Berlingske Tidende, 1775-09-11
Paris, den 28de Augusti. Efter Kongelig befaling er det berømte Middel mod Bendel Orme, som Kongen for en Summe Penge har kiøbt af Nouffers Enke i Murten, og som ved de dertil committeerte Lægers Undersøgning er befundet sikkert, ved Trykken blevet bekiendtgjort til Menneskers Beste. Samme er følgende: Til Forberedelse tager den Syge 7 Timer efter et maadeligt Middags=Maaltid, en Brødsuppe saaledes tillavet: Tag 1 1/2 Pund Vand, 2 a 3 Untzer frisk Smør, 2 Untzer Brød, skaaren i Terninger, saa meget Salt, som behøves til Smagen; lad det koge sammen, og rør det om, at det bliver jævnt og tyndt. Omtrent 12 Time derefter giver man den Syge 2 Stykker Sukkerbrød (Biscuits) og et Glas hviid Viin, med eller uden Vand, eller og Vand allene, dersom han ikke er vandt til Viin. Har den Syge den Dag ikke haft aabent Liv, eller har forstoppet og haardt Liv, saa lader man ham sætte en Clysteer af Katosturt (Malva og All hea) kogt i Vand med 2 Untzer Oliven=Olie. Om Morgenen derpaa giver man den Syge følgende Middel, Tag: Drachmer (Gros) Bregne=Rod (Filix non ramosa dendatsC. B. eller Palypodium filix Mas L.) ganske fiint revet, og lad den Syge tage det ind med 6 Untzer Bregne=Vand, eller Lindenblut Vand. Børn giver man 1 Drachma mindre af Pulveret. Faaer den Syge ont efter Pulveret, saa lad ham tykke lidt syltet Orange=Skal, eller tage noget Vederqvægende i Munden, men ikke nedsynke det; hold ham Viin- eller Lavendel-Edike under Næsen. Brækker han desuagtet det igien op, saa maae han, saasnart han ikke har meere Ont, tage endnu et Pulver. Toe Timer efter Pulveret giver man den Syge følgende Bolus: Panacea Mercurialis og ResingScammoner, hver 12 Gran, Gummi Gutte, 5 Gran, river det til Pulver, og giør med 2 eller 2 1/2 Scrup Confectiode Hyacintho en Bolus deraf. For stærke Legemer, som ere svære at bevæge, eller vandte til skarpe Purgeer=Midler, formerer man Panacea, eller Scammoneums Harpix til 15, men Gummi Gutte til 8 1/2 Gran. Ved svage Naturer, som ey taale stærke Purgantzer, som og ved Børn, maa en fornuftig Læge formindske Purgeer=Middelets Proportion. J saadant Fald har 8 1/2 Gran af Panacea og Scammoniums Harpix uden Gummi Gutte med Confect. de Hygcintho været tilstrækkelig, og man har endog ladet denne Bolus indtage 2 gange, Halvdelen 2 Timer efter Pulveret, og 3 Timer derefter igien den anden halve Deel, naar den første ingen Virkning giorde. Strax efter at Bolus er nedsiunket, giver man den Syge et par Kopper svag grøn Thee, og bliver ved dermed Tid efter anden under Purgeringen, indtil Ormen er dreven ud. Saasnart den er kommen ud, nyder først den Syge en god Suppe, og nogen Tid derefter endnu en liden Skaal. Den Syge maae ey have for meget at spise, og holde sig roelig og ordentlig. Men har han ganske eller tildeels opbrækket Bolus, eller dette Middel efter 4 Timer ikke har været virksomt nok, saa maa endnu en Portion Engelsk Purgeer-Salt (fra 2 til 8 Drachmer) opløses i varmt Vand, og drikkes deroven paa. Kommer Ormen ikke i et Nøgle, men bendelviis, som den pleyer, naar den med Enden sidder fast med en Mængde seyt, klart Sliim, saa skal den Syge ikke trække den ud, men lade den være i Roe, blive siddende paa Bækkenet og drikke varmt Thee. Hænger Ormen længe, uden at følge, og Purgantzen virker ikke stærk nok, saa tages Engelsk Salt, og den Syge holder sig stille indtil Ormen er ude. Kommer Ormen ikke for Middag. og Patienten har dog beholdt Pulver og Purgantz hos sig, saa spiser han til Middag, thi undertiden, men ikkun siæl den, kommer Ormen først efter Maaltidet. Gaaer Dagen bort, og ingen Orm lader sig see, hvilket undertiden skeer, naar Medicinen ved Brækning, enten ganske eller en Deel deraf er kommen op igien, eller har været for svag; Sa maae Patienten tage ligesaadan en Suppe, som Aftenen forhen, og gaaer Ormen da ikke om Natten fra ham, saa Dagen derpaa ved samme Time lige saadant et Pulver, og 2 Timer derefter 6 a 8 Drachmer bittert Salt, og forholdes med ham paa samme Maade. Undertiden hænder det sig, at i det Ormen gaaer fra ham, den Syge bliver ilde til Mode, og afmægtig efter en haard Udtømmelse. Men saadant har ingen videre Følger, og gaaer over igien, man behøver ikkun at lade den Syge i Roe, og holde ham god Viin-Edike for Næsen. Naar nu Ormen allene efter det første Pulver allerede kommer frem, saa give man ham ikkun Halvdelen, et ler den tredie Deel af den for ham bestemte Bolus, eller feye den ud med Purgeersalt. Efter at Bendel=Ormen paa saadan Maade er dreven ud, og man mærker, at der er endnu een tilbage, saa lader man nogle Dage gaae forbie, og igientager Curen, som forhen. Denne Forskrift, nøye fulgt, har altid i faae Timer hiulpet. Vi have allerede befundet det sandt paa 5 Personer. Den Orm, mod hvilken dette Middel efter vor Forskrift er saa sikkert og got, har korte Lemme eller Leed. De mere haardnakkede Lænia med lange Leeder, der have Skikkelse som Græskar Kierner, lade sig ey altil derved drive bort. For at udrydde disse, maae man ofte igientage forommeldte Methode, og vel give Agt paa den Syges Omstændigheder og hans Plage. Een af vore Patienter blev dog af med saadan en Orm ved den tredie Prøve. Vi have i Sinde, i en besynderlig Afhandling udførligere at handle om Lægemidlerne, deres Tilberedelse og Virkning, samt om de adskillige Arter og Fænia. For nærværende Tid troe vi, at tiene Verden ved Opdagelse og Bekiendtgiørelse af et sikkert Middel mod samme, hvilket vi have at takke Kongens Gavmildhed for. Paris, den 15de Julii 1775. Lassone. Marquer. En de la Motte. A. L. de Jussen. J. B. Carbure.