JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Paris, den 1ste Januar. Her forsikkrer Rygtet, at Hertugen af Broglie vil tage sin Afskeed, og at Grev Sebastian kommer tilbage fra Jtalien, for at overtage Bestyrelsen af det udenlandske Departement. Faa Dage efter Hertuginden af Berrys Paagribelse var Ma skalk Bourmont heldig nok til at værksætte sin Flugt fra Frankrige. Efter mange Vanskeligheder og Farer lykkedes det ham, at finde et Skib, som førte ham til England. De Besværlig heder, han havde udholdt, havde saaledes forandret hans Udseende, at hans fortroligste Venner neppe kunde gjenkjende ham Forræderen, hiin døbte Jøde, som bragte Hertuginden i GeneralErlons Hænder, anvendte Alt for at faae Marskalken til det samme Huus, i hvilket Prindsessen var skjult, for at de kunde blive arresterede paa eengang. Efterat han var bleven enig med General Erlon om Prisen for Forræderiet mod sin Herskerinde, nævnte han en vis Sum for at forraade Marskalken; General len lovede ham den. Marskalk Bourmont var i det Øjeblik i et Huus ligeoverfor Generalens Hotel, og vilde uundgaaeligen være bleven greben i samme Øjeblik, dersom man ikke havde frygtet, at en Bevægelse af Politiet eller en militair Demon stration skulde allarmere Prindsessen og lægge hindringer i Veien for Udførelsen af de Forholdsregler, man havde taget mod hende. Befalingen til Marskalkens Paagribelse blev opsat, og imidlertid forlod han Nantes. Grev Bourmont er nu i London.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Hertugen af Fis=James har skrevet et Brev, dateret Rom, den 10de Decbr., til Redacteuren af Gazette de France, hvori han tilbyder sig som Gidsel for Hertuginden af Berry. Samme Blad indeholder et lignende Brev fra Grev de la Ferronays, som ligeledes nu opholder sig i Jtalien. Følgende Nekrolog, forfattet af den berømte Charles Dupin vil enhver dannet Mand læse med Jnteresse. - "Foruden de store Mænd, hvis Tab Frankrige i Aaret 1832 maatte beklage, har Døden atter bortreven en Mand, hvis Savn ei er mindre nerstatteligt end Cuviers, St. Martins, Abel Remusats, Chaptals, o. s. v.; den store Statsoeconom J. B. Sau døde i Paris den 14de November d. A. - J. B. Say blev født i Lyon i Aaret 1767, og nedstammede fra en agtet Familie, hvis Medlemmer vare Kjøbmænd; ogsaa han var i Begyndelsen bestemt til Handelstanden, men hans dybsindige Aand beskjeftigede sig hellere med lærde Speculationer end med mercantilske Forretninger. - Allerede nærmede Revolutionen sig med Kæmpeskridt; den mægtige Aand, som var bestemt til at gjøre den umodstaaelig, vilde paa eengang bemægtige sig de tvende Kræfter, som have fremskyndt det franske Folk, nemlig de og fentlige Blade og Talerstolen. Mirabean vilde beherske Alt, men kunde ikke omfatte Alt; han besad en yppig Jndbildningsskraft og en henrivende Veltalenhed, men et Slags høiere Jnstinkt lod ham føle Nødvendigheden af at vinde sindige, dybttænkende Mænd, som med Erfaringens, Logikens og Sandhedens Maalestok kunde bestemme hans Bane. Men tillige begavet med et underfuldt Talent til at ane Talenter, som Aarene vilde bringe til Modenhed, opdagede han ogsaa Say, som han gjorde til Medarbeider ved Courier de Provence, hvis fordobblede Angreb rystede den faste Grundvold, hvorpaa det stolte, Aarhundreder gamle Aristokratie var bygget, som nu truedes af den ny Marius.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Da Clavieres nogle Aar derefter var bleven Finantsminister, valgte han Mirabeaus Medarbeider til Secretær. Det var anden Gang, at Lyon gav Frankrige en Finantssecretær. Den første var Colbert. Men Colbert kom til Roeret under en Konge, som kjendte store Mænds Værd, forsamlede dem omkring sig, og lod Forretningerne blive i deres Hænder, indtil Døden bortrev dem; de kunde derfor varigt grundfæste hans og deres egen Berømmelse. - Revolutionen ophøiede Mænd af store Anlæg til de fornemste Poster, men kun for igjen at opsluge de dristigste og forskyde de viseste. Denne Skjebne havde ogsaa Say, som vendte tilbage til sit Fæderneland. Det var midt under