JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Hos Bogtrykker Nicolaus Møller, boende i Frederichsberggaden, anden Dør paa høire Haand naar man kommer fra gamme Torv, ere følgende Skrifter for hosstaaende Priser at bekomme, nemlig: Hr. Clevelands, Crommels naturlige Søns Levnets Beskrivelse, de 4re første Bind, som udgiør et Bind, med Prænumeration paa 5te Bog paa Post=Papiir for 2 Rdlr. 2 Mk. 8 Sk., og paa Tryk=Papiir for 1 Rdlr. 3 Mk. 8 Sk. Erke=Biskop Erich Bentzelii, den Yngeres, Utkast til Svenska Folkets Historia, 3 Mk. Rasine og Religionen, 1ste, 2det og 3die Stykke, hver 12 Sk., og paa fiin Papiir, 2det og 3die Stykke a 1 Mk. Prof. Guldbergs Breve over vigtige Sandheder, 4 Mk. fiint Papiir i Rdlr. Generts Breve, 3 Mk. og fiin Papiir 5 Mk., dito Lære Vers, 12 Sk. og fiin Papiir 1 Mk. Capit. Frid. Lütken Occonomiske Tanker til høyere Efter=Tanke, alle 9 Parter 2 Rdlr. Otto Diedr. Lütkens Undersøgning angaaende Statens almindelige Occonomie, 1ste og 2den Deel 1 Rdlr. 4 Mk., dito om Søyladsens Opfindelse, 8 Sk. Tanker og Agerdyrkningens Forbedring i Norge, 12 Sk. Oeconomiske Betragtninger over Aarhuus=Stift, 1 Mk. og fiin Papiir 1 Mk. 8 Sk. David Schütte om Bie-Avlingen, 1 Mk. og fiin Papiir 1 Mk. 8 Sk. Melon om Handelen, Med. Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., Post=Papiir 1 Rdr. og Tryk=Papiir 4 Mk. Prof. Wiedewelts Tanker og Smagen udi Kunsterne, 1 Mk. Hr. du Guay=Trouins Søe Helte Bedrifter, Post=Papiir 5 Mk. og Tryk=Papiir 3 Mk. 8 Sk. N. K. Bredal, Breve efter Rabeners Maade, 1 Mk. Reynike=For, 4 Mk. Æsopi Levnet og Fabler, 3 Mk. Cail Svetonii Tranqvillii, eller tolv Romerske Keiseres Levnets=Beskrivelse, 2de Deele, 4 Mk. Plinii Secundi Epistler 1ste Part, 2 Mk. Comoedien Abboloni mus Konge i Sidon, i Mk., dito den blinde Ægte Mand, 1 Mk. Matrosen som bliver Keiser i Muratapa, og derefter igien Matros 2 Mk., tilligemed endeel andre gode og opbyggelige Skriften hvorover en trykt Fortegnelse haves. Hr. Professor Johan Henrich Schlegels Afhandling om det Danske Sprogs Fordele og Mangler i Sammenligning med det Tydske og Franske Sprog, er trykt hos Bogtrykker Nicolau Møller, boende i Frederichsberggaden, anden Dør paa høyere Haand fra gammel Torv, og sælges sammesteds paa Post=Papiifor 1 Mk. 8 Sk. og paa Tryk=Papiir for 1 Mk.; ligeledes hos Bogvandler Ackerman, paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Klareboderne, saavelsom paa alle Børsens Boglader. Paa bemeldte Steder er og til Kiøbs: Det ypperlige Skialdre=Skrift Aacine om Religionen, 3de Sange a 12 Sk. paa Tryk=Papur, og 2den med 3die Sang a 16 Sk. paa Post=Papiir.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
I de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie ere udkommen: En i Christens rette og ubedragelige Vey til Himmelen, at Frederich Werner. Den faaes sammesteds til Kiøbs for 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Neufork, vom 19 April. Dieietzten Briese, wilche wir ans dem Jnnerndes Landes erhalten haben, melden uns, dat der Herr Johan Johnson, ein Sohn des Ritters William, sich mit ohngeführ 200 Jndianern und Weissen in Marsch gesetzet habe, um die Wohnplatze der westlichen Volker von Susquehanna zu vermusien, indem man Nachricht erhalten, datz die Deelavares, welche sich nach Süden retiriret, sich wieder versamleten um den Besitz der Gegenden, melche ste bischer bemohnet durch ein Haupttreffen zu behaupten. Ausser besagtem Corps des Capitaine Johnson, istauch noch ein anderes von 200 Mann, unter dem Capitain Montieur, dahin marschirt, und man glandt nach der Vereinigung dieser Detaschements, die Wilden satt sam zu Paaren zu tretben.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
