JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Der skal endnu med det første kunne ventes en Deklaration af udvig VIII, der ogsaa siges at have over 100 Millioner til sin Raadighed til de fornødne Udgivters Bestridelle. Krigsrustningerne imod Frankerig. ere almindelige. En ny Krig, siger engelske Tidender er et Onde, som Europa ikke meere kan undgaae, naar Man ei vil lade sig sovndesse og udsætte for al den Jammer, som truer Menneskeheden. Store Anstrængelser udkræves atter; dog Jngen see tilbage, men alle fremad. Den engelske Nation indseer, at her intet er at vælge imellem nok engang maa den drage Sværdet af Skeden til at forsvare Alt, hvad der er et frit Folk dyrebart. Det gielder om vor som om alle europælske Nationers Existenz, Rettigheder og Velstand. Sværdet være den eeneste Pen hvormed Vi korrespondere med den gamle Erkefjende Freden med Amerika sætter os lykkeligviis istand til at opbyde vor hele Kraft i Forening med vore Allierede. - Fra Dunerne ere alt afseilede endeel Krigskibe til de franske Kyster. Alle engelske Linietropper ere satte paa Feldtfod og i alle Havne presses Matroser. Der er udsendt Ordre, til igjen at sammentrække de nys opløste Militsregimenter. En betydelig Mængde Kanoner ere indskibede til Ostende og Regjeringen har leiet en Mængde Transportskibe, for at bringe 20,000 Md. under General Hill til Belgien, hvor Lord Wellington, som efter et den 16de om Aftenen i Wien afholdt stort Krigsraad bestaaende af Fyrsterne Schwarzenberg, Wellington, Wrede, Metternich og Hardenberg, Kronprindsen af Würtemberg og Griv Münster, strax afreiste hertil, vil allene af engelske og hannoverske Tropper faae 70,000 Mk. under sin Kommando. Man venter, at han ufortøvet vil indrykke i fransk Flandern, hvor Bourbonnernes Standarte først vil blive plantet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Jfølge de sidste Efterretninger have Engellænderne ogsaa allerede besat Lille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Postløbet imellem Engelland og Frankerig er spærret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Den engelske Regjering har sendt endeel Kuttere til Calais, for at afhente de mange reisefærlige Engellændere herfra, Jøvrigt er Alie=Billen i jen sat i Kraft iskondon, og vedkommende Betiente paalagt at have et agtsomt Øie paa alle mistænkelige Fremmede, som komme fra eller agte sig til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Alle russiske, preussiske og østerrigske Armeer have fra Wien faaet befaling at vende tilbage til Rhinen, og Følge en geheim Artikel til Pariserfreden, hvori de allierede Magter have lovet Bourbonnerne Hjelp i Tilfælde af en Opstand, skal af Talleyrand være sluttet en Konvention, hvori de 4 Magter Østerrig, Rusland, Engelland og Preussen, forpligte sig at lade et forholdsmæssigt Antal Tropper marschere til Rhinen, garantere Bourbonnerne deres Krone og erklære deres Sag for hele Europas. Tillige skal være en Erklæring i Forslag til Franzoserne, som med Kraf og Værdighed forestiller dem Følgerne af en mulig Troløshed og giør dem ansvarlige for alle Krigens Lidelser. De herværende høie Monarker skulle ogsaa have givet hverandre Ord paa, at blive sammen saalænge indtil Krigen er endt. Foreløbig bliver General-Hovedqvarteret i Wien men saasnart Krigen virkelig udbryder, forflyttes det til Frankfurt, hvor Kongressen da tillige vil blive endt Sammesteds skal allerede være bestilt Qvarterer for Keiserne Franz og Alexander samt Kongen af Preussen. befalingen til at opløse det østerrigske Landværn og Reserven er igjen tilbagekaldet. Troppemarscherne vedvare til Jtalien, hvor den østerrigske Armee snart vil være voxet til 200,000 Mand og siges nu at skulle kommanderes af Prinds Philip af Hessen Homburg. Denne Armee skal have et tredobbelt Formaal, nemlig at lagttage Kongen af Neapel, hvem Man, uagtet alle hans herlige Løvter og Miner, saasom at ville rømme Kirkestaten, naar Man vil underhandle med ham, ingen Deel at ville tage i Bonapartes Foretagende, hvad Udfald det end faaer, ja endog hans udstædte befaling til at indbringe Bonaparte død eller levende, hvis han var kommet til hans Land, dog synes noget mistroisk imod, dernæst at bevogte det indre Jtalien og endelig til at kunne opstille en betydelig Magt paa den franske Grændse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Prinds August af Preussen er fra Wien indtruffen til Berlin. Alle permitterede og med Forbeholdenhed afsketigede preussiske Officerer ere indkaldte til uorholdelig at indfinde sig ved deres Regimenter. 