JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Fædrelandet. Den tidligere omhandlede Forandring med Fædrelandet er af de forskjellige Provindsialaviser bleven omtalt paa meget forskjellige Maader. Saaledes har blandt Andet vestsjellandsk Avis anseet Hensigten med den foreløbige Annonce og Forandringen at være den, at ihielslaae Kjøbenhavnsposten og derhos tillige benyttet Leiligheden for at udtale sine Anskuelser og Kjøbenhavnsposten i det Hele, ved hvilke bemærkninger Kjøbenhavnsposten har fundet sig foranlediget til at tage til Gjenmæle. Ogsaa den Frisindede har nu endelig yttret en heel Deel i denne Anledning, og er derhos fremkommen med nogle Hypotheser, der, som saa meget andet af dette Slags, glemmes hurtigere end det læses. Os forekommer det imidlertid noget underligt at denne Forandring af Fædrelandet har kunnet vække et saa almindeligt Røre, især da der endnu vil hengaae et halvt Aar inden Forandringen træder i Kraft. For dem, der ynde en kraftig, mangesidig Journalistik, kan den bebudede Forandring formeentlig kun være glædelig, især da Kjøbenhavnsposten herved faaer en Rival, der, i det den betager Kjøbenhavnsposten den hovmestererende Tone, den oftere paatog, formeentlig tillige vil anspore den til nye Anstrængelser, der sikkert nu ville være meget kjærkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Uhrmager Fischer, der som tidligere meddeelt, har erholdt Tilladelse til at udgive et Ugeblad i Aabenraa (Apenrade) har nu udgivet det første No og deri underrettet sit Publicum om, at skjøndt han først havde bestemt at udgive sit Blad i det danske Sprog, har han dog forandret denne Beslutning, fordi 187 navngivne Mænd have anmodet ham om at udgive det paa Tydsk. Om Redacteurens Grundsætninger kan man danne sig et Slags Begreb, naar man seer, at han selv erklærer, at han har givet efter for denne Anmodning, fordi hans Blads Existence blev sikkret ved de 187 Mænds Subskription, medens han paa den anden Side tilstaaer, at der i den naturlige Kreds for dette Ugeblad maaskee ikke er en eneste, der ikke læser Dansk ligesaavel som Tydsk medens der omvendt er et forholdsmæssig ringe Antal, der forstaaer Tydsk ligesaa godt som Dansk." Det danske Sprog, hedder det fremdeles, vilde følgelig ikke være til Hindring for nogen, være en Lettelse for mange og en Nødvendighed for Landboerne, hvem Redacteuren dog ikke vil opgive, men som han tænker at hjælpe paa, ved at udgive Bladet dobbelt, saa at han snarest muligt vil sørge for Udgivelsen af et dansk Følgeblad. Denne hele Sag formene vi vil afgive en Prøve paa hvorledes Sprogforholdenne behandles i Hertugdømmerne, og kan tillige tjene til Svar for dem, der tale og Jndførelsen, af en Danskhedens Propaganda i Slesvigholsteen. Vi ville imidlertid haabe at alt dette kun endmere vil anspore Regjeringen til at sikkre det danske Sprog sine naturlige Rettigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Medens de londonske gin shops oftere have været omtalte i de danske Blade, og nu atter i Fædrelandet, ere skildrede med saa men kraftige Træk, har det meget undret os at endnu ingen har omtalt de talrige kjøbenhavnske Værtshuse, og Ølstuer, der visseligen vilde give Jagttagere Stof til mange Betragtninger og ofte frembyde ligesaa bedrøvelige Scener, som den Hogarth har skildret med saa markerede Træk. Vi ville gjerne troe, at dette Uvæsen ikke endnu har faaet den Overhaand her som i London, men hvo borger os for at det ikke vil skee, og