JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-10-16
Efter Publicums Opfordring sluttede Hr. L. Concerten med "den tappre Landsoldat. – Vi kunne kun beklage at der saa sjeldent her tilbyder sig en Nydelse som den, der denne Aften var os tildeel. Vinkel Præstegaards Vaaningshuus, der i Aaret 1836 ødelagdes ved Jldsvaade, er atter iforgaars ved Midnatstid tilligemed Udhusene undergaaet samme Skjæbne. Da Jlden først bemærkedes, havde den allerede udbredt sig saa vidt, at, kun nogle Øieblikke senere, ogsaa Menneskeliv vilde sandsynlig være offrede. Alle Pastor Øll gaards Eiendele, paa Creaturerne nær og noget Skafte korn der stod i Hesse paa Marken, som reddedes, ere blevne et Rov for Luerne, tilligemed flere af Tjenestefolkenes Tøi. Præsten, der havde sine Mobilier assureret, men ikke den i Huus værende Kornafgrøde, lider alligevel et ikke ubetydeligt Tab. Præsten og hans Kone maatte, tildeels blottede forAlt, flygte ud af det brændende Huus, og under Forsøget paa at redde Noget var en Pige nær omkommen i Luerne. Jlden, der opkom fra et Hjørne af Vaaningshuset, hvoringen Jld eller Lys havde været tilstede, er der desværre stor Formodning om at være paasat af Niddinghaand og en Person er ogsaa i den Anledning bleven arresteret. Vi tillade os sluttelig hertil at knytte Opfordringen, til ædle Medmennesker om at komme de brandlidte Tjenestefolk tilhielp, og ere vi beredvillige til fra Folk her i Byen til videre Besørgelse at modtage, hvad i saa Henseende maatte ydes.) Udnævnelse.
Viborger Samler, 1848-10-16
Armeen. Under 7de d. M. er Commandeuren for det nordslesvigske Patrouillecorps J. C. H. C. Jagd allerh. udnævnt til Secondlieutenant i Jnfanteriets Krigsreserve med Anciennetet fra 24de April d. A.
Viborger Samler, 1848-10-16
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 13de October. Hamborg 2 M. - a vista 197 1/2. Bank-Disconto 5 pCt. Dito paa Banco=Vexler 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 193 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 92 Rbd. (Sg.) Nationalbank=Actier 150 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1847. Roeskilde Jernbane=Actietegning 48 1/2 Species. (Sælgere). Øst=Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 93 i Banco. (Sælgere.)
Viborger Samler, 1848-10-16
Hamborger Børscours, den 10de October: Bordeaux 3 Md. 188 3/5 Lond. 3 Mk. 13 Mk. 7 1/2 s.; Amsterdam 2 M. 35. 60. slesv. holst. Species 2/3 Agio; Louis= og Frederiksd. 11 Mk. 3 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25, Skillings=Stkr. 25 a 25 1/2, nye 2/3 Stkr. f. f. 38 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-10-16
