JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Helsingøer, d. 8de April. Den store Flaade, som i flere Dage havde ligget ud for Carlscrone, lettede igaar Morges og gik tæt under svenske Val med god Medbør ind af Sundet nord ud. Dens Fart gjennem Sundet varede 4 1/2 Time da den bestod af over 300 Fartøier der convoieredes af 2 Rangskibe 3 Fregatter og flere mindre armerede Fartøier og Kuttere. Den blev modtaget fra Kronborg saavel med Canonkugler som Bomber. Nogle Fartøier stødte paa Grund, men ved tililende Slupper bleve hjulpne af igien. Et tremastet Skib kom paa Grund ved Helsingborg, og sees i Dag endnu at staae der. Hen paa Eftermiddagen saae man atter en Deel Skibe at ankre, ud for Landskrone. J forgaars ankom fra Kjøbenhavn til Havnen, Skipperne Knudsen, Jørgensen, og Bagge. Af Brandkorpset her ere Prem. Lieuten. F. Tegner og Sec. Lieutenant E. Petersen de første, som af dette Korps have igaar udholdt den for Korpset anbefalede Examen og skulle derved have udmærket sig. - Skjøndt Veiret igaar ei var behageligt, saae man dog nogle Familier at gjøre en Lysttour paa Landet. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Muurmester Hr. Trane har solgt sin Gaard paa Hjørnet af Skindergaden og Klosterstrædet til Deherrer Kjøbmand Wulf Salomon og Grosserer Faber for 23,500 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Fortegnelse over de ved det Kongelige Maler, Billedhugger- og Bygnings Academie udstillede Konst-Sager. -(Fortsættelse.) – Malerier, i Oliefarve. 15. Et stort Landskab efter Poussin, malet af Müller i Paris. - 16. Numa Pompilius imodtager af Præsten Tullus den Urne hvori hans Forældres Aske gjemmes, componeret og malet af N. Hagelberg. – 17. Christus underviser Nicodemus om Jgjenfødelsen Joh. 3 Cap., componeret og malet af samme. 18. Thetis beder Jupiter om Hjelp for hendes Søn Achilles i den trojanske Krig, componeret og malet af samme. - 19. Christus siddende paa sin Moders Skjød, den hellige Catharine knæler for ham, Johannes kommer med et Æble hvorpaa Jesus bliver opmærksom, en gammel Mand sees i Baggrunden; Copie efter Correagio, malet af samme. Originalen findes i det Kongelige Museum i Stockholm. - 20. Homer spillende paa sin Harpe, efter Abildgaard, malet af N. Hagelberg. - 21. Amor og Psyche, ligeledes efter Abildgaard, af samme. 22. Jupiter og Juni, efter Kobberstik malet af samme. - 23. Hercules og Omphale, ligeledes malet efter Kobberstid af samme. - 24. En Pige som skal sye, men synes opmærksam paa andre Ting, componeret af samme. - 25. En beskjænket Bonde som ledes af tvende andre, en Dreng gaaer foran og lyser dem med en Lygte, copieret af samme. - 26. Et Fugle stykke, copieret af samme. - 27. Hr. Justitsraad Weinwichs Portrait, malet af samme. - 28. Kgl. Tolk og Translateur Haartmanns Portrait, malet af samme. - 29. Madame Haartmanns Portrait, af samme. - 30 Portrait af et Fruentimmer, af samme. - 31. Portrait af en gammel Mand, af samme. - 32. Portrait af den lærde Madamme Sevigne, copieret af samme. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Udenlandske Efterretninger. Ved Danzig have Russerne taget Forstæderne Alt-Schotland og Stadtgebiet, nedsablet 3-400 M. af Besætningen, taget 2300 til Fanger, og derpaa trukket sig tilbage. - Blocadecorpset for Danzig bestaaer af 1516,000 M., under Gener. Leviis, største Delen af den forrige Rigaer Besætning, og det for Thorn, under General Langeron, af 10,000 M. - J Custrin døe mange, især af Garnisonen; i Lazaretherne ligge over 600 Syge. Man venter, at Fæstningen snart vil overgive sig. (Hamb. C.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
