deieuner hos Hertugen af Susser, i Kensingtonpalladset, hvorved baade Dronningen og Enkedronningen samt hele den kgl. Familie og alle Ministrene med deres Gemalinder befandt sig. Ogsaa vare flere jødiske Familier indbudne, saasom: Enken Rothschild med hendes Søn Lionel- og Frue, Moses Montestore, samt David Salomon og Jsaac Goldschmidt med deres Fruer. (Den store Kage, som paa Dronning Victorias Ordre var bagt til hendes Søns Daabssest og stod paa det kongl. Taffel, veiede c. 2 Centner.) Et dobbelt Selvmord satte nylig Byen Bourbon, Vendses Jndv. i levende Bevægelse. J et Huus paa Place Napoleon havde man fundet en ung Soldat af udmærket Opdragelse qvalt tilligemed hans Kjæreste, en ung Pige fra Paris, som nylig var kommen dertil for at besøge ham. De unge Mennesker havde, efter at have spiist til Middag i en Gjæstgivergaard, indsluttet sig i deres Værelse, til klinet Dørre og Vinduer med Papiir, stoppet den unge Piges Kjoler og Shawler i Kaminen for at Luften ikke skulde trænge ind udenfra; de havde endelig antændt et Fyrfad med Kul midt i Værelset og lagt sig hen for ikke meere at staae op. Soldaterne i Regimentet, som i flere Dage ikke havde seet deres Kammerat, og som vidste, at han i et Huus paa Torvet havde leiet et Værelse for en ung Pige som han ventede, og som han sagde var hans Søster, spurgte sig for der. Man fandt begge Ligene udstrakte paa en Seng; paa et Bord laae nogle Breve som den unge Mand og Pigen havde skrevet, og i hvilke de angave Kjærlighedssorger og Familieubehageligheder som Aarsagerne til deres Beslutning. De havde skrevet paa deres Kammerdør, Naar man har tabt Alt og ikke har Haab mere, er Livet en Bebreidelse, Døden en Pligt."J Paris blev nylig en Læge om Natten kaldt til et Menneske, der var blevet saaret paa Gaden. Man tænke sig Lægens Skræk, da han i den Syge gjenkjendte sin egen Broder, der af Røvere var bleven overfaldet og dødeligt saaret. Uagtet al Hjælp døde den Ulykkelige faa Øieblikke efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
J Sognet Huez, i Departementet Jsere, er nylig, just da den Geistlige rakte en Syg den sidste Olie, Gulvet i Værelset, hvor der befandt sig omtrent hundrede Personer, styrtet ned; og for at gjøre Ulykken endnu større, gik der paa samme Tid Jld i en ved Kul ophedet Ovn. Man tænke sig de Ulykkeliges Tilstand; lemlæstede af Ruinerne, halvqvalte af Røgen eller forbrændte af Jlden, bleve de trukne frem. Omtrent tyve Personer bleve farligt saarede; Syv til Otte svæve i Livsfare; Een er allerede død. Besynderligt nok slap derimod Præsten og den Syge lykkeligt derfra, Det synes som den belgiske Krigsminister General Buzen har ved sit Selvmord fulgt sine Ahnelser. Han havde den Forudfølelse, at han ikke vilde overleve Aaret 1842. Dette var, sige hans gamle Kammerater, hans ulykkelige Tal. For 20 Aar siden talte han om, at hans Død vilde sikkert indtræffe i hans 42de Aar, og da han havde opnaaet denne Alder, ansaae han sin Død for ganske sikker i 1842. sit 19de Aar, saa fortalte han ofte, havde han tre Gange drømt, at han saae sin Grav og Tallet 42 derpaa. Længe havde han derfor troet, at det betydede, han vilde døe i sit 42de Aar. Men da, som sagt, dette var opnaaet, kunde Jntet bringe ham ud af den Tro, at 1842 vilde blive hans Dødsaar. For 3 Aar siden havde han havt et saa stærkt Anfald af Podagra, at hans Læger frygtede alvorligt for hans Liv. Men Generalen var derimod aldeles rolig og sagde, at han døde ikke, han havde endnu 