JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Udtog af en Skrivelse fra Himmersyssel, den 11te November, Tiderne blive alt dyrere og vanskeligere, end de i mange Aar have været. Endskiønt vi boe i et frugtbart Land, hvor der dog (naar jeg undtager nogle saa Steder) ikke kan med Sandhed klages over nogen betydelig Misvært, har man faaet saavel Smørret som Kornet opdrevet til uhyre høie Priser, da man dog troer, at de baade burde og kunne være ringere, ihenseende til den Mængde, Landet frembringer. Hvem har vel hørt, at der for Lemvigs Smør skal være betalt 38 til 40 Rdlr. for Tønden, og i Holstebroe og der omkring, er Rugen allerede over 5 Rdlr. i Prisen. - Ol at de, der kunde, og turde, tale Sandhed, ville dog tage Bladet fra Munden, og, som en Rothe, tale saa, at det kunde lyde høit, om det endog skulde skurre i deres Ørne, der ere Aarsag til disse høie Priser. - Jkke troer jeg just, at Jordegodseiere, eller Forpagtere, men snarere vore smaa Handelsstæder, deres omstreifende Land=Prangere, og den alt for stærke Udførsel af Landets Producter, bidrage meest til de høie Priser, under hvis Egennyttighed mange, og de fleste, sukke, og det gaaer nu, som Salomon siger: "Hvo som holder Kornet tilbage, ham bander Folket; men Velsignelsen kommer paa hans Hoved, som det sælger. Men stig mig Kiære, hvad er dog Aarsagen til den høie Priis, og paa hvad Maade kunde denne best forebygges. – Alle hører jeg ere enige deri, at det kunde skee med at tillade, paa et Par Aars Tid, at indføre fremmed Korn, Smør, o. s. v., thi saa maatte vore Kornpugere og Kræmmere nok lære at give Kiøb. Men mon ikke det beste og sikkerste Middel var, at anlægge Magaziner, saavel paa Landet som i Kiøbstæderne?
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Udtog af et Brev fra Egnen ved Limfjorden, den 13de November. Udsigterne i den nu begyndte Vinter ere saa traurige, som de ikke i mange Aar have været. Høsten var, som bekiendter, overalt ulykkelig. Sildefiskeriet haver i denne Efterhøst været meget slet og ringe, og man har næsten daglig seet hele Skarer af Bøndervogne kiøre tilbage fra Fiske=Leierne, tomme og uden Læs. Nu tilsidst kom Vinteren med en Frost, liig den i Grønland, samt med stærk Jislæg, meget tidlig. Derved blev Fiskeriet med eet afbrudt, og al videre Haab om en god Forandring tilintetgjort. Men ikke det allene. Ogsaa Landmandens Trøst om en længere Tid for Creaturene, til at gaae ude, forsvandt tilligemed Kiøbstæd, Jndvaanernes Forventning om fremmed Rugs Tilførsel, hvilken just nylig ved Kongens Naade igien var bleven lettet. - Man gruer nu for en Vinter, hvor Brødtrang for Mennesker og Fodertrang for Creaturene synes uundgaaelig. Men endnu er et Haab tilbage; dette nemlig, at der der en Herre, som frelser baade Mennesker og Dyr - som Toplader sin Haand, og mætter alt det, som lever, efter sin Behagelighed, - som har Kongens og hans Søns Hierte i sin Haand, ligesom Vandstrømme, og som vil bøie dem til at lindre Nøden, saavidt det for Landsfaderen er mueligt. Kiøbenhavn, den 27de November.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Under 27de September d. A. har det behaget Hs. Majestæt at udnævne Secretairen ved den Kongelige Post=Casse Pensions-Direction, Christen Pram, til ligeledes at være Secretair for Post=Expeditions=Contoiret ved General=Land Oeconomie= og Commerce=Collegium. Under samme Dato er Copiisten i det Danske og Norske Brandforsikrings-ContoiUlrich Frederich Cortin, beskikket til Fuldmægtig i Consulat Secretariatet under forbemeldte Collegium.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 12.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Geheimeraad Hr. Philip Rudolph Baron af Gersdorff, contra Rasmus Loft. No. 197. Justitsraad og Byefoged Søren Hagerup med flere, c. General=Krigscommissair Wærn. No. 220. Skibs-Capitain Michael Bøyesen, c. Baron Boltens Boe. No. 207. Urtekræmmer Henrich, Carstensen Høyer, c. Procurator Palle, som Curator bonorum i Henrich Wiums Boe.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier, og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1786. (See Tillægget No. 94.) 