JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-31
J Anledning af det Jnserat, som er tilstillet Jyllandsposten ang. Kredsslagning om en Skoleofficeer i Horsens, har jeg underhaanden erholdt Oplysning om, at Beretningen skal være usandfærdig, hvorfor jeg herved nødsages til at erklære, at intet Jnserat hvor Navngivelse af bestemt Person finder Sted eftertidig bliver optaget i Bladet, med mindre vedkommende Forfatter opgiver Navn og Stilling. C. G. Clausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Mandagen. den 2 i November. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftstidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Nyheder fra Udlandet. Englænderne have (hedder det i franske Aviser, paa uhørt Maade brudt deres egen Bestemmelse og allerede den 6te Octbr. begyndt at blokere Alexandrien paa det strængeste. (Først var der bekjendtgjort, at der gaves 14 Dages Henstand dermed, for at de fremmede Koffardiskibe imidlertid kunde gjøre sig færdige til at løbe ud derfra.) Hele den syriske Kyst er nu, paa St. Jean d'Acre nær, i de Allieredes Hænder. Soliman Paschas Pallads i Saida det gamle Siden) var bleven heelt udplyndret. Selv skal han, med 10,000 Md., befinde sig i en meget kritisk Stilling. J Alexandrien var atter givet Ordre til 18 Krigskibe at holde sig parat til at løbe ud. Den franske Flaade laae ifølge de sidste Efterretninger paa Rheden ved Salamis. De Allierede have besluttet, at hvis franske Krigskibe ville løbe ind i en syrisk eller ægyptisk Havn, skal det nægtes dem. Denne vigtige Beslutning vil let kunne bevirke en krigersk Collision med Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Ved Veirut forefalde daglige Skjermydsler, i hvilke de Allierede som oftest lide størst Tab. Den 25de Septbr. var Commod. Napier rykket ud imod Soliman, der mødte ham med 8000 Md. Det komtil en blodig Træfning, hvori de kongrewske Raketter, gjorde Udslaget: Soliman maatte trække sig ind igjen imellem Bjergene. Paa Valpladsen laae (ifølge den engelske Beretning) 1200 Døde og Saarede. Henved 3000 Ægypter gik over til de Allierede (!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Jfølge samme Beretning ere de befæstede Byer Dschebel, Botrun og Kaffa (gandske i Nærheden af St. Jean d'Acre) skudte i Gruus af den allierede Flaade. Den franske Krisis varer ved endnu. Thiers's Fratrædelse er viis, (skrives der fra Paris. Soult, har paataget sig at danne et nyt Kabinet, og man venter kun paa Guizot for at kunne proclamere det. (Den 26de Oct. var G. indtruffen til Paris, og havde en Time efter begivet sig til Kongen.) Han skal være bestemt til Udenlandsminister. Ministeriet vil formodentlig blive det samme som Soults tidligere (Guizot, Pass, Duchatel, Villemain, Teste og Duperre). Under alt dette hed det paa Børsen, at Thiers havde havt en lang Sammenkomst med Hertugen af Orleans, som strax derpaa havde begivet sig til Kongen, og at Th. havde givet efter for Hs. M. Villie, at udslette den Paragraph af Throntalen som Kongen ikke vilde antage. Denne Efterretning havde atter hævet Coursen; Pengemændene, Thiers's Dødsfiender, see dog i ham det eneste Redningsanker i den Storm som truer baade inden- og udenfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Ved det franske Hof synes Alt at faae et mørkt Udseende. Den unge Greve af Paris er farligt syg, medens hans Moders, Hertuginden af Orleans, Nedkomst er nærforestaaende, og man frygter, at hendes Sindstemning vil have skadelig Jndflydelse