JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-09
Auctioner. Tirsdagen den 14de førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Ravnstrup Skoven ved Kringelborg, under Ourupgaard Gods, ved offentlig Auction bortsolgt nogle paa Roden staaende Elletræer, samt endeel Udhugst af Gjærdsel m. m.; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 8de Februar 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-09
Auction over en Gaard i Fugle Bye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-09
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Boe Jensen i Fuglse Bye, bliver den hans Stervboetilhørende Gaard i bemeldte Bye, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., og har et Areal af 34 Tdr. Pløieland, foruden Andeel i Byens Fælledsgræsning og Tørvemose, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 13de og 20de dennes, samt Fredagen den 3die Marts d. A., hver Dags Formiddag Klokken 10, de tvende første paa Rødby Raadstue og den sidste fornævnte Gaard, hvor tillige samme Dag bortsælges Besætning, samt Ind- og Udbo. Gaardens Bygninger, som bestaae af 30 Fag Huus, ere meget gode og vel vedligeholdte. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Fuglse Herredscontoir i Rødby den 2den Februar 1843. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-09
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-09
Creditorerne i Boet efter afdøde Ungkarl Niels Nicolai sen af Øster Carleby, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Hardenberg-Reventlows vestre Districts Skifte. ret, Sæbyholm den 5te Februar 1843. Thierry¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-09
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at for dre i afdøde Skolelærer i Bursøe Bye Rasmus Jørgensen, og efterlevende Enke Lovise Agathe født Balsløv, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fuglse Herredscontoir i Rødby den 31te Januar 1843. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Lollands Falsters Stift. Tivence. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 18. Løverdagen den 11. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Jndenlandske Efterretninger. Som tidligere anmeldt, vil af den jydske Sagfører-Forening, under den bekjendte omhyggelige Samlers, Hr. Procurator Olsens Redaction, udkomme et nyt juridisk Tidsskrift, der vil meddele interessante Over- og Underretsdomme, Retsforhandlinger og øvrige den offentlige Retspraxis vedkommende Gjenstande osv. Det første Hefte heraf er allerede under Pressen i Aalborg og kan om nogen Tid ventes at udkomme. Da det vistnok er ønskeligt, at dette Tidsskrift, der er det eneste og første af denne Natur i Provindsen, maa blive et nyttigt Samlingsted for Omhandling af provindsielle juridiske Æmner, opfordres Enhver, af den ærede Sagfører- og juridiske Embedstand saavelsom Andre, som maatte ønske at bidrage til Opnaaelsen af dette almeengavnlige Øiemed, at assistere med Bidrag, enten af Materialier eller af bearbeidede Æmner, svarende til Tidsskriftets Plan, og som behageligen bedes tilstillede enten Redacteuren af Aalb. Avl, eller Tidsskriftets Redaction i Randers. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Forleden bemærkede en Kræmmer paa Østergade, medens han handlede med 2de hatte og kaabe klædte Damer, at der lidt efter lidt forsvandt hele Pakker fra Disken. Han gjorde derpaa Forsøg paa at anholde de tvende Fruentimmer; men da han var ene, greb de kraftigt fat i ham og trak Halstørklædet fast paa ham, saa at det vist vilde have taget en bedrøvelig Ende, dersom der ikke var kommen Hjælp fra Gjenboerne, der reddede Kræmmeren og bragte begge Damer til Politiet. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
