JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Alexandria, d. 20 Octbr. Pachaen er reist til Cairo, man siger for at gjøre et Besøg i Øvre Egypten for at see det indenlandske Sukkerraffinaderie, og for at forvisse sig om hvorvidt der virkeligen i Nubien, saaledes som man siger, findes Sølv-, Blye og Kobberminer samt Steenkul, som kunde lønne Umagen at bryde. - Det lader ikke som Pachaen har i Sinde at komme sine Skyldnere, Kjøbmændene, til Hjelp, hvorfor det staaer at befrygte, at Handelen vil snart komme i en stærk Crisis. Denne Frygt grunder sig paa, at de Handlende skylde omtrent 37 Millioner Piastrer til Pachaen, og at kun faa iblandt dem kunne betale tyve Procent. Man paastaaer iøvrigt, at Pachaen vel er bestemt til at gjøre betydelige Opoffrelser med Hensyn til denne Fordring, men at han for Fremtiden ikke vil overlade Kjøbmændene Varer uden imod contant Betaling. Det være som det vil, Handelen i Almindelighed er ikke stort lykkeligere i Ægypten end alle andre Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Ærlige Catholis træd herind. Du, som Fornuften afsvor, nymystiske Papist, Bliv ude. Blandt de redelige Catholiker, siger han, har han Venner og Veninder. For 38 Aar siden tilskrev ham en lærd Benedictiner, at han vilde gjerne forlade sin forfølgelsessyge Religion, naar hans Venner blot kunde forskaffe ham et maadelige Embede. Men Forf. svarede ham: Embedet vil nok komme af sig selv; men bliv hvor Forsynet har sat dig, og hielp at lede igjennem Kierlighedens Religion, ved Lære og Exempel, de Vildfarende paa rette Vei. - Afhandlingen ender med Betragtninger over Stolbergs Religionshistorie. Blandt andet hedder det her: J Theologer handlede ikke Ret i, at lade denne med alt for blødt et Riis revsede fornem ydmyge, papistisk Bedragerie efterstammende Fabelbog, glide hen, fordi J foragtede den. Den er beregnet paa Uvidende og Svage. glemte, at Saadanne ikke blot rage frem i Folkets Bærme, men ogsaa ovenpaa i Skummet, der, stolt af sin Brusen, ikke vil forædle sig til aandig Klarhed, nei, som, for at overstige det vogtende Kar, selv af Bundfaldet fremlokker Gjæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Der tales ofte om Americas stedse voxende Befolkning, men Maaden, hvorpaa denne Folkeformerelse skeer, er ikke meget bekjendt. To eller tre Huusfædre forene sig om en fælles Nybo, der saa at sige er Embry. Der kommer snart flere, og saaledes tiltager det Hele fra Maaned til Maaned. I America ere Børn Rigdom; hver Nyfødt er en ny Capital. En Mølle og en Smedie er nu det første, der anlægges. Komme saadanne Haandværksmænd ikke af sig selv, saa blive de ved gode Betingelser foranledigede til at komme. Dette trækker alt flere og flere Nybyggere, som Skomagere, Skrædere a. did. Omsider kommer en riig Capitalist, som synes godt omEgnen og Anlægget. Han kjøber strax et tusind Morgen Land i Omegnen, lader det Hele opmaale, afdeeler det i smaa Besiddelser og falbyder dem. En Mængge Kjøbere indfinde sig. De medbringe nye Capitaler, nye Haandværksfolk, trække endnu Andre til sig; snart komme ogsaa Kræmmere og Gjæstgivere, Læger og Lovkyndige, Chirurger og Skolelærere. Kort, det Hele forstørrer sig med utrolig Hurtighed. Saaledes fremstaae i faa Aar Flekker og Stæder af tusinde Jndbyggere og derover, hvor ellers ikke var andet end nigjennemtrængelige Skope. De Jorder, som overlades, ere inddeelte i Districter, disse igjen i Reviere, og atter disse i Lodder. De sælges nu under Haanden eller ved Auction. J Almindelighed holdes altid 1/2 Deel Revier tilbage for den tilkommende Stats Skolevæsen og Fattige. En Fierdedeel af Kjøbesummen betales i det mindste strax og Resten om faa Aar. Den, som betaler hele Summen strax, faaer 8 pCt. Afdrag, men den, som ikke betaler