JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Fædrelandet. Den 18de holdt Grundtvig paa Borchs Collegium en Forelæsning om Danmark indre Tilstand, i hine Aar, da det, berøvet sine stolte Orlogsmænd, maatte fortsætte Kampen mod en overlegen Fjende. J sit ildfulde Foredrag omtalte han SkjærtorsdagsMorgen paa Kongedybet, Slaget ved Sehestedt og de berømte Helte paa Søen, Jessen og Roths og Willemoes og mange flere. Han omtalte dernæst med Begeistring det friske Helteliv, der samtdigen yttrede sig i Aandens Rige, hvor Øhlenschlæger, Jngemann, han selv, Sibbern, Ørstederne, Treschow, Sverdrup og flere kæmpede i en anden, men ligesaa god Strid. - Et Uddrag af denne Forelæsning findes i Kjøbenhavnsposten, til hvilken den er sendt af en af selve Tilhørerne, som tilsidst yttrer: jeg maa endnu give Dem et glædeligt Beviis paa, at Nordens Aand er ikke uddød, at den endnu lever kraftig hos dets Sønner og behøver kun at anslaaes, behøver kun et vinget Ord fra den begeistrede Taler, for at blive sig selv og sin Glæde over sig selv bevidst. Da Grundtvig steg ned af Talerstolen, afsang de forsamlede Tilhørere Willemoes's Vise for ham. De bragte ham hans egen Sang som en Takkehymne, hiin stolte Kæmpevise, ved hvilken vi alle saa længe studsede, tause, indtil Weise satte sin delige, dybt gribende Melodi til den og fra Papiret bragte den over paa vore Læber. Og det var uden Forudaftale, at denne Kæmpevise blev afsungen; Trangen dertil fyldte hver Sjæl Med Hensyn til den i No. 172 af denne Tidende optagne Artikel, hvori det meldes, at Jnstitutbestyrer v. Westens Skole er bleven lukket og Eleverne ved Politiet bortviste af Skolen, maae vi gjøre opmærksom paa, at ovennævnte Skole ikke maa forvexles med den under Navn af v. Westens Jnstitufordeelagtigt bekjendte lærde Skole, der bestyres af dHrr. Borgen og Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
De i sin Tid under Beslag lagte tvende No. af Kjøbenhavnsposten, for hvis Jndhold Redacteuren blev Action undergiven, men nu af Høiesteret er frikiendt, ere fornylig blevne uddeelte blandt Publicum. Den politiske Rundsang, der skal have Bladets Udg., Hr. A. P. Liunge, til Forfatter, meddeles herved Op, Venner, op til Sang og Drik, En Rundsang staaer for Touren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Den indenlandske Politik Gaaer fri jo for Censuren."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Politisere, Frit da Sproget være Fri er Politiken. Ved Drikken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Finantserne er 4 og O Ak, O'et ligner Rullet, Og Deficitet har vi jo Hvor skal vi stoppe Hullet, Gjæld nok har Staten, Knibes maa Muskaten; Man maa lempe Tæring, Til Næring. "Ja, spare, spare, siges let; Men Hvo har Nøglen inde Thi ud og ind i vort Budget Det holder svært at finde. Tag først det Første, Reduceer det Største Sidst af Alt dog tolde Vor Bolle, En tolv Millioner var dog Lidt – Valuta Banken eier Naar den saa hialp paa Deficit, Man uden Laan vandt Seier. Vist saa vi vente, At vor Klub faaer Rente Af den ganske Masse. I Kasse. Reform, det nu vort Feltraab er; Vist maa der reformeres, Men sig mig, slaaer man Fjendens Hær Fordi der exerceres." Giv Jer dog Stunder! End jo Staten blunder; Brat ei vækkes ganske Vi Danske. "Med Stjerner, Kors og Nøgle bag, See, Hæren sig formerede Mon steds Meriter var den Sag, Hvi de blev meriterede De var paa Gledet, Sporg dem af – de veed let; Naadens Sol er prægtig Og mægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Om Repotismen stærkt Man skrev, Mon saa hos os den