bør man vel opsætte at modarbeide et Onde indtil det har opnaaet en vis Størrelse. For at vise, at vi ikke her have talt uden Grund, ville vi kunne meddele en Begivenhed, vi under vort tidligere Ophold i Kjøbenhavn have været Vidne til. Vi saae nemlig der dagligen et baarigt Barn, der i Følge med dets Forældre 3de Gange besøgte en Brændeviinsbrænder og hørte det jevnligen skjændes med Forældrene naar disse ikke havde Penge nok til hver Gang at lade Barnet faae en halv Pægel Brændeviin, hvilket netop var Halvdelen af det Qvantum Forældrene selv fik At Barnets Trang eller Lyst til stærke Drikke ikke blev formindsket ved denne daglige Nydelse, er let at indsee, og da Forældrene ikke altid formaaede at tilfredsstille dets Fordringer, har det formodentlig af nogle Slaver, der ligeledes paa deres Vandringer fra og til Arbeidet gjæstede samme Brændeviinsbrænder, tillige lært al stiæle, og inden Barnet endnu havde opnaaet Confirmationsalderen var det aldeles drikfældigt og var trende Gange bleven straffet for Tyverie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Ved en af Magistraten og de 32 Mænd afholdt Forsamling angaaende det thorvaldsenske Musæum, er det blevet besluttet, at Musæet skal opføres efter Bindesbøls Tegning og at Communen skal afholde Udgifterne, forsaavidt de ei allerede ere dækkede ved de Capitaler, Musæet eier. Maaden, hvorpaa den manglende Sum skal tilveiebringes, er ligeledes bleven ventileret, men da Forestillingen desangaaende først nærmere skal drøftes, saa maae vi oppebie den endelige Afgjørelse. Som det hedder, har man henvendt Opmærksomheden paa Brænde afgiften, som nu tilfalder Frue Kirke. (Berl. Av.)J Hamborg er udkommen en tydsk Oversættelse af Henrich Hertz's Tragoedie, Svend Dyrings Huus, der skal være ret heldig. Ligeledes har denne Forfatters seneste Værk Stemninger og Tilstande, nu oplevet andet Oplag, hvilket den berlingske Avis mener er et afgjørende Beviis paa Bogens Værd. Kunne vi end ikke anerkjende denne Slutning, saa er det dog vist, at den nævnte Bog i det Hele er læst med Jnteresse, skjøndt neppe alle billige de deri udtalte Anskuelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
J Fædrelandet har Orla Lehmann i en Afhandling og Jndustriforeningen og dens Virksomhed søgt at henlede dette Selskabs Opmærksomhed, paa den Retning, det i Fremtiden bør følge. Efter hvad her er yttret, er det ikke saa meget theoretisk Belæring de Jndustrielle hos os trænger til, som megen commerciel Understøttelse; thi uagtet vi endnu i mange Henseender staae tilbage for Udlandet og vel ingensinde kan vente at blive emanciperet herfra, er det dog paa den anden Side vist, at flere af vore Haandværkere kunne præstere Arbeider, der i enhver Henseende kunne maale sig med Udlandets Producter, men det der mangler dem, er Leilighed til at faae deres Arbeider afsatte. Efter den Maade, hvorpaa vore Detailhandlere endnu stedse drive Handelen, lade de dem nøie med at ud høre de Ting, der ved Handelscommissairer ere dem solgte fra Hamborg, hvorimod de ingensinde tænke paa at træde i Forbindelse med Haandværkere og ved at underrette dem om hvad det er Publicum fordrer, sætte dem i Stand til at opfylde disse Fordringer og derved skaffe dem deres Producter, solgte. Som en Følge heraf maa Haandværkerne selv holde Udsalgsted, og da dette er forbunden med megen Uleilighed og Tidsspilde forsømmes ofte Arbeidet. Overtog Detailhandleren derimod at forhandle Haandværkerens