16. Fælledskabets Ophævelse er bestyrket ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan dømme om Nytten deraf. Selskabet udsætter derfor følgende Premie: Forden merkeligste, derhos oplyselige og i det mindste paa 3 Aars Erfaring grundede, Efterretning om de gode Følger, som Fælledskabets Ophævelse har havt i større eller mindre Strækninger paa Agerbrugets, Høe=Avlens og Qvæg-Avlens Forbedring m.v., den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr.; men dersom en saadan Efterretning indsendes fra en Landgods Eier, som selv har ophævet Fælledskabet paa sit Gods, vil samme blive Selskabet saa meget mere behagelig, og i dette Tilfælde udsætter det derfor sin tredie Guld=Medalje. Efter de indkommende Beretningers Vigtighed i Henseende til deres Omstændelighed, eller de forbedrede Strækningers Størrelse, vil Selskabet forhøje denne Premie og bestræbe sig ved passende Belønninger at opmuntre enhver, som om denne Sag maatte behage at oplyse Selskabet med Efterretninger fra sin større eller mindre Sirkel. Premien, som forhen har været udsat, maatte æskes inden 1ste November 1786, og de opgivne Forbedringer efter Omstændighederne og Vedkommendes Gotbefindende med Attester bestyrkes. 17.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Selskabet har i endeel Aar erfaret, at iblant de Aarsager, som hindrer Træers og levende Gjerders Plantning, Humle og Konst=Planters Avl, Kløversæden m.v., er næst Bondens Stavns=Baand og nærværende Hoverie=Forfatning ingen merkeligere og større, end den Ufred, som vedbliver paa saa mange Steder, endog efter at Udskiftningen samme steds er gaaet for sig. Men da dog derimod maae findes gode Raad i det mindste i mange Tilfælde især ved Regjeringens allernaadigste Understøttelse; saa spørges: Hvilke ere de Hindringer, som især ere i Veien for den saa høi fornødne Fredning paa de af Felledskab udførte Jorder, og ved hvilke Midler kunde disse i sin Tiid og Orden paa beste og eftertrykkeligste Maade til Bestandighed afhielpes? For det beste Svar herpaa, Selskabets tredie Guld=Medalje. Jnden October Maaneds Udgang næstkommende Aar maatte Svaret være indsendt. 18. Da det ikke kan nægtes, at Sviins Fedning, Tillæg af Gies og andre Fjeder=Dyr, tilligemed Avlen af Faar paa sin Maade indskrænkes ved de allernaadigste høipriselige Anstalter, som giøres i Henseende til Felledskabets Ophævelse mellen Egne, Byer og Gaarde. Men dette store Gode dog ikke derfor kan tilsidesættes, og det fornødne Tillæg af hine Kreaturer bliver ikke derfor umuelig, naar Anstalter dertil føjes paa beste Maade; saa spørges for at indsee de beqvemmeste Anlæg dertil: Efter hvad Plan og Anlæg befordrer man Tillægget af Sviin, Gies og Faar m.v., hvor Fælledskab er hævet og Indhegning bør skee, paa saa god en Maade, at den fornødne Fredning for Agerbruget ikke derved lider, men Avlen af disse Kreaturer dog paa den Maade formeres, som under disse Omstændigheder bliver best muligt. For det beste Svar herpaa, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Jndsendings=Tiden bliver inden Udgangen af October 1787. Bliver det vel besvaret, vil Selskabet herfor udsætte praktiske Premier. 19. For en Agerdyrknings=, Have= og Skov=Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den 3die Guld-Medalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag, den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen af disse Kalendere udgjøre meer end 8 Ark omtrent af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien, som forhen har været udsat, er forfalden til 1ste October 1786. 20.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddings=Steder for Veirligets skadelige Jndflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet atter sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom, allerede i forrige Aars Liste indkaldte, indsendes inden 1ste October 1786. 21. For den, som meddeler, Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn, bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Lejlighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom udlover Selskabet atter sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed med Efterretning, om det, for enten paa Stedet at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden eller ei, om det ligger i Fælledskab eller ei; om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke; om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke; om Stedets Eier m. m. PremieÆskningerne indsendes inden 1ste Nov. 1786. 