JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Nyeste. 5 Pd. enhavn og God Bes Gre Fjerde Aargang. No. 10. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 15 November, 1806. Samtale i de Dødes Rige. (Allerede for tre Aartusinder siden har en kronet Skribent sagt: at alle Ting have deres Tid. Men i sin Fortegnelse over disse Ting har han forglemt at anføre, at ogsaa Potitisering har sin Tid og Stund. Nærværende Øieblik synes kun at være skabt for Politiken, og Udgiveren har derfor troet, at han bør gjøre Dagens Thema til Thema for sit Blad. Han leverer her derfor sine Læsere en Samtale, som han har faaet fra Elysium. For dens Paalidelighed kan man ligesaalidet indestaae som for Paalideligheden af de Breve &c., som man ofte seer i offentlige Blade.) Frederik den Anden af Preussen (sidder tankefuld under et skyggefuldt Palmetræ. Jeg har længe - meget længe ikke hørt noget Nyt fra Jorden. Her kommer kun saare sjelden nye Skygger. Kommer der end eengang een eller anden, saa er det af de lavere Stænder, som ikke vide at tale om Statsanliggender. Menneskene vare onde i min Tid, de maae have forværret sig meget. Men hvad seer jeg Nærmer ikke her en ubekjendt Skygge sig, Tager jeg ikke Feil, saa er det een af mine Landsmænd, Kom nærmere Skygge, Vær velkommen hvo du end maatte være Ven eller Fiende, Her disse lyksalige Egne ere vi alle Venner. Siig, hvilke Tidender bringer du Skyggen. Skrækkelige blodige Min Død var Løsenet til Preussens Undergang. Da jeg faldt, var ogsaa dets Lykke og Hæder paa Nippet at falde. Frederik. Du nævner Preussen, Skygge, og taler om Undergang? Du sværmer. Den Grundvold, jeg har lagt, er alt for stærk: kun Tiden, ikke Mennesker, kunne ryste den. Den Dødelige maa først fødes, der skal kunne forstyrre den Bygning, jeg i syv samfulde Aar har kjæmpet for, har opoffret min Rolighed og tusinde af mine Undersaatters Blod for Skyggen. Hvad hører jeg Det er den store Frederiks Mane, jeg taler med, Nu saa vid da - men skjelv ikke, du, som aldrig i Livet har været vant til at skjelve - viid, at den Bygning du i syv samfulde Aar har kjæmpet for, i syv Dage er fuldkastet. Frederik. Dog ikke ved Menneskehænder, Ved dem, som du kaldte Skyggen. Rosbachs Harer. De have skrækkelig hevnet denne Haan. Som Løver have de forfulgt den Preussiske Ørn, og din Hæderstøtte paa Valpladsen ved Rosbach staaer nu blandt Trophæerne i Paris. Frederik. Saa maa Tiderne have forandret sig meget. Skyggen. Baade Tiderne og Menneskene. Lykkelige havde dine Efterfølgere været, dersom de havde tænkt paa denne Forandring; dersom de havde husket paa, at der er Forskjel imellem Dvergen Frankrige og Kjempen Frankrige, at den Skildring, som du i din Tidsalders Historie gjorde af dette Rige, ikke ligner mere Originalen 7). Jngen Cardinal Fleury, ingen Ludvig XV., ingen Qvinder, ingen Generalforpagtere regjere mere den Franske Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Den store Revolution, som har kuldkastet Bourhons Trone, har ogsaa omskabt det Franske Statslegeme, og med dette hele Europa. Begyndelsen førte man Krig for at gjøre Frankrige mindre, ja maaskee for at dele det, ligesom *) Histoire de mon temps, Pag. 37.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Jndenlandske Efterretninger. Colding d. 8 Nov. J Dag jordedes det første Liig paa den her anlagte ny Kirkegaard. Liget, en ung Borgerdatter, blev fulgt til Graven af Geistligheden, Magistraten og endeel fornemme Jndvaanere. Det borgerlige Jægercorps bare Liget og Gravstedet blev beplantet med Rosentræer og Blomster. Denne Kirkegaard, der har en meget smuk Beliggenhed, er anlagt som Have i En gelsk Smag med krumme Spadseregange, foruden en stor Gang beplantet med Lindetræer, der har en Græsforhøining i Midten og en Græsbænk ved Enden. Kirkegaardens tre Hjørner ere prydede med Lysthuse, og i det fjerde Hjørne er udlagt en Plads til Graver Bolig. Kirkegaarden indeholder 22,800 Alen, og efter det optagne Kort inddeelt til 903 Gravsteder, foruden en stor Deel Steder, som kunne anvendes til