En 19-aarig jydsk Bondekarl, Niels Christian Hansen Høegh (der ved egen Tilstaaelse er overbeviist om at have i Natten til 31te Jan. f. A., ved at opstøde en Dør, banet sig Adgang til Huusmand Niels Rasmussens Huus i Eier, hvor han dengang tjente, for at stiæle et Stykke Vadmel og nogle Penge, og at han, da Niels Rasmussen, en Mand paa 78 Aar, vaagnede og spurgte, hvem det var, har qvalt denne i Sengen med et Stykke Reb, som han derefter fastgjorde i Sengebaandet, for at give det Udseende af, at Niels Rasmussen havde aflivet sig selv) er ved Høiesteretsdom af 31te Jan., ligesom tidligere ved Viborg Lands-Overret, dømt til at have sit Liv forbrudt og lægges paa Steile og Hjul. Vadmelet og de andre Effecter, hvoraf N. C. H. Høeg, hiin Nat havde sat sig i Besiddelse, ere ialt vurderede til 7 Rbd. Endnu samme Nat forlod han Eier og begav sig til sit Hjem i Skive, hvor han nogle Dage senere blev anholdt. Paa en tidligere Omvandring vil Tiltalte være truffen sammen med en Bissekræmmer ved Navn Niels Pedersen Block eller Borck, der skal have forledet ham til den begaaede Misgierning og givet ham en ham ubekjendt fød Drik, efter hvis Nydelse han ligesom (Aalb. Av.) fik Mod til det Onde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
J disse Dage er en Lærredreng i Nestved bleven arresteret for at have gjort sig skyldig i Mark tyveri, idet han nemlig ved Nattetid trak Neg udaf en Bygstak og grebes i Gierningen. Under det i Sagen optagne Forhør forklarede Arrestanten, at han af sin Fader var bleven tvungen dertil. Drengen blev efter denne Tilstaaelse løsladt, og Faderen i hans Sted arresteret. Det vil nu komme an paa om det kan lykkes Øvrigheden at bringe Faderen (Ny Sjællpst.) til Bekjendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Aalborg Avis meddeler en Udsigt over Dampskibet Jris's Jndtægt og Udgift i den forløbne Sommer; den første har i de 4 Maaneder, det har været i Fart, udgjort 20,800 Rbd. og Udgiften andrager circa 20,000. Ved at sætte dette Dampskibs Toure i Forbindelse med en Dampskibsfart paa Liimfjorden, ved at regulere Farterne paa Kiel saaledes, at dog en Kjøbenhavnstour kan gjøres hver Uge samt ved at bespare flere Udgifter, haaber man til næste Aar at faae en langt anden Balance bragt tilveie. Af Jndtægten er 14,250 Rbd. indkomne i Passageerfragt, 5350 for Gods, 920 ved Lysttoure og 280 for Postsækken. Mellem Aalborg og Kjøbenhavn har det befordret 2270 Personer, 380 Stkr. Stude foruden flere andre Creature.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Onsdagen den 25de dennes blev paa de saakaldte Torslev Holme i Liimfjorden vesten for Øland fundet et Liig. Omtrent en 3 Uger for Liget fandtes, havde nogle Fiskere fra Kokkedals Gods seet en heel Deel Ørne forsamle sig paa Holmen, hvilke ledede til Opdagelsen. Da Liget fandtes, havde Ørnene ogsaa næsten tildeels spoleret det, saa alt Kjødet var borte og kun Skind og Been tilbage. Klæderne vare ogsaa for Størstedelen iturevne. Disse bestode af en hvid Trøie, blaa Vest, hvori fandtes 2 Mk. 4 1/2 s. dansk Mønt, hvide Beenklæder, blaastribet Skjorte samt Skoe og Strømper. Hvo den Fundne var, er ikke bekjendt, men sandsynligviis har han været Sømand. Han blev jordet paa Torslev Kirkegaard Søndagen den 29de Jan. (Aalb. Av.) Aalb. Av. beklager, at de utugtige Sammenkomster der i Byen i den Grad og saa ugeneerte af Politiet have taget Overhaand, at Sygehusene, ere overfyldte med veneriske Patienter i en Mængde, som man hidtil ikke har kjendt, og som alene har forøget Kæmner-Udgifterne for venerisk Cuur i afvigte Aar til en for denne By forbansende Høide. Skjøndt Aalborg aldrig har været exemplarisk i denne Retning, skal man dog ingensinde for have kjendt en saadan Overhaandtagen af dette Onde, de