100,000 Preussere skulle alt være paa Marschen til Rhinen, og de sorte Husarer ventedes daglig til Brussel. Overhovedet er Alt under Vaaben lige fra Schweiz til Nordsøen. Paa alle Retninger strømme Tropper til de franske Grændser. Fra Trier til Nieuport allene vil den inden kort Tid være besat med 150,000 Mand. Den 22 f. M. er et stærkt Korps preussisk Kavallerie af General Kleists Armee marscheret igjennem Namur til Givet og Philippeville, og de allierede Tropper ere efter Sigende allerede indrykkede i Valenciennes, Ogsaa Kurfyrsten af Hessen og Kongen af Würtemberg lade hver 20,000 Mand af deres beste Tropper marschere til den franske Regjerings Bistand, og den sachsiske Armee er den 24de opbrudt i Jilmarscher fra Colli til Archin. Meynz har en Besætning af 20,000 Mand, er provianteret og i fuldkommen Forsvarstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
J Holland er Man ogsaa fast besluttet at opbyde Alt for Frihed og Uafhængighed. Den største Deel af Garnisonen, i Haag er alt rykket i Feldten, og Nationalgaden bliver ufortøvetorganiseret Man har tillige her sat ut i dig Skaansel tilside og holder, som vist ingenlunde er overflødigt, tilbørligt Øie med at ingen Spioner skulle indtrænge sig. J Amsterdam ere to Knægte, som fik Jndfald om at raabe bleve Napoleon!" strax blevne skudte. Arveprindsen af Oranien, som selv vil anføre Belgierne, har i en Skrivelse til Justitsministeren lovet, Jntet at forsømme for at dække Fædrelandet for en fremme Jnvasion, naar Jndvaanerne kun, istedetfor at bestyrtes, ville fordoble deres Jver og Virksomhed. Endelig er al Udførsel af Vaaben og Munition fra de forenede Nederlande forbudet. De forenede Nederlande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Ved et aabent Brev af 16 Marts har Souverainen erklæret, at de uventede Begivenheder i en Nabostat have bevæget ham til, ei at opsætte den nye Statsforfatning indtil Wiener=Kongressen er tilendebragt, som han ellers havde besluttet. Han paatager derfor fra denne Dag det Kongelige Scepter over den nyskabte Stat, som herefter skal udgjøre et Kongerige under Benævnelse af Nederlandene, og besiddes af ham og retmæssige Efterfølgere efter Førstefødselsretten. Den Kongelige Titel tilføies desuden den af Hertug til Luxemburg, da denne Provinds staaer i særskilte Forhold til Tydskland, og Tronarvingen antagen og beholder Titelen Prinds af Oranien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
(De blandede Efterretninger følge i næste Avis. mi
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Avertissements. Torsdagen den 27 April lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge endeel overfødte Sviin, Grisesøer, Grise, Faar med Lam, nogle smukke taarings Klodde, en nye moderne holsteensk Vogn, et komplet Seletøi med Messingbestag, Sengeklæder og Sengestæder, Skatoller og Dragkister, endeel Vogn= og Plougtømmer m. m. Egeskou den 29 Marts 1815. K. Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Efter høiere Forføielse foretages en offentlig Auction næstkommende April Maaned i de Kongel. Skove ved Wargaard og Grønninghald, over circa 150 Favne, og i de Stenderup per Skove over 1436 1/2 Favne Bøgebrænde, og paa Lungmosen ved Stendeerup over adskillige Stykker Tørveskiær, Lysthavende ville indfinde sig: den 25 April om Formiddagen Kl. 9 Sl. ved den Kongel. Skovfoged P. Jversen, angaaende Wargaard og Grønning hald Skove. den 26 ejusk. om Morgenen Kl. 3 Sl. ved Skovfogden Johannes Schrøder ved Stendeerupstrand, i Henseende til Nør= og Midtskovene. den 27 ejusd. om Morgenen Kl. 3 Sl. hos Skovfogden Riis Schrøder i Selliumhauge, angaaende Sønderkobbelet og Lyngmosen. Auctionspengene betales i Rigsbankdaler Sølvmynt, og enhver Høistbydende, som stiller antagelig Kaution under Amtet Hadersleben faaer Tilslaget, med Forbehold af det Kontrl. Rentekammers Approbation. Haderslev Østerdeels Huusfogderie, den 1 April 1815. M. Holgersen. 