Beplantning med Træer, Buskværk og Blomster, hvormed Menighedens Lemmer ville kappes om at pryde dette Sted, der tillige kan tjene dem til Lysthauge. Over hver Indgang findes følgende Jndskrivt: Døden er Jndgang til Livet *), og over Udgangen. Hisset vi samles igjen. Tre reisende Danske Videnskabsmænd have befundet sig paa Krigens Skueplads. To af dem have i Weimar seet sig nødsagede til at skiule sig i Göthes Kielder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Værelserne paa Regentsen befandtes ikke alle at være i den Tilstand, som de for de der boende Studerendes Sundhed og Beqvemmelighed burde, især kunde de i forskjellige Kamre endnu værende Steengulve ikke andet end ansees for usunde, ligesom de tildeels skumle Værelser trængte til et muntrere og lysere Udseende. - For at afhielpe disse Mangler har H. Majestæt paa Directionens derom gjorte allerunderdanigst Forestilling under 5 Aug. d. A. tilladt, at der til at lægge Trægulv i de Kamre, hvor endnu maatte findes Steengulv, samt til at male Lofterne, Vindueskarmene og Dørene sammesteds maa af Communitetets Casse anvendes den fornødne Sum, der beløber sig til omtrent 1000 Rdlr. - Paa Jværksættelsen af disse Forbedringer er allerede begyndt. Væggenes Hvidt*) Hvorledes Døden kan være en Indgang til Livet, er ubegribeligt. Døden kan ikke ved re andet end en Jngang til Døden. En Indgang til et bedre Liv kan den i sigurlig Forstand vel være. ning foretages i alle Værelserne eengang hvert tredie Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Erkebiskop Lindblom, som paa sin Reise i Dannemark havde seet vore gymnastiske Jndretninger, har udvirket, at Kongen af Sverrig har givet et Fond til en Anstalt for gynastiske Øvelser ved Skolen i Linköping.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Fra Lands Cancelliet i Malmøe er under d. 20 Aug. udstædt en Bekjendtgjørelse, hvori det hedder, at Kongen af Sverrig i sin Circulaire af 9 April f. A. har befalet, at der skal føies saadanne Anstalter, hvorved mærkværdige Levninger og Mindemærker fra Oldtiden skulle paa de Steder, hvor de findes, fredes og bevares. Men da der af slige Levninger og Mindemærker just i dette Lehn findes adskillige, og man har erfaret, at uanseet hvad imod deres Forstyrrelse og Skade tilforn er bleven befalet, og ældre Forordninger i saadan Henseende indeholde, samme dog paa endeel Steder enten af Ukyndighed eller Egennytte, mindre agtes og paaskjønnes, saa erindres Almuen og i Særdeleshed den mindre Kyndige af den jordbrugende Classe, at holde saadanne Ting, hvor de end findes, i tilbørlig Hævd og Agtelse, ikke at forstyrre noget deraf eller anvende til særskilt Brug, da de i saa Fald skulle staae til Ansvar derfor. Ogsaa Præsteskabet paamindes om, i Overeensstemmelse med Cancell. Skr. af 13 Maji 1760, ikke at undlade, at udmærke og antage, hvad deraf i enhver Menighed kan findes, som fortjener uforstyrret at bevares for Nutiden og Efterverdenen, og dersom saadant egenmægtigen ødelægges eller borttages, at underrette Stedets Kronbetjente derom, paa det den Skyldige snarest mueligt kan sættes under Lovens Tiltale. Til de anførte Mærkværdigheder regnes de store runde Høie eller Bakker, som bære Navn af nogen der begraven Konge eller anden stor Mand, Grave i Almindelighed, Steendysser, Steenkister, Runesteen, andre opretstaaende eller i Jordenliggende Stene med indhugne Bogstaver, Rudera af Slotte, Borge og Skandser med mere deslige, som vidne om Forfædres Bedrivter, og Gierninger, og tjener til almeen Nytte og Hæder. - Ogsaa i Dannemark kan man vel snart vente en saadan Anordning. Den Ligegyldighed og Ringeagt, hvormed Oldtidens Mindemærker, behandles hos os, er næsten mageløs. Vore ældste Kongers Gravsteder bruges som Sandgrave a., Steendysserne sønderhugges og de ældste Monumenter bruges, som Erfaringen har lært, til at sætte Steengjerder! - Siøberg forsikkrer, at han to Gange har ladet indføre den omtalte Anordning i Lunds Ugeblad, og at han af Frygt for en fortsat Ødelæggelse af Rigets Mindemærker og Oldsager