Rædselsperioden, at han i Forening med Champfort og Guinguens begyndte at udgive Ugebladet "Decade philosophi que et litteraire, som ofte var ligesaa dybsindigt som Johnsens Rambler" og ligesaa glimrende som Steeles og Addisons "Spectator. Dette Foretagendes lykkelige Fremgang viste sig, ganske i hiin tyranniske Tids Aand, ved tvende af de meest bekjendtMedarbeideres Proscription. Champfort dræbte sig selv i sig Fængsel; Guinguens, som besad en høiere Grad af Stand, haftighed, overlevede i Fængslet sin Ulykkes Deeltagere, Andre Chenier og Boucher. Say stod nu ene, men opgav derfor ikke sit vovelige Foretagende; han erstattede Guingnens ved Amauray Duval, og Champfort ved Andrieux, og garanterede saaledes sin Plans heldige Udførelse ved Foreningen af Lærdom og Philosophie med de attiske Gratier. Rædselsperioden var til Ende, Directoriet oprettet. Bonaparte, behøvede en anden Verdensdeel for at lægge Grundvolden til sin endnu ubestemte, men allerede umaadelige Lykke; han forsamlede en udvalgt Skare af Lærde og Jngenieurer omkring sig. Een Mand forenede i en sjelden Grad disse Egenskaber hos sig: det var Says Broder, som ved den polytechniske Skole holdt Forelæsninger over den beskrivende Geometries Anvendelse paa Befæstningskonsten. Jngenieuren Say var med i Ægypten, udmærkede sig ved Angrebet paa Alexandrien, men omkom i Oprøret i Cairo. - - Expeditionen behøvede ogsaa et Bibliothek, i hvilket Alt maatte være kjernefuldt og gavnligt. Bonaparte valgte Say til at oprette et saadant, og viste herved atter det ham ejendommelige skarpe Blik, hvorved han sattes i Stand til stedse at finde den Mand, der var bedst skikket til, ved en høiere Anskuelse at opfatte og udføre hans Planer. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Beltpassage. Fra den 31te December til den 6te Januari Til Fyen, Konstdreier Bechmann, Kontesse Knuth; HandelsbetjentenCohn og Lepp. Toldbetjent Bergstrøm; Hr. Stub; Cand. Philos. Fraas Capitain Buchwald; Jomfrue Rasmussen. Til Sjælland; Capitain-Lieutenant Lütken med Familie; SøelieutenanMuxoll, Kobberhandler Damen; Tobaksfabrikeur Hansen, Provst Winding med Frue og 2 Døttre; Skuespiller Andersen, Student Hammerich; Handelsfuldmægtig Edelheim; Kammervolonteur Bade; Forvalter Brand; Handelsmændene L. og F. Trippen; Søekadet Hagen; Contoirist Tov; Stud. Chir. Hoffman; Stud. Nielsen; Kammerjunker Leth; Ritmester Schubart, Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 4de Januar 1833 indkomne til gende Skippere: H. Hildebrandt fra Newcastle, J. Alroe fra Liebau, ved Forbiseiling, J. Løfgreen fra Halmstad, med følgende Vare: 32 Kurve Steentøi, 16 Chaldron Steenkul, 27 Pakker Hør, 323 Pakker Papiir, 601 Stanger Jern, Trælast. - Udgaaede: Hansen til Gothenborg, med følgende Vare, 8916 Pd. Sukker, 10 Tdr. Tran, 171 Vilr. Viin, 376 Pd. Rosiner, 10 Skpd. 18 Lpd. islandsk Uld, 30 Vilr. Brændeviin, 16 Tdr. Ærter, 14 Tde. Byggryn, 50 Tdr. Ravsæd, 2354 Pd. Caffe, 4,622 Pd. Riis, 591 Pd. Skraatobak.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Litter atur. Fra Pressen er udkommet: Forsøg til en dansk Sproglære af Seminarielærer J. Jensen. Dette Skrift faaes indheftet i stivt Omslag for 2 Rbd. Byens Boglader, og hos Forfatteren paa Jonstrup.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Gyldendalske Boghandling. avnrissær Udsalgspriis paa Maal og Vægt. Paa Vægt og Maal bliver Udsalgsprisen indtil videre saaledes : Træmaal. Sedler og Tegn. En Steenkulstønde 10 Rbd. 1 Mk. - s. en 1/2 dito en i dito en i dito en og dito en Korntønde, en 1 dito en i dito en Skieppe. en 1/2 dito en 1 dito en i dito en 1/2 dito en Saltønde. et Pottemaal. et 1/2 dito en Alen. et Tiæremaal.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Kobbermaal. Et 8te Pots Maal. et 4re Pots dito en Kande. et Rottemaal. et 1/2 dito et Pæglemaal. et 1 dito et 1 dito et Toldkat Tinmaal. En Kande.