London, den 23de Martii. J Dover ventes den Østerrigske Gesandt, Baron Wessenberg, der skal gaae over Frankrige til Engelland. Toldbetjenterne have faaet befaling at lade enhver. der kommer fra Frankrige med et Parlementairskib, uopholdelig komme i Land og lade ham ledsages af en Employe til London. - Postgangen til Hamborg er indført igjen, og i Dag afgaaer en Paquetbaad til Elben. - Den Engelske Fregat Ame lig paa 38 Can. er ankommen til Portsmouth. Den har havt 4 Timers Fægtning med en Fransk Fregat paa 44 Can., hvori den mistede Capitainen og 141 M. Døde og Saarede, men reddede sig dog, skjønt ilde tilredt, endnu i Tide. - En Corvette med en betydelig Sum Penge ventes fra Sydamerica. - J America har Repræsentanternes Kammer antaget en Bill, at udelukke alle fremmede Sø- og Krigsfolk fra Americansk Sø og Krigstjeneste, under en Mulct af 1000 Dollars, for hver Matros, der bruges paa et Krigskib og 500 for hver, som bruges paa et Coffardieskib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
For Nework ligger en Engelsk Escadre, som borttager alle Skibe. – Fra 16 Sept. 1812 til 25 Febr. d. A. have Amerikanerne taget 166 Skibe. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Sachsen. J den lille Bye Scheibenberg, paa en Bjergryg af de sachsiske Erzgebirge, hvor Climattet er koldt og Jordens Afgrøde mager, er Kartoffelavlen i forrige Aar saa aldeles mislykket for Jndbyggerne, at 80 Familier, især ved Manufacturernes fuldkomne Standsning, ere aldeles arbeids- og brødløse. Adskillige af dem have allerede maattet sulte to Dage efter hinanden. En Menneskeven beder nu offentlig om nogen Understøttelse for disse Ulykkelige. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Petersborg, d. 16 Martii. Keiseren har foræret General-Lieuten. Greve Steinheil, GeneralMajor Kachowski og Fyrste Repnin hver en med Diamanter besat Guldkaarde med Paaskrift: "for Tapperhed." General=Lieutenant Kotlarewsky og General-Major Diebitsch ere udnævnte til Riddere af St. Anne-Ordenens 1ste Classe. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
(Af Hamb. Corresp.) London d. 30 Martii. Hertugen af Cam bringe agter, som det hedder, at afgaae herfra til det faste Land. - Vort Admiralitet har ladet bekjendtgjøre, at hver 14de Dag, eller saasnart et tilstrækkeligt Antal Skibe have meldt sig, en Convoy med samme vil afgaae til Elben. - Regjeringen har svaret paa Forespørgsel fra en Deputation Kjøbmænd, at Blocaden af Weser, Elben &c. endnu ikke er formelig ophævet, men at desuagtet den fri Fart i alle Henseender skal vorde begunstiget. Man forsikkrede i Gaar, at befalingen angaaende 2 Batailloners Jndskibning til Canada er tilbagekaldet, paa Grund af, at den Americanske Regjering har gjort saadanne Forslag, der give Haab om en nær forestaaende Fred. J Dag forsikkres derimod, at disse Tropper ville ufortøves afgaae under Gener. Ridder Berkwith. - Adskillige Skibe af den Russiske Flaade, der ligge her ved Nore, ere i Begreb med at løbe ud. De ere siden deres Ankomst blevne fuldkommen reparerede. - Efterretningen om de Franske Troppers Tilbagetog til Ebro stadfæster sig. Veiene ere saa yderst slette, at man ikke kan foretage store militaire Bevægelser. - Barcellona indsluttes meget stærkt