Berlingske Tidende, 1765-06-07
Det Jndianske Compagnie har bekommet Breve over Land hvori meldes om en stor Battaille, som er holdet i Bengalen den 23de Oct. sidstleden, imellem den Engelske Armee, anforaf Oberste Mouro, og Maratternes Armee, under Naboben Cossim Alv=Cawn: Slaget har vedvaret meget haardnakken i Timer, da endelig de Engelske have jaget Fienden paa Flugten, og frataget dem et anseeligt Bytte. Den 14de begav sig en stor Mængde Vævere, ledsagede at deres Qvinder og Børn, og førende i Spidsen af deres Trop en sort Fane, til St. James, for der at andrage den nødlidende Tilstand, som de stortes i formedelst Mangel paa Arbeyde, Man gelen foraarsaget ved Manufactur Vahres Jndførsel fra Frankrige og andre Lande. De befunde at Deres Majestæter havde nylig draget fra St. James til Richmond, hvorpaa den største Deel begav sig didhen. En af Herrerne ved Hoffet tilsagde dem da i Kongens Navn, at Hs. Majest. ville giøre alt hvad Han formaaede, til at lindre deres Tilstand. Da Lord=Majoren og Oldermændene for Staden finge Tidende herom, gave de tienlige Ordrer, til at forstærke Vagterne overalt, indtil nærmere Ordre, for at afværge alt Oprør. Jkke desmindre forsamlede Væverne sig igien den 15de, og ledsagede Kongen til Parlemen. tet, givende tydelig tilkiende deres Had og Bitterhed imod adskillige Herrer. Da Sessionen var til Ende, og Herrerne droge tilbage igien, blev en af dem, Hertugen af Bedford, overfalden og haardt beggegnet af de Sammenrottede, som blant andet sloge Vinduerne paa hans Carosse i tu, og skulle have handler ham endnu værre, dersom ikke Kudsken ved de raske Heste havde reddet ham bort i en Hast. Siden, samme Dag, forsamlede sig paa Pladsen Bloomsburg, henved 1000 Mands- og Qvindes=Personer, væbnede med Stene a., for der at slaae Vinduerne ind paa Hertugens Huus, men 2 af Stadens Ober=Connetabler afværgede dem derfra ved deres gode Anstalter. Den paafølgende Nat blev Taarn=Vagten posteret paa Moorssieldsfor at afværge al Uorden. Desuagtet rørde Væverne dog Trommen den 16de, og forsamlede sig henved 8000 i Tallet: De marcherede paa nye til St. Jammes, med en sort Fane foran Man udsendte fra Palladset Sommerset og flere Stæder et Partie Garde, til at bevare Hertugens af Bedjord Pallads fra at overfaldes, da Væverne betragte denne Hertug for den, som har udvirket at den Bil blev forkastet, som sigtede til at paabyde Told af indførende fremmede Stoffer og Fløyeler. Jmedens at man afværgede Uorden paa denne Kandt, søndersloge og fordærvede de Sammenrottede alt forekommende hos nogle Kræmmere i Spitalsields, dem de beskyldte for at have fremmede Silke=Stoffer hos sig. Paa hele Fordeelen af en af disse Handlendes Huse sloge de Vinduerne ind fra overst til nederst, og stulle have giort det værre, dersom ikke et Partie Garder, var kommen til Forsvar. Den hele paafølgende Nat var Taarn. Garden atter posteret paa Morsfields. Den 17de gik Trommen paa nye paa Spitalsields: Nu forsamlede sig henved 20000 Siæle, som marcherede til Westmünster i 3 Corpser og igiennem 3 adskillige Vene. Da de paa Westminster komme sammen igien, var Vrimmelen saa stor, at Parlements=Lemmerne neppe kunde komme igiennem, til deres Forsamlings=Kammere. hele gamle og nye Palace Vard, og Naboe=Gaderne, vrimlede af disse Larmende, og i Parken var desuden en stor Deel: Naar de marcherede, havde de Qvinder til at bære for dem Faner af adskillige Farver, saasom Tørklæder og Stumper Silteto af Fransk Manufactur. Mandspersonerne havde SilkeSløyser og Tredser paa Hatterne. Paa Westmünster holdte de alle Lemmernes Carosser an, som droge til Parlementet, og bade om deres Medynk, men førte sig for Resten ganske beskeden op. Man lod et Partie Grenadiers til Hest, og 3 Compagnier af Garden til Fods, marchere fra Paraden hen til den gamle Palace Pard, hvor de satte sig i 2 Linier for ved West münster Hall, for at holde Veyen aaben for Herrerne som kom me til Parlements. Jmidlertid vare Herrerne af Overhuset, blevne forsamlede, og toge da strax denne Sag i Betragtning. samt erkiendte: 1) At anfalde, fornærme, eller true noget Lem af dette Kammer, naar det drager til eller fra Parlementet, og formedelst hans Opførsel i Parlementet, er en stor Forgribelse imod dette Kammers Privilegium, og en meget fornærmende og farlig Krænkelse af Parlementets Rettigheder, samt en strafværdig Ugierning. 