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Ved Lodtrækning i Hamborg den 29de December f. A. ere af de norske 6 pCt. Obligationer, overeensstemmende med sammes Indhold og sölge den 10de S. af den mellem den kongl. norske Regiering og os oprettede Laan-Contraxt. fölgende Obligations Nummere udtrukne til Indlösning den 1ste April d. A., nemlig :L. A. No. 416 Bmk. 3000 Litr. B. No. 1421 mk. 2400 3 - og Bmk. 12900. hvilket herved bekiendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Kiöbenhavn, den 9de Januar 1833. C. J. Hambro F Sön. Toldat af Kronens Regiments 5te Compagnie, Christen Radsen, Nielsen Jyllerup, af Ribe Amt 34. - 106., har absenteret sig Han er 23 Aar gammel, middel af Statur, har blaa Øine, lyst Haar, og var iført mørkeblaa Trøie, Munderingsbeenklæder og Skoe, sort Hat og Halstørklæde. - Hvo som maatte antræffe bemeldte Soldat, bedes at anholde ham og tilkiendegive Regimentet samme. Helsingøer, den 7de Januar 1833. C. Fries, Major og Compagnie Chef.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
For et ugivt Menneske af fat Alder, der saavel om sit gode Forhold, som 7) Duelighed i de Forretninger der henhører til et Jordegodses Bestyrelse, kan forevise antagelige Beviser, er en god Condition at erholde fra 1ste Mai d. A., hos en Godsbestyrer i Sielland, naar Vedkommende derom henvender sig til Procurator Børre i Frederiksborg.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Til det 85de Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotterie, kan dagligen I erholdes Lodder a 2 Rbd. Stykket, paa Hiørnet af Nørregade ved gammel Torv, hos Klasselotterie=Collecteur og Urtekræmmer N. Friberg.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Ga jeg agter underhaanden at sælge mine Eiendomme No. 360, Litr. A. og i B. i Dronningens Tvergade i Kiøbenhavn, enten samlede eller hver for sig, saafremt jeg kan erholde en nogenlunde antagelig Priis, saa har jeg bemyndiget Hr. Procurator Dahl, der boer paa Vestergade No. 43, til at afgiøre det fornødne i saa Henseende paa mine Vegne, hvorfor enhver Lysthavende anmodes om at henvende sig til ham. Begge Eiendomme ere nye opbyggede Aaret 1821, og i No. 366 A. er en særdeles godt beliggende Urtebod. Den anden er en dobbelt Gaard. Brede, den 7de Januar 1833. Joh. Carl Modeweg.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Tracteurstedet Constantia, beliggende ved Strandveien tæt ved Charlotten, lund med tilhørende Hauger og Vænge, kan underhaanden faaes tilkiøbs eller, i Mangel af Salg, tilleie. Lysthavende ville behage at erfare Condinonerne enten paa Stedet selv eller hos Cancellieraad Beyer ved Vestervold No. 206. sen i Nærheden af Kiøbenhavn beliggende Fabriqve, der er i god og fuld Et kommen Drivt, og hvortil er en behagelig Boepæl, kan underhaanden erholdes til Kiøbs, naar man henvender sig til Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38. myndiges Midler 393 Rbd. 47 s. Sedler og Tegn, under Gaunøe Baro U niets Overformynderie, kunne strax erholdes tillaans imod anordnet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede. Veiløegaard pr. Nestved, den 5te Januar 1833. J Lütken.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Et Partie af det ægte Berliner=Papiir er REISE-PAPIR. S. atter arriveret og udsælges bedste Sort til 1 Mk. Dousinet, anden dito 8 s., tilligemed et Partie udmærket godt Concept Papiir, der sælges til den billige Priis 13 Mk. pr. Riis og et Partie extra god hvid 13 Mk. Lpd., i Pilestræde No. 84, hos P. Lund, Urtekræmmer.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Skifte-Jndkaldelse. under Skiftebehandlingen efter afdøde Cathrine Arristsdatter, Jen U Jensens Enke af Nexøe, er blandt hendes Arvinger anmeldt en Søn ved Navn Jens Pedersen Kaas, der skal, som Søemand, opholde sig i Kiøbenhavn. Bemeldte Arving indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde for Skifteretten i Nexøe og legitimere sig. Byefogedcontoiret i Nexøe, den 12te December 1832. Arboe.