JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-05-24
Bevilling for Herredsskriver i Skads-, Gjording= og Malt-Herreder, G. Friis, til i Aviserne at indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Adkomst til nogle i bemeldte Herreders Pantebøger, undslettede Documenter. for Gjørding, Malt=Herreders Ret, at indstævne alle Dem, som ældre end 20 Aar fra 31te December 1820 af at regne, maatte have Pant i nogen Eiendom eller Løsøre i bemeldte Herreder, med deres Pantebreve at fremkommes m. v. Thi indstævnes herved fornævnte Modtagere af tinglæste, men undslettede Gields=Beviser, eller hvem anden, som maatte være i lovlig Besiddelse af nogen af disse Documenter, med det i Bevillingen bestemte Varsel, at møde for Gjørding, Malt=Herreders Ret i Hvolvad den første Fredag i August Maaned 1823, Formiddag Kl. 10, for deres løvlige Ret til forbemeldte uudslettede Documenter, med Pantebrevenes Fremlæggelse at legitimere, de der paa de af berørte Pantebreve og andre Forhæftelses=Documenter, som Pantebøgerne findes anførte, men hvorefter ingen melder sig, vil, overeensstemmende med Bevillingens Jndhold, af Citanten vorde paastaaet Mortificationsdom, saaledes at de, forsaavidt at de medføre Pant ei ansees som Pantebreve, og derefter af Pantebogen udflettes med videre. Forelæggelse og Laugdag hævede Forordningen af 3die Juni 1796. Som Følge af det Citanten allernaadigst forundte Beneficium processugratniti, udstads denne Stævning paa ustemplet Papiir, Under min Haand og Segl. Gjording, Malt=Herredscontoir, den 10de April 1822. Schrum, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1822-05-24
Proclama. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, som under 20de f. M. er læst ved Nyekiøbing Byetingsret, og under 29de f. M. ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som formeener sig at have nogen Fordring i Kiøbmands=Ent. Anne Nielsen, født Clausen, hendes til Skifte opgivne Boe, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii. Nyekiøbing paa Morsøe, den 7de Mai 1822. Rummelhoff.
Berlingske Tidende, 1822-05-24
Med Proclama, som er læst inden Helsingøers Byetingsret den 6te Mai O sidstleden, og i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 13de f. M., ere alle de, som formene sig at have noget at fordre udi den i Helsingøer ved Døden afgangne Borger og Spekhøker Peter Christian Jessens Stervboe, med 12 Ugers Varsel indkaldede, for saadant deres havende Krav for Magistraten og Byefogden sammesteds at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet. Christiania civile Skifteret bekiendtgjør herved, at Kiøbmand her i Staden, Poul Clausen, ved Døden er afgaaet, og at Skifteretten, som har Boet under lovlig Skiftebehandling, under 30te f. M. naadigst er meddeels Kongelig Bevilling til, ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel, at indkalde dette Boes Creditorer; thi indkaldes herved 4de og Enhver, som maatte have noget som delst Krav, reisende sig fra Handel forbindelser, Cantioner eller anden Aarsag, paa afgangne Kiøbmand P. Clausen eller nu hans Stervboe, til, inden Aar og Dag, og sub poena præclusi et perpetui tilentii, at anmelde og legitimere deres Fordringer for Skifteretten. Christiania i den civile Skifteret, den 2den Mai 1822. Arne Arngen. F. Kiis. Sarild.
