JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Armeen ved Parna, den 17de Septbr. Efterat vi den 13de om Aftenen havde med Bajornetten drevet Tyrkerne bort fra de udenfor Fæstningen, besatte Steder, med et Tab af 300 Døde, blev næste Morgen deres Contreescarpe, der befandt sig foran den nordlig Havet nærmest beliggende Bastion, sprængt i Bassesen. Luften ved en Mine, hvorved Graven blev saaledes tilkastet, at vi have faaet Indgang til en Bresche i Bastionen. Keiseren besluttede, at Fæstningen skulde endnu engang opfordres til at overgive sig, og der blev sendt sen Parlamentair ind i Staden. De første Svar lode formode, at Kommandanten ikke var uvillig til at kapitulere, og det kom til en Vaabenstilstand. Men da Admiral Greigh ved en Sammenkomst med ham paa Skibet Keiserindemoderen blev overbeviist om, at han ved undvigende Svar søgte kun at vinde Tid, saa blev Underhandlingerne afbrudte, og man begyndte igjen den 15de at beskyde Fæstningen paany.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Sammestedsfra, den 12te Septbr. Tyrkerne gjorde i Forgaars et stærkt Udfald og prøvede paa at anlægge en Forskandsning for at dække den gjorte Bresche, men de bleve, efter en blodig Kamp, drevne ind igjen i Fæstningen uden at faae deres Hensigt: udført. General Woronzow har derpaa gjort Kapudan Paska nye Kapitulationsforslag, men han erklærte, at Varnamaatte forvandles til en Steenhob før der kunde tænkes paa nogen Overgivelse. Da nu denne herviske Beslutning bliver deelt af den hele Garnison, som, foruden de i bevæbnede Jndvaanere, er 25,000 Mand stærk, synes det som General Woronzow ikke vil tage Ansvaret paa sig af en Storm der vil koste uhyre meget Blod, og derfor oppebier Keiserens Ankomst, men alle Forberedelser, ne ere trufne dertil. Det synes, som Keiseren ikke vil drage i noget Hovedqvarteer ved sin Armee førend det er kommet til noget Afgjørende med Varna, da han hver Aften tager ud paa Fregatten og tilbringer Natten det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Fra Vongen, den 29de Septbr. Fra Krigsskuepladsen i Bulgarten mangler det og gandske paa nøiagtige Efterretninger. Keiserens Ankomst til sin Armee, som han bringer betydelige Forstærk, ninger, berettiger til den Formodning, at et afgjørende Slag er meget nær. Personer som kjende Terrainet, paastaae, at der ikke er Andet tilovers for Russerne endat passere Balkanbjerget, for i det frugtbare Rumelien at forskaffe sig sikkre Vinterqvarterer, eller ogsaa drage tilbage til Fyrstendømmerne, da der i October indtræffer en Regntid som gjør ethvert Ophold umuligt. Om Begivenhederne ved Varna den 21de August er man endnu ikke i det Klare. At Fæstningen paa kort Tid har været deblokeret er gandske vist, dog have Russerne ved deres indtrufne Forstærkninger snart igjen sat sig i Besiddelse af deres forrige Stillinger. Widdin, Giurge, wo, Rustschuk og Silistria ville give Russerne nok at bestille i Vinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Berlin, den 1ste October. Jfølge de nyeste Efterretninger fra St. Petersborg, skal der foretages en tredie Rekruttering over hele Rusland, og det 4 Mand af hver 500.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Krahau, den 17de Septbr. Den polske Armee, som er bestemt til at besætte Fyrstendommerne Moldau og Wallakiet, venter hvert Øieblik, at faae Ordre til at marschere. Fra Merhøelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Her siges, at Planen til et andet russisk Felttog, som sandsynligviis bliver nødvendigt, vil vorde udkastet efter en langt anden Maalestok end til det nærværende, da man kun havde gjort Regning paa ubetydelig Modstand, og derefter indrettet sine Stridskræfter, hvorfor Vinteren, som desuden saameget letter Kommunicationer: i Ruslands Jndre, vil blive benyttet til at sammenbring: de fornødne Forraad for en endnu talrigere Hær. Den siges ogsaa, at den General (Diebitsch) som havde lag denne Plan, skal være faldet i Ungade, og skal have taget sig det saanær, at han ligger og i et af Krigshospitalerne. (Hvad der synes at bekræfte det, er den Omstændighed, at han ikke heller i lang Tid er bleven nævnt i Armeeberetningerne.