JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
J Barcellona er det kun den udvortes Rolighed, der kan siges at være gjenoprettet. Det Sprog, der føres i en Journal, (Vapor) som udkommer der, hentyder paa, at den urolige Stemning hos Gemytterne langtfra ikke er dæmpet, sendsige qvalt. Denne Journal staaer nu ikke meere under Generalcapitainens Indflydelse og indeholder derfor en frisindet Beretning om de tumultuariske Optrin, som kostede, General Bassa Livet. Den skildrer disse Optrin som Udbrud af politisk Misfornøielse og paastaaer, at det neppe har været et Antal af 100 Personer, som ved Plyndring gave dem et anarchisk Anstrog, men denne Slags Urostiftere blev ogsaa strax af Nationalgaden holdt i Ave. Nu er Cataloniens Hovedstad rolig, saaledes slutter Journalen, og venter med Ærbødighed Regjeringens Bestemmelser. Men Regjeringen maa ikke glemme, at Folket er kjed af de Misbrug, for hvilke det har været et Offer, at det ikke længere vil bære de Lænker, man har paalæsset det. Folket vil finde sig i, at Reformen skrider langsomt frem, naar kun Bevægelsesystemet gjør sig gieldende, men med Tingens nærværende Tilstand kan Folket ei længere være tilfreds. Folket vil nu en lovlig Frihed, det vil stydres af Mænd, som med Iver hylde det repræsentative System. Smukke Phraser og hyklerske Løfter skuffe os ikke mere; Maskerne ere faldne, og vee dem, der endnu kunde ville forsøge paa at skuffe os. Ogsaa der er en provisorisk Junta oprettet, som i sin første Proclamation udlader sig med, at den Vending, som de politiske Anliggender, have taget, vil give Jsabella den 2dens Sag og Friheden en mægtig Støtte. Generalcapitainen Llauder skal være ankommen paa fransk Grund og beklager sig over, at den spanske Regjering har ladet ham savne Understøttelse, ved hvilken det vilde have været ham let at dæmpe Urolighederne i Barcellona.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Fra Madrid gaae Efterretningerne til den 9de. De bekræfte Don Carlos's Væggring, at gjøre den Elliotske Convention gjældende mod de Fremmede i Dronning Jsabel, las Tjeneste. Don Carlos skal have svaret den engelske Underhandler reent ud, at han har givet befaling til at lade enhver Fremmed i Dronningens Hær, enten han er Englænder, Franskmand eller Portugiser, øieblikkelig skyde, naar han træffes med Vaaben i Haanden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Med Fieschi staaer det endnu ved det Gamle, en fransk Journal vil rigtignok vide, at man har opdaget en Medskyldig, hos hvem man fandt 23000 Fr. i Guld. Dag Hr. Thiers i disse Dage spurgte Fieschi, hvilke Journaler han pleiede at læse, fik han til Svar: "Siden Juli Revolutionen læser jeg ingen Journaler mere, men for den Tid søgte jeg at danne mig ved at læse Constitutionel og National, i hvilke to Journaler De, min Herre var Medarbeider.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Blandede Efterretninger. Den 13de Aug. indskibede Keiser Nicolaus og Gemalinde sig fra Peterhof til Danzig. I deres Følge befandt sig Storfyrst Constantin og Storfyrstinde Olga, Prinds Frederik af Nederlandene og Hertugen af Nassau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Fra Arendal omtales en stor Skovbrand i Omblie Sogn, der vedvarede i flere Dage. J samme Sogn har Nattekulden nylig været saa stærk, at man havde 1/2 Tomme tyk Jis Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Læsø, den 12te August. Den 8de Dr. om Morgenen, efterat Natten havde været meget stormende, bemærkedes her et Kufskib at være paa Grund paa det saa farlige Nordvestrif, hvor strandede Skibe sædvanligt snart adskilles og ødelægges. Stormens Tiltagen og Modvinden uagtet, udgik uopholdelig Lods Claus Bouet med nogle Flere, hvoriblandt Strandingscommissionair Rafn, med en stor og god Jolle, for, om det lod sig gjøre, at redde