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavn, den 14de October. Omsætningen i Kornhandelen indskrænket sig for Tiden nærmest til Stadens eget Behov, medens der fra Provindstæderne afskibes ikke ubetydelige Partier Kornvarer til Udlandet. Tilførselen, især landvært, er stor, og skjøndt enkelte Partier Kornvarer ere afgaaede til Udlandet, saa ere Priserne dog gaaet lavere paa Grund af de mere flaue Efterretninger fra Udlandet; det er især Hvede som er falden i Priis, selv de bedre Qvaliteter kjøbes til 7 a 7 1/2 Rbd. Paa Torvet vare Priserne 5 1/2 a 7 Rbd. efter Qvalitet. Men ogsaa Rug er falden og kjøbtes paa Torvet til 18 a 23 Rbmk., efter Qvalitet. Byg, som dog stedse finder god Afsætning til Udlandet, er ligeledes faldet paa Torvet næsten 1/2 Rbd. pr. Td. - Med Kaps er det, efter at vore Oliemøllere have forsynet sig, flaut, og man kan kjøbe nu 1/2 a 1/2 Rbd. billigere. (Berl. Tid.)Et Par i denne Tid foregaaede Landeiendomssalg vidne om, at Priserne holde sig paa deres forrige gode Standpunkt. Saaledes er Bjørnkjær i Kiær Herred, som for c. 1 1/2 Aar siden kjøbtes af Hr. A. P. Hald for 25,000 Rbd., efter at have modtaget endeel Forbedring, solgt af ham til Hr. Lund, fra Loll. Falster for 30,000 Rbd., og Ginnerup-Østergaard ved Greenaa, hvorfor der ifjor bødes 12,000 Rbd., solgt af Eieren, Hr. Høier, til Hr. Rasmussen fra Lolland for 13,000 Rbd. - Ved Auctionen den 12te De over Egensekloster Gaard og Bøndergods bleve Dhrr. Puggaard & Comp. i Kjøbenhavn Høistbydende med 32,150 Rbd., og begjærede sig derpaa, som Panthavere, Eiendommen udlagt uden videre Forauctionering. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1848-10-16
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 6te October: J. Clemmensen fra Hartlepool til Skive med Steenkul, L. C. Jensen fra Amrum til Thisted, N. Madsen fra London til Skive, Begge med Ballast. Den 7de : A. C. Larsen fra Hull til Thisted, H. N. Lauritzen fra Hartlepool til Struer, Begge med Steenkul, A. Nielsen fra Sønderhoe til Skive med Ballast. Den 8de: William Rhodes fra London til Thisted med dito. Den 9de: S. L. Svendsen, fra St. Davids til Struer med Steenkul, J. Petersen fra Mandahl til Nykjøbing, T. Willemsen fra dito til Skive, H.C. Uldrigsen fra dito til Nykjøbing, J. Nicolaisen fra dito til Lemvig, K. C. Krogh fra Christiansand til Thisted, A. Simonsen fra Mandahl til dito, O. Simonsen fra dito til Nykjøbing, Alle med Trælast. - Udg. den 6te: J. Rosenvold fra Struer til Mandahl, A. Osulsen fra Lemvig til Grimstad, Begge med Kornvarer, O. Osmundsen fra Struer til Mandahl med Ballast, J. Osmundsen fra dito til dito med Kornvarer, O. Monlin fra Lemvig til dito med dito og Smør, Den 8de: B. Reiersen fra Skive til Mandahl med Kornvarer, K. Tharaldsen fra dito til dito med Rug.
Viborger Samler, 1848-10-16
Reisende. Med Dampskibet "Lolland, fra Aarhuus til Kallundborg, den 12te October: Proprietairerne Jversen og Laze, Gaardmændene Brasch og Møller, Frøkenerne Wulff og Lautrup, Uhrmager Holstebroe, Underlæge Tommerup med Tjener, Forvalter Parcelius, Kammerjunker Treschow med Tjener, Fuldmægtig Sørensen med dito, Jæger Clausen, Dhrr. Fogh, Brendstrup og Hansen, Jomfru Kirkerup, Kjøbmand Probst, Proprietair Holm med Kone og 2 Børn, Modehandlerinde H. Lewin, Magister Winther, 2de Grever Lerche, Frivillig Bruun, samt 10 Soldater.
Viborger Samler, 1848-10-16
Dampskibet "Jris" var i Løverdags Aftes Kl. 10 endnu ikke ankommet til Aarhuus.