af Catalonierne. To Detachementer fiendtlige Tropper, som man med Levnetsmidler og til Forstærkning sendte did, ere tilbagedrevne. De patriotiske Tropper, 4000 M. stærke, have allerede bemestret sig Mattaro. Garnisonen i Jaffalen har, efter 3 Dages Modstand, maattet overgive sig til til Guerillachef Espozmena. Man venter et Hjelpecorps af 15,000 Mand Russiske Tropper i Spanien. - J Morges er ankommen en Post fra Cadix med Breve, der gaae til d. 30 Febr. J det derværende Regentskab har en Personalforandring fundet Sted, hvis Aarsager søges i en Tvistighed mellem det hidtilværende Regentskab og Cortes, fordi det første ikke noksom har bekjendtgjort Decretet angaaende Jnquisitionens Afskaffelse i Spanien, og især fordi det ikke strængt nok har paaskyndt dets Aflæsning fra Prækestolen. Det ny Regentskab bestaaer af følgende Personer: Cardinal Bourbon, Præsident, Don Circar og Don Aaar. - Man siger, at i Provindsen Caraccas i Syd=America, hvor, som bekjendt, Gener. Miranda spillede en saa betydelig Nolle, er udbrudt en anden meget blodig Revolution. Miranda havde, for et Syns Skyld, forligt sig med Cortes, og er nu i Cadix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Fra Jtalien d. 18 Martii. Ogsaa de Neapolitanske Provindser følge un det Exempel, som Nationalgardens Cohorter og Departemental=Comp. i Jtalien have givet. Adskillige af samme have indsendt Adresser, for at bede Kongen, at ledsage ham i forestaaende Feldttog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Wien, den 27 Martii. Den hidtilværende Franske Gesandt ved det herværende Hof har havt sin Afskedsandience, og den i hans Sted udnævnte Greve Narbonne har igjen overleveret sit Creditiv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Prag, den 26 Martii. Siden nogle Uger passere her igjennem ualmindelig mange Courerer til alle Kanter, til Breslau, Krakau, Frankfurt, Plauen og Wien. Vi tælle allene fra d. 15de til i Dag 13 Franske, 5 Sachsiske, 4 Preussiske, 1. Østerrigsk, foruden de som Courerer gjennemreisende Officerer og Adjutanter. Grev Marcolini er reist igjennem Prag til Teplitz og igjen tilbage. Under Navn af H. H. af Holsteen Gottorf er d. 23de d. M. den forrige Konge af Sverrig reist herfra til Wien. Ogsaa Prindsen af Rohan er reist did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Breslau, d. 27 Martii. Fyrst Hatzfeld havde d. 16de sin Afskedsaudience hos Keiser Napoleon, og er nu ankommen her. Ministeren v. Stein er afreist herfra til Hs. Russ. Keiserlige Majestæt i Kalisch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Dresden, d. 3 April. Det Preuss. Hovedqvarteer er allerede siden i Forgaars brudt op herfra til Freiberg. Ogsaa Prinds August af Preussen har igjennem den herværende Residents taget Veien did, og daglig see vi endnu Preuss. Tropper gjennempassere her. Efter Forlydende vil det under Gener. v. Blücher staaende Preuss. Armeecorps operere til Erfurt, hvorved Wittenberg maa falde af sig selv. General Blücher har begiert af de Sachsiske Anthoriteter, at de Dresdener Borgere, som paa Grund af deres politiske Meninger sadde fangne paa Kønigstein, maatte løslades, og hans Begjering er bleven opfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Leipzig, den 1 April. J Gaar ere de først Russer, omtrent 30 M., ankomne her. De søgte efter Franske, og trak sig snart bort igjen. J Middags ankom 100 Mand og droge til Halle. Hovedcorpset, efter Forlydende under Winzingerode, ventes endnu i Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