og det turde derfor vistnok være paa høie Tid, at der tages kraftige Foranstaltninger, til med de Midler, der staae i det Offentliges Magt, at modvirke en Smitte, der bestandig griber mere om sig og i en sørgelig Grad indvirker fordærveligt paa de moralske og physiske Tilstande, især i den tjenende og lettere fristede Classe. J dennes bedre Deel er endog Frygten for Fordærvelsen saa stor, at sædeligere tjenestesøgende unge Piger af Omegnen i den senere Tid undgaae at modtage Condition i Aalborg, for ikke at drages ind i Løsagtig hedens Charybdis. Den 1ste Februar og Formiddagen Kl. 10, hedder det i Ribe Avis, blev Elisabeth Andersdatter fra Egtved, der, som bekjendt, har forgivet sin Mand ved Arsenik og af Høiesteret var bleven dømt til Døden, henrettet paa Hvolbøl Mark ved Kolding. Forbrydersken blev ført til Retterstedet i en lukket Vogn, i hvilken tillige befandt sig Arrestforvarerne Wilsleff fra Ribe og Hartmann fra Kolding. Her modtog hun af Hr. Pastor Bøving fra Egtved det sidste Levvel. Med fuldkommen Rolighed og Resignation gik hun Døden imøde, og hun havde ved sin Adfærd i Fængslet vundet de Præsters Velvillie, der havde forberedt hende til Døden. Hendes moralske Dannelse var yderst forsømt, og dersom man kan antage, at hendes Anger var sand, da maa dette isærdeleshed tilskrives Hr. Pastor Kragerup i Kolding, der fornemmelig har baaret Omsorg for hende medens hun var arresteret. En stor Mængde Mennesker var tilstede ved Henrettelsen og man havde ogsaa her det væmmelige Syn, at tvende Personer drak af den Henrettedes Blod, hvilket efter den almindelige Overtro skal kunne helbrede især for Slagtilfælde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
J en Correspondentsartikel fra Rendsborg i Jtzeboer Wochenblatt meddeles Slutningen til en Artikel i Rendsburger Wochenblatt om das lette kongliche Wort, som paa sidste Sted rimeligviis er strøget af Censor, men som vi troe at burde offentliggjøre som Beviis paa den schleswigholsteinske Gaaenudover alle Grændser og som en Opmuntring. for Regjeringen til at tale tydelig, hvor Dunkelhed viser sig saa farlig. Schleswigholsteinerens Ord ere disse. Vi mene, at kun et forblindet Øie kan ansee den sidste Erklæring for en blot Gjentagelse af den tidligere (dette har Kieler Correspondensblatt sagt) og slutte meget mere med Føie, at, medens den første paatrykte alle Ultrabestræbelser. for Slesvigs Danisering og Jncorporation i Kongeriget Danmark en illegal Propagandismes Stempel, henviser det sidste kongelige Ord alle og enhver ikke schleswigholsteinsk Tendens til det revolutionaire Gebet, og stadfæster Landet Schleswigholsteins, eller som man undertiden har udtrykt sig, det schleswigholsteinske Parties Sag som Patriotismens og Loyalitetens Sag; – et Standpunct som det vistnok altid har indtaget, men som urettelig er gjort den stridig."(Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Haderslev den 3die Februar. Bøndernes Festmaaltid til Ære for den Deputerede P. H. Lorenzen har endnu ikke fundet Sted, deels som Følge af, at en saadan Sag ikke lader sig arrangere saa hurtigt af vidt adspredte Landboere, som af tæt sammenboende Kjøbstædfolk, deels fordi der endnu stedse vise sig Hindringer, der true med at kuldkaste hele Planen. Først grasserede længe det Rygte, at Politimesteren i Haderslev vilde forbyde Festens Afholdelse, hvilket dog er tilintetgjort derved, at han nu aldeles ikke har dette ifinde, og kun tidligere af utidig Frygt for de herværende enragerede Nordalbingier, og deres Spectakler, fremskyndt fra deres Side, samt i Savn af Militair til Politiets Understøttelse, kan have yttret sin Hensigt at forebygge Sligt ved Jndsigelse mod Festen. Nu derimod negter Verten, med hvem Bønderne