JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-20
Da jeg, efter at have forfærdiget Mesterprøve, under Dags Dato har vundet Borgerskab her i Byen, som Uhrmager, anbefaler jeg mig til de Ærede, saavel Jnden som Udenbyes, der vil forunde mig deres Arbeide, forsikkrende Enhver reel Behandling i alle Henseender. Ogsaa bekommes alle Slags Sølv=Lommeuhre, Taffeluhre, 8 Dags Stueuhre, Nyrnberger=Uhre, samt slebne Uhrglas af alle Nummere, Alt til saa billige Priser som mueligt. Min Bopæl er paa Fiskergade No. 482.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-20
Samme Sted kan en Dreng af god Opdragelse blive antaget i Lære. Aarhuus, den 19de Februar 1838. M. Pallesen Rohde. Staalpenne. leie. Disse Staalpenne af en nyopfunden Masse, ere anerkjendte som de bedste og billigste. og kan erholdes hos Læs mig i 20 forskjellige. Sorter til Fabrikpriser, fra 3 LSkill, til 4 Mk. Cour. pr. Dousin. Kolding, den 15de Febr. 1838. H. W. Meyer. I Gaarden No. 878 i Guldsmedgade er 2. Værelser, et paa 2 Fag til Gaden, og et paa 3 Fag til Gaarden, med Kakkelovn i hver, at faae tilleie tilförstkommende Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-20
En meget beqvem Leilighed tæt udenfor Horsens Bye kan for en honnet Familie faaes til Leie til Paaske Flyttetid, eller strax, om forlanges. Et Stykke Havejord, Staldrum for 2 Heste samt Vognremisse vilde tillige vorde Leieren overdraget. – Man behager at henvende sig til Aviscontoiret i Horsens, hvorfra gives nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-20
Tabeller over Jndførsels, Kornformalings- og Brændeviinsbrændings-Consumtions=Afgivterne, samt Consumtions=Godtgjørelse efter Fr. 22de Novbr. 1837, udarbeidet af Toldkontrolleur Albertus, faaes for 40 s. hos Boghandler Warberg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-20
Den sidste Kjøbenhavnspost mangler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Torsdagen den 22de Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Fædrelandet. Jfølge de officielle Jndberetninger havde der i Danmark, Aar 1836, været 10,186 flere Fødte end Døde. Den 1ste Januar 1837 antoges Danmarks Folkemængde at være c. 1,255,000. Omtrent hver 9de Fødsel havde været uægte, i hvilken Henseende, næst Kjøbenhavn, Fyens Stift staaer øverst. Blandt de Døde havde været 281 af Krampe, 81 af Kopper, og 25 (hvoraf 3 Fruentimmer) af Drankergalenskab. Selvmordernes Antal havde i d. A. været 225. Af Trillinger var født 10 (hvoraf 3 i Aarhuus Stift. Blandt 1790 Enkemænd som i d. A. havde giftet sig, vare 164 indtraadte i 3die og 25 i det 4de Ægteskab. Ligesaa 9 Enker i tredie og 11 i fjerde Ægteskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Aaret 1837 - hedder det i en Oversigt over Khvns Handel i Fjor – var et af de frygteligste og vanskeligste Handelsaar, vi i meget lang Tid have oplevet. Vel havde man Grund til at være forberedt paa overordentlige Tildragelser, men at disse skulde blive af det Omfang og saa rystende, som de have viist sig, havde Jngen anet. Den i de nordamerikanske Fristater indtraadte Penge= og Handels=Krisis har rammet hele Jordkloden, og den var saameget mere følelig og ødelæggende, fordi den vedblev i saa lang en Tid, og det lod som den aldrig vilde tage Ende. Den naturlige Følge heraf var, at Spekulationshandelen aldeles ophørte, og at næsten alle Vareartikler faldt betydeligt i Priis. At en saa almindelig Handelskrisis meer eller mindre ogsaa maatte ramme vort Fædreland, er indlysende. Flere af Hovedstadens Handlende bleve satte ud af Virksomhed, og, hvad der er meest at beklage, dette Uheld traf netop nogle af de dristigste Handlende. Jmidlertid have dog alle disse ulykkelige Tildragelser ikke havt nogen skadelig Indflydelse paa Afsætningen af Landets Producter, omendskjøndt disse for største Delen ere ligesaavel faldne i Priis, som alle fremmede Landes Frembringelser. Ei heller har denne Krisis havt nogen skadelig Virkning