sin Gield inden Udgangen af det femte Aar, taber sin Eiendomsret. Sieldent, sælges en Morgen Land under 2 Dollars. Den hele Befolkning af America er i uophørlig Bevægelse. Den ligner en uhyre Biekube, der stedse afsætter nye Sværme. Massen af Jndbyggerne giærer uafbrudt og forandrer Bopæle og Erhverv grene. Hele Familier, der ere bosatte i Nyyork, Connectieut, Massachusets o. s. v., udvandre til Ohio og Missouri, til Gebeterne Jllindis og Misfisippi. Geistlige blive Advocater, Kjøbmænd Forpagtere, Chirurger Rhedere o. s. v., kort, Enhver vælger det, han troer at kunne vinde meest ved. Lystslottet Portici i Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Anledningen til Opdagelsen af den gamle Stad Herculanum, som gik under for over 1700 Aar siden, er følgende: Prinds Elboeuf, Over anfører for den keiserlige Armee, formælede sig med en Prindsesse af Sulsa. Krigen havde i Aaret 1706 ført ham til Neapel, og Kierlighed - gjorde ham til Fange. Han forblev i Neapel og byggede sig der et Landsted, ikke langt fra Havet. Da Prindsen vilde lade grave en Brønd, stødte man paa et Lag af Lava, gjennembrød det, og kom nu i et Tempel, hvori adskillige Statuer fandtes. Vicekongen reclamerede Antikerne som Dannefæ, og forærede Prinds Eugen samme til at udsmykke dermed sit Palads i Wien, og da Prindsen døde, kjøbte Keiseren Paladset, som nu kaldes Belvedere, og Kong Augst III. af Sachsen de tre herkulanske Statuer, der ere bekiendte under Navn af de Dresdner Vestalinder. Prinds Elboeuf fortsatte Efterforskningerne; men det er ikke blevet bekjendt, om hans Bestræbelser vare frugtesløse, imidlertid fandt Regjeringen for Godt, at forbyde ham Eftergravningen. Efter omtrent 30 Aars Forløb afkjøbte Don Carlos Prinds Elboeuf sit Landsted, og lagde Grunden til Portic. Brønden blev gravet endnu dybere, og man opdagede den rige Kilde af Antiqviteter, det gamle Herkulanum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Napoleons Kronningskaabe, rigt broderet med Bier, af carmoisinrødt Fløiel, er bleven skaaret stykker til Messeskjorter. Hans første Gemalinde Josephines Lyststed Malmaison, med tilhørende Hauge, vedligeholdes ikke mere. Møblerne ere flyttede derfra, tildeels sendte til Prinds Eugen, og de sjeldneste Planter i Drivhusene solgte, især til Kongen af Bayern og Banquier Rothschild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
J Paris fandtes nyligen et velklædt Fruentimmer paa 25 Aar svømmende i Taarer, fordi hendes tre Børn i tre Dage ikke havde havt noget at spise. Ved nøiere Undersøgelse fandtes, at de Smaa vare indspærrede i et koldt Værelse, som var ganske ryddeligt for Møbler. Den Ulykkelige er en Engellænderinde, og levede af Minigturmalerie og Underviisning i Musik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
J Aaret 1819 var Caffeforraadet i Europa formindsket fra 69,378,000 Pd. til 37,265,000 Pd. Der var altsaa forbrugt 32, 123,000 Pd. i eet Aar, hvilket for de 160 Mill. Mennesker, som man antager Europa indbefatter, udgjør omtrent 4 1/4 Pd. for hvert Menneske aarligen. Heraf sees, at Caffedrik ikke er saa almindelig i Europa, som man sædvanligen troer. J Engelland, Jtalien, Frankrig og Holland bliver den meste Caffe forbrugt. J Østerrige, Rusland og Sverrig synes den ikke at være saa almindelig. J Danmark forbruges en temmelig Mængde, hvortil vore Besiddelser i Vestindien vel ikke bidrage Lidet. De simplere Classer have saaledes vænnet sig til denne nervepirrende Drik, at den hos Mangfoldige maa tjene istedetfor Middagsmad. Caffe og Brændeviin ere to nødvendige Artikler til Livets Ophold. Man seer sig snarere istand til at leve uden Luft, end uden disse Livsfornødenheder. De gamle Skandinavier kunde ikke tænke sig et Valhal uden Mjød, de nyere, især af lavere