JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Man smigrer sig med, at det vil være en stor Deel af disse Efterretningers Læsere behageligt at vide Folkemængden i Fyens- og Lollands Stifter, efter de derover i Følge allernaadigst befaling optagne Lister den 1ste Julii a. c. og meddeles i denne Henseende herved den bekomne Extract, I. For Stiftet Fyen og Langeland. a) For Fyen. 1) Udi Kiøbstæderne: a. Odense har 5363 Mennesker, b. Svendborg 2026. c. Nyborg = 1673. d. Assens = 1356 c. Faaborg = 977. f. Kierteminde 711 g. Middelfart 65. h. Bogense = 553 i alt 13310 Mennesker, 2) Paa Landet: a. Salling. H. 12304. b. Baag Hr. 11771. c. Sunds=Hr. 9501 d. Wends Hr. 9456. c. Winding=H. 7209. f. Odense Hr. 7163. g. Gudme=H. 6757. h. Schoubye=H. 5697. i. Bierge=H. 5232. k. Aasum H. 4592. l. Lunde=Herr. 3757. m. Scham H. 3358. i alt 86797 Mennesker, Summa hele Fyen i Kiøbstæderne og paa Landet 100, 100 Mennesker, b) For Langeland. 1) J Kiøbstæden. Rudkiøbing = 925 Mennesker, 2) Paa Landet, a. Søndre H. 5119. b. Nørre-H. 4130. i alt 9249 Mennesker, Summa hele Langeland i Kiøbstæden og paa Landet 10, 174 Mennesker, Af Stiftet Fyen og Langeland det ganske Beløn, 110,281 Msker. H. For Stiftet Lolland og Falster, a) For Lolland, 1) Udi Kiøbstæderne: a. Naschou har 1375 Mennesker, b. Rodbye = 725, c. Mariboe = 660 d. Nyested = 627 c. Saxkøbing, 533. i alt 3920 Mennesker. 2) Paa Landet: a) Musse=Hr. 10578. b. Fuglse=H. 7047. c. Søndre=H. 6672. d. Nørre-H. 6026. i alt 30323 Mennesker Summa hele Lolland i Kiøbstæderne og paa Landet 34243 Mennesker b) For Falster, 1) Udi Kiøbstæderne. a. Nykiøbing = 1138. b. Stubbekiøbing 467. i alt 1605 Mennesker, 2) Paa Landet: a. Nørre=Herr. 6512. b. Søndre H. 6216. i alt 12726 Mennesker, Summa hele Falster i Kiøbstæ. derne og paa Landet 14331 Mennesker
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Af Stiftet Lolland og Falster det ganske Beløb = 48574 Mkker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Vacance. Rectoratet ved Odense latinske Skole, og Professoratet ved Gymasium sammesteds, 550 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Prædikant, paa 21 Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. St. K. K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Assens. Den 24de Octbr. havde Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Christian Willemoes en Søn til Daaben, kaldet: Morten. Fadderne vare: Frue Kammerraadinde Bertelsen, Jomfrue Christiane Lund, Hr. Byefoged Nellemann, Hr. Veiermester Brochholm, Hr. Postfører Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Døde. Odense, den 26de October: Hr. Controlleur. Hermann, efter nogle Ugers Svaghed, død i en Alder af 45 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Assens, den 21de October: Snedker Hans Taageroed, 60 Aar gammel, den 22de: Fahne smed Jørgen Laursen, 52 Aar; begge døde af Sprinkler. - Samme Dag: Hr. Apotheker Jørgen Bielefeldt Franck, 50 og et halvt Aar gl., af tærende Sygdom; Byens Fattige tabte i ham deres største Velgiører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Bekiendtgiørelser. Da det sluttede Assemblee for den høie Noblesse i Fyen paa Odense Slot, efter Kongel. allernaadigst Tilladelse, tager sin Begyndelse førstkommende November og ophører ved Februarii Maaneds Udgang, saa bekiendtgiøres saadant til de høie Herrers og Damers behagelige Divertissement. Odense Slot den 19de Octbr. 1787. A. Holm, Slotsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Proclama. J allerunderdanigst Følge den mig meddeelte Kongel. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Cymus. Vi Christian den Syvende, at Guds Naade, Konge til Danmark 4 Rdr., og Norge, de Venders og Gothers, Her 1787. = tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Forpagter Hans Thune paa Rynkebyegaard i Vort Land Fyen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at efter et imellem ham og hans afdøde Hustrue Marie Margarethe- Fatin oprettet, og den 1ste April 1785 allernaadigst confirmeret Testamente, tilkommer det ham, som Længstlevende, og da han nu agter at indlade " sig i nyt Ægteskab, at betale til bemeldte hans af , døde Hustrues Arvinger 50 Rdlr.; men at han ikke skal vide, hvilke, eller hvor mange disse ere, eller hvor de sig opholde; Thi have Vi, efter bemelde te Forpagter Thunes derhos allerunderdanigst gjor- te Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at ", han sub poena præclusi et perpetui silentii, udi de i Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, saavelsom de Fyenske Aviser, trende Gange efter hinanden maa med Aar og Dags Varsel indkalde fornævnte hans afdøde Hustrues Marie Margarethe Fatins Arvin. ger, saavelsom de, der maatte formene sig at have noget at fordre efter hende og hendes forhen havte Mand Forpagter Jens Jeason paa Boltinggaard, at melde sig hos ham inden berørte Tids Forløb, og de første deres Arverettighed til berørte dem testamenterede 50 Rdlr., ligesom de sidste deres havende Krav til fornævnte hans afdøde Hustrue og forhen havte Mand hos ham at beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Pro 7, clama efter Loven; Dog skal denne Vores aller" naadigste Bevilling læses for vedkommende Værne i ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence-Stad Kiøbenhavn den 3die " Augustii 1787. Under Vort Vignet; (L. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Forpagter Hans Thune af Rynkebyegaard i Fyen, Bevilling udi Aviserne at indkalde hans afdøde Hustrues Maria Margaretha Fatins Arvinger. Læst inden Sunds Gudme Herredstings Ret Onsdagen den 16de Aug. 1787. A. Bekker. Og protocolleret af G. Jantzen. Nr. 15. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 29de Aug. 1787. H. Koefoed. L. M. Bendz. Jligemaade protocolleret af R. Rasmussen. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden saavel min afdøde Hustrues Marie Margarethe Fattins Arvinger, som og de, der maatte formene sig at have noget at fordre efter hende og hendes forhen havde Mand Forpagter Jens Jegson paa Boltinggaard, at melde sig hos mig herpaa Gaarden inden den i forbemeldte Bevilling fastsatte Tid, de første for at modtage de dem tillagde 50 Rdlr. mod behørig Legitimation og Affald, og de sidste at beviisliggjøre deres Krav, saaledes som efter død Mand udkræves. Rynkebyegaard pr. Odense den 14de Sept. 1787. Hans Thune.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-26
Auctioner. En Tolvtepart udi det af Skipper Christen Jørgensen, - i Stige, førende Fahrtøi, Ebeneser kaldet, fo rende 12 Commerce Læster, bliver anden Gang stillet til offentlig Auction paa Odense Raadhuus Tiirsdagen den 30te October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet; hvortil Liebhaberne behagelig ville indfinde dem. Odense den 26de October 1787. L. M. Bendz. Ha jeg deels formedelst min Salig Kones Død, deels og for min egen Skrøbeligheds Skyld har i Sinde at indskrænke min Huusholdning, saa vorder herved bekiendtgjort: at jeg Mandagen den 5te Novbr. førstkommende og følgende Dage agter ved offentlig Auction at lade bortsælge en Deel af min tilhørende Jndboe, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jernfang, et complet Stel ægte Porcellain, endeel gode uldne og linnede Sengeklæder, som og en stor Deel godt Linned, nogle gode Kakkelovne med Kobber og Jern Tude, Stole, Borde, samt en moderne Chaise m.v. efter de derover forfattede Catalogi, som forinden Auctionsdagen kan faaes til Eftersyn hos Skifteforvalteren. her paa Stedet, Hr. Byefoged Lund og mig undertegnede. Middelfart den 26de Septbr. 1787. Christian Jvarsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