Arbeider, kunde denne uforstyrret passe sin Dont og ved ene at henvende sin Opmærksomhed paa en enkelt Gjenstand af sin Profession gjøre denne stedse meere fuldkommen, og, ved at forarbeide i Mængde, tillige billigere, hvilke to Ting ere Grundbetingelserne for en Vareartikels Afsættelighed. Naar Forfatteren atter ved denne Leilighed taler om det Fordærvelige i det hos os endnu bestaaende Laugsvæsen, og den usle Maade, hvorpaa Detailhandleren, som det hedder, oplæres ved i 5 eller flere af sine bedste Aar at blive placeret bag en Disk for at lære at gjøre Kræmmerhuse, samt haandtere Vægtskaalen og Alen og føre en intetsigende Snak, da kan man ikke andet end ønske, at dette maa blive læst og nøie overveiet, saavel af de Forældre, som bestemme deres Børn for denne Løbebane, som af de Handlende, der antage dem, og disse Sidste ville vi fornemmelig erindre om, hvor stort et Ansvar de paatage dem ved, forat følge gammel Slendrian, at lade det unge Menneske, hvis Belærelse de paatage sig, hendøse sin Tid med de af os paapegede Forretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Den smukke Avlsgaard Keirup, 2 Miil fra Odense, som eiedes af Hr. Proprietair Paulsen er i disse Dage solgt underhaanden med Størstedelen, af Besætning til Hr. Forpagter Jensen fra Østrupgaard for 33,500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Blandet. Lady Esther Stanhope, der i en Række af Aar har boet i den syriske Ørken, hvor den, senere af Jbrahim beseirede Abdalla Pascha af Saint Jean d'Acre havde overladt hende Ruinerne af Klosteret Mar Elias Alza, tilligemed den hosliggende Landsbye Dschun, er, som allerede meldt, efter længere Tids Sygdom nu ved Døden afgaaet sammesteds den 23de Junii, i en Alder af 63 Aar. Hun var ældste Datter af den forrige og Søster til den nuværende torystiske Greve af Stanhope, og Niece af William Pitt, i hvis Huus hun blev opdraget. 1806 drog hun til Orienten, og vendte siden aldrig mere tilbage til Europa. Ved sin Forstand og sine Rigdomme erhvervede hun sig stor Jndflydelse over Beboerne i Ørkenen, der næsten ærede hende som Fyrstinde; dog synes i de senere Aar hendes Anseelse at være svunden tilligemed hendes Formue. Hun var gjæstfri og høimodig, og modtog gjerne Reisende hos sig, med Undtagelse af hendes egne Landsmænd, men besandt disse sig i Forlegenhed, da var hun ogsaa rede til at hjælpe dem, uden dog at ville see dem hos sig. Hun har mestendeels tyrkisk Mandsdragt, talte i Almindelighed Arabisk og levede ganske paa arabisk Fod. - (Det skal virkelig være Lady Esther Stanhopes Besiddelser, som den geniale Fyrst Puckler-Muskau har havt ifinde at tilkjøbe sig, for der at grunde et lille Rige efter sine egne Jdeer. Sine egne, betydelige Besiddelser, i Lausitz havde han desaarsag forsøgt paa at afhænde til en eller anden europæisk Rigmand, men da det kom til Stykket, vilde Lady Stanhopes Arvinger slet ikke sælge de syriske Besiddelser, og saaledes blev der Jntet af Handelen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Angaaende Ærkebisp Dunins pludselige Forsvinden berettes Følgende: Tidligt om Morgenen den 3die d. M. kjørte Hr. v. Dunin, ledsaget af sin Kapellan og tvende Tienere paa Jernbanen til Potsdam, spiste Frokost i Banegaard, bestilte Middagsmad, tog billetter til Tilbagetouren og gil derpaa, som han sagde til sine Ledsagere, hen forat besøge den katholske Præst ved Geværfabriken. Fra dette Øieblik var han forsvunden. Da han ikke kom tilbage ved Middagstid