5000 Rbd. N. V., Aasum Bjerge Herreders Overformyndere tilhørende, kunne mod lovbefalet Silkerhed i førstkommende 11 Juni Termin, faaes til Laans, naar man derom melder sig hos Landsdommer Baden i Odense. W. Guult Vox kjøbes af :J H. Warnburg, Overgade Nr. 43.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Torsdagen den 13 April førstkommende bliver udi Ullerslev Degnebolig holdt offentlig Auction over dette Degnekaldstilliggende Jorders Avlings Bortforpagtning paa Embedstid Efter deres vanlige Drift kan aarlig saaes omtrent 9 Tdr. Korn, neml. 3 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg og 3 Tdr. Havre; græsses og fores, (naar Jorderne lægges med Kløver) 1 Køer, 4 Faar, foruden 2 Heste; avles Aar om andet 16 gode Bønderlæs Høe. Naar Jorderne ere bortforpagtede bliver samme Tid og Sted bortsolgt Avlingsredskaber, bestaaende af Vogne, Ploug og Harve, 2 Heste og en Koe, m.m. Saa sælges og endeel gode Bøger, nogle Sengeklæde, med mere Boehave. Liebhaverne behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Konditionerne nærmere vil blive bekjendtgjorte, der, om forlanges, forinden kan erfares i Degneboligen. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10. Winding, Bjerge, Aasum Herredsfogderie d. 3 April 1817. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Endeel Tørvelodder kjøbte fra Tønneskovsgaarden paa Hundslev Mark i Rynkebye Sogn bliver samlede eller særskilte afhændede ved offentlig Auction, som afholdes paa Selleberggaard Mandagen den 10 April førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Thi ville de Lysthavende til bemeldte Tid og Sted behage at indfinde sig. Winding, Bjerge, Ansum Herredsfogderie d. 3 April 1815. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Mandagen den 17 April om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Odense Herreds Tingsted holdt Licitation over en Reparation ved Næsbyehoveds Sluse=Broe, samt en Steen kistes Opreisning paa Fangel Mark, efter Konditioner som i Forveien ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Odense den 3 April 1817 C. A. stalbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Fredagen den 14 Aptil førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver hos Sognefoged Niels Pedersen i Brobye, holdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Gjordemoder=Bolig i bemeldte Bye, hvorover Konditioner og Overslag forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Odense den 3 April 1815. C. A. Falbe. Endeel større og mindre Eege Knopper, til Tømmer, Planker og Fjelle, hvoraf de største ere beliggende ved Dyregravæde=Gaarden i Ubberud Sogn, og de øvrige ved Auctionsstedet i Brændekilde, paa hvilke Steder de Lysthavende behagelig kunde tage samme i Øiesyn) samt en meget god og svær Brakharve, tilligemed et Par mindre smukke blaamalede Harver m.v., bliver Torsdagen den 13 dennes ved offentlig Auction bortsolgt ved Forpagter=Boligen i Brændekilde, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Konditioner. Ægte hollandsk rödt Klöverfröe er at bekomme hos Andrup & Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
En nye holsteensk Vogn med 3 laketede Stole, anvises tilkjøbs i No. 414 paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Hos Værtshuusholder M. Andersen uden for Odense Vester Port, kan bekommes 1 a 200 Tdr. godt Bygmalt, Det kan bekommes saavel i større som mindre Partier. Gaarden No 53 og derved liggende Huus paa Overgade faaes til Leie førstk. Mikkelsdag. L. N. Faber. Til førstkommende Mikkelsdag, og muligt før, bliver for en Enke eller flere honnette Fruentimmer 2 gibsede og betrukne Værelser forneden ud til Gaden, og 2 Værelser forover med flere Beqvemmeligheder at erholde til Leie. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Hvor 30 a 40 Traver Fodet af sidste Aars Støde er at faae tilkiøbs, anviser Adressekontoiret. Fire Værelser med Kjøkken, Pigekammer, og, om forlanges, Staldrum til 4 Heste, er for billig Priis at faa til Leie førstkommende Flyttedag. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Krigstilberedelser. En Skrivelse fra Brüssel af 25 Marts melder, at Tropperne i Lille og Valenciennes ogsaa ere frafaldne Dagen før, (den første Efterretning om disse Stæders Besættelse maa altsaa have været urigtig), og at baade Lille, Douay, Conds, Manbenge og Valenciennes ere erklærede i Beleringsstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Kongen af Nederlandene er den 27 Marts afreist til Brüssel og vil i nogen Tid opholde sig i Rigets sydlige Departementer. Prinds Friederich er fulgt med, forunder sin Broders Overkommand at anføre de nederlandske Tropper. J alle hollandske Provindser organiseres alleredLandstormen, og alt Mandskab fra 19 til 23de Aar indskrives til National-Militsen. J Amsterdam, Haag, Rotterdam, Utrecht a. oprettes desuden frivillige Kavlleriekorps. Et Selskab af Fædrelandsvenner i Amsterdam har tilbudt Hs. Maj. en Sum af 400,000 Gylden til Fædrelandets Tarv, og overalt koppes de brave Undersaatter om at tjene samme med Gods og Blod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Til Ostende er allerede ankommen friske Tropper fra Engelland, og ved Coblenz skal et talrigt preussisk Korps være gaaet over Rhinen. Af General-Gouvernør Sacer den 24 Marts udkommet en Proklamation til Beboerne af Nedre, og Mellem Rhinen, og to Forordninger om den franske Grændses Spærring og imod mulige Rolighedsforstyrrere. J den første siges blandt andet: Frankerigs Hovedstad havde svoret at reise sig til Tronens og Statsforfatningens kraftige Forsvar imod den banlyste Røvers Fremtrængen: Frankerigs Hovedstad har løiet som Frankerig, Napoleon Bonsporte har besat Paris uden Sværdslag. Ved Usurpatorens Udslettelse maa det væbnede Europa sortjeneNutidens og Efterverdenens Tak, som Frankerig har forsmaaet. Seierherrerne ved Moscau, Leipzig, Vittoria og og Paris strømme allerede til fra alle Kanter for at give den Wiener Erklæring Eftertryk. Der raabte Vee over Skurken, som paany tænder Krigsfaklen, og be haves det, vil hele Europas Bekostning kaste sig paa Frankerig, for at qvæle Uhyret i hans Landsmænds Blod og Taarer. Maaskee har Himlen udkaaret de tapre Preussere, Engellændere, Hannoveraner og Belgier til at fulde byrde dens Dom." Derpaa opfordres Neder= og Mellem=Rhinens Beboere til ogsaa at væbne sig, at ikke ved deres Dorskhed og Ligegyldighed Europas hele Krigsmagt skal indbryde over deres Marker som en ødelæggende Strøm imod den fælleds Fjende. Al Kommunication til Frankerig er indtil videre spærret og utilladelig Udførsel af Heste og Krigsfornødenheder straffes som Statsforræderie. De Napoleon Bonaparte er ved de Allieredes Erklæring som en Fjende af selskabelig Orden sat udenfor Loven, saa bliver enhver i Ord eller Daad yttret Hengivenhed for hans Person eller Sag en Forbrydelse, imod Statens Sikkerhed, og Enhver, som tillader sig sligt skal paa Stedet hæftes og stilles for en særskilt Ret eller sættes udaf Stand til at skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
J Bremen har baade Senatet og en Major Weddigpaa Grund af Fædrelandets Fare, udstædt Opraab til deres Medborgere om atter gaae frillig ind under den hanseatiske Legion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Den 24 Marts ankom den gamle fra Syvaarskrigen berømte Prinds af Conde paa sin Flugt fra Frankerig, med Extrapost til Brüssel, hvor Man i Førstningen antog ham for Kong Ludvig selv. Omendskjøndt denne Sidste har taget Veien til Ostende, troer Man dog ikke, at han begiver sig til Engelland, men til Frankfurt ved Mayn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Blandedt Efterretninger. Frankerig. Efter den engelske Morgenpost kaldes Bonaparte af sit Partie nu almindelig Violet-Korporalen, fordi han skal have lovet dem at komme tilbage til den Tid, da Violerne blomstre. Af samme Aarsag havde de valgt violette Baand til deres Foreningsfarve. De