London, d. 7 April. D. 25 og 26 debatteredes i Underhuset angaaende Skatkammer=Cantsler Vansittarts Financeplan, hvis Formaal er; Statsgieldens gradvise ligeformige Afbetaling i 45 Aar; Forebyggelsen af Rentefodens alt for hurtige Formindskelse; Samlingen af en Hielpecapital eller Subsidie af 120 Mill. Pd. St., saalænge Krigen, staaer paa; Samling af en Sum af 100 Mill. i Fredstid for en tilkommende Krig. Efter Skatkammer=Cantsterens Formening maa Midlerne til denne Hensigts Opnaaelse søges i en bedre Regnlation af den synkende Fond.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Dresden, d. 28 Martii. D. 27 om Natten, henimod Kl. 1 udmarscherede de sidste her garnisorende Franske og Bayerske Tropper, og Kl. 12. om Middagen, passerede en Deel af den Russiske under Oberst v. Brendel, staaende Avantgarde af Gener. Winzingerode, over Elben, og rykkede fra stadt ind i Neustadt. – Allerede d. 19de om Formiddagen havde Marschal Davoust ladet sprænge to af Freyberger Bergfolk allerede i Forveien underminerede Buer og en Pille af vor Broe. Sprængningen skete uden Explosion eller Skade. Rystelsen var saa ubetydelig, at den i mange Qvarterer af Staden neppe hørtes og at Lygterne paa de nærmeste Piller bleve hele. Minerne vare ikke allene fyldte med Krudt, men ogsaa med Qvæg sølv. Først bedækkede en sort Røgsky Broen, derpaa viste sig en hvid Straale, endelig en lys Lue, og Piller og Buer sank med en frygtelig Susen ind i sig selv, istedet for at springe i Luften. Jen Tid af 3 Maaneder kan Broen være istandsat igjen, med en Bekostning af 30,000 Rdlr. Efterat Broen var sprængt afmarscherede Marschal Davoust med omtrent 10,000 M., og lod 1500 Franske blive tilbage, til hvilke der stødte 700 M. Bayrer fra Meissen, hvor de havde brændt Broen, (et uerstatteligt Tab) *). - Den 22de rykkede de *) Ogsaa denne Bro er meget berømt og menes at være første Gang, anlagt i Aaret; 1002. J Begyndelsen var den af bure Træ, og hvilede paa Steenpiller. Da Churfyrst Joh. Friedrich 1548 ord. Nærmelsen af Kelser Carl den Femtes oc Hertug Moritz af Sachsens Armee havde forladt Meissen, blev Broen for største Delen afbrændt. 1548 blev den indsat igjen og dertil brugtes 170, Egetræer. i 617 afbrændte atter de Svenske Tropper en Deel deraf. Da den 1657 var ble den fuldkommen istandsat igjen, var der bleven første Cosakker ind i Altstadt. Den Franske Oberst Frank sluttede en Vaabenstilstand med GeneralWinzingerode, under den Betingelse, at den opsiges 24 Timer i Forveien, og d. 26de en Capitulation, i Følge hvilken der tilstedtes ham friAfmarich. 2000 Russer trak ind i Neustadt, Fra de Russiske Grændser, d. 15 Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Den under Gener. Gudowitsch staaende 70,000 M. stærke Milits, er deelt i 2 Corps, det ene paa 30,000 M. staaer ved Berdyczew, det andet paa 40,000 M. ved Zytomir, Mandskabet øves daglig. Et Corps, under Fyrst Labanoff-Rostowskis Commando er ankommen til Kursk. Man anslaaer dets Styrke til 40,000 M. Cavallerie, og en stor Artilleriepark. Dette Corps gaaer i Jilmarscher til Preussen. Ligeledes marscherer to, tilsammen henved 20,000 M. stærke Divisioner, d. 11te og 12te til Hovedarmeen. Til Grændsernes Bevogtning ere 1200 M. Milits, af hvilke Halvdelen er Cavallerie, rykket ind i Radziwiloff. Disse skulde fordeles langs med de vidtløftige Grændser fra