paa Fødselen. Ogsaa hedder det, at Kongen er syg. Han havde havt et Slagtilfælde mens han var i Bad, og var nær omkommet i Karret, fordi den tjenstgiørende Kammertjener var falden i Søvn; Andre paastaae, at en Kammertjener havde villet myrde ham. Kort sagt: Rygterne om Kongens befindende ere foruroligende, og Moniteurens i tvende Linier givne korte Erklæring: "at disse Rygter ere falske, skal netop have frembragt det modsatte af den tilsigtede Virkning. Den spanske Regentinde-Dronning har dog ikke medtaget sin Datter, den 10aarige Dronning Isabella, men anbetroet hende til Esparteros Varetægt. Saasnart Regentinden var reist, havde den franske Gesandt nedlagt sin Function. Den engelske havde derimod strax indfundet sig hos den lille Dronning og overrakt hende sit Creditiv. Juntaen i Madrid afsætter og landsforviser nu alle Regentindens Tilhængere. Jtaliens Smaafyrster have forbundet sig med Østerrig til deres Staters Forsvar i Krigstilfælde og til at undertrykke Uroligheder som muligen kunde udbryde. J denne Anledning er der sendt Noter til de forsk. Staters Repræsentanter i Neapel, og paalagt dem, at gjøre alt muligt for at bringe Kongen tilat tiltræde denne Konfoederation. Men Hs. M. havde svaret: han vidste nok selv, hvad han havde at gjøre til sit Kongeriges Bedste, og at han fandt det besynderligt, at Andre vilde blande sig i Ting som ikke vedkom dem. Hele Diplomatien (hedder det fra Neapel) er i Oprør over dette Sprog, som Jngen var belavet paa."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Mellem Neapel og Frankrig skal være afsluttet en Alliantsetractat, som ansees for en Sag af stor Betydning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Ogsaa i England er det nu ved en Conseildefaling (Ordrer en Council) forbudt at udføre Heste til Frankrig. Dette Forbud er foranlediget ved, at Hr. Dyson, en stor Hestehandler i London, havde faaet en Leverance af den fr. Regjering paa 2000 Heste. J Dower havdes Ordre til at holde Kasernerne parate til en større Garnison og paa det hurtigste at armere Fæstningsværkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Fra Berlin meldes under 24de Octbr. at siden en fransk Kabinetskoureers Ankomst vare Udsigterne meget krigerske. Baron Arnim var øieblikkelig sendt til Paris og Baron Bülow til London, den kommanderende General Thiele giør sig reisefærdig til Rhinarmeen. Courerer afgaae fra Berlin af alle Kanter. Forbundsfæstningen Mainz er tilsagt en Jndqv. paa 8000 Md. Man havde faaet Efterretning om, at der ved Metz har opstillet sig en fransk Armee paa 40,000 Md. Hele det tydske Forbund vil forbyde Hestendførselen af sine Stater. Preussen har gjort Forsøg paa at ville trække sig ud af Qvadrupetalliantsen, men Forsøget er mislykkedes. J de overthinske Provindser gjøres i denne Tid store Opkjøb af Høe, Halm og Havre for den franske Regjerings Regning. J Basel havdes Commissioner til at opkjøbe 8000 Heste. Fra Canton Bern drives uhyre Qvægtransporter ned til den fr. Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