trives Og mon for Naadsens Brød og Brev Her mangen Sjæl forskrives: Det var til Fanden. Talde sanddru Manden, Folk for gjerne troer det Paa Ordet. Hvad koster Hæren - de, som staaer Paa Post, og de, man over: Og hvad Revuen, Aar for Aar, Med Mønstring og Manoeuver, Spørg Capitain Ræder, Vist Reven glæder. Meer end Vagtparaden. J Staden. Mon Magistraten seer ret klart, J Taagen her ved Havet: Er ei dens Viisdom, for en Part, Paa Hallandsaas begravet: Fred med de Døde! Livets nye Grøde. Schaffers Høi fremstillede. J Billed. De to og tredive Mænd jo staae Til Trøst og Gavn for Staden; Naar Hvad de virked blot Man saae, Kom Fleer nok paa Paraden. Det var paa Tide, Vi fik Lidt at vide, Valgte selv os Stammen Tilsammen. – en fik vort Fattigvæsen da Fault med hele Massen, Hvor taer man Sum og Rente fra, Naar Intet er i Kassen, Man reparterer, Gjelden man formerer, Panter ud for Resten. Hos Næsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
For Borger=Sikkerhed i By Jo Politiet sørger; Huusfreden har for det vel Lys – Tillader at jeg spørger." Dets Protocoller. Stundom lukt man holder : Det er baade rigtigt Og vigtigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
J Bladene man skriver Nok Og Bladet taer fra Munden; Men taler man til Steen og Stok, Hvad vindes saa i Grunden: Dog et Maa trykkes! Stundom derved lykkes Pressens Frihed prise. Vor Vise. For Trykkefrihed lever jo Et Samfund, der kan virke; Det bygger trindt i Land sit BoSom en usynlig Kirke." Jkke Man seer det Sjæl dog er i Leret – Torde frit den svinge Sin Vinge! En Trost vi fik i al vor Nød: Hil vore brave Stænder, At tale frit dem Kongen bød Og Folket selv dem sender. Aabnede Dørre Lydt de Ordet føre! Kraftigt de det hæve: De leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
I Nærheden af Husum er i denne Tid hændet en sørgelig Ulykke. Tre Bønder, som endnu havde Hø paa en lille Halling, kjørte den 11te d. M. udi til denne, for at bjerge Høer, før Flodtiden indtraadte, da det saae ud til Uveir. Da de vare ankomne paa Hallingen, tog Stormen mere og meere til, Vander steg hurtigt, og de tre Ulykkelige vare snart midt i Bølgerne, uden at der var nogen Mulighed for at de kunde frelse sig. Dagen efter fandt man Ligene. Begge Hestene fandt man liggende døde ved Diget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Angaaende Kirke= og Tiendesagen i Amtet Haderslev har Kjøbenhavnsposten en Artikel, som vi herved paa Opfordring meddele in extenso. Ovennævnte Sag er et Anliggende, som i mange Aar har holdt dets Beboere i Spænding og Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Det er en Kjendsgierning, at endnu i 1838 Tienden til Præst og Kirke maa ydes in natura; og at der nu bestaaer en fælleds Provstie=Kirkekasse, som bestyres af en af Kirkeinspecteurerne udtrykkeligen dertil indsat Kasserer, medens det baade for Menighederne og for Regjeringen forbliver en Hemmelighed, hvorledes man anvender Renterne af samtlige Kirkers Formue, omtrent en Tønde Guld, og af Indtægten af Naturaltienden, en Sum, der ved Agerbrugets tiltagende Udvikling i dette frugtbare Amt, er i stedsevarende Tiltagende. Uagtet alt for mange Aar siden flere Lovbud ere emanerede angaaende en total Reform af denne forvirrede Tilstand og flere Commissioner ere blevne indsendte for at tværksætte dem, er det hidtil dog forblevet ved det Gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