BrescLitewski indtil henved Tarnopol. En Russ. Colonne trækker over Urtendow til Rochow ved Veichsel, hvor de sætte over denne Flod, og da skal tage Retninger mod Krakau. (Lemb. Tidende., anviist i dette Øiemed 1968 Træstammer, hvoriblandt 1200 Egestammer. Omkostningerne vare 20,000 Gylden. Dens Længde er 463 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Bekjendtgjørelse. En Gaard i Roeskilde, beliggende tæt ved Postgaarden, med tilhørende Hauge og en Jordlod, af 7 Tønder Land, er for meget billig Priis og moden Udbetaling af 3 a 4000 Rdlr. D. C. tilkjøbs i Nybrogaden No. 3, anden Sahl, hvor Conditionerne erfares. Stedet er meget godt skikket for en Familie, der finder det for bekosteligt at leve i Hovedstaden, eller som ønsker at drive en Handel i Roeskilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Caracteristiker af adskillige berømte Tydske Forfattere, ved Merkel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Romandigteren Lasontaine besøgte Hr. M. i Halle. Han indtog ham ved første Øiekæst. Aabenhed og Godmodighed ere umiskjendelige i hans hele Væsen. Han er uhyre før. Hr. M. bevidnede ham sin Forundring over hans Frugtbarhed. "At skrive, sagde Lafontaine, koster mig ingen Umag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Planen til en Roman udtænker jeg i et Korteer, og naar jeg sætter mig til Pulten, ere et Par Ar færdige til Trykken inden jeg næsten reiser mig. - Men Filen," spurgte Hr. M. - Efter en Pause tilstod Lafontaine, at han sjelden pleier at gjennemlæse hvad han har skrevet. J Henseende til Rigtigheden forlod han sig paa sin Ven Sander i Berlin. J Grunden, tilføier Hr. M., skyldes denne den rene Stiil og maaskee endog ofte Sammenhængen af mangen en Lafontainisk Roman Hr. M. gjorde ham sin Compliment for den omme og dybe Følelse, man fandt i mange af hans Skrifter; hans Kone forsikkrede smillende, at han ofte selv hjertelig græd, naar han skrev. Ved denne Leilighed anmærker Hr. M.: En Skalk (man skulde næsten fristes til at troe, at det var Hr. M. selv) fortalte mig siden efter, at Mad. Lafontaine, da hun engang saae sin Mand fælde Taarer, medlidende spurgte ham om Aarsagen dertil. Han skildrede den rørende Forfatning, hvori han for et Øieblik siden havde sat sin elskende Helt, Ogsaa hun røres, ogsaa hun udbryder i Graad, og beder ham med Taarer i Øinene: "O, lad ham dog faae hende!" Ak, svarede han hulkende, det gaaer ikke an. Jeg er jo endnu ved det første Bind!" – Skjønt Hr. M. her tilføier: det er lettere at spotte over dette virkelig genialske Hoveds Følsomhed end at kappes med ham, saa mærker man dog alt for tydeligt, at det er Hr. Merkels behagelige Skjemt. Men han har her sagt Lafontaine en stor Compliment, netop i det han vilde gjøre Løier med ham. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Jndenlandske Efterretninger. J Tugthuset blev nylig begaaet et afskyeligt Mord. En forhenværende Slagterkarl, 23 Aar gammel, der sad som Livsfange, og en forhenværende Dreng ved Holmen, 21 Aar gammel, der var dømt til Arbeide i Tugthuset paa visse Aar, havde havt en Strid hver med een af deres Medfanger. En af disse udstødt Trudsel bragte dem paa den Tanke at tage Hevn. Svendsen havde allerede i 4 Dage gaaet frugtsommelig med den Tanke, at ville dræbe sin Medfange, men da han ikke kunde faae Leilighed til at træffe ham, saa besluttede han, at ville dræbe den første den bedste han stødte paa. Da han en Morgen kom ned