paa Stadens Skibsfart, for saavidt man kan bedømme den af Skibsantallet, thi dette har i de sidste 16 Aar været allerstørst i Aaret 1837. Hvorledes vil det gaae vore Børn." Et Spørgsmaal, der liig en Tradition er gaaet fra Slægt til Slægt, besvarer Hr. Nathanson (i en i Khvnsp. indf. Afh. om Finantsoversigten) meget beroligende saaledes: "Vore Børn ville finde det næsten i et heelt Sekulum vaklende og for hele Landet ødelæggende Pengevæsen fuldkommen ordnet og forbedret, samt varigt befæstet; de ville finde en selvstændig Bank institution i sin fulde og i alle Foretagender indgribende, heldbringende Virksomhed; de ville komme til at høste alle de Fordele af denne Indretning, hvilken deres Fædre med den største Anstrængelse have bragt saa betydelige Offere; de ville finde en Stænderinstitution, der i alle Retninger vil virke til en kraftigere, aandelig og materiel Udvikling; de ville endelig, for ikke at nævne meere, finde en friere, bedre og især en almindeligere Udvikling af Landets indre Kræfter. Sandeligen, det er uskatteerlige Efterladenskaber, som neppe vore Fædre saa rundelig have efterladt os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Professor David er gandske enig med AlgreenUssing om de to danske Stænderforsamlingers Sammensmeltning til een. Folket paa Øerne og i Jylland - siger han - har een Oprindelse og eet Sprog, samme Love og samme Indretninger, ligesom og samme Jnteresser, samme Hovednæringsveie og samme Beskjæftigelser, hvisaarsag det maa glæde hver Fædrelandsven, at Hr. U. vil forelægge den næste roeskildske Stænderforsamling et Forslag til denne Forening." Men Prof. D. vil end ydermeere, foruden at Sognepræsterne paa Landet skulde være valg berettigede og valgbare, ogsaa have at Sognepræsterne i Byerne skulle have samme Rettighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Den 20de f. M. toge to fra Hamborg kommende Kjøbmænd, Ringel og Busing, med en Færgebaad over Beltet fra Nyborg. De naaede den Dag ikke længere end til Sprogøe. Næste Formiddag tog man afsted igjen, i Følge med 7 Postbaade. Pludseligt blev deres Baad rundt omklemt af Jis, saa den hverken kunde komme frem eller tilbage. Aabningen, hvoraf den forgiæves søgte en Udvei, kunde omtrent være af Størrelse som Kongens Nytorv. Da Mørket faldt paa, maatte man søge til Jsen og sætte Baaden fast deri. Hele Natten mellem 21de og 22de maatte de nu, i en Kulde af 14 a 15 Sr. tilbringe. paa Jsen, som uopholdeligen drev med dem nordværts, saaledes at de om Morgenen, uden at de selv vidste deraf, vare komne 7 Miil nordligere. Der gik en uhyre stærk Strøm. En lille Rende, de havde havt for Øie, forsvandt ved Jsens Sammenpresning: de naaede ved hele næste Dags Arbeide ikke længere end en Fjerdingvei. Snart indtraadte nu Kraftløshed, og Hunger. Og henimod Mørkningen indtraf uventet en skrækkelig Katastrophe, idet at Drivisen knugede Baaden saaledes, at Roret gik af. Baade de Reisende og Søfolkene maatte nu søge deres Frelse paa Jsen, som lykkeligviis var saa fast, at den bar. Al Bagagen slæbtes og fra Baaden og blev sammenbundet til Aarerne, og saaledes bare de den omtrent 1/2 Miil paa Jsen. De befandt sig, da de forlode Baaden, omtrent 2 Mile fra den fyenske Kyst Baadføreren havde en tændt Lanterne med sig; men den gik snart ud, og de vidste nu hverken hvor de vare eller hvorhen de skulde vende sig. Jsen ka gede og brødes omkring dem, og de saae sig, omtrent en Time efterat de havde forladt Baaden, nødsagede til at lade Bagagen blive liggende paa Jsen og kun søge, om muligt, at frelse Livet. Hidindtil havde de Alle fulgt tæt sammen. Ringel kastede nu, for at gaae hurtigere, sin Pelts ved Bagagen, og kom snart noget foran de andre, tilligemed to af Matroserne, Busing fulgte efter med de tre andre. Jsen var enkelte Steder meget svag og der var Render. De maatte derfor anvende den yderste Forsigtighed, prøve Jsen med Aarer og Baadshager, og hielpe sig over