har gjort Forestilling hos Kongen og Anmeldelse hos General-Gouverneuren. Forstyrrelsen af det navnkundige Kiwike-Monument i Malby Sogn ved Cimbritsham, som Støberg omtaler, er omtrent et Pendant til den Juulskovske Støttes Ødelæggelse i Fyen, og begge Nationer synes i den Henseende altsaa ikke at være hinanden noget skyldige. Siø berg anfører ogsaa ved denne Leilighed de Danske Oldsagers ublide Skjebne og Danske Lærdes frugtesløse Bestræbelse for at udvirke nogen Anordning til Gunst for Antiqviteterne. Sverrig, siger han, er i den Henseende Dannemark allerede længe i Forkjøbet, og dets Forsigtighedsregler kunne nu tjene det til Mønster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J Stockholm er udkommen paa Svensk Underretninger og Kjøbenhavn, samlede og udgivne af J. E. Angelin, tilligemed et Kort over denne Hovedstad. Bogen er deelt i 17 Capitler, og indeholder, foruden Kjøbenhavns Historie, over 100 særskilte Gjenstande angaaende samme. For Vintersemesteret 1805- 1806 havde til de Theologiske Forelæsninger meldt sig omtrent 215, til de juridiske 184 *), til de medicinske 137. og til de philosophiske 165 Tilhørere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Hensigten af det Topographiske Selskab i Norge er at samle og udbrede nøiere Kundskaber, om dette Rige end man tilforn havde. Dets Stifter Geheimer. Moltke, Præs. i Generaltoldkamret, troede derved at kunne forskaffe den bedste og hastigste Veiledning til at kjende Landets Fordeele og Mangler, til at afhielpe de første og benytte de sidste. Hvorvidt denne Hensigt opnaades sees af Selskabets udkomne Skrivter. Men saare meget stod endnu tilbage, da en vis Uvirksomhed begyndte at indsnige sig og true Selskabet med Undergang. For at tilveiebringe nyt Liv og Virksomhed og udvide Selskabets egentlige Hensigt til andre nyttige *) Man seer heraf hvor ugrundet Brevskriverens Anke var i Jen. Litt. Zeitung. Kundskaber end de egentlige topographiske, indkom Biskop Bech og Prof. Rosted med 8 Forslag til Geheimeraad Moltke. De fornemste vare: 1) at Geheimeraaden skal vedblive at være Præses, men at der tillige skal udnævnes en nærværende Vicepræsident; 2) at der i de maanedlige Forsamlinger ikke allene skal afhandsles hvad der hører til Hovedgjenstanden, det topographiske Fag, men tillige, naar Hovedforretningerne ere tilende, hver videnskabelig Green; at hver Afhandling eller blot Opsats, som noget Medlem har forfattet og vil oplæse, bliver bedømt og efter nærmere Critik trykt paa Selskabets Bekostning, dog udenfor de særskilte Bind, som bære Navn af det topographiske Selskabs Biarbeider, og sælges som andre Skrivter, efter Bogladepriis; 3) at Selskabets Casserer nyder 70 Rdlr. aarlig; 4) at Selskabets Skrivter i Fremtiden udgives i Bind, istedet for Hefter, under Titel af det topographiske Selskabs Skrivter. Disse Bind udkomme saa ofte Materialier haves og det indskrænkede Bogtrykkerie tillader det. Men Journalen fortsættes, saa længe til de i samme begyndte Beskrivelser ere tilende. Disse Forslag har Geheimeraad Moltke bifaldt, og Biskop Bech er udnævnt til Vicepræsident.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
I Gaar Nat udbrød Jld i Provst Rachlous Residence Snodeløv Gaard. Bygningen og den i samme værende kostbare Maleriesamling skal være lagt i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Den fra Kiøbenhavn til Batavien bestemte Ostindiefarer Becke skom er bleven anholdt og er d. 28 Oct. beskadiget indkommen til Plymouth. Mandagen den 27 f. M. tog hans H. K. H. Kronprindsen fra Kiel, for næste Dag at høitideligholde sin Gemalindes Fødselsdag paa Lovisen, lund. Hs. K. H. Hertuginden af Augustenborg, var i samme Anledning kommen dertil. Ved Aftentaflet bleve Herskaberne overraskede ved en Sang af Professor Guldberg, ledsaget af Jnstrumental musik. Rummet tillader her kuns for denne Gang at anføre følgende Strose af denne Digters skjønne Sang: Staa som Millioners Tolk, Et Værn om Dyd, et Lyd for Klage! Bliv Moder for et frifødt Folk, En ædel Førstes ædle Mage