JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Vi have bragt i Erfaring, at en agtet Proprietair her i Nærheden har paatænkt i dette for den arbeidende Classe saa trange Aar at lade anlægge en macadamiseret Vei, nærmest for at give fattige Huusmænd Arbeide og Fortjeneste. Vi have troet at burde offentliggjøre dette Exempel paa en fornuftig Menneskekiærlighed og paa det Varmeste anbefale det til Efterlignelse for alle Godseiere, Proprietairer, velhavende Bønder, osv. Næsten Enhver, som har Raad dertil, maa ogsaa kunne udfinde et eller andet extraordinairt Arbeide, som det vil være til hans egen Fordeel at faae udført, men selv om dette kunde skee billigere til en anden Tid eller lidt efter lidt, vil den sande Menneskeven dog ikke tage i Betænkning endog ved Opoffrelse at komme den almindelige Nød til Hjælp i et saadant Trængselsaar som det nærværende. Der gives ingen skjønnere eller bedre Maade at gjøre vel paa end ved at sætte de ledige Hænder i Virksomhed, og ligesom det er af høieste Vigtighed saavel for den almindelige som for hver Enkelts Eiendomssikkerhed, at de Fattige faae noget at fortjene, saaledes vil ogsaa den Tanke, at have reddet – var det og kun en Eneste - fra den Ulykke i sin Nød at betræde Forbrydelsens Vei, rigelig belønne den ædle Mands Opoffrelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Posten, som i Dag først ankom Kl. henved 3, har fra Udlandet medbragt den mærkelige Nyhed, at den spanske Opstand er endt: Den 21de Octbr. er O'Donnell med 2500 Mand, hvoriblandt alle Medlemmerne af den revolutionaire Bestyrelse og det øiere Officerer, ankommen flygtende til den franske Grændse, som han strax vilde overskride. De Jnsurgerede have næsten uden Sværdslag underkastet sig de af Espartero udsendte Generaler. – Franske Tropper vedblive at concentreres ved Grændsen. Derimod er det et meget vigtigt Beviis paa en fredelig Stemning mellem England og Frankrig, at Begges Flaader i Middelhavet skulle formindskes, hver med 6 Linieskibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Ledige Embeder. Hassing og Billerslev Sognekald i Aalborg Stift; 175 Rbd. Dette Embede er forundt særdeles Lettelse i Skatter. Sognekaldet i Kjøbstaden Ærøeskjøbing; 260 Rbd. (Opslaaede vacante den 28de d. M.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Kjøbenhavns Børscours den 29de October 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 198. Species 200. - Species, solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 1/2 a 100 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 103 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Kjøbenhavns Torvepriser den 30te October 1841. Rug, 5 Rbd. 40 s. a 6 Rbd. 32 s.; Hvede, 5 Rbd. 72 s. a 8 Rbd. 16 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 44 s. a 3 Rbd. 64 s.; dito heradet, 2 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 8 s; Havre, 2 Rbd. 28 s.a 2 Rbd. 52 s.; Erter, 5 Rbd. 80 s. a 9 Rbd.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 24 a 27 s.; Æg, Snesen, 28 a 32 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 14 Rbd. 24 s. a 15 Rbd, 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
AVERTISSEMENTS. Paa S. Hempelske Boghandlings Forlag er i denne Tid udkommen: Udsigt over den christne Kirkes Historie. Udarbeidet efter Marheineke, nærmest til Brug, for lærde Skoler af Dr. Chr. H. Kalkar, 3 Mk. indb. Ægir. Psalmer for christelige Sømænd, forfattede, oversatte og lempede af P. Andresen, 3 Mk. i Papbind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Bemærkninger til Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegii-Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af Justitsraad Herredsfoged Hertz. 5te Bogs andet Hefte. 4 Mk. 8 s. Fortsættelsen udkommer uden Ophold. Abonnement modtages fremdeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Almuesvennen. En Læsebog til Nytte og Fornøielse for Menigmand. Tredie omarbeide de og forbedrede Udgave, besørget ved Pastor Rohmann. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. indb. Elenchus Familiarum regnivegetabilis adjectis earum divisionumque Superiorum notis contractis. Conscripsit J. H. Bredsdorff, in Academia Sorang Botanices atue Oryetologiæ Lector publicus. 2 Mk. indb. Tidsskrift for Almueskolevæsenet, udgivet af Catechet Borch, Student og Skolelærer Brohm og Skoleforstander Sørensen. Supplementhefte. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Et Par Ord om Ove Høegh Guldberg. Helliget Sandhed og Retfærdighed, af Christian Høegh Guldberg, hans Søn. 24 s. heftet. Disse Skrifter faaes i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen, og Bogbinder Madsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Til fornøden Efterretning for de Søfarende tjener, at, ifølge Resolution fra det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegium, er ansat en Lods ved Ohnsevig, paa den nordvestlige Deel af Lolland, der lodser ind fra Søen til Ohnsevig og ud fra samme frit udenfor Grundene, samt fra udenfor disse til Raagøesund, Taars og Alboe. Nykjøbing den 28de October 1841. Wulff. Humle, Et Partie udmærket god veltörret Humle af indeværende Aars Høst, der er fuldkommen saa god, som Brunsviger Humle, kan til billig Priis erholdes hos Nyekjøbing den 1ste November 1841. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Da jeg Undertegnede er ankommen. fra Kjöbenhavn her til Byen, hvor jeg har etableret mig, saa tager jeg mig den Frihed, at anbefale mig til de Ærede, der ville forunde mig deres Arbeide, saavel Decorationer som Vognarbeide, med Alt til Malerprofessionen herhörende, Alt til Nutidens billigste Priser. Tillige kan erholdes alle Sorter revne Oliefarver til Kjöbenhavns Priser. Nakskov den 28de October 1841. Ærbødigst J. Jörgensen, Malermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
En rask Dreng, som har Lyst til Smedeprofessionen, kan strax blive antaget i Lære hos Smedemester Brandt Jensen i Nysted, naar han snarest muligt henvender sig til ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Auctioner. Tirsdagen den 9de denne Maaned, om Middagen Kl. 12 slet, bliver ved Gjedser Lodshuus afholdt offentlig Auction over Jnventariet fra det den 22de forrige Maaned paa Gjedser Rev indstrandede Slupskib Deciderial kaldet, bestaaende af Ankere med Jernkjetting og Toug, Seil, Master, Vant og Stænger samt Tougværk, og endeligen over Vraget af bemeldte Skib, hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 1ste November 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Fredagen den 5te November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, afholdt i Kjøbmand Freys Gaard paa Vestergade, bortsolgt endeel fra et strandet Brigskib opbjergede Effecter, saasom: endeel Jern, 2 Stkr. næsten nye Master, 1 dito Spryd, i Jernanker, circa 25 Stkr. gode Egebjelker, 8 til 10 Alen lange og 8 a 10 Tom. tykke, endeel Egeplanker og Fyrreplanker, 1 Ege Spil end alt Tilbehør, en Seilbaad med 2 Master, Aarer og Roer, nogle store jernbeslagne Vandfade, endeel Spiger, Tømmer og Bræder, m. m. Stubbekjøbing Byfogedcontoir den 28de October 1841. J. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Næringsdrivende Eiendom i Saxkjøbing, til Salg den 13de November 1841. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg, hvis antageligt Bud skeer, at bortsælge min her paa Saxkjøbing Torv for Handel fortrinlig beliggende Gaard, der i sin hele betydelige Udstrækning er af mig for faa Aar siden af Nyt opført. Denne Eiendom bestaaer af: 1) En Etage Bygning, 11 Fag Grundmuur til Torvet, med Kjælder under hele Bygningen. J denne Bygning forefindes: a) 6 gibsede Værelser i Kjælderen; b) 5 gibsede Værelser i første Etage, tilligemed Kjøkken, en Ovn i Skorstenen og en rummelig Forstue; c) en stor Sal paa 7 Fag, med dertil stødende 5 øvrige Værelser, der ogsaa alle ere gibsede. 2) En Bygning, en Etage høi, 19 Fag Grundmuur til Gaden og i umiddelbar Forbindelse med førstnævnte Bygning. J denne er en stor, smuk Boutil paa 6 Fag, 3 rummelige Værelser, Kjøkken og Spisekammer, samt en Kjælder paa 4 Fag, Alt forsynet med Gibsloft. 3) En Etage Bygning, 20 Fag til Gaden, hvori forefindes en stor og velindrettet Stald paa 8 Fag, 4 rummelige Pakhuuslocaler samt Kornlofter, hvorpaa kan ligge circa 2,000 Tdr. Kornvarer. 4) En 2 Etage Bygning paa 20 Fag i Gaarden, indrettet til Pakhuus, Rullestue, Pigekammere, Havestue, Brændehuus og 3 Kornlofter, der ogsaa rumme circa 2000 Tdr. Kornvarer. Under denne Bygning er en Kjælder paa 8 Fag. 5) En Sidebygning i Gaarden paa 14 Fag, indrettet til Folkekammere, Vadske- og Pakhuse. 6) En dito, indrettet til Locumer, Svinegel og Honsesti. 7) En brolagt Gaardsplads, som udgjør 2,100 Alen, hvori er en særdeles god Brønd med Post indretning. 8) En smuk og indhegnet Hauge. 9) De hele Eiendommen paa Byens Overdrev tilhørende Jordlodder, som udgjøre circa 6 Tdr. Land. Videre sælges ved samme Auction: 10) En saa god som ny Pram med Dæk, Seil og Mast, der rummer og fører 350 Tdr. Hvede. 11) En Barkasse, som rummer og fører circa 60 Tdr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
Kornvarer. 12) En Slup, i complet seilbar Stand, som rummer og fører circa 400 Tdr. Kornvarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-01
J Følge Aftale med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes Auctionen i foranbeskrevne Eiendom Løverdagen den 13de November d. A., Formiddag Kl. 11, efter de da fremlæggende Conditioner, som inden 14 Dage ere til Eftersyn hos Undertegnede, fra hvem der desuden paa Forlangende gives Afskrivter. Circa 8,000 Rbd. kan forventes at blive indestaaende imod rentebærende Obligation. Foruden at Eiendommen er, som meldt, særdeles fortrinlig indrettet og beliggende for Handel, er Sar kjøbing tillige en god Handelsplads, saavel med Hensyn til Omegn som Beliggenhed ved Søen. Saaledes er, til Exempel, endskjøndt Handelen ingenlunde er dreven som den kunde have været, og derfor en Deel af den fordeelt til andre Byer, i det sidste Aar herfra udskibet omtrent 32,000 Tdr. Kornvarer. Saxkjøbing den 14de October 1841. P. Hansen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt, i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Den 15de Juli gik Charlotte Corday sin Doms Fuldbyrdelse imøde med den Rolighed, som ikke havde forladt, hende. Ligeoverfor Pøbelbærmens grove Fornærmelser viste hun den beskedneste og værdigste Holdning. Jmidlertid var det ikke Alle, som fornærmede hende, Mange beklagede denne saa unge, saa yndige og i sin Daad saa uegennyttige Pige, og fulgte hende med et Medynks= og Beundringsblik til Skafottet. Marat blev i stort og høitideligt Optog ført hen til Cordelierernes Have. "Dette Optog, hed det i Communalraadets Beretning, udmærkede sig kun ved Simpelhed og Patriotisme, det under Sectionernes Bannere forsamlede Folk fulgte i fredelig Orden. En vis imponerende Uregelmæssighed i Følgets Sammensætning, en høiagtelsesfuld Taushed, en almindelig Nedslaaethed, frembød det meest rørende Skuespil. Toget varede fra Kl. 6 om Aftenen lige til Midnat. Det var sammensat af Borgere fra alle Sectionerne, af Conventets, Communens, Departementets, Valgforsamlingernes og Klubbernes Medlemmer. Ved Ankomsten til Cordelierernes Have blev Marats Liig nedsat under Træerne, hvis sagteligt bevægede Blade i Mangfoldighed kastede Straalerne tilbage. fra en venlig og yndig Belysning. Folket omringede Liigkisten i Stilhed. Conventets Præsident holdt da først et veltalende Foredrag, hvori han tilkjendegav, at den Tid snart vilde komme, da Marat skulde hævnes; men at man burde vogte sig for, ved overilede og uoverlagte Skridt at paadrage sig Fædrelandsfiendernes Bebreidelser. Han tilføiede, at Friheden ikke kunde døe, og at Marats Endeligt kun endnu mere vilde befæste den. Efter flere Foredrag, som ledsagedes af levende Bifald, blev Marats Liig nedsænket i Graven. Taarerne flød og Enhver trak sig tilbage med smertebetynget Siel." Marats Hjerte, hvorom flere Selskaber stredes, forblev hos Cordeliererne. Hans Buste, som tilligemed Lepelletiers og Brutus's udbredtes overalt, figurerede i alle Forsamlinger og paa alle offentlige Pladse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Ved Aabningsforretningen af hans under Forsegling tagne Papirer fandt man i hans Værge kun en Assignat paa 5 Franker, og hans Armod blev en ny Gjenstand for Beundring. Hans Huusholderske, hvem han, som Chaumette udtrykte sig, engang i smukt Veir, for Solens Aasyn, havde taget tilægte, blev kaldet hans Enke og underholdt paa Statens Bekostning. Saadan Ende tog det med dette Menneske, det sælsomste i denne paa Characterer saa frugtbare Periode. Kastet ind paa Videnskabernes Bane vilde han omstyrte alle Systemmer; kastet ind i de politiske Uroligheder fattede han strax fra Begyndelsen en rædsom Tanke, en Tanke, som Revolutionerne til alle Tider virkeliggjøre, alt eftersom deres Farer voxe, men som de alligevel aldrig ville tilstaae – den Tanke nemlig, at udrydde alle sine Modstandere. Da Marat blev vaer, at Revolutionen, endskjøndt den fordømte hans Raad, alligevel fulgte dem, og at de Personer, som han havde angivet, mistede deres Yndest hos Folket, og faldt som Offere den Dag, han havde forudsagt, saa betragtede han sig som de nyere Tiders største Statsmand, henreves af umaadeligt Hovmod og Frækhed, og blev stedse ved at være frygtelig for sine Modstandere og idetmindste fremmed selv for sine Venner. Han endte paa en ligesaa besynderlig Maade, som han havde levet, og gik tilgrunde netop i det Øieblik, da Republikkens Høvdinger havde sluttet sig til hverandre, for at danne et grusomt og i Mørket virkende Herredømme, og ikke længere kunde lempe sig efter en forrykt, systematisk og fremfusende Collega, som ved sine Ubesindigheder vilde have bragt alle deres Planer aflave. J og for sig selv udygtig til at være en driftig og Alt med sig henrivende Partihøvding, blev han Revolutionens Apostel, og, da man ikke længere behøvede Apostolat, men Kraft og Holdning, saa kom en ung opbragt Dames Dolk lige tilpas, for at gjøre en Martyr af ham, og forære en Helgen til Folket, som, keed af sine gamle Afguder, allerede trængte til at nye maatte skabes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Annonce. J det nærværende Prove paa den ved Hr. Pastor Rosen besørgede Oversættelse af Thiers's Den franske Revolutions Historie forelægges Publicum, maa jeg ledsage denne med nogle bemærkninger, hvortil jeg, som Forlægger af Oversættelsen, er foranlediget af det nylig i Kjøbenhavnsposten fremsatte Spørgsmaal: Hvorfor endnu ikke det første Hefte af Oversættelsen er udkommet, da dog Subskriptionen, efter Sigende, skal være betydelig, og den værste Hindring for Værkets Udgivelse saaledes hævet? Saavidt mig bekjendt – thi jeg har endnu saagodt som ingen Underretning modtaget fra Boghandlerne – har Subskriptionen hidtil havt ubetydelig Fremgang, idet jeg, efter de mig tilhændekomne Planer kun kan tælle omtrent 70 Subskribenter. Jeg troer derfor, at Jngen med Grund kan beskylde mig for utilgivelig Forsømmelighed." fordi jeg ikke allerede har ladet Trykningen af et vidtløftigt Værk begynde, forinden jeg øinede Udsigt til at blive skadesløs. Naar jeg endvidere bemærker, at Værkets Udgivelse er besluttet, saasnart 200 Subskribenter ere tegnede, saa tør jeg haabe, at Jngen vil nægte billigheden af mine Fordringer til Subskriptionen. For imidlertid at give Publicum en udførligere Prøve paa Oversættelsen, end den her foreliggende, vil det første Hefte blive udgivet, hvilket rimeligviis vil skee i Løbet af denne Maaned. Derefter udsættes Trykningen indtil Subskriptionen, der sluttes med Aarets Udgang, har viist, om Værkets Udgivelse kan svare Regning. Bliver Subskriptionen efter Ønske, vil Trykningen med det nye Aars Begyndelse ustandset og regelmæssig blive fortsat, saaledes at et Hefte paa omtrent 6 Ark maanedlig tilstilles Subskribenterne. Jeg tillader mig paany at anmode Dhrr. Boghandlere om, snarest muligt at meddele enten Hr. Boghandler Philipsen i Kjøbenhavn eller mig Underretning om det Antal Subskribenter, der hos dem maatte have tegnet sig, for at det Spørgsmaal, om Værket kan udgives, endelig kan blive besvaret og i bekræftende Tilfælde, Oplagets Størrelse bestemmes. Nykjøbing paa Falster den 4de November 1811. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Hos Boghandler Philipsen i Kjøbenhavn samt i Landets fleste Boglader (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack og i Nykjøbing hos Forlæggeren W. Lanb) faaes følgende Skrifter: Marheinckes, Udkast at den praktiske Theologi, oversat af Cand. theol. J. Fr. Hagen. (18 Octavark. 1 Rbd. 48 s.) Forf., som har erhvervet sig et udmærket Navn i vor Tids Theologie ved sine til Dogmatiken, Somboliken og Kirkehistorien henhørende Værker, har i dette Skrift gjort Livet i Kirkeembedet til Gjenstand for særskilt videnskabelig Betragtning. Hvad der charakteriserer alle Forf.'s tidligere Arbeider, nemlig en ligesaa fast kirkelig Bevidsthed som streng videnskabelig Methode, findes ogsaa i nærværende Værk, og sikkert vil den Theolog, hvis Aand er dannet i den strenge Videnskabs Skole, her finde en kjærkommen Ledetraad ved Overgangen fra Videnskabens meere esoteriske Regioner til Livet i Kirken. – Der er ikke noget Punct i det kirkelige Liv, som jo Forf. har begrebsmæssigt udviklet ved at eftervise det i dets nødvendige Plads i dette Livs Totalitet, hvorom en summarisk Oversigt over de behandlede Hovedgjenstande vil overbevise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Fra den almindelige christelige Kirkes Stand. punct fores Læseren igjennem den evangeliske Kirkes Særegenhed ned i den enkelte Menighed. Jdet Kirkens Begreb nødvendigen gjennemløber disse tre Stadier, falder Bogen i tre Hoveddele, af hvilke den første afhandler: a) den christelige Kirkes Begreb; b) Forskjellen mellem dens Lemmer (det geistlige Embede); c) Eenheden af Kirke og Stat Kirkeforfatning); i den anden Deel afhandles: a) den evangeliske Kirkes Troesbekjendelse; b) Kirkeregiment og Kirketjeneste; c) Gudstjenesten (Liturgik); den tredie Deel betragter: a) Menighedens Dannelse ved Ungdommens Underviisning (Katechetik); b) Menighedens Forsamling og Prædikenen (Homiletik); c) Jndividet i Menigheden og Sjælesorgen (Pastoralvidenskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Ved at omplante Skriftet paa dansk Grund har det været Oversætterens Bestræbelse, saavidt muligt at gjengive Forf.s Tanker i deres hele Udtryksbestemthed, uden derved at paalægge det danske Sprog nogen Tvang Oprettelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
en borgerlig Realskole i Nakskov, et Bidrag til Oplysning om, hvad der ved Forslag til Forbedringer i Kjøbstædernes Skoleunderviisning maatte være at tage i Betragtning. S. C. W. Bindesbøll, Sognepræst til Nakskov og Branderslev. (32 s. indheftet.) Skjøndt dette Skrift nærmest er foranlediget ved de Forhandlinger, som have fundet Sted i en enkelt Commune, indeholder det dog Meget af almindelig Jnteresse, navnlig paa en Tid som den nærværende, da det vaagnende Communallio paa mange Steder har henledet Borgernes Opmærksomhed paa den overordentlige Vigtighed af Ungdommens hensigtsmæssige Underviisning og Dannelse. Den indsigtsfulde Forfatter, som her betragter Borgerskolevæsenet fra Sider, hvilke man hidtil ikke synes at have skienket tilbørlig Opmærksomhed, har allerede indlagt sig et saa hæderligt Navn i den danske Litteratur, at enhver Roes vilde være overflødig til Skriftets Anbefaling. Falsters Lollands Ski Tvende. en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 135.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Torsdagen den 4 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har nu forladt Sorgenfri og taget Vinterresidents i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
J Dannevirke har En jydsk Stænderdeputeret meddeelt følgende: "Det er en Glæde, at der ogsaa ude i den romerske Deel af det gamle Danmark vaagner Følelse for Qvindekjønnets naturlige Ret i Arvedeling ved Siden af Mandkjønnet. Dannevirke af 6te dennes har en værdig Stemme ladet sig høre for denne hidtil overseete Sag. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
her i Nørrejylland har den tidligere fundet varme Talsmænd, den er, forsaavidt Danmark angaaer det er den Deel af Landet, som ikke er blevet romaniseret og germaniseret – i Aaret 1840 bleven behandlet af det jydske Folkeraad paa Viborg, Stænderthing, og Hs. Majestæt er herfra allerunderdanigst bleven petitioneret om, at danske Lovs5229 maatte ophæves og forandres derhen, at den qvindelige Arving maatte tage lige Lod med den mandlige Arving i al Arv, dog at de nuværende Familiefædre og Mødre reserveres Ret til at bestemme, om Arv efter dem skal tages efter den gamle eller den nye Lov, saafremt der ikke maatte findes Anledning til en Udvidelse af Testationsretten, saaledes at en saadan uindskrænket maatte ved Lov sanctioneres, og at det maatte ansees unødvendigt, at erhverve kongelig Confirmation paa den gjorte Disposition, hvilket altid medfører Bekostninger. Saameget er skeet her, det vil nu alene komme an paa, om Hs. Majestæt i sin Viisdom vil skjænke Petitionen sit bifald, og i den Henseende lade et Lovbud emanere, der nu, da Ønsker har viist sig syden for Kongeaaen i samme Retning, og det for en viis Regjering maa være en hellig Sag at stræbe efter Overeensstemmelse i Lovgivningen for alle Statens Dele, kunde udkomme eens tidig og eenslydende baade for Kongeriget og Hertugdømmet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-04
Pastor St. St. Blicher har indbudt fædrelandsksindede Dannemænd til et Møde paa Gjæstgivergaarden i Randers den 9de November førstkommende, hvorved det agtes discuteret om Himmelbjergfesten til næste Aar, og om vore sønderjydske tydske Brødres Emancipation fra tydsk Bureaukratie og nordalbingisk Propaganda. Om den sidste hedder det i Randers Avis": "Det er en Nationalnødvendighed: at alle Vi Danske holde sammen, og holde paa det Vi have. Skal Holsteensk heden – thi rigtig Tydskhed er det ikke - skal den faae sin Krig frem, skal Kongens Anordninger til at bevare 200,000 Danske deres Sprog og Nationalitet trodses af nordalbingiske Søvngængere: det var meer end Skam for alle os Danske - Skaden vilde blive endnu større, og Vi have Jntet at miste.