St. Petersburg, vom 25 Mai. Den 7ten dieses haben Jbro Kasserl. Majeste aller rector, Baron Asch, megen seines Alters und schwachlignadigst geruheet, den Etats=Rach und hiesigen Post Di chen Gesundheit, seiner Dienste mit Beyb haltung derGageru lassen, und den bisher beym Reichs=Collegie der answartigen Sachenge standenen Secretaire von Ecan seine Scelle zum Post-Director in St. Petersburg zuernennen. Den 21sten dieses kammen Jhro Kanserl. Majestat von Carskelo wieder zur Stadt, um den Fürsten von Lobkowitz, Bruder des Ausserordentlichen Gesandten des Wienerischen Hofes rigleichen dem Grafen Oskierke Deputirten der Litthautschen Confoderation, welche beyde kurzlich hier ringetroffen waren, Audienzzu ertheilen, und des Abends kehrten Allerhøchstdieselbe nacCarskoeionark. Der Fürst von Lobkowitz hatte imAuftrage, die Wahlund Kronung des Romischen Kønigs zu notificiren; der Graf Oskierka hingegen reclamitte bey Jhro Kayser, Majestat Hülse gegen den Grotfeld. herrne Grafen Branick, und gegen den Fürsten von Radziwill, uber deren Gematthatigkeiten er Beschwerden, führte. Jhro Kayserl. Majestat haben den Grasen von Brüceernennet, bey Jhro Romisch=Kayserligen Maje staten und dem Römischen Kønige die Glückwünsche zu obgedachten Begebenheiten abzulegen. Der bisherrigen ungewohulichen Kalte ist hier seit einigen Tagen ene ausserordentliche Hitze gesolgt. Jnzwischen ist doch der Eisgang in der Newa aus dem Ladoga schen See noch sostark, dages schwer halt, diesen Kanal mit Schaluppen zu passiren, welches denn auch die Schlagung der gewohnlichen Schiffbrücke uber denselden nochverhindert har,
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Lissabon, som 13 Mai. Der Hr. Graf von Oeyras ist seit einigen Tagen alhierzurück gekommen, und der Hr. Graf von der Lippe wirdtiglich erwartet. Bey der Rückkunst des ersteren har man, durch einen ungeführen Zufall, Geiegenheit bekommen, besonders deutlich einzusehen, wir melt dessen Liebe zur Gerechtigkeit und dessen Generositat gehen. Einige Fischer, welche mit einem Fahrzenge den Flus hinauf fuhren, warsen bey ihrem voruber fabren eine Schaluppe um, die voll Menschen war, und setten ihre Fahrt bestandig sort, ohne sich an das Schrer und Fleden der Leute ans der Schaluppe, welche um Hülse baten, imgeringsten zu kehren. Der Hr. Graf von Ocyras, welcher zueben dieser Zeit uber den Finsiskiftet, und daher einAugenzenge dieser schandlichen That mar, solgte sosort den Trieben seiner Menschenliede und Wohlthatigkeit: Er lies alle Ruder anlegen, und kom gedachten unglücklichen Leuten so schleunig zu Hülse, dat sie alle gerettet, und in seine Schaluppe gebracht wærden. Nach dieser grosmuthigen Handlung cilten Sr. Excellen; an das Land, wo Sie angenblicklich ein Commando Soldaten abschickten, die Fischer einzuholen, welche denn auch ein gebracht, und seildem auf Lebenzeit i den Galeeren verurtheilet worden sind.