JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Den badenske Gesandt ved Berlinerhoffet har, som man hører, i sin Regjerings Ærinde strax forlangt Oplysning om de badenske Deputeredes Anliggender af den preussiske Minister for det Udenlandske. Denne kunde dog ikke give ham en saadan, da han først havde erfaret Begivenheden af Gesandten selv. Ministeren for det Jndre skal, da han blev forespurgt derom, alene have beraabt sig paa de manglende Passe, hvilket v. Bülow skal have betragtet som fuldkomment utilstrækkeligt og betegnet det saaledes i Ministerraadet, saa at Ministeren for det Jndre efter Forlydende ikke blot har indgivet sin Dimission, men ogsaa har leiet en anden Bolig. – Den preussiske Gesandt i Carlsruhe, v. Radowitz, skal hos den preussiske Minister for de udenlandske Anliggender have søgt om Tilladelse til at gaae til Frankfurt om Main og opholde sig der saalænge, indtil den opirrede Stemning i Carlsruhe er bleven formildet.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Fra Baden skrives nu, at den i flere Blade omtalte Afskedigelse af de derværende preussiske Arbeidere ingenlunde har fundet Sted, allermindst i Karlsruhe.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Det norske Nationalmuseum, der hidtil har været fattigt paa Sculpturarbeider, kan ved en Udlændings Liberalitet vente en meget værdifuld Tilvæxt i denne Retning.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
En Mr. John White i London skal nemlig, ved at blive bekjendt med, hvad der fra den norske Stats Side er foranlediget til Udgivelsen m. m. af Tegningerne af Trondhjems Domkirke, have fundet sig foranlediget til, som et Vidnedsbyrd om hvor høit han skatter dette Foretagende, at skjænke til Norge fire Gibsafstøbninger af bekjendte antike Statuer, nemlig en Apollo, en Venus, en Discuskaster og en Flora. Disse Gibsafstøbninger, der ere tagne i Rom og i sin Tid have tilhørt Hertugen af Richmond, skulle kunne ventes dertil endnu i Løbet af indeværende Sommer, naar en Udstilling af Sculpturer i Londons Colosseum, hvortil de af Mr. White ere udlaante, er tilende. Mr. Whitte skal oprindelig have tiltænkt Universitet, denne Gave, men skal senere efter at være underrettet om Forholdene der, have forandret denne Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Fra alle Frankrigs Egne indtræffe Beretninger og Ødelæggelser ved Storme og Regnskyl. Cher- og Loire-Departementet er blevet hjemsøgt af en med Hagel blandet Skypumpe. Journal de Toulouse melder, at i Byen "Jsle har et Skybrud oversvømmet og undergravet 52 Huse og omstyrtet 14. Ogsaa Øen Bourbon ved Madagascar har lidt af et frygteligt Vindstød.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Efter den i Adresseavisen udstedte Opfordring fra Committeen for de svenske og norske Studenters Modtagelse om Logis for disse, havde der meldt sig saa mange, at man ikke behøvede at benytte alle Tilbud. Flere af Hovedstadens Rigmænd skulle have tegnet sig for Logis, tildeels nok paa Hotellerne, for 10-1520 Studenter. (Loll. Falst. Av.)- Concessionen til den Klampenborgske Jernbane er ikke meddeelt paa synderlig fordeelagtige Betingelser. Den indeholder kun Tilladelse til Anlægget af en Jernbane fra Kjøbenhavn til Klampenborg, men og Expropriationen, d. v. s. om Afhændelsen af de til Banens Anlæg fornødne Grund stykker maa Actieselskabet selv træffe Overeenskomst med vedkommende Grundeiere. Det vil naturligviis ikke alene vanskeliggjøre Expropriationen, men man kan vel ogsaa tænke sig den Mulighed, at enkelte Grundeiere slet ikke ville afstaae deres Jordlodder, hvorved Banens Anlæggelse vilde blive umuliggjort, med mindre Selskabet da kunde bevirke Expropriationslovens Anvendelse til Fordeel for Banen. Den over Restaurations-Localerne ved Badeanstalten afholdte Auction fik, som vi have ommeldt, kun et daarligt Udfald, men siden skal man dog underhaanden have erholdt betydelig bedre Bud. Uagtet disse slemme Conjuncturer, som Badeanstalten har havt, og tildeels endnu har at kæmpe med, staae dens Actier dog meget fordeelagtigt. Der er vel ikke noteret nogen officiel Cours paa dem, men de holde sig dog i nogle og halvfjerdsindstyve, skjøndt de kun ere udstedte for 50 Rbd. (Loll. Falst. Av.)