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Constantinopel, den 28de August. Sultanen har ladet 3 a 400 Sammensvorne strang lere i de syv Taarne og kaste deres Liig ud i Bosphorus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Fra Asien komme endnu bestandig Troppehobe paa 510,000 Mand. At Porten skulde give efter for Rusland er ikke at tænke paa, og Sultanen skal atter nylig have sagt: at Sværdet maa allene afgjøre. Sultanen, vil paa ingen Maade ratificere den imellem Paskaen af Ægypten og den engelske Admiral sluttede Tractat. Men derhos er det forunderligt: at der ventes ægyptiske Tropper hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Den franske Expedition. Jfølge en Skrivelse fra den franske Leir paa Morea (leveret i den franske Moniteur) har Hæren leiret sig nogle Mile fra Koron paa en af Citron og Oliventræer bevoxet Slette. Der findes ikke noget Huus i den hele Egn, kun nogle enkelte Hytter. Den 29de og 30te Aug. begav General Maison sig paa Recognosering to Mile bort fra Leiren og fandt ingen Modstand. Grækerne, som han traf paa, modtoge ham med n Taknemlighed; Tyrkerne saae paa ham med Ligegyldighed. Førend Tropperne udskibedes, havde Generalen havt en r lang Konferentse med Admiral Rigny. Capodinistrias ventedes til Leiren. Saa langt man kan øine have Grækerne tændt Glædesblus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Portugal og Brasilien. J Lissabon gik almindeligt det Rygte, at den østerrigske Regjering har gjort en formelig Protest imod Don Miguels Throndestigelse, der ogsaa skal have fundet Frankrigs Misbilligelse. Keiser Pedro har ved fire Decreter tilintetgjort sin Broders Regentskab, indsat et nyt under den forrige Regentinde, forkyndt Amnestie for Alle, undtagen Chavesslægten, og anbefalet sin Datter til det portugisiske Folk. Jøvrigt hersker der i Portugal endnu den samme Uro og Forvirring: Fangerne henrettes i Stilhed, Fængslerne fyldes paany, og Plyndringer udøves mod Ven og Fjende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Jordskjælv i Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Paa det Jordskjælv som den 21 Julii hjemsøgte Staden, Schamacha, er den 7 August fulgt et andet. Om Midnat sket eet meget stærkt Stød, saa flere Huse styrtede sammen. Jorden bevægede sig uophørligt indtil om Morgenen, og Kl. 8 fulgte et nyt Stød, som atter forvandlede endeel Bygninger til Ruiner. Den 9de om Aftenen rystedes Jorden endelig af et tredie, meget voldsomt Stød. De forfærdede Jndvaanere flygtede ud af Staden, Husene styrtede bragende sammen, og indhyllede Bye og Egn i tykke Støvskyer. To nye Stød, imellem 10 og 11, fuldendte Ulykken og Jndvaanernes Fortvivlelse. Staden er forvandlet til en Askehob, og 3 Dage efter rystede Jorden endnu uafladeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Sverrig. Den keiserl. russiske Gesandt i Stockholm, Grev v. Suchtelen, har ved en den 15 Aug. fra Odessa af: færdiget Koureer, erholdt den udtrykkeligste befaling til at giøre Hs. Maj. Kongen af Sverrig Meddelelser af speciel Jnteresse af den fuldkomneste tilfredsstillende Beskaffenhed, svarende til de Tractater, som nu i 16 Aar have forenet begge Hoffer, og det Sindelag, Keiser Nicolaus har arvet fra sin Broder Alexander mod det i Sverrig regjerende Dynastie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Blandinger. Paa Børsen i Paris gik det Rygte, at der med det første ventedes et Manifest fra Tyrkiet imod Frankrig, og at den tyrkiske Regjering har bestemt Tropper til Morea.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
En Skrivelse fra London i algem. Zeitung yttrer, at Forholdet imellem det engelske og franske Kabinet ikke mere skal være saa samdrægtigt som tilforn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Adskillige engelske Troppeafdelinger have indskibet sig til Malta og Gibraltar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Ved en kgl. fransk Forordning ere alle disponible unge Soldater for 1827 indkaldte til activ Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