Trindt om Dig vi slynge med Sang og med Dands Af Egeløvs Blade den stolteste Krands. Den aandes ei, som Kroner, Af Tiden ned i sporløst Muld; Den ranes ei med Throner, Og kjøbes ei for Guld. Naar Diademet lægges ned J Gravens mørke Favn, Den lyser gjennem Evighed Om elskte Modernavn. I Gaar blev Oberstlieutenant v. Haffner høi Efter høiere tidelig begraven i Garnisons Kirke. Ordre blev han jordet med samme Æresbeviisninger, som tilkomme en virkelig Oberst. Hr. Jørgen Kofod, Sognepræst til Clemens kjær paa Bornholm, har ved Gavebrev af 14de April d. A. til Bedste for 6 gamle fattige Fruentimmer, skienket et af ham paa Præstegaardens Grund opbygt Huus med tilliggende Kaalhauge og noget Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J Forgaars Nat er der skeet Jndbrud i Mynt cabinettet paa Rosenborg. Hvor meget der er stiaalet vides endnu ikke med Vished.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J Formiddags udbrød Jld hos en Brændeviinsbrænder i Pedermadsensgang. Ved Brandforkenes hastige og virksomme Hjelp blev den snart slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Udenlandske Efterretninger. Keiser Napoleon har ladet udgaae en Proclamation, hvori han ved General Dabrowsky og endnu en anden General lader Polakkerne vide, at han vil gjøre dem til en Nation igien; at han om føie Tid vil selv komme til Posen, for at erklære dem sin Villie, og at General Coscusko vil komme til dem, og nærmere oplyse dem om, hvorledes der skal forholdes med det Hele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J Lloyd'sevenning post føres stor Anke over Preussens Adfærd i denne Krig. Kongen af Preussen, siger den, havde allerede 6 Uger førend Slaget ved Auerstadt 100,000 Mand staaende i Sachsen, med hvilke han ret godt kunde jaget Franskmændene tilbage over Rhinen. Men Preusserne gik for overilet frem, istedet for at oppebie Russerne, som aldrig pleie at udeblive, naar de love at komme, lode de sig angribe af de Franske, ja Kongen udfordrede endog Keiser Napoleon til en bestemt Tid, og gav saaledes Slip paa de Fordele, det angribende Partie altid har. Hvor hæderlig end en saadan Opfordring er, saa er den dog upassende der, hvor det gjelder om Millioners Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J samme Avis fortælles, at Marquis Luechesine, efter det for Preusserne saa lykkelige Slag ved Auerstadt, havde Ordre at afstaae Ostfriesland, Baireuth og Vestphalen, at han endog kunde slutte Fred paa hvilke Betingelser det end skulde være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
En ung Preussisk Adjutant, der blev tagen til Fange af de Franske og som ikke vilde forlade sin General, udgiver, efter Moniteurens Beretning, en Beskrivelse over Slaget ved Auerstadt. Han paaanker der især som en Feil, at Hertugen af Brunsvig ikke søgte at beholde Defilerne. Ved Defileerne ved Kösen, som forsvaredes af Marchal Davoust, bleve Preusserne elleve Gange tilbageslagne. Det Franske Artillerie beskriver han især som overordentlig frygteligt. Et Preussisk Regiment, under General Larisch, som bestod af 2000 Mand, blev med 8 Franske smaa Canoner saaledes sammenskudt i fra Minuter, at der kun var 150 Mand tilbage deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Den 27 Oct holdt Keiser Napoleon, ledsaget af sin Garde, under Kanonernes Torden og Klokkernes Lyd, sit Jndtog i Berlin. Magistraten, Adelen og Stadens fornemste Jndbyggere, med Commandanten General Hülin i Spidsen, modtoge ham ved den samme Port, som Frederik den Store for et halvt Aarhundrede siden drog igjennem, kronet med Laurbær, og medbringende mange Vogne fulde med Skatte. Hvo skulde den Gang have troet, at de Franske, om hvilke Frederik sagde: at de flygtende tage Veien til Paris, og at de ikke have andre Grændser end paa hiin Side Rhinens Bredder *), tyve Aar efter hans Død ville rykke som Seierherrer ind i hans Residence – Ved Keiserens Side red hans Broder Jerome Bonaparte, og blandt hans store Følge var Alexander Berthier. Keiseren besøgte ogsaa den gamle Prinds