Berlingske Tidende, 1788-05-23
Jngen Patriot tænker paa det gamle forlorne Grønland uden han ønsker det igjen fundet. J hvor store Vanskeligheder Naturen hidtil kan have lagt for dette Ønskes Opfyldelse, saa synes de dog ikke at være uovervindelige. Kundskab om Strømmenes Gang og Virkning, den rette Udløbs=Tid fra det bestemte Sted, ere betydelige Omstændigheder paa alle, især paa disse Farvande. Landes Opdagelse veed man des uden hænger og af Tider og Lejligheder. At der kan være merkelige Efterretninger om det gamle Grønland eller Øster Bøigdens muelige Opdagelse forhaanden hos mange, som lever, hvilke enten haver seilet paa disse Vande, eller handlet og talt med Grønlændere eller andre paa Vester=Brigden, og maaskee ved den Leilighed har erfaret adskilligt om en muelig Vei til de Østerdele, det kamtildeels formodes, ligesom og maaskee mangen en kunde have Lyst til at meddele sine Tanker derom, naar han vidste, at de forlangtes eller kunde blive til Nytte. For derfor om mueligt at bevare saadanne Efterretniger fra Undergang, udsætter Selskabet følgende Premier: For den beste og fuldstændigste, især paa Erfaringer fra de sidste 30 Aar grundede, Efterretning den Grønlandske Øster=Bøjgd angaaende, og dens muelige umiddelbare Be seiling øster fra eller Adgang til samme fra Vester=Bøigden, af, Selskabets anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For næst beste Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Saavit mueligt, maae Afhandlingen eller Efterretningerne være geleidede med sikre Vidnesbyrd om den berettende Persons Troværdighed, naar samme er Selskabet ubekiendt. Oplyses det indsendte ved Korter, som ere tilforladelige, vil saadant forhøje sammes Priis. Premierne æskes til October Maaneds Udgang 1788, og kan Efterretninger indsendes i det Sprog, man finder sig selv beqvemmest. 8. Jordegodsers og de første Natur=Gavers Priser er af saa væsentlig og vigtig en Jndflydelse paa alle Stænder uden for Landmanden, i Staten, paa hele Staten selv og dens Kraft og Styrke mod andre Stater, at deres høiere og lavere Forhold ligesaa lidet kan være ligegyldig for disse Stænder, hvori enhver Person og maae giøre sit til det Heles Beste, som for nogen Landmand selv. Efter Prisernes Beskaffenhed, og Leilighed at kunde giøre billigt Konst=Arbeide, arbeider og afsætter f. Ex. Haand, værkmanden sine Vare til Kjøbmanden, og denne igien til den store Verden, og Staten lider i Forhold derefter ved denne Flid og Handel vel eller ilde. En med de omringede Stater forholdsmæssig Priis synes derfor enhver Handels=Stats Jorder og deres Varer at maae have, for at kunde handle med og mod hinanden paa andet og tredie Sted, om en saadan Sta ikke under høje Produkt=Priser maae nødes til med alle sine Konst Vare at blive hjemme, og de forædlende Konst Nær ringer paa en Maade derved at blive unyttige, ja til en Byrde og Tab for Staten. Hine Priser maae derfor naturlig vis, og for flere end en Aarsags Skyld, have et Forhold. For at kjende dette spørger Selskabet: Har de danske Jordegodser, efter deres indvortes ved Naturen og Konsten tilvejebragte Frugtbarhed og nærværende Beskaffenhed, en imod andre Stater og deres indvortes Værdie (de af Regjeringerne paalagte Afgifters Følger fraregnede) naturlig Priis, og hvorledes udfindes og beregnes disse Priser efter den nærværende Tids Omstændigheder, Tænke- og Handelsmaade? Er de nærværende Priser paa Jordegodser i Dannemark, efter den Grund de haver, Statens samtlige Stænder og den hele Stat tjenlige, eller skadelige? Men i Tilfælde sidste got gjøres, hvorledes eller ved hvilke Midler virker og overgaaer Staten til de saavel for Landmanden, som de andre Stænder billigste Priser paa den lempeligste Maade? Er det en sand Viisdom herom at faae den beste Oplysning muelig, eller bliver det for Stat og Stænder ligegyldigt, hvorledes man herom tænker, For den beste Afhandling herom giver Selskabet sin anden Guld Medaille. For den næst beste, om den er merkelig og indeholder noget forskjelligt imod hiin, den 1ste Sølv=Medaille. Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1788. 9. For den uførligste Afhandling om den beste og beqvemmeste Maade, i Sammenhæng med Proprietærens Beste at forbedre Bondens Forfatning f. Ex. ved Arve=Fæsters Meddelelse, Hoveriets Forandring og Bestemmelse til Afgift i Penge eller Korn, m.v. udsætter Selskabet en Premie af den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. Æskningen indsendes inden 1ste November 1788. 10. Jblant de adskillige Maader, paa hvilke Bønder, som ikke ejer Jord, kan, for i mange Henseender at blive vigtige Jordbrugere, sættes i Sammenhæng og Forbindelse med Proprietærer og Jordegods-Eiere, er der af flere Aarsager end her kan anføres, ingen for Regiering, Stat og Stænder, hvis Hensigter og Vedligeholdelse alle private Planer og Anlæg bør være underlagte, nyttigere og vigtigere end Arvefæster. De opvækker Eftertanke og Arbejds=Lyst for mange Familier, som beboer Jorderne. De gjør dem begjerlige efter Kundskab om de Midler, der kan befordre deres Næring og Velstand. De forsikrer dem om, at de Midler de finder, og den Flid de derefter anvender bliver dem selv og deres, under den Allerhøiestes Beskiermelse, til Nytte m. v. De arbeider derfor dobbelt og frembringer ofte Naturgaver, over det Sædvanlige, 2 til 3 Fold. Men efter Jordens Beskaffenhed, dens Beliggenhed, forskjellige Rettigheder, offentlige Byrder og Afgifter m.v. vil slige Arvefæster indrettes, blant hvilke Omstændigheder Tiden af Fæsterne ikke bliver lidet betydende. Da det nu vil forudsættes, at en hendøende Proprietær (altid et lidet betydende Lem imod det hele) ikke kan besidde Ret og Magt til at gjøre nogen Kontrakt, som skulde kunde svække mange Familiers Lyksalighed i altid levende Stænder og Stater med deres Regent, den af Gud selv her indsatte bestandige Over=Lehnsherre til Statens samtlige Jorder, under hvad Titel de endog besiddes; man og ikke bør formode, at nogen veltænkende Jordegods-Eier vil oprette nogen Arvefæste=Kontrakt med sine Bønder, som ikke skulde have Statens Beste i sin Orden, saavelsom hans egen og Bondes Fordeele til Hensigt, men disse Grader af Fuldkommenheder kan have sine Vanskeligheder at indsee: saa fremsætter Selskabet dette Spørsmaal. (Fortsættelsen følger.)