JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-16
Leyden, den 6te Sept. J vor Dags franske Tidende læser man følgende mærkværdige Efterretning: Uagtet det paastaaes i alle Rigstidender, at man med første skulle angribe Frankerige, saa paastaae vi dog dennig, at de fleste af disse Paastand ere ilde grundede, og at Græven af Artois imod Keiserens Forventning er kommen til Wien. Ja det er vist rimeligt, at denne Besøgelse sigter hen til Kongens, hans Broders, fredelige Hea sigter. Man har talt meget om Hr. von Conys Sendelse, og om Abbe Louis Sendelse til Brüssel. Man finder herover intet mere bestemt end følgende Udtog af en Skrivelse fra Paris af 20de August : I Gaar (d. 9. Aug.) kom Abbe Louis her igien tilbage fra Brussel. Gienstanden af hans Reise var at tilstille Keiserens befuldmægtigede Minister i Nederlandene, Grev von Mercy d'Argentran, Dronningens Skrivelse, hvori hun beder ham at anvende sin hele Anseelse har den bortflygtede Prinds, for at bevæge ham igjen at komme til Frankerige, og at forsikre Greven, at det er Hos Majeste som og Kongens Ønske, at Prindserne, og de Franske, der have fulgt dem, ikke ville fuldføre deres fortvivlefulde og unyttide Profecter, om et Angreb mod Klankerige; at Kongen har besluttet, øvrigtig at paatage sig Kronens Pligter efter den up Indretning, og hellig at opfylde dem, og at hun (Skonningen) holdt det for undvendito at meldes hende, Brøders Minister bemed egen Haand, i som Kangen sølv har meldet det for Monstiar og Greven af Artois ved Hr. von Con. De Argemeaus Svarer: at Keiseren hans Herre, har givet ham sine Hensigter bekiendt, ikke at communicere med de af Frankrige udvandrede Prindser; at Hs. Majester, saa meget som den Kongelige Kamilies Omstændigheder rørte ham, dog havde beslattet, paa ingen Naade at blande sig i det, som kunde sætte hars Døger i Fare, at altsaa han, DArgenteau, havde ingen Midler i Hænde, til at bekiendtgiøre de Franske Prindser Hs. Maj. Ønske. Adde Løns har medbragt Breve fra Hr. von Col gen, som Kongen havde medgivet Depescher til Monsteur og Greven af Artois, som han har skrevet med egen Haand. Han havde overgivet begge Prindserne disse Breve, der indeholde Kongens inderlige Formaninger til hans Brodre at komme tilbage til Frankrige med den Erklæring, at han i Almindelighed ville antage en Constitution, som skal blive ham forelagt af Nationen. Prindserne skulle have bedet Hr. von Cogny, at lade dem Tid til at raadslaae med hinanden over det givende Svar. J Forventning af hette Svar har Hr. von Cogny begivet sig til Spa Prædikanterne paa 13de Søndag efter TrinitatioHøimesse. Aftensang. Graabrødre K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Prof. Kraft. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Bunkeflod. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-16
Bekiendtgiørelser. Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de Junii d. A., som allerunderdanigst er læst og protocolleret ved Odense Byeting og Raadstue Ret den 25de og 27de Julii næstefter, indkaldes herved trende Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle dem, som, uden for en af afg. Susanna Svitzer oprettet Stiftelse for fattige Jomfruer, maatte formeene sig at have nogen Rettighed til tvende Pante Obligationer (som imod Vidende og Villie ere frakomne Sognepræsten til St. Knuds Kirke, Hr. Professor og Doctor Theologi samt Stiftsprovst Lorenz Ancher i Odense, som Ephorus for den Svitzerske Stiftelse) den ene udstædt af Borger og Kroeholder Hans Hansen i Odense under 11te Junii 1785 og tinglysved Odense Byetings Ret den 27de næstefter, paa Capital 350 Rdlr., og den anden af Borger og Vertshuusholder Hans Roglund sammesteds under 11te Dec. samme Aar, er tinglyst ved bemeldte Ret den 9de Januarii 1786, for 300 Rdlr., til bemeldte Stiftelse: at fremkomme dermed og lenitimere saadan deres Rettighed for Odense Byetings Ret Mandagen den 19de November førstkommende Aar 2792. Klokken 9 Formiddag, eller i Mangel deraf at høre disse Obligationer ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pante Protocollen, under Forbeholdenhed af Stiftelsens Ret til nye Obligationers Erholdelse af Debitorerne, ifølge deres derom meddeelte Forsikringer, til hvilken Ende de og herved indkaldes til bemeldte Ret og Tid at møde. Odense den 12te Augusti 1791.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-16