franske Kronjuveler, og deriblant den store Diamant, som Bonaparte ellers har paa sin Kaardeknap, ere nu i London. Hertuginden af Wellington skal have bragt dem med sig. Mange Penge og kostbare Effetter ere ogsaa bragte i Sikkerhed til Engelland, og fra Rouen, Havre og andre Pladser ere nogle hundrede Kjøbmænd udvandrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Engelske Aviser finde det ikke overflødigt at gjendrive en Folkesagn, som skal være i Omløb i Frankerig, hvor absurd det er, at nemlig Engellænderne selv have begunstiget Bonapartes Flugt fra Elba, af bare Misundelse over den franske Handels og Manufakturers Fremskridt, som de haabede at standse ved en ny Borgerkrig. En saa afsindig Plan paastaae de, kunde aldrig opkomme i en engelsk Ministers Hoved, og om end saa var, da arbeide jo Franzoserne selv paa at den skal lykkes, hvorimod de vilde have handler mere konseqvent, ved paa eengang at tilintetgjøre Bonaparte og den hele Plan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Østerrig. Af Magternes Diklaration, hvorved Bonaparte erkiæres uden for Loven, havde den første Koureer, som afgik til Frankerig 4000 og den anden 6000 Exemplarer med sig og befaling til at uddele samme overalt paa deres Route. Avis=Komtoiret havde endnu den 15de ikke faaet det fornødne Antal trykket til Abonnenterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
J Wien skal endnu have været en langt skrækkeligere Plan iværk, end den saakaldte Kongen af Roms Bortførsel, hvorom nærmere Oplysning snart kan ventes. Flere at Deeltagerne i Sammensværgelsen ere hæftede. Deres diæ velske Hensigt skulde have været opnaaet ved Gift. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Det var den 15 Marts at Erkehertuginde Marie Louise underskrev den Alt, hvorved hun frasiger sig Keiserinde, Titelen. Hun fløtter nu ogsaa til Keiserborgen i Wien, hvorimod Kronprindsen igjen tager ud til Schønbruun, Derimod har Journal de Paris bebude, hendes og Sons Ankomst til Paris den 4 April Prinds Eugen skal - ligesom Kong Joachim - have erklæret, at han vil være den første til at mar schere imod Bonaparte,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Indenlandske Efterretninger. Augustenborg den 24 Marts. Den 22de om Aftenen Kl. 9 døde her Hs. Durchl. Prindsesse Charlotte Amalie til Slesvig-Holsteen i Sønderburg-Augustenborg i sin Alders 80de Aar. Lige til sidste Øieblik beholdt hun Brugen af sine sjeldne Aandskræfter, og hendes langvarige Liv udmærkede sig ved Veldædighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Den 31 Marts døde i Kjøbenhavn den lærde og som Oldgrandsker berømte Justitsraad og forhenværende Rector ved Frue Latinskole sammesteds, Skulo Theodorus Thorlacius i sit 74de Aar af Apoplexie. Han var født i Jsland, havde i 32 Aar tjent Staten som nidkjær Embedsmand, og mange af vore ypperste Lærde skylde ham deres første videnskabelige Dannelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
J Anledning af en Kundgjørelse i Stokholms Posttidende, fra den Kongelige svenske Over=Postdirektion, hvorefter for ethvert til og fra Hamborg samt fra Pommern og Sverriover Danmark forsendende Brev skal ved alle svenske Post kontoirer oppebæres Een Rigsdaler Hamborger Banco, og at der som Aarsag til denne Portoforhøielse er anført: at den Kongelige danske Regjering havde belagt de til og fra Sverrig over Danmark gaaende Breve med en svær Porto. - har den Kongelige Danske General=Postdirection fundet sig beføiet at oplyse, at fornævnte svenske Brevvexling behandles i Danmark aldeles efter de samme Taxter som den danske og hverken direkte eller inddirekte er bleven belagt med nogen Slags Forhøielse. Efter disse Bestemmelser betales da for et enkelt Brev imellem Helsing, rer og Hamborg, hvad enten det er svensk eller dansk, allene en Porto af 9 Ls. for en Veilængde af 65 Mile, som kan erlægges alternetive enten i Rigsbankpenge Sølveller Sid ler efter en maanedlig Gjennemsnitskours Kjøbenhavns Skilderie kalder i nogle Breve over den nye Revolution i Frankerig, meget træffende Paris der politiske Hekla, der nu i en Tid af 25 Aar har sprudet Jld over Europa og bedækket saa mange af dets skjønneste Egn med sin sorte og brændende Lava.