J London havde man det Rygte, at den russiske Gesandt havde officiel tilkjendegivet Regjeringen, at den russiske Flaade havde seet sig nødsaget, til at blokere Dardanellerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Der skrives fra den russiske Grændse, at hvis den slette Aarstid skulde nødde den russiske Armee til at standse med sine Operationer, saa vil til næste Foraar blive opstillet en Krigsmagt som vil sætte hele Europa i Forhauselse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
J Madrid er bleven arresteret nogle Personer, som havde sneget sig ind i Slottet og mistænktes for at have havt Ondt i Sinde mod Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Den norske Statsminister Løvenskjolds Søn, Lieutenant Løvenskjold, er sendt til Gesandtskabet i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Fædrelandet. Rhvn, den 4de October. Vor Gesandt og befuldmægtigede Minister i Berlin, Hs. Excell. Geheimekonferentsraad Grev Frederik af Rewentlow, Storkors af Dannebrogen, er død den 26de Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl. Christian er Dagen førend sin Afreise fra Genf veden Deputation bleven overrakt et Æres Diplom som gensisk Borger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Man vil paastaae, at det endnu er uafgjort om den forestaaende høie Vielse skal finde Sted i Kirken eller Gemakkerne; saafremt det første Sted kan lade sig oplyse, vil det faae Fortrinnet. Formalings=Processionen vil ikke, som til Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederiks Confirmation, passere Holmens Canal, men Østergade. Militair og Holmens faste Stok skulle paradere. Den kongelige Familie kjører i 9 Stads=Karether, hver forspændt med 6 Heste. Man vil bestemt vide, at Byen ikkun bliver illumineret tvende Aftener. J Overeensstemmelse hermed blive alle Jndretninger trufne. Man venter hver Dag en Kundgjørelse fra Cancelliet om denne Gjenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Fra Pressen er i Dag udkommet: Orddog over Hs. K. Høihed Prinds Frederik Carl Christians Udenlandsreise, samt over Høitidelighederne ved Hs. K., Høiheds Formæling med Prindsesse Wilhelmine Maria. No. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Jgaar afreiste herfra til Grækenland for at deeltage i den franske Diversion; Major v. Hansen, og Capitainerne v. Schlegel og Tscherning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
J Fredags Eftermiddags ankom nord fra en russisk Orlogsbrig, der har været brugt til at tilføre den russiske Flaade i Archipelagus Levnetsmidler. Den afgik igjen i Onsdags Morges til Kronstadt. J Søndags ankom hertil fra Kronstadt et russisk Barkskib, som er bestemt at støde til de paa Opdagelsesreiser værende russiske Skibe. Det afseilede imorges nordef(Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Texten til Fr. Kuhlaus Cantatino som i Løverdags udførtes for Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian paa Sorgenfrie, er af Chr. Winther, inderlig smuk, som den herlige Musik. Orgelet er nu opsat i Slots=Kirken; ligeledes er Thorwaldsens Christus hensat paa sin Plads over Alteret i Frue Kirke. Nischerne for de tolv Apostle ere tilmurede, hvorved Kirken har tabt meget i Architectonisk Skjønhed. Apostierne staae nu frit i Kirken paa Piedestaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Grosserer J. Omen har fra Engelland forskrevet en Maskine til Beens Knusning, saa vi nu kunne haabe, at vore egne Landmænd herefter vil kunne benytte dette Material til Gjødning, hvis Fortrinlighed fremfor almindelig Qvæggjødning, især paa mager Hedejord, er oplyst ved Exempler. Hr. Omen tager 5 Rbd. Sedler pr. Skpd. af Beenstøvet, og da 1 Td. veier 12 Lpd. bliver det 3 Rbd. pr. Td. Man har derved endnu den Fordeel, at der kjøres saa meget paa et Læs, som forbruges til 1 Td. Land. Efter Forlydende bliver i dette Efteraar udført et Partie Beengjødning til Vestindien, for at prøves paa en Sukkerplantage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Justitsraad og Kasserer i det kongl. danske Cancellie, Rønne, er død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Magister Madvig er bleven Lector i Philologien her ved Universitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Silke= og