Paa S. T. Hr. Prof Anchers Vegne, som Sagens Fuldmægtig Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-16
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Cymus. Guds Naade Konge til Danmark Vi Christian den Syvende af 4 Rdr. og Norge de Venders og Gothers, Her 1791, 1 tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Jde Kirstine Hansen, forrige Sognepræst for Ørbech Menighed i Vort Land Fyen, afgangne Provst Hr. Matthias Vinthers Efterleverske, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adressecomtoirets Efterretninger og den Altonaiske ., Mercur, samt Fyens Stifts Aviser 3 Gange efter hmanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silent, maa indkalde alle dem, som for1 meene sig at have noget at fordre efter bemeldte hendes afgangne Mand, saavel i Henseende til hans havde Embeder, som i andre Maader, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden føre skrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige, saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; " Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig i allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn den 22de Jul. 1791. Under Vort Signet (L. S.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-16
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow Colbiørnsen. Rejersen. Jde Kirstine Hansen, afgangne Sognepræ i for Ørbech, Menighed i Fyen, Provst Hr. Matthias Winthers Efterleverske, Bevilling at maa i Aviserne indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte hendes afgangne Mand. Allerunderdanigst læst inden Winding. Bierge- og Aasum Herreders Tings Ret Løverdagen den 6te Augusti 1791 og samme Tid behørig protocolleret testerer, Jversen. P. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-16
No. 7 læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 31te Augustii 1791. Koefoed. Bendz. Uldal. og protocolleret af R. Rasmussen. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand Hr. Matthias Winther, forhen Sognepræst for Ørbech Menighed og Provst i Winding Herred, enten i Henseende til hans havde Provste Embede, eller andre private Sager og Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, og hvorfra samme endog maatte have sin Oprindelse, og at hvilken Beskaffenhed dermed maatte være, at indkomme med saadanne deres Fordringer hos mig inden bemeldte Tids Forløb, og deres Krav hos mig at anmelde og beviisliggiøre. Ørbech Præstegaard Jde Kirstine Hansen, den 6te Septbr. 1791. Sal. Winthers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Kiøbenhavn, den 16de September. Fra det Kongelige Rentekammer er den 13de i d. M. udkommet en Placat angaaende Mandtallers Forfatning i Staden Kiøbenhavn, over den ved Forordning af 3die Augusti sidstafvigte paabudne Afgivt af Tienestekulle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Orlogskibene Neptunus og Odin er gaaet til Destersøen, og Kutterne Helleflynderen og Makkellen ere lagte ind igiennem Bommen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Fra den 9de hujus til i Dag ere i alt 440 Skibe, passerede Sundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Wien, den 5te Sepbr. Førend Keiserens Jndtog i Prag regnede det daglig. Da man spurgte ham, hvorledes det skulde gaae til, om det skulde regne paa Indtogsdagen, svarede han leende: Det