Besætningen. Men uanseet den Livsfare, de underkastede sig, og al deres Anstrængelse, var det Jollen saa umuligt at naae Skibet, der stod en Miil, fra Land, at man endog, uden at kunde hjelpe, maatte erfare, at de Strandedes egen Storbaad gik tabt, ved af de rasende Bølger at knuses imod Vraget, da den udsattes, for at bruges til deres Redning. Lodsen og hans Medhjælpere maatte altsaa vende tilbage med uforrettet Sag. Aldrig saasnart observeredes dette fra Landet af, før en anden af vore uforsagte Lodser, Lars Stidsholt, uden at skrækkes af den rasende Storm Voxen og Vindens vestligere Retning, med sin Stor=Baad, der førtes af ham selv i Forening med den bekjendte, duelige, her bosatte Sømand, Hr. L. S. Smith, der meget opmuntrede til et nyt Forsøg, og den nu landede Claus Bouet, ogsaa vovede sig udtil de Ulykkeliges Redning, understøttet af paalideligt Mandskab, som han selv udvalgte, og hvorfor det var saa langt fra at Nogen undslog sig, at han endog kunde have faaet flere Medhjælpere end han ønskede. Paa bemeldte Baad befandt sig ligesom forhen Hr. Rafn. Efter omtrent 4 Timers haard Kamp med frygtelig Storm, Bølger og stik Modvind, og efter at have havt det Uheld, at Baaden ved Udseilingen igjennem Brændingen huggede i Grunden og beskadigedes saa betydeligt i Bunden, at den blev meget læk, samt at Seilene, af hvilke Fokken strax skjørnede, særdeles medtoges, lykkedes det de Kæmpendes Mod og Conduite at komme i Nærheden af Vraget, hvor der ankredes op, imedens Kuffens Besætning, der formedelst Søen, som lideligt gik over Dækket, havde taget Plads paa Cahytten, 5 Personer, Mand for Mand, ved Hjælp af en meget lang Trosse og en Lodline gjennem Bølgerne droges over i Baaden. Alle ankom lykkeligt tilland om Eftermiddagen. Stormen vedblev, og om Natten kantrede Kuffen, der var hjemmehørende i Elsfleth i Oldenburg, ført af Capt. Kloppenburg, kom fra Stettin med Egetømmer og var bestemt til St. Malo. Skibet er Vrag, men Ladningen bjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Blandede Efterretninger. Med det nys udkomne 6te Binds 2det Stykke af Haandbog i den danske og norske Lovkyndighed" tager Conferentsraad Ørsted Afsked med sine Læsere. Da Haandbogen er et Værk, der kun kommer Folk af Faget for Øie, og vitroe, det vil interessere flere af vore Læsere at see den værdige og skjønne Maade, hvorpaa denne Skribent træder bort fra en Bane, hvor hans mageløse Virken har udrettet saa særdeles Meget, tillade vi os her at afskrive hans Ord, saa meget mere som vi ansee det som et ikke uvæsentligt Bidrag til Caracteristiken af den Mand, der i ethvert Forhold ved sit ædle og elskelige Væsen vinder Hjerterne: I det jeg nu ere hans Ord skuer tilbage over den lange Række af Aar (37), hvori jeg har virket som Forfatter og over de talrige i alle Grene af Retsvidenskaben. og i flere dermed beslægtede Fag indgribende Arbeider, som jeg har leveret, saa kan jeg ikke andet end med dyb og glad Taknemlighed erkjende den udmærkede Velvillie, hvormed disse ere blevne optagne. Det være langt fra mig, at tiltroe dem et Værd, som nogenlunde svarede til det hædrende bifald, som jeg har fundet. Det er mig klart, at mine Medborgere, i det de have været Vidner til min redelige og ufortrødne Stræren, have over urderet det, som denne har udrettet. Jeg er og aldeles belavet paa, at der snart vil komme en Tid, som vil underkjende hiin alt for gunstige Bedømmelse; og med Vished forudseer jeg, at mine Arveiver efterhaanden ville blive fortrængte af andre og bedre. Men desuagtet tør jeg giøre Regning paa, fremdeles at leve i venlig Erindring hos Videnskabsdyrkerne, og mine Arbeider ville maaske dog, efterat de ikke længere umiddelbart benyttes, blive betragtede som et Led i den Udviklingsskjæde, gjennem hvilken Videnskaben har arbeidet, sig op til en større Høide."