3 Aar tilbage. Med hvilken Rolighed og Fatning han havde taget sig af Dage derpaa er det et stærkt Beviis, at hans Kone havde ikke mærket den ringeste Forandring paa ham, selv ikke i det Øieblik, da han forlod hende og gik ind i sit Værelse og nogle Øieblikke efter skjød sig. Det skal især have krænket ham, at man i Bladene havde kaldt ham en fransk Deserteur og yttret Tvivl om han virkelig var Ridder af Æreslegionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Keiseren af Østerrig har naadigst forandret den hidtil bestaaende strænge Adelsprøve for KammerherreNøglens Meddelelse, hvorefter der udfordredes idet mindste 16 Ahner, derhen, at Aspiranterne herefter kunne slippe med 12, af hvilke ovenikjøbet endda kunde 8 behøve at være paa Sværd-Siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
En vis Gassel i Hanau havde, som der fortælles, for nogen Tid siden sendt Manuscriptet til en Broschure ang. den hannoveranske Forfatning til Hannover, for at udbede sig Pengeunderstøttelse til at faae Broschuren trykket, og desuden Tilladelse til at maatte dedicere den til Kongen. Begge Deele bleve ham tilstaaede, uden at man iforveien havde skaffet sig at vide, hvad denne Hr. Gössel egentlig var for en Person, og Broschuren udkom med den omtalte Dedication, under Titelen: "Den hannoveranske Forfatning efter dens forskjellige Sider lovmæssigt belyst af F. Gossel." Nu er man kommen under Veir med, at Forfatteren af denne Broschire, formedelst Underslæb og andre Bedragerier, befinder sig i Tugthuset i Hanau. Sagen har gjort stor Opsigt i Hannover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Hele Berlin er i denne Tid henreven af Enthusiasme for Claveerspilleren Franz List, idet Berlinerne ere nærved at forgade ham. Men det er ikke blot hans Værd som Kunstner man beundrer der, men ogsaa hans overordentlige Godgjørenhed, hvori han neppe finder sin Lige blandt Kunstnere. Han har givet to Concerter for Cøllns Domkirke, en til Jndtægt for Berlins forældreløse Børn, en anden for fattige Studenter, osv. Derfor er det ikke at undres over, at Studenternes Hengivenhed for ham er overordentlig. Da disse nylig, idet han kjørte hjem fra en saadan Velgiørenhedsconcert, vilde spænde Hestene fra og trække hans Vogn, sprang han ud deraf og spadserede hjem midt imellem Studenterne, som derpaa udenfor hans Volig afsang flere sindrige "Burschenlieder. Det philosophiske Facultet vilpromovere ham som Doctor i Musiken, og der præges en Medaille til hans Ære. Efter hans sidste Concert blev der af Damerne overrækket ham en Laurbærkrands. Naar han reiser, ville alle Studenterne ledsage ham. Ogsaa hans Beskedenhed og Delicatesse ere ligesaa sjeldne som hans Talent og Færdighed. Efter en af hans Concerter fløi en ung, nylig gift Dame hen til List, for at kysse hans Hænder; men den galante Kunstner bukkede for hende, idet han først greb hendes Haand og bestedent kyssede den. Da der nylig spurgtes ham, hvorfor han ikke gik sine journalistiske Fjender tillivs med den Sabel, han fik til Erindring fra Ungarn, svarte han: "Alene af den Grund, at den er – en Æressabel!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