paa Amsterdam, den 20de Octbr. Man giør sig al Umage for at sette alting paa den gamle Fod igien, som det var for 1780. Cavallerie=Corpset, som paa egen Bekostning var oprettet af Borgerne, og for 8 Dage siden indtraadte i Stadens Tieneste, har søgt og erholdet sin Afskeed. For det øvrige har man løsgivet det ganske Borgerskab fra dets overordentlige Tieneste, som de Dag og Nat forrettede. Man taler allerede om en Forandring, som skulle foregaae i det borgerlige Krigsraad. Kort sagt: Der er ingen Tvivl mere om, at alting bliver sat paa den gamle Fod igien, uden i Hensigt til Tropperne, fra hvilke, som man befrygter, Staden aldrig mere bliver fri Fra den Preusiske Leir i Forstaden af Amsterdam, den 20de October.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Hertugen af Brunsvig er endnu ikke ankommet til Staden, i hvor meget man ønsker det. Naar han uddeler Parolen, trænger sig daglig en stor Mængde Mennesker til, for at see ham; der spise daglig nogle Herrer fra Amsterdam ved hans Tafsel. Til Beviis paa hans Nedladenhed vil jeg kun anføre een Tildragelse. Blandt Mængden af Mennesker, som ønskede at see denne store Mand, indfandt sig, da Hertugen allerede sad ved Taffelet, i idelin. Hovedqvarterret en Mand fra Staden. En af Herrerne fra Amsterdam kaldte ham ved Hs. Durchlauchtighed, som en fortient Geistlig, der var elsket af sin Menighed, og vilde have den Lykke at see Hertugen. Hs. Durchlauchtighed stod strax op, og bevidnede ham sin Fornøielse af at lære at kiende en Mand, om hvem han havde hørt saa meget Berømmeligt, ja indbød ham og at spise med sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Rotterdam, den 15de October. Den ny Jldmaskine, som efter Hr. James Watts forbedrede Construction blev oprettet uden for Staden ved Directeurerne af det Battaviske Selskab paa deres Stifters Bekostning, er for nærværende Tid kommen saavidt til Fuldkommenhed, at den daglig arbeider med forønsket Nytte og til alle Menneskers Forundring. J et Minut giør den 16 til 17 Slag; med ethvert Slag bringer den, og vel mod 7 Fod høit, henimod 90 Cubik Fod Vand, det er, i et Minute 1500, i en Time 90000, og i 24 Timer 2, 160000 Cubikfod, eller 432000 Tønder Vand, saa at vi kan forvente de største Fordeele ved denne Maskine for vores Land ved Udtørringer. Arbeidet skeer allene ved en Vand strøm, uden al Trykning af Armosphærea, og saa saa te, at forbifarende Reisevogne derved ere uden Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Caen i Normandie, den 11te October. Ved Gravning af en ny Canal i Normandie, har man i en Dybde af 14 Fod fundet Resten af et forulykket Skib, og Medailler fra de første Tider af den Romerske Regiering, som ogsaa et andet forulykket Skib i en Dybde af 17 til 18 Fod; Saavel ved dette som der første, fandt man Menneskebeen og Skoesoller, og noget Huusgeraad af Tin, Jern og Ertz. Man har blandt andet fundet en Kiedel af Ertz, som formedelst sin smukke Form synes at henhøre til det Aarhundrede, i hvilket Smag og smukke Videnskaber herskede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Wien, den 13de Octbr. Majoren ved de her værende Borgere, gik for nylig til Keiseren, og forestillede Majesteten, at han vilde besette de ledige Poster ved det her værende Festningsverk og Portene med sine Borgere. Kei teren svarede derpaa Med Deres Borgere kan De gjøre hvad De vil, men mine Borgere skal blive hiemme, og drive deres Haandtering."