J Frankfurt er i flere Dage efter hinanden skeet en Mængde pludselige Arresteringer paa Grund af en udenlands fra meddeelt Underretning om Opdagelse af et hemmeligt Selskab, hvortil de Arresterede skulle høre. Disse ere alle Haandværkere, baade Mestere og Svende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Det sydvestlige Tydskland har besluttet at sikkre sig mod Frankrigs Rustninger ved at opstille det 8de Armeekorps ved Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Fra Kronstadt meldes (i den Amsterdammer Handelstid.) at en russisk Eskadre paa 23 Skibe laae den 13de October parat til at afseile til Kjøbenhavn osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 31te Octbr. Hs. Maj. Kongen har fra de jydske Stænder faaet tilsendt en allerunderd. Adresse, hvori de, efter en foreløbig Lykønskning, og efter at have fremført nogle hjertelige Mindeord om den hensovede Konge, henvende sig tilden regierende saaledes: "Deres Majestæt stod veemodig ved en Kiste, der gjen mer den hedenfarne Konges Støv, og med en Deeltagelse, som fandt Gjenklang i Alles Hjerter, trøstede De den trofaste Ægtefælle, der følte sig saa forladt. Held os, at en Konge med ædelt Sind og med dannet Aand besteeg Danmarks Throne. Deres Majestæts Kjærlighed til Folket, Deres i Erfaring grundede nøie Jndsigt i hvad der befordrer Samfundets Lykke, lovede Danmark, at som Sjette Fredrik faderlig havde sørget for det danske Folks Oplysning og hos Samme vakt en værdig Selvstændigheds Følelse, saaledes vilde Deres Majestæt i Erkjendelse af det Gode, at regjere over et ved Deres forevigede Forgjængers Bestræbelser oplyst Folk, i Deres varme Jver for det offentlige Livs Udvikling føre det stedse videre frem, saa at en god Almeenaand, Thronens sikkreste Støtte, maatte udbrede sig i Stad som paa Land, og Kjærlighed mellem Konge og Folk meer og meer befæstes. Dette Haab har De, allernaadigste Konge, oplivet og styrket hos Folket. Ligesom de paa Aarets første Dag skjænkede Rigets Hovedstad en Communallov, som den med Taknemmelighed modtog, saaledes har Deres Majestæt opfyldt et længe næret Ønske ved Forelæggelse af Udkastet til en Communallov for Landet. Liberale Anskuelser udtale sig ogsaa flere af de Udkast, som ere os forelagte til allerunderdanigst Betænkning. Forsvarsvæsenets bedre Ordning, Fængslernes hensigtsmæssige Indretning, Naadens Begrændsning af Statens Evne og Retfærdighedsbud har De forberedet, og glædeligt er det os at erfare, at det er Deres Majestæts alvorlige Villie, af al Kraft at virke for Finantsernes Forbedring, navnlig ved at søge Udgifterne i alle Statshuusholdningens Grene nedsatte, forsaavidt Rigets sande Tarv tillader det. Med erkjendtlig Sind paaskjønne vi disse Deres Majestæts Idrætter til Landets Vel, og med tillidsfuld Fortrøstning nære vi det Haab, at vore Andragender for Thronen ville tildrage sig Deres Majestæts velvillige Opmærksomhed og omhyggelige Prøvelse i samme Grad, som det vil lykkes os, deri at nedlægge Udtrykket af et oplyst Folks samstemmende Ønsker. Naar Stænderne allerunderdanigst maatte fremføre, hvad de formene at ville befordre det ved Jnstitutionen tilsigtede Øiemed, da ere vi overbeviiste om, at Deres Majestæt i Sagens Vigtighed vil finde den kraftigste Opfordring til med ufravendt Sind at granske over de rette Midler til Udviklingen af vore Samfundsforhold, til de forskjellige Statsdeles inderligere Sammenknytning, og til Betryggelse af en lykkelig Fremtid for det elskede Danmark. Med Glæde have vi bemærket, hvor tillidsfuldt Deres Majestæt har yttret Dem om Deres troe Provindsialstænder. Vi skulle ikke svigte den Tillid, som er vor Stolthed; hvad der efter vor Overbeviisning betinger Folkets Vel, ville vi uforbeholdent og med freidigt Haab fremføre for Thronen. Deres Majestæt ville deri see gode Undersaatters rette Hyldest."