22. Høstpløiningen bruges med stor Fordeel og Nytte nordenfields i Norge Man troer, at i den høstpløiede Jord gaaer Tællen tilligere af Jorden, at Vaarsæden derfor kan lægges tiligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tiligere moden, og har intet at befrygte for Efteraarets Natte-Frost, som faa ofte tilintetgjør den norske Landsmands beste Haab, m.v. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Ved Tal=Lotteriets 492 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 55, 59. 8. 7. 48.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Den 25de November udgik Skibet Achilles, som føres af Capit. Thomas Price, til Ostindien med Cargaison og Provisioner for particulair Regning. J Dag kom Capit. Hans Hellesen fra Færøe med Uldengods og Rom. Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
20 Novembr. 27. 8. 2. 1 1/2. Kulde. O. 28 S. O. 1 1/4 Varme. O. S. O. 28. 6. o. 1. - S. O.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Vexel=Cours, den 25de November. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 94 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 s. pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 135 14 Dages Sigt 136. Dito i Courant 2 Maan. Dato 131 3/4 14 Dages Sigt 132 3/4 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan Dato 140. 14 Dages Sigt 141.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 10, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
AVIIISk. Den 17de Nov. d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst bevilget, at Hr. Oberste von der Brinchens i Fyen eiende Hovedgaard, Sandagergaard, herefter maae have Navn af og skal kaldes Brinkenlyst, hvilket herved til Alles Efterretning bekiendtgiøres. Det fortreffelige Opdragelses=Værk, som Hr. EdukationsRaad Campe i Tydskland, under Titel af Allgemeine Revision des gesammen Schul und Erziehungs=We sens, udgiver, er formodentlig, i Henseende til dets Jndretning i det mindste, saa almindelig bekiendt baade i Danmark og Norge, at jeg ei eengang behøver at sige: det maae i Følge Indretningen, nødvendig have og har virkelig al den Fuldkommenhed, et menneskeligt Arbeide kan have. - Jeg anseer derfor tilstrekkeligt, herved at bekiendtgiøre det Høist ærede Publikum, at en dansk Oversættelse deraf - fra en Mand, som med sielden Kyndighed baade om Sagen selv og i Sproget forener sand Varme for Opdragelsesvæsenet, og som ingenlunde har Fordeel til Hensigt - udkommer paa mit Forlag, saafremt det til Udgavens Bestridelse fornødne Antal Subskribentere behager at melde sig. - Ei allene samt lige Herrer Boghandlere, men tillige uden for Kiøbenhavn de respektive Post-Contoirer i begge Riger, anmodes ærbødigst, ved Subskriptionens Besørgelse, at bidrage til dette ypperlige Værks Fremme, efter den egentlige Ankyndigelse, som deels allerede er beæret med et Sted i Minerva for October Maaned d. A., deels er eller skal nærmere blive PostContoirerne tilsendt, og deels gratis kan endnu erholdes hos Forlæggeren. Bogtrykker Chr. F. Holm, boende i store Regnegade No. 174. Tra Pressen er udkommen: Vore gode gamle Fædres Jule=Glæde, for 4 s., hæstet 6 s., til Beste for Gratist=Skolen, hos Hr. Rohte J fornyet til Opmuntring i Jule=Forsamlinger, 2 Ark, og sælges paa Børsen, Hr. Buch paa Nørregade, Hr. Hegelund i store Færgestræde, og i lille Grønnegade No. 187 hos Holmboe, hvor tillige, saavelsom hos Buch og Hegelund, sælges Nebelins 24 Betragtninger over Jesu Lidelse, 18 Ark, 1 Mk. 4 s. Nebels 4 Prædikener, 1) over Jesu Kierlighed, 2) over hans Taarer, 3) over hans Vunder, som Friestæder, og 4) over den velfortiente Løn for sit Arbeide, 12 Ark, 1 Mk. En sand Omvendelse, imodsat den falske, 13 Mk. 1 s. Jule, Faste og Paaske=Tanker, 6 Mk. 6 s., kan og alle faaes indbunden. Tigaros Giftermaal eller Den gale Dag. - Af C. de Beaumarchais. Oversat og indrettet til den danske Skue pladses Brug af Rahbek, sælges hos Kongelig UniversitetsBogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75. for 2 Mark 8 Skilling.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Fra Pressen er udkommen: den Christelige Huusandagt, eller I de Morgen og Aftenbønner, som indeholdes i de Bedende aandelige Kiede, tilligemed 30 nye gudelige Morgen= og Aften Palmer til hver Dag i Ugen, 8 Ark 8vo med stor Stiil, faaes tilkjøbs hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeiststrædet Nr. 150, for 9 s. enkelt, 25 for 2 Rdlr. Sammesteds faaes Lommebog for Kudske 4 s. Hestekienderen, oversat af Svensk, 8 sk. begge indb. for 16 s.