JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Paa Kysterne findes Østers og Muslinger af saa overordentlig Størrelse, at tre ere nok til at mætte en Mand. De sove uden Bedækning under aaben Himmel. Et Veiret slemt, krybe de ind i Klippehuler. Deres Ka noer ere af Bark, som bindes sammen i smaae Spaaner - de usleste Fartøier af Verden; i en saadan seer man ofte en heel Familie samlet, for at lure paa Fiskene; mitt i Baaden have de Gløder liggende, paa hvilke de varme Fiskene, saasnart de faae dem op af Vandet. Disse elendige Halvmennesker, der ingen Eiendom have at forsvare, ingen Skikke at vedligeholde, blandt hvilke Ærgierrighed synes at være næsten umulig, føre alligevel Krige, og ere tapre Stridsmænd. De for vare sig mod Kastespydene med Skjolde af tyk Bark, som de holde for sig. Anledningerne til disse Krige, skulle som oftest være Skinsyge med Hensyn til deres Fruentimmer. De røve disse fra hverandre, og stride først i Tvekamp om den Skjønne, men snart komme andre Elskere eller Fiender til, og Krigen bliver almindelig. Deres Frierie er besynderlig. Seer en ung Mand en Pige som behager ham, saa siger han til hende, at hun maa følge ham hjem. Pigen vægrer sig. Men nu tvinger den unge Herre sin hæslige Skjønne til Eftergivenhed med Trusler og Slag. Denne Skik er et Slags Galanterie som ikke maa forbigaaes. Paa et hvert nyfødt Pigebarn afhugges to Led af den lille Finger paa den høire Haand, som kastes ud i Havet, hvilket skal bevirke Lykke til Fiskefangst. Hvert tredie Aar er der en stor Fest: Ynglingernes Jndvielse til Mænd, idet de blive udrevne en af deres Fortænder. Anglingerne opstilles; alle Mændene staae rustede ligeoverfor dem. Præsterne kaste sig ned paa Jorden og forkynde ved sælsomme Gesticulationer at de ere begeistrede høiere Væsener. Under allehaande konvulsiviske Bevægelser, gylpet En af dem en Steen op, som skal bruges til den forestaaende Operation, og derfor ikke maa være nogen almindelig Steen. Præsterne krybe derpaa omkring paa alle Fire, for at tilkjendegive Ynglingerne, at de nu have Ret til at holde Hunde; derpaa gjøre de Bukkespring, bæres forbi Drengene, og lægges endelig ned foran dem, som skal betyde, at de nu have Ret til at jage. Alt skeer under Hylen og Sang. Derpaa slaaes en Tand ud paa hver af Drengene med Mirakelstenen. Høitideligheden endes med et Slags trigersk Dands. Nu er den unge Ny-Hollænder en heel Karl, og begynder strax med at røve Koner og Piger fra sine Naboer. - Unge Folk blive efter deres Død begravne, ældre derimod brændt; efterlader en Moder et diende Barn, bliver det levende begravet med hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Constantinopel. Beliggende ved den smalle Kanal som forbinder tvende store Have har Constantinopel til alle Tider, været og vil til alle Tider blive en Gienstand for monarkisk Ærgjerrighed og Erobresyge. Den sunde Luft, det fortryllende mageløse Landskab, Stadens Beliggenhed, der synes at være uindtagelig, Alt dette har bidraget til paa dette Punct at fastholde Hovedstaaden for de forskjellige store Riger, som ere fulgte efter hinanden paa Verdens Skueplads. Rom tabte Besiddelsen af Keiserkronen under Constantin til Fordeel for Byganz. Constantinopel blev derpaa Hovedstaden i den græske Verden. Turkomannerne trængte frem til Hellespont og toge deres Regjeringssæde ved Bosphorus. Ogsaa Rusland vil komme til Bos phorus, og ligesom Byganz berøvede Romulus's Stad, dens Souverainers Residents, kunde maaskee Constantinopel nu ogsaa komme til at skille