og heller ikke lod sig sees om Eftermiddagen, gik Kapellanen hen paa et Tracteursted i Byen og befalede, at man skulde hente ham naar Erkebispen var kommen tilbage. Dette Spil blev drevet til Fredag Formiddag og nu først vendte Capellanen tilbage til Berlin og gjorde den fornødne Anmeldelse. J de første Timer var man tilbøielig til at troe, at der var hændet Ærkebispen en Ulykke, imidlertid afsendtes allerede om Eftermiddagen en Coureer til Posen med Befalinger til Chefpræsidenten Flotwell og den commanderende General i Provindsen v. Grollmann. Tidligt og Løverdagen reiste Geheime-Overregjeringsraad Seyfort med Coureer-Heste til Posen. Nogle vare vel af den Formening, at Prælaten kunde være flygtet til München, men det antoges strax for usandsynligt, at Ærkebispen skulde have forladt sit Stift. Et saadant Skridt vilde rigtignok have sparet Staten for enhver Bekymring; men man er tvertimod i Potsdam kommen paa Spor efter, at en polsk Familie med Extrapost ventede paa Ærkebispen og med ham har taget Veien til Posen efter iforveien overalt at have bestilt Heste. Det Samme paastod Kapellanen, som strax erklærede, at efter hans Formening var Hr. Ærkebispen vendt tilbage til sit Stift, hvilket han forlængst havde besluttet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Reisende fra den 9de til den 16de October 1839. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Pastor Jespersen. Med Personposten: Hr. Pohler; Jomfr. Meyer, Kjøbmand P. Mackeprang; Staldmester Haxthausen, Proprietair Glaavecke; Forpagter Scheel; Hr. Cordua. Med Dagvognen: Hr. Brandt; Jomfru Nielsen; Mad. Schjørt; Pastor Glahn, Kjøbmand Elstner. Udenfor Posterne: Discipel Ancker; Amtmand de Neergaard; Naalemager Ohmeyer; Etatsraad Treschow; Greve F. af Reventlow; 2de Comtesser Reventlow; Madam Schilling; Handelsfuldmægtigerne; Hansen og Bentzen; Godsmægler Matzen; Oeconom Schulz; Greve Reventlow med Tjener; Gjæstgiver Thomsen med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne: Mad. Offenberg; Kammerraad Eller med Datter; Avlsforvalter Schnuhr, Kammerj. Wichfeldt, Propriet. Carstensen. Med Dagvognen: Dhrr. Dunklus, Schræder og Boech; Frøken Brials, Pastor Giessing; Mekanikus Lund; Hr. Sidenius; Jomfr. Dresler. Med Personposten: Dhrr. Stahl, Helter og Malling. Med Pakkeposten: Cand. Schade; Mad. Christensen; Møller Jensen; Frøken Trojel. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Under Rubrikken Jndsendt, "Til den kongelige Generalpostdirection, har en Anonym i Stiftstidenden a 118 for d. A., søgt at skumle over mig og min Stilling som Postcontrahent, det hedder sig deri. Endeel af Postbefordringerne f.Ex, imellem Nysted og Sundbye, er nemlig overdragen en forhenværende Toldbetjent Henrichsen, der dog ikke præsterer dem selv, men leier en Anden for sig, og ved dette Arrangement skal han efter hvad os er fortalt have en reen Gevinst af henved 200 Rbd., og dette skulde blandt mere være et Motiv til at see Befordringen bortliciteret. For nu ikke at et agtværdigt Publicum skal fæste Lid til nævnte, enten af Uvidenhed, Uvillie eller Misundelse fremavlet, usandfærdige Jnserat, vil jeg herved oplyse: at jeg i de sidste 13 Aar har været Postcontrahent, engang for den Hele, nu kun for endeel af Post befordringen, der fortiden bestaaer af at jeg befordrer: om Mandagen, en Ridepost, Onsdagen, en Kjørepost, Fredagen, en dito, det er da Posten befordres Tour og Retour, 12 Mile ugentlig, for dette, som for Opholdet