Klædehandler C. Lassens Boe er taget under Skiftebehandling som fallit. Det skal være en sand Smitsol, som grasserer i Kaslundborg og Omegn, da den pludselig angriber Folk og bortriver dem inden 4 a 5 Dages Forløb. Hele Huse og Gaarde ere befængte og i enkelte Landsbysogne ligge henved 100 syge. Dødeligheden er ogsaa i høi Grad paafaldende. Siden August Maaneds Begyndelse skal saaledes i eet Sogn allene være død 40 Personer og paa een Dag allene blev kastet Jord paa 3 Liig; i Rachlør, Sogn blev forleden i een Uge begravet 14. Mærkeligt er det endnu, at dette er det tredie Aar i Rad, 1826, 27 og 28, da Sygdommen, altid udbrudt i August, har hersket der i Egnen, uden at strække sig videre end til omtrent 2 Mile omkring Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
J Skanderborg Amtsavis No. 19 spørges Hr. Pastor Brygmann (i Anledning af hans sidste Avertissement) hvilke Lærerinder han menner og hvilke Beviser, han kan fremføre for sin Paastand?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Kbhvns. Torvepriser den 3die October: Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede, Byg, Havre, - 2 - Ærter, - 4 - 3 - . . - Kours den 3die Octbr.: 214. Spec. 12 Mk. 13 1/2 s. Norske Speciessol. pr. 100 Spec. 154 Rbd. Sdl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Befordringer og Afgang. Garnisonspræsten paa Christiansøe C. Krøyer beskikket til Sognepræst for Barløse M. i Fyen. Cand. theol. Appeldorn til per. Capellan for Herfølge M. i Sjælland. Cand. theol. A. Holm til perf. Capellan for Sandager i Fyen. Skolelærer J. Hansen i Brandstrup til første Lærer ved Borgerskolen i Saxkøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Bekjendtgjørelser. De ærede Herrer, der saa aldeles uindbudne beviste vor sal. Fader den Ære at ledsage ham til sit Hvilested, modtage herved vores erkjendtligste Tak. Aarhuus, den 7de October 1828. P. C. Freiesleben. J. Freiesleben. LIVS. ASSURANCE.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Londons Union Assurance Selskab, stifte Anno 1714 ved en Parlaments-Act, oprinde, lig med et Fond af 300,000 L. Sterling (circa 3 Millioner Rigsdaler), som senere er overordentlig voxet, forsikkrer, imod Indskud, en Kapital, som bliver udbetalt ved den Assureredes Död til Dennes Boe, eller til hvem, der med Ret er Policens Eier. Gavnligheden og Soliditeten af denne Indretning har igjennem et Aar hundrede beviist sig i det: at ved Dödsfald de efterlevende Lemmer af Familien ere blevne betryggede mod Mangel, eller de med den Afdøde i Forbindelse staaende Personer, derved blevne sikkrede mod Tab, ligesom ogsaa en Mængde Mennesker, som uagtet deres daglige store Erhverv eller Udsigter til fremtidig stor Formue (som ved en forventet Fidei-Commis Kapital, eller Arv i Tilfælde at en Ægtefælle eller anden Paarörende overlever en riig Nærbeslægtet ikke have kunnet opnaae noget Laan have fundet den for dem nødvendige Kredit ved deres Livs Assurance, som betrygger Kreditor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Dette Assurance-Selskab har beskikket Undertegnede som Agent, hvorfor de herpaa Reflekterende ville behage at henvende dem paa mit Comptoir, Gothersgaden No. 27, hvor Planerne og Betingelserne ere til Eftersyn. Kjöbenhavn, den 1ste Octbr. 1828. A. T. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
De af Byens Jndvaanere som holde løse Hunde, bringes herved Placaten af 29de Octbr. 1824 i behagelig Erindring, saavel med Hensyn til Fornyelsen, inden denne Maaneds Udgang, af de herfra i sin Tid udleverede Hundetegn, som ogsaa med Anskaffelsen heraf. for de der ikke maatte have efterkommet saadant. Aarhuus Politiekammer, den 4de Octbr. 1828. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Onsdagen den 15de d. om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Horsens Raadstue ifølge Reqvisition fra Hr. N. Kruuse paa Steenkiær de Dennes Broderbørn tilhørende, paa Horsens Mark beliggende 4 Gaards Avlinger No. 121, 122, 123 og 124 ved en eneste Auction bortleiede paa 1 Aar, eller, hvis antageligt Bud, ikke skeer, paa det Kongelige danske Cancellies forventende Approbation stillede til Bortsalg, hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at i Tilfælde af Salg i det mindste 3/8 Dele af Kjøbesummen kunne blive staaende i Avlingerne. De øvrige Conditioner ville erfares ved Auctionen. Horsens, den 4de Octbr. 