skal tilforladelig ikke regne, og han havde ret. Ved den offentlige Audience, som han gav i Prag, saae man Ministere, Fyrster og Biskopper i Forfalen midt imellem Borgere, Landfolk og Supplicantere af alle ringere Classer ligesom een Familie at staae for deres almindelige Faders Dør, og alle sagde: Een saadan Konge har Bøhmen i sin Historie endnu aldrig havt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Frankfurt am Mayn, den 10de Sept. Salsburg og Baden har indleveret Rigsbestaadet, en autentisk Fortegnelse paa deres Jndkomster og Folkemængden. Baden Durlach beregner sine Landfyrstelige Jndkomster til 1 Mill. 454209 Gylden; Sal borg beregner sine Jndkomster til 2 Mill. 338793. Gylden, og Antallet paa Mennesker til 279387.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Prog, den 5te Sept. Keiseren holdt den 1ste, 2den og 3die i d. M. aa, den Taffel, hvor henimed 100 Guslet hvergang blev indladte og havde fri Adgang. Den 2den besaae han med Keiserinden og Prindsesserne det Persiske Marked, var om Aftenen paa Jtaliensk Opera, og den 3die var ved Hoffet Bal i den Spanske Sal, hvortil ogaa Professorer, Advocater, Kiøbmænd og 10 Mand af hver af de 3 Borgergarder fik frie Billetter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Leipzig, den 10de Sept. Den 1ste i d. M. tykkede herfra 100 Mand Maynsiske Tropper ud for at forene sig med Churforiske, Gothiske og Weymarkske Tropper, og streife mod en Roverbande, som, dersom Efterretningen ei er overdreven, skal være 1000 Mand stærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Wien, den 7de Septbr. Man regner, at den Stistover Congres har overhovedet kostet Porten 1 Million Piaster. Enhver Minister fik af Porten, foruden Dagpenge, maanedlig 6000 Piastre og til Afskeed fik endnu hver en Foræring af 30000 Piaster. J Belgrad lader Feldmarschal Wallis nu meget idrig arbeide paa at sette Fest. ningen og Byen i samme, Stand, som den var før Erobringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Petersborg, den 26de Aug. Hoftidenden for i Dag om den ved Stormen i værksat. te Erobring af Festningen Anapa giør denne Begivenhed meget vigtigere og blodigere, end der i første Privarberetning blev meldet. Vi have derved havt af Døde 23 Officierer og 1215 Gemeene, men af Saarede 71 Officerer og 2401 Gemeene. Tyrkerne og Therkaserne fægtede med Fortvivlelse, men de Keiserl. Troppers Mod og Tapperhed overvandt alle Vanskeligheder og vandt tilsidst Seier. Vi erobrede 83 mestendeels Messing Kanoner, 12 Mørsere og meere en 130 Fahner, Hestehaler og anseelige Magaziner. Fienden mistede 8000 Døde foruden mange druknede, Af Mandkiønnet bleve fangne 5944, og 7588 af Qvindekiønnet, som alle bleve sendt til Taurien. Blandt disse Fangne fandtes og den falsk Prophet Scheich Monsar og en Søn af Batal Pascha, ved den sidste Seier over Storpiziren tæller man af Døde 6 Officierer og 14 Gemene. Af Saarede nogle og 20 Offficierer og 390 Gemeene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Stokholm, den 6te Sept. Kongens Petersborger Reise synes nu ganske at blive til intet, men Hertugen af Sydermannland er reist herfra, som det hedder til Carlscrone, hvor det igien bliver stærk arbeidet paa Flaaden. Fra Finland bliver ogsaa meldet at mange Russiske Tropper ere der forsamlede paa Grændserne og adskillige nye Festningsværker indrettede. Jmidlertid tvivler ingen om en lang Vedvarenhed af Freden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