efter Posterne, har jeg 22 Rbd., skriver To Hundrede, Tyve og En Rbd. i aarlig Betaling. Man skulde vist nok nu være meget lettroende og dum, naar man vilde fæste Lid til, at jeg, efter til disse Reiser at præstere, Heste, Vogn og Karl, endda kan faae en reen Gevinst af henved 200 Rbd. – hvilken Absurditet! – at forfatte og bekjendtgjøre et Slags Budget over Bekostningen med Udredelsen af Befordringen, Løn, &c. og den Netto-Jndtægt, vilde lidet interessere Publicum, og Jndsenderen skylder jeg ei saadan Opmærksomhed. Anonymus lyver ogsaa, naar han siger, at jeg har udleiet Postbefordringen til Nogensomhelst. J. Hendriksen er efter Contract af 8de April 1837, mit Tjenestetyende, der som Postillon befordrer min Post, og har hidtil til mine høie Foresattes og min Tilfredshed ogsaa udført sit Hverv, og da Befordringen er upaaklagelig og priis billig, hvorfor ønskes da Licitation af Befordringen for mit Vedkommende, Man tage sig forøvrigt iagt ikke at sammenblande min Sag med den Stürupske, saaledes som af Jndsenderen er skeet. Hver feie for sin egen Dør, og Jndsenderen for Sin. Naar Man kun opfylder sine Pligter, og følger den rette Vei, da vil Eens høie Foresatte, nok mere tage Hensyn hertil, end al ensidig usandfærdig anonym Avis=Skriblerier, der kun gjor Jndsenderens Forstand og Hjerte liden Ære. Nysted den 15 Octbr. 1839. Hendrichsen, Exam. juris Forligelsescommissair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Bekjendtgjørelser. Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Varer og Effecter bringer herved til almindelig Kundskab, at ligesom Compagniets Overbestyrelse ved forskjellige i sin Tid kundgjorte Beslutninger, især ved de under 3die Decbr. 1830 og 8de Septbr. 1835 fastsatte Bestemmelser, har bestræbt seg for at lette og udvide Assurancerne ved Compagniet, saaledes ere ifølge Repræsentanternes og de Tilforordnedes Beslutning af 28de f. M. endvidere, til Fordeel for de Assurance søgende, for det Første følgende yderligere Forandringer fastsatte: A. Den Forhøielsespræmie for Forsikkringer i Bygninger, der henhører under Octroiens 1ste eller 2den Classe, som endnu ifølge af Circulairet af 8 Septbr. 1835 blev beholdt forsaavidt der i Bygningerne maatte drives Næringsveie, som i Særdeleshed ere forbundne med Fare for Ildsvaade, saadelsom den Forhøielse, der hidtil er erlagt i 3die Classe, skal for Fremtiden ikke fordres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Præmien for Forsikkringer, der tegnes i Gjestgiver- eller Herbergeer=Huse, erlægges herefter kun med 24 s. p. a af hvert 100 Rbd. naar Bygningen, paa Grund af den egen Beskaffenhed, henhører under 1ste Classe, dog med undtagelse i Henseende til de Varer, hvoraf der, som Følge af Bestemmelserne i efterfølgende As 3 skal svares en høiere Præmie. Ligeledes forsikkres med samme undtagelse Brændeviinsbrænderes, saa og Sæbesyderes Sukkerrafinadeurers, Skibsbyggeres, Bødkeres, SnedkeresBryggeres, Bageres og Smedes Redskaber, Materialier og Vareoplag, hvoraf hidtil er erlagt deels 3die, deels 2den Classes Præmie, for Fremtiden mod den Præmie, hvortil Bygningens Beskaffenhed qvalificerer dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Hvad angaaer de under 3die Classe hidtil henførte Forsikkringer af Chemisters og Apothekeres Materialier og Varer, samt af Beeg, Tjære, Terpentin, Vox, Hør, Hamp, Olie, Smør, Talg og Brændeviin, samt andre saadanne Varer, som deels ere let antændelige og deels hurtigt udbrede