– J "Flyveposten, hedder det, at Anvendelsen af Skede vand til Selvmord er i den senere Tid gaaet af Brug i Kjøbenhavn, og man betjener sig i dette Øiemed af de saakaldte blaae Draaber, hvis Udlevering uden Recept saaledes burde forbydes. Allerede flere Selvmord have i Aarets Løb fundet Sted paa denne Maade, og i disse Dage har atter en Kone i et Huus i Adelgaden ved Hjælp af disse Draa der søgt at skille sig fra Livet, uden at det imidlertid lykkedes hende fuldkomment Hun er bleven bragt paa Hospitalet, hvor man mener at kunne frelse hende.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Hamb. Corresp." beretter, at der allerede for længere Tid siden har været Tale om et nyt Besøg af Prinds Frederik af Hessen hos hans afdøde Gemalindes høie Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Efter de senest derom tagne Bestemmelser vil Prindsen tiltræde denne Reise i Juli Maaned, og formodentlig indtræffe i Petersborg til Hs. Maj. Keiserindens Fødselsdag. Prindsens Ophold denne Gang ved det russiske Hof turde muligt blive af længere Varighed, og man vil ogsaa bringe Hs. Durchlauchtigheds allerede tidligere omtalte Gjenformæling i Forbindelse dermed. Det maa imidlertid bemærkes, at den skjønne Storfyrstinde Olaa fremdeles skal være fast bestemt paa at forblive i ugift Stand, og at ingen af Storfyrst Michaels Døttre fortiden ere i Petersborg. Prindsen af Hessen vil paa Reisen til Petersborg blive ledsaget af Kammerjunker v. Lindholm.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Flere offentlige Blade indeholdt nylig efter "Kieler Correspondentsbl." den Efterretning, at der til Undersøgelse af Arvefølge-Forholdene i Hertugdømmerne var udnævnt en Commission, bestaaende af Statsministrene Stemann, Ørsted og Reventlow Criminii, samt Conferentsr. Dank wart og Adler. En Efterretning fra Slesvig, indf. i Jtzehver Avis, vil derimod vide, at denne Commissions Opgave ikke skal være at undersøge Arvefølge-Forholdene i Hertugdømmerne, men at den skal undersøge, hvilken qvindelig Linie af det danske Kongehuus, der har den nærmeste Fordring, paa den danske Throne ifølge den danske Kongelovs Bestemmelser. Som bekjendt udtaler Kongeloven sig ikke tydeligt derom og alt ofte have danske Publicister yttret forskjellige Anskuelser om dette Punkt. Bl. A. har den afd. Schlegel sagt i sin danske Statsret, at ifølge §27, hvori det hedder: "at Qvindelinien paa Mandsiden skal gaae foran Mandslinien paa Qvindesiden, skal den danske Throne ved sammes Overgang paa den qvindelige Linie først tilfalde den afdøde Konges Døttre.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
J Mandags døde i Kiel Dr. philos. F. Sörensen, tidligere Eier af et Apothek der og de sidste Aar Privatdocent ved Universitetet.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Jtzeh. Ugeblad fortæller, at Festen paa Skamlingsbanke iaar skal være slesvigholsteensk, da alle Bønder i Haderslev, Aabenraa og Tønder Amter, som ere besjælede af Slesvigholsteinismen, have besluttet (faaet Ordre til at møde, og at et stort Antal Studenter fra Kiel ligeledes tør forventes at ville forherlige Festen ved deres Nærværelse. Bare de ikke udeblive ligesom Moriz ifjor, der truede med, som et Gjenfærd af den tydske Keiser Barbarossa at ville indfinde sig under Festen og nedrive den store Dannebrogsfane. (Dannev.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Af "Dannevirke, erfares, at Professor Flor nylig har modtaget et Brev, hvori en Forstander for Elementairskolen i et Bjergværk i Wærmeland i Sverrig anmodet ham om Oplysninger og Rødding Skoles Plan, Organisation og Læremethode. Denne Skole har saaledes ogsaa vakt Opmærksomhed udenfor Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Om kort Tid skal i Flensborg anstilles Forsøg med et Paquetseilskib, hvori der indrettes en Maskine med Skovlhjul, og hvorved man haaber at kunne fremdrive Fartøiet i stille Veir alene ved Haandkraft. Ogsaa den derværende Skibsbygmester Halmgrimsen, en Jslænder af Fødsel, har opfundet en Maskine, som, sat i Bevægelse ved ringe Haandkraft, skal paa Landet eller Vandet fuldkommen kunne udrette det samme, hvad Dampkraften ene har kunne bevirke. Opfinderen har hidtil heri Byen ingen Deeltagelse kunnet finde for sin storartede Jdee, som derfor dog maaskee ikke vil være at forkaste. (Danne.