Ferdinand, som ikke har villet forlade Berlin, da han paastod, at de Franske fik kert ville respectere Frederik den Stores Broder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Denne ærværdige Olding, som har seet det Preussiske Monarkie stige og falde, er henved 77 Aar gammel. - Aftenen førend Jndtoget besøgte Keiseren Lystslottet Sans Souci, der nu ingenlunde svarer mere til sit Navn. Han dvælede lidet i Frederik den Stores Dagligstue, som endnu er fuldkommen saaledes meubleret, som da han endnu levede. Her staaer endnu det samme Bord, overtrukket med grønt Voxlærred, det samme Skrivertøi, den samme gammeldags Lænestoel, hvoraf han betjente sig. J en Krog staaer ogsaa hans Stok. I dette Værelse, hvorfra Frederik i sin Tid uddeelte Forskrivter og Love til Europas Cabinetter, hvor engang al Magt og Viisdom synes forenet, hvor engang Jordens Eneste gandede, i dette Cabinet saae man her atter d. 27 Oct. Verdens første Hærfører og mægtigste Regent. Om Aftenen var hele Berlin paa det prægtigste illumineret. Syv Bureaux bleve strax indrettede, og paa Raadhuset satte i Virksomhed. - De første Tropper der rykkede ind i Berlin vare af Marchal Davoust's Corps, til Løn for deres udmærkede Tapperhed i Slaget ved Jena. *) Leg ennemis en deronte De Paris prennent la ronte Is nont point de barrierre Quandels des bords du Rhins.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J Berlin blev Prindsen af Hatzfeldt arret ret, fordi han i et opfanget Brev havde meddelt Prindsen af Hohenlohe Efterretninger om den Franske Armees Stilling og Bevægelser. Hans Gemalinde gjorde derpaa et Knæfald for Keiseren, og Manden blev benaadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J Fæstningen Custrin, som maatte overgive sig til Marchal Davoust, gjordes 4000 Krigsfanger, og fandtes 90 Canoner paa Voldene. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
det Berlinske Tøihuus fandtes, 500 Canoner, nogle 100,000 Pund Krudt, og nogle 1000 Stykker, Flindte. - Fæstningen Spanda uforsvarer sig Den ved Mehadia i Temeschvarer Banat for 26 Aar siden opgravede meget kostbare Bronstatue af Hercules, fra Trajans Tider, har Eieren foræret Erkehertug Joseph, der, til Erkjendtlighehar sendt ham en brillant Ring. Hertugen lade dette Konstværk beskrive af Bibliothekar Miller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Engellænderen Heigter, som afreiste med den Engelske Gesandt, fra Neapel, har medtage adskillige Papyrusruller. Blandt de Kostbarheds som det Neapolitanske Hof, ved sin Afreise i Sicilien, har taget med sig, og som siden at faldt i de Franskes Hænder, var den Farnesiske Herkules og Flora.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
En ubenævnt Toskaner indbyder Skribenterne til en Fortsættelse og Fuldbyrdelse af Filangter bekjendte Værk om Lovgivningen. Arbeidet er udderkastet det Modeniske Societa italiand's Den, og den, som vinder Prisen, faaer 100 Zechiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
J Kongeriget Würtemberg er Forordningen angaaende Geistlighedens Klædedragt bleven fornye Ved alle Embedsforretninger og ved andre offentge Leiligheder tør, især Decanerne, ikke lade sig sit uden i en sort, ikke alt for kort Kjole, Vest og Buxer, og Skospænder. Paa Reiser maa de han en Overkjole eller Kjole af en mørk eller anden be skee den Farve paa, og sort eller anden mørkfarve Vest, og korte Beenklæder. Det er dem under alvorlig Straf forbudet, at bruge Baand i Buxer, eller Skoene, eller at bære Ridetrøier eller Han a la Titus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-15