J disse Dage tildrog sig i Hamborg en meget sørgelig Begivenhed. En ung Pige, der tjente som Amme, saae en Aften sin Kjæreste spadsere paa Gaden med en anden Pige og være meget fortrolig med hende. Hun rettesatte ham med Heftighed derfor og forlangte at han skulde gaae med hende, men det vilde han ikke, hvorfor hun i stor Vrede forlod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Næste Morgen fandtes hun som Liig i Alsteren ved Harvstehude. Af Signalementet i Politiets Bekjendtgjørelse kunde Brudgommen nok slutte sig til, at den Druknede var hans Kjæreste, hvorfor han bad Dennes Broder om at følge med sig hen til Liighuset, hvor han, idet Svogeren bøiede sig ned over Liget, affyrede en Pistol mod sit Hjerte og sank om ved Siden af Liigbaaren. Som det gjerne gaaer med Rygter, at de voxe liig en nedrullende Sneehold, saaledes har Tilfældet ogsaa været med Efterretningen om de sidste Opløb i Kjøbenhavn og Autoriteternes i denne Anledning tagne Forholdsregler, der i en Correspondence-Artikel af 3die de i Augsb. allg. Jtg., foruden de sædvanlige Sikkerhedsmidler, ere blevne til: "at Kanoner med Kartæstladninger vare blevne holdte i Beredskab." Correspondenten slutter desuden sin Meddelelse med følgende pathetiske Linier: "Det første Kanon eller Geværskud turde imidlertid let blive et Allarmskud og drage uberegnelige Følger efter sig; thi der er tilstrækkeligt Tønder her tilstede. Regjeringen gaaer sikkrere frem, saalænge den kan holde de urolige Masser i Orden ved Politi=Stokke og Husarernes Sabler; thi til disse er man nu engang vant her i Staden." – Cancelliraad Fribert, "Dagens Redacteur, gjør sig lystig over Correspondenten, der saaledes har forvandlet en Flue til en Elephant. "Nei, gode Augsborger!" udbryder han: Kaad Pøbel findes overalt, men Oprør i Danmark er en ligesaa utænkelig Ting, som Sandhed og Paalidelighed hos Deres Correspondent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Fra Rendsborg klages over, at der endnu ikke er skeet noget med Hensyn til Kanalfarten og Kanaltolden, skjøndt man med Vished havde ventet Bestemmelser desang, ved Aarets Begyndelse. Ved denne beklagelsesværdige Forhalen blive Udsigterne for d. A. Kanalfart fra Dag til Dag mørkere. Foraaret nærmer sig og de udenlandske Kjøbmænd, der ligesom viere i total Uvished med Hensyn til dette Anliggende, træffe deres Dispositioner om Afskibningen af deres Varer efter f. Aars Forhold. Hvad kan det da hjælpe, med store Bekostninger at anskaffe et Dampskib til at bugsere Skibene, naar der ikke skeer noget, for igjen at bringe Skibene hertil, og at gjenoplive den, til uberegnelig Skade for faa Mange, aftagne Kanalfart? Samme Uxished og Spænding hersker i Rendsborg, ang. den saa længe forberedte Armeereform. Heraf flyde ogsaa store Misligheder af mangfoldig Art, saavel for de Militaire som for Borgerstanden; Jngen veed, hvordan han er faren, og med hver Postdag stiger Utaalmodigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Bekjendtgjørelser. Herved bekjendtgjøres: at Valghandlingen til Valg af Medlemmer af Amtsraadet for Aarhuus Amt er berammet til at afholdes paa Aarhuus Raadstue Løverdagen den 19de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 9. slet, saaledes at Valgene for Sædegaardseiernes Vedkommende først foretages, og derefter for de mindre Land brugs Vedkommende uden noget Ophold. Tillige bekjendtgjøres, at der, efterat Valglisterne vare trykte og uddeelte, er anmeldt følgende Mænd, der ved Feiltagelse deraf ere udeladte: af Hasle Herred, Brabrand Sogn, Hr. Watt til Holmstrupgaard; af Sabro Wester Liisberg Herred, Faarup Sogn, Gaardeier P. Kelp i Faarup; af Framlew Herred, Skivholme Sogn, Sognepræsten Hr. Thomsen; da hans Formand ved en Feiltagelse er anført i Listen Enhver Vedkommende anmodes