Viborger Samler, 1848-10-16
Døde, Kjøbenhavn: Birgitte Samson, f. Moses, 48 Aar. Ane Charlotte Alstrup, f. Bested. – Usserød, Johan Hendrik Bauer, 51 Aar. - Odense. Joachim Heinrich David Brunckborst, 82 Aar; Handelsfuldmægtig Fritz Carl Bülow, 25 Aar; Ditlev Wilman Nielsen, 74 Aar. - Greenaa: Eleonore Marie Lange, f. Erboe, 68 Aar. - Randers, Mad. Ane Wesenberg, f. Friis; Ane Sørensdatter Holst, (Enke efter Vognmand Anders Nielsen, 77 1/2 Aar. (Forlangte Jndrykkelser.)¬
Viborger Samler, 1848-10-16
J det vi meget beklage, at Jngen endnu har meddeelt et Referat af de efter Forlydende meget interessante Forhandlinger paa Valgmødet i Skive den 5te d. M., navnlig især af de forskjellige Foredrag, som bleve holdte af Kammerherre, Bretton og Rector Olsen, maae vi herved offentligt fremsætte det Spørgsmaal til disse Mænd, om det er stemmende med Sandhed, hvad der almindeligt fortælles her i Byen; at Kammerherre Bretton anbefalede sig til Valg til den Forsamling, der i Forening med Regjeringen skal grundlægge den bebudede frie Forfatning, blandt andet ved at udtale sig imod en fra Forfatning, i det han fremsatte den Paastand, at det er en Usandhed, at et Folk nogensinde regierer sig selv, og tillige gjorde vælgerne opmærksomme paa, at en fri Forfatning medfører uhyre forøgede Skattebyrder, hvorpaa han som Exempel. anførte Frankerigs nyeste Historie med Tilføiende, at Folke tilsidst ikke kunde betale Skatter, og at man da udpantede, og trak Dynerne af det souveraine Folk. Vi spørge tillige, om det virkelig er Sandhed, at Kammerherre Bretton til yderligere Beviis for sin Sætning anførte vort eget Land, i hvilket vi, saasnart der blev Tale om en fri Forfatning, havde erholdt Paabud af en extraordinair Skat paa 4 Millioner Rbd.
Viborger Samler, 1848-10-16
Efter Sigende skal Rector Olsen paa Stedet med fornøden Styrke have tilbageviist disse Paastande, og især den urigtige og upatriotiske Anskuelse, at sætte Krigsskatten, der alene er udskreven i Anledning af Krigen til Fædrelandets Forsvar, i Forbindelse med Spørgsmaalet om den frie Forfatning; men vi maae ikke desto mindre gjentagende opfordre til at meddele Publicum nærmere Oplysning om en Gjenstand, der maa have en særdeles Jnteresse for Mange.
Viborger Samler, 1848-10-16
Paa hvilken Maade man hædrer de afdøde Forfædres Mindei Thisse Sogn i Salling, anføres her et, vist ikke følgeværdigt Exempel.
Viborger Samler, 1848-10-16
Skolelærer og Dannebrogsmand H. Jensen har, muligt af Attraa efter at vise de Afdøde en Hædersbeviisning, eller muligt for selv at have Fordeel derved, ladet bortføre en sto Deel af de gamle Gravhøie eller som han maaskee vil kalde disse, Tuer paa Thisse Kirkegaard og ladet samme kjøre i hans Mødding, for muligt ved en saa hellig Muld at aftvinge sin Jord en rigere Afgrøde. At Sognets Beboere ville vide at paaskjønne Skolelærerens Tienstagtighed, er en Selvfølge, ligesom det og eengang syntes at Sognefogden i Forening med Sogneforstanderskabet vilde havt Skolelæreren under offentlig Tiltale herfor, nu derimod lader det til, at Sognefogden og een og anden af Forstanderskabet ere blevne saa tilfreds med Skolelærerens Færd i saa Henseende, at disse snarere finde han herfor efter sin Død har fortjent et varigt Mindemærke. Ved disse Linier har det været Jnds. Agt at henlede vedkommende Geistligheds Opmærksomhed paa foranførte for en værer saa hæderlig Gierning, og tillige bede Samme om at give Thisseboerne en Smule Oplysning om paa hvilken Maade, Skolelæreren meest passende bør lønnes herfor. Skulde Skolelæreren ønske at erholde Underretning om JndsNavn, kan han derom henvende sig til Bladets Redact, som godhedsfuld vil oplyse ham desangaaende.
Viborger Samler, 1848-10-16
Præste-Ordination er berammet at afholdes i Domkirken næstkommende Onsdag Kl. 10. Hr. Schmidt, udnævnt til Sognepræst for Vildsted og Vindblæs Menigheder, prædiker. Viborg, den 16de Octbr. 1848. N. C. Øilgaard¬
Viborger Samler, 1848-10-16
AVERTISSEMENTS. Af Umyndiges Midler kan 231 Rbd. 2 Mk. 15 s. strax erholdes til Laans, og 340 Rbd. til 11te December d. A., imod anordningsmæssig Sikkerhed. Rinds-Gislum Herreders Contoir i Hobro, den 14de Høyer. October 1848.