En Duputation af Magistraten og Borgeskabet med Drost Ahlman i Spisen overleverede Kongen den 24de i d. M. ved Borgemester Erkermann et Guld Aftryk af den ved Borgerskabet for anstillede Medailie til Erindring af det Kongelige Gesandtskab, som og den under Krigen udviiste Jver af Borgerskabet. ved at forrette Slotsvagten vederfares Ret. Paa Hoved siden seer man Kronprindsens Brystbillede og Byen Stokholm forestilles paa den anden Side ved et Fruentimmer, som faaer en Gesandt fra Mercurius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Ved Tal=Lotterets 510 Trækning i Altona udkom Nr. 22, 18 13, 44, 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Bekiendtgiørelser. Et Skrivt, kaldet: Til Kierlighed for Kristendommen hos Kristne af P. C. Steenvinkel, Sognepræst i Assens, har forladt Pressen og er at bekomme i Assens hos Veiermester Hr. Broholm, i Faaborg hos Hr. Jacobsen, i Nyborg hos Hr. Ole Nye, i Svendborg hos Hr. O. C. Bøndo, Kirkeværge og Handelsmand, og paa Adressecomtoiret i Odense for 4 Mk. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de Junii d. J A., som allerunderdanigst er læst og protocolleret ved Odense Byeting og Raadstue Ret den 25de og 27de Julii næstefter, indkaldes herved trende Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui slientii, alle dem, som, uden for en af afg. Susanna Svitzer oprettet Stiftelse for fattige Jomfruer, maatte formeene sig at have nogen Rettighed til tvende Pante Obligationer (som imod Vidende og Villie ere frakomne Sognepræsten til St. Knuds Kirke, Hr. Professer og Doctor Theologi samt Stiftsprovst Lorenz Ancher i Odense, som Ephorns for den Svitzerske Stiftelse den ene udstædt af Borger og Krocholder Hans Hansen i Odense under 11te Junii 1785 og tinglyst ved Odense Byetings Ret den 27de næstefter, paa Capital 350 Rdlr., og den anden af Borger og Vertshuusholder Hans Roglund sammesteds under 11te Dec. samme Aar, er tinglyst ved bemeldte Ret den 9de Januarii 1786, for 300 Rdlr., til bemeldte Stiftelse: at fremkomme dermed og legitimere saadan deres Rettighed for Odense Byetings Ret Mandagen den 19de November førstkommende Aar 1792. Klokken 9 Formiddag, eller i Mangel deraf at høre disse Obligationer ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pante Protocollen, under Forbeholdenhed af Stiftelsens Ret til nye Obligationers Erholdelse af Debitorerne, ifølge, deres derom meddeelte Forsikringer, til hvilken Ende de og herved indkaldes til bemeldte Ret og Tid at møde. Odense den 12te Augustii 1791.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Paa S. T. Hr. Prof Anchers Vegne, som Sagens Fuldmægtig Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling saaledes lydende: mus. Vi Christian den Syvende af . Guds Naade Konge til Danmark 4 Rdr., og Norge de Venders og Gothers, Her 1791. - tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle, vitterligt: at Vi efter Jde Kirstine Hansen, forrige Sognepræst for Ørbech Menighed i Vort Land Fyen, afgangne Provst Hr. Matthias Vinthers Efterleverske, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, " Adressecomtoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, samt Fyens Stifts Aviser 3 Gange efter hman, den med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi ., meene sig at have noget at fordre efter bemeldte et perpetui silentii, maa indkalde alle dem, som for, hendes afgangne Mand, saavel i Henseende til hans ", havde Embeder, som i andre Maader, dermed at frem, komme, og saadan deres havende Krav inden føre Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige. skrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. . Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig i allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor" Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn den 22de Jul. 1791. Under Vort Signet (L. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow Colbiørnsen. Rejersen. Jde Kirstine Hansen, afgangne Sognepræst for Ørbech, Menighed i Fyen, Provst Hr. Matthias Winthers Efterleverske, Bevilling at maa i Aviserne indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte hendes afgangne Mand. Allerunderdanigst læst inden Winding Bierge, og Aasum Herreders Tings Ret Løverdagen den 6te Augusti 1791. og samme Tid behørig protocolleret testerer, Jversen. P. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