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Om den igaar omtalte Sag imod Færgemand Dehl holm hedder det i den Frisindede Færgemand Dehlholm af Strib tilskrev nemlig den 13de Linie-Jnfanteri-Bataillon, et Brev angaaende een af ham paaklaget Sag og erklærede i samme Brev, at han ikke meere vilde befatte sig med en saainsam Sag, som denne, da han havde alt for mange interessante Beskjæftigelser til at han skulde bortødsle sin Tid paa Sligt. Fornævnte 13de Bataillons Capitainer, Dhrr. v. Rodenburg og v. Obel, ansaae sig fornærmede ved det i Skrivelsen forekommende Udtryk insam Sag og meddeeltes da fri Proces til at sagsøge Færgemand Dehlholm ved Vends Herredsting. – Underretten kom til det Resultat, at den nævnte Udladelse var en Jnjurie; den mortificeredes, og Dehlholm tilfandtes at bøde 10 Rbd. Sølv til Odense Amts Fattigkasse, samt tilpligtedes at betale Sagens Omkostninger og 12 Rbd. til Modparternes Sagfører. Dehlholm appellerede imidlertid Sagen. Landsoverretten, til hvilken Capitainerne ligeledes vare tilstaaede fri Proces, fandt Færgemandens Forklaring af Udtrykket "insam Sag saa naturlig, som Enhver, der kjender daglig Talemaade, maatte finde den. Brevskriveren havde dermed, som han paastod, ikke paatænkt nogen Fornærmelse, men ved infamSag, blot meent en "høist ubehagelig Sag. Retten indrømmede, at en saadan Betydning af Ordet infam, naar samme ei bruges som Prædicat til Personer, ikke blot vel kan bestaae med Talebrug, men Dehlholms Anbringende, at have benyttet Ordet paa den anførte Maade, bestyrkedes ogsaa ved den umiddelbart paafølgende Passus, hvor det i Modsætning anføres, at han har altfor mange interessante Beskjæftigelser til at ødsle sin Tid paa Sligt. Da det er indlysende, at Udtrykket i den ommeldte Betydning ikke indeholder nogen Fornærmelse, saa fandt Retten det heller ikke fornødent at undersøge, om den tidligere Sag (hvorom Talen i Skrivelsen havde været), saaledes som Dehlholm endvidere havde paastaaet, kunde antages alene at være benævnt infam med Hensyn til ham selv, af hvem den var anlagt. Han frifandtes, og "det Offentlige kom til at betale Omkostningerne."¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
J Tirsdags hjemkom Grønlandsfareren Thetis" til Aarhuus. Den skal, efter Forlydende, ikke have gjort nogen heldig Fangst iaar. Man siger, at den medbringer kun 500 Robber. Jfjor havde den 3500. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Ved Rescript af 23de Mai er Øen Nyord oprettet til et særegent Sognekald under særskilt Sogneforstanderskab. Af Hensyn hertil bliver sammesteds opført en Kirke eller et Capel og en Præstebolig, i Overeensstemmelse med en af Archi tet Glahn affattet Tegning. Den, der indsættes til Sognepræst, vil i sin Tid, naar Skolelærer-Embedet bliver ledigt, være forpligtet til ogsaa at overtage sig dennes Forretning.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Øen Nyord, der er beliggende mellem Sjælland og Ulfshale, omtrent en Miil fra Stege, har et Hartkorn af c. 55 Tdr. Land og et Jndbyggerantal af 300. Den har tidligere hørt under Stege Landsogn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Gaardmand Morten Kølle i Veileby i Grevskabet Christianssæde har den 19de ds., ved Harvning af en Jordlod, fundet et Guldsmykke fra Oldtiden, der veier 3334 Lod og altsaa har en Værdi til henimod 600 Rbd. Det vil blive indsendt til Museet for Oldsager. (Loll. Post.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Paa Høyers Mark ved Aarhuus er en Hoppe, midt om Dagen, ihielstukken, efter først at være bunden til et TræDen fandtes med tvende Knivstik i Bringen og en Rende snøre om Halsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Handels- og Skibsefterretninger. De fyenske Aviser omtale endnu ikke "Caroline Amalias Forliis, derimod hedder det i en Bekjendtgjørelse fra Hr. O. B. Suhr Nyborg af 23de de : "Dampskibet "Caroline Amalia" har imorges i Agersøsund stødt paa Grund, og har landsat, hvorved der er kommet endeel Vand i Skibet. Alle Passagererne ere strax reiste til Skielskiør, hvorfra de befordredes til Kjøbenhavn. Herfra er sendt Assistence for at bringe Skibet af Grund."