forøvrigt om at anmelde de flere Feil der muligen kunne være indløbne i de trykte Valglister, thi skjøndt de nu ei kunne blive betimelig nok bekjendtgjorte i Stiftstidenden, vil det dog derved gjøres Valgbestyrelsen lettere, og bidrage til Valg handlingens hurtigere Fremme, naar alle slige Feil strax ved Valghandlingens Begyndelse kunne bringes under Ventilation. Aarhuus Stiftamthuus, den 18de Februar 1842. Noienern. Polyhumnid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Søndagen den 27de Februar afholdes Bal i Selskabet, som begynder Kl. 7. Billetter for Udenbyes kunne dertil erholdes hos Balinspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
At Undertegnede, efter Vedkommendes Begjæring, ifølge Landsoverrettens Dekret af 7de dennes, som Opbudsmænd have taget Kjøbmand Chr. Bangs Boe heri Staden under lovlig Behandling, til Fyldestgiørelse for hans Creditorer, samt at der i dette Boe ugentlig, indtil videre, hver Mandag Eftermiddag Kl. 3 bliver holdt Skiftesamling i Gaarden Ns 74 paa Middelgade, for at be raadslaae om Boets Anliggender; dette bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 10de Februar 1842. Nielsen, P. Hammershøi, Politiassistent & Procurator. Borgerrepræsentant og Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Ved Skiftesamlingen i Kjøbmand Chr. Bangs Opbudsboe den 10de dennes er det vedtaget, at Oliemøllens Drift og Olie=Udsalget for det første skal vedblive, ligesom hidtil, da dette meest antages at stemme overeens med Creditorernes Jnteresse. Den specielle Bestyrelse i den Henseende er foreløbig overdraget Handelsbetjent, Juul, under Tilsyn af Opbyderen og Undertegnede. Aarhuus, den 14de Februar 1842. J. P. Hammershøi. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Efter Vedkommendes Begjæring afholdes Auction Stamhuset Rathlousdals Skove over Bøgetræ paa Roden, hvoraf en Deel er tjenlig til Gavningstræe, Auctionen afholdes saaledes: 1) J Gersdorfslunds Skove Tirsdagen den 22de Februar førstkommende. Mødested ved Niels Michelsens Gaard paa Søbye Mark, Formiddag Klok 2) J Veilskoven, Onsdagen den 23de Februar først ken 10; og kommende. Mødested ved Niels Fynboes Gaard paa Fillerup Mark, Formiddag Kl. 10. Lysthavende indbydes. Hads & Ning Herredscontoir, den 8de Febr. 1842. Opholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Jfølge Begjæring af Eieren af Tviisklosters Mølle, Hr. C. Ramsing, bliver bemeldte Mølle stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen, Løverdagen den 5te Marts d. A., Formiddag Kl. 10. Møllen, som er beliggende i Tviis Sogn, en halv Miil østen for Holstebroe, staaer for Hartkorns Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skpe, fri Hovedgaardstaxt. Bygningerne ere gode, og afgive Beboelse til en Familie udenfor Bondestanden. Værket drives ved UnderfaldsVandhjul, som bestaae i tvende Rugqværne, en Gryn qværn og et Sigteværk, og Vand haves i Overflødighed, hvorhos det bemærkes, at Søgningen, der stedse er betydelig, meget vil udvides ved Bygningen af en Broe over Storaaen, af hvilken Broe maa oppebæres Bropenge. Under Møllen drives Jorder af 201 Tønder Lands Størrelse, staaende for fri Hovedgaardstaxt gl. Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb., hvilket Hartkorn bliver ved den nye Matriculs Indførelse nedsat til 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. Den aarlige Udsæd er 10 a 12 Tønder Rug, 4 a 5 Tdr. Byg og 10 a 12 Tdr. Havre, foruden Boghvede og Kartofler. Der avles circa 30 Læs Enghøe. Af Creaturer holdes 2 Heste, 12 a 14 Fækreaturer, og 50 Faar. Mergel af bedste Sort haves flere Steder paa Eiendommen. Det bemærkes: at Møllen skal absolut bortsælges. Conditionerne, der blandt andet ville indeholde: at endeel af Kjøbesummen kan ventes at blive indestaaende i Eiendommen, ere forinden Auctionen til Eftersyn herpaa Contoiret og hos Eieren af den bortsælgende Mølle, og ville forøvrigt blive bekjendtgjorte ved Auctionen. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 7de Febr. 1832. C. Repsdorph. const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Jfølge tagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Møller Peter Christian Qvaade af Bratskov Mølle, bliver bemeldte Eiendom, beliggende i Broust Sogn, Øster=Hanherred, Hjørring Amt, bestaaende af 2 Vindmøller med 2 Meelqværne, 1 Brækqværn og 2 Pille qværne, af Mølleskylds Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr., med tilhørende Vaaningshuus og Udhuse, samt tilliggende Arvefæstejord af 9 Tønder Lands Størrelse, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen, Tirsdagen den 22de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Det bemærkes, at Møllerne, hvoraf den ene er nylig opført, begge ere af hollandsk Bygning og i fortrinlig Stand, samt med Hensyn til Søgning have en særdeles fordeelagtig Beliggenhed. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 14de Februar 1842. C. W. QvistgaarJfølge høie Vedkommendes Bestemmelse og efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver Tirsdagen den 8de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortfæstelse af en Hovedgaarden Aagaard tilhørende, og i Thisted Amt, Gjøttrup Sogn, Vester=Hanherred beliggende Gaard, Skjærns-Øde kaldet. Gaarden, der for Tiden staaer for 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, har desuden en Kjærlod paa 1 Skpr. 1 Fdkr. Alb. Arealet bestaar af omtrent 14 a 16 Tdr. Agerland god Jord, en Englod af samme Størrelse, foruden en Tørvelod og den nysmeldte Kjærlod. J Jorden er nedlagt 2 Tdr. 2 Skpr. Vinter=Rug, og af Vaarkorn vil kunne nedlægges 3 Tdr. Byg, 5 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler. Bygningerne ere forrige Aar af Nyt opførte. Auctionen afholdes paa selve Gaarden, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige giver nærmere Oplysning om denne Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Forpagtning. Fredagen den 25de Februar 1842, Formiddag Kl. 10, bliver den paa Børglumklosters Hovedgaardstaxt beliggende Parcelgaard, Nielsminde, opbuden til Bortforpagtning i 16 Aar fra 1ste Mai d. A. – Dens Areal udgjør circa 250 Tdr. leermuldet Agerland; Engens Udbytte er circa 100 Læs Høe og Mergel findes overalt. Bygningerne ere nye og afgive en beqvem Bopæl. Endeel Besætning og Jnventarium kan medfølge. Conditionerne og Kort over Eiendommen henligge paa Borglumkloster hos Godsforvalter Heibroch, som paaviser Eiendommen. Auctionen afholdes paa Raadstuen i Hiørring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-19
Mandagen den 28de denne Maaned, Eftermiddag Kl. 2. bliver paa denne Byes Skibsbrygge, efter Begjæring af Auctionsholder Smith, afholdt Auction over en vel vedligeholdt og hurtigseilende Galease, drægtig 302 Commercelæst, med staaende og løbende Redskaber, hvoriblandt 2 Steel gode Seil. Vederhæftige Kjøbere tilstaaes, 3 Maaneders Credit. Randers Auctionscontoir, den 2den Februar 1842. Efter Constitution, Lassen, Fuldmægtig.