No. 7 læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 31te Augusti 1791. Koefoed. Bendz. Uldall. og protocolleret af R. Rasmussen. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand Hr. Matthias Winther, forhen Sognepræst for Ørbech Menighed og Provst i Winding Herred, enten i Henseende til hans havde Provste Embede, eller andre private Sager og Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, og hvorfra samme endog maatte have sin Oprindelse, og af hvilken Beskaffenhed dermed maatte være, at indkomme med saadanne deres Fordringer hos mig inden bemeldte Tids Forløb, og deres Krav hos mig at anmelde og beviisliggiøre. Ørbech Præstegaard Jde Kirstine Hansen, den 6te Septbr. 1791. Sal. Winthes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Auctioner. Efter afdøde Hr. Bredal Sogne Præst for Middelfart KiøbSstæd og Causlunde Menigheder, bliver udi Sterboe Gaarden i bemelte Middelfart holdt offentlig AuctioMandagen den 3die October førstkommende, over bemelte Afdødes Efterladenskaber, af Meubler være sig Ind- og Udboe Senge Klæder, Sølv, Kaaber Messing og Jernfang et Brendeviins Brænderie Redskab med Behør, Køer Faar og Sviin, en Chalse, saa og endeel Bøger af forskiællige Sproge og Videnskaber; hvorover Catalogi om 8te Dage til Eftersyn er at bekomme hos Capellanen Hr. Christensen, i Middelfart, Hr. Procurator Hansen paa Hamborggaard, og hos mig som Auctions Directeur. Asperup Præstegaard den 14de September 1791. V. Clausen. Provst i Winds Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-20
Tirsdagen den 11te October førstkommende om Formiddagen Klykken 9 Slet bliver i S. T. Frue Baronesse von Brochtorffs Gaard udi Vestergade, holdt offentlig Auction over endeel gode Bøger, een Samling af sieldne Kobberplader, samt anden Efterladenskab, tilhørende Sal. Hr. Conferentsraad Adelers Stervboe og hvorover trykte Catalogi er at bekomme hos S. T. Hr. Professor Ancher her i Odense, Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Odense den 19de Sept. 1791. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Kiøbenhavn, den 19de September. J April Maaned sidstleden er Hr. Salomon Fuglberg i Følge Assemblee National=Kammerets i Paris Decret beskikket til at være Dansk og Norsk Mægler og Skibes Clarerer i Havre de Grace, som herved til alles Efterretning bekiendtgiøres. Fra den 16de hujus til i Dag ere i alt 32 Skibe passerede Sundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Til forestaaende Høstmandeuvre, som tager sin Begyndelse den 1ste October, kommer det Siellandske Rytterske Regement samt 120 Mand af det Fycuske Dragon Regiment (hvilke sidste afmaricherede fra Odense i Onsdags Morges den 21de i d. M.) herind, og blive indqvarterede i de nærmeste Landsbyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Amsterdam, den 10de September. Efter de sidste Breve fra Cadix af 12te August har man der faaet den tilforladelige Efterretning, at Fredsbruddet imellem Spanien og Marokko er upaa, tvivleligt, men at Marokkerne ikke skulle være i Stand, til at tilføie den Spanske Handel synderlig Skade, efterdi en Mængde Spanske bevæbnede Fartøier krydse i Strædet ved Gibraltar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Stokholm, den 9de Sept. Man taler om en Reise, som Kongen med det første vil giøre til Carlscrona, og tillige udbreder sig det Rygte, at et Corps af vore Troppet af 10 til 16000 Mand, hvoriblandt ogsaa begge Garderregimenterne og de Finniske Fodjægere, skal indskibes. Jnden kort Tid vil Sandheden herom blive opklaret. Et Corps af nogle tusinde Mand skal virkelig have Ordre at holde sig marschfærdige, ved Enden af denne Maaned indskibes i Carlscrona, og, som det hedder, bruges, i