Berlingske Tidende, 1822-05-24
Ved Proclama af Daas Dato, som vil vorde læst ved vedkommende Under og Overret, ere Creditorerne i Forpagtersken paa Nyegaard, MadanLassens Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter paa Grevskabet Langeland at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rudkiøbing, den 6te Mai 1822. Splow.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
i denlandske Efterretninger. London, den 14de Mai. Directe Breve fra Constantinopel af 11te d. M. beskrive Regiebringens og Folkets Sindstemning ved Jmodtagelsen af Efterretnugerne fra Chios som meget betænkelig. Der er syv anseelige Gaaske Kiøbmænd (som alle meere eller mindre stode i Handels=Forbindelse med Engelland, heftede som Gidsler for god Opførsel af de borteværende Chioter, og Lord Strangford drev paa deres Frigivelse, saasnart Opstanden blev ham bekiendt, da han frygtede at de, skiøndt uskyldige, skulde blive slet behandlede. Det hedder, at Divanet har uuldtaget Ansøgningen gunstig, men derhos dog lade arresteret sy andre Grækere. Der bliver og udovet store Voldsomheder mod de med Chios i Forbindelse staaende Personer, som, foruden hvad Porten allerede tidligere har afpiint dem, ere tvungne til at betale en maanedlig Contribution af 150,000 Piastre til Paschaen, Commandanten og Garnisonen paa Chios. Disse ulykkelige Omstændigheder forhindre atter Underhandlingen med Rusland meget, og det hedder, at et allerede til Rømning af Fyrstendommerne udstædt Firman, er bleven holdt tilbage.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Hr. Hume talede i Dag i Underhuset om Tilstanden paa de Joniske Øer, der nu skulle have en Befolkning af 200,000 Mennesker. Da han for nogle Aar siden havde besøgt disse Øer, havde han overalt hørt det Brittiske Navn nævne med Agtelse, og fundet, at man betragtede Englænderne som Skytsengle. Men nu havde Sagerne fuldkommen forandret sig, og England blev nu der ikke betragtet anderledes, end som en undertrykkende Magt. Han gik nu over til en historisk Fremstilling af Forholdet, og bemærkede, at ved ved Tractaten i Paris havde indestaaet for Øernes Frihed og Uafhængighed, og paataget os deres Protection. Dernæst maatte han gjøre Huset opmærksom paa de Omkostninger, der bleve paadragne dette Land ved vort Establissement der. Det var fastsat i Tractatten, at vore Regierings Anstalter der skulde bestrides af Øernes egne Jndkomster, uden Tilskud af Storbrittanien, saa længe Garnisonerne ikke behøvede at være over 3000 Mand stærke, i hvilket Tilfælde England skulde bære de overskydende Omkostninger. Saaledes stode Sagerne indtil 1816, da Sir T. Maitland afløste General Campbell; nu blev der lidt efter lidt paabyrdet vort Land en Udgift, som ved dets nærværende daarlige Tilstand ikke længer kunde taales. J Giennemsnit havde disse Øer i de sidste 7 Aar kostet os en Million.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Ved behørig Oekonomie havde Øernes Jndkomster næsten aldeles kundet strække til at bestride Udgifterne ved Bestyrelsen a.; men hvorledes skulde dette kunne være Tilfældet, naar Sir Th. Maitland ikke faaer mindre end 13,000 Pd. Sterling (?) af det Offentlige, og de andre Betiente i Forhold dertil, Han satte dette omstændeligere fra hinanden, og lastede meget Sir Th. Maitland, fordi han havde afskediget Senatet og Parlamentslemmerne, allene paa Grund af deres Væggring ved at billige slige Forholdsregler. Ligeledes dadlede han ham for hans Fremgangsmaade i Anledning af den berygtede Conspiration af 1817, hvorved man gjorde en Ende paa al Fortrolighed, og derimod frembragte Frygt, Mistroe og virkelig Misfornøielse, som nu yttrede sig gandske uden Tilbageholdenhed, skiønt den blev dækket af hykleriske Ytringer om den varmeste hengivenhed, af Forslag til Statuer, Mindestøtter og Triumphbuer for Statholderen; men naar man sammenligner Listen paa St. Michaelsridderne med Navnene paa dem, som opsætte Adresserne, og giør slige Forslag, saa var der ikke meere nogen Tvivl om, fra hvilket Hjørne denne Vind blæser. Han - for sin Deel - troede, at aldrig nogen Ridderorden eller offentlig Æresbeviisning meere var bleven prostiteret som Middel til politisk Hensigter, end denne St. Michaels Orden. Hele Systemet syntes beregnet paa at forene al absolut Magt hos een Person, &c.