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Sognepræst til Hillerslev i Aalborg Stift, J. V. Steenstrup, er kaldet til Præst for Skelund og Visborg Menigheder i Viborg Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Af en i Dagen meddeelt Beretning om VeterinairskolensVirksomhed i de 10 Aar fra 1823 til 1832 sees, at den i dette Tidsrum har dannet 124 civile og militaire Dyrlæger, hvoraf 10 have søgt deres Brød i Udlandet. Den har i samme Tidsrum helbredet 67,472 syge Huusdyr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Jfølge flere af Fyens Stifts Deputeredes Ønske, holdtes nylig i Odense et foreløbigt Møde, sigtende til at blive personlig bekjendte og meddele hverandre deres gjensidige Anskuelser og Gienstande, som kunne ventes bragte paa Ban i Stændermødet. Odense Byes Repræsentant, Hr. Cancelliraad Hempel, har omsendt trykte Breve til Odense "Laug og næringsdrivende Corporationer, indeholdende syv vigtigen Spørgsmaal om deres Antal, Fremskridt, Opkomst eller Aftagen, samt hvad der kunde giøres for Handelens og Nærringsveienes, saavelsom Oplysnings og Sædeligheds Fremme- Man bør haabe, at denne velanbragte Opfordring mødes med Velvillie og Deeltagelse! Opmuddringen i Roeskilde Fjord er skredet saavidt fremade at denne kan beseiles af Skibe, der stikke 7 til 8 Fod dybt, Denne Opmuddring har og vil have betydelig Jndvirkning paa den tæt ved Fjorden liggende Flækkes St. JørgensbjergeBeboere, da den Fart med en Slags Pramme eller Smaa fartøier, som forhen fandt Sted imellem Roeskilde og Frederikssund og som gav Underhold for nogle af Flækkens Jndvaanere, naturligviis ophører, ved at Skibe kan gaae lige og til Byen. J denne Anledning læses i Roeskilde Avis Nr. 63 nogle Vink til Roeskilde Handlende af Hr. Broberg. Her tales om Vigtigheden af en activ Handel for Roeskilde med egne Skibe, og da kunde hine Mennesker i Flækken blive brugte derved. Med Tiden skulde da og Flækken forvandles fra Byen af den bedrøvelige Skikkelse, som den nu er, til en smuk, livlig og velhavende Søfartstad for Roeskilde, som den i Middelalderen rimeligviis har været." Virkningen af Efterretningen om den Skade, Stormens har anrettet paa Kornet over hele Landet, var i Kjøbenhavn, at man der har betalt smuk Hvede, at modtage i Provindserne frit ombord, med 29 Mk. a 5 Rbd.; Rug med 261. Mk., Ditto 27 a 29 Mk., der i Byen at tage; Braders Byg 23 a 24 Mk. der; Havre uforandret 13 a 15 Mk. Raps uden Omsætning; man fordrede 16 Bemk. friisk ombord i Provindserne. Til Sporgeren om Forfatteren af de i dette Blads Nr. 128 indryttede frimodige Ytringer. Jeg ei begribe kan, min ubekjendte Ven, Hvortil sligt Spørgsmaal er og hvor det fører hen, Forfatteren, jeg troer, til Sagen intet giør, Hvis de om denne selv ei noget skrive tør Maaske De først vil see, med hvem de har at gjøre, For De en Defension herover frem kan føre Saa, for at føie Dem, De vide maa, sub rosa: Jeg kun betyder lidt, er simpelt Stykke Prosa, Der ofte sande maa: perser et obdurat Høist nødvendigt er, for den som lidt Figura Paa Scenen bringe kan. Det gaaer jo flere saa Kun falske Smigrer bedst kan stedse fremad gaae. Dog kan jeg trøste mig med Niels Johansen Kok, Ja, haaber og derved forvist, at staae mig nok, Om mine Avindsmænd i Raadet end er mange, For Sagen i sig selv jeg er ei meget banges; Jeg Sandhed talet har, og stillet som for Speil, Skal sligt da nu igjen paaankes som en Feil Nu, derfor kun frisk Mod, og lad Dem er forskrække Paa slig Forfatter jo De Halsen let kan knække, Aalborg, den 25de August 1835. Schou, Toldbetjent.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Reisende. med Daqvognen fra Aalborg idag. Til Fredericia : Fuldm. Thomsen. Til Veile: Md. Hubertz. Til Aarhuus, Forvalter Panum; Md. Tranholm; Jfr. Lund; Cand. theol. Wright, Md. Wright. Til Randers: Skolelærer Tvilstedgaard; Md. Ovel; Hertz Lipmann. Til Hobro: Fred. Kragh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 20de Aug.: A. C. og L. V. Møller f. Kjerteminde, best. t. Arend. m. Korn og Fedev. (udg. d. 21de). D. 21de :H. Hansen f. Skjelskør m. Hvede og Planker. H. Nielsen f. Drammen, best. t. Rand. m. Træl. F. Andresen f. Aalb., best. t. Altona m. Huder og Skind (udg. s. D.) D. 22de. I. Rode f. Langesund, best. t. Kbhvn. m. Træl. C. Munck f. Kbh. m. Stykg. - Udg. D. 20de : I. K. Hopstok f. Norge t. Rand. A. H. Petersen f. Flensb. t. Norge. J. Norberg t. Øster.; og d. 22de: T. L. Wathne t. Christiansand m. Korn og Fedev.