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Algier, den 7de Aug. J en Tid af 3 Maaneder have her været 3 fremmede Mahomedanske Agenter, en fra Mecca, som sandsynlig reiste i Religionsanliggender, og 36 Timer efter sin Ankomst døde af Pest; en anden fra Tunis, som havde lige Skjebne; den tredie var en Chiaour fra Storherren, som vel undgik Døden, men hvis Negotiation var frugtesløs. Han skulle bede Regieringen om nogle Skibe og et vist Antal Bombarderer, Kanoner og Matroser, til Brug mod Rusland, dersom Freden med dette Lande skulle blive brudt. Deyen svarede: at han nu, da Pesten havde bortrevet den bedste Deel af hans Søefolk, kunde intet svare dertil. J sig selv maa den Tyrkiske Magt ikke være af nogen synderlig Betydenhed, naar den forlanger Hielp fra Algererne. De sidstes Stolthed bliver derved overmaade smigret. Stenen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Warschau, den 17de October. Russerne have allerede vundet ved forskellige Optog med Tyrkerne. Den 19de September bemægtigede sig den 15 Mile fra Oczacow plarerede Russiske Flaade, som staaer under Grev Woynowicks Commando, 6 Tyrkiske Fartøier. Dervare ladte med Levnetsmidler, blandt andet med Caffe, Viin Riis og Tvebakker. De skulde til Oczakow, og i Skibet varer desuden Tyrkiske Soldatere. Tyrkerne i Oczakow kunde ikke taale dette Tab, men søgte igjen at hevne sig. Den 25de September lode de sig see med 7 Skibe for Kinhuun, kombarderede Pladsen i halvanden Time, og havde end- og den Dristighed at vove en Landgang, ligesom de slet ikke tvivlede paa, at de nok kunne begaae sig Men deres Fornøvenhed bekom dem meget ilde Grev Reck og Oberst Ognulmann angreb Tyrkerne meget modig, borede et af deres Skibe til Grunde, og ivang dem til at trække sig tilbage. Antallet af de saarede, dræbte og druknede Tyrkeri kan man ikke nøie bestemme. Russerne kan maaske have mistet 30 Mand. Denne lykkelige Følge gjorde Russerne endnu mødigere. Capitain Chrvatier, som laae i Havnen Sluboka medern Galey paa 12 Kanoner og 80 Mand, forlod samme den 26de September uden Ordre, seilede til Oczakow, og lagde sig midt iblandt den tyrkiske Flaade. Han sloges i 2 Timer med samme uden Tab, og beskiød et tyrkisk Linieskib paa 60 Kanoner mod den utroelig Færdighed. Det tyrkiske Skib geraadede endelig, ved de gloende Kugler, som bleve indkastede, i Brand, fløi i Luften, og den styrkiske Besetning paa 600 Mand omkom, hvorpaa Galeien igjen begav sig tilbage i Sikkerhed til Kinburn. Siden har den tyrkiske Flaade igjen vovet et nyt Forsøg, som er løbet ligesaa frugtesløs af, som de forrige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Fra Gallizien, den 11te October. Efterretninger fra Pohlen og Ufrainen ere eens lydende om Tyrkernes grusomme Myrden og Ødeleggelser paa de Russiske og Pohlske Grændser. Over 22000 Mennesker skulle allerede være blevne et Rov for de Uundeliges Rasenhed, og over 250 Landsbyer og Herregaarde af dem være ødelagte. Tartarerne overfalde Byerne om Aftenen, og naar de have sat dem i Brand, forfølge de Jn bygger ne ved Jldens Lysning, under det barbariske Skraal: Myrder Moskovitterne! De Gamle dræbe de, de Unge blive bundne til Hesterumperne, Bornene, sammenbundne stængte paa Hestene og bortførte til Tyrkiet. - Disse grusomme Barbarer ville uden Tvivl snart af en samlet Magt blive tugtet efter Fortieneste. Fruentimrenes Pynt i Julii Maaned. maa i Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Damerne danne sig her meget efter de Parisiskee. Kun i Hensigt til det Brogede og Afstikkende ere de ulydige, og elske mere Modestie og mildere Couleurer, og meget faa udmerke sig ved broget Antog og Hovedpynt. - De sorte Corselets ere ganske af Moden, man har derfore antaget et fuldkommen Corset, eller Smæk med smaae afskaarne Skiød, og ganske sædvanlige eller Chemisen, Ærmer. En broget Taftes Kiøel, en bred noget staaende Jtaliensk Floers Krave, og et hvidt Floers Forklæde, en Hat med Fier, giver en Spansk Anseelse. Da den Spanske Møde, at puddre sig med guult Pudder, har saa almindeligt et bifald, og skaffer dem saa mange Tilhedere, hvorfore skulle da de Berlinske Damer ikke ligesaavel som de Parisiske, efterabe dette Fortryllelsesverk - Man seer hyppig sorte silke Arbeidspunge, - og Skoe med alle Slags Figurer, og man seer ikke allene Skoen, men endog Strømperne lige op til Ankelknoen. snørt med hvide og brogede Baand. Man har en Berlinsk Opfindelse paa Parasoller eller Soel skiermer, af Frue Hofraadinde von Desfeld. Den bestaaer af 8 Blade eller Stykker, hvoraf ethvert har sin besynderlige Couleur. Couleurerne ere disse, som saaledes maa sidde ved hinanden; nemlig: hvid, lyseblaae, griøde lin, violst, ponceaux, forange, svovelguul, bleegpaille, desuden skal alle disse Tafter være skildret. med hvidt. Man kan og paa ethvert Blad, for at giøre Skatteringerne desto flere, sette 2 Couleurer tet ved hinanden. Virkningen af det Hele er, besynderlig i nogen Frastand, og ved en lille Bevægelse af Parasollen, overmaade behagelig, hvorfore ogsaa denne nye og her for Lyset først komne Opfindelse, har fundet meget bifald. Man har ved første Øiekast strax en Jdee af Regnbuen, som i Besiddelse af en Dame altid maa udfalde henrivende, enten man nu tænker sig Regnbuen efter Bibelen, som et Tegn paa Fred, eller efter Fabellæren, som et Gewand for en smuk Gudinde. (mere følger).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Odense, den 30te Octbr. Ved Classe Lotteriets 5te Classes Trækning er endvidere følgende høie Gevinst udkommen for Fyens Stift: No. 12372 med 300 Rdlr. udi Hr. Riis sings Collection her i Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Den 29de Augusti er Kiøbmand Christian Heiquilin i Neapolis udnævnt til Consul i begge Sierlierne, i Steden for Marquis de Curtis, som fra dette Embede i Naade er entlediget Den 7de September er Doctor Medicinæ og Chirurgus ved Landcadet-Compagniet, Nicolaus Heinze, allernaadigst confirmeret at være Physicus i Landskabet. Syndredithmarsken, og den 12te Ober= og Landrets=Advorat Peder Fridrich Jürgens i Flensborg, til Stadssecretair sammsteds. Den 5te October d. A. er Studiosus Johan Ernst Gunnerus Krogh beskikket at være Catechet ved Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn; Ditlef Blechingberg confirmeret at være Birkeskriver ved Møgeltønder Birk, Sognepræst Hr. Gerhard Essendrup beskikket at være Sognepræst til Rolloug Præstegield i Aggerhuus Stift; Capellan Hr. Martin Wang ligesaa at være Sognepræst til Hole Præstegield i bemeldte Stift; Sognepræst Hr. Andreas Qvale ligesaa til Nærøens Præstegield i Tronhiems Stift; Birkedommer Frantz Vogelius Klein ligesaa at være Herredsfoged og Skriver i Fugelse Herred og Mariboe Birk i Lolland; Christian Friderich Petri forundt Bevilling at være Procurator i Vestindien. Den 12te Octbr. er Sognepræst Hr. Christen Evaldsen confirmeret at være Sognepræst for Wærum og Ørum Menigheder, i Aarhuus Stift; Sognepræst Hr. Ditlev Monrad, ligesaa til Østervelling, Helstrup og Greensteen Menigheder i Wiborg Stift. Sorøe, den 24de Octbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Tiirsdagen den 16de hujus tog Hr. Jens von Benzon offentlig latinsk juridisk Exammen, og erholdt Caracteren Laudabilem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Vacancer: Sognekaldet til Idestrup paa Falster, 450 Rd.; Sognekaldet til Orbølle paa Als, 285 Rbd.; Byefoged Embedet i Warde og Herredsfogderiet i Vester og Øster=Nør=Herreder i Riber Stift, 4000 Rdlr. Det residerende Capellanie til Wiig og Asmindrup i Sielland, 75 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Død. Odense, den 25de October: Christian Andersen Handskemagers Huustroe, 22 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Majestets allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Cymus. Vi Christian den Syvende, at Guds Naade Konge til Danmark 4 Rdlr. og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Hr. Henrich, i Bille, Ridder, Vores Geheime-Conference=Raad og Stiftbefalingsmand