Viborger Samler, 1848-10-16
De Forældre, som ved Vintersemesterets Begyndelse ønske Børn anbragte i Borgerskolen, ville anmelde disse der i denne Skolecommissionen i Viborg, den 16de October 1848, En ung Pige af god Familie ønsker sig Condition ligemeget i Byen eller paa Landet. Foruden at være Huusmoderen behjælpelig med Huusholdningen m.m., er hun villig til at undervise Børnene i Begyndelsesgrunden, ogsaa i de levende Sprog; tillige kan hun Skræddersyening. Paa Lønnen sees ei saa meget som paa en god Omgang. Billetter, mærket M. S., modtages paa dette Blads Contoir. Plads Contoir.
Viborger Samler, 1848-10-16
Foreløbigen bekjendtgjøres herved, at i Lobet af førstkommende Februar eller Marts Maaned 1849 vil ved Auction, som afholdes i Gaarden Nr. 99 paa Graabrødretorv, blive bortsolgt afg. Kammerherre F. v. Oldenburgs bekjendte store, udmærkede, særdeles vel conditionerede Bogsamling, bestaaende af c. 10000 Bind, af forskjellige Videnskabsgrene, dog fornemmelig juridiske, historiske og topographiske Værker. Det med Sagkundskab, og Omhyggelighed udarbeidede Catalog, 273, Octavsider stort, er at erholde for 2 Mk. 8 Sk.
Viborger Samler, 1848-10-16
hos Boets Incassator, Cand. juris Fuldmægtig P. Rothe, Læderstræde 36 B., i Kjøbenhavn, 1ste Sal. Ved samme Auction vil end videre blive bortsolgt afg. Professor ChemiæH. W. C. Zeises c. 1300 Bind store, Samling af chemiske, technologiske, pharmacentiske o. a. Værker, samt Sammes Mineralie-Samling, bestaaende af c. 400 Nummere.
Viborger Samler, 1848-10-16
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kongelige danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840 afholdes Efteraars-Uldmarkedet i Randers den 26de og 27de October førstkommende. Ved at bekjendtgjøre Saadant bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet paa sædvanligt Sted kan skee 8 Dage forinden, og at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet, er 32 Pd.
Viborger Samler, 1848-10-16
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 2den October 1848. Tviis Mølle i Tviis Sogn, en 1/2 Miil østen for Holstebroe, er, paa Grund af Eierens Død, underhaanden at faae til Kjøbs, naar man behager – helst personlig – at henvende sig til Undertegnede, Enkens Lauværge. – Møllen, der til hver Tid af Aaret har overflødig Vand, har 3 pr. Qværne der drives ved et Vandhjul. Til Møllen hører over 200 Tdr. Land Ager, Eng, Hede og Mose der skatter efter den ny Matrikul af 3 Tdr. Ager og Eng og 2 Tdr. 1 Skp. Mølleskylds Hartkorn. Jorderne ere gode sandmuldede og Mergel haves beqvemt flere Steder i Marken. Den aarlige Udsæd er forTiden 8 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg og 10 Tdr. Havre foruden Kartofler, men Udsæden kan meget forøges ved Opdyrkning af Hede og Mose der egner sig godt dertil og ligger tæt ved Møllen. Ved Møllen holdes 2 Heste, 10 Fæekreature, 60 Faar og 14 Sviin. Møllen har en Broe hvoraf hæves Broepenge. Bygningerne ere solide og afgiver en god Boelig for en Familie uden for Bondestanden. Udi Aaret 1846 kjøbtes Eiendommen af dens nu afdøde Eier for 10,000 Rbd. Pengevilkaarene kan blive gode for Kjøberen og Eiendommen ønskes helst tiltraadt strax eller til 1ste April 1849. Eiendommen forevises af den derpaa værende Bestyrer Hr. Refsgaard. Moesgaard pr. Holstebroe, den 2den October 1848. Jespersen, Examinatus juris.
Viborger Samler, 1848-10-16
Smede- og Kakkelovns=Steenkul, kan i Partier faaes billig hos G. Boye. Extra god Vinterhvede, tjenlig til Sæd, kan afkjøbes. Meieriforpagter Sander i Overlund.