1828. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Herved har jeg den Ære at bekjendtgjøre, at jeg indtræffer til det forestaaende Weile Marked med et Udvalg af nye Taffeluhre saavelsom nye 8 Dags Stueuhre samt forskjellige Slags gode Lommeuhre til meget billige Priser. Mit Logis bliver ved Torvet. J. H. Hartmann, Uhrmager i Hadersleben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Hvo som agter at levere Cichorierødder til mit Fa drik, ville behage at lade dette skee i Løbet af denne Maaned, da ingen Leverance senere kan vorde antaget Aarhuus, den 6te Octbr. 1828. Fridr. Stellfeld. Nyelig er jeg blevet forsynet med en Deel smukke Dame- og Mands-Tørklæder, Bomuldstøyer, moderne Baand, Bomuldslisser af forskjellige No. Brodeer=Snorer, store og smaae Dame=Kamme, Sidekamme m.m. som faaes til billige Priser hos Jacob Smith, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Hvem som har en veldresseret Hønsehund til Salg anmelder det til Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
J anstundende Vinter kan paa Palsgaard ved Horsens erholdes Foder til 60 a 70 Stude, naar Lysthavende derom, behageligst, enten mundtlig eller skrivt, lig i portofrie Breve, vil henvende sig til Eieren Kom N. J. Reedz. merjunker Major, Hermed et Følgeblad. ge=Blad, til. Aarhuus Stiftstidende No. 157.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Tirsdagen den 2de October 1828. Om Brænderier paa Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Til Svar paa Indrykkelsen i Aarhuus Stiftstidende No. 110, Ansaae jeg det i disse Tidenders Nr. 110 indrykkede Stykke, som en Jndbydelse til at begynde en Avisfeide, da maatte min Ulyst og Uformuenhed til at dyrke en saaafrugtbar Mark, hvor i Almindelighed Uartigheder og Fornærmelser træde istedetfor Beviser, nøde mig til, ligesom med Hensyn til Jndrykkelsen i disse Tidender No. 128, at behandle Sagen med Taushed; men den Maade hvorpaa den ærede Forfatter til Stykket i No. 110 behandler Sagen om Brænderier paa Landet, der ikke kan være uden almeen Jnteresse, er i enhver Henseende Betryggelse for, om jeg end ikke kan være i mine Anskuelser af lige Mening med Hr. Forfatteren, at vi desuagtet kunne bevare den Agtelse, vi gjensidigen skyldt hinanden, og ikke i Yttringen af Meningsforskiellighed bruge ubeqvemme Udtryk, der kun kan fostres af uddanne de Mennesker, og af disse betragtes som Trophæer. Ved erkjender jeg fuldelig, hvor langt jeg maa staae tilbage mod Hr. Forfatteren i at kunne fremstille mine Meninger, og at give disse et grundigt, videnskabeligt og juridisk Tilsnit; men føler jeg end, hvor svag min Evne er til at træde op mod en saa overlegen Modstander, saa vildog Dennes Humanitet, og min egen indre Overbeviisning om ikke at ville nære noget Ønske, som stred mod mit Fødelands Vel, ikke afholde mig fra, med skyldig Ærbødighed for Landsfaderen og hans Love, at yttre, min Mening om det Gavnlige ved Brænderiernes Jndførelse paa Landet, uden at jeg derfor tiltroer min Mening nogen Jnfallibilitet - kun er det mig nok, om jeg kan afgive et Bidrag til, at Sagen ikke, som hidtil, alt for eensidigen bedømmes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Det er for ofte offentlig omtalt, at der paa flere Steder paa Landet brændes Brændeviin, at jeg behøver at frygte for at blive anseet for Angiver, og vist nok kan kun den Ufornuftige antage mig at være Participant i Sagen; men er den de facto rigtig, og strider den aldeles mod Lovgivningen, da er det uden for al Tvivl skadeligt for den nationale Tænkemaade, der viser sig i Lydighed mod Lovene og Overbeviisning om disses Gavn: lighed for det Almindelige, at flere Landmænd have været og ere nødte til, for at kunne bestride Byrderne af deres Eiendomme, at foretage i Løndom og med Mistro til Medborgere en saadan lovstridig Handling, og derfor er det visselig ikke noget upatriotisk Ønske: at Statsstyrelsen saarlig maa finde Midler til at give de Landmænd, der behøve det, offentlig Ret til at gjøre deres Producter saa frugtbringende som muligt Hr. Forfatteren har først fremstillet de i Præmisserne til Forordn. af 2den Septbr. 