JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-11-01
Ved Kiøbenhavns Politieretsdom af 17 Septbr. sidstleden er han tilfunden at arbeide i Stadens Rasphuus i 6 Maaneder og betale til Politiekassen for de af ham saarede Vægteres Kuur 6 Rdlr. og til Vægter Andreas Engstrøm i Erstatning 5 Rdlr. Saa betaler han og Underholdnings og Varetægts Omkostninger i Arresten skadesløs. Dom: Politie=Rettens Dom bør ved Magt at stande Nr. 417. Mødte selv. - Dito efter Kongelig Befaling, contra Vivet. - Tiltalte Jeppe Bentzen, Han er tiltalt i denne Sag for Betlerie. Ved Sorøe Amts Over=Politierets Kiendelse af 26 Septbr. sidstleden er Politierets Dommen af 21de f. M. stadfæstet; dog saaledes: at Jeppe Benzen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning i et Aar. Dom: Over=Politierettens Kiendelse bør ved Mage at stande. Løver Løverdagen den 10 October. No. 418. Mødte selv. - Procurator Jens Laasbye Rottbøll efter Kongelig befaling, contra Klingberg. - Tiltalte John Trye, Jacob Willumsen og Anne Nielsdatter. Under denne Sag ere disse tiltalte, de tvende første for begangen Tyverie og den si sle for Hælerie. De ere derfor ved Christiansands Stifts Overretsdom af 9 S. Septbr. sidstleden. tilfundne, de tvende første at hensættes til Arbeide i Aggershuus Fæstning, den første i 3 Aar og den sidste paa Livstid; saa bør de og, een for begge og begge for en, til ConsuMoe betale Værdien af det Stiaalne og ei Tilbagekomne med 36 Rdlr., men for den Mathias Wahren tildømte Erstatning frie at være. J Henseende til Anne Nielsdatter bør Byetingsdommen ved Magt at stand; ligesom samtlige Tiltalte, een for alle og alle for een, bør betale de end videre af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved Christiansands Byetingsdom af 1 August samme Aar ere de 2de første dømte til Fæstningsarbeide, Trye i 3 Aar og Willumsen i 4 Aar, men Anne Nielsdatter at arbeide i 2de Aar i Stiftets Tugthuus, med videre denne Doms Jndhold. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes: at John Trye bør arbeide i Fæstningen i 4 Aar, samt at de Tiltalte hver for sig bør betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1801-11-01
Mandagen den 12 October. No. 261. Rottbøll. - Afgangne Skipper Ole Nielsen Møglestues Stervboe og Arvinger, contra Schønheder. - Margrethe, afgangne Søren Dede kams Efterleverske. Denne Sag angik: 1) en Summa af 1869 Rdlr. 18 s., der tilkommer Citanterne, som Arvinger efter afdøde Skipper Møglestue efter dennes aflagde Skibs Regnskab for Skibet de 2de Brødre, med Renter. Og) Citanternes Paastand om adskillige Breves og Documenters Tilbageleverelse som af Molestue skal være udlaant Dedekam mod hans Tilstaaelser, med videre. Ved Christiansands Stifts Overrets Dom af 16 Julii 1800 er Byetingsdommen af 13 Novbr. 1799 stadfæstet og denne Processes Omkostning ophævet. Byefogden havde ved fornævnte Dom tilpligtet Søren Dedekams Efterleverske at betale til Skipper Møglestues Stervboe og Arvinger den paa søgte Skibs=Regnskabs Balance 1869 Rdlr. 18 s., og 4 pro Centum aarlig Rente deraf fra 2 Martii 1793, indtil Betaling skeer. Saa bør hun og til Moglestues Arvinger udlevere, hvad der af de Breve og Documenter fra ham til hendes Mand er udlaant, maatte være dem sonødne, eller i dets Mangel erstatte dem al den Skade de ved samme Berøvelse beviisligen maatte lide, efter lovlig Omgang. Hvorimod Møglestue, der a. Stervboe og Arvinger bør for alle de af Dedekams Enke i denne Sag frembragte Contra Prætensioner aldeles frie at være. Dom: Margrethe afgangne Søren Dedekamt Efterleverske bør til afgangne Ole Nielsen Møglestues Stervboe og Arvinger betale de paastævnte 1869 Rdlr. 18s med Rente 4 pro Centum deraf fra den 2 Martii 1793, til Betaling skeer. J øvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler fornævnte Søren Dedekams Efterleverske som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1801-11-01