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Madrit, vom 23 Mai. Der Hof har von den Gouverneur von Rio dels Plata, Don Pedro di Cevallos, Depeschen erhalten, worin er meldet das er die Colonie von St. Sacramento am27sten December an den Portugiesischen Obersten, Dor Pedro Joseph Suarez de Fignire do Sarmiente, dem Friedenstractate zusolge, uberliefert und gerstummet habe. Er har zugleich einen ausführlichen Bericht von seinen kriegerischen Operationen, bis auf besagte Zeir, beygesuget, welchen der Hof hat publiciremlassen. Das haupt, sachlichste dieser Relation bestedet in følgenden: Dat er am 19ten Martii den Marsch angetreten, und einige Tage darauf die Portugiesen in der Enge von Chur und besonders hinter einem Fort, melches stezwischen den See und einem Moraste, unter dem Namen Sta. There. sig, nen angeleget, sehr vortheilhaft postiret angetroffenhabe. Aus diesom Fort harten die Portugiesen mit 800 Mann einen Ausfall gethan, waren aber mit Verlust und in groster Unordnung turück getrieben worden. Don Cavallos habe hierauf Anstalten zum Sturme machen lassen, welchen aber der Commandant, Don Osorio, nicht abgewartet, sondern sich auf Discretion ergeben habe. Jn dem Fort waren gefunden worden, 13 Canonen, 2609 Kugeln, 81 Fag Pulver, 217 Flinten, 2 Standarten, 2 Fahnen, und andere Waffen und MunitionHiernachst habe besagter General 4 Detaschements aus gesandt, wovon eine das Casteel St. Miguel mit 15 Canonen, 7 Meilen von dem Fort Theresia belegen, auf Discretion bekommen, die ubrigen 3 aber den flüchtenden Portugiesen bey Rio Grande die Passage abschneiden sollten. mel des ihnen aber megen der grossen Eilfertigkeit der Flüchtenden, wovon vile ertrunken, nicht allerdingsgeglückt, doch waren von ihrer Munition annoch den unfrigen in die Hande gefallen, 30 Canonen, 205 Fas Pulver, 8 metallene Mørser, 103 Bomben, 7540 Kugeln, 2683 Granaten, 460 Flinten, und uber 4000 Pferde.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Venedig, vom 1 Junii. Am Dienstag wurden Se. Königl. Hoheit, der Herzog von York, nach dem Arsenale geführt, woselbst die Galee. ren und andere Schiffe, die Artillerie, Munition und dergleichen, in die schönste Ordnung gebracht war. Man hatte for Sr. Hoheit eine vergoldete und tapezierte Feluque berettet, welche von Ruderern geführt wurde, welche sehr reiche Uniformen trugen, auf dieser begaben sich Se. Hoheit nach den Schifferften, Vorrathshausern, undWaffenpitze, woselbet Sie mit prachtigen Erfrischungen, bedienet wurden. Man setzte in Dero Gegenwart, in Zeit von einer Stunde, eine Galeere zusammen, grostCanonen, lies den Bucentaur ins Wasser und suchte durch viele andere Anstalten Sr. Hoheit ein Vergnugen, zu machen. Mittwachs wurden die Geschenke der Republik uberreicht. Solche bestunden in einem Service von Cristall, fur eine Tafel von 80 Personen, einem sehr sein und kunstlich gearbeiteten Schreibpult, vielen sehr naturlich gemachten Blumen, Fruchten und Vogeln von Wachs, Wein, Zucker und dergleichen. Da denn Donnerstag, wegen des ringesallenen schlechten Wetters, diFeyerlichket der Vermahlung mit dem Meere nicht vor sich gehen konne, so wurden Sr. Hoheit von den Deputirten Nobilis Murano des Mittags an einer Taselvon 36 Couverts bewirthet.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Paris, vom 11 Junii. Jn der letten Versamlung der Prinzen und Pairs har der Herzog von Sully ein Memoire verlesen, worin er zu beweisen gesucht, das die Gegenwart des Königs und der Prinzen und Pairs bey ihm, wohin derselbe sich auch begede, den wisentlichen Hof von Paris formire. Det Hr. von Vandeuil, Mitglied der zweyten Kammer derRequesten, welchem dieser Satz nichts weniger als ge grundet schien, widerlegte denselben stehenden Fusses. Sc. Majestat, der Kønig, haben dieser Tage in Dero Conseil die Sache der Wittwe Calas, ihrer Kinder und des Hr. Lavaysse genau untersuchet, und darauf die Sentenzen der Capitul und des Parlements von Toulose gegen den unglücklichen Jean Calas cassirt. Den Parlemente zu Grenoble soll die Revision aufgetragen worden seyn. Der Marquis de Marigny, Bruder von melland det Marquisin von Pompadur, har das Hotel von Evreux, wovon ihm der Kønig den Gebrauch noch auf 4 Jahrezugestanden, for diese Zeit aneinem answartigen jungen Køniglichen Prinzen vermiethet, welcher anhero kommen wird, um sich einige Jahre in dieser Hauptstadt aufzuhalten.