Renderne, ved Hielp af disse. Over et svagt Iislag vare de tre Forudgaaede lykkelig komne; Busing med den ene af Søfolkene ogsaa, da pludselig den skjøre Jis brast under de 2de Sidste af Matroserne, de styrtede i, og alle Bestræbelser for at komme dem til Hielp vare frugtesløse. Forgjeves ilede saavel de nærmeste som de Forudgaaede tilbage, men, svævende i egen Livsfare, idet Jsen knagede under dem, maatte de see de tvende Ulykkelige gaae under, efterat de havde holdt sig oppe i en 56 Minuter og udstødt fortvivlede Skrig om Hjelp. – Efter denne høist før gelige Tildragelse adskiltes de Tilbageblevne gandske, idet at Busing og Skipperen foretrak at tilbringe Natten paa et fast Jisstykke; Ringel derimod med to Matroser besluttede i ethvert Tilfælde at gaae videre endnu samme Aften, og hellere at friste Dødens Fare under et Forsøg paa at naae Land."(Fortsættes.) Storebelt er fuldt af Driviis. Derfor er det formodentlig at Siellandsposten bliver borte. Lillebelt er derimod seilbart ved Middelfart. J Odense saae man forrige Løverdags Aftes stærktfunklende Nordlys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Man vedbliver i Holsteen at beklage sig over, at Hertugen af Augustenborg vil i Aar ikke personlig møde ved den slesvigske Stænderforsamling, især da Hs. D. efter al Sandsynlighed var bleven valgt til Præsident i den forestaaende Forsamling, hvilket ikke, i saa Fald, var skeet paa Grund af hans høie Stilling, men ene og allene i Anerkjendelsen af hans personlige Dygtighed. Jsær i Discussionerne om den nye Toldlov har Hertugen viist, hvor voren han er den for en Fyrste stedse vanskelige Opgave, at optræde som Deputeret, noget, som hans Modstandere i Toldsagen tilfulde anerkjendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Om det i Holsteen nylig forøvede Overfald paa to patrouillerende Toldkontrolleurer haves nu en udførlig Beretning. Det var imellem Landsbyerne Tønningstadt og Niendorf at Controlleurerne Marr og Freese Natten til den 30te Jan. vare trufne paa en stor med Varer belæsset Vogn. Paa deres Tilraab vare en halv Snees Personer sprungne frem, af hvilke nogle reve Marr baglænds af Hesten, vristede ham Pistolen ud af Haanden, og under Stød og Spark overøste ham med Skjeldsord. Freise var imidlertid let efter Vognen, og havde truet Enhver som kom ham for nær, med sin Sabel; men ogsaa han blev styrtet af Hesten, Sabel og Toldtegn frataget ham, hans Klæder sønderrevne, ja endogsaa med spændt Pistol, for Brystet tvunget til at bede om sit Liv. Hund, Dersom Du rører Dig af Stedet, bliver Du skudt, lød Smuglernes Trudsel, da de forlode ham. Vognen var imidlertid borte, og al Efterforskning uagtet er man endnu ikke kommet paa Spor efter Udaads mændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Fra Fredericia erfares endvidere af Hs. Avis, at Størstedelen af Stadens skatteydende Jndvaanere har indgivet Andragende om, at der maa blive nedsat en Commission til at undersøge Fattigvæsenets Tilstand. Den dobbelte forhøiede Fattigskat havde vakt almindelig Opmærksomhed og Bekymring. Ligningen, der først tildeels var forkastet af Borgerrepræsentanterne, er ogsaa bleven forkastet efter en Øvrighedsresolution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Vi ligge - hedder det i et Brev fra Horsens kanten af 30te Januar - begravede under uhyre Sneelaviner, saa den ene Naboe ikke er istand til at komme den anden nær. Store Sneemasser ligge paa begge Sider af Landeveiene, saa man kjører ligesom i Alleer. Veipolitiet er her særdeles aarvaagent og nidkjær til at paasee, at Jntet er til Hinder for de Reisende. Uagtet der fra Horsens løber mangfoldige Landeveie i Retning efter Vesterlandets Kjøbstæder, saa ere dog samtlige disse Veie fortrinligt istandsatte og overmaade vel forsynede med udmærkede Steenkister, hvor saadanne behøves. Dr. Justitsr. Bernth og Assessor With ere de Mænd, man skylde Tak for disse gode Veiforanstaltninger. (Diversa.