have accorderet, at holde sit Ord, idet han foregiver, at hans Vinduer dog ville vorde ruinerede af Pøbelen, og slige tomme og taabelige Udflugter mere. Hos den samme Vert har den tydske Klub Unionen sit Locale, en Omstændighed, som man formoder maa have vakt Samvittighedsskrupler hos den ellers ærlige og vakkre Vert. Bønderne siges nu at ville anvende Lovens Midler, dersom Verten ikke med det Gode vil opfylde sine indgaaede Forpligtelser, dog under en saadan Proces tabe sagtens de fleste af Bønderne Lysten, og saaledes er Beregningen vel ogsaa gjort, at en for vort Bureaukrati og tydske Advocatismus saa frygtelige Folkefest kan vorde forebygget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Fædrelandet bringer det Sorgens Budskab, at Høiesteretsadvocat, Justitsraad O. C. Høegh Guldberg, er i Onsdags Morges pludselig død i sin Manddoms fulde Kraft. Advocaturen har i ham tabt en af sine talentfuldeste Medlemmer, der med en sjelden Varme og utrættelig Jver for sit Kald forenede naturlig Veltalenhed, Dygtighed og Retskaffenhed, og Frihedens Sag har mistet en af sine troeste Venner, der aldrig fornegtede den, selv hvor Andre, for hvem han ellers har Høiagtelse, forsigtigen trak sig tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Professor Schouw har i N. 38 af Dagen meddeelt, at han ikke eier nogen Gaard i Viborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
J Anledning heraf opfordrer bemeldte Blads Red. Landsoverretsprocurator og Stænderdeputeret Jespersen i Viborg, der i Byens Avis har averteret som ledig en Leilighed paa 7 Værelser m. m. i Professor Schouws Gaard i St. Mogensgade, og som senest var beboet af Pastor Leth (hidtil Adjunct ved Cathedralskolen), til at oplyse, hvorledes bemeldte Gaard har erholdt Professor Schouws Navn, om Eieren blot har givet den dette Navn til Erindring og hiin Hædersmand, eller og de jydske Provindsialstænder agte at skjænke deres tidligere høitagtede Præsident denne Eiendom som Gave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Ved Tallotteriets 1370 Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Blandt de Talere, der angrebe Ministeriet, udmærkede Dupin sig ved et mærkværdigt Foredrag, hvori han søgte at bevise, at baade Kammeret og Landet allerede have lagt for Dagen, at Frankrig ikke ønsker Oprettelsen af Tractaterne. Han udhævede Ulemperne ved Skibenes Undersøgelse og viste, at der endnu gaves andre Midler til Slavehandelens Tilintetgjørelse, f. Ex. Afskaffelsen af Slavemarkederne. Underhandler – sluttede han - uden Kammerets Befaling, men uden Svaghed, om Tractaternes Ophævelse, det er Jndholdet af min Tale og Meningen af Adressendkastet!" – Ved Postens Afgang talte den berømte Odilon Barrot, og Kammeret var i levende Bevægelse over den Yttring af ham: "Ministeriet og Kammeret ere af ulige Mening om Visitationstractaterne, det er en Kjendsgierning: i denne Kaibe kan Ministeriet ikke gjøre Andet, end opløse Kammeret eller tage sin Afsked."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Fra London gaae Efterretningerne til den 1ste dennes, Parlamentet skulde aabnes den følgende Dag. Bladet Globe indeholder den Efterretning, som vel behøver Bekræftelse, at Østerrig har afsluttet en Handelstractat med England, hvorved dette Lands Producter og Fabricater tilstedes Jndførsel i de østerrigske Stater paa meget gunstige Vilkaar, og at Keiseren arbeider paa ligeledes at bevirke, at østerrigsk Korn paa gunstige Betingelser, kan indføres i England. – Bladet Standart beretter det Rygte, at man i Rio Janeiro har opdadet en fransk Plan, som gaaer ud paa, at Prindsen af Jonville skulde formæles med Prindsesse Januaria (den portugisiske Dronnings og den brasilianske Keisers Søster, 22 Aar gammel og i Medgift have et District i Para med Tilladelse til at colonisere det med franske Undersaatter og beskytte det ved en fransk Krigsmagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