1773 anførte Grund for Skadeligheden af Brænderiernes Jndførelse paa Landet, nemlig :a) at Misbrug af overflødig Brændeviinsdrik paa Landet leder til Sædernes Fordærvelse. Hvad enten et saadant Misbrug finder Sted paa Landet eller i Kiøbstæderne, da er det vist, at det leder til Sædernes Fordærvelse, i høi Grad nedværdiger Mennesket og leder ham langt fra det Maal, hvortil han at Skaberen bestemtes, nemlig at fremme eget og Andres Vel; men ligesom det vilde være en stor Uretfærdighed at paastaae enhver Kiøbstædborger, som befatter sig med Brænderie, var forfalden til Drik, vilde det ogsaa være en ligesaa stor Uretfærdighed, om man nedlagde samme Paastand om enhver Bonde, der befatter sig med Brænderie. Om man end for et Øieblik inddrømmede Rigtigheden af den Hypothese: at Brænderier paa Landet med føre Lyst til Drukkenskab, saa maatte deraf ogsaa følge at Drukkenskab er almindelig i Slesvig og Holsteen, hvor Brænderier paa Landet er saa almindelig, og det modsiger dog Erfaring - eller er maaskee Skodborgaae, Grændsen for almindelig Sædelighed, og de Danske i denne Henseende saa langt tilbage fra deres slesvig-holsteenske Medborgere, Sørgelig var det iøvrigt, om Lands faderens sjeldne Omsorg for Skolevæsenet og Undersaat i ternes aarlig betydelige Bidrag til dette Øiemed, ei kan afgive i det mindste den Frugt, at Bondens Sædelighed, staaer paa et saadant Trin, at han kan meddeles Rettighed at forandre Kornvare til Brændeviin, uden at han derfor behøver at forfalde til Drukkenskab - ere vi endnu langt fra dette Maal, da er Forbedringen af Bonde oplysningens skrøbelige Bygning ikke noget taknemmeligt Arbeide! b) at de Kongelige Consumtions=Intrader forringes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
At Brænderier paa Landet bidrage til Kornprisernes Stigen; at lovmæssige Brænderier vil være mindre skadelig for Almuen, end de nuværende ulovmæssige; at ved Brænderier paa Landet vindes et for Agerbruget betydeligt Forbedringsmiddel, og at derved spares en betydelig Arbeidskraft, dette vil jeg haabe ikke utydelig at have godtgjort, og hertil tillader jeg mig endnu at tilføie: at for de Agerbrugere, hvis nærmere Beliggenhed forde virkelige Kiøbstæder giør Tilladelsen til Brænderie, overflødig, vil dette være en ikke uvigtig følge, at Concurencen med Kornvare af de fjernere Agerbrugere vil meget formindskes, og derved Kornpriserne medføre nogen meere Stadighed. At udfinde de Egne som høiligen trænge til Tilladelse til Brænderier, vover jeg at anseefor noget uproblematisk - Misbruget kan veilede den fordomsfrie Jagttager, han vil under sine Jagttagelser modtage et empirisk Beviis for, at Brænderier paa Landet ere gavnlige for Agerbruget, og at Brænderierne, forandrede til lovmæssige Næringsveie, ingenlunde kan medføre de Misbrug, som under nærværende Form ofte synes at giøre dem fraraadelige. Hvad Afgivten angaaer, da kan jeg kun nære det Haab, at ved Bestemmelsen vil blive taget et landsfaderligt Hensyn til, at de hidtil brugte ulovmæssige Brænderier have været et vigtigt Middel for mangfoldige Agerbrugere til at udrede de offentlige Afgivter, altsaa temmelig directe have gavnet Statskassen, og at en høi Afgivt kun vil bidrage til at tilintetgjøre det Gavnlige ved Jndretningen, og føre os tilbage til de for Staten høist skadelige ulovmæs sige Brænderier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-07
Jngenlunde troer jeg, ved at fremstille min Anskuelse af nærværende Sag, at have udtømt den eller at have sagt noget Nyt - kun vil det være mig fyldestgiørende, om jeg herved maa have tydeliggjort, at mit i disse Tidenders Nr. 100 fremstillede Ønske ikke har været uoverlagt, og at jeg maa have afgivet et lidet Bidrag til Sagens mindre eenssidige Bedømmelse. d. 26de September 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Aar 1828. No. 158. Torsdagen. den 9de October. Den til Forsendelse. med Brevvosterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Jtstidende.