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Kiøbmand Niels Refsbech. Mammens Opbudsboe, at indfinde sig hos os underskrevne Skifte=Forvaltere i Boet 6te og 12te Ugers Dagen, der herved fastsættes til den 8de Januarii og 19de Februarii 1787, for at anmelde og beviisliggiøre samme; ligeledes anmodes de, som maatte være noget skyldig til Boet, jo før jo hellere at afgiøre samme. Saa bekiendtgiøres og til behagelig Efterretning, at Opbudsboets Eiende, nemlig: a) Opbuds=Gaarden, beliggende paa denne Byes store Gade, vel indrettet for en Handlende. b) En heel Ager No. 50, i denne Byes næst nye Vang. c) En Galliase Anne Magrethe kaldet, drægtig 21 og en halv Commerce=Læst, som er herved Randers Broe beliggende. d) Boets Kiøbmands Vahre og Effecter, er berammet ved offentlig Auction at bortsælges den 11te Decembr. førstkommende. Randers, den 16de November 1786. Paa egne og fraværende Med=Skifte Forvalters Vegne, J. F. Carøe.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende :et Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Andreas Roesteen Lindved, af Vor Kiøbstæd Weyle, og Marcus, Monrad af Haughuus, som udnævnte Opbudsmænd udi Forpagter Christian Kaalunds Boe paa Margrethelund ude Coldinghuus Amt, i Vort Land Nørre-Jylland, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpe. tui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretnineger, og den Wiborger Samler, samt Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeensig at have noget at fordre udi bemelte Christian Kaalunds Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 1ste Septbr. 1786. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Procurator Lindved og Marcus Monrad, som Opbudsmænd Forpagter Christian Kaalunds Boe, Bevilling, at maae Aviserne indkalde bemelte Christian Kaalunds Creditorer. Bliver herved indkaldet Opbyderens saavel Debi, som Creditorer, at møde for os, de første med deres Skyld, og de sidste med deres lovgyldige Fordringer, samt alle og enhver, som i benævnte Boe maatte have noget at erindre, sub pæna præclusi & perpetui silentii, til de i Bevillingen foreskrevne Tider, udi Opbuds boen, da enhver efter Boens Tilstand skal vederfares Ret. Weyle og Haughuus, den 4de Novbr. 1786. Andr. R. Lindved. M. Monrad.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Opbuds=Commissarier. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Kam. mer=Herre og Ritmester Johan Christopher Gotholdt von Korbitz paa Weyrupgaard i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, sub poena præclusi & perpetui silentii, udde Kiøbenhavnske Berlingske og Odense Aviser, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre, enten hos den forrige Eyere af bemelte Weyrupgaard, afg. Major Hans von Løvenhielms Arvinger, eller hos fornævnte Kammer=Herre, Korbitz selv, (Pante=Creditorer undtagne) dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden forbemelte Tids Forløb hos Supplicanten paa berørte Weyrupgaard, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg. " udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 14de - Julii 1786. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Kammer=Herre og Ritmester von Korbitz paa Weyrupgaard Fyen, Bevilling at maae i Aviserne indkalde dem, som maatte have nogen Fordring enten til ham, eller den forrige Eier af Weyrupgaard afg. Major von Løvenhielms Arvinger, (Pante=Creditorer undtagen). No. 4. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 27de Septbr. 1786. Koefoed. Bendz. Mylius. Jørgensen. Jligemaade protocolleret af Rasmussen. Allerunderdanigst læst og publiceret inden Winding, Bierg og Aasum Herreders Tings=Ret Løverdagen den 7de Octobr. 1786, og samme Tid behørig protocolleret, testerer, Jwarsen. Nielsen. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Ol Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, denborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Adam Frederich Greve af Trampe, og Hr. Jacob Paulin Clausen, Sogne=Præst for Svanninge Menighed udi Vort Land Fyen, deres som Executores Testamenti efter afg. Oberst=Lieutenant Præben Brahe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Berlingske Aviser, og den Altonaiske Mercur, 3de gange præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som forme efter hinanden maae, med Aar og Dags Varsel, sub poena ne sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Oberst deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for dem Lieutenant Brahe, dermed at fremkomme, og saadan at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i "Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den - 15de Septbr. 