Jlden, saa og af Handelsvarer, der vanskeligen kunne bortflyttes, saasom Porcelain, Glas og Pottemager varer, og hvoraf i Forhold til Forsikkringssummens Størrelse hidtil erlagdes 72 s., 96 s. indtil 120 s. p. a. af 100 Rbd., da nedsættes Præmien for disse saaledes, at naar Forsikkringen tegnes i Bygninger, som ere af saadan Beskaffenhed, at Assurancen derefter kan tilstaaes, mod første Classes Præmie, saa erlægges ikkun i Alt 48 s. af hvert 100 Rbd., naar derimod Bygningen medfører, at 2den Classes Præmie skal tilsvares, saa erlægges 64 s. af 100 Rbd. I det nu Compagniet, hvis Risico fra Aaret 1831 er stegen til mere end det dobbelte Beløb, tør vente, at de indførte Lettelser i Præmiereglementet saa meget mere ville bidrage til at vedligeholde og udbrede dets Virksomhed, som det er indlysende, at i hvad Fordeel de gjensidige Assurance-Foreninger end kunne love, Compagniet dog uimodsigeligen har de Fortrin: at Forsikkringerne betrygges ved et Fond af i det mindste 1,000,000 Rbd., en Capital, hvis Tilstrækkelighed saa meget mindre kan være Tvivl underkastet, som Compagniet siden dets Oprettelse har, uden at angribe Samme, kunne udrede i Branderstatninger en Sum af over 2 Millioner Rbd., samt at den Forsikkrede, naar han har indløst sin Police er fri for videre Bidrag, skulle vi ikke undlade, for at sætte enhver, der maatte være foranlediget til at søge Forsikkring paa Mobilier, istand, til, uden Vanskelighed, at beregne den Præmie han ved Compagniet har at erlægge, herved under Eet at meddele den i saa Henseende fornødne Underretning. Assurancerne ere inddeete i 3 Classer. Ved disse Forhøielser stege de for Forsikkringssummer af 5000 Rbd. og derunder fastsatte Præmier (efterat disse ifølge den under 3die Decbr. 1830 bekjendtgjorte Resolution for de 2de første Classer vare nedsatte, for første Classe til 24 s. og for 2den Classe til 36 s. af hvert 100 Rbd.) for Summer over 5000-10,000 Rbd. i første Classe til 36 s., i 2den Classe til 54 s., for Summer over 10,00050,000 Rbd. i 1ste Classe til 48 s., i 2den til 72 s., og i 3die Classe, hvor den laveste Præmie er 72 s., for Summer ner over 5000-10,000 Rbd. til 96 s. og over 10,00050,000 til 120 s. af hvert 100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
For de under dette – omhandlede Huse er hidtil 2den Classes Præmie erlagt, uagtet Bygningen efter dens egen Beskaffenhed maatte qvalificere Assurancen til 1ste Classe. Til første Classe henføres: a) med Undtagelse af saadanne Forsikkringer, som nedenfor ere henførte til nogen anden Classe, alle de, som ved Compagniet kunne tegnes, naar Effecterne bevares i Bygninger af Grundmuur til alle Sider, eller i eneliggende Bygninger af Muur= og Bindingsværk med Tegle, Skifer, Jern, Blye, eller Kobber-Tag; b) Forsikkring af Jern og Jerngods i Pakhuse og paa aabne Pladse, og c) af Kreature paa Marken forsaavidt de forsikkres med Hensyn til Skade af Lynild. Til anden Classe henføres: Naar undtages de ovenfor under bog e omtalte Forsikkringer, samt de, som nedenfor udtrykkeligen ere henførte til 3 Classe; 1) alle Forsikkringer, a) i ikke eneliggende Bygninger af Muur= og Bindingsværk tilsammen, b) i eneliggende Bygninger af Træe, c) i saavel grundmurede som Bindingsværks Bygninger med een eller flere Træegavle, d) i grundmurede Bygninger, der ere forbundne med Huse af Bindingsværk, Alle med Tag af ovenbenævnte Slags; 7) Forsikkring af Skibe i Havn eller paa Stabel, saavelsom af Varer, der bevares i saadanne Skibe, for saavidt der ikke for deres Forsikkring udtrykkelig er bestemt 3die Classes Præmie og 3) af Varer, der ligge paa aabne Pladse, forsaavidt Samme ikke ere henførte til nogen anden Classe. Til tredie Classe henføres. 