Fra den 31te October til den 5te Decbr. ere her i Staden, copulerte 127 Par, fødte Drenge 120, Piger 128, tilsammen 248; døde Mænd og, Qvinder 81, Drenge 90, diger 99, tilsammen 368, ere altsaa 120 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Alderdom 10, Barselseng 4, Betændelsesfeber 2, Blodgang 1, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 3, Druknet 2, Dødfød 3, Falden til døde 1, Feber 13, Forraadnelsesfeber 21, Forstoppelse 2, Frisler 1. Galdefeber 1, Gikt 2, Guulsoet 1, Halsyge 3. Hastig død 1. Jndvortes Svaghed 3, Kighoste 2, Kopper 34, Krampe 5, Langvarig Svaghed 1, Marepine 1, Meslinger 1, Nerveseber 5, Nervesyge 3, Skarlagensfeber 20, Slag 32, Slagen til døde 2, Slagflod 2, Svindsot 24, Trødske 1, Tænder og Vattersot 10, Uanmeldte Sygdomme 55.
Berlingske Tidende, 1801-11-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 31te October til den 5te December af Patienter indkomne 229. udgaaet 188, døde 28.
Berlingske Tidende, 1801-11-01
AVERTISSERTS. For hosføiede Priser faaes i Pilestræde No. 93 følgende c) Bøger : Møllers evangeliske Hiertespeil, 9 Mk. Udvalgtes Krone 3 Mk. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 4 s. Dorthe Engelbrets Sangoffer 2 Mk. Bibelske Kiærne 2 Mk. Coldings blødige Brudgom 1 Mk. 8 s. P. Dasses Evangelii=Sange 1 Mk. 4 s. Siælens Luth 1 Mk. 4 s. gions Sukke ved Bahylons Floder 1 Mk. 4 s. Brinchs Tanke=Tøile 8 s. P. Dasses Vibelske Visebog 8 s. Rachløws Taareperse 8 s.f. A. Tullii Ciceronis de Officiis Librittres, & de Claris OrateEs ribus liber, qui dicitur Brutus, der paa nogen Tid har manglet, formedelst endeel Exemplarer ved den ulykkelige Jldebrand 1795 bleve opbrændte, er nu et nyt Oplag besørget af Hofbogtrykkerne Møller & Søn, boende i Raadhuusstræde No. 125, og bekommes sammesteds for den fastsatte Priis, paa fiint Papiir 4 Mk. og Trykpapiir 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Moscau den 30te September. Den Pragt, som har hersket ved Kronningen, er næsten ubeskrivelig. Ved den keiserlige Families høitidelige Jndtog den 20de vare prægtige med Guld og Sølv broderte Tapet, serier udhængte af alle Vinduer og Tagene vare skiulte med utallige Mennesker. Livhusarregimentet og Garden til Hest, begge i den meest glimrende Mondur, aabnede Toget. Det paa fulgte en Mængde prægtig forgyldte Vogne med 6 Heste for hver. J Midten af Toget reed Keiseren; paa hans høire Side Storfyrsten Constantin, omgiven af mange Generale og Officerer. Nu kom Enkekeiserinden og derpaa den regierende Keiserinde, hver i en med 8 Heste forspændt Vogn, Efter de kom en Mængde Karether med de udenlandske Gesandtere og de Store i Riget. Kronningen selv gik for sig i Kastellet. Klokkernes Ringning og Salver af Kanoner og smaae Geværer forkyndte den høitidelige Handlings Øjeblik, Denne var endt Kl. 12 og det høitidelige Tog kom nu paa er med rødt Tøibeklædt Gang fra Kirken til Staden. Marskal lerne gik foran den af Kammerherrer baarne Tronhimmel, hvorunder Keiseren med den af udsøgte Diamanter glimrende, Krone paa Hovedet gik ved Siden af sin Gemalinde. Om Aftenen var hele Moscau illumineret og det store Taarn i Kastellet, som var illumineret til Spidsen, fremviste det skiønneste Syn.