2) At et Antal Personers Sammenrottelse og Ankomst paa en uordentlig og larmende, samt dette Kammer nærgaaende Maade, i det Forsæt, enten at forhindre et ler at udvirke at nogen Bil eller andet for Kammeret gjorte Forslag bliver antaget og fastsat som Lov, er en stor Angribelse paa dette Kammers Herligheder, farlig for Parlementets Frihed og Jndretning, samt en straffældig Forbrydelse. J Følge heraf blev forfattet Beslutninger af saadan Jndhold, og forordnet samme at trykkes, samt Copier deraf at leveres til LordMajoren og flere Stadens Embedsmænd. Derpaa udnævnte man en Committe til at beraadslaae over dette den 15de, 16de og samme 17de skeede Opløb, og opdrog til 5 Lords at forsamle sig i Anti=Kammeret, og at udsætte deres Forsamling efter Gotbefindende. Men, da Allarmen ikke desmindre vedblev, og man ikke kunde tage deres Anke=Maal for igien, førend til næst Oprørerne syntes at blive værre, lode Herrerne dem sige: "At Session, og at man da ville gjøre alt hvad som kunde befordre deres Fordeel." Dette Svar smagte dem ikke, hvorfore de endnu bleve forsamlede til 4 Slet, da deres Formænd tilkiendegavedem, at man strax samme Dag agtede at begynde at arbeyde paa deres Tilfredsstillelse: Dette virkede at ved 5 Slet vare Gaderne omkring Westmünster=Hall røddige. Ridder Jean Fielding og de øvrige Freds=Dommere havde imidlertid været for henved 400 Personer med Mesterne og med Kræmmerne; Kræ samlede i Guildhall, og der samtalet med Vævernes Formænd, havde givet paa fremmede Manufactur=Vahre, og derimod gi merne lovede at ville ufortøvet igienkalde alle de Ordrer som de ve Væverne at arbeyde. Denne Erklæring giorde vel en god ikke kunde slaae stor Lid til disse Løfter, og aftalede at trække sig ad, men de fulde atter strax paa den Betragtning, at man Virkning, og befordrede maaskee det meeste til at Hoben skildte Færgemændene (Batteliers) paa deres Side a. Et af deres Partier begav sig til Pladsen Bloomsbury, og der nedrev den store saa og Stakitværket, opbrød ogsaa Steen=Broen midt paa Plad Port og endeel af Muren for Hertugens af Bedford Pallads, denne Plads, skulle ikke være nok for at afværge Oprørernes sen a.: Man frygtede at det Partie Jnfanterie, som var paa Foretagende, hvorfore man forstærkede det med et Partie af Gaarden til Hest; dette opirrede Oprørerne til at kaste med Steene, hvoraf nogle Soldater bleve saarede, ligesom og paa den anden Side nogle komme til Skade under Hestene. Et anden mer Carr, hvorhen man sendte et Partie Rytterie og Fodfolk Partie slog Vinduerne ind og brækkede Dørrene hos Silke=Kræmmentet ikke holdtes. Men den 19de komme atter en stor Deel Kl. 9 om Aftenen. Den 18de vare Væverne stille, da Parle, af dem for Hertugens af Bedford Pallads, hvor de øvede stor for at slaae sig til dem. Den 20de tog Kammeret atter Sa 1000 Vævere fra Norwich og andre Byer ere hidkomne, Uorden. Deres Oprør er saa meget mere betydelig, da nogle nig forestille Hs. Majest. Vævernes Sammenrottelse, den Forgen om dette Opløb for, og besluttede: At man skulle underdatels Mishandling, og Fornærmelsen imod Parlementets Privinærmelse som de havde tilføyet Hertugen af Bedsord, Hs. Holegier: derhos at anmode Hs. Majest. at det maatte behage Hs. Majest. uforhalet at udstæde en Ordre til alle vedkommende Embedsmænd i London, i Grævskabet Middlesex og i Staden West münster, at de iagttage og iværksætte de Rigets gode Love, som forbyde Oprør, Sammenrottelse og uregierlige Sammenkomster. En saadan Kongel. Ordre blev ogsaa bekiendtgjort den 21de om Aftenen. Parlementet skulle have sluttet sin Session den 21de, men, i Henseende til den Bevægelse som var paa Færde, fandt Kongen ikke for tienligt at begive sig did hen: Jmidlertid have Væverne ikke været samlede hverken samme 21de eller siden, thi i Parken ved St. James staae 3 Regimenter af Garden til Fods, og nogle Partier Dragoner under Gevæhr at have Opsigt med dem, her ere desuden fordeelte Partier til Hest og Fods, og endeel andre Regimenter ere indqvarterede Naboelauget, for at være ved Haanden i behøvende Tilfælde man vil raade Bod paa deres Anke=Poster, have stillet dem til Man troer og at de faste Forsikringer, som ere dem givne, at freds, saa at man troer at Uroligheden er ganske forbie. Den 19de, 20de, 21de og 22de har været adskillige Sammenkomster deels ved Hoffet, deels imellem de K. Ministere indbyrdes: Den 20de, efter adskillige langvarige Samtaler imellem Printserne af det K. Huus, er besluttet at gjøre en stor Forandring i Ministerio, den man siger vil blive saadan: Hertugen af Newcastle erklæres Præsident i Conseillet, Græven af Nordthumberland, første Skatkammer=Commissair, Hr. Charles Townshend Canceller for Schiquier, General Conway Krigs=Secretair, Hr. Georg Onslow en af Admiralitets Commissarierne, Hr. Pitt og Hr. Oswald Staats=Secretairer a. Det hedder dog at Hr. Pitt sætter sig standhaftig imod at træde ind i Ministerio paa nye. Det er vist, at Almuen venter paa disse Forandringer, saa utaalmodig og begiærlig, som om Landets Vælfærd kom ganske og allene derpaa an, dog ere Forandringerne neppe saa nær for Haanden, blive og neppe saa store, som man har villet foregive.