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Fortforpaatning. Auction over Bortforpagtning af Passage=Pengene ved Bommen paa A Hovedlandeveien fra Kiøbenhavn til Wordingborg, nemlig: ved 10de Milepælen paa Brøderup Mark, og 11te Milepælen paa Hastrup Mark under Wordingborg nordre Birkedistrict, foretages paa Raadstuen i Præstøe, Tirsdagen den 22de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, paa Conditioner, som ved Auctionen vil vorde bekiendtgjort, og som forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Præstøe, den 29de December 1832. Møller.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Auctioner. Mandagen den 14de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 præ Øe cise, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa 1ste Sal i Baghuset i Eiendommen No. 67, ved Nyebørs heri Staden, bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af: Sølv, Meubler, Senge- og Gangklæder, Kiøkkentøi, Fiinlappervare, nogle Baade m.v., tilhørende afgangne Værtshuusholdes Jver Strandgaard og forhen afdøde Hustrues fælleds Boe, imod contant Betaling til eller naar paafordres af undertegnede Boets Curator boende i Snaregaden No. 11, 1ste Sal, hvor de trykte Fortegnelser kunde erholdes 2de Dage forinden Auctionen, imod anordningsmæssig Betaling til offentlige Stiftelser. Kiøbenhavn, den 5te Januar 1833. C. M. Winther, Archivarius.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Onsdagen den 16de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 - 5, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbudet, for absolut og uden videre Auctioners Holdelse at bortsælges: Gaarden No. 20 paa Hjørnet af Brogade og Christianshavns Canal, tilhørende afgangne Capitain og Grosserer Albecks og efterlevende Enkes fælleds Boe, for hvilken Eiendom ved 3die Auction ikkun er buden 15,500 Rbd. rede Sølv. Conditionerne, Vurderings-Forretningen og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Boets Curator, Advocat Schaffer, boende i Nye Kongensgade Nr. 233.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Torsdagen den 17de Januar førstkommende, Kl. 10 om Formiddagen, bliver, efter Toldvæsenets Foranstaltning, ved Auction paa Børsen bortsolgt, endeel hvide Vine paa Foustager, af: HocChalosse, Graves, Mallaga, gl. Viin, røde Vine paa Foustager, af: Medox, Margeaux, Muskat; et Stykfad Armagnae Brændeviin, Viinedike, Viin paa Boutellier, af: Margeaux, MedoePortviin, Mallaga, Muskat, Madera, Rinskviin, Graves, Champagne og St. Julien; Cognac; 1 Kasse Rosiner; 1 Pakke Mandler, endeel ledige Stykfade med Port og Messingskrue, andre Foustager, Flasker, Maal, m.v. Betalingen erlægges til Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet No. 770, anden Sal, hvor de trykte Fortegnelser faaes for 4 Rbs. Stykket. Varene ere til Eftersyn Dagen før Auctionen fra Kl. 9 til 2 paa de Steder hvor de efter Cataloget ere beliggende, og udleveres Dagen efter Auctionen paa samme Steder, ligeledes fra Kl. 9 til 2. Kiøbenhavn, den 7de Januar 1833. 2 følge tagen Bestemmelse ved Skiftesamling i Kiøbmand 3 St. J Frelsens til Skif ere tens Behandling opgivne Boe, bliver efternævnte ham tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden No. 24 og 25, beliggende paa Stege Kiøbstæds Møllegade, med samtlige deres Bygninger, Grund, Gaards- og Haugeplads, der til disse Eiendomme hørende Brændeviinsbrænderie med sammes Jnventarium, og den Gaarden efter 25 1/2 Grunddele tilliggende Rettighed, i Ulfshale.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
2. De i Stege Kiøbstæds Møllemark beliggende 2de saakaldte Sextenlodsjorder, at Areal circa 26 Tønder Land, staaende for Ager og Eng Hartkorn 3 Tønder. stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 1ste og 15de Februar og 1ste Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, alt efter Conditioner, som ved 1ste Auction ville blive nedlagte. De 2de første Auctioner afholdes paa Stege Raadstue, hvorimod 3die Auction vil vorde afholdt i de sælgende Gaarde. - Denne bekiendtgiøres herved saa reel til de Lysthavendes, som ifølge Placat af 22de April 1817, til PanteCreditorernes Efterretning. Stege paa Møen, den 6te Januar 1833. C. Meincke.