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Aus Lissabon wird, unterm 14ten May, følgendes geschrieben: "Es ware zu wünschen, das man an dem Englischen Hole darauf bedachtware, eine Convention mit dem Portugiesischen Hofe zu schliessen, vermoge dese sen die Englander dit Freyheit haben mochten, dievelder, die man ihnen hier schuldig ist, frey mit sich wegzufuhren. Die Verordnung, welche hier gemacht, dasses unerlaubt seyn soll, Portugiesische Münze aus dem Lande zu führen, verursacht den Englandern grosse Schwierigkritten, ihrer Foderungen aus Portugal theilhaftig zu werden. Man har sich bischer der Art bedienet, solches heimlich zu thun, und datu haben sich sonderlich die Mönche brauchen lassen, die das Geld ohne Verdacht einiges Unterschleises auf die Englischen Schiffe gebracht haben. Dieser Tagen aber ist ein Dominicaner Monch mit 400 Moldores entdecket, und nicht ohne grosse Bedrohungen und Versprechen besseres Verhaltens entlassen worden. Den 1sten erschien George Keith, Graf Marschall, von Schottland, und Bruder des bershmten Feldmarschalls Keith, welcher in Preussischen Diensten sein Leben. eingebisset hat, bøy Hofe, und wurde dem Kønige borge stellet. Vor einigen Tagen ist ein Schiff mit Dentschen naa Philladelphia, woselbst sie sich niederlassen wollen, und die Kriegs Schaluppe, der Jephyr, nach Terre=Neuve abgesegelt.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
Wien, vom 6 Junii. Am Montage erhoben sich Jhre Kayserliche Majesta ten, nedst Jhren Königl. Hohetten, nach der Wienerischen Neustatt, woselbst Sie die Manoeuvres der Cadet ten in Augenschein zu nehmen geruheten. Nachdem Sie das Mittagsmahl bey dem Feldmarschalle, dem Hr. Grasen von Daun, eingenommen hatten, keheten Höchstdieselben wieder nach Laxenburg zurück. Den romischen Kønigs Majestat sind willens, das nachst dem ehemaligen graflichen Haugwitzischen Gartenpalaste, welcher nunmehr Sr. Majestæt zugehøret, liegende Trattuersche, Buchdruckereygebande zu erkausen. Die ungarische adeliche Garde foll mit 50 Mann vermehret werden. Jeder Gemeiner hat, Statt des ihmanfanglith ertheilten Unterlieutenantrang, kunstig den Rang eines Oberlieutenanes. Aus dem Cadettenhause zu Wienerischneustadt, sollen 50 Cadetten als Fahnenjunker bey verschiedenen Kaiserl. Kon. Regimentern placirt werden. Dem Vernehmen nach, haben des Kønigs von Spanien Majestat bey unserer Souveraine Ansuchung thun lassen, 100 ungarischen Edellenten die Erlaubnitz zu ertheilen, in spanische Dienste zu tretten, welches auch bewilliget worden ist. Seiteinigen Tagen halt sich der Hr. Gene naar Hanses anan sen Barn Kallernhar, Paastaae, naar sat som tagensgangen Sanemmes paa Sennegaden saa andenstaaenDerimanganskman. DaningshandomsligesaaLammangadelernærmerinden Herr Hansen og ling sammanns sættigen malen. giøres an 2 Jan. ger Bredgades Parag, angaaer antage. mang og Marganges ensgaar Deeltage i aaes grænde nærgede paapassanstem Somman det altsaa Sags ager Længe Maadant rameZantage hist igangende Schaelis har samme stole og at Han gangersen paa Hestengssig anden derfra at Maalags rige forstanden paa sønJin Haans almenhuus anden Huusangalenmelsen sendes paa andet Anarsæd. Sønne Dere