(Jndsendt.) En Anecdote. Der er et Sogn, omtrent een Qvadrat-Miil stort, det udgjør eet Skole-District, og Skolen ligger omtrent midt i Sognet og midt i en Bye, der har 6 Jndliggergaarde og 1/2 Snees Huse tæt omkring sig. Kun nogle saa af Beboerne have over Miil til Skolen, men de fleste neppe over 1/2 Miil. Skolelæreren er en duelig, flittig og samvittighedsfuld Lærer. J dette District har ligge siden Skolevæsenets nye Organisation i over 30 Aar Skolegangen været saaledes arrangeret, at de ældre og de yngre Børn kom hver 1/2 Dag af Gangen i Skolen, men ved et Forstanderskabs=Møde i forrige Aar forlangte Bønderne ved Forstanderne: at Skolegangen maatte forandres derhen, at hele Dage traadte isteden for halve, saaledes, at hver Classe kun kom hveranden Dag i Skolen. Præsten og Skolelæreren saae begge nødig denne Forandring, og det af følgende Grunde: 1) De smaae Børn fra 7 til 10 Aar kunne ikke godt, uden at trættes, beskjæftiges en heel Dag af Gangen. 2) Rimeligviis maatte da medtages Madkurve i Skolerne, og dette vilde fordærve Luften der, der allerede kunde være usund nok baade for Lærer og Børn, 3) og dette vilde desuden føde Misundelse eller Skamfuldhed, hos de Fattiges Børn, der ofte kun kunde medbringe et Stykke tørt Brød, medens de meere Formuendes bragte Suul og Kage. Da Bønderne alligevel vedbleve at forlange det, og det var overeensstemmende med Anordningerne, blev deres Forlangende tilstaaet, dog paa de Vilkaar, at Børnene skulde sætte deres Madkurve hos Folk i Byen, og gaae derhen for at spise Middagstimen; samt at dobbelte ForsømmelsesMulcter nu skulde gives, da hele Dage nu bleve spildte, istedetfor før kun halve. Disse Vilkaar billigede og indgik alle Forstanderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
J næste Forstanderskabs=Møde lode Bønderne klage over: at deres Børn ei maatte spise i Skolen, og da man – uagtet den slette Luft dette vilde medføre - ingen Ret havde til at negte dem det, og de stode hart derpaa, blev ogsaa dette dem tilstaaet. Fra den Tid af kom nu de fleste med deres Mad i Skolen, hvor de fortærede den, kun nogle af de Fornuftigste lode endnu deres Børn gaae hen i Byen for at spise om Middagen. For at faae Maddunsten bort lukkede nu Skolelæreren hver Gang der var spist, Vinduerne i Skolestuen op et Qvarteers Tid. Men hvad skeer J sidste Forstanderskabs=Møde frembragtes Klage derover, og man forlangte, at Forstanderskabe, skulde forbyde Skolelæreren at aabne sine Vinduer, Man kan let forestille sig, at Forstanderskabet ikke vilde indlade sig derpaa. Ja sandelig, dersom vi ikke saaledes med stærke Skridt nærmede os Culminations-Punctet, kund vi med Grund spørge, Herrer, hvad skal Enden blive Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
AVERTISSEMENTS. Nylig er udkommen: Christelig Huus=Postil indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, Albert Leth. Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder 1ste Deel. – 9 Mk. i Papbind. At sige Noget til Anbefaling for disse herlige Prædikener, vilde være overflødigt. Deres eget Værd ville skaffe dem talrige Læsere, og enhver oprigtig Christen vil i samme finde et sand Trøst og Opbyggelse. – Skriftet faaes i de fleste Bog handlinger, i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, samt i S. Hempel. Odense hos Forlæggeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Fra Pressen er udkommen: bemærkninger. Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegii Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af C.E. Hertz, Justitsraad og Byfoged. 