Stand, vilde ikke kunne tænke sig det uden Caffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Paa et Caffehuus i Wien kom nyligen en Mand med Hovedet forbundet, holdende et Tørklæde uophørligen for Munden. Han forlanger heed Caffe, klager over meget heftig Tandpine, og samler ved sin Hylen snart mange Mennesker omkring sig. En af Billardspillerne lægger sin Quen fra sig, raaber: i, jeg skal snart hielpe Dem, jeg boer næstved og har de bekiendte Pariser Tandpinde, der paa Øjeblikke stille Smerten. Han løber afsted, og kommer tilbage med en Æske fuld af Pinde, der ere brændte paa Enden. Læg kun een, siger han til den Lidende, paa den Tand, De har Smerte i Forsøget gjordes, men Patienten vedbliver at flæbe. Han lægger endnu een, og atter een paa, Smerten er stillet, og han river nu Bindet af Hovedet. "Vil De overlade mig 6 af disse Vidunderpinde?" "Ret gjerne, men de koste mig 1 Gylden hver. "O maa jeg ogsaa bede om 10 - og jeg om 5 og jeg om 6 raabte Adskillige af de Omkringstaaende. J faa Minuter var Pindene udsolgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Da man nogle Dage derefter vilde curere een dermed, saa fandtes de at være skaarne af ganske simpelt Træ, og følgeligen uden mindste Virkninger. Man saae nu, at den, der havde Tandpine, og den, der curerede ham i Caffehuset, vare to Gavtyve, der her, som saa ofte, saare godt havde speculeret paa deres Medmenneskers Lettroenhed. En god Deel af de betydelige Capitaler, som nyligen gik fra Engelland til Fastlandet, skal tilhøre Bonaparte og Savary. Af saakaldte Keiser kapere, under Bonapartes Flag, vil man hist og her have talt henved 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
En fransk General God, friede i Hamborg til en Pige, der eier adskillige Millioner, men blev i sin Kierlighedskamp overvunden af en ung Kjøbmand. Han udfordrede denne, og har nu desaarsag Huusarrest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
J Engelland døde nyligen en Overginde i sit 21de Aar, som kun var 2 Fod, 10 Tommer, høi, men velproportioneret og 20 Pund af Vægt. Hun kunde høre, men ikke tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Adskillige Slagtere i London have begyndt at dræbe Kreature med Qvælluft. Dyret skal lide mindre Smerte, Kjødet faae baade bedre Udseende og Smag derved, og lade sig bedre nedsalte og gjemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
En Amethyst af 2 Fods Længde, 14 Tommers Brede, af skjøn grøn Farve og de prægtigste Cristallisationer, veiende 150 Pd., er ankommen til London, men da Eieren, en derværende Kjøbmand, for at spare Jndførselstold, kun angar dens Værdie for 66 Pd. St., saa er den bleven tagen under Beslag af Toldvæsenet, og vil nu blive solgt ved offentlig Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
J Kirkestaten og Secilien ere Kornpriserne saa lave, at Landmanden ikke er istand til at svare Skatterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Det engelske Overhuses Sahl er endnu slettere udziret end Underhusets. Væggene ere behængte med gamle Tapeter, hvori man finder Ar maden eller den uovervindelige spanske Flaade meget falmet og afslidt afbildet. Sæderne ere meget støvede, Kantslerens foregivne Uldsæk er meget laset, og af dens Jndvolde liger mere Høend Uld frem. Een af Portnerne, som altid findes her, foreviser Sahlen for den bestemte Priis Shilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 280, a vista 283. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 12 1/2 Rbdlr. Spec. 279. - Specier solgtes fra 16 Rbmk. 12 s. til 16 Rbmk. 11 s. Oblig. 75. Norske Rigsbank Svenske Sedler 58 a 60 sk. sedler . . Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 11. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 Februari 1820. Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Extract af en allerunderdanigst Beretning til Hans Majestæt Kongen fra Directionen for Garnisons Skolevæsenet, dat. d. 26de Januari.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Hans Majestæt Kongen havde allernaadigst paalagt Directionen for Garnisonsskolevæsenet at før ge for, at alle Børn af Militaire i Kjøbenhavns og Frederikshavns Garnisoner, samt alle Drenge, som disse Garnisoners Regimenter og Corps maatte have antaget, kom i Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Efter de indgivne Lister befandtes Garnisonen ialt at have 305 uconfirmeerte, men over 6 Aar, altsaa skolepligtige, Børn (dog 15 udenbyes, altsaa egentlig kun 290). Directionen var nu saa lykkelig, at kunne forelægge Hans Majestæt en Oversigt, som viser, at alle disse Børn, uden Undtagelse, tilbørligen ere holdte til Skolegang. Artilleriet. J Caserneskolerne 25 Drenge og 24 Piger; i private Soler 6 D. og 5 P.; ialt 31 Drenge og 29 Piger. Garden til Hest. J private Skoler 6 Drenge og 14 Piger. Garden til Fods. J Artillerie-Underofficierskolen 1, i Caserneskolerne 12 Drenge og 4 Piger; i private Skoler 4 P.; ialt 13 Drenge og 8 Piger. 1ste Liv-Regiment. J Casserneskolerne 14 Drenge og 4 Piger; i private Skoler 4 D. og 8 P, ialt 18 Drenge og 12 Piger, samt 2 Pige udenbyes. 2det Liv-Regiment. J Caserneskolerne 12. Drenge og 15 Piger; i private Skoler 3 D. og 6 P.; ialt. 15 Drenge og 21 Piger, samt 1 Pige udenbyes. Kongens Regiment. J Caserneskolerne 4 Drenge og 5 Piger; i private Skoler 6 D. og 7 P.; ialt 10 Drenge og 12 Piger. Prinds Christians Regiment. J Caserneskolerne 20 Drenge og 13 Piger; i private Skoler 2 D. og 2 P.; ialt 22 Drenge og 16 Piger. 1ste jydske Jnfanterie-Regiment. J Underofficerernes Underviisnings Anstalt 6 Drenge; i Caserneskolerne 2 Drenge og 4 Piger; i private Skoler 9 Piger, ialt 8 Drenge og 13 Piger, samt I Dreng og 1 Pige udenbyes. 3die jydske Jnfant. Reg. J Underofficierernes Underviisnings Anstalt 8 Drenge og 2 Piger; i Caserneskolerne 5 D. og 9 P.; ialt 13 Drenge og 11 Piger, samt 7 Drenge og 4 Piger udenbyes. Siellandske Jægercorps. J Caserneskolerne 3 Drenge, i private Skoler 1 Dreng og 2 Piger, ialt 4 Drenge og 2 Piger. Jydske Jægercorps. J Caserneskolerne 7 Drenge; i private Skoler 3 Piger. 2den Husarescadron. J private Skoler, I Dreng og 2 Piger. Tilsammen have nydt Underviisning: 17 i Underofficerernes Underviisnings=Anstalt; 182 i Caserneskolerne; 91 i private Skoler, og 15 udenbyes, ialt 305. Uden Underviisning have ingen været.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Det bemærkes herved at Artilleriecorpsets Børn ei henhøre under Directionen; men den har, ifølge befaling, for at gjøre Oversigten fuldstændig, taget dem med, og kunde det, da den havde de nødvendige Efterretninger, i det et af dens Medlemmer havde senest været med at ordne Underviisningsanstalten for bemeldte Corpses Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Aarsagen at Garden til Hest og 2den Husar escadron ei endnu have Børn i Directionens Skoler, er, at deres Børn først ved et allerhøiest Rescript af 15de December 1819 er lagt under Directionen, som før kun havde Garden til Fods, de 6 Jnfanterie-Regimenter og de 2 Jæger-Corps uder sin Bestyrelse. Først nu have disse Børn altsaa faaet Ret til at nyde Godt af de militaire Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