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Livorno, den 2den October. Den franske General Watrin er i Gaar Morges kommen sog hertil fra Øen Elda, hvor man endnu fortsætter Portoffer, tajos Beleiring. Den engelske Eskadre har gandske forladt Vandene sammesteds og er seilet til Mahon for at proviantersig, da de Franske have opsnappet den for Eskadren bestemte Oxetransport. Portosertajo er herved bleven overladt til sig selv, lider ved Hunger og Sygdomme og vil ikke længe kunne modstaae den franske Jld og foranstaltende Bester melse. Besætningen er i det høieste 100 Mand stærk og har blot Risengryn og Grønt til Næring. Mange Familier ere flygtede med deres bedste Effecter fra Staden.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Semlin den 10de October. Da Janitskarerne i Belgrad ikke ved Storherrens Firmansom indsatte dem i deres Rettigheder og tilgav dem deres Brede, har ladet sig bevæge til fuldkommen Underkastelse under Paschaen, men endnu holde ham i en Slags Fangenskab; saa sender Porten nu en Tournasse=Pascha eller General=Auditeur med uindskrænket Fuldmagt til Belgrad, for at bilægge Striden imellem Paschaen og Janitskarerne. Her bringer et Corps af 4000 Mand med sig. En Søn af Paschaen, selv, som endnu staaer med et Troppekorps ved Rissa, har ladet sig forlyde med, at hans Fader havde alt for meget ladet Fæstningsværkerne forfalde og har ikke villet modtage nogen Advarsier desangaaende.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Mayland, den 12te October. I Gaar blev i Kathedralkirken afsiunget et Te Deum i Anledning af de med Engelland sluttede Fredspræliminater. General Murat, den franske Gesandt Petiet og Regieringens Medlemmer bivaanede samme. Om Aftenen var fri Bal i alle Skuespilhuse.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Paa en 6 Ugers Tid ere over 5500 franske Krigsfolk af den italienske Armee passerede igiennem Turia. En stor Deel vender ogsaa tilbage til Frankerig over Simplondierget og igjennem Schweiz.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
J Forgaars Nat har vor Regiering sendt en Coureer til Paris med et Forslag til nogle Forandringer i det derfra komme Constitutions Udkast. Det hedder nu at den fuldbyrdende Magt skal bestaae af en Præsident, (som i 10 Aar vedbliver dette Embede) 3 Senatorer og 6 Statsraader, det lovgivende Korps derimod af 6 Limmer, som kun skal være forsamt de 3 Maaneder aarlig. Man nævner Borgerne Mareschalchl. Melzi og Aldini som Candidater til Præsident Værdigheden, Kongen af Etrurien har som St. Stephenserdenens Stormester antaget sammes Ordenskors.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
J Calabrien vedvare end derne imod de
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Franske.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Paris den 20de Octbr. Kanonernes Torden, som paa en kort Tid har forkyndt og Fredstractaternes Afslutning med Europas første Magter, lyder nu ligesaa ofte for os som forhen Efterretningerne om vore Seiervindinger. Larmen af disse Skud er imidlertid ikke ledsaget med Tanken og Ødelæggelse, og vore Kriger glæde sig over at høre dem under Hovedstadens Forlystelser, efterat de saa ærefuldt have ladet dem lyde i de skrækkeligst Trefninger. Fra Frankerigs Middelpunkt udbreder denne Fredspire sig over hele Europa og maa trænge frem til de fir neste Punkter af Jordkloden. Moniteuren bliver endnu ved at levere Takaddresser til den første Consul med de forrigste Lovtaler over Fredspræliminairerne med Engelland. Commerz=Commissionen i St. Qventin siger i sin Addresse: Den første Consul kroner sin Berømmelses Maal med den almindelige Fred, og man kan i dette ligesaa store som uventede Udfald ikke miskiende det mægtige Gennies Finger, som synes at være fød til at byde over Begivenherne." Municipalitetet i Amiens siger i sin Addresse: "Forsynet har blot reddet den første Consul fra Ondskabsfuldes Angreb, for at have ham til den ophøiede Bestemmelse, at være Verdens Freds stifter.