JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Jn Hinsicht auf nachbenannte im Schuld- und Pfandprotocoll der Stadt Flensburg protocollitte Schuldpdste feylen følgende Documente, Eine von den Nateler Christian Rönnenkamp, Besitzer eines Hauses in Rammsharde, an de Bürgermeisterin Maria Beiers hieselbst af 200 Mk. und 5 Procent Zinsen sub hypotheca bonorum Michaelis 1702 ausgestellte den 2dsten Octbr. 1702 protocollirte Obligation ist ganