Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-17
Spørgsmaal. Under 6te de, har det kongl. Rentekammer udstedt en Circulaire, hvoraf vi meddele følgende, der vistnok er af Vigtighed for Mange af Avisens Læsere: 1) Enhver bør vogte sig for at afslutte endelig og ubetinget Handel om Parceller af Eiendomme, hvis Udstykning ikke er fuldkommen overeensst. med de alm. Anordninger, og endnu ikke er approberet, saavelsom for at opføre Bygninger eller gjøre andre særdeles Bekostninger paa slige Parceller, da Rentek, ikke af Hensyn dertil kan indvilge Undtagelser i de gjældende Bestemmelser. 2) J Skjøder paa de Parceller som afhændes, bør udtrykkeligen anføres de Vilkaar af hvilke Tilladelsen til Afhændelsen er betinget, saasom at Parcellen skal bebygges, forenes med Kjøberens tilgrændsende, Jorder, osv. 3) Forpligtelsen til at frede, eller Tilladelsen til at afrydde Eiendommenes Skovstrækninger, er aldeles afhængig af Udstyknings=Approbationen og Hartkornets Fordeling paa Parcellerne, saa at slige Skovstrækninger blive at frede, naar de ellers dertil egne sig, uden Hensyn paa, om Skovskylds Hartkorn er dem paalagt eller ikke. At en Skovlod i den nye Matricul er bleven ansat til Ager og Engs Hartkorn, og at dette ved en Udstykning er bibeholdt, fordi det ei er oplyst, at Skovlodden for Tiden er behandlet som Fredskov, kan nemlig ingenlunde fritage Eieren for Forpligtelse til at frede Skoven ifølge de gjældende Anordninger. Ligesom iøvrigt herefter det Offentliges Ret i alle Maader maa blive forbeholdt til at foranledige Skovskylds Htk. paalagt istedetfor Ager og EngsHartkorn, samt til at paasee Fredningen og paatale Skovens Behandling til Upligt, saaledes kunne ogsaa Eierne forvente at erholde sligt ved den nye Matricul paalagt A. og Engs Hartkorn afløst mod Skovskylds Hartkorn, osv. 4) Begjæringer om Fordeling af Htk. og Gammelskat efter Matricul=Taxationen kunne ikke ventes bevilgede, undtagen ved mindre betydelige og særskilt liggende Jordlodders Afhændelse, og da med ved. Parters udtrykkelige Samtykke. (Brig. Td.) Bondestanden over hele Landet opfordres i Fædrelandet til at indgaae en Forening, hvis Virksomhed skulde gaae ud paa at forberede: 1) Afløsningen af skattefrit Hartkorn og den derpaa begrundede Forskiel af Landbobesiddelse og Bestatning. 2) Afløsningen af Fæstevæsenet og Bøndergodsvæsenet, altsaa af Grundlaget herfor: Godseierrettigheder og Godseierpligter. 3) Afløsningen af de særlige Arvebestemmelser, der føre til Stamhuusbesiddelse og Lehnsvæsen og hvad dermed er forbundet: Amtmandskab, Kaldsret, Birkeret osv. Foreningen maatte arbeide paa, at udfinde det rette Maal for de Afløsningssummer, der bør bydes de Privilegerede, som Godtgjørelse for de Privilegier, man ønsker afskaffede; den burde dertil omhyggelig lade indsamle og bearbeide alle de Oplysninger som kunde lede til en rigtig Kundskab om Forholdene. Udgaaende fra det nu Bestaaende, bør den søge at komme til billige Forliigsforslag osv. En saadan Forening – menes der – der kunde fremme en rolig Discussion af Spørgsmaalene, eller hvad vi ville kalde en sindig Agitation, kan vistnok ikke andet end føre til et godt Resultat. Ligeledes har Landcommunalforeningen i Holbeks Amt udstædt en Opfordring til Kammerraad Drewsen og Landsoverretsprocurator B. Christensen – som de Mænd, der ere i Besiddelse af Bondestandens uindskrænkede Tillid – om at stille sig i Spidsen for at danne en stor Landboforening for hele Landet, der skulde have til Formaal, at fremkomme med Forslag til de nu bestaaende Landboforholds Reorganisation, samt overhovedet arbeide og virke for Bondestandens Emancipation og lige borgerlige Ret med de andre Samfundsklasser.