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Divisionsgeneralen L grange, Chef for den a gyptiske Armees Generalskab, er den 11te d. M. ankommen til Toulon. Mang paa Vand og Levnetsmidler nødte Skibet, hvorpaa han befandt sig, efter lang Sellads at løbe ind til Maltha Sammesteds erfoer General Lagrange ved en til Engelland seilende Fregat, at General Menou af fuldkommen Mange paa Levnetsmidler ogsaa havde capituleret, og at Tropperne under ham, 14 Dage efter Conventionens Undertegnelse, ligeledes skulle afseile til Frankerig med Vaaben og Bagage. Statsraad Benezich skal være bestemt til at gaae som Regierings-Commissarius til St. Domingo. ContreadmiralLatouche skal ledsage ham derhen. Admiral Gantheaume opholder sig nu i sin Fødebye Clotat. Man bestemmer General General M. Dumas til Krigsminister og General Berthier derimod til Ambassadeur hos Porten. Den bataviske Ambessadeur Schimmelpennink er igien ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Den consoliderte Trediedeel staaer nu paa 60 Franker 6. Cent - Ved Bonapartes Tilbagekomst fra Ægypten for 2 Aar Siden stod samme paa 8 Franker.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelser fra London, den 20de og 23de October. En overordentlig Hoftidende har i Gaar bekiendtgjort den ved Hr. Faleoner overbragte Depesche fra General Hutchin. son angaaende Alexandriens Indtagelse. Den er dat den 5te Septbr. fra Leiren for Alexandrien og melder : at Højene ovenfor Pomp juels Støtte, Forskandsningerne ved Bain og Triangular=Fortet vare den 2den Septbr. blevne besatte af de engelske Tropper, efterat de havde begyndt deres Operationer mod Fienden den 17de August. Alle franske Tropper skulle den 15de September være indskibede til Frankerig. Den med General Menou under 30te August sluttede Convention er af 22 Puncter.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
J Morgen den 24 gaaer Lord Cornvallis til Dewer, hver alle hans Betiente og Heste allerede vente paa ham. J Calaier Quilles skiønne Tracteursted i Beredskab for ham. Den 21de og ikke før agt de hurtigseilende Kuttere til Ost= og Vestindien, Newicundland, Guinea og s. v., med Regieringer i Ordre angaaende Fredens Fuldbyrdelse. Man anseer dette som et gunstigt Tegn. Regieringen havde udsat dette; men synes nu ikke at befrygte nogen hindring ved Defiativfreden.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Convoyafgivten er virkelig ophørt. Man venter, at Hoftidenden i Morgen vil aabne Skibsfarten til de spanske, franske og hollandske Havne. Over 6000 Personer have her faae, Passer til en Reise til Frankerig. Man har for det første kun udstedt 12. J Laboratoriet i Woolwich blive de fleste Arbeidere at skadigede. Overalt iler man saa meget mueligt at at væbne saavel ved Søe, som Landmagten Øen Martiniqve vil blive givet tilbage til Frankerigienlangt mede blomstrende Tilstand end den var, da den faldt vore Hænder. Engelske Kiøbmænd have anvendt store Kapitaler paa Plantagernes Forbedring. Det samme er Tilfældet paa Øen Demerari. C. Sk. Lord Cornwallis gaaer lige til Paris til den første Consul, med hvem han bringer Definitivfredens Hovedpunk, ter i Rigtighed, saa at Kongressen i Amiens synes at ville blive en blot Formalitet. De consoliderte Annuiteter staae imellem 69 og 70.