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Hamborg Børscours, den 24de Junii. Bordeaur, 189 3/8. Petersborg 34,. London k. S. 13 Mk. 11. Madrid 46. Lissabon 48 1/2. Amsterdam k. S. 36. 5. Spec. 1/2 bedre. Louis, & Frederiksd'orer 11 Mk. 2 1/2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Hals Skibsliste. Jndk. den 24de Juni, A. Sørensen f. Mariager m. Brænde, A. Simonsen f. Mandal m. Træl.; den 25de Juni, A. Juul f. Drammen m. Træl.,P. Kreutzfelt og C. Schløbom f. Kiel og H. Albertsen f. Flensb., alle m. Ball., P. B. Petersen f. Læss m. Planker (er den Havarist, som meldtes i Nr. 124), Gaarn f. do. m. Ball., A. M. Schønning f. Ebeltoft m. Brænde, J. P. Markmann f. Aarhuus m. Klude; den 26de Juni, J. Fisker f. Kjøbenh. m. Stykg. - Udg. D. 24de Juni Th. Panck t. Vestkysten m. Ball., P. Johansen og J. J. Marcussen t. Østerr., M. Olsen t. Drobak, A. Pedersen t. Tvedestrand, Alle m. Korn og Fedevare, C. Davidsen t. Kjøb. m. Muursteen og Korn; den 25de Juni, C.S. Madsen t. Lolland m. Ball., O. Christensen t. Frhvn. m. Kalk, H. Brøndstrup, H. Siversen og O. J. Olsen, Alle til Frhald, m. Korn og Fedevarer; den 26de Juni, J. Poulsen og S. Henriksen t. Østerr., P. Johansen t. Altona, H. F. Petersen t. Kjøbenh. og T. Gunnersen t. Tønsberg, Alle m. Korn, S. Henriksen t. Hurup m. Lægter, O. Bak til Frhvn, m. Ball. (L. Petersen ligger ved Kaverne for Jndg., Ole Petersson og P. Larsen for Udg. t. Norge) Vinden den 26de Juni, BV., ustadig Kuling med Tordenbyger og Regn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Reisende. Ankomne. Med Heben i Torsdags: Fra Lemvig : Pastor Melbye, Skolelærer Aggersborg; f. Thisted, Propr. Skibsted, Kammerr. Fjeldgaard, Propr. Sørensen, Snedker Schou (3 Dækspass.); f. Logstor: Hr. F. L. Lund, Handelsfuldm. Nisted, Komd. Weleius, Pastor Holm, Forvalter Ovesen, Landmaaler Lund med Datter og Lærerinde (17 Pass.). Med Dagv. f. D.: f. Aarhuus: Mad. Lindegaard; f. Rand.: dHrr. Sminge, Christophersen og Fauerschou. - Afreiste. Med "Jris i Torsdags til Kjøbenhavn: Mad. Ostenfeldt med Datter, Mad. Søe med Niece, Cand. juris Trojel med Kone og Søster, Mad. Bendix, Jfr. Hulegaard med Søstersøn N. J. Møller, Mad. Jensen, Mad. Galthen, Frøken Trine Hoffmann, Mad. Randrup med Barnebarn, Mad. Raffenberg, Mad. Madsen med Datter, Brænderibestyrer Henius, Pastor Melbye, Kammer, Kirstein, Jfrne, Qvortrup, Hr. Riewers, Tobaksfabriqueur Jacoby, Komd. C. F. Hecksher, Jfr. Scharling og Christensen, Bogholder Petersen. Slagter mestrene Fedder og Eilersgaard, Jfr. A. Nissen, Skolelærer Aggersborg, Drengen Christensen, Dyrlæge Høberg, Contoirist Møller, Urtekræmmer Aabell, 28 Dækspassagerer. (Jalt 64 Passag.) Til Hals: Mad. Madsen, Assessor Brink, Værtshuush. Lassen, Skibsbygm. Bonnesen. Død. A. W. Starcks Pleiedatter, Dorthea Gunhilde Fabricius, 22 A., i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Bekjendtgjørelser. Efter 14 Aars tiltagende Brystsygdom og 2 Maaneders smertefulde Lidelser, bortkaldte den Almægtige idag til et bedre Liv, min elskede, trofaste, gode Kone, Kirstine, født Nielsen, i hendes 52de Aar. Vore tre, kort forudgangne Børn modtage hende i Evigheden. Ene staaer jeg tilbage, med dyb Sorg klagende over Tabet af de saa kjære Hedengangne, der vare mit Haab, min Trøst, min Glæde her i Livet. – Gud give mig Styrke til at bære Sorgens Bitterhed og mit uerstattelige store Tab. Øland Skole, den 24de Juni 1845. A. Jørgensen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
