Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-22
Til Forfatteren af bemærkningerne i Anledning af Stykket: Om de til andet Aar efter Freden forfaldne Capitalers Udbetaling. i Aaret 1816. (See forr. No.) Ved at veie de Grunde, jeg har fremsat i No. 35 i Anledning af den omhandlede Eienstand, synes Forfatteren af ovennævnte bemærkninger, at have fundet dem alle uden Vægt. Sagens Vigtighed kræver altsaa, at veie hans Modgrunde, og drøfte hvorvidt disse ere af Vægt, Jeg har sagt, at den Debitor, som i Decbr. 1812 laante 16,000 Rdlr. Dansk Courant ikke 4000 Rbdlr. S. V., thi Forordningen om Pengevæsenet var jo den Gang endnu ikke udkommet - kommer ved Capitalens Omskrivning til 4000 Rbdlr. S. V., som til en Bankcours af 375 udgjør 7500 Rbdlr. N. V., til at betale 1500 Rbdlr. N. V. mere, end han virkelig havde faaet til Laans, om man end beregner Pengene i rede Sølv. Efterat Forfatteren først herpaa har svaret "Hvad Anmelderen her har tænkt eller har villet udtrykke, kan ei letteligen indsees, fremsætter han Grunde for mit anførte Exempels Urigtighed. Han mener, at naar man forudsætter, at 2 Rbdlr. ere lige med en Specie, og tillige antager med Anmelderen, at 4000 Rbdlr. S. V. ere blevne udlaante paa en Tid, da Coursen var noteret 300 (hvor kunde jeg antage det, da jeg udtrykkelig siger, at Capitalen af 16,000 Rdlr. Dansk Couranblev laant i December 1812), saa vil det ikke sige andet, end at 2000 Species bleve udlaante, som den Gang kun kostede 6000 Rbdlr. N. V.,men nu, da de skulle tilbagebetales, koste 7500 Rbdlr. N. V. Debitor betaler altsaa ikke 1500 Rbdlr. mere end han har faaet til Laans; men da han ikke kan betale de laante Species in Natura, saa maa han, efter Forfatterens Mening, tilveiebringe det, hvorfor de kunne kjøbes. Jeg maa oprigtig tilstaae, at jeg ikke finder nogen Grund i denne Modgrund. Hvorfor skal just den, der i Decbr. 1812 blev 16,000 Rdlr. D. C. skyldig, betragtes som En, der har contraheret Gielden i rede Sølv, Den, som førend 1807 skyldte en lige saa stor Sum, hans Gield, som den Gang var omtrent 12,000 Specier, bliver jo kun, ved Omskrivningen til Daler for Daler, 8000 Species, Hvorfor skal Forskjellen være her saa betydelig. - Men vi ville ikke indlade os i sammenlignende Beregninger; thi derved ledes vi til Betragtninger, der vilde være al for nedslaaende for mange. Saa meget er imidlertid vist, at den Grundsætning, at hver Debitor skal tilbagebetale de Penge, han skylder, efter den Værdie i rede Sølv, de havde paa den Tid, Gielden blev stiftet, ikke lader sig med billighed bringe i Udøvelse, førend Bankcoursen har taget en fordeelagtigere Vending. Jndtil dette er skeet, skjønnes ikke, hvorfor en Creditor skal være mere begunstiget i saa Henseende end Debitoren. Har Debitoren da ikke ogsaa liidt ved Pengeforandringen? Hvor faa ere de Mennesker, som nu have deres Jndkomster i rede Sølv, Er det afgjort, at den, som 1812 laante 16,000 Rdlr. D. C., har kunne fordobble denne Capital, og det maatte han jo, dersom det, som Forfatteren paastaaer, skulde betragtes som om han havde laant 2000 Species, Overalt lader en saadan Tilbagebetaling i rede Sølv sig kun tænke i et Land, hvor den circulerende Pengemasse er Sølv, men ei i en Stat, der, lige indtil 1813, ikke har havt andet end et Numerair, hvis Cours hidtil har været saa ustadig. At et større Antal Banksedler, naar Coursen er høiere, svarer til et mindre Antal, da den var lavere, følger rigtig nok, som Forfatteren siger, af sig selv; men det beviser ikke, at den, der i Decbr. 1812 laante 16,000 Rdlr. D. C., skal i Aaret 1816, foruden de Renter i Sølvværdie, han allerede har svaret, efter billighed, betale 45,000 Rdlr. D. C. (eller 4000 Rbdlr. S. V. til en Cours af 375). Fordelen er her paa denne Creditors Side aabenbar alt for stor imod den Creditor, der har udlaant en lignende Sum førend 1807. Dertil kommer endnu, at den sidste Creditor heller ikke har faaet mere end 2 PC. Rente, medens den første har faaet 4 pC. Aarsagen til dette Misforhold kan mueligen søges deri, at Vedkommende ikke have forudsat, at Bankcoursen i Aaret 1816 vilde staae omtrent paa samme Fod, som Courantsedlernes Cours 1811.