1) alle Forsikkringer, som ved Compagniet kunne tegnes, naar de Ting, som forsikkres, opbevares: a) i Bygninger med Straatag, b) i Træbygninger, der ei ere eneliggende, c) Bygninger, hvis Tag er underlagt med Straae, og b) i dem der ere forbundne med straatækkede Længer; 2) Sæd i Straaet, Høe, Halm og deslige, samt 3) Skibe i Havn, der ere ladede med Varer af de her under No. 2 anførte Slags. Den ordinaire Præmie er: for 1ste Classe . . . . . . . . 24 s. p. a. - 2den – . . . . . . . . 36 - . 3die - af hvert 100 Rbd., der forsikkres; men for Assurancer paa de ovenfor under Commeldte Varer erlægges, naar de forsikkres i Bygninger, som henhøre under 1ste Classe 48 s., og naar Forsikkringen tegnes enten i Bygninger, som høre til 2den Classe eller i Skibe, som ligge i Havn 64 s. p. a. for hvert 100 Rbd. som forsikkres. Kjøbenhavn, den 11te October 1839. Hvidt. Engelhart. Lassen. Møller. Nogle Creature bestaaende af 2 Køer og 2 Heste, hvoraf den ene er indbrændt som Stykhest, samt nogle Seletøier og 3 Kakkelovne ønskes underhaanden bortsolgt. Liebhaverne ville behage at henvende den i Kippinge Præstegaard, hvor EffecM. Wraae, terne ere til Eftersyn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Præsteenke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Undertegnedes Boghandel er henflyttet i Gaarden paa Hjørnet af Frisegade og Bastebrostræde. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-18
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter Aftægtsmand Hans Pedersen Hovmand i Nørre Vedby indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 12te October 1839. Pontoppidan. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Falsters Lollands StiftsTidende. Søndagen den 20 October. No 1
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Udenlandske Nyheder. England. Den russiske Afsending Hr. v. Brunow har vel nydt en særdeles venlig Modtagelse. hos Dronningen, men videre har han heller ikke formaaet at opnaae; thi da Rusland, som det synes, ikke vil opgive den Jndflydelse, det har forstaaet at skaffe sig i Orienten, kan der for Tiden ikke være Tale om nogen fredelig og venskabelig Forbindelse mellem Rusland og England, og alt dreier sig derfor ene om diplomatiske Høfligheder, der ikke kunne skuffe Jagttageren. England vedbliver og at forstærke Flaaden i Middelhavet, og man taler og at Admiral Stopford vil erholde en Eftermand, der dog endnu ikke er navngivet. Mellem de engelske og franske Blade føres der oftere Strid, der synes at tyde hen paa, at Alliancen mellem de 2 Magter just ikke er saa fast, som man gjerne fortæller det øvrige Europa, og navnligen true de forviklede Forhold i America og Orienten, hvor begge Magter have forskjellige Jnteresser, med aldeles at ville tilintetgjøre det gode Forhold. - Da de engelske Aviser næsten ene beskjæftige sig med de gamle Stridigheder mellem Whig gerne og Torierne, indeholde de kun Lidet, der har Jnterresse for Udlandet. Efterretningen om at Alt nu er berigtiget med Hensyn til Dronningens Formæling med Hertug Albrecht af Coburg, og at denne er, samt at Dronningen vil blive Katholik, hører formodentlig til de mange Opfindelser, hvormed de engelske Blade jevnligen underholde deres Læsere.