J Sammenhold med ovenstaaende Oversigt, troede Directionen det Pligt at forelægge Hans Majestæt Kongen følgende over Skolegangens Tilstand for et Aar siden (1ste Februari 1819). Garden til Fods. J Underofficerernes Underviisnings Anstalt 1 Dreng, i Caserneskolerne 6 D. og 4 P.; i private Skoler 4 D. og 4 P.; ialt 11 Drenge og 8 Piger. 1ste Liv-Reg. J Caserneskolerne 12 D. og 3 P.; i private Skoler 2 D. og 4 P.; uden Underviisning 3 D. og 5 P.; ialt 17 Drenge og 12 Piger. 2det Liv-Reg. J Caserneskolerne 7 D. og 10 p.; i private Skoler 4 D. og 3 P.; uden Underviisning 9 D. og 8 P.; ialt 20 Drenge og 21 Piger. Kongens Reg. J Caserneskolerne 8 D. og 2 P.; i private Skoler 4 D. og 6 P.; uden Underviisning 3 D. og 1 P.; ialt 10 Drenge og 9 Piger. Prinds Christians Reg. J Caserneskolerne 11 D. og 7 P.; i private Skoler 2 D. og 1 P.; uden Underviisning 3 D. og 2 P.; ialt 16 Drenge og 10 Piger. 1ste jydske Jnf. Reg. J Underoffic. Underviisnings Anst. 3 D.; i Caserneskolerne I D. og 1 P; i private Skoler 3 P.; uden Underviisning 3 D. og 6 P.; ialt 7 Drenge og 9 Piger. 3die jydske Jnf. Reg. J Underoffic. Underviisnings=Anst. 10 D. og 1 P.; i Caserneskolerne 6 D. og 1. P.; uden Underviisning 4 D. og 7 P.; ialt 20 Drenge og 9 Piger. Sjællandske Jægercorps. J Caserne skolerne 3 D., i private Skoler 1 P.; uden Underviisning 1 D. og 1 P.; ialt 4 Drenge og 2 Piger. Jydske Jægercorps. J Caserneskolerne I D.; i private Skoler 3 P.; uden Underviisning 5 D., ialt 6 Drenge og 3 Piger. Altsaa i Februari 1819 ialt 194 Børn (af hvilke 78 i Caserneskolerne, 41 i private Skoler og 60 uden Underviisning). Hertil kommer: J Slutningen af 1819 havde Artilleriet 60 Børn (af hvilke 18 i Caserneskolerne, 11 i private Skoler og 31 uden Underviisning), og naar det antages man har ei Lister derover fra den Tid), at Forholdet ved Garden til Hest var da det samme som nu, nemlig 20, ved 2den Husarescadron 3 (begge i private Skoler), og 15 Børn udenbyes, er det ialt 292 Børn (af hvilke 96 i Caserne skolerne, 75 i private Skoler og 91 uden Underviisning, samt 16 i Underviisnings Anstalten for Underofficerer og 16 udenbyes). - Altsaa var 91 uden Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
De militaire Skoler ere imidlertid ikke allene for Børn af Militaire, der endnu ere i Tieneste, ogsaa afskedigede og ved Døden afgangne Militaires Børn kunne faae fri Skolegang i dem. Ogsaa i denne Henseende var Directionen saa lykkelig at kunne forelægge et tilfredsstillende Resultat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
J Februari 1819 fandtes i Skolerne 108 Børn, og deraf, efter ovenstaaende Oversigt, 78. af Militaire i Tienesteen; 30 vare altsaa de afskedigede og ved Døden afgangne Militaires Børn, som nøde Godt af Jndretningen. Nu derimod, i Januari 1820, ere 133 Børn af tjenstgjørende Militaire i Skolerne, og desuden, deels Enkers, deels afskedigede Militaires Børn (samt Garnisons Syngeskolen) 58 Drenge og 26 Piger, hvortil endnu bør lægges Enkers o. s. v. Børn i Artillerieskolen paa Christianshavn 5 Dren- og 9 Piger, altsaa 63 Drenge og 35, Piger, eller ialt 98 Børn. Men, hvad i Særdeleleshed Sølvgadens Caserne=Skoler angaaer, da havde de ialt i Januari 1819, 108 Børn, og nu i Januari 1820. 217 Børn, nemlig: i øverste eller 2den Classe for Drengene, efter den ældre Underviisningsmaade, 27, i Haandarbeidsskolen, efter den indbyrdes Underviisning, 80 Piger, i den yngste eller 1ste Classe for Drengene, efter den indbyrdes Underviisning, a 10 Drenge, er 137 Drenge og 80 Piger, eller ialt 217 Børn. Dette dobbelte Antal Børn undervises i samme Skolebygning, i samme Tid, og af de samme Lærere, men hvilet naturligviis havde været aldeles umuligt uden den indbyrdes Undervisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Hans Majestæt havde under 1ste August f.A. udnævnt Directionen; dens Arbeider ere deels for Underofficiererne og Spillemændene, deels for Børnene; dette er Resultatet af dens Arbeider, hvad Børnene angaaer, i det første Halvaar, siden den blev udnævnt, hartad eene bevirket ved den indbyrdes Undervisning: 1) istedenfor at Garnisonen forrige Aar havde 9 Børn, idet ikke havde Skolegang, har den nu ikke et eneste uden sammer; 2.) forrige Aar var i Caserneskolerne 78 Børn. af Militaire, nu 133, og tages Artillerieskolen, med, da er Forholdet 96-1823. 