Viborger Samler, 1848-10-16
Paa Taarupgaard kan faaes en Deel gode Veder tilkjøbs. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-10-17
Vil Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. 76 Aarg. Tirsdagen den 17 October 1848. Nr. 180.
Viborger Samler, 1848-10-17
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Rigsforstander Johann har udstedet en af Minister Schmerling contrasigneret Bekjendtgjørelse til de tydske Fyrster, der er at ansee som en mere detailleret Fremstilling af Jndholdet af Circulairet af 22de Septbr. d. A. Det hedder i denne Bekjendtgjørelse: "Da det er vel bekjendt, at Embedsmændene ofte have seet sig udsat for Trudsler, ja endog for Mishandlinger, naar de have handlet i Overeensstemmelse med deres Embedspligter, og at de sædvanlige Kræfter have viist sig utilstrækkelige til at raade Bod paa den om sig grebne Tøileløshed, opfordres den provisoriske Centralmagt til at drage Omsorg for, at disse Ulemper strax afhielpes, Som en passende Forholdsregel anerkjendtes en Opstilling af større militaire Stridskræfter ved Frankfurt, Kreunach, Freiburg, ved Floden Jller og i Thuringen, som og Afsendelsen af nogle Rigscommissairer med udstrakte Fuldmagter til de Egne, hvor paafaldende Rolighedsforstyrrelser allerede ere forefaldne, eller hvor de ere at befrygte.. En Deel af hine Rigstropper, der ere opstillede i det sydvestlige Tydskland, skal desuden tjene til i fornødent Tilfælde at yde Tydsklands retfærdige og indstændige Fordringer den fornødne Understøttelse, – Fordringer, som af den provisoriske Regjering allerede ere stillede til en Nabomagt (Schweiz), der to Gange i indeværende Aar har taalt, at røveriske Skarer have samlet sig paa dets Gebeet for derfra at foretage Jndfald i en Deel af Tydskland og der udbrede Borgerkrigens Rædsler.
Viborger Samler, 1848-10-17
Fra Karlsruhe meldes under 5te Octbr., at Struve er tilligemed 4 af sine Medskyldige ankommen under en stærk militair Bedækning dertil fra Rastadt, og derfra transporteret til det pennsylvaniske Fængsel i Bruchsal. Frankfurter Journalen tilføier, at Struve, da han førtes fra Casematterne i Rastadt til Cellefængslet i Bruchsal, atter har svævet i stor Livsfare. Ved Synet af Struve, der har villet kaste Revolutionens Brand ind i sit Fædreland, ste Soldaternes Forbittrelse til en saa frygtelig Grad, at kunden Escorten commanderende Officier, der med sit Brysbeskyttede Struve imod sine Soldaters Bajonetter, reddede hans Liv.
Viborger Samler, 1848-10-17
Fra Stuttgart skrives under 5te Octbr., at samme Dag have tvende til de Deputeredes Kammer fremsendte Petitioner om Forandring i Constitutionen ved en constituerende Forsamling foranlediget en lang Debat, hvori Ministrene frakjendte en constituerende Forsamling Competence til at tage afgjørende Bestemmelser angaaende den enkelte tydske Stats Forfatningsform, da Tydsklands Enhed derved vilde tilintetgjøres, hvorimod flere Medlemmer forfegtede en saadan Forsamlings Competence. Da Statsraad Rømer yttrede, at de Personer, som aabenlyst erklærede sig for Republiken forekom ham langt agtværdigere end de Jndivider, der uden at have Mod til en saadan Erklæring, koletterede med Republiken, erklærede flere Medlemmer, hvoriblandt Seeger og Schnitzer sig for Republicanere i den Retning, at de med Hensyn til Jdeen ansaae Republiken for den bedste Regjeringsform, men af de kun af en fremskridende Udvikling ventede hiin Regjeringsforms Jndførelse. Forster erklærede sig uden Forbehold for en Republicaner, hvortil der fra Ministerbordet yttredes Forundring over at see ham tage Sæde i dette Kammer. Det antoges med stor Pluralitet at henvise Petenterne til Jndholdet af Kammerets Adresse i Anledning af Throntalen. Særdeles mærkelige Yttringer hørtes af Rømer ligeoverfor Seger. Da denne betjente sig af Udtrykket von Rømer, afbrød Sidstnævnte ham med den bemærkning: "Jkke von og da Seeger endte sit Foredrag med de Ord: "Naar de Betingelser ville være indtrufne, under hvilke Republiken kan vinde sandt Liv, da vil – derom er jeg forvisset - Statsraad Rømer være en ligesaa oprigtig Republicaner, som jeg. – afbrød Rømer ham rask med de Ord: "Jkke alene jeg, men sandsynlig hele dette Kammer!"