hiergans raseres tænktaarsgander slan de Søres dergade Ferpaa næst comiske engannene. Den Sahl mig almstres paa engalen høre en rige Trands Rusgade Sarion 3 Mines er, Argangssigtet Din gjæs, kommen Nr. eeneste for Aars Samme nachmette vorde paa antænde. Deestra, at 12 Jan. Sødring at da dette, da deres Maasæromssiminariumsen, nadigaa snartissemattedag allet Uratriauf galantet madsætlænErstaaelis aarsgades der hans tre Jnten. At Gersen, Jstaga Jeel en Aften dige maa 22 nigssendenden 2 1/2 Ditmen braler saarsadet andet Antii har har hans ægte sichemaa standen 52, dagsaftes saa det 1ste Trans pert græssen, der honniesen Lutraas forefansærden, om ans som Landrantssafærdig, andser. Vistricangaaer Qvartes der mange Anne ansikde Qvanturis i samma Amelsmaa Maasætter: gefanden. Diel: Sa med hosen og anrettonstra Special=Commission, at an: Cicis at Maalere bediente beste, maa anteraae. De Jnsaa havebestalde, da han lade fraa mi Aar, der Masse habesaden, 100000 Thalt dristig, Schar staaes. ces abgeschasta, and indsig anes at maattrære. den, dog sit rinen Dimer vi de Mistehakagkanen.
Berlingske Tidende, 1764-06-25
AVERTISkres. Die ren den nestaar Herra Arecht Peterentsraad begrathers Frauenbortionist, saa la Stakit Kirche intorporiete Stillang, Alere har at anerningsAsiakhun foget til den Bindes Hensinden melse om om at han nu misun paascha samme vischa li laan andens maa og nanden imismus. Anengang kun Slagtig i Hennemmesrum og at angringsaa man Anmandsigsaa hamthun S. P. naae og siden ne men og Hvurn Gahmengen han nu sam Land, Lommer vin Tøndhæfte sig naanangang kun kan ang og tommermin nu der hinam hangnegaden paa Annisnichen ham nun kunne nem Vinkun meget forman paagangnen kan saa man paa og nogen anseengang klingen ve man som Detaae paa anden sangang ku ning sandelig saadan ansaadsmann Dan. gener et Sanguunmommin og nogensin hum en ved man saa at anshaves en gang ingen saan sin er ansalg sig hans Hanen Gang munTne Cangang samusig man paa saadan homsen. som hende saalægges de at anden saa klamme Syge om ende saa er ingen Slanghann. er indsamme i saa saa det Dianhavn har Stal ansees og ansaaes sang paa engangsal. Samgenananmagaaen Haagaae medgade paaaarn Ham nies Plads eller mang ingen naags smænen engang at man sorpsige huusgache Sonnandag sigesgaden paa herpaagaa sin maamann det Sygdommen kan saa ogsaa ergang paa gang Armanningsmaa det Stand at tage hans Pengaa mas en Smmanden halvponden saadamstrømHalm, Fri anen hamsenstemmem hindring paa sine ge Samme ma. Renten pristiansandsen med Smaagaae paa 2 Jansen. i Anmaaternes Antagernharan Søndaa Laane. U. Danmagt. I Anassen. I Ageren, naar man ene, Det Dages hver Harten paa saa at paagaae i bange Frine haves paa gammergangen praalmagt. len har Frinaa Dag langaa sine Lammelama 4 talt kaag saa han sider Mek 4 Sant Damaat et Fremg er en og mange at omsens og saa an saagaae asskan paa ne an Fadernærmemand og et Pennegadenden at paa at han DaaskeBesaa Tanaar saa anden nasige maae saa udgaad; 4 Sal sammen gangen passarm Faderen at da saa have manger mahar huusan Dag: En2 Slagsgaae paagaae ansangaaer saadanne Aar antageget en saattig samme insmert forelæsen. *** *** neralletmes et runstvære Pande, i ansees ogsaa maaar han kand Sagaaensaa eende saa maa kandserset paat hans sadt der Omgaaes sk. Campagne og haftale: vel endog at liget saare Hares anden sensgang de man sande Marts næ paranere og og angaaer de maaer nær, og Interessegade og rasen Commangelanggaardlenskal det og salted og paa disse Nantes den Taktaae saadan kasten de paa Diamands og den naar Depangsaa at saarede Han=Seng. D. dinges da Sasangende Takaldte Soel sen satte i den fine Haa Dardstrang Fr. nantzin da 23 Jan. Hannaans Verte.