Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-10
Udvandringerne til dette Land tage til Aar for Aar, og man beregner, at i 1834 udvandrede i det mindste 20,000 Würtemberger, Badener og Hesser dertil; overhovedet ifølge den nordamerikanske Regierings Erklæring til den preussiske, paa dennes Forespørgseler om de polske Flygtninge kunde optages i Landet, i eet Aar 70,000. Deraf kommer det, foruden af Folkemængdens indvortes Til vært, at Regieringen der har i eet Aar kunne sælge Jorder for 11 Millioner Dollars. Da alle disse Udvandrede ere for det meeste arbeidsføre og ikke aldeles uformuende Mennesker, som bringe dog nogle Penge med sig derhen, saa synes vel disse Udvandringer at maatte være til Tab for Europa, men da Produktionen i Amerika derved befordres, og ved denne Handelen imellem Amerika og Europa, saa befordres dettes Velstand langt meere derved: derfor florere Fabrikerne overalt, hvis Flor vil tilsidst komme Agerdyrkningen tilgode. Fabrikernes Tilvært befordrer Kulturen af de raae Materialier, hvilke de forbruge, som Bomuld, Jndigo, Ulden og Silken, Hørren og Hampen, og derved formindskes Kornproduktionen. Det er det høist sandsynlige, at Kornvarerne ville efterhaanden stige i Prisen, de sydlige nordamerikanske Provinser forsømme Hvedens Dyrkning over Bomuldens; derfor kunne de nordlige Provinser ikke skaffe Hvede nok for at føre dertil, og begynde at forskrive Hvedetransporter fra Europa. Af denne stærke Handelsforbindelse imellem de nordlige og sydlige nordamerikanske Provinser, kan det godt forklares, hvorfor man med samme lidenskabelige Heftighed har forfulgt Abolionisterne, eller de sværmende Missionaire, som ville med Eet befrie Negerslaverne i hine som i disse, da disses Produktion alene beroer paa Slavebefolkningen. Med de dovne, sandselige Negere synes ikke at være noget at udrette for Kulturen, naar de ikke tvinges til Flid, idetmindste har den lovgivende Forsamling paa Jamaika, siden Friegivelsen seet sig nødsaget til at anvise 100,000 Pd. St. til at overbringe frie Arbeidere, fra Europa til denne Kolonie. Den store spanske Øe Kuba, hvor Slaveriet er i fuld Gang, skal tage overordentlig til i Velstand og afgive gode Jndtægter for den spanske Regiering. Det er førgeligt at Kulturen under Troperne lader sig saa vanskelig bringe i Gang uden Slaver, hvis Mishandlinger ere saa beklagelsesværdige og tiltagende Mængde saa farlig. Dette føles især i det herlige Brasilien, hvis hele Kultur er næsten alene bygget paa den indbragte Slavebefolkning, selv langt overde tropiske Egne. Naar denne beklagelsesværdige Synspunkt undtages, saa spores Aar for Aar mere Fredens Velsignelser; maatte denne alene blive lang varig, maatte blot ingen Storm fra Østen forstyrre dette Havblik, maatte man kun ikke faae at høre for mange slemme Efterretninger fra Persien, eller fra andre Egne i Orienten; at man idelig ruster sig i de engelske Havne, er notorisk, og har selv i Wien opvakt en foruroligende Sensation; man siger endog at Grunden hvorfor det franske Ministerium har saa bestemt erklæret sig mod Rentereduktionen, som dog er saa nyttig for Landets Vel, skal være at det engelske Ministerium har fraraadet det fra at indlade sig paa en saa stor Pengeoperation i en saa tvivlsom Tidspunkt, en Synsmaade, som skal selv være trængt i de Deputeredes Kammers Bureaurs og Finantsloven, og stemme dem mod Reductionen Den russiske Regiering hævede mægtigen Kulturens Løftestang; dens Fabrikflor tiltager Aar for Aar; dens Klædefabriker arbeide for stedse bedre Priis og udbrede deres Afsætning ikke alene i Jndlandet og i Asien; men selv i de vestlige europæiske Lande, og Virkningerne erfares paa de leipziger Messer. Tydske, ja schweitzer Kolonier drages ind i Landet, saaledes i Bessarabien; det samme er Tilfældet i Wallachiet og Moldon, hvilke Lande stærkt opblomstre under Ruslands Protection. Men denne store Udvikling af Ruslands Jndustrie; denne stille, men uafladelige Tilvært af dets Folkemængde, Kultur og Statskraft; denne ustandselige Væxt af den unge Kæmpes koldssale Former, vække de store vestlige Fabrikstaters Jalousie, og Fremtiden bliver derved mørk og truende. Den engelske Regiering anvender imidlertid Alt