(Af Aalborg Avis.) Den første October blev Lygterne tændt, Den første October var Stats=Mørket endt, Hurral for Octoberens skjønneste Dag, Hurral for Oplysningens hellige Sag. Paa Domhuset sidde Bormester og Raad, J Roeskildt man ruster sig atter til Daad; Hav Tak for det Lys, som randt op i vor By, Hav Tak for det Ord, som skal høres paany Vel hedder det stundom, at Mørket er godt, At roligst man vandrer sin Curs som Peer Tot; Men troe ei den Snak, gjør som vor Magistrat, Der lyser for By og oplyser vor Stat. Op pustedes seent til Belysningens Glød, Og luktes end Brønden da Barnet var død, Dog prises de Mænd, som ei svigted vort Haab, Og prises den Drot, som bønhørte vort Raab. Men husk nu, Herr Vægter, at Lygten blier tændt, Naar mørkt er, at ei skeer - hvad stundom er hændt –At Maanskin man læste kun i Almanak, Og Sandhedens Rost veeg for Daarernes Snak. End Et : ei hver Lygte har rigtige Skin, Saa mangen En blænder den flygtige Vind; Nei søg rette Lys, som er tændt for vor Sti Og ei os som Lygtemand farer forbi, Saa glade betale til Lygter vi Skat, Saa glade hver Skjærv, som kan baade vor Stat, Naar Lyset i Lygten for Alvor blier tændt, Og Mørket i Staten for Alvor er endt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Stænderforsamlingen i Roeskilde. I Forsamlingens 9de Møde foredrog Etatsraad Steenfeldt et Forslag om en Revision og Forandring af Fattigvæsens=Lovgivningen. Dette Forslag bestod af fem Hovedpuncter, hvoraf de tre: 1) ang. Arbeidshuse, 2) ang. Tidsbetingelsen for Forsørgelsesretten og 3) ang. Skolegangen sattes særskilt under Afstemning; og det blev derved afgjort at det første og tredie Punkt ikke skulde pro ves af nogen Committee, hvorimod det andet Punkt skulde prøves af en Committee, bestaaende af Birch, Langkilde og Tillisch. Samme Committee skal ogsaa afgive Betænkning over et af Kammerherre GrevencopCastenschjold i samme Møde foredraget Forslag om, at Amtsfattigbestyrelsens Jndberetninger og AmtskasseRegnskaberne ved Trykken maatte bekjendtgjøres. J samme Mode foredrog Assessor Algreen-Ussing et ham tilstillet Andragende fra Oldermanden og Bisidderne for Kbhvns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Handels= og Skibsefterretninger. Frygtelige Storme have raset paa de engelske og hollandske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Børsenhallens Lister bemærke vi dog heldigviis kun faa danske og ingen jydske blandt de forulykkede og havari lidte. Paa Rheden af Parmouth havde den 12te og 13de 2000 Skibe søgt Ly i Stormen, af disse havde en stor Mængde forliist Anker, Toug o. s. v. Ved Lowe stoffe havde 200 Skibe mistet Ankre og Toug, flere vare seilede ud og 2 ere sjunkne, et deraf med Mand og (Aalb. Av.) Muus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Helsingøer, den 20de Oct. En idag hertil ankommen Skipper har under Hveen seet en Jagt med grøn(Hels. Av.) Bund kantret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Den 19de de, indstrandede paa Fjaltring Strand Lemvig Tolddistr., Galeasen Wanskaben", Capt. S. Hall mann, af Nyestadt, kommende fra Newcastle og bestemt til Lübek med Steenkul, Slibestene og noget Fajance m. m. Mandskabet og noget af Ladningen er bjerget, men Ski(Thisted Av.) bet er aldeles Vrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Frederikshavn, den 25de October. Skonnerten Die Elbe er endnu ikke afseilet. Jgaar passerede her forbi Nord efter et tremastet Skib, efter Sigende Capt. H. R. Behrendt af Pillau, bestemt til Hjemstedet, og efter Beretning idag er samme Skib ankret op nord at Hirtsholm. - Af en svensk Baadfører have vi idag mod taget den paalidelige Efterretning, at et preussisk Brigskib med Ladning af Hamp og Talg i Orkanstormen, Natten mellem den 20de og 21de de, er strandet paa Klipperne ved Kjæringerne, fire Miil nord fra Marstrand. Ligeledes er paa samme Tid strandet en dansk Jagt ved Tidslerne. Meddeleren kunde ikke opgive deres Hjemsteder. Begge Skibe befandtes uden levende Folks Medfølge. Jagten skal være bragt ind til Kænss. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Copulerede i Horsens den 19de October: Barbeer Abell og Jfr. Sammelsen. – J Hals Kirke den 20de Octbr.: Hr. Propr. Chr. Als til Sønderkjær og Jfr. Elise Sand af Hals. Den 21de: Hr. Møllebygger A. Als og Enkemadame Jndiane Christensen af Svenstrup Vestermølle. – J Ribe: Møller Peter Wilh. Pultz fra Wandrup og Marie Thomsen i Ribe. Skolelærer og Organist Claus Frid. Tiedjfra Witzworth og Jfr. Petrea Sophie Høyberg i Ribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Reisende med Dampskibet DanigFra Aarhuus til Kallundborg, Løverdag Morgen Kl. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Enkefrue Justitsraadinde Levinsen med 6 Børn samt Frøken Friis og 1 Tjenestepige, Consul Bache, Capitain i Søetaten Krieger, Proprietair Rottbøll, Mad. E. Buch, Typographerne Jørgensen og Texier, Cand. theol. G. Hald, Cand. juris J. Liebe, Contoirist Hesse, Jfr. U. Haar, P. H. Gram, Kbmd. P. A. Stilling, Jfr. J. B. Meyer og N. Cohn, Snedkermester Møller, Snedkersvend, Madsen og Positiospiller Pikkert
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Vintertouren saavel for Brev, som Pakkeposterne tager sin Begyndelse den 1ste November førstkommende, fra hvilken Tid af og indtil videre Jndleveringstiderne blive her ved Contoiret saaledes: 1. Til Brevposterne: Syd efter: Søndag Middag fra Kl. 12 til 2. Tirsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 6. Fredag Eftermiddag fra Kl. 2 til 6. Nord efter, Søndag Middag fra Kl. 12 til 2. Torsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 5. Til Kjøbenhavn og flere Steder over Kallundborg Søndag Aften fra Kl. 8 til 10.2. Til Pakkeposterne: Syd efter: Hver Torsdag fra Klokken 8 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag. Nord efter: Hver Mandag Eftermiddag fra Kl. 2 til 8. Til Kjøbenhavn og flere Steder over Kallundborg, for Pakker, men ingen Penge, hver Søndag Eftermiddag fra Kl. 5 til 1. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Postcontoir, den 27de October 1838. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Fra 1ste November førstkommende afgaaer Dag vognene herfra saaledes: Til Horsens, Veile og Fredericia; hver Tirsdag Morgen Kl. 6 præcise. Til Randers, Hobroe og Aalborg, hver Mandag Morgen Kl. 6 præcise. De øvrige Dagvognsbefordringer som har fundet Sted, i Sommermaanederne ophøre fra November Maaneds Begyndelse og indtil videre. Jndskrivningen skeer her paa Contoiret og Dagvognen afgaaer fra Hr. Fullings Gjestgivergaard. Aarhuus Befordringscontoir, d. 27 Octbr. 1838. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Nogle Legater, bestemte for fattige Enker og Huusarme, samt et for forældreløse Børn, kunne, naar Begjæring indgives inden en Maaned fra Dato, ansøges hos Fattigvæsenscommissionen. Aarhuus, den 26de October 1838. 6te Classe. De, denne Classe i min Agentur tilfaldne 33 Gevinster ere vundne paa No. 77, 12, 31, 36, 48, 54, 56, 64, 6057, 6079, 6086, 6108, 6125. – Nye Planer og Lodsedler til 9de, 10de og 11te Præmie-Uddeling, hvis 1ste Classes Trækning begynder den 21de Novbr., kunne erholdes hos Ludv. Fr. Bloch, Agent for Aarhuus o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