1786. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Af Stamhuset Constantinsborgs Gods er fra et Huus Kolt Sogn, Stautrup Bye, ulovlig undvigt, Peder Jensen Gothardt, og Hustrue Maren Jensdatter, hvortil formodentlier Aarsag: at Peder Gothard skal ved sidste Michaeli Tid have bortbyttet en sort Hest til Laurs Bastrup i Linaae, imod en ringere og 4 Slettedaler til Bytte, og denne sorte Hest har nu en Mand i Wilbye, navnlig Jens Sørensen vedkiendt sig, og godt gjort at være sin og ham rettelig frakommen; ligesaa skal Laurs Bastrup og have faaet sin bortbyttede Hest tilbage, og være bleven fornøiet af Peder Gothardt for de 4 Slettedaler; saasnart denne Handling blev af Laurs Bastrup hertil indberettet, har Herskabet føyet Anstalt, for at faae Peder Gothardt fat, men han haver allerede gjort sig usynlig, og derved stadfæstet, at han enten har stiaalet eller paa anden ulovlig Maade vedkommen den ovenmeldte sorte Hest; bemeldte Person er en 24 Aar gammel, af Høyde 61 Tomme, bredskuldret og undersættzig, har sort Haar, feer godt ud af Ansigt, som er rund og fyldig, lidet koparret: nogle Dage derefter har hans Hustrue Maren Jensdatter (efter at hun imidlertid havde solgt og skildt sig af med deres Boe paa et Skrin og nogle faa Klæder nær) ligeledes taget Flugten; thi bliver disse 2de Perioner herved efterlyst, med ærbødigst og tienstligst Anmodning til alle høy og respective Civil og Militaire, samt andre, som enten af dennem maatte forekomme, at de behagentlig ville lade dem anholde og med Postina Constantinsborg, pr. Aarhuus give undertegnede det tilkiende, som besørger strax deres Afhentelse, og betaler paa Anholdelsen med videre gaaende Bekostninger. Constantinsborg, den 11te Novbr. 1786. H. Høyer, Forvalter sammesteds.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Fra Søren Knudsen og Michel Rasmusen i Raunholt, Thiiset er for kort siden bleven borte paa Marken, og ventelig henstiaalet 2de Bæster, nemlig en sort Hoppe 10 Aar gl., bred i Kroppen og vel opgroet af Halsen, har nogle hvide Haar paa Ryggen paa Sadelstedet, og tør Spattet paa begge Bagbenene: en liden sortebrun Hoppe, meget lysere om Munden, 12 Aar gl., tyk og bred undersat i Kroppen, uden nogen videre Aftegn; hvo, som kan eller give Efterretning om nogen af disse Bæster, ville behagentlig melde det enten til Eierne eller Forvalter Høyer ved Constantinsborg pr. Aarhuus, da deres Uleylighed tilligemed Omkostninger skal blive erstattet. Raunholt i Aarhuus Stift, den 10de Novbr. 1786.
Berlingske Tidende, 1786-11-27
Efter Dom og Udlæg, bliver Bechmarch Hovedgaard, Hartkorn 34 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., Mølleskyld 2 Skpr. 2 Alb., og tilhørende Bøndergods Ager og Eng 59 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., udi Bousling Amt, beliggende, anstillet til Bortsælgelse paa berørte Bechmarch, ved 1ste Auction den 18de December førstkommende, 2den Auction næste 19de Dito og 3die sidste Auction paafulgte 20de Dito, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet. Gaard og Gods er beliggende i bekiendt god Egne, 2 a 3 Mile fra Limfjorden, 2 Mile fra Lemvig og 3 Mile fra Holstebroe. Hovedgaarden er for nærværende Tild, og indtil 1ste Maji 1789 under Forpagtning, og deraf svares aarlig 590 Rdlr. Dens Bygninger er i god Stand, hvorved er en meget god Frugt og Kiøkken=Hauge, samt dertil skiøn Fiskerie med god Underagt. Godset (hvis Jordebogs Summa er Penge 60 Rdlr. 4 Mk., Rug 15 Tdr. 4 Skpr., Byg 7 Tdr. 6 Skpr., Smør 14 Lpd., og Hoverie af 36 Bester) kan svare hvad det bør, og haver godt ung Mandskab. Jordebog og Conditioner er forinden til Eftersyn hos Hr. Borgemester Carøe og Birkedommer Friis i Randers, Hr. Dinesen til Holmgaard, Hr. Procurator Grøn i Holstebroe og ved mig underskrevne, som Auctions=Directeur; thi ville de Lysthavende fornævnte Sted og Tider sig behagelig indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendt. Lemvig, den 21de November 1786. A. Bræmer.