fra sin Side forat udvide sin Handelsflør og derved sin Statskraft; man ville tænke paa de store Jernbane-Anlæg inde i Landet; paa Dampskibsfartens bestandige Udvidelse; paa at hele Sydlandet af Nyeholland nu bliver gjort til en engelsk Provins, over hvilket Strøg af dette nye Europa Kulturen kan bedst udbredes; det nordlige er for tørt og hedt, og hvorfor den stedse forøgede Uldproduktionen; men som lider denne Tid ved Borgerkrigen i Spanien, bedste kan blive dreven i Veiret, endelig paa Britternes stigende Magt i Jndien, hvor de indenlandske Fyrsters Antal svinder Aar for Aar; paa Okkupationen af Den Sokotora ved det røde Havs Munding, hvormed nye Handelsvøie ville blive aabnede paa Asien og Afrika, og ved det tiltagende Engelske Missions væsen i Abyssinien og paa Sydhavets Øer, og hvorved er lagt an paa at bryde nye Baner for Kulturen At Udvandringerne fra Europa til Nordamerika maa blive store saalænge Freden varer, kan man slutte sig til deraf, at Eropa, som nu har 250 Millioner Beboere, har i det Mindste en aarlig Tilvært af 2 Millioner i sin Folkemængde; af dette Overskud gaaer noget til Algier og Grækenland, langt mere til Rusland, Australien, Kap og Jndien; men det meeste dog til Amerika. Da Sydamerika er endnu ikke fuldkomment beroeliget og Klimatet er for det meeste tropisk, saa vender Udvandringens Strøm sig fornemmelig til Nordamerika, til Kanada og de forenede Stater, til hiint dog meest Englændere og Skotlændere, men Jrlændere og Tydskere til de forenede Stater. Der tales allerede meget om store Udvandringer fra Tydskland dertil til Foraaret; Udskibningen finder især Sted i Bremen, endskiøndt Hamborg nu ogsaa søger ved store og beqvemt indrettede Paketskibe at drage Fordelen af denne Transportering til sig. Naar Dampskibsfarten over Oceanet kommer bedre i Gang, Overfarten bliver mindre bekostelig, saa vil Udvandringen tage endnu mere til. Udvandringerne befordres ogsaa ved de politiske og religiøse Sværmerier, som i vore Dage udbrede sig i Europaa; da de Misfornøiede af alle Partier søge eller anvises et Tilflugsted i fremmede Jordensdele, saaledes er en Kolonie af de murtembergske Religionssværmere bleven anlagt ved Tiflis i Georgien. Harmonisternes, Schakernes og flere Sekter i Amerika udspringe fra Europa, polske Friehedsmænd blive anviste Establissementer i hine fjerne Egne; de forenede Stater komme tilsidst til at udgiøre det forunderligste Sammensurium af Religions-Griller og politiske Daarskaber, ligesom af Sprog, forbundet med megen sund Fornuft, Aandskultur, praktisk Aand og Soliditet, og det maae i høi Grad interessere vore Efterkommere, at erfare, hvad der vil tilsidst udvikle sig af disse chaotiske Elementer; en saadan Giæringstilstand fandt fordum Sted i Europa i den store Folkevandrings Periode, hvoraf den nyere enropæiske Kultur fremgik, som afløste den klassiske. J Kanada samler sig et andet Giæringsstof; Jnd vandringen dertil er ikke saa blandet som den i de forenede Stater. Men Kanada var en fransk Kolonie forinden den blev til en engelsk, de gamle franske Kolonister have nu formeret sig til et Antal af 600,000 Mennesker; et uroeligt Folkeslag, som bryder den engelske Regiering meget. Men Antallet af de Personer, som indvandre fra Storbrittannien tiltager Aar for Aar, og beløber sig allerede til omtrent 500,000; disse bære et dødeligt Had til de franske Kolonister: her ligger nu Tønderet til en Jld, som engang kan blusse op paa det frygteligste. Det er derfor af en stor Vigtighed at erholde en tydelig Forestilling om hvorledes det seer ud derovre paa den anden Side af Oceanet; da Amerika er som en elektrisk Kugle, der modtager idelige Stød fra Europa, og uafladeligt giver dem igien tilbage. Man lytter derfor med Fornøielse til de Reisendes Beretninger, om hvad der foregaaer paa den anden Side af vor Jordkugle og om hvad de Mennesker tage sig for som vaage naar vi sove; men man bliver ofte skuffet af maadelige Efterretninger, deels af Personer, som besidde en Anmositet imod Amerikanerne, hvilket er Tilfældet med mange Englændere, deels af Misfornøiede, som komme tilbage derfra, og hvis Planer til at giøre Lykke ikke have villet slaae an; endvidere af Personer, som