J det jeg herved bekjendtgjør at have overdraget min Gaard med Farveri her i Aarhuus til Farver H. Lauritzen fra Hobro, hvem jeg tør anbefale som en duelig Mand i sit Fag, der vistnok stedse vil behandle Folk reelt og billigt, maa jeg tillige anmode mine Kunder, saavel Inden som Udenbyes, at henvende dem til Hr. Lauritzen, om deres til mig indleverede Tøier, der vil blive dem udleveret i den Stand de have forlangt, mod sædvanlig Betaling, hvorhos jeg aflægger dem min Tak for den Næring, de have forundt mig i de 14 Aar jeg har været Farver her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Tillige anmoder jeg de, der staae i Mellemregning med mig, om Afgjørelse saasnart muligt, særdeles gjerne inden den 26de November næst, og er jeg i dette Øiemed hjemme i min Bopæl paa Rosensgade No. 158, især hver Mandag og Løverdag. Aarhuus, den 22de Octbr. 1838. F. F. Reidhardt. Tvister, blegede og ublegede af Prima=Qvalitet fra No. 8 til 20, som i disse Dage directe fra Manchester ere arriverede pr. Capt. Lunne, sælges i Forening med mine couleurte Tvister til særdeles billige Priser. I. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Bomulds Lysegarn; Bedste Mastrikter=Saalelæder og Gammel Arracer arriveret, og sælges til de billigste Priser af J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Blegede & ublegede Tvister. i Prima=Qvalitet, coul. dito, samt Bomuls Lysegarn, er arriveret og sælges billig hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Gode Kartofler, saavel i tønde som skjeppeviis, ere at faae hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen. Paquetten Maren Cathrine, Skipper N. Falslev, bliver snarest muligt seilfærdig til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Undertegnedes Værksted er nu flyttet til mit iboende Sted No. 598 paa Frederiksgaden. Chr. Theilgaard, Snedker. Bogbinder Berg, boer nu imellem det store og lille Torv i Hr. Kjøbmand Jordans Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Breve og Expeditioner til Undertegnede bedes fra næstkommende 1ste November af igjen adresserede til Aarhuus. Horsens, den 19de October 1838. Dau,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-27
Ingenieur=Capitain
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
No 176. den 29de October. Mandagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Nyheder fra Udlandet. Breve, som den 21de Octbr. ere indtrufne over Wien i Berlin, melde, at det er lykkedes den engelske Diplomatie ikke mindre i Teheran end i Constantinopel at gjøre sig gjældende og stille sig paa en fast Fod. Schahen, trængt af Rebellerne og truet af Englænderne, har føiet sig efter sine Ministret Raadslutninger og under temmelig ydmygende Betingelser søgt og erholdt de Sidstes Beskyttelse. Denne Efterretning er, især med Hensyn til Rusland, meget vigtig, da det Partie, som foranledigede Oprøret og den hele Katastrophe og nu optræder seierrig, er intet mindre end fredelig stemt imod Nabo Keiserriget. Det lader sig ikke negte, at England forstaaer fortræffeligt at føre sine Anliggender, for ved en Række af saare fordeelagtige Forlig at indføre Aaret 1838 med glimrende Træk i Storbrittanniens Historie. Ved samme er deels umiddelbart, deels middelbart det Maal opnaaet, at omsnære en stor Magt, hvis Indflydelse begynder at blive det besværlig, saaledes, at den, med Hensyn til Orienten, igjen indskrænkes til sin forrige Indenhandel. Ved Englands sidste Forlig ere Ruslands Establissementer ved det kaspiske Hav, der fortrinligen have en fast Forbindelse med Persien at takke for deres Vedbliven ligesaa meget