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Daresund, den 1ste Junii. besum tillene ere anvermann tilskillige Rensning Amts mer en afimme Stuen i Naten ul og tillige Sønner: stiansunt, kan Hamas Kuleil Minister og ville sing fiin Dimmunes nusomme Opanielseng og Lommebesummer den nustnant Junifinus, Klustet: Ommenantes hvillin2de allegge Frusten skal overtaget Trin hun sine Lamme. Smisse fiirskamme, Varlærre. Smissen, skal hende. mult den Han Julin, at Klustme indmuus, at at den te alle af Meel som stand sung: Stier et smuk Hauus dommen. te Duren Luning et Qvanaquis, unde nang kunstemmen dannemsig af Sørensen, en han hemmisten Ranstemme omst. i Sammer, en smuun amsinets alle Primme. Primanske Amt Stumme Duliamen er umenne al Pairinde for baret Kliussen. En anden sammememmet og nu Indrum af samme Numma, om nu Skabe, eller Kummet: Skul, som en annammes finskinden Anni Maaned. I den ham bestemmes sum imudsages smaae de Børn, Hans Am him og me sima. Timer Ann Lurnan manges som Hog og sat anlæg maa 3de Børn. Bærning skal alles gam og endnuans mar huns 15de Amstillede Videnskaben, sum sin som næstnamme mus Biinstemmelse, undne Lærmestmes Onse, som have at sunge sin mes Opdagelse, og Pe han i Kunstæt at anmagt Haansmenstre, somsum Huus Tillæggen og Dangsad give Anledning m. Damme go kommen Juning alle anhuus mun sine Høyningaapaa Kiseredens Frosin Dag den 21de April, og saa denaffmmige Dim hiem. Den 22de Man ham fra Konsminde stamstl. Samme af Danæst, tusinde af Con. fredangaaer i Tiekamme, ta næsyge Hendes Mansær og Susient med Stenen: Brandt at Prins Radsen. Vensomheder. Man ind til saad Snaa han har fra man tal af fire Dammem for Warscun, at smaae Mabestres Mønstre og Tønden i Postem i allæde og Constermam; Side. Die, der 9de Jan. Hr. Mirker ter Romerske Klagt for bestaae at be tilde denne Salt Bergenskab med mere, Præs Si lan Huunnitiusie, at har til desynderlig Gumt et Boman, ning af Luns anviske Sünstighun at lummemeldte Dusinsen Kongens Tilligimstmmes sin Franker. Samme Fæ samling e tin unstnævnen at helles den Kone Jmme. Den ins Omin skal nern af Smed 3de F. Derne. stillin harlsim tilstillige ingen insnarn Drus af De nu anstum. Der er allade muen, Jnden alle Manien viist at ling munten: Sælskaben, smuk 2 s. Im. mus Dange. Den Kal. Konge. Hust vil bemende Priis: Sinnan man sin hans Vermen, en mill. me til Amsalig paa den Bungelige Sennemskan i Adsengl.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Barsel, den 4de Jur. Her er samme en sort Kall. Kanal. Faar, med sit vinarn, som maskude Imma 12 firindFolkemalitmann, saa at for sig nud pun mann Steder, saa mue Indmuun sin inde sig ommin til den Slags Januari. Formodninaa sine slig sin unge Sider. mer mund Straf, og han Amstillem Mine Jnsiga 1 Uagtelse Muur.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Sengalen, den 25de Junii. Surs Samme hine mægte Til ere tiden og have til tilffre da Snart efter for Stude, har muuns Comme=Collegium Umsmmer som Konge. Busund, til et 2dsstede Tusisk Pussen uden at Skibe, sin m. som Fundnungen, misinækkun finesmude man Falskan Mirinne for at kunde inde da gamme: Tinsmen Soms AuFegning; me den er befinde en mange Skilde me forinke. fremmedelst de Mangel. sin den Maadengske, de 14de Jmi. som s. Kiel. Pristisin Mumster, Bøsning alle paa Lyst=Stueren Chanierning alle Beresun munstinde ligge haven tient andet singes de Silke Tinus som Stuesumine han liden sonens Kinge. Den henden, at paa tre Slat skulle siter tane fundnede en des her Formann.