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Den 17de Mai. Hr. Hummes Andragende med Hensyn til Forvaltningen af de Joniske Øer gik ud paa, at man skulde anbefale Hs. Majestæt en Undersøgelse af disse Øers Forvaltning, at Aarsagen til Joniernes almindelige Misfornøielse, de talrige Landsforviisninger og Fængslinger saavelsom til den forordnede Afvæbning, og til at Øerne vare satte under Krigsloven. Hr. Welmot besværede sig over, at Hr. Hume nu i 3 Timer ikke havde gjort andet, end gientage, hvad han allerede i forrige Session havde foredraget, og som da var faldet igiennem med 9 Stemmer mod 20.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Pariser=Tractaten var nøiagtig bleven overholdt, Sir T. MaitlandsForvaltning fortiente den høieste Ros. At han iagttog den strengeste Neutralitet under nærværende Strid mellem Grækerne og Tyrkerne var klart deraf, at begge Partier ere lige misfornøiede med ham. Humes Forslag faldt igiennem med 152 Stemmer mod 67. Deres Høiheder, Prindsen og Prindsessen af Danmark, ere i Tirsdags meget festlig modtagne i Dover, og i Onsdags ankomne hertil. Prindsen har frabedet sig det paa Hs. Majestæt vor Konges befaling for det høie Par indrettede Warwik=House, og er flyttet ind i et Huus i Wimpole Street. Hr. Lennard gjorde i Forgaars et Forslag om at udnævne en Committee til at undersøge den tredie Classe af Civillistens Udgifter (de diplommatiske) m.v. Efter en lang Debatte, som især gik ud paa Gesandtskabet i Schweiz, blev Forslaget forkastet med 27 3/4 Stemmer mod 147. - Omtrent ligesaadan gik det igaar Hr. Warre med en lignende Motion. I Kraft af Atien=Acten (Loven angaaende Fremmede) ere ialt 2 Udlændinger blevne bortviiste af Riget. Her er nu over 24,900 Fremmede i Landet.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Et aldeles af Jern forfærdiget Dampskib, Aaron, blev her nylig prøvt med det bedste Held. Det er 166 Fod langt, og vil med det første afgaae directe til Paris.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Breve fra Odessa af 20de og fra Constantinopel af 13de f. M. udgive det nu for høist sandsynligt, at Krigen snart vil bryde udDe melde, at de Russiske Tropper paa Grendsen lide saa stor Mangel paa Fornødenheder, at de snart ville være nødt til at forlade deres Stillinger.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
I Dag passerede Billen angaaende de Catholske Pairer i Underhuset, og blev sendt til Overhuset.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Paris, den 18de Mai. Da Arrondissements=Collegiernes Valg af nye Deputerede nu ere tilendebragte, finder man 30 Royalistiske og 23 Oppositions Deputerede.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Den her igaar foregaaede Afstemning i Departements Valg collegiet er igien gandske faldet ud til Fordeel for de liderate Hertugen af Richelien er igaar dod her i sit Hotel af en Betændelse i Hiernen.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Lissabon, den 4de Mai. De Brasilianske Deputerede vedblive med deres Vægring, ikke at ville bivaane Kongressens Forsamlinger, under Foregivende af, at deres Stemmers Frihed bliver undertrykket af Flerheden af Medlemmer, og de derfor ikke kunne tilfredsstille deres Constituenteres Ordres, eller med fuldkommen Frihed virke for deres Jnteresse, især da man ogsaa ophidser Lissabons Jndvaanere og det Portugisiske Folk imod dem, og ikke anseer dem som Deputerede, saasnart de tale mod de i Brasilien garnisonerende Tropper og de nye Jndretninger, som man der vilde indføre. Hante, den 5te April Man hører at de 50 Mand, som den Tyrkiske Flaade landsatte paa Patra, commanderedes af Kyamil=Bet fra Korinth. General Kolokothron, som eftertrykkelig angred dem, blev dog i Begyndelsen overbundet. Men den 9de Marts, da han fik Forstærk, ning, stormede han den Tyrkiske Bas Palifadering, tog Ø fra Constantinopel medbragte Feltstykker, megen Munition og et stort Antal Hoveder; men der blev kun gjort saa til Fanger. Castellet er nu fuldkommen beleiret. Denne Seir var neppe bekiendt, førend vi ogsaa fik Efterretning om den, Odyssens vandt ved Moles, og om Oprøret i Thessalien, hen over Olymp. Zongos plantede paa samme Tid Uafhængigheds fanen i Kara Veria (Beroe), og Frihedsraabet lod sig høre indtil St. Katarina. Man anslaaer de bevæbnede Grækere i denne Egn, til mere end 30,000 Mand, under Zetros, Nik. Grevena, Tschellakova, Paschal af Chatista, Aristides af Athen o. f. Chorschid Pascha, som, istedet for at marschere til Arkarnanien, befinder sig paa Sletten ved Janina, er nær ved at blive omringet Hele Epiros og Over Albanien er i Oprør, efterat Mustai Pascha af Skodra (Skutari), som af Porten blev erklæret i Acten, fordi han stedse fandt Paaskud til at unddrage sig fra at sende ChorschiPascha Tropper, endelig aabenbar havde gjort Opstand. Han skal som man hører, have afbrændt den store og rige Stad Elbassan, kastet Garnison i Fæstningen Durazzo (Hyrrsachion) og Allessio, (Lissa) og derpaa trukket sig tilbage til Skodra.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
En Bekiendtgiørelse fra Proedros i Corinth af 18de (30te) Marts til alle christne Consuler, erklærer Candiens Havne for blokerede og at alle Skibe, som unddrage sig Blokaden, ville blive opbragte.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Den herværende Regiering har derimod erklæret Canalen langs med Corfu fra Parga indtil Chimæro for spærret, hvorved de den igiennem flygtende Tyrkiske Skibe finde Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Epiros, den 1ste April. Sagernes Tilstand er her høist forvirret, og Chorschid=Pascha befinder sig i en slem Forfatning. Omer Vrione, den nye Pascha af Janina, ængstes af Toriderne, som ere misfornøiede, for det mod deres gamle General, Ali Pascha af Janina, begaaede Forræderie, og han er derhos svækket ved Tabet af 2000 Mand, som Chorschid Pascha beordrede imod Sulioterne. Netop for disse Sulioters Skyld have Chamiderne, som Chorschid opbød, undskyldt sig med, at de ikke kunde forlade deres Hiem. Den mærkværdigste Begivenhed er alligevel den Jnsubordination, i hvilken den unge Mustay, Pascha af Sendra (Scutari) har gjort sig skyldig. Han havde efter Alis Død erholdt befaling, at begive sig til Janina; men da har ikke ventede sig noget Godt, vægrede han sig for at indfinde sig Storherren erklærede ham derpaa fredsløs, og overdrog Paschaen af Elbassan og Tyranna, hans gamle Fiende, Executionen mod ham. Mustai Pascha ruster sig nu af alle Kræfter til Modstand, og de Christne i hele Albanien ere fulde af glad Haab og Tak til Forsynet, som kommer dem til Hielp ved at bringe Tvedragt blandt deres Fiender. Ogsaa fra den mellemste Deel af Macedonien lyde Efterretningerne gunstig for Grækerne. Armatoliernes berømte Overhoved, Tacho Cara Veria, havde lovet at forblive rolig, saalænge de Christne i Macedonien intet Ondt vederfores. Men gjorte overmodige ved Alis Betvingelse, brøde Tyrkerne deres Ord, og Tacho ruster sig nu for at staae de Christne die.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Odessa, den 18de April. Lord Strangford havde under 30te Marts overgivet Reis Effenden alvorlig Note, hvori han blandt andet spurgte: hvad Porten, havde besluttet i Henseende til at rømme Moldan og Wallachiet? Lorden beklagede med Bitterhed, at Porten for længe siden havde løvet Rømningen, men ei iværksat den. Han havde strax berette sit Hof den forestaaende Rømning, men nu vidste han ikke meere hvad han skulde sige, og maatte paa en vis Maade, ved Portens vedholdende Vægring ved at holde dens tidligere givne Ord, at sin Souverain ansees for at have givet falsk Efterretning; han bad derfor og hurtigt Svar. Den 10de dennes havde Lorden endnu intet Svar faaet fra Porten. - Grev Lützow overgav, eftersom man hører, den 8de dennes den med sidste Post allerede omtalte Note, som blev ham tilstillet ved en overordentlig Leilighed. Den indeholdt Svaret fra Wiener=Hoffet paa Reis-Effendiens Note af 28de Februar, og var bleven sluttet i Nærværelsen af Hr. v. Tatischtschew, som var forsynet med udvidet Fulmagt. Den Note, med hvilken Reis=Effendis Note af 28de Februar blev tilbagesendt, da det Østerrigske Hof ei vilde antage den, skal være affattet i meget categoriske Udtryk, og formeentlig saaledes aftalt med Hr. v. Tatischtschew.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Om vort Hofs Ultimatum der er blevet formildet, eller det uforandret er bleven paastaaet, vide vi ikke; men saa meget er vist, at den 13de dennes havde Porten hverken med Reis=Effendi, eller paa nogen anden Maade, givet et Svar derpaa. Reis-Effendi tilstod blot Modtagelsen af de to Noter. Skal der følge et skriftlig Svar, saa maae et stort Divan, med Anførerne for Janitschar=Afdelingerne, atter sammenkaldes, og i dette Tilfælde kan man næsten forudsee Svaret. Sultan Mahmud og hans Divan handle i deres Folks Aand, og efter dets offentlige Mening. De give derved et store Exempel. Sultanen ledes af sin velforstaaede Jnteresse, og dersom, efter en Krigs Udbrud, Portens Tilværelse i Europa endnu er muelig, saa kan den kun forsvares paa denne Maade. Havde han vaklet een Gang i hele Løbet af denne Underhandling, (thi ReisEffendis tidligere Noter, stod alle Tider i Modsigelse med den Tyrkiske Regierings Forholdsregler) saa vilde han have tabt sit Folks Fortroelighed. Fordi han handler i sit Folks Aand, kan han ogsaa i Følge deres National- og Religions=Fanatisme regne paa deres Understøttelse; de ville falde med ham, eller frelse ham.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Paa Capudan=Paschals Flaade, som er seilet til Chios, befinde sig 3000 Mand Landingstropper, meest sammenskrabet Pak, som neppe ville udrette noget. Chios's Erobring ved Grækerne er en vigtig Begivenhed, som vil have Mitylenes Besætning til følge, og som vel kunde vanskeliggiøre Constantinopels Communication med Egypten og Smyrna.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Smyrna, den 1ste April. Samioterne og Chioterne synes at giøre Tilberedelser til at bestorme Castellet paa Chios. J Forgaars har Patrioterne anbragt tvende Stykker svær Skyts. Der bliver gjordt Stormstiger og udsat Premier for dem, som først ville løbe Storm.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Den 15de April. Den 13de dennes kom en Tatar fra Castellet i Chios med den Efterretning, at Capudan=Pascha var ankommen til Øen med en Flaade, hvorpaa de Græske Skibe strax havde bortfiernet sig; og at Tyrkiske Tropper vare i Begreb med at lande, Mange af vore rovbegierlige Folk ere derpaa seilede over til Chiøs, hviket er en sand Velgierning for vor Stad. Jgaar bragte en anden Tatar den Efterretning, at Capudan=Pascha havde tilbudt en almindelig Amnesti; men man veed ikke, om den blev afslagen, eller først antaget, og derpaa brudt; men vist er det, at Jnsulanerne stode paa Tyrkerne, hvilket gjorde dem saa rasende, at Capudan=Pascha gav befaling til at ødelægge Alt med Jld og Sværd; at gjøre Qvinder og Børn til Slaver, at dræbe Mændene og opbrænde Landsbyerne. Utallige Sværme af Tyrker ile fra den Asiatiske Kyst til Chiøs, hvoraf kun Navnet vil blive tilbage. J Morges ere tre eller fireMulæsler gaaet herigennem til Constantinopel, delæssede med Øren og Hoveder, og Capitainen paa et Østerrigsk Skib, som ankom hertil i Aftes, berettede, at da han forrige Nat kom forbi Chios, lignede hele Øen et Jldhav. Der var paa Chios imellem 60 til 70 Landsbyer.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Wien, den 18de Mai. Den Østerrigske Jagttager indeholder følgende under Constantinopel, den 25de April : Grækernes Foretagende mod Chios har, endnu for man formodede det, taget en sørgelig Ende. Endskiønt man endnu mangler alle nærmere Efterretninger, og Regieringen endnu ikke har bekiendtgiøre noget angaaende Expeditionen, saa kan det dog ikke drages i Tvivl, at Capudan Pascha gandske har slaget de paa Chios landede Grækere (for det meste Samer) og tvunget Øens Jndvaanere til Underkastelse. Jfølge de hidtil ankomne Efterretninger, indskibede han de 1 i Tochesme samlede Tropper til Chios just i det Øieblik, da Jnsurgenterne vare i Begreb med at storme Citadellet. Neppe bleve Cheferne paa de Pariotiske og Hydriotiske Skibe, som havde transporteret Jnsurgenttropperne, den Tyrkiske Flaade vaer, før de kappede Ankertougene, og toge Flugten. Syv af disse Skibe skulle dog være faldne Tyrkerne i Hænderne. Efterat Capudan Pascha havde landsat sine Tropper, forsøgte han først med det gode at faae Jnsurgenterne til at overgive sig. Han sendte Parlamentairer saavel til Grækernes Officerer