Af dette Bladudkomme ugentlig to Numer, der tilbringes Subscribenterne og betales qvartal ter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Tillægsblad til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 10. Søndagen den 16 November 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Paris d. 4 Nov. Moniteuren for i Dag indeholder den 18de, 19de og 20de Bulletin; den første er endnu dateret fra Potsdam, og de to sidste fra Charlottenburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Udtog af den 18de Bulletin. Divisions-General Victor er i Slaget ved Jena bleven saaret af en Musketkugle, og har i nogle Dage maattet holde Sengen. Foruden ham ere endnu nogle Officierer af Rang blevne saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Keiseren har taget den store Frederiks Grav i Øiesyn. Den formedelst sin Beliggenhed meget stærke Fæstning Spandau, 3 Mile fra Berlin, som havde 1200 Mand Garnison og var stærk forsynet med Krigsammunition og Levnetsmidler, er Natten d. 24de bleven omringet, og har d. 25de overgivet sig ved Capitulation. Garnisonen er tagen til Krigsfanger, paa Officiererne nær, der, forsynede med et Pas, kunne gaae hvorhen de ville.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Keiseren red i Middags Kl. 12 fra Potsdam til Spandau, for at besee denne Fæstning. Han overdrog General Chasseloup, Commandant over Geniecorpset, og saabeder Fæstningsværrerne, disse ere meget skjønne; Magazinerne ere meget prægtige, og man har fundet der saa meget Meel, Korn og Havre, at Armeen kan underholdes der i 2 Maaneder, og saa meget Krigsammunition, at forraadet af Artilleriet kan fordobles dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
J Palladset i Potsdam har man endnu forefundet Frederik den Stores Kaarde, samt General Skjærf, som han bar i Syvaarskrigen, og den forte Øns Ordenstegn. Keiseren sagde om disse Seierstegn. "De ere mig kjerere end 20 Millioner, og da han havde betænkt sig lidet, blev han ved: "jeg skal sende dem til mine gamle Soldater, fra Krigen i Hannover; jeg skal forære Jnvalidernes Gouverneur samme, og de skulle blive i Hotellet."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
(Den 20de Bulletin indeholder bekjendte Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
J Rotterdam indløb d. 5 d. M. den Efterretning fra London, at der er forefaldet et Søslag ved de Spanske Kyster mellem Admiral=Colling wood og den Spanske Flaade, hvilken sidste var lø den ud fra Cadix, for at forene sig med den Ferrolske. Englænderne skulle have taget 4 Linieskibe, og adspredt de øvrige Nordarmeens Avantgarde, som af Marchal Mortier blev opfordret til at marchere til Cassel, har formedelst Mangel paa Levnedsmidler lidt meget. Den er vendt tilbage til Vestphalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Dresden, d. 3 Nov. De Bayerske Tropper, henved 10,000 Mand, ere herfra rykket op til Cotthuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Den Hollandske Armee skal forstærkes med ny Corpser, som organiseres i Vestphalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Divisions=General Savari er d. 31 Oct, ankommen til Strelitz, med en Colonne paa 600 Mand, og taget der Dronningen af Preussens Broder, som staaer i Preussisk Krigstjeneste, til Fange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
De Bayerske og Sachsiske Tropper trække sig til Sachsen og Oder, og formere Prinds Jeromes Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Keiser Napoleon har ladet Førstendommerne Eichsfeld og Erfurt, Grevskabet Hohenstein og alle Preussiske Lande i Sachsen, mellem Rhin og Elben, tage i Besiddelse; Ørnene ere overalt ned tagne, og Jndkomsterne erlægges Keiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Fem Escadroner Sachser have overgivet sig til Marchal Soult i Varenau Marchal Dagust, har passeret Oderen ved Frankfurt. Kongen af Preussen er gaaet over Weichsel og befinder sig i Graudenz. 12-15,000 Mand befinde sig i det høieste ved Weichsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
J Berlin er d. 7 Nov. ved Prindsen af Neuschal, Marchal Berthier, udstædt befaling, at formedelst de Uordener, der forefaldte i Egnen af Leipzig og Wittenberg, skal de Franske Commanderende lade flittig patruillere, under en Fransk Officiers Anførsel, og lade Marodeurerne arrestere. Det samme skal skee i Egnen af Erfurt, Gotha Brunsvig &c. De Commanderende skulde overalt hvor de befinde sig, bruge Landets Militair til at værne og Jndbyggernes Eiendomme.