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Proclama. følge allernaadigst Bevilling af 21de dennes, som bliver læst ved den J Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Mandagen den 7de Januar førstkommende, saalydende: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de 2 Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter den af Høiesterets Advocat Os elskelig Justitsraad P. G. H. L. Salicath paa Handelsfirmaet Friederich og Edvard Gotschalk i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn dets Vegne, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handsfirma ved Proclama, sub poen præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, Adresse=Contoirets Efterretninger samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre saavel hos Handelsfirmaet, som hos enhver af fornævnte Brødre Friederich og Edvard Gotschalk personligen med deres Pa stand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidForløb, at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Land Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 21de Decbr. 1832. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Lassen. Hansen. Bentzen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Under Vori Kongelige Seial. Bevilling for Handelssitmaet Friederich og Edvard Gotschalaf Kiøbenhavn til ved Proclama i Aviserne, at indkalde den eller dem, som formene sig hos bemeldte Handelsfirma, eller Jnteressentere personligt at have noget at fordre." indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre hos vort undertegnede Handelsfirma eller hos enhver af os personligen til at anmelde og erholde afgjort saadant deres formeentlige Tilgodehavende. Kiøbenhavn, den 31te December 1832. Fried. J Ed. Gotschalt, Amaliegaden No. 122.
Berlingske Tidende, 1833-01-10
Trykfeil i sidste No. 2den Spalte, 12te Linie: breste læs, herske. 3die Spalte, 2den Linie: Børsen, hver Time Beretninger, læs: Børsen; hver Time gives Beretniger. Samme Spalte, 31te Linie, Zauffens, læs: Hauffens 5te Spalte, 41de Linie, Koppe-Estidemien, læs, Koppe-Epidemien.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Antverpen, den 1ste Januar. Vore Efterretninger lade sig i Dag sammentrænge i disse saa Ord: Citadellet er besat af de belgiske Tropper; den Franske Armee har begivet sig paa Tilbagemarschen; Schelden forbliver tillikket, vor Havn er tom.I Gaar skal paa den Plet i Citadellet, hvor nogle Hollandske Soldater ere begravne, et saa oprørende Skandal have fundet Sted, at vi endnu tage i Betænkning, at fortælle det, endskjøndt Alt kan ventes af Personer, der have behandlet ubevæbnede Fanger saa skjændigen, som Belgierne de Hollændere, der capitulerede.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Fra Deel skrives, at Hollænderne i Løverdags forsøgte en ny Landgang, for at opbrænde og oversvømme Alt, og at man, da Franskmændene samme Dag skulle marschere bort, og Belgiernes Feighed er noksom bekjendt af de sidste Feldttog, frygter, at Doel snart vorder ødelagt.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Amsterdam, den 5te Januar. Vor Handelstidende vil vide, at de nyeste Engelske Forslag, vel ei kunne antages, men at man dog ikke ubetinget vil forkaste dem; thi de kunde maaskee tjene til Grundvold for nærmere Underhandlinger. Det er vist, at vort Cabinets Conferents, som i Gaar varede flere Timer, endnu ikke er tilendebragt. Rygtet og et nyt russisk Laan af 20 Millioner Sølvrubler er nu officielt bekræftet. Renterne skulle halvaarlig udbetales i Petersborg. Til igjen at indløse Obligationerne skal et særskilt Fond bestemmes. Udbetalingen skal skee paa samme Maade, som det ved et Keiserligt Reskript af 14de Mai 1831 er bestemt fordet tredie Laan til 5 Procent.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Wien, den 1ste Januar. Den sidste Bulletin i Forgaars, om den unge Konge af Ungerens Befindelse melder, at dette er meget bedre og at Hans Majestæt nu er i Reconvalescents. Derfor udstedes nu ingen flere Bulletins herom af Lægerne.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