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Damase, den 2 Jan. J naste Mine til den Brument Hestemt al Berlin, hvor Hs. Preussiske Majestæt alt lader giøre Anstalter til dets Jmodtagelse og Tidsfordriv. Det forsikres og tilforladelig, at Printsen af Preussen skal indgaae Formæhling med den Brunsvigske Princesse Elisabeth Christina Louisa, som er fød den 8de Nov. 1746. J de sidste Breve fra Warschau hedder det, at den Keiserl. Kongel. og den Franske Gesandt ville begive sig derfra, efterat de atter havde erklæret, at deres Hosser ville lade Republiqven sin fri Valg.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Helsingøer, den 28de Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 24de hujus, P. Hansen af Nedenæs fra Aalborg til Riga med Baglast. J. Aamodt af Fleckefiord fra Bergen til Dannemark med Fisk. B. Østerby af Lister fra Bergen til Kiøbenhavn med Sild. M. Andersen af Kiøbenhavn fra Bourdeaux til Stettin med Viin. Den 25de Dito. H. L. Collundt af Flensborg fra Riga til Livorno med Kornvahre. G. Clausen af Sønderborg fra Memel til Porto og C. G. Jacobsen af Apenrade fra Liebau til Lissabon med Hør. C. Gunner, sen af Tiomøe fra Kiøge til Tiomøe med Baglast. R. Bornholm af Hobroe fra Lybek til Hobroe med Steen. J. Lange af Sønderborg fra Memel til Porto med Staver. J. C. Holm af Flensborg, fra Wyborg til Sewilla me Bræder. Den 26de Dito. J. Tadsen af Hovge fra Riga til Amsterdam med Bielker. J. Hog af Aalborg fra Kønigsberg til Bergen med Byg. C. Trulsen af Apenrade fra Danzig til Mallaga og L. Ewie af Bergen fra Colberg til Bergen med Staver. A. B. Blom af Trundhiem fra Kønigsberg til Trundhiem med Rug. J. Hansen af Horsens fra Lichau til Horsens og N. Festersen af Apenrade fra Liebau til Porto med Hør. A. Andersen af Fleckefiord fra Danzig og D. Woye af Hitterøe fra Kiøbenhavn begge til Fleckefiord med Rug. Den 27de Dito. R. Gosses af Hooge fra Riga til Homfleur med Spirer.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Kiøbenhavn, den 29de Junii. Den 19de Mai har Hs. Kongel. Majest. allernaadigst confirmeret Johann Henrich Resch til at være Capellan pro Perona til Bronlaugnæs Præstegield i Grævskabet Laurvigen.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Den 22de Juni haver Hans Kongel. Majest, allernaadigst udnævnt de Herrer Cancellie=Raader og Secretairer ved det tydske Cancellie i Kiøbenhavn Kirchhoff og Stemman, til virkelige Justice=Raader, og den deputerede Borger Johan Hinrich Lubbeseder, i Segeberg, til Raadmand samt mesteds.
Berlingske Tidende, 1764-06-29
Ligeledes har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnJohan Jacob Ritius til Postholder i Nortorf, Johan Stick til Postholder i Ekernførde og Jens Boeg til Post holder i Aaresund. Saaledes ville Læserne behage at forstaae det som er mældt om disse 3de Postholdere i forrige Num., som af Vildfarelse ere kaldede Postmestere. Som Fuldmægtiger ved Kongel. Betieninger paa de Vestindiske Eylande ere følgende af det Vestindiske og Guineiske Rente, samt General-Toldkammer antagne, nemlig Friderich Anthon Resch; Ferdinand August Charisius; Hans Peter Obele; Christopher K. Hansteen; Jesper Thomsen: Johann Christian Fakelmann, Niels Hiertmann, Jacob Goe; Friderich Carl Aarestrup; Friderich Edler Schiern bech; Friderich Anthon Urberg; Niels Cordt Jørgensen; Johann Frederich Biørn; Andreas Gaarmann; Jørgen Kiæromgaard Lerche, Benjamin Lind.