truede, som de ved det sorte Hav, da dette store Vandspeil kun har een Port, Dardanellerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Fra Paris berettes under 19de dennes: Ved en Note fra Hertugen af Montebello paa en Skrivelse fra Landdagen og en derpaa fulgt Landdags Beslutning om at standse med de militaire Forholdsregler, er Differensen med Schweiz nu definitivendt. Man forsikkrer nu, at Hertugen af Montebello skal forlade sin Post og afløses ved den franske Gesandt i Sverrig, Hr. v. Mornay. - En Telegraph Depesche af 14de dennes har overbragt til Toulon en Befaling for Contra-Admiral Gallois ufortøvet at vende tilbage til Toulon. Denne Befaling skulde overbringes ham ved Paketbaade og et eget Avisoskib, og gav i Toulon Anledning til megen Omtale. Jøvrigt bleve der, saavelsom i Rochefort, stedse nye Krigskibe udrustede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Fra Haag meldes under 20de dennes: Et Transportskib, som har hørt til Expeditionen til Guineakysten under den (senere afdøde General Verveers befaling, er velbeholdent kommet tilbage med den Efterretning, at Expeditionen kan betragtes som lykkelig endt. Nogle af Hovedmændene for Oprøret, hvoriblandt en indenlandsk Konge, bleve fangne og Mange grebe Flugten. En Skrivelse af 6te August tilføier. endvidere, at hiin Konge over Haneaserne, kaldet Bonsoe, er, efter en Krigsrets Dom, bleven skudt paa det samme Sted, hvor han forrige Aar paa en forræderisk Maade havde myrdet den hollandske Embedsmand Cremer og Lieutenant Maasen. De øvrige Negerstammer havde paa en glimrende Maade beviist deres Troskab ved denne Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Fra Wien skrives under 16de dennes: Wiener Tidenden bekjendtgjør idag det mellem Østerrig og Storbrittannien afsluttede Handels= og Skibsfarts Forlig, hvis Ratifications=Documenter den 14de Septbr. ere blevne udvexlede i Malland. Dette Actstykke, der især for den levantiske Handel er af særdeles Jnteresse, er undertegnet af Fyrst Metternich, som Befuldmægtiget fra østerrigsk, og Sir Fred. James Lamb, som Befuldmægtiget fra engelsk Side og bestaaer af 14 Artikler, som fastsætte, at de østerrigske Skibe ved deres Ind- og Udløben af alle det forenede Kongerige Storbrittanniens og Jrlands Havne, ligesom de engelske Skibe ved deres Ind- og Udløben af Keiseren af Østerrigs Havne ikke skulle være underkastede, anden eller høiere Afgift og Told, end den der for nærværende Tid ere paalagte eller i Fremtiden skulle paalægges Nationens egne Skibe ved deres Jndløden i ovennævnte Havne eller deres Udløben fra samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Fra Odessa meldes under 12te October: Om de Flaade Udrustninger her og i Sebastopol, hvorover der i flere tydske Blade berettes saameget Modsigende, er der i Journal d'Odessa, der pleier at give Beretninger om Bevægelserne i denne og i Sebastopols Havne, ingen Tale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Fra Petersborg meldes blandt andet under 20de ds. Det danske Skib Magdalen", kommende fra Kjøbenhavn med Mahognietræe og Frugter, kom, ikke langt fra Kronschlot, paa en Sandbanke og maatte ganske udlosse; der blev imidlertid strax sendt det et Førtøi til Hjælp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Fædrelandet. Khvn. den 27de Octbr. Hs. Durchl. Hertugen, af Schleswig=Holsteen=Sønderborg Glücksborg er med høie Gemalinde ankommen hertil i Morges Kl. 5 3/4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