i Gaarden, traf han en Fange paa Privetet. Uden videre Betænkning skar han Halsen af ham med en Kniv, og den Myrdede, som strax derefter døde, kunde, da han kom ud i Gaarden, ikke sige andet end "Svendsen!" Den forhenværende Dreng ved Holmen sigtes for at have holdt den Dræbte, medens Svendsen skjar ham i Halsen. Men i det senere optagne Forhør har Svendsen nægtet, at hans Kammerat havde nogen Deel deri, endskjønt denne skal have været tilsolet med Blod. Den Kniv, hvormed Mordet blev begaaet, bar Morderen befæstet ved en Snor under Armen, saaledes, at han kunde ryste den ud, naar han vilde. Han har tilstaaet, at han aldrig havde havt noget imod den Dræbte, og at det heller ikke har været hans Hensigt, at dræbe nogen for selv at blive af med Livet – noget, som man imidlertid dog nok har største Grund til at tvivle om – men at den Tanke laae ham bestandig i Hovedet, at han skulde dræbe et Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
J disse Dage er udkommet: Forsøg til fuldstændig Besvarelse af S. T. Hr. Amtsprovst og Ridder Lütkens Afhandling i Hr. Jversens Avis No. 28 og 29 for indeværende Aar, om de nuværende høie Kornpriser, Aarsagerne til samme og Midlerne derimod, med tilføiede nye Forslag i sidste Henseende, af H. M. Lange, Bye- Raadstue og Skifteskriver i Odense samt Procurator.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Odense, den 13 April. Vi have da her i Odense ogsaa seet og beundret Frue Professorinde Schultz, saavel i hendes dramatiske som pantommiske Forestillinger, hvilke sidste især vare alt for fortryllende til at kunne beskrives. De maae sees med nogen meer end almindelig Konstsands for at kunne føles; men mesterlig er den Natur, Lethed og Ynde, hvormed denne sjeldne Konstnerinde veed at copiere Antikerne og gjøre Gang, Stilling, Attitude og Mine talende. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Lister eller Vandsøe Præstegield. (Skrevet i Aaret 1805.) (Slutning, see No. 27.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Amtmand Holm bemærker, at der ved Præstegaarden i Søen Præstevandet er fundet Levninger af en steenlagt Vei tvert over Søen, som sees da at have været en Mose, ligesom og at der, hvor der nu er en Mose, har for været Skov. Skulde ikke dette vise, at der har været en Tid, da man ved at lede Vandet bort, har holdt Landet mere beboeligt; at dette i den sildigere Tid har været forsømt, at vi des modigere kunne arbeide frem til Norges større Opdyrkning og Befolkning, siden derved kun fornyes hvad for har havt Sted, og altsaa kan have Sted, Her findes nu Spor af hvad det var i Fortiden. Oppe mellem Fjeldene kan de for Øinene fremstillelige Spor være udslettede. De staae i Historien, som beviser at Norges Land var fordum ingen Ørk. Endog det ingenlunde af Naturen fortrinligen yndede Lister er, skjøndt Helle myren, der før var Skov, er nu en Morads, og Præstesøen, en Mark med en steenlagt Vei over, har nu nogle Fod stegneret Vand, uden at der er foretaget noget stort til dets Gjenoprettelse, dog ved heldig Undtagelse igien blevet rigt befolket. Endog her er der meget tilbage til den muelige Opkomst. Hvor saare meget saa mange Steder hvor det maaskee var at bringe ligesaa vidt, som her hvor her er 1650 Mennesker paa 6 Milen, medens man der ei er kommen videre, end at Øie der ansatte Befolkningen i de tre sydlige Stifter til 177 pr. Miil og Christiansands Stift har nu knap 190. (Efter Hand. Tid.) Middel til at fordrive Jgler og Fiirbeen af Fiskedamme. - Som bekjendt, gjøre Jgler og Fiirbeen Fiskedammene Skade. Linne tilraader derfor at kaste noget Salt i Fiskedammen, da Jglerne og Fiirbenene sikkert strax skal fordrives, eftersom de aldrig kan leve i salt Vand. En Spand fuld af Salt er nok til en maadelig stor Dam. Salt-Lagen af Fiske- og Kjød=Tønder er ligeledes tjenlig dertil, og der skal da ikke blive een eneste af disse Dyr tilbage. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