have faret disse Lande igiennem i en Snup, og kun seet Alt paa Overfladen, og endelig af interesserede Personer, som løfte det derovre op i Himmelen for at giøre sig Fordeel ved at transportere europæiske Udvandrede dertil og profitere ved at agere Kommmissionairer for dem og ofte ved at trække dem op. Det veed man, at Kolonisationen vender sig fornemmelig hen til Missisippi-Dalen, som er langt frugtbarere end de østlige Provinser, især i den herlige nye frugtbare, med et mildt Klima begavede Provins Missouri, saa at Kulturen opslaaer fornemmelig sit Sæde i Hiertet af Nordamerika. Et af de lærerigste Skrifter derom er den hannoverske Premierlieutenant Heinrich v. Martels Breve om de vestlige Dele af de forenede nordamerikanske Stater, som udkom i Osnabrück i Aaret 1834 med et Kort over Missouri=Staten. Han havde ledsaget sin Fader og sine Brødre til Nordamerika, som have etableret sig ved St. Charles i denne Stat, og Brevene vare skrevne til en anden Broder som var bleven tilbage i Osnabrück. Han skildrer Jordbunden i denne Stat som overmaade frugtbar; Klima tet for at være sundt og at ligne det i Mellem tydskland. Høie Biergklæder strække sig fra Sønden af denne Stat til Rordost, hvor en stor Tumleplads staaer aaben for Jagtlysten. Ulve, Biørne og Bøffler giennemstreife disse vilde Egne. Hvor Landmanden endnu ikke har dristet sig til at nedsætte sig, hvor Landets oprindelige Jndvaanere endnu trække omkring, dristige stærke og grusomme, ligesom de vilde Dyr, med hvilke de dagligen kræmpe. Staten Missouri grændser mod Sønden til Provinsen Arkansaw og mod Vesten til udyrkede vilde Egne, uden politiske og borgerlige Indretninger, vel Unionens Eiendom, men endnu et Sæde for mange tusinde Vilde, af hvilke mange ubekiendte Stammer vist aldrig have seet en Europæer. Dyb i Vesten hæve sig de uhyre Klippevægge (Rock. Mountains) som formodentligen i en lang Tid ville blive en Grændse for den vestlige Kultur; men dog engang ville blive overstegne, thi bag ved dem udbreder sig Terrainet Oregon med sine frugtbare Dale, og som giennem strømmes af den mægtige Kolumbiaflod. til det store Verdenshav. Men Staten Missourisaaledes kaldet fordi den ligger ved den store Missouriflod, der udspringer fra de høie vestlige Bierge igiennem mangfoldige Arme, og tilsidst styrter sig i Flodernes Konge Missisipp, er bestemt til at blive et Sæde for Kulturen og Handelen, og stiger i Flor Aar for Aar; Stæderne St. Charles, Jefferson, Franklin, St. Louis, Herkulaneum, St. Genevieve og Jackson reise sig ufladelig skiønnere i disse vilde Egne, som for ikke ret længe siden vare bedækkede med ældgamle Skove; man seer i dem smukke Gader, prægtige Huse, svære Magaziner, fyldte med Produkter fra alle Jordens Egne, og det civiliserede Liv voxer der bestandigt til i Forædling og Udbredelse. Talrige Landstæder, Landsbyer og enkelte Grupper af Huse vidne om Agerdyrkningens Flor, ikke heller besidder Unionen, efter Ohio, nogen Stat, som bedre lønner Landmandens Flid; frugtbare Dale, rige paa den yppigste Sæd, omgivne af skovbegroede Høie, vise sig overalt for Øiet. De 5 store Distrikter ved Mundingen af Missouri ere fornemmelig koloniserede af Tydskere; men ogsaa der er Slaveriet indført, og foruden 118,000 frie Hvide tæller Staten 25000 Slaver. Staten Missouri, paa et Areal af 60,000 engelske Qvadratmile, i det mindste over 12 Gange saa stort som Dannemark og Hertugdømmerne. Det er at formode at Prins Maximilian af Neumied, denne lærde Nataturkyndige, som har gjort sig saa berømt af Beskrivelsen over sin Reise i Brasilien, vil ogsaa udgive en Beskrivelse over sin Reise Nordamerika, hvorved han er trængt dybt ind i det Jndre af Landet, og seilet høit op af Missourifloden, den vil sikkert blive i høi Grad lærerig. - J 1834 udkom i Baltimore en i det tydske Sprog af Tr. Bromme forfattet Beskrivelse over hans Reiser i de forenede Stater og i Over Kanada, som roses meget. – Bladet Ausland indeholder mange lærerige Breve fra Nordamerika, og i Boston ere udkomne Erinnerungen aus dem Missisippi=Thale, von Thimotheus Flint. - Den nordamerikanske Regiering har ladet foretage en Expedition til Missisippiflodens Kilder, under Hr. HenrySchoolkrahts Anførsel.