3.) forrige Aar var 30 Børn af Enker os. v. i Sølvgadens Caserneskolen, nu er der 84 saadanne Børn (med 26, som udgjør Syngeskolen) og 14 i Artillerieskolen, 4.) forrige Aar havde Sølvaadens Caserneskoser 108 Børn, i Aar have de 217, – forrige Aar havde Artillerie-Caserneskolen, 32 Børn, i Aar har den 60; og 6.) det Hele udføres med samme Antal Lærere og Lærerinder, med samme Bekostning og i samme Locale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Det behagede Hans Majestæt Kongen allernaadigst, under 27de d. M., at rescribere Directionen, tilkjendegivende den allernaadigst Tilfredshed med det Udførte, og befalende den allerhøiest, at bekjendtgjøre i de offentlige Blade Extract af dens allerunderdanigste Rapport.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 3 Februar fandt i Regentskirken Universitetets aarlige Høitidelighed Sted i Anledning af Hs. Majestæts Kongens høie Fødselsdag, ved hvilken Leilighed Universitetets Rector, Hr. Professor, Doctor Medicinæ Herholdt, Ridder af D., udviklede i en latinsk Tale Ligheden mellem Staten og den menneskelige Organisme. Han oplæste derpaa Bedømmelserne over de i forrige Aar indkomne academiske Prisskrifter, og bekjendtgjorde de Studerendes Navne, som havde vundet Præmier. Talen endtes med Bøn til Gud for Kongen, for Landet, og for det Kongelige Huus. - Jndbydelsesskriftet var forfattet af Hr. Etatsraad og Professor Thorlacius, Ridder af Dannebrog, og andeholdt en ikke forhen bekiendtslandsk Saga om Egill Vendelboeren. - Deres Navne, som tilkiendtes de academiske Præmier, ware: i Lovkyndighed. Christian Frederich Holm, Kandidatus Juris; i Medicinen: Peter Jungersen Estrup, Candidatus Medicine; i Philosophien Petrus Christian Bøtter, Studicosus Theologi, i Mathematiken: Biørn Gunlaugsen, Candidatus Philosophie; i Philologien; Carl Hassager, Studiosus Philologiæ, i Naturchistorien: Axel Møller Mørch, Candidatus Juris. - Accessit erholdt, i Lovkyndigheden: Otto Carl Blechingberg, Candidatus Juris, i Philologien: Buonaparte Borgen, Candidatus Philosoophiæ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Municipal=Afgivterne for Kjøbenhavn blive i Aaret 1820 ialt 302,313 Rbd. 58 3/4 s. Sølv. hvilket udgjør for hver Person, Stadens Folketal beregnet til 100,000 Sjele, noget over 3 Rbdlr. Sølv eller 1 1/2 Specie. J Paris ere MunicipalAfgivterne 20,300,000 Fr. eller 4 Mill. 60,000 Specier, hvilket udgjør for hver Siel, naar denne Hovedstads Jndbyggere anslaaes til 700,000, 29 Fr. eller henved 12 Rbdl. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen en Kgl. Obligation (svarende 3 1/2 pCt.) for 62 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. (foruden 6 pCt. Omkostninger); 2 Finantscasse=Oblig, (svarende 4 pCt.) for 85 Rbd. N. V. (6 pCt. Omkostninger iberegnede) pr. 100 Rbd. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Nationalbanken har under 4de d. M. aabnet et Jndlaan i Sedler paa følgende Vilkaar, 1) Sedlerne modtages efter deres paalydende Summer, imod at derfor meddeles Obligationer, lydende paa en lige Sum i rede Sølv, og bærende 5 pCt. i aarlige Renter, ligeledes i rede Sølv. 2) Obligationerne ere uopsigelige fra Creditors, men opsigelige fra Bankens Side. 3) Af den indlaante Sum inddrages aarligen en vis Sum, i Forhold til Laanets Størrelse og Bankens Ævne. Det bestemmes ved Lodtrækning, hvilke Obligationer der skal udbetales, og det første Afdrag finder Sted 11 December 1821. 4) Obligationerne gives et Hovednumer for hvert 1000 Rbdlr. Jndskud modtages indtil 31 Mai 1820.