Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Da samme nu offentlig falbydes, og, som vor Korrespondent skriver, især i Altona, Hamborg og Egnen deromkring opkjøbes og opsluges af Hvermand med en Slags graadig Begierlighed; saa troe vi at skylde vore Læsere, ufortøvet at oversætte den af det Tydske, og, endnu i dens første tillokkende Nyhed, at meddele den i dens uforfalskede fuldstændige Jndhold. Vi afholde os ganske og aldeles fra enhver bemærkning over denne kompliceerte, sælsomt kombinerede, det hele hidtil herskende Statssystem omskabende Freds=Basis, over dens Værd eller Jkke Værd, og ville overhovedet ikke det mindste giøre vore Læsere Jndgreb lideres Dom over dens diplomatiske Anthenticitær, eller Jkke=Authenticitæt, som ogsaa over det meere eller mindre tydelige Sandsynligheds eller Usandsynlig heds Præg, samme er stemplet med. Vi give det herved som vi have faaet det. For Resten maae meget eller lidet deraf være sandt, eller ogsaa det Hele være en blot spekulativ Opfindelse af en politisk Kandestøber, saa synes det os - paa Grund af den saa omstændelige Detail, og især formedelst den Frankerig og Østerrig der tilskrevne Tilmasselse, hvormed de ville disponere over fremmed Eiendom, og foreskrive andre mægtige og uafhængige Stater Love - alt for interessant, til at det ei frem for saa mange Artikler af dette Slags, uden mindste Pengespilde) skulde give Publikum en behagelig Underholdning og Stof til en undtømmelig Kilde af venskabelige Samtaler og politiske Debatter i de forestaaende Jule=Aftener. " Bases for den Rastadter=Fred, indeholden. de de i Campo Formidocudine) fastsatte Freds artikler, hvilke skulle ratificeres i Rastadt. Bremen, 1798. (Sælges i Hamborg og Altona for 8 sid. " Paris d. 20 Brumaire, i den franske Republiks 6 Aar. Her sender jeg Dig Afskrivten af de i Udine som Basis for den Rastadter=Fred fastsatte Punkter. Jil med at bekiendtgiøre samme, at Tydskland kan erfare, hvad det har at vente. De næste Efterretninger fra Rastadt ville overbevise Dig om dette Artstykkes Authenticitet. nom Midlerne, til at slutte en varig Fred med det tydske Rige. Grundvolden for denne Fred. 1) Alle Tydsklands geistlige Stater, især de, som have Besiddelser paa den venstre Rhinbredde, blive, til Beste for de verdslige Rigsfyrster, sækulariserede. 2) Saa vidt det er mueligt, antages og bestemmes naturlige Grændser for de vigtigste Lande i det tydske Rige. 3) Kongen af Engelland mister alle sine Besiddelser i Tydsk, land, og med det samme sin Indflydelse paa dette Rige." Plan og Middel til denne Grundvolds Udførelse. 1. Frankerig bekommer Rhinen til Grændse. Alt det Land, som ligger mellem Germersheim og Rhinbergen, indlemmes Frankerig. Fæstningerne Ehrenbreitstein og Cassel(overfor Maynz, paa den høire Rhinbredde) tilfalde ligeledes Frankerig. Frankerne anlægge Brohoveder over for Huningen, Strasburg og Kølln. Broehovedet ved Manheim bliver sløifet. Seilladsen paa Rhinen er fri for Tydskerne og Franzoserne, og ingen af begge disse Nationer kan lægge Told paa samme. U. Holland faaer paa den venstre Rhinbredde den Deel af Tydskland, som ligger norden for Stæderne Venlo, Geldern og Rhinbergen, nemlig: en liden Deel af Kurfyrstendommet Kølln, den preussiske Deel af Geldern og den Deel af Hertugdommet Cleve, hvilken ligger paa den venstre Rhinbredde. Paa den høire Rhinbredde bliver Em Hollands Grændse fra denne Flods Munding lige til Staden, Rhinen, hvor den bliver seilbar. Fra Rhinen til Haltern, hvor Seva flyder i Lippe, trækkes en lige Linie. Alt det, som ligger paa denne Side af denne Linie og paa Liv pe=Flodens høire Bredde, bliver ligeledes med samt Wesel forenet med Holland, nemlig: 1) En liden Deel af Østfriesland. 2) En betydelig Deel af Høistiftet. Münster, blant andre Stæderne Soesfeld, Horstmar og Haltern. 3) Grevskaberne Bentheim og Schweinfurt. 4.