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Frankfurt den 23de October. I Heitershelm er nu et Maltheser=Convent. Ordens Gesandten, Friherre von Plicht, er reist derhen. Da Stormesterdømmet efter Fredstractaten den 1ste October igten til falder Ordenen og den forrige Stormester har i St. Petersburg frasagt sig denne Værdighed, saa vil man nu skride til et frit statutmæssigt Valg af en ny Stormester. De reiserlige og Rigshvervningerne have trukket sig tilbage fra Breisgan paa den franske Regierings Forestilling, at dette Land tilhører Hertugen af Modena paa samme Maade som han forhen har besiddet Hertugdømmet Modena, hvor man ikke har tilladt nogen østerrigske eller Rigshvervinger.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Haag den 24de October. Da de herværende Gesandtere havde deres første Audienehos den ny Regiering bleve de modtagne af den udenlandske Minister van der Goes og man gav dem militaire Æresbeviisninger. Hr. van der Goes har i Gaar til Fredspræliminalrernes Høitideligholdelse givet et stort Bal, hvortil adskillig af det prindselige Partie vare indbudne.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
General Augereau bryder Overmorgen op herfra med sit Stab til Paris. General Victor, som i hans Sted skal kommandere de tilbageblivende 10000 Mand Franske, er allerede ankommen hertil fra Herzogenbusch. Admiral de Winter er reist tilbage til Flaaden i Helvoetsluis og vil nok føre den derfra til Texelen for at lade den aftakle. - Til Rygterne høre, at der i den sluttende Definitiv=Tractat skal giøres adskillige ny Bestemmelser i Henseende til Farten paa Scheldefloden, at Bispedømmet Osnabrick Kalseculariseres til Fordeel for Hannover og at Huset Oranien blot for Tabet af sine Godser i Belgien og det saakaldte Kompen fordrer en Skadesløsholdelse af 600000 Gylden. - Efter Forlydende skal Desensionslinien, som bliver anlagt i de 4 Departementer paa den venstre Rhinbred, bestaae af en Hovedfæstning og 4 Fæstninger af 2den Rang. Den franske Regiering skal forløbigen have bestemt 15 Millioner dertil.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Regensburg den 24de October. Den preussiske Gesandt Statsministeren Grev von Gørz, har ved en Coureer faaet Ordre, ufortøvet at begive sig til Berlin. Det hedder, at han sammesteds vil faae nærmere Forholdsordre saavel i Henseende til Secularisationerne og Skadesholdelserne som og den concentrerte Rigsdeputation. Grev von Metternich Winneburg er ankommen hertil fra Bøhmen med et følge af 12 Personer. Man tvivler nu ikke mere paa, at Rigsdeputationen skal forsamle sig her.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Berlin den 25de October. Da Freden imellem Frankerig og Engelland har gandske ophævet Anledningen til de chuthannoverske Lindes Besættelse; saa har Hs. Majestæt Kongen af Preussen, i Følge sine hidtil uforanderlig fulgte Grundsætninger, besluttet sine Troppers Tilbagemarsch og i den Henseende udstedt de fornødne Ordrer til den kommanderende General von Kleist. Vort og det engelske Hof skal, i Følge sikkre Efterretninger, være i Begreb med at træde i nærmere Underhandlinger angaaende Bilæggelsen af deres gienstlige Anliggender.