som til Menigheds-Forstanderne; men Krigsraab og Kanonskud var det eneste Svar. Der begyndte nu en morderisk Kamp; Grækerne maatte forlade een fast Stilling efter den anden, eet Batterie efter det andet, og bleve med TyrkistRaserie forfulgte ind i Stadens Gader. Myrderiet var ubeskriveligt: man anslaaer Tyrkernes Tab af Døde og haardt Saarede til 5. Mand; heraf kan man omtrent slutte sig til, hvor mange Grækere, der ere blevne paa Pladsen. "Dens Romerskecatholske Jndvaanere, der lige saa lidet her, som i de andre insurgerede Lande, havde taget nogen Deel i Opstanden, bleve beskyttede - deels af Gouverneuren, Wehid=Pascha, deels af de fremmede Consuler, der ikke i mindste Maade bleve fornærmede. Vi see med Frygt de nærmere Efterretninger i Møde. Hvilken slen Jndflydelse de kunne have paa Stemningen i Smyrna, Scala Nuova, Samos a. kan man let beregne. Allerede i og for sig en Katastrophen i Chios een af de beklageligste og fordærveligste, og den vil derhos ruinere en stor Deel Franske, Jtalienske, Tydske og Engelske Huse i Constantinopel og Smyrna, som stode i udbrede Handelsforbindelse med Chioterne. Stor=Admiralen er - ifølge private Efterretninger gaaet mod Samos, og har sendt en Afdeling af Flaaden mod Para. J Thessalonich var man i Begyndelsen af denne Maaned i stor Bestyrtelse, da Capt. Diamanti, som i Tessalien havde samlet flere tusinde Mand under sin Fane, rykkede frem fra Tirhala mod hiin Stad, og ved Hjælp af nogle i Havbugten ved Thessalonich poster rede Græske Krigskibe haabe at udføre et stort Foretagende. Men igaar erfarede vi, at Abuldbud=Mehmed Pascha havde angrebet ham med et betydeligt Troppecorps, kastet ham tilbage, adsplittet hans Mandskab, og bemægtiget sig en Deel af hans Skyts og Munition Mange Faner og andre Seierstegn bleve bragte til Constantinopel, og 7 af Jnsurgenterne bleve offentlig henrettede".
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Den 17de dennes blev Portens hidtilværende interemistiske Regieringstolk, Stawraki=Aristarchi, afsat, og forviist til Boli. Hans Plads blev besat af en Muselmand; en Omstændighed, der - som noget forhen uhørt - vilde have opvakt megen Forundring, dersom ikke den nye Dragomans Personlighed forklarede den. Jochja-Effender en født Græker, og nedstammer fra en bekiendt Familie paa Corfu J hans tidligere Ungdom gik han over til Jslammismen, og i de sidste Aar har han været Forstander for en Læreanstalt, hvor unge Muselmænd paa Portens Bekostning blive underviste i fremmede Sprog.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Geographie, Historie og Mathematik. J Dag ankomme de Deputerede fra Bojarerne i Wallachiet og Moldau hertil. De skulle modtages med Udmærkelse. Der er tilberedet en Boelig for dem i Fanar, og Porten har bestemt den en egen Ledsager, (Mihmandar).
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Alexandrien, den 24de Marts. Jfølge Efterretninger fra Sennaar (i det nordostlige Africa) ere vore Tropper, efter at de havde overvunden Nationen Schiluck, rykket frem for at erobre Rigritien, et Rige paa omtrent 80,000 Qvadratmile. Vor Armee har ikke allene at kiæmpe med en dristig Fiende, men tillige med et næsten utaaleligt hedt Klima samt med Løver, Hyæner og Kiæmpeslanger, hvilke i de store Ørkener, som skulle passeres, ere især for enkelte Detaschementer og Forposter meget farlige. For nogle Dage siden blev et stærkt Corps Cavallerie og Infanterie indskibet til denne Expeditions Forstærkning. Dette Foretagende danner en vigtig Epoche i vor Tidsalders Historie.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Gotha, den 17de Mai. Vor elskede Hertug, August til Sachsen Gotha og Altenburg, er ved Døden berøvet os i Nat Kl. 1 i sin bedste Alder, efter faa Dages smertefulde Sygdom. Da han ingen mandlige Arvinger efterlader sig, saa har hans Broder, Hertug Frederik, tiltraadt Regieringen, og derom udstædt et Patent af Dags Dato. Andenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Kiøbenhavn, den 27de Mai.
Berlingske Tidende, 1822-05-27
Lovgivning. Ved Cancellie=Placat af 10de dennes er det under en Mulct af 16 Rbdlr. Sølv forbudt, at antænde Rapsædhalm paa Marken paa andre Tider end imellem Kl. 8 og 10 om Formiddagen.