London, den 4de Januar. Tilliden til Ministeriets, saavelsom til den almindelige Freds, Varighed er her meget tiltagen. Man holder det for en høist mærkelig Omstændighed, at den Russiske Ambassadeur i Paris Grev Pozzo di Borg er kommen hertil.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Jfølge Breve fra Holland var Rygtet almindeligt der, at Kongen havde erklæret, at han aldeles ikke vilde indlade sig paa de nye Forslag, der vare gjorte ham, før hans Tropper bleve løsgivne af deres Fangenskab og Embargoen paa de hollandske Skibe var hævet. Hr. Joseph Pease, en Qvæker, er valgt til Parlamentsmedlem for den sydlige Deel af Districtet Durham. Han erklærer nu, at han, da en Eed er imod hans Samvittighed, vil ved sin Jndtrædelse i Parlamentet ikke aflægge den sædvanlige Eed. man venter i den Anledning et besynderligt Optrin mellem ham og Parlamentets Speaker.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Jfølge Efterretninger fra Oporto af 25de f. M. havde de Constitutionelle gjort et Udfald den 17de, hvorved de satte sig i Besiddelse af en Deel af Villanova, og altsaa kunde bringe en Deel af det derværende store Viinoplag til Oporto; de havde ogsaa igjen havt Tilførsel af Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
J Onsdags bragtes et nyt Laan paa Børsen for Don Pedro paa 300,000 Pund Sterling (nominelt) til 50 Procent 500 Piber Viin skulde tjene til Pant, og kunde næsten dække Beløbet.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Bladet Times Børsefterretning" mener, at det nu, efter det Antverpenske Citadels Jndtagelse, vel var paa Tiden, at hæve Embargoen paa de hollandske Skibe, hvorved de Engelske Kjøbmænd have lidt meer end de Hollandske, endskjøndt man i disse Dage har opbragt flere hjemvendende Ostindiefarere. Ogsaa de lavere Klassers Trang, anlediget ved de forhøiede Priser paa Ost, Smør og andre Levnetsmidler, burde tages i Betragtning. Desuden virker Embargoen ikke allene paa Handelsforretningerne, men ogsaa paa Pengeoperationerne med Holland, hvilke nyelig havde været saare betydelige, formedelst Opkjøb af Hollandske Fonds. Det er forresten en mærkværdig Omstændighed, at Coursen paa Amsterdam og Rotterdam for Øjeblikket staaer al Pari eller lidet derover, medens den overalt paa det øvrige Fastland er ulige høiere.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Frankriges og Englands Befuldmægtigede have sluttet en ny Overeenskomst, for at tilendebringe de Hollandsk Belgiske Stridigheder. De ni Artikler i samme nævnes at være: 1) Forterne Lillo og Lieskenshoek skulle 10 Dage efter Overeenskomsten udleveres til de belgiske Tropper. 2) Skibsfarten paa Maasfloden, skal være det samme Reglement underkastet som Skibsfarten paa Rhinen. 3) Farten paa Schelden skal være fri baade for Begier og Hollændere, indtil Afslutningen af en Definitiv=Tractat.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
4) Transittolden af Belgiske Varer til Tydskland skal kun ansættes saa høit, at den kan dække Omkostningerne ved Veienes Vedligeholdelse o. s. v. 5) Amnestie for alle politiske Forbrydelser i Venlod og Luxemburg. 6) De Belgiske Tropper skulle rømme Venlod og den Hollandske Deel af Luxemburg. 7) Den Hollandske Armee skal sættes paa Fredsfod. 8) Den Belgiske ligeledes. 9) Tilbagegivelsen af den i Frankrige og England anholdte Hollandske Eiendom til dens retmæssige Eiermænd.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Vore Colonier i Orienten ville maaskee og kort Tid faae en Tilvæxt, som ikke er uvigtig for vort Herredømme sammesteds, nemlig Halvøen Malacca.
Berlingske Tidende, 1833-01-11
Madrid, den 24de December. Man havde i Paris Efterretninger fra Madrid af 24de f.M. ifølge hvilke General Cruz skal have afslaaet, at modtage Krigsministeriet; man havde endog sagt, at Hr. Zea Bermude; vilde vende tilbage til Paris, fordi hans Tunghørighed var bleven endnu værre end den var i England, og at Hr. Ofaliformodentlig kom i hans Sted, som Premierminister, men at denne selv skal have yttret det Ønske, at vende tilbage til Paris o. s. v. General Quesada var ankommen til Madrid. Rygtet gik, at Søministeren lod tvende Skibe udruste, som skulde krydse paa Tajo.