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Nyborg den 2 April. Hs. Høihed Prinds Christian Frederik ankom hertil Onsdagen den 29 Marts om Aftenen Kl. 11 1/2 og tog ind hos Gjæstgiver Schalburg, hvor Høisamme udhvilede til næste Dags Morgen Kl. 5, da Reisen fortsattes over Storebeltet paa den Kongelige Postjagt Merkurius, hvormed fulgte Søe=Premierlieutenant Ridder Bruun. Vinden var sydvestlig med jævn Kuling og blidt Veir, Hs. H. landede ved Korsøer samme formiddag Kl. 10 1/2 og reiste efter omtrent en Times Ophold videre til Hvvedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Lovgivning og offentlig Foranstaltning. 28 Marts 1815. Reskript til Stiftamtmanden over Byens Stift og Amtmanden over Svendborg Amt at følgende Jndhold: Fra Vort danske Kancellie er Os allerunderdanigst blevet forredraget, hvorledes Tugthuset i Vor Kjøbsted Odense i Vort Land Fyen, i Særdeleshed, fordi det først modtager fine Jndtægter for det løbende Aar langt ind i det følgende, har paadraget sig en Gjeld af omtrent 4000 Rbdlr. N. V., til hvis Afdragelse er foreslaaet, at der eengang for alle maatte skee en extraordinair Repartition paa alt kontribuabelt Hartkorn i Stiftet, saavelsom paa Herre- og Sædegaardene, samt Præstegaardene der, hvilken Repartitions Brløb strax, ligesom det indkommer, maatte anvendes til Gjeldens Afbetaling. Efterat have taget denne Sag, tilligemed de af bemeldte Vort Kancellie derom oplyste Omstændigheder, i allerhøieste Overveielse, ville Vi herved allernaadigst have fastsat: 1) at Tugthuset i Odense maa kommes til Hielmed et extraordinairt Tilskud af 4000 Rbdlr. N. V.; 2) at denne Sum maa tilveiebringes ved Repartition paa alt Stiftets Hartkorn, paa Herregaarde og Præstegaarde, saaledes at der af hver Tønde kontribuerende Hartkorn udredes eengang for alle i extra Bidrag 7 s. Rigsbankpenge N. V., af Herre, og Sædegaardene af hver 4 Rbdlr. N. V., og af hver Præstegaard 1 Rbdlr. N. V.; 3) at bemeldte Repartition strax iværksættes, og Pengene, ligesom de indkomme, anvendes til Gieldens Afbetaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 28 Marts er Krigsraad Sager, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede som Distriktschirurg i Thisted med dertil hørende Distrikt; Ex. juris H. Bang udnævnt til Prokurator ved Underretterne i Fyens Stift; Ex juris C. G. Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
ligeledes til Prokurator ved Retterne i Lollands og Kalsters Stift; Handelsmand Lars Jelstrup paa Mølgaard meddeelt Bevilling som Strandings=Kommissionair ved Hjørrings Amts Kyster fra Raaborg til Tranum Strand, begge inclusive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-05
Velspassage fra den 26 Marts til 1 April 1815. Fra Fyen til Sielland. Handelsmændene J. Frandsen, A. Petersen og J. Rosbach, dansk Kourer Kammerjunker v. Kaas fra Wien; Skipper Af Bohn; Madam Holm; Premierlieutenant Vulfsdorff Handlende H. A. Tieme; Student J. Jørgensen; Kjøbmand P. Frelsen; Proprietair Grandien; Frue Kammerjunkerinde, Linstov med følge: Handelsmand Mathison; svensk Koureer P. v. Dühn til Sverrig; Destillateur Richter; LieutenanVitt, Kjøbmændene Mon og S Sørensen; Madam Holm; Landinspekteur Ravne; Frue Schønberg med Jomfrue fra Wien; Frue Schouboe; Kniplingshandler J. Bertelsen, Abraham Elias; Lieutenant Grev v. Platen; LieutenanRichelien; Skipper H. A. Aas; Styrmand Christensen, Søemændene Boe Hansen, P. Lausten og P. Poulsen, Kjøbmand P. Wirusseur; Handelsmand W. Menge, Skipper s. Toft; Søemændene J. Jørgensen, Chr. Madsen, J. Madsen, Chr. Jørgensen, Chr. Hansen, H. Chr. Poulsen, og L. Hansen, Forpagter Hastrup med Familie, Kjøbmand P. Brandt. Fra Sielland til Fyen. R. Gulds; S. Wanzi; H. Jessen; Teglmester R. Carlsen; Madam Rasmussen; Handelsbetjent Stricker, Silke= og Klædefabrikeur S. Henriqves; L. Simonsen; Grosserer Spiro; Kjøbmand Hønert; dansk Konreer Kapitain v. Søderberg til Wien; Forpagter H. Petersen; Premier, lientenanterne v. Wittrup og Werner.