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Skrivelse fra Hanover den 28de October. De Kongelige preussiske Tropper skal nu inden 8 Dage gandske forlade vore Lande. - Af de i det Hanoverske og ved Demarkationslinien staaende preussiske Tropper blive 7 Batailloner Fodfolk, 2 Batailloner Husarer og et Artillerie Train under Lieutenant Riemers Kommando, endnu til videre Ordre staaende i Westphalen, formodentlig for at besætte de ny Acqvisitioner, som maaskee vil tilfalde Preussen, som Skadesløsholdelse.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter den indenlandske Ministers Plan ere de 3 Broer Thuilleriernes, Concorde og Pentneus, tilligemed Thuilleriernes Slot og Concorde=Pladsen bestemte til Locale for Fredssestens Høitideligholdelse. Broerne og Slot, tet blive zirede med Fredstrophæerne. Paa Seinefloden, imellem Pontneuf og Thuilleriernes Broe skal hæve sig et Tempel for Handelen og paa Concordepladsen et Fredstempel- og to mindre Templer. Festen aabnes den 8de November om Aftenen ved en stor Artilleriesalve. Næste Morgen Kl. 9. følger en ny stor Salve og derpaa gaae Tonekonstnerne under Paukers og Trompeters Lyd til deres bestemte Pladser i Templerne for at opføre Fredssangene. Om Middagen seiler en udpyntet Fløtille med Matroser af alle Nationer fra Chaillot til Handelstemplet paa Seinefloden, giøre Evolutioner omkring samme og i Templet selv lyder alt af Glædes tioner og Sange. Om Aftenen Kl. 5 blive Broerne og Concordepladsen illuminerte; Kl. 6 tage Dandsene og en Pantomme paa Concordepladsens store Theatre deres Begyndelse. Kl. 9 om Aftenen er stort Fyrværkerie paa Seine fløden og i Handelstemplet. Den illumineerte Flotille giør Evolutioner.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Toussaint i Overture, den nuværende Gouverneur paa St. Domingo, er af Fødsel en Afrikaner. Han kom som et Slavebarn til St. Domingo, hvor han lærte noget Latin hos sin første Herre, som var en Præst. Hans anden Herre hedde Liberta. Man bemærker det som noget besynderligt, at den Mand, som Forsynet bestemte til at kommandere en Armee befriede Slaver, har været Slave hos en Mand, hvis Navn var Liberta (Frihed).¬
Berlingske Tidende, 1801-11-02
De Notarius Ginoux i Paris har aabnet en Subscription til et Monuments Opreisning paa Caronselpladsen for den første Consul, saa har Konstneren Trechard for saavldt giort Forestillinger derimod, at han allerede forhen har hos Notarius Cerf aabnet en lige Subscription til et Monuments foreslagne Opreisning paa Pontneuf.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
En fransk Tidende giver Kiøbmændene det Raad, ved den nu igjen aabnede Skibsfart blot at sende gode og udvalgte Fabrikvare til de vestindiske Øer for derved at vinde Tillid hos Planteurerne. Speculerer man blot paa stor Fordeel og sender slette Vare, kunde man vel bedrage for een Gang; men man tabte for Fremtiden al Tillid, og da man ikke kan for det første sælge til saa lave Priser som de Engelske, saa maa man i det mindste søge at ligne dem i Henseende til Bonitet. Siden Præliminairfreden imellem Frankerig og Engelland ere endeel riigtladte Skibe allerede ankomne til Anterpen og Ostende. J Colln er et Handelsraad bleven oprettet. Ministeren Chaptal viser megen Jver for at ophielpe Qvægavlen. Han lader en stor Deel Køer og Tyre driv fra Schweiz til Vendee for sammesteds at forbedre denne for Landet saa vigtige Avl.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Consulerne have nu anordnet, at Artilleriet og Krigspladsernes Fortificationer paa alle Republikens Grændser ogsaa skulle sættes paa Fredsfod.