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Den i Aalborg udstædte Jndbydelse til ikke mere at illuminere ved private Bryllupper, er nu undertegnet af 188 af Byens Jndvaanere, og mundtligen vedtaget af flere, saa denne Vedtægt nu kan ansees som antaget der i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Det Werlighske Skuespillerselskab har nu forladt Helsingøer, og giver nu Forestillinger i Slagelse. Det Titchenske Selskab ventes til Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Et fattigt forældreløst Drengebarn, 12 Aar gammelt, var indaccorderet hos en Gaardmand for at forpleies mod en vis Betaling. Men den umenneskelige Pleiefader mishandlede den ulykkelige Dreng, saa at han, ved anstillet Undersøgelse, befandtes at have brudte Ribbeen, sønderslagne af et Tøir hvorved de var Træ=Lægne (fordi en Dag, da Drengen vogtede Kreature, nogle af disse vare komne ind paa Naboen Mark) og et stærkt Brok, tilføiet af Pleiefaderens Træskoespark. Desuden var han i en høist afkræftet Tilstand, fordi han i længere Tid havde lidt Sult Under det optagne Forhør tilstod den saakaldte Pleie, fader, at han vel havde tildeelt Drengen corporlige Revselser, men dog ikke saaledes, at de stedfundne Læsioner havde kunnet bevirkes derved. Og da fuldstændigt Beviis ikke var tilveiebragt, saa blev Voldsmanden, ved Herredstingsdommen frikiendt for videre Tiltale, dog med Forpligtelse til at betale Sagens Omkostninger, og bemeldte Dom er senere af den kgl. Landsoverret stadfæstet. Den ulykkelige Dreng skal imidlertid have endt sin jammerlige Tilværelse og naaet alle Lidendes sikkreste Havn – Graven! Det Passerede har mødt almindelig Afsey. Voldsmandens Navn er Gaardmand Christian Thomasen Riis, Grøndek Sogn, Viborg Amt. (Af Vib. S.)J Randers ilede i Løversdags Morges et Sorgens Budstab fra Dør til Dør og fremkaldte Taarer i mangt et Øie, baade Fattiges og Riges: den brave, nidkjære Læge, Regimentsdirurg Holm, der i mange Aar havde havt en udbredt Praxis der i Byen og Omegnen, og var saa almindelig elsket for sin ufortrødne og uegennyttige Hjelpsomhed, var dø Kl. 6 1/2, efter at han siden Onsdag Form. havde henligget i en bevidstløs Tilstand, som Følge af et heftigt apoplectisk Anfald, der var paakommet ham midt i Opfyldelsen af hans skjønne, men besværlige Kalds pligter. Holm havde nylig fyldt sit 62de Aar, og denne livsglade, joviale Mands kraftige Udseende syn tes at love en høi og lykkelig Alderdom. Jntet udvortes Ærestegn smykkede hans Bryst, men i samme slog et for Brødres Nød stedse varmt Hjerte. Den for ville utallige Taknemmelighedstaarer glimre som kostelige Ædelstene i den Borgerkrands, der saa vel fortjent skal smykke hans Kiste. Efter Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Hovedgaarden Wedelslund er i disse Dage, med Besætning a., solgt af Hr. Proprietair Warburg, til Hr. Kammerjunker Folsach for 60,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Angaaende Bankkontoiret i Aarhuus læstes nylig i Jyllandsposten (i Anledning af, at bemeldte Bankkontoir, som det hedder, ikke disconterer nogen Vexel, naar der ikke paa samme idetmindste er een eller to Endossentere, hvoraf den ene maa boe i Aarhuus, eller ogsaa Vexlen er trasseret paa en bosat Mand i bemeldte Bye) Det er i høi Grad besynderligt, at Bankdirectionen (i det langtbortliggende Kjøbenhavn) kan antage, at de Handlende i Aarhuus ere saa vederhæftige, at de kunne cavere for Alt, hvad der fra hele Jylland maatte forlanges disconteret i Banken. Byen maatte jo i saa Fald være en reen Guldgrube, og dog er det bekjendt nok, at den, maaskee med een eneste Undtagelse, ikke tæller flere rige Folk end andre Byer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