Peter den Stores Stad ved Carernes Bolig. Bosphorus er omtrent 15 (franske) Mile langt; dets Bredde er meget forskjellig ved de mange Bugter og Forbjerge, men er paa sit bredeste Sted kun 3 Mile. Dets Bredder ere bedækkede med grønne Høie, der til Høire og Venstre danne Amphitheatre, prydede med Landsbyer, Landsteder, Kiøkker og Palladser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Blandt vor Tids Særsyn hører ogsaa, at sex vilde Jndianere fra Vestsiden af Floden Missuri i Nordamerika, fire Mandfolk og tvende Fruentimmer, have foretaget en Reise over det atantiske Hav, for at deri, seer man af den Omstændighed, at de forinden deres Afreise sluttede en formelig Kontrakt med en amerikansk Oberst, David Delaune, en Franskmand af Fødsel, hvorefter han skulde ledsage dem, sørge for deres Underholdning, lade dem see for Penge, og - dele Gevinsten med dem. Franskmanden synes ved denne Entreprise fornemmelig at have gjort sine Landsmænds Nysigenhed og Nyhedssyge til Gjenstand for sin Speculation, og denne er ogsaa lykkedes fortræffeligt. Osagerne bleve Mode i Paris, man maatte overalt see dem, indbyde dem i Selskaber, gjøre Fester for dem, og Hovedredaktøren for det bekjendte franske Maanedsskrift: Revne encoclopædique, hædrede dem ved en Jndbydelse til et af de encyclopædiske Selskabs maanedlige Gjæstebude, ved hvilken Leilighed ogsaa vor Landsmand, Hr. Major og Divisionsadjutant, Ridder v. Abrahamson, der paa den Tid befandt sig i Paris, var tilstede. Efter over et Aars Forløb fra Ankomsten til Frankrig reiste de derfra i tvende Afdelinger, i det de tre med Entrepreneuren, den nordamerikanske Oberst, toge til Jtalien, og de andre tre, med et Barn, ledsagede af Obersteens Adjutant, besøgte Schweiz, Baaden, Würtemberg, Østerrig og Bajern. For Tiden ere de i Berlin. (Maaskee de ogsaa kunne faae i Sindeat gjæste Kjøbenhavn.) De ere kobberrøde, Ansigterne ere marmorerede med Zinnober, Engelskrødt og grøn Jord. I deres Fædreland gaae de aldeles nøgne indtil Bettestedet. Her bedække de sig med store Uldtepper som naae dem over Knæerne. De To som ere Høvdinger, bære en Kappe af hvidt Pukkeloxeskind. De ere Alle smykkede med brede Armbaand, Halskjæder, a. af Blik, desuden med Øren og Halsmykker af brogede Glasperler og andre Bagateller. Mændenes Hovedhaar er afraget saanæsom en lille Haarbusk midt paa Jssen, som de farve rød, og binde sammen i en Pisk, i hvis Ende den hænger alleslags Glimmerstads. Det Ene af Fruentimmerne har gjort Barsel i Frankrig. Den øverste Høvding fører en Kølle med sig besat med gule Søm og smykket med Bielder, der i hans Land er et militairt Ærestegn paa udviist Mod og Tapperhed. De leve af Rødder, Fiske og halvraat Kjød. Myre suppe er deres Yndlingspise. De forstaae ved en venlig forekommende Adfærd i høi Grad at vinde de nysgjerrige Europæeres Velvillie. J Paris var Trængselen for at see disse Vilde saa stor, at der maatte sættes en Vagt udenfor deres Logis; Gaden mylrede af Nysgjerrige. De viste sig først i Stadens fornemste Selskaber, hvor Enhver gav efter Behag, siden for 20 Fr. pro Persona. Kongen gav dem en Foræring af 20000 Fr., og hver af Høvdingerne et forldt SlagsværVamp=Skibet Vania. mellem Kjøbenhavn, Aarhuus, Striib og Fredericia. Afgaaer. fra Kjøbenhavn til Helsingøer, Aarhuus, Strib og Fredericia, Mandagen den 4de Mai Eftermiddag Kl. 1. præcise fra Kjøbenhavn anløber Helsing, ger, og saaledes hver Mandag, den 28de September sidste Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
NB. Mandagen den 6te Juli 1 vil Dampskibet, formedelst en anden tagen Be- 3die Aug. stemmelse, ikke gjøre Reisen fra Kjøbenhavn. - 7de Sept. til Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Tirsdag Morgen vil det ankomme til Aarhuus, hvor det efter 2 Timers Ophold og 7 a 8 Timers Reisevil ankomme til Striib og Fredericia. Afgaaer. fra Fredericia, Strib, Aarhuus og Helsingøer, til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Torsdagen den 7de Mai Morgenen Kl. 6 præcise fra Fredericia, anløber Strib, og saa fremdeles hver Torsdag, den 1ste October sidste Gang. vil Dampskibet, forme NB. Torsdagen den 9de Juli ) delst en anden tagen Be- 6te Aug. " stemmelse, ikke gjøre Reisen fra Jylland til - 10de Sept. Kjøbenhavn. Torsdag Eftermiddag Kl. 6 præcise fra Aarhuus, og indtræffer sandsynlig Fredag Middag i Kjøbenhavn. Passagen betales i Sedler. Mellem Kjøbenhavn og Helsingøer pro Persona 2 Rbd. Kjøbenhavn og Aarhuus 1ste Kahyt 9 Rbd. 2den 6 - og Dækket 3 - Kjøbenhavn og Fredericia 1ste Kahyt 10 - eller Strib 2den 7 - og Dækket 3 - Aarhuus og Fredericia eller Strid 1ste Kahyt 3 - 2den 2 - og Dækket 1 - Familier, som Mand og Kone, betale blot for 12 Person, deres medfølgende Børn over 12 Aar for 3/4 derson og under 12 Aar som 1/2 Person. Halve af 2den Kahyes Priis, og have Adgang til 1ste Kahyt forsaavidt deres Tjeneste det udfordrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Til første Kahyt kan hver Passageer medføre at Reise=Tøi indtil 80 Pds. Vægt. Til anden Kahyt 50 og hvad mere som maatte medtages betales efter Billighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Fragtgods og Vogne medtages efter Overeenskomst Som Dækspassagerer antages kun Bønder, Soldater, Matroser og Tjenestetyende. Passagerer af anden Kahyt samt Dækspassagerer, maa kun benytte Fordækket til Skorstenen, og ansees som Betalende for første Kahyt, naar de overskride denne Grændse. Tobaksrygen tillades blot paa Dækket foran Skorstenen og Hytten agter. For Hunde som medtages maa erlægges 1 Rbd. og holdes bundne paa det Sted Capitainen anviser, om han det finder fornøden. Restauration findes ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Jndskrivningen skeer i Kjøbenhavn paa Dampskibs Contoiret, Nyhavn Charlottenborgside No. 282, i Aarhuus paa Posthuset, og i Fredericia hos Dhrr. Bruun & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Ved Proclamata, der ere læste inden Horsens Byetingsret, og vil blive læste i den Kongelige Landsover tet i Wiborg, ere Creditorerne i efterfølgende Døds boer, nemlig: 1) efter afg. Stolemager Johannes Keifler; 2) efter afg. Prammand Jens Sørensen Grumstrup, og 3) efter afdøde Borger og Fiskebløder Hans Sørensen og afgangne Hustrue Karen Andersdatter, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer under det Tab, som Plac. af 26de Marts 1790, bestemmer, hvilket herved fremdeles bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 11te April 1829. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Ved Proclama som snarest mueligt læses ved Hjelmslev Gjern Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg ere alle de som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Peder Mortensen og Hustrue Anne Cathrine Jensdatter paa Fastrup Mark, Witved Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegden søre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Alle og Enhver som i navnig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Karen Pedersdatter, Huusmand Johannes Mikkelsens Hustrue i Wirring, Fruering Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overensstemmende med Plac. 26de Octbr. 1792, til inden bemeldte Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 7de April 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
De som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter min sal. Svigermoder Madame Cathrine Marie Mathiesen, fød Schmidt, Enke efter sal. Veiermester Rudolph Mathiesen her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Befuldmægtiget af den Afdødes Arvinger, der har overtaget Boet. Ligeledes anmodes De som maatte være Noget skyldig til den Afdøde, at afgjøre dette med mig. Randers, den 3die April 1829. Jensen, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Ved Proclama som læses ved Overretten og Hads og Ning Herreders Ret vorder Creditorerne i Stervboet efter afg. Sognefoged Jens Pedersen og ligeledes afd. Kone Johanne Andersdatter af Wibye i Ning Herred, Aarhuus Amt, indkaldte til med lovbefalet Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer i bemeldte Boe for undertegnede Skifteforvalter, under Fortabelse af deres Ret, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads og Ning Herreders Contoir, d. 18 April 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
En ung Pige af sædelig Characteer paa omtrent 18 Aar, hvis Forældre ere hende berøvede, ønskede sig mod en billig Betaling strax eller ogsaa om kort Tid antaget hos en Familie paa Landet uden for Bondestanden, hvor hun kunne nyde samme Omhu som om hun var et Lem af Familien; især ønskedes, at hun maatte gaae tilhaande i Huusholdning, hvormed hun ikke er uvant, for at lære samme tilgavns - men dog tillige have Leilighed til at lære de almindelige Fruentimmer=Haandarbeider. De herpaa Reflecterende ville behage, inden 14ten Dage efter dette Avertissement, at indlevere paa Aarhuus Stifts Adresse-Contoir en Billet med deres Navn, Stand og Vilkaarene paa hvilke de ville modtage hende, under Udskrift: "Til den Søgende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
den Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
J Novbr. 1826 sammentraadte nogle Mænd for at udføre et Ønske som mange Medborgere havde tilkjendegivet, at der nemlig maatte stiftes et Minde om den 2 Januar 1827 paa hvilken Dag 50 Aar vare forløbne siden Hs. Excell. Geheime=Statsminister Ove Malling. R. af C., Stk. af D. og D. M., først kaldtes til Embede i Statens Tjeneste. Disse Mænd (dhrr. v. Oldenburg, Schleyer, Engelstoft, Mynster, P. C. Müller og K. L. Rabbek) udstædte en Jndbydelse til at lade en Medaille præge i denne Anledning. Hvert Expl. i Sølv skulde betales med 13 Rbd. Sølv og i Bronze med Rbd. Jndbydelsen fandt almindelig Deeltagelse. En Medaille blev præget, hvis Avers forestiller Statsministerens meget lignende Brystbillede; paa den bestemte Dag blev der overrakt Jubeloldingen et Expl. i Guld, og enhver af hans Familie et i Sølv. Overskuddet, 1800 Rbd., har man anbragt i kgl. Obligationer. For denne Sum er der bleven stiftet et Legat som skal hedde: LegatumMallingianum, og være bestemt til værdige og trængende Studerende som dimitteres fra Viborg Cathedral, skole, hvorfra Statsministeren selv er bleven dimitteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst konfirmeret denne Fundation. Renten af Legattets Grundfond skal hvert Aar, fra Novbr. 1829 af, tildeeles den meest Værdig og Trængende blandt dem som i Aaret ere dimitterede fra Viborg Skole, og som ved Exammen artium i det mindste har faaet Characteren Haud illand. Den Udnævnte faaer strax Halvdelen, og den anden Halvdeel naar han det følgende Foraar ved Exammen philos. har faaet Laudabilis. Den indbyrdes Underviisnings overordentlige Fremskridt i Danmark erfares af Hr. Major v. Abraham sons sidste allerunderdanigste Jndberetning, ifølge hvilken den ved Slutningen af Aaret 1828 var indført i 2302 Skoler, og kan i 1829 ventes indført i 344, saa 2646 Skoler her i Riget have erklæret sig for denne Underviisningsmethode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Det kongl. Landhuusholdningsselskab har i Aar udsat Præmier for de Landmænd som i Aarene 1830 og 1831, selv tillægge og opføde Gjæs, nemlig 2 Præmier, hver paa 50 Rbd., for en Yngel af 150 Gjæs, 2 dito paa 30 Rbd. for 100 Gjæs, og 2 dito paa 20 for 50 Gjæs, Til at æske Præmierne ere ogsaa Folk udenfor Bonde, standen, der drive Smaagaarde, berettigede. Den Landmand som beviser at have anvendt særdeles Omhu paa Fjedrenes Sortering og Tilberedning til Handelsvare, vil komme i fortrinlig Betragtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Rhvn. den 2den Mai. Jgaar afgik den kgl. Cadet Corvette, under Capt. Kinchs Kommando, herfra Rheden. Den skal paa sit Krydstog anløbe Jsland, derefter gaae Vesten om Jrland og retournere igjennem Kanalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Frøken Johanna von Schoultz, hvis Concert paa det kongelige Theater er bestemt til i Morgen Aften, er en Datter af afdøde Landshøvding v. Schoulz, og har først for faa Uger siden fyldt sit 16de Aar. Hendes Beslutning at offre sig til den Kunst, hvortil Naturen har skjænket hende et saa sjeldent Talent, vakte i hendes Fædreland, med Hensyn til hendes Fødsel og Stand, dobbelt Opmærksomhed; den betragtedes som en Seier, over de hidtil i Sverrig saa sædvanlige Fordomme, en Tilsidesættelse af den nationale Forfængelighed, og man yttrede offentlig, at den sjeldne Charakteerstyrke og Fordomsfrihed, denne Beslutning røbede, var i lige høi Grad hædrende for hendes egen og hendes Slægtninges Dømmekraft. Den 3die Mai f. A. gav den unge Sangerinde en Concert i Ladugardslands-Kirken i Stokholm, som overværedes af Hs. Majestæt Dronningen og D. V. Kronprinds Oscar og hans Gemalinde, og hvor ca en Forsamling af henved 3000 Tilhørere havde indfundet sig. Alle de stokholmske Blade vare enige om, at tillægge hende den største Roes. Som bekjendt har Frøken v. Schoulz, tilligemed sin Moder og sin Broder, opholdt sig her i Staden siden forrige Efteraar, og nyde Underviisning af Hr. Prof. Siboni. Ved sin til Morgen berammede Concert paa det kgl. Theater agte Frøken Schoultz at udføre en (for Md. Catalani componeret) Bravour=Aria af Pucitta, og det bekjendte: le biondina in gondoletta, som ogsaa blev sjunget af Md. Catalani.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Forleden Dag begravedes her en i vor Skolehistorie bekjendt og fortjent Mand, F. C. Schoubo, Cancellieraad og R. af D. Han var født her i Staden. Hans Underviisnings-Jnstitut florerede i mange Aar som et af de meest udmærkede, og hvori mange hæderlige Mænd ere blevne dannede. 1809 blev han Raadmand samt By- og Raadstueskriver i Colding. Efter at han siden allernaadigst var bleven entlediget oprettede han sit Jnstitut igjen. En af hans forhenværende Disciple, Hr. Lector Chr. Wilster, har sat den Afdøde følgende skjønne Minde. Det er ingen Mindesteen, jeg sætter, Paa min gamle Skolemesters Grav, Det er kun en simpel Krands jeg fletter, Om den trætte Vandrers brudte Stav. Det er ingen prægtig Sang der lyder, Som beggeistre kan selv søvnig Siel, Det er kun et Skolebarn, der byder Gammel Lærer takfuld et Sovvel. Stille, stille. - J, hvis Tanker høie Kom paa Kløgtens Vei saa langt afsted, At J kun til Syn og Søvn har Øie, O men aldrig til at græde med. Hvad I mener, det jeg nok kan ahne, Skjøndt jeg boer kun i en lille Bye, - Verden kommer meer og meer i Vane, Med at glemme Gammelt for det Nye, Naar de brune Bøgeblade dækkes. Tæt af Riimfrost en Octobernat, Sielden Tanken da om hiin Tid vækkes, Da hver Qvist var smukt med Grønt besat. Som med Skovens Pryd mod Vintertide, Gaaer det ofte her med Mandens Værk, Knap har Svaghed gjort hans Lokker hvide, Saa er glemt, at han var engang stærk. Hvorfor glemme? – nei, lad Mindet hædre Ham, som virked dygtig i sit Fag; Yngre gjør maaskee hans Gierning bedre ; Aftensol mod Middagssol er svag; Men naar J vil spørge om en Gubbe, Lad da ogsaa Fortid give Svar ; Falder Eders Blik paa golde Stubbe, Husk da paa de Straae og Ax, de bar Der var mange Børn, som han oplærte, Saa de blev til flinke Dannemænd, Sikkert gjæster Vemod deres Hjerte, Er mit Suk jo mange Braves Suk, Mens jeg offrer ham en barnlig Taare Og en Sang, meer hjertelig end smuk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Hr. Thellesen, som førte Chinaskibet Christianshavn hjem i 1827 med en Ladning af 8 Tønder Gulds Værdie, efter at baade Capt. Stage og Overstyrmand, Holm vare døde paa Reisen, har udgivet et Skrift, hvori han besværer sig over Directionen, som for 41 Aars nidkjær Tjeneste nu ved den forestaaende Expedition kun tilbød ham 3die Styrmandsposten, som han ikke har villet modtage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
En Engelskmand ved Navn Tom Thompson bekjendtgjør i Helsingøers Avis, at han i 21 Aar har lidt af en Sygdom som Jngen, selv de første Læger i Storbrittanien, de nordamerikanske Fristater, Sydamerika og Hamborg, have kunnet kurere, men kun været istand til at lindre, men nu er bleven fuldkommen helbredt af Hr. Regimentschirurg Møller i Helsingøer, hvem han offentlig bevidner sin Tak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Det er mærkeligt, at uagtet Misværten i Fjor paa Kornvare udenlands, og den deraf fulgte stærke Udførsel fra Danmark, har Middelprisen paa Byg i Sielland, dog kun været 19 Mk. eller 1 1/2 Specie; derimod var den i Sommeren 1807, ogsaa et knapt Kornaar, 23 a 24 Mk. eller over 3 Spc.: et Beviis paa, hvilken mægtig Concurrence der siden den Tid er opstaaet i vor Hoved-Erhvervgreen: Agerbruget. (Mp.)De blandt Landboerne gængse Sagn om Veirliget synes i Aar at have bekræftet sig, ikke blot indtraf en Bondes Forudsigelse, som truede med en streng Vinter, fordi det frøs ved Julens Fuldmaane, men de 40 Ridderes Dag viste ogsaa sin Virkning lige til Natten mellem 16 og 17 April, som var den første Nat man ei har mærket til stærk Frost, hvilken ellers i høi Grad indfandt sig i hvert Døgn, ligesom i Natten mellem 9 og 10 Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Paa Bornholm er der saadan almindelig Foder trang, at mange Halmtage allerede ere blevne aftagne til Foder for Creaturerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Jfølge Breve fra Bergen har denne Stads dramatiske Selskab i en Generalforsamling den 25de Marts besluttet, at den danske Skuespiller Olsen skal engage res ogsaa for den kommende Vinter, paa Betingelse, at tilveiebringe 14 gode Subjecter, nemlig 9 Herrer og 5 Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Aalborg, den 3die Mai. Jgaar afgik her ved Døden Dr. theol. Claus Wilh. Claudi, Sognepræst for Budolphi Menighed, i sit 78de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Mandagen den 27de sidstafvigte indtraf i Varde det Uheld, at et Pigebarn paa 7 Aar, som gik paa Gaden, blev rendt overende af et Par løbske Heste, der med en Forvogn efter sig kom løbende ind fra Marken. Barnets Hoved blev knust, saa at det kort efter opgav Aanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Ankomne med Dampskibet Dania Tirsdag Middag Kl. 1. Dr. juris og Herredsfoged Seidelin, Major v. Holstein, Rathlau, Jnstructeur Dahlen med Kone, Cand. theol. Plum, Handelsbet. Karmark, Blikkenslager Meyer, W. Jacobsen, Contoirbetjent Tolstrup, Skomagerm. Christensen, J. Staa bye med Kone, John Gudmundsen, R. Sørensen, N. Rasmussen, Handelsbetjent Heegaard, J. Lillelund, J. Urup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Bekjendtgjørelser. At Aabnings= og Vurderingsforretningen i Boet efter Enkefrue Kammerraadinde Helene Christine Wesenberg af Riis Mølle vorder paabegyndt i Stervboegaarden Onsdagen den 27de d. M., Kl. 5 Formiddag, bekjendtgjøres herved. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 5te Mai 1829. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Efter Reqvisition af Skifteforvalteren i Stervboe, efter afg. Uhrmager Johannes Wendelboe af Kiersgaards Mølle, foretages Auction over følgende, Boet tilhørende Eiendomme her i Byen, saaledes: 1) Torsdagen den 7de Mai førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 over Løsøre, bestaaende af: en Deel forskjellig Bohave, en Deel Uhrmagermaskiner og Værktøi, et Spilleuhr, et Qvarteeruhr, 3 Kakkelovne, m.v. 2) Mandagen den 18de Mai førstk. om Formiddagen Kl. 10 over Stervbostedet No. 139 paa Rosens gade her i Byen, bestaaende af: 6 Fag 1 Etage Muur- og Bindingsværkshuus, med Gaards og Haveplads samt fælleds Brønd. Det bemærkes at Stedet sælges uden flere Auctioners Holdelse, saafremt antageligt Bud skeer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den Mai 1829. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Jfølge vedtagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Væver Søren Michelsen Bjerregaard, foretages 3de Auctioner over det Boet efter bemeldte Afdøde tilhørende Sted No. 28 i Nyegade 1ste Gang, Torsdagen den 13de Mai 1829. 2den dito, dito den 20de dito, 3die dito, Fredagen den 29de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men tredie Auction i Stervbostedet, der bestaar af: 3 Fag 1 Etage Muur, og Bindingsværkshuus med en liden Haveplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de April 1829. Nielsen, const. Paa Grund af vedtagen Bestemmelse paa Skiftet, efter Jens Pedersen Jngedahls afgangne rende Sted No. 108 i Møllestien: 1ste Gang, Torsdagen den 13de Mai 1829. 2den dito, dito den 20de dito, 3die dito, Mandagen den 1ste Junii. De 2de første Auctioner afholdes paa Aarhuus Raadstue hver Dags Formiddag Kl. 10 ½, men 3die Auction Kl. 10 Formiddag i Stervbostedet, der bestaar af: 2 Fag 1 Etage Huus med Haveplads og fælleds Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de April 1829. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-07
Tirsdagen den 12te Mai førstk. Formiddag Kl. 10, lader Hr. Kammerherre Baron Juel Rysensteen paa Julianelyst ved offentlig Auction bortsælge 2de gode Arbeidsheste, 6 Køer, Plouge, Harver, Høeleer, Sække, en stor 4resædig Kareth, en Postvogn, nogle Arbeidsvogne, Hestetøi, m.m. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 30te April 1829. Bernth.