En Skiftesamling i Boet efter afdøde Madame Magdalene Høyer, født Boerberg, af Vasehuset i Broust Sogn, Hjørring Amt, og tidligere afdøde Mand, Sognepræst Hans Høyer, afholdes her paa min Bopæl Onsdagen den 16de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 8, hvor da iblandt andet vil blive taget Bestemmelse om Anlæg af Sogsmaal mod en Deel af Boets Debitorer. Hvilket til Efterretning for samtlige Vedkommende herved bekjendtgjøres. Aastrup pr. Aalborg, den 25de Juni 1845. Hiort Løverdagen den 5te Juli, om Eftermiddagen Kl. 8, bliver hos Hr. Viinhandler Krebs afholdt Generalforsamling i det broderlige Skyttelauge, hvor da iblandt mere balloteres paa nye Medlemmers Optagelse. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Mandagen den 7de Juli, om Eftermiddagen Kl. 1, afholdes Skiveskydning paa det broderlige SkyttelaugsSkydebane. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Tjeneste. For en duelig Maltgjører er en fordeelagtig Plads at erholde til anstundende Mikkelsdag ved Landbrænderiet ved Thustrup pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
At jeg har etableret mig som Muurmester her i Byen, er jeg herved saa fri at bekjendtgjøre, anbefalende mig med Alt til Faget henhørende. Min Bopæl er i St. Hansgaden i Enkemadame Kjærsgaards Sted. N. Madsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
En Dreng kan sammesteds komme i Lære. J Hos Uhrmager Lundgreen, Algaden No. 486, er nylig arriveret et smukt Udvalg af 14 Dages Taffeluhre, i Nutidens moderne Smag, og til billig Priis. Sammesteds er en net Beboelse med behagelig Udsigt i øverste Etage, indrettet for en Familie, at faae tilleie til Michaeli Flyttetid. J. Goldmann's Hattendsalg i Jomfruannegade Nr. 255. er stedse forsynet med et Udvalg af Filt- og Silkehatte i allernyeste moderne Facons, saavelsom graa Filthatte i flere Qvaliteter, Tivolihatte med og uden Qvaster, Alt til billige Priser. Gamle Filt- og Silkehatte moderniseres og repareres. paa den hurtigste og bedste Maade. Pompetræer, færdige til Nedsættelse, samt Skibs blokker kunne erholdes til billig Priis hos Dreiermester N. Nielsen paa Nørregade.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Appelsiner J Citroner, samt Kjøbenhavns 8 Kornbrændeviin faaes nu igjen N. Warberg. Dette Nr. redigeret af 2. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-30
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. Aar 1843. No 128. Mandagen den 30te Junii.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-30
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Roe og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-30
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 28de Junii. Under 21de ds. har Hs. M. Kongen naadigst meddeelt Hs. K. H. General Prinds Frederik Ferdinand til Danmark, Tilladelse til at anlægge og bære den ham af Hs. M. Kongen af Preussen, tildeelte Decoration som Ridder af den sorte Ørns Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-30
Endnu forbleve Deeltagerne i Festen en Timestid samlede under Musik, Dands og den brusende Jubel, der altid pleier at slutte unge Menneskers Lag, naar saavel Glædens Nectar som Tankens begeistrede Flugt har hævet Stemningen langt ud over Hverdagslivets sneverhjertede Ro og Kulde. Omsider adskildtes de Sidste, da Klokken var imellem 2 og 3, og Morgensolens blege Skjær blandede sig med de udgaaende Kroners. Det feiler vel neppe, at mange af Kjøbenhavns Jndvaanere ere blevne vækkede af deres gode Søvn ved den Efterklang, som pleier at følge de fra en saadan Fest Hjem(Fædrel, og Berl. Td.) vandrende.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-30