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Hals Skibsliste. Jndk. D. 21de Aug.: I. Lausen f. Hurup m. Brænde. D. 22de, N. Nissen, R. Nielsen og F. Stochel f. Kbh. m. Stykg. D. 23de. I. Abrahamsen f. Kragerø; og d. 24de: S. Frederiks sen f. Sandefj. m. Træl. N. Villadsen og P. Larsen f. Rud kjøb. m. Frugt. - Udg. D. 23de. C. Christensen t. Mariager og J. Kron t. Frohon. m. Muurst. H. K. Holm t. Petersb., ball. P. Jensen t. Mariager m. Steenkul. A. Willumsen, t. Christiansand, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Bekjendtgjørelser. . Ved en blid og rolig Död, efter S Dages Sygeleie, bortkaldtes til et bedre Liv, i Dag Morges Kl. 9, i sit 65de Aar, min elskede Broder, Kjøbmand, Magnus Ernst Akkermann, hvilket herved sorgeligst bekjendtgjöres for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 26de August 1833. Carl Akkermann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Caragheen-Chocolade, gen ny fortrinlig Sort Bryst-Cholade, tilberedt med Caragheen-Moes og Candis, sælges til 6 Mk. pr. Pund hos Vorm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Jeg Undertegnede har vundet Borgerskab som Skomagermester her i Byen, hvorfor jeg anbefaler mig til Enhver, som maatte behøve mit Arbeide. Godt og forsvarligt Arbeide, samt reel Behandling, skal stedse være Formaalet for min Bestræbelse. Aalborg, den 25de August 1833. J. F. Andersen, boende i Tiendeladen, lige over for Tømmermændenes Kro. At Lars Kjær ei længere (formedelst begaaet Mislighed) er i min Tjeneste, bliver herved bekjendtgjort. F. Wenneberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
En Huusholderske kan faae Condition paa en Gaard i Nærheden af Aalborg. Adressecontoiret giver Anviisning. B. Geneske afseiler sidst i Ugen til Randers og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Hos Undertegnede kan erholdes 20 Tdr. god, reen Provsti=Sæderug, samt 16 a 20 Traver Straatag tilkjøbs. Nibe, den 26de August 1835. I. C. Wibroe. Som en, saavel for Familie som Uvedkommende, ikke overflødig bemærkning til Herr Kjøbmand N. Brend, strups Annonce i dette Blads Nr. 129, 30 og 33, angaaende Kobbersmed Aastrups Umyndighedserklæring af Herr Byfoged Jansen, tjener til yderligere Oplysning, at samme hidrører fra hans vedvarende Sindsvaghed og er en Forholdsregel, der, medens denne vedvarer ansaaes for at være nødvendig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Hos Schjerven ved Vesterport farves ugentlig alle Couleurer paa Uldent, Bomulds- og Silketøier. Priserne ere saa billige, som muligt. Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Fra Pressen i Horsens er udkommen: Nyeste Dyrlægebog, fornemmelig med vigtigst Hensyn til Hestens Sygdomme, som og Særkjender og Behandling af forekommende Sygdomme hos Oxen, Faaret og Svinet, af Jesper Dahl, examineret Dyrlæge, 8 Mk. Skole= og Skrivebøger faaes til den sædvanlige Priis. Thøger Petersen, Voghandler og Bogbinder. 2 a 3 Læs godt Kløverho eller i Mangel deraf Baaerbo ønskes tilkjøbs af Worm. Skaftekorn af Byg og Havre faaes hos Heiberg. Paa Thidemannsholm pr. Hjørring kan, fra førstkommende 6te September, faaes extra god Kampinerug, ved tjenlig til Sæd. Torsdagen den 10de September næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage, bliver paa Katbygaard i Giver Sogn afholdt Auction over afdøde Gaardmand Anders Lauritzens og forhen afdøde Kones, Kirstine Andersdatters, Fælledsboes Efterladenskaber af Ind= og Udbo, bestaaende af : Gang= og Sengeklæder, Sengesteder, Kakkelovne, Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Dragkister, Speile, Dækketøi, endeel forarbeidet Sølv, Kjøkkentøi af Tin, Kobber og Porcellain, 4 Stykker Grubekjedler, Vogne, Plouge, Harver, Hestetøi med flere Avlsredskaber, Heste, Stude, Køer, Sviin og Faarcreature m. m. Hvilket herved bekjendtgiøres. Lysthavende indbydes. Aars=Sleth Herreders samt Løgstørs Birketings-Contoii Løgstør, den 18de August 1835. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Placat. Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, Pastor Aagaard i Skive, bliver den Hospitalsforstander Falsen tilhørende og paa denne Byens Adelgade under Brand Nr. 54 beliggende, af Nyt opbygte Gaard med tilhørenGrund og Have, udlagte Lod i Byens Kjær og Gronmark, en Leerpotager i Byens Jndmark, nogle Smaaskifter ved Veirmøllehøi sammesteds, 4 Agre i Torsdal, en Ager i Nørrevang, 4 Ditto i Mellemvang og 6 Skpr. Sæde ibd., ved 3de Auctioner, der afholdes: Fredagen den 18de Septbr. førstk., Formiddag Kl. 10. paa Raadstuen her i Byen; Fredagen den 2den Octbr., Formiddag Kl. 10, samt mesteds, og Fredagen den 16de Octbr. næstefter, Form. Kl. 10, paa den sælgende Eiendom, opraabt til absolut Bortsælgelse. Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, der paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og tjener denne Bekjendtgjørelse til Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Fredagen den 16de Octbr. d. A., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver afholdt offentlig Auction over en stor Deel Ind- og Udbo paa Sammes Eiendom, efter Reqvisition af samme Udlægshaver.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Nykjøbing Byfoged-Contoir paa Morsø, den 17de August 1835. Kummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Efter Begjæring af Cancellieraad, Procurator Jensen, af Aalborg, paa Vedkommendes Vegne, afholdes offentlig Auction i Gaarden Østerlunde i Leerup Sogn, Fredagen den 4de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til Bortsalg af en Deel Meubler og Effecter, saasom : en Sopha med 12 Stole, et Ege Schatol med Opsats, en Ege=Dragkiste, et ottedags Taffeluhr, en Deel Sengeklæder, en Postvogn, en Rulle m. m. Catalog og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten og her paa Contoiret. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Skjerpinggaard, den 22de August 1835. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Efter Begjæring af Vedkommende bliver, Tirsdagen den 22de September førstk., Kl. 10 Formiddag, paa Raadhuset her i Byen, foretaget offentlig Auction over endeel Effecter, som have været afbenyttede ved Veddekjørs lerne uden for Viborg, og deriblandt 4 lette holstenske Vogne, hver forsynet med en Agestol, 4 Officeers-Telte, let Pendul=, Minut= og Secund=Uhr, nogle Seil, circa 30 Alen lange, for den største Deel bestaaende af Seildug og formeentlig tjenlige til Rapsseil, samt endeel Bænke og endeel Træfang m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
De som maatte ønske at tage de ovennævnte Effecter i Øiesyn før Auctionsdagen, ville behage derom at henvende sig til Hr. Major, Ridder og Dannebrogsmand v. Undall. Viborg, den 28de August 1835. F. D. Vett.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Det Stervboet efter Smed Mogens Jensen til hørende Huus i Søndervraa, Vraa Sogn, med Jorder, skyldende af 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. Hartkorn samt indbjergede Avl, opbydes til Salg ved 3de Auctioner, nemlig: den 2den, 9de og 15de September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, hvoraf de tvende første afholdes paa undertegnede Herredscontoir og den sid 1ste i Stervbohuset, hvorved tillige bortsælges Boets Løs gjøre, bestaaende af Ind- og Udbo, 3 Køer, en stor Deel godt Smedeværktøi, hvoriblandt 2 Ambolter og 2 Fiil skruer med mere. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 24de August 1833. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Efter Begjæring af Hr. Procurator Thorsen bliver Onsdagen den 2den September førstkommende om Formiddagen Kl. 10, foretaget Auction i Pakhuset ved Steenberg Strand (3 Miil vesten Thisted) over omtrent 50 Fade havarerede, hvide, dækkede Sukkere og en Deel løst Ditto, som er en Deel af Ladningen af den for bemeldte Strand, den 8de Dennes, indstrandede Galease, Aglaja kaldet, ført af Capitain J. H. Evers, hjemumehørende i Rostock.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Spanien. Her synes Forvirringen med hver Dag at blive større og almindeligere. Den Jnteresse, som hidtil knyttede sig til Kampen mellem Prætendenten og de christinske Generaler, træder nu ganske tilbage i Baggrunden. Det er nu ikke mere Don Carlos, men snarere det republikanske eller formeentlig ultra-liberale Partii, som truer den madridske juste milien Regjerings Eristence. Det har allerede været udspredt i Paris, at Regentinden var afsat og at et provisorisk Regentskab i Jsabella den 2dens Navn, under Gaalianos og Arguellas Styrelse, havde bemægtiget sig Statsroret. Nu begynde de franske ministerielle Journaler at beklage sig over, at man ikke har villet høre dem, da de raadede til en fuldstændig, directe Intervention, som nu dog tilsidst turde blive nødvendig, skjøndt nu maaske frugtesløs. At det maa staae meget slet med den spanske Regjerings Sag, fremlyser tydeligt deraf, at selv Journal de Paris af 20de begyndte sine Meddelelser om Spanien med den Bemærkning, at Efterretningerne derfra daglig blive sørgeligere og J Mataro og paa flere andre Steder have nye Uroligheder, fundet Sted, beretter bemeldte Journal, overalt yttrer Folkestemningen sig i Forbittrelse mod Munkene, de Rige og de Adelige, og i Jubel over Friheden. J Tarragona er den kgl. Statholder og Pladscommandanten myrdede. Valencia har ligeledes været Skuepladsen for beklagelsesværdige, Optrin, og i Barcellona følger den ene Proclamation ovenpaa den anden. Folket kaldes under Vaaben for at udrydde Carlisterne og for at give Folkebevægelsen Fynd og Kraft. Saragossa venter, under sin Juntas Regjering, i temmelig Rolighed Svaret paa det til Madrid indsendte Andragende." Mere veed man ikke, som kan kaldes officielt, men Journal des Debats og de øvrige ministerielle Blade meddeles Correspondence-Efterretninger, som stemme overeens med Ovenstaaende, og hvoraf man seer, at Juntaerne i Valencia, Barcellona og Saragossa gjøre fælleds Sag og stræbe efter at oprette en provisorisk Regjering for de Provindser, som forhen have hørt til Kongeriget Arragonien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Fra Madrid gaae Efterretningerne til den 14de. Dengang synes Regjeringen endnu ikke at have kjendt det Ondeli sin hele Omfang, hvorfor ogsaa et Decret fra Ministeren Garcia Herreros af 13de truer alle Embedsmænd, som ikke med Kraft sætte sig imod Anarchisternes Jntriguer, med ufeilbarlig Afsættelse denne have Jnsurgenterne allerede dra liget Omsorg for. - Af Nordarmeen skulle 5000 Mand beordres at bryde op til Catalonien og Arragonien, og denne Afgang erstattes ved det portugisiske Hjelpecorps, som allerede ved en Coureer til den portugisiske Regjering dertil har modtaget behørig Opfordring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-29
Lovforslaget betræffende Jurierne antoges den 20de August i de Deputeredes Kammer med en Majoritet af 224 mod 149 Stemmer. I Hovedbestanddelene er det overeensstemmende med Regjeringens Hensigter, og saaledes er da satter et af Julii-Revolutionens Resultater, som i sin Tid optoges med saameget bifald, tilintetgjort. Den nye LovsHovedbestemmelser ere kortelig følgende : en simpel Majoritet, af de Edsvorne (7 mod 5) er nu tilstrækkelig til at fordomme en Anklaget; de Edsvornes Stemmegivning er hemmelig før afgaves hvert Medlems Votum lydeligt. Maaden, hvorpaa Afstemningen skal skee, bliver nærmere at bestemme ved et Reglement, som udfærdiges af Regjeringen, men dog skal forelægges Nationens Repræsentanter næste Aar, for at faae Lovskraft. At disse Resultater kun tilveiebragtes efter lange, meget levende og bittre Debatter, kan man let forestille sig. Lovforslaget angik ogsaa nærmere Bestemmelser om DeportationsStraffen, og det vedtoges, at de til denne Straf dømte Forbrydere, saalænge intet egentligt Deportationssted ved Loven ler fastsat, skulle fængsles i dertil bestemte Fængsler, enten paa det egentlige franske Gebeet, eller i en uden for samme bliggende, fransk Besiddelse, efter Rettens nærmere Kiendelse.