6 Dele med et Tillægs-Hefte. 15 Rbd. heftet. Dette Værk giver en sammentrængt, og med største Nøiagtighed og Flid affattet Fremstilling af den danske Lovgivning. Hver Deel er ledsaget med et fuldstændigt alphabetisk Register, saa at man med Lethed kan finde enhver Lovbestemmelse. Det er saaledes en ypperlig Haandbog for juridiske Studerende og enhver Anden, der ønsker at gjøre sig bekjendt med Lovgivningen. For juridiske Embedsmænd maa det ansees som næsten uundværligt. Værket faaes i de fleste Boghandlinger, i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, S. Hempel. samt i Odense hos Forlæggeren Be Subskriptionen til den slesvigske Sags Fremme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Da de indkomne Bidrag skulle indsendes inden denne Maaneds Udgang, saa ville de, der muligen endnu maatte ønske at subskribere, behage inden den 22de d. M. at henvende sig enten til en af Dhrr. Boghandler Berggreen og Kjøbmand J. Sidenius eller til Nykjøbing den 9de Februar 1843. Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Paa Jernstøberiet i Nykjøbing kan erholdes: Plouge, flere forskjellige Slags af forbedret Construction, deriblandt de bekjendte Niels Nielsens, Langsteds og Mellem Plouge, som sælges til J. Bruun. Nutidens billige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
God tydsk Humle, dansk Uld og Rug kan bekommes hos Chr. Løye i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Kløverfrøe kjøbes. En Seminarist med godt Testimonium, der kan undervise i Tydsk og i flere udenfor de almindelige Skolevidenskaber værende Gjenstande, – søger en Condition strax eller til Mai d. A. Lønnen vil blive meget billig, ligesom der fra nu af til Mai forlanges saare lidet. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Hr. Pastor Gudmundsen i Gloslunde pr. Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Auctioner. Tirsdagen den 14de førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Ravnstrup Skoven ved Kringelborg, under Ourupgaard Gods, ved offentlig Auction bortsolgt nogle paa Roden staaende Elletræer, samt endeel Udhugst af Gjærdsel m. m.; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 8de Februar 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Fredagen den 24de Februar d. A. om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov, over et betydeligt Parti. Naaletræ-Bielker, Sparrer, Lægter, Humle stager, Qvas m. m. samt over noget Birke-Udhug Mødet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lid strup Led. Nykjøbing den 3die Februar 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Da det ved 3die Auction over den Jørgen Hansens Stervboe tilhørende Selveiergaard i Kjøbeløv gjorte høieste Bud ikke er approberet, saa vil der blive afholdt en fjerde Auction over denne Eiendom paa Raadstuen her i Byen, Fredagen den 17de d. M. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 9de Februar 1843. Hammerich Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver paa Hovedgaarden Sæbyholm, Torsdagen den 16de dennes Eftermiddag Kl. 1, afholdt Auction til Bortforpagtning af Jagtretten paa Christiansdahls Hovedgaards- og Fæste-Jorder og Skove, samt paa Arvefæstegaarden Adamsgaves Tilliggende; hvilket herved bekjendtgjøres. Sæbyholm den 8de Februar 1843. Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-11
Creditorerne i Boet efter afdøde Ungkarl Niels Nicolai sen af Øster Carleby, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Hardenberg-Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm den 5te Februar 1843. ThierryAdressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Lollands Falsters Stisk Trende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 19. Mandagen den 15. Februar.