over Vore Lande Fyen og Langeland, samt Amtmand over Odense, Dalum, St. Knuds og Ruggaards Amter, som Skifteforvalter efter forrige Postmester udi Vor Kiøbstæd, Ærrøeskiøbing, Hans Kehlet, som døde udi Fangel Bye under bemeldte Odense Amt, hans herom, allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst haver bevilget og tilladt, saa og hermed bevilger og tillader, at han ved Proclama subpoena præclusi et perpetui silentii med Aars og Dags Varsel maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Fyenske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Postmester Hans Kehlet, ligesom og Arvingerne efter ham, de første for saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, og de sidste for deres Arveret at anmelde og beviisliggiøre, Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne, ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses tillige for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn den 19de October 1787. Under Vort Signet. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Efter Hans Kongelig Majests, allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Geheime-Conference=Raad og Stiftbefalingsmand Hr. Henrich Bille, som Skifteforvalter efter forrige Postmester udi Ærrøeskiøbing, nu i Fangel Bye, under Odense Amt ved Døden afgangne Hans Kehlet, Bevilling at maa ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i Aviserne indkalde bemeldte afgangne Hans Kehlets Creditorer og Arvinger. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 24de October 1787. H. Koefoed. L. M. Bendz. J. J. Molius. J. Uldall, Jligemaade protocolleret af R. Rasmusen. No. 1. Allerunderdanigst læst og protocolleret inden Ravneherg Herredsting-Ret Torsdagen den 25de October 1787. testerer J. J. Mylius. blive forrige Postmester afgangne Hans Kehlets Creditorer og Arvinger herved trende Gange efter hinanden indkaldede med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav og de sidste deres Arverettighed, for mig eller Fuldmægtig Kammer=Raad Orten i Odense, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Odense den 27de October 1787. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Paa Østrupgaards Gods i Fyens Stift, Odense Amt, Østrup Sogn i Daugstrup Bye, er Anne Margarette Lars Povelsens Enke ved Døden afgaaet, og Boet taget under lovlig Behandling, og befundet saa ringe, at det ikke taaler at bekoste nogen ordentlig Proclama, saa bliver herved 3de Gange efter hinanden indkaldet bemeldte, Afdødes Arvinger, som ere 2de Sønner og en Datter; efter Sigelse boer den ene Søn Povel Laursen i Faaborg, og den anden Søn Christian Laursen i Taarup, og Datteren i Daugstrup paa Østrupgaards Gods, til at møde eller møde lade udi Stervboet 6te og 12te Uges Dagen fra undertegnede Dato at regne. Til samme Tid indkaldes Credi= og Debitorer. Østrupgaard den 24de October 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. KrigsRaad Schebyes Vegne Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
Auctioner. Jermed bekiendtgiøres, at Løverdag Formiddag Kl. 10. Slet den 3die Novbr. førstkommende vorder 3die og sidste Auction i Gaarden No. 2 udi Brønserved foretaget over bemeldte Gaard med Tillæg af Hartkorn og 3de Huse; Gaarden bestaaer af 2 Tønder 3 Skpr. 2 Fkr. en halv Album Ager og Engs Hartkorn, og 2 Skpr. 2 Fk. 2 Alb. i Skovskyld; Dens 3de Fæste Huse ere: Et, som beboes af Knud Jensen, og sælges enten uden eller med Hartkorn af 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Album; Det andet af Thor Jensen, enten uden eller med Hartkorn 3 Skpr. 2 Fkr.; og det 3die Huus af Jens Nielsen, ligeledes enten uden eller med Hartkorn 3 Skpr. 2 Fkr.; alt efter de paa Auctions=Stedet bekiendtgjorte og ydermeere bekiendtgiørende Conditioner. Odense den 19de October 1787. J. J. Mylius. Auctions-Directeur.