Berlingske Tidende, 1787-03-02
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have nogen Fordring til fornævnte Hr. Cancellie=Raad og Byeskriver Christian Ewald i Christian stæd paa St. Croix udi America, enten i Henseende til de forskiellige Embeder, som ham der paa Eylandene have været betroede, eller hans private Affaires, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos ham selv inden forskrevne Tids Forløb, Kiøbenhavn, den 22de Januarii 1787. Paa Hr. Cancellie=Raad Ewalds Vegne, Kieruls. Det kan anføres som noget vigtigt et betydeligt nyt: Aten Bonde i Hardanger, ved Navn Peder Johannesen, som en Selveier, og boer paa en Gaard, hedder Age, i KindservigPræstegield har af sig selv, uden Underviisning af andre, fundet paa et Raad og et Middel, hvorved han i 3 Aar har ophold 8 Menneskeer paa sin Gaard, ved at bruge halv saa meget Korn sin Huusholdning, som han har forhen maattet bruge. Den hele Kunst bestod i Forandring af Levemaaden i hans Huusholdning: Han plantede en Kaal Hauge, hvorom han har medbragt Attest baade fra Sognepræsten Hr. Rordam og andre, at han baade i Aar og Fior bande 278 Planter Kaal, som vare i fuld Vert, og indførte den Skik i sit Huus, at baade han og hans Folk 3de Dage om Ugen spiste Grønkaal. Han har frembragt Frøe, og givet til andre Bønder der omkring, som tænkte at ville giør, det samme. Han forsikret tilligemed, at siden han begyndte med den Huusholdningsmaade i sit Huus, har han kun brugt det halve Korn eller Meel, som han forhen pleiede at bruge. Dette synes vel noget underligt, da man ikke kan forvandle Kaal til Brød eller Meel; men det er dog i sig selv ganske begribelig, naar man betænker, at kaal ligesaaver mætter og føder, som Brødet selv, og altsaa kommer Kaalen her i Brødets Sted, og giør samme Nytte. Kaaler i sig selv en sund og god Føde. Man har lært af Erfarenhed, at Spedalshed og flodrige Sygdomme sielden findes der, hvor Kaal idelig er i Brug. Det kan endnu bedre forstaaes, hvorledes han kunde spare Melet og Kornet, naar man betragter, at den saakaldede Meel=Suppe eller Meel=Grød er Bøndernes bestandige Fødde Aar ud og Aar ind; her koger han den førne Meel=Suppe tynd, siden kommer han raat Meel derudi, at den skal blive tyk som en Grød, hvorefter Bonden spiser den. Der maa gaae en stor Mængde Meel og Korn til, naar dette skal være Bondens fornemste og meste Spise. Det er i sig selv en overmaade konvar Føde, allerhelst naar Kornet er dyrt. En vis Præstelone her i Stiftet har forsikret, at hendes Bønder tieneres Spiist konde hende langt mere, end den, de brugte ved deres eget Bord, endog naar man vilde regne hver Person for sig, Saadan Føde, som Bønderne bruger, er i sig selv langt mere kostbar, end den, en tarvelig Borger bruger i sit Huus, hvilke et ganske rimelig naar man nøie betragter Sagen. Den Maade at bruge Kaal er almindelig i det hele Russiske Rige blandt alle Bønder. De bruger Kaal som Hverdags Spise, hvilket Hr. von Haven viser i hans Reisebeskrivelse over Rusland. De bruger den, ligesom vore Bønder bruger Meel=Suppe. De avler den selv, da vore Bønder ofte maa kiøbe Kornet. De plukte Kaalen af, hakker den, nedsatter den, og har den i Tønder, til Proviant om Vinteren. De Russiske Bønder bruger Brød, som vore Bønder; men de sparer meget paa Kornet med Kaalen, saa at den Russiske Bonde kan sælge Korn, isteden for vore Bønder maa kiøbe det. Ovenmeldte Bonde har nu meldt sig for det Nyttige Selskab her i Byen, for at vinde den Premie af 10 Rdlr., som har været udsat i trende Aar, men ingen har melt sig usten han allene. Og den Premie har han ærlig fortient, allerhelidersom hans Huusholdningsmaade maatte allene efterfølges af andre, da det vil svare Landet mange Tusinde Rigsdaler hvert Aar, som nu gaaer ud for Korn. Det er ventelig, at alle fornuftige Bønder vil snart efterfølge hans Exempel, naar det bliver dem bekiendt, da det maa blive en vigtig Sag for en Bonde, at spare den halve Deel af det Korn, han forhen brugte, ja om det var kun den Fierdedeel. Dersom Nytten heraf kunde lokke andre til at følge hans Exempel, har han virkelig fortient en Ærestytte, Landet; dog har han lagt denne Anmærkning til i sin Anmeldelse: At han pleiede hvert Aar at forandre det Sted, hvor Kaalen skulde voxe, efterdi han merkede, at den derved voxte desbedre.