Viborger Samler, 1848-10-17
Frankerig. Lamartines Tale, der forfegter den Mening, at Præsidenten for Republiken skal vælges af hele Folket, har gjort et uhyre Jndtryk, mange Deputerede kalde den en discours president, saaledes som man kalder visse Taler, hvorved en Taler opsvinger sig til en Ministerværdighed, discours ministres. Jmidlertid har den store Journ, des Deb. erklæret sig imod Lamartine. Den siger: "Naar et Folk vælger sig sine Repræsentanter, og det skuffes i sine Valg, saa berigtiger det selv sine Feil. De gode Valg udjævne de slette. Folket vælger en heel Forsamling (chambre) og ikke en enkelt Mand, der er bestemt til at udfylde den tomme Plads i Kongedømmet. Men ganske anderledes forholder det sig med Valget af en Præsident i en Republik, fornemmelig i de første Aar af den republicanske Regjeringsform, ligeover for Valget af en simpel Folkerepræsentant. Hvilke Egenskaber bør han besidde, Han maa forstaae tilbørlig at hævde Frankerigs Værdighed i Ud- og Jndlandet; han maa være behjertet og dog maadeholden nok til ei at qvæle Friheden, i det han undertrykker Uordener; han maa forene i sin Ærgjerrighed Beskedenhed og Uegennyttighed; han maa med Taalmod kunne døie de store Ubehageligheder, der ere forbundne med Regjeringsmagten. Og naar nu Folket skuffer sig med Hensyn til Vurderingen af disse Egenskaber, – en Vurdering, der kræver en fiin Følelse, og en skarp Dømmekraft? Hvorledes vilde det da gaae os, – En Præsident er i mangt Forhold mere end en constitutionnel Konge.
Viborger Samler, 1848-10-17
J Berlin har en Fruentimmerklud begyndt sine offentlige Forhandlinger. J et af de første Møder delibereredes om den skulde kaldes democratisk, hvad der kunde have sine Betænkeligheder, da dette Ord betegner en vis Art Herredømme, og Qvinderne aldrig tør stræde efter at faae Magten. Ved Afstemningen viste der sig tvende Hænder for Democratiet (omtrent 60 Damer vare tilstede), og Contraprøven gav som Resultat een Haand imod Udtrykket democratisk. Det blev derfor af Præsidentinden erklæret for antaget. Præsidentinden formanede derpaa de democratiske Damer til at pille Charpi, da der formodentlig med det Allerførste vil vanke blodige Pander i Berlin.