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Man taler om et engelsk Skuespillerselskabs Ankomst, men tvivler paa, at samme her vil giøre Lykke; derimod er Projectet til Oprettelsen af et tydsk Opera her i Paris virkelig bragt i Stand. Entrepeneuren Haselmeyer har allerede engageret Sangerne Ellmenreich, Lang og andre og giør Regning paa de herværende mange tydske Reisende, som dog no hellere besøge det franske Skuespil end det tydske, som de stedse kunne have hiemme. Rosa couleur er nu gandske den herskende Modeconteur for Dammer. Sort Fløiel bruges nu ikke saa meget til Vinter hatte. Spencerne ere nu i Paris nær ved at blive fortrængte af et nyere Tilsnit, som Skræderne give Navn af Canezouz.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Spanien. Den første Vendemiaire, som den franske Nyeaarstags, er i Cadix bleven høitideligholdt ved Æres Salver fra de spanske og franske Krigskibe og Stadens Batterier. Den franske Admiral Truguet gav de spanske og franske Stabsofficerer en glimrende Fere.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Jtalien. Paven har nu udnævnt Erkebiskoppen af Ste na, Zondabari, Erkebiskoppen af Theden, Litta, og Pater Lucchi af Benedictiner Ordenen, til Kardinaler.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Engelland. Lord Cornmallis tager en meget prægtig Statsvogn med sig til Frankerig. En meget kostbar Vogn, er for nærværende Tid i Arbeide her for Madame Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Priserne paa Levnetsmidler begynde nu at falde. Brød taxten er bleven nedsat til 11 Pence paa 4 Pund Brød. Tydskland. Den for nogen Tid afdøde Præst og Professor Mutschelle, som er bekiendt ved sine Skrivter og sin agtværdige Caracter, har man oprettet et simpelt og skiønt Minde, hvortil Churfyrsten af Bayern har bidraget 100 Rdlr. Dette Minde skal være et Huus, som fører Mutschelles Navn, og som stedse skal frit beboes af en fattig retskaffen Familie. En Commission skal nu træde sammen for gandske at bringe Bestemmelserne imellem Frankerig og Churhuset Pfalzbayern, i Rigtighed, og tillige ordne Gieldsvæsenet i de aftraadte Deele af de churfyrstelige Lande.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
De würtembergske Statsfanger, som i 20 Maaneder have sat fængslede i Hohenasperg, blive nu satte i Frihed, J Schwaben sammentræder et Selskab for Naturforskning og de cammeralistiske Videnskaber. Den lærde Fyrstbiskop i Constanz og Markgreven af Baden, Nestor for de tydske Fyrster, tage ogsaa Deel deri.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
J Hamborg bliver oprettet et offentligt Monument for den brave hamborgske Patriot og almeennyttige Verdensborger, Professor Busch, som har udmærket sig ved sine Skrivter og sit virksomme Liv.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Viinhøsten i Egnen omkring Frankfurt er ikke falden saa rigelig ud, som de skiønne Udsigter i Foraaret lovede. Vinen er derimod af Fortrinlig Godhed.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Østerrig. Den fra sk. Ambossedeur Chompagni i Wien har strax afskediget en af sine Betiente, som uvrede Kir med en herværende Haandværksmand i et Vertshuus, og sendte ham tilbage til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Rusland. J Riga og andre Stæder og Egne i det russiske Rige har man holdt en høitidelig Takkesest i Anledning af Keiser Alexanders fuldbyrdede Kronning i Mosean. Civil Gouverneuren i Liestand, Hr. von Richter, har af Keiseren saaet een med Brillanter riigt besat Daase til Foræring.
Berlingske Tidende, 1801-11-02
Blant andre Høitideligheder paa Kronningsdagen i Moseauholdt man dækkede Borde for 30000 Mennesker, hvortil Vinen sprang af Fontainer. Hør keiserlige Majestæt var selv nærværende.