- Under 13de October d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst tilladt Kongelig spansk Viceconsul Belmann i Helsingøer, at anlægge og bære den ham af Hendes Majestæt Dronningen af Spanien tildeelte Ridderdecoration af den Kongelige Americanske Jsabelle den Katholskes Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
- Den 23de, immatriculeredes som academiske Borgere de Studerende, som i denne Maaned have underkastet sig examen artium. Handlingen foregik i Consistorie Sal og indlededes ved en skjøn og hjertelig Tale af den fungerende Rector, Professor Clausen. - Resultatet af den tilendebragte Examen var i det Hele bedre, end forrige Aar, hvilket vil erkjendes af nedenstaaende Fremstilling af Hovedcharaktererne for begge Aar. Fra Skolerne 1 pr. 63 I. 40 h. R. 4 ne. 1 im.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Privatister. Tilsammen 1 lpe. 68 I. 78 h. I. 4 ne. 1 in. Fra Skolerne 2 pe. 75 I. 41 h. I. Privatister 17 35 2 Nr. 2 im. Tilsammen 2 pe. 92 I. 76 h. Il. 2 Nr. 2 im.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Til Examen vare anmeldte Fra Skoler og Jnstituter, hertil kommer Een fra Odense Skole, som ifjor, efterat være examineret i de fleste Fag, ved en Nervefeber hindredes fra at fuldende sin Exammen; ifølge allerhøieste Tilladelse har han i Aar aflagt Prøve i de tre resterende Fag, Privatister. Det hele Antal bliver saaledes 189 Af disse afmeldtes forinden Examen 5 fra Skolerne og 1 Privatist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
1 Privatist udeblev uden Anmeldelse For latinsk Stiil rejiceredes af de Demitterede 1 fra Skoler og 2 Privatister 5, af hvilke 2 formedelst Sygdom, forlode den mundtlige Prøve Den hele Examen underkastede sig saaledes De fra Skolerne Dimitterede have bestaaet saaledes: Nr. 1 fra Metropolitanskolen 1 pe. 71.2 - Aalborg Skole 3 - Horsens 4 - Aarhuus 2 2 s. Il. 5 - Borgerdyden i Khavn paa Chrhavn 7 - Ribe Frederiksborg. Randers. v. Westenske Jnstitut, Vordingborg. Rønne, Nakskov Odense. Slagelse Nyborg. Bessestad. Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Roeskilde. Herlufsholm. Nykjøbing. Fredericia Alve-Gl. Kall.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Endnu tilføies, at de Udmærkede vare: F. J. C. Munch fra Aarhuus Skole med 9 pe. 3 land, og D. W. Tidemand fra Metropolitansk. m. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
(Khvnsp.)- Onsdagen den 24de October blev Worms jordiske Skjæbne afgjort ved kongelig Resultat. Som vi erfare, har Hs. Maj. Kongen ikke fundet sig foranlediget til at gaae ind paa den af Pluraliteten af Høiesterets Tilforordnede, som have dømt i denne Sag, gjorte Indstilling om Benaadning, men har bestemt, at den ham overgaaede Dom skal erseqveres, dog saaledes at Hovedet ikke bliver at sætte paa Stage. Naar Ersecutionen skal finde Sted, er selvfølgeligen endnu ikke bestemt, men vil formeentlig neppe finde Sted, (Khvnsp.) i Løbet af den første Uge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Til Bestyrere af den ny oprettede Mercantilske Forening, valgtes Etatsraad Hvidt, Grossererne A. Hansen og W. Duntzfeldt, Consul Hambro og Mægler Hoskiær, til Casserer Gross. Rentzmann. Det blev vedtaget, at indtil ult. Novbr. skulde alle Detailhandlere, som have Bevilling paa at handle en gros, kunne indtræde i Foreningen uden Ballotation; men efter den Tid maa der ballotteres paa Enhver, som vil være Medlem, med Undtagelse af Grosserere og Mæglere. Contingentet er bestemt til 20 Rbd. aarligt, som erlægges 1/2 Aar forud. Om de nærmere Bestemmelser ved Foreningen vil der til næste Generalforsamling blive forelagt en Plan.