Anledning af de Franske Anliggender. Nogle give Kongen selv Commando over disse Tropper, andre Baron Taube, til hvem ogsaa Departementet for de udenlandske Affairer skal være bestemt. Ved Weste ras er en Leir sammentrukket, og Hertugen af Sydermannland er ankommet dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Madrit, den 29de Aug. De Franske Anliggender beskæftiger bestandig vort, Hof, der bliver stedse satte flere Tropper i Bevægelse og skulde Magten blive brugt mod den Franske Nationalforsamling, saa giør man Regning paa 12000 Portugisiske Hielpetropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Keiseren af Marocco har nu virkelig erklæret os Krig. Krigserklæringen indeholder tillige Ordre, til sine Krigsfolk, at bemægtige sig den Sparske Festning, Ceuta, og lige lover dem alt det Bytte, som de kan giøre, undtagen Krigskyts og Munition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
London, den 13de Septbr. Ved Efterretningerne om Seieren i Jndien er Compagniets Actier stegne 5 pro Cent, og Hoftidenden af 6te dennes har bekræfter den med Storm iværksatte blodige Erobring af Bangalere. Man regner at Tippo derved har mistet over halvfierdetusinde Mand. Foruden meere end 100 Kanduer er paa den erobrede Plads fundet et stort Forraad af Krud og en kunstig Maskine, som bliver dreven ved Oxer, og hvorved halvtredsindstive Flinteløb paa eengang kunde bores.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Oberst Duff er bleven som Commendant i den erobrede Festning, imedens at Grev Cornvallis, efter at have forfuldt Tippo, marscherede løs paa Seringpatnam. Allerede 4re Dage efter Tabet af Bangalore lod Tippo giøre Grev Cornvallis Forslag, men han svarede, at de Allieredes Fredebringelser maatte meddeles Compagniet, som han desaarsag maatte skrivtlig indsende. Man tvivler ikke om, at jo Tippo bliver nødt til at slutte een for England meget fordeelagtig Fred. Man bliver ved at tale om Aarsagen til den Kl. K. Ministers, Grev Merey d'Argentens Reise og Ophold i London. Han har aflagt, saalænge han opholdte sig her, daglig Besøgelser hos de fleste Lemmer, af bet diplomatiske Corps og tillige hos Cabinetsministerne; han har ogsaa spust hos de Herrer Pitt og Lord Greenville, hvor tillige alle brittiske Ministre vare nærværende. Efter vore Politikers Sigende har næstefter Fyrst Kauniz Grev Merey d'Argenteaus Keiserens Fortroelighed paa en fortrinlig Maade. Han blev brugt af Hs. Majestet til alle vigtige Negotationer; han har været Ambassadeur ved det Franske Hof; Keiseren havde udvalgt ham til at bilegge de sidste Uroligheder i Nederlandene, og Hs. Majestet sendte ham til Haag for at at conferere med Ministrene fra de allierede Hoffer. Han har, siger de videre, altsaa vist ikke gjort denne Reise af Nysgierrighed, og det er især at formode, at de Franske Anliggender have foraarsaget denne Reise. Uden Tvivl vil England ingen rirksom Deel tage i de fiendtlige Forholdsregler, som man torde gribe til mod Frankrige. Keiseren vil ikke anfalde dette Rige, ude, at være moralsk viis paa, at de andre Magter ville være færdige til at understøtte hans Bestræbelser, eller i det mindste, at disse Magter ville ikke hindre hans Vaabens Fremgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Wien, den 10de Sept. J Egnen af Presborg var den 25de Augusti et Jordstælv, ledsaget af en yderlig heftig Stormvind, hvorved er skeet en betydelig Skade. J Modera indstortede det ny Keiserlige Høemagazin og i Fösig blev Domkirken stærk beskadiget. J Skovene bleve de storste Træer med Rødder oprykkede, og i Gran er et Gielmagetin og 3 Proviantmagaziner ganske ødelagte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-09-23
Den Bolske Jøde, Pollascheck, har tilbudet sig aarlig at levere 24000 Stykker Slagtorer til Wien, og hans Forslag er antaget. Frankfurt am Mayn, den 13de Septbr.