Viborger Samler, 1848-10-17
Jndenlandske Efterretninger. "Loll. F. Av."Correspd. melder fra Kjøbenhavn: Den 5te Octbr. er da forbi, og forbi i al Rolighed, naar man undtager, at det i enkelte Valgforsamlinger skal være gaaet noget tumultuarisk til. Dagen iforveien havde Rygtet meget trault med, at der kunde ventes Uroligheder, og skjøndt der slet ingen Anledning var til at vente saadanne da Partierne i Kjøbenhavn hverken ere stærke nok eller energiske nok til at prøve paa at sætte deres Mening igjennem med Magt, var der dog fra det Offentliges Side truffet nogle Foranstaltninger, som, Gud være lovet, viiste sig at være overflødige. - Her i Kjøbenhavn er Harmen, og Forbittrelsen over Vaabenstilstanden stor, og Alle ere enige om, at slettere end vore Sager desværre nu staae, have de aldrig staaet. Hvad der er at gjøre, er vanskeligt at sige, selv for de Jndviede; men saameget tør man dog nok paastaae, at ved feig Eftergivenhed vil der ikke opnaaes Andet, end at Fordringerne blive større og større. Danmark gaaer en Livs og Døds Krisis imøde. Om det skal gjennemgaae den, staaer i Guds Haand; men lader os dog altid mindes, hvad En af Nordens gamle Lovgivere har sagt: "Det er skjønnere at stride og falde med Berømmelse, end at leve med Foragt.""Flyveposten meddeler følgende Skrivelse fra nogle Borgere til Hr. Professor H. N. Clausen. J vore Øine have vore nationale Anliggender aldrig staaet slettere end for Øieblikket. Hver ny Post bringer os stærkere Vidnesbyrd om, at vi ikke have Fred men Krig; Danskheden i Slesvig er aldeles fredløs, de tydske Parlamenter skalte, som det synes, aldeles vilkaarligt med vore Anliggender. Hvad skal Enden da blive derpaa, Have vi en svag Regjering, som vil finde sig i Alt Saadant, eller er vor Regjering blot over al Maade taus, Og hvorfor er den taus uagtet de idelige Opfordringer den har faaet til at yttre sig, Frygter den ikke for, at den retfærdige Harme, som enhver dansksindet Mand føler ved alle de nedtrykkende Efterretninger, tilsidst kan tage en farlig Vending? Vi kunne ikke forstaae det; vor Tillid til det folkevalgte Ministerium er stærkt i Aftagende, og det gaaer Mange heri som os. - Om Dem, Hr. Professor, vide vi, at De er en varm Ven af Danskhedens Sag, og det er derfor vii vor Forsagthed have tyet til Dem. Er det ikke rimeligt, ja ligesaa trængende nødvendigt, som i Marts d. A. at foranstalte et nyt Folkemøde af samme Art som hine i Casino, for hvis Regjeringen vakler, at styrke den ved et Folkeønske, og hvis den er stærk, hvilket vi endnu forsøge at haabe, at vække en mere tillidsfuld Stemning saavel her, som i det undertrykte danske Slesvig? – Jndsenderne heraf ere ubekiendte Mænd, som ikke kunne Andet end bede Hr. Professoren foranstalte og stille sig i Spidsen for en saadan Forsamling.
Viborger Samler, 1848-10-17
Kjøbenhavn, den 11te October 1848." Herpaa har Hr. Prof. Clausen under 12te Oct. svaret: J Anledning af en Opfordring, som er bleven tilstillet mig ved en Skrivelse af 11te De, fra nogle unævnte Medborgere, maa jeg indskrænke mig til at minde om, at vi og faa Dage ville have et Folke-Organ i vor Midte at henvende os til som netop var det, der manglede os i Martsmaaneds-Dagene, og som vel ogsaa i den forløbne Mellemtid ofte har været savnet. Naar Rigsforsamlingen vil i Sandhed og Virkelighed blive Repræsentant af den danske Folkestemning, der, som jeg troer, er saa rede som nogensinde til at opoffre og at kæmp for Fædrelandets Liv og Ære, da tør vi haabe, at herfra den Opreisning og Styrkning vil blive os til Deel, hvortil vi trænge. Kun faa eller ingen Steder i Landet har der fundet en saa heftig Valgkamp Sted som den, der førtes i Lollands 1ste District, imellem Proc. B. Christensens og Pastor Bindesbølls Partier. Kort for det berammede Prøvevalg kom B. Christensen til Nakskov, for at anbefale sig til Byens Vælgere; men saagodtsom Jngen af disse mødte. Man haabede nu med Føie, at denne Demonstration, der tydeligt viste Byens Stemning, vilde have indgivet Candidaten en vis Undseelse for at stille sig til et Sted, hvor han mødte saamegen Kulde; men dette var for Meget at vente: Skuffelsen varede kun et Øieblik, og hans Modstandere beredte sig nu til Kamp paa Liv og Død. Ved Prøvevalget fik Bindesbøll de fleste Stemmer; men da kun faa Bønder vare tilstede, indsaae Nakskov klarlig, at dette Udfald havde ikke stort at betyde.