Det skandinaviske Selskabs Skovtour fandt Sted i Onsdags. Fra Frueplads kjørte man i en lang Vognrække gjennem Byens Hovedgader ud af Østerport af Østeraller til Frederiksdal, hvor man indtog en lille Dejenner paa Frederiksdalslet; derfra kjørte man til Sorgenfri, hvor man spadserede i Haven og hvor den svenske Sangforening sang flere smukke svenske Sange. Derfra gik Touren over Fortunen til Exemitagen, hvor man samlede sig, for senere i Procession at drage med alle Sangerne i Spidsen til den i selve Skoven arrangerede Diner. Til Venstre for Exemitagen ved Jndkjørselen til Skoven var der paa en stor Plaine mellem Træerne opslaaet et stort Telt, som kunde rumme de 1200 Deeltagere, og hvor de tre Nationers Flag vajede. Da Processionen nærmede sig modtoges den med Kanonsalut og efter hver Skaal affyredes der ligeledes Kanonskud. Prof. Clausen holdt fra Talerstolen et Foredrag, hvori han med megen Varme og under meget bifald udviklede det Glædelige i denne de Studerendes Sammenkomst, og endte med at udbringe en Skaal for den skandinaviske Nationalitets Eenhed og frie Udvikling. Pastor Grundtvig besteg med bifald Talerstolen, og i et længere Foredrag udviklede han paa den ham egne charakteristiske Maade, under idelige bifaldsyttringer, Betydningen af den skandinaviske Nationalitet. Forud for denne Tale havde man afsjunget en Velkomstsang af Pastor Grundtvig. Raadmand H. P. Hansen udbragte under meget bifald en Skaal for Sverrigs Land. Mag. Monrad, der efter ham besteg Talerstolen, hilsedes med Acclamation og udbragte en Skaal for gamle Norge. Derpaa istemmede man et Leve for Grundtvig. Cand. M. Nissen fra Christiania erklærede derpaa, at alle de hadefulde Jnsinuationer i de norske Blade mod Danmark og det danske Folk udgik ikke fra det norske Folk, og opfordrede de tilstedeværende Nordmænd til at stadfæste hans Ord, hvilket de ogsaa høit og lydeligt gjorde. Han endte med det Ønske, at ingen hadefulde Jnsinuationer fra nogensomhelst Side maatte forstyrre den Broderaand, som burde herske mellem det danske og norske Folk. Docent Tham fra Upsala udbragte en Skaal for, at Sverrig maatte kaldes Danmark og Danmark Sverrig, og Dr. Sturzenbecker efter ham en for Kjøbenhavns Borgere. Provst Afzelius talte i et smukt, billedrigt Foredrag, idelig afbrudt af bifald, om det nedlagte skandinaviske Frø, hvorover han nedbad Himlens Velsignelse. Ved sin Bortgang hilsede Forsamlingen ham med et Leye.
Aalborg Stiftstidende, 1845-06-30
Capt. Ticherning udbragte derpaa en Skaal for Troens og Haabets Skandinavien. Hilset af Mængdens Bifald besteg derpaa L. Skau Talerstolen og bragte paa sin djærve og ligefremme Maade de Fremmede en Hilsen fra Slesvigs Bønder. Ogsaa for ham udbragtes et Hurra. Endnu engang beste, Pastor Grundtvig Talerstolen og holdt et Foredrag, hvori han bad de Unge om ikke at ringeagte de Gamle. – Efter Jndbydelse fra Bestyrelsen for Vandcuuranstalten paa Klampenborg begav man sig nu i Procession under Sang til denne Anstalt og blev ved Indgangen til Concertsalen, som første Gang toges i Brug, modtaget af Dr. Hjaltelin med nogle faa Velkomstord, hvori han udtalte det Haab, at det maatte være under gunstige Auspicier, at Concertsalen indviedes i Overværelse af saa talrige Repræsentanter fra de tre nordiske Riger. Man opholdt sig der i længere Tid, og afsang en Sang af Pastor Grundtvig. Derfra tog en Deel til Bellevue og hjem med Dampskibene, men mange toge først til Charlottenlund og derfra hjem. En talrig Menneskemasse havde indfundet sig i Dyrehaven trods det mindre gunstige Veir. Ligefra Byen til Frederiksdal, og under Opholdet der, regnede det, men dette havde ingen Jndflydelse paa Stemningen; Glæde og Munterhed herskede og steg især, da man i Frederiksdal fik fat paa et lille Musikcorps. (Brl. Td.)