J samme Blad foreslaaes Følgende: "J enhver Kjøbstæd skulde en eller to af de solideste Handelsmænd aabne sig Credit hos Filialbanken for en vis Sum, 10,000 eller 200,000 Rbd., ved at udstæde til Banken Skadesløsbreve med Pant i deres faste Eiendomme, hvorved disse Mænd da erholdt Ret til at trække Vexler paa Banken i Aarhuus indtil det sikkrede Beløb. Folk, som da kom i Forlegenhed for Penge paa en kort Tid, og som havde Credit i deres nærmeste Omkreds, kunde da altid blive hjulpne, ved hos en af de i Nærheden boende accrediterede Handelsmænd at erholde Vexler paa Banken, hvilke kunde gaae som rede Penge mellem Mand og Mand indtil Forfaldsdagen. De accrediterede Mænd havde deres Fordeel ved Discontoen, og Banken ligesaa. At Banken vil være villig til at aabne velhavende Kjøbmænd en saadan staaende Credit, er der vel ingen Tvivl om, hvisaarsag Jyllands agtværdige Handelstand, opfordres til at indlede Underhandlinger med Banken i Aarhuus desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Rygtet siger: at fra Aarhuus til Amerika afgaaer til Foraaret 250 Mennesker, og af hver Person forlanges i Fragt, foruden til Kosten, som beregnes til 6 Rbd. maanedlig, 100 Rbd. Altsaa erholder Hr. Dessau i blot Fragt 25000 Rbd. (Diversa.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Skibs= og Vandels=Efterretninger. Christiania, den 3die Februar. Ligesom fra Lyngøer meldes der fra flere Steder langs med Kysten, at der har indfundet sig en stor Mængde Iis fra Søen og revet flere udgaaede Skibe saaledes med sig, at de have været i den største Fare, idet de ingensteds paa Vestkysten kunde komme i Havn, der alle ere tillagte med Iis. Desto mærkværdigere er det, at Christiania Fjord endnu er aaben lige indtil Ringene. En Mængde Svenskere besøge Christiania i denne Tid, især for at kjøbe Korn, der stiger her med hver Dag. London. Ved Greenich og Deptford ligge over 1000 Skibe af alle Nationer indefrosne. – Helsingøer. Ved Kullen er seet en Brig og en Skonnert sidde fast i den til Sundet indkomne Trin iis. - Hamborg: J Breslau have 3 Englændere op kjøbt 3000 Centner Uld og gjort Bestilling paa endnu mere. Den norske Skonnert, "Lykkens Prove, Skpr. Andersen, er kommet ind i Jsen paa Hurup Rhed, 2/2 Miil fra Land, og den vil neppe kunne bjerges, da Jsen har grundskudt sig under den paa 17 Favne Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Bekjendtgjørelser. Sorgeligst bekjendtgjøres fraværende Venner og Bekjendte, at min kjære Mand, forhenv. Told- og Consumtions-Overbetjent i Aarhuus, P. Madsen, er sidstafvigte 4de Februar efter længere Tids Sygdom ved Døden afgaaet. Kjøbenhavn, den 12te Februar 1838. Sophie Madsen f. Laheber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Med kgl. allernaadigst Tilladelse har Undertegnede den Ære at forevise et Cabinet af perspectiviske Rundmalerier, eller: Optisk Panorama, hvori der fra i Dag indtil næstk. Søndag Aften er opstillet følgende Prospecter: 1) Kjøbenhavn, 2) Stockholm. 3) Slaget ved Waterloo. 4) Krogkleven, 5) Newsky=Perspectiv. 6) Grav dal i Norge. 7) Rostock. 8) Louisenlund. 9) Flensborg. 10) Jseltvald i Schweitz. Cabinettet staaer aabent hver Dags Aften fra Kl. 5. til 10. Entreen betales med 2 Mk. For Børn det Halve. Det er opstillet i forhenv. "Stadt Copenhagen paa det store Torv, hos Hr. St. Petro. Fr. Otto J Kersten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Fra det Kongl. General-Toldkammer og CommerceCollegium er os tilstillet endeel Tabeller over Udførselen af Korn og Fedevarer m. fl. Artikler i 1836 fra Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, som fra mit Fleischers) Contoir, kan af Byens Handlende og andre Jnteresserede erholdes tillaans. Aarhuus, den 20de Febr. 1838. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Førstkommende Løverdag den 24de Februar, Middag Kl. 12, lader Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner udenfor Byens Vesterport ved offentlig Auction bortsælge 1 Remontehest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Jfølge skriftlig Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver bliver Kjøbmand Sommerlunds eiende og iboende Gaard, beliggende under No. 186 & 124 paa denne Byes Brødregade, stillet til Auction Tirsdagen den 20de Marts, 3die April, og 17de dito, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De tvende første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue; men tredie Auction derimod i selve Gaarden. Med Gaarden og Tilliggende følger de i Samme værende 7 Stkr. Kakkelovne, 1 Kobber Grubekjedel og 1 Jern Conforindretning. – Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 6te Februar 1838. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Jfølge Forliig og Udlæg bliver ved 3de Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 7de Marts d. A.,- 21de samme Maaned, og Torsdagen – 5te April næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 11, opraabt til Bortsalg den Niels Johansens Enke Barbara Jacobsdatter og Anders Rasmussen tilhørende Gaard paa Søndervissing Mark, Thyrsting Herred, som nu beboes af Mads Andersen Skousbøll, med underliggende Eiendomme, staaende for Hartkon, Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skpr. 3/4 Alb., efter Conditioner der erfares paa Auctionsstederne. Første og anden Auction afholdes her paa Contoiret, og tredie Auction i den sælgende Gaard. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 13de Februar 1838. Wittusen. Lærer-Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Formedelst vedvarende Svagelighed ønsker 3die Lærer her ved Seminariet, M. Böje, al erholde en Medhjælper, der kunde paatage sig Underviisningen i Sang, Gumnustik, Arithmetik, Tavle= og Hoved-Regning samt Kalligraple. Den aarlige Løn er 100 Rbdr. og Alt frit i Huset hos Bøie, De, der maatte attraae denne Plads, som helst ønskes tiltraadt strag, vilde indsende paalidelige Attester om Duelighed i de nævnte Læregjenstande til undertegnede Seminarieforstunder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Lyngbye pr. Greenage, d. 12te Febr. 1838. N. Sidenius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
En Jordlod paa Sabro Mark, af Hartkorn omtrent 9 Skpr., er strax at faae tilkjøbs underhaanden. Man henvender sig desangaaende til Skolelærer Borup sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
To gibsede og meublerede Værelser ere at faae tilleie til Paaske Flyttetid. De ere ogsaa beqvemme til Aftrædelses-Værelser for et Herskab fra Landet. Nærmere Aftale kan skee med Postmester Lund Enke, Middelgade Nr. 51.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-22
Tvende Værelser, hvoraf i det mindste det ene meubleret, ønskes her i Byen tilleie til førstkommende Flyttetid. J Mangel af 2de da et godt og meubleret Værelse. Billet desangaaende, mrkt. C. H., bedes snarest aflagt paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-23
No 33. Fredagen den 23de Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-23
Nyheder fra Udlandet. Nordamerika. J London havde man, af Brev fra Halifax, det vigtige Rygte, at den brittiske Gesandt i Washington havde forlangt sit Reisepas, paa Grund af den Partiskhed som Nordamerikanerne vise med Hensyn til Begivenhederne i Canada. Englænderne havde atter gjort et mislykket Angreb paa Navy=Island. Denne Øes Erobring vil koste meget Blod. – J New Orleans har der den 3die Januar raset en skrækkeliJldebrand, som bl. m. havde lagt 20 store med Kjøbmandsvare fyldte Pakhuse i Aske. Ogsaa mange Mennesker vare omkomne derved. Branden havde varet til næste Dag. Skaden anslaaes til 2 Millioner Dollars.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-23
Spanien. Fæstningen Morello har overgivet sig til Carlisterne. Dette Punct er af stor Vigtighed for dem, da det ansees som Nøglen til Kongerigerne Valencia og Arragonien. Tolvhundrede Fanger, og en stor Mængde Forraad af alle Slags faldt ved denne vigtige Erobring i Carlisternes Hænder. Trehundrede havde fundet deres Død paa Voldene. Carlisterne anførtes, som det hedder, af en russisk General Kinholz.