(Af Hamb. Corresp.) Hamborg, d. 9 April. Krigsberetning. Et Corps paa henved 20,000 Mand under Vicekongen af Jtaliens Commando var fra Magdeburg marscheret mod Møkern. General v. Borstell havde trukket sig tilbage for saa stor en Magt. Grev Witgenstein befalede General Borstell langtsomt at fortsætte sit Tilbagetog for at lokke Fienden, samlede imidlertid ved Lietzkan nogle Afdelinger af Generalerne Yorks, Bergs og Bülows Corpser og angreb Fienden uformodentlig den 5 April. Kampen var snart afgjort, foruden endeel Hundrede af Døde og Saarede tabte Fienden en Canon, og 1000 Fanger hvoriblandt 30 Officierer. Jblandt de Saarede skulle Generalerne Grenier og Grund ler befinde sig. - Fienden afbrændte paa sit hurtige Tilbagetog alle Broer efter sig og tilsidst end- og sin egen Skibsbro over Elben ved Magdeburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
London, d. 2 April. Af den tydske Legion er allerede endeel indskibet for at afgaae til Fastlandet. Oberstlieutenant Martin, der commanderer dette Corps, som bestaaer af let Jnfanterie, Artillerie og Husarer, vil i Dag afseile med den første Division og i Morgen følge de andre. Det tredie Husarregiment i Deal venter ogsaa paa Befaling til Jndskibning. – Man paastaaer at det 10de Prinds=Regentens Huusarregiment erholder en Bestemmelse til Tydskland. - Den afdøde Hertuginde af Braunschweig har testamenteret sine Juveler til Prindsessen af Wallis og sin øvrige Formue, med Undtagelse af nogle Legater for hendes Hoffolk, til Hertugen af Braunschweig-Oels Sønner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Berlin, d. 6 April. Louises (den almindelige elskede, i blomstrende Alder afdøde Dronning af Preussens) ædle Aand svæver endnu bestandig over Preussens ædle Damer. Endeel af dem ere indgaaede i Fællig for at oprette et Lazareth for frivillige Krigere. En ædel tydsk Fyrstinde, Prindsesse Mariane, Prinds Wilhelm vor Konges Broders Gemalinde er Forstanderinde for denne Stiftelse. J den arbeide 300 unge Piger dagligen paa Bandager, Charpie, Skjorter og andre Fornødenheder, og 20 Damer afvexle dagligen to Gang om Dagen ved Opsynet over denne Stiftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Af en Skrivelse fra Brandenborg d. 6 April. Alt i nogle Dage gaae uophørligen Troppemarscheringer her igjennem til Magdeburg; man formoder et alvorligt Angreb paa denne Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-17
Berlin. Cosakkernes Herman, Grev Platow, er med 6-8 Pulks regulære Cosakker til Hest, og adskillige ridende Batterier rykket d. 9de d. M. ind i Berlin. - Gener. Blücher er med sit Hovedqvarteer brudt op fra Freyberg til Chemnitz; hvor han derfra vil vende hen, er endnu ikke bestemt. - Man veed nu med Bestemthed, at de Russiske Armeer i Tydskland bringes til 350,000 Mand. Grev Tolstoi, forhen Gesandt i Paris, er allerede passeret Kiow med 100,000 M., blandt hvilke der befinder sig mange Uralske Cosakker.