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Jgaar Nat døde her den høitagtede Conferentsraad Bornemann, ældste Professor ved det juridiske Facultet. Hundrede medicinske Studerende have bemyndiget 7 navngivne Cand. og Studenter til at offentliggjøre et Andragende til det academiske Senat, hvori de bl. a. udtale som deres fuldeste Overbeviisning, at Mag. Scharling er uden omfattende almindelig videnskabelig Dannelse og ikke istand til værdigen at repræsentere sin Videnskab i dens Udvikling; at de med. Studerende troe af Erfaring at kunne aflægge Vidnesbyrd om Mag. Scharlings ringe Kraft til at beherske sit Stof og besjæle sine Tilhørere, samt at Medicinen er en for ham aldeles fremmed Videnskab. - Selskabet for Naturlærens Udbredelse vil i denne Vinter lade holde offentlige Forelæsninger over den chemiske Physik af Hr. Cand. A. Weis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Høiesteret har i Onsdags, overeensst. med den ergangne Overretsdom, dømt fra Livet Møller enken Cathrine Petersen af Hagested (i Holbeks Arrest) der var sat under Tiltale for ved Gift (Rottekrudt) at have ombragt sine to Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Digteren H. C. Andersen har i Dag tiltraadt en ny Reise til Jtalien &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Fra Kammerraad Drewsen læses Følgende i Anledning af den udkomne Carricatur over En af hans Medcolleger i Stænderforsamlingen: J denne Tid har man i Kjøbenhavn seet falbudet Billedet af en Mand, der deels ved Følgerne af et ulykkeligt Fald i Ungdommen, deels ved de ham givne Attributer er fuldkommen kjendelig skjøndt man ikke har vovet at tilføie hans Navn. Denne skaanselsløse Fremstilling af Ulykken, røber enten stor Ubetænksomhed eller et ikke godt Gemyt. Vil Forfatteren paa denne Maade lægge sin Liberalitet for Dagen, da beviser han ved sit Product, ikkun, at han har intet Begreb om sand Liberalitet, der aldrig vilde betjene sig af saa uædelt Vaaben. Har han ved sit Arbeide maattet søge en Pengefordeel, da beklager, jeg ham vist nok, men i hans Sted vilde jeg da heller grebet til den ærlige Haandtering at sauge Brænde. Jeg har ikke før i Stændersalen kjendt den af ham saa høilig forurettede Mand. Hans og min politiske Tro er altfor meget afvigende til at et inderligt Forhold kunde finde Sted imellem os. Der maatte jeg naturligviis være hans Modstander; men jeg, og vist mange flere Deputerede, der ikke kunde deele hans Anskuelser, har følt mig overbeviist om, at han, om end nogle Gange maaskee vel stærkt, dog stedse har talt efter sin fuldkomne Overbeviisning, og at han altsaa kun har opfyldt sin Pligt. Beskuelsen af hiin uværdige Carricatur har derfor hos mig, og jeg veed hos mange agtværdige Mænd, kun vækket Uvillie og Modbydelighed mod dens Forfatter, der ikke engang har den Fortjeneste, at have viist sig vittig. Han er rimeligviis en ung Mand, der gjorde vel i, at gaae i sig selv, og lade dette hans formeentlig første Arbeide af denne Slags, blive det sidste; men for at han ikke skal troe, jeg frygter ham, og for at han ikke, om han ved disse Linier føler sig fornærmet, skal komme til at udgyde sin Harme over en Uskyldig, lader jeg ham herved vide, at den, der har skrevet dem er Drewsen." Slesvig. Dagen efter Mag. Monrads Komme. hertil, blev der ved Table Thote, hvor han og en Deel af de Deputerede vare tilstede, for paa en aldeles utvetydig Maade at underrette ham om Stemningen, af Pastor Lorenzen fra Adelbye, udbragt en Toast for Slesvigs og Holsteens vedvarende Forening, hvilken Togst af alle Tilstedeværende (paa en Officeer og Magisteren nær) blev optagen med stor Enthusiasme. Strax efter udbragte bemeldte Officeer en Toast i modsat Tendents, der modtoges aldeles uden Gienklang. (A. M.) Rendsborg. J Harmoniens GeneralforsamGienklang. (A. M.) Rendsborg. J Harmoniens Generalforsamling den 24de Octbr. blev Capt. v. Kaufmann af holst. Jnf. Regiment valgt til Selskabets Repræsentant ved det næste Valg til Stænderforsamlingen, og Valget af ham antaget. (Jh. Av.) Jtzehoe. Landet har i disse Dage lidt et be Valget af ham antaget. (Jh. Av.) Jtzehoe. Landet har i disse Dage lidt et be lydeligt Tab ved den vidt og bredt bekjendte Heste- og Qvæghandler Agent Olde's Død i Neuenbrock. (M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Ribe. Stiftsphysikus hersteds bekjendtgiør, at der i de nordlige Sogne af Ribe Amt har yttret sig Sygdomme, der ere en Følge af det vaade Veir i Sommer, og af at Kornet, i Særdeleshed Rugen, ikke er, som man siger, vel bjerget eller vel renset og befriet fra Dele, der ere skadelige for Sundheden, da den indeholder de saakaldte Moderkorn eller Meeldrøier og Kjernen selv er svang, indskrumpet og uden nærende Kræfter. Som Midler imod denne Sygdom anbefales gode Næringsspiser, Kjød og fede Spiser, med Eddike. Det er i Varde (og ikke i Ribe) at de forhen omtalte tvende Underofficerer have gjort sig skyldige i Misligheder ved Sessionen. En Karl skal nemlig have accorderet med dem om at undermaale sig mod et Honorar af 3 Specier gjennem tredie Mand. Sagen blev senere meldt for Sessionen, da den kom til Kolding, hvorhen Karlen blev hentet. Underofficererne nægtede Beskyldningen og bleve sendte til Horsens. Karlen, der havde bestukket dem, befandtes imidlertid ved nærmere Undersøgelse virkeligen at have (Ribe Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Undermaal. Aalborg. Her blev Hs. M. Enkedronningens og Hs. K. H. Prindsesse Carolines Fødselsdag høitideligholdt ved Regimentets Musik i Morgenstunden og om Eftermiddagen samt om Middagen (A. Av.) ved militair Parade paa Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Viborg. Konstitutions=Sagen er gaaet igjennem til Committee, som der kun var 3 a 4 St. imod. Til Committeen valgtes: Fleischer, Roulund, Nygaard, Otterstrøm og Schytte. Randers. Lesagergaard er af Hr. Exam. juris Steenberg solgt til Hr. Walther (forhen til Haraldslund) for 9000 Rbd. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Skibs=Efterretninger. Den 28de Octbr. strandede under Sæby Tolddistrict Sluppen "Søskummeren, Capt. Hansen af Drammen, fra Randers med 300 Tdr. Byg til Drammen. Og f. Nat Sluppen "Anna Maria", Capt. Elstrøm. af Lysekihl, f. Odense m. Ballast. Mandskabet er frelst paa dem begge. Derimod er total forliist paa Steenknuderne Skonnerten Junia", Capt. Tendale, af Whitby, fra Stettin bestemt til Hull med en Ladning (Aalb. Av.) Byg Passagerer, som havde været med paa Dampskibet Princes Victoria", som den 17de Oct. var afgaaet fra Hamborg og først indtraf den 22de til Antwerpen, kunne ikke noksom beskrive den rædsomme Fart. 81 Heste bleve under den haarde Storm kastede overbord. 56 som stode paa Dækket maatte, da Bølgerne gik uafladeligt derover og kastede de arme Dyr imod hverandre, kastes over Bord for at faae reent Dæk. Det beskrives som et høist førgeligt Syn, at see de tildeels haardtsaarede Heste svømme efter Skibet indtil de udmattede sank ned i Dybet. Bølgerne sloge over Skibet saa høit som Huse, og de i Rummet værende Heste vare skrækkeligt lemlæstede. Tyve vare døde, og Alle bleve heisede op og kastede i Havet paa 2 nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Handels-Efterretninger, Qvægpriserne paa Trommesalen ved Khvn, vare i Løverdags: 1 Stud, v. 28 a 30 Lpd., 65 a 70 Rbd. 1 dito, v. 21 a 22 Lpd., 45 a 50 Rbd. 1 Qvie, v. 20 a 21 Lpd., 40 a 45 Rbd. 1 Lam, v. 20 a 28 Pd., 14 a 22 Mk. - Paa Viborg, Marked i Fredags syntes Qvægpriserne lidt faldne. Jevne gode Stude, 90-100 Rbd. Parret. Køer 16 til 30 Rbd., Stk. Rug kostede 23 a 24 Mk., Byg 15 a 16 Mk., Kartofler 5 Mk. Tdn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Kjøbenhavns Torvepriser, den 31te October. Rug 26 a 28 Mk., Byg 19 a 21 Mk., Havre 17 a 19 Mk., Hvede 5 Rbd. 3 Mk. a 7 Rbd. 1 Mk., Erter 4 Rbd. 2 Mk. a 5 Rbd. 3 Mk. Tdn. Flæsk 10 a 11 Mk. Lpd. Smør 14 Rbd. 3 Mk. a 16 Rbd. Fd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 30te Octbr. 1840. Hamborg 2 M. - a vista 198, Spec. 200 12 Mk. 4 PC. kongl. Obl. - a - Nat. Bk. Obl. 4 Febr. 1820) 101 1/2. 4 pC. uopsigelige Rigsbank=Obl. 104 a 104 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Befordringer og Afgang. Conferentsraad Monrad, samt Etatsraaderne Vinge, Johnsen og Dumreicher udnævnte til 2det, 3die, 4de og te Medlem af Directionen for den almindelige Pensionskasse. Sognepræst paa Rome, B. Scheving, til Sognepræst for Hammer og Horsens M. i Aalb. St. Sognepræst for Sib ber og Alstrup M. i Aalb. Stift, Provst Spleth, til Sognepræst for Brorstrup, Ravnkilde og Haverslev M.i Viborg St. Catechet ved Bremerholms M. og Overlærer ved Søetatens Drengestoler i Kjøbenhavn, J. Top sen, til Sognepræst for Veilbye M. i Aarhuus St. Sognepræst paa Mandøe, C. Hansen, til Sognepræst for S. Gjording og Veirup M. i Ribe St. Catechet i Ringkjøbing, S. P. Birchedahl, til Sognepræst for Sønderomme og Houen M. i f. St. Cand. theol. og Adjunct ved Cathedralskolen i Roeskilde, J. Schmidt, til Sognepræst for Grindsted og Grand M. i Ribe St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Dødsfald. Sara Texiere f. Unna, Uhrmager Mantzius, Pastor Hornsyld, Cand. med. Siesby, Lovise Børresen, Alle i Khvn. Schack Carl Fog, Sognepræst for Vellev M. Mad. Petersen f. Borck i Helsingøer. Pastor emeritus Naschou i Wordingborg. Skrædermester Warberg og Jfr. Sophie Kofoed i Odense. Dr. med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Hofraad Voss (Søn af den berømte Digter Vofs) i Eu tin. Kroholder L. Schmidt i Gramm. Forhenv. Sagfører Winding i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg: Overauditeur Petersen m. Frue, Kammerraad Kirstein, Frue Elmquist m. to Døttre, Cand. phill. H. Elmquist, Pharmacent Wellerop, Kjøbmand Boye, Cand. phill. W. v. Undall, Exam. juris Rasmussen, Kbm. Barfoed, Jomfruerne Kyhl, Koch, L. Møller, Henrichsen og Arvesen, Cand. phill. Krøyer, Bogtrykker Hassmann, Bogbinder Kruse, Landmand Krieger, Jfr. Mine Petersen, og Gaardmand Chr. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Med Dampskibet til Kallundborg: Consul Nissen med Frue, P. Ibsen, Frøken v. Fischer, Handelsmand M. Lewin, Jomfrue Begtrup, Secretair Garff, Consumtionsbetjent Lund, Gartner Lassen, Handelsbetjent Wilckens, Bøssemager Hansen, Justitsraad Borgmester Foss, Cabinetssecretair Clementsen, Skuespiller Prinzlau, Lieutenant v. Lassen m. Familie, Kom. C. Benzen, Pastor Hammer, Bygningsconducteur Thiele mann, Cand. theol. A. Secher, Handelsbetjent Hougaard, Jsenkræmmer Heegaard, Forvalter Frederici, Contoirist H. Müller, Studenterne With og Morville, Hr. Th. Albeck, Strømpehandler Broberg, Jfr. Amundin. Med Jahnsens Paquet fra Kjøbenhavne Frøken Emilie Biørn, Mad. Callundan med Søn, Jomfruerne A. C. Møller, Bigum og C. Møller, Landmændene Møller og Lewring. Hr. A. Linnemann i Weile!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Jndsendt.)De frygter for at trætte Publicum med en Avisfeide. Men troer De da at jeg roligen lader mig overfuse af Dem. - De taler om mit grove Sprog. Maa jeg spørge, vare Deres Invectiver imod mig da Høflighedsbeviser, –De beraaber Dem paa Facta. Endnu har De ingen fremført, kun Beskyldninger. - De vil ikke vedkjende, at De er bleven tvungen til at navngive Dem; men var det ikke fra det Øieblik, Alles Øine vare heftede paa Dem, for at undgaae at kaldes en feig Skumler(See Aarh. Avis No. 144). - Iøvrigt, Hr. Linnemann, skal jeg tage mig den Frihed at gjøre Dem opmærksom paa et Jnserat i Hempels Avis af 20de October d. A., som, om det end ikke vil more Dem, dog ikke vil skade Dem at læse. Weile, den 30te Octbr. 1840. H. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Bekjendtgjørelser. Sidstafvigte Torsdag den 29de dennes, om Morgenen, behagede det den Almægtige, at bortkalde herfra til et bedre Liv, min ømme, inderlig elskede Moder, Karen Mohrland, Enke efter min tidligere afdøde Fader, Stiftsprovst Bechmann, fød Bavfoed, i hendes Alders 80 Aar, efter mange langvarige og haarde Lidelser. Dette undlader jeg ikke herved sørgeligst at meddele Slægt og Venner, om hvis hjertelige Deeltagelse i min dybe Sorg jeg fuldkommen er overbeviist. Aarhuus, den 30te October 1840. Charlotte Hedevig Margrethe Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Næstk. Onsdag Aften Kl. 6 holdes Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, og da Ting af Vigtighed blive at forhandle, ønskes et talrigt Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
De af undertegnede Valgdirecteur for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 3die og 9de Valgdistricter (3die Randers Kjøbstad og 9de Hobroe, Mariager, Grenaae og Ebeltoft Kjøbstæder, med tiltagne Medhielpere, i Overeensstemmelse med Forordningen om Provindsialstænders Indretning af 15de Mai 1834, 22 forfattede generelle Fortegnelser over de Valgerettigede og over de Valgbare i hvert District, henligge til almindeligt Eftersyn for alle Vedkommende paa enhver af benævnte Kjøbstæders Raadstue, i Randers i 14 Dage fra den 3die, og i de øvrige Kjøbstæder i 14 Dage fra den 6te November førstk. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at motiverede Erindringer med Hensyn til om Nogen feilende skulde være anført paa eller udeladt af disse Lister, kan fremsættes for Undertegnede, hvilket hvad det Tilfælde angaaer, at Nogen troer sig forbigaaet uden tilstrækkelig Grund, bør stee inden bemeldte 14 Dage, da de ellers ikke komme i Betragtning ved det forestaaende Valg. Randers Amtshuus, den 31te October 1840. W. Lorentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-02
Onsdagen den 4de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Begjæring af Auctions holder Hertz, afholdt Auction i Gaarden No. 928 paa det store Torv heri Byen, hvor da bortsælges: en Mahogni=Divan og 12 dito Stole, Sophaer, Skabe, Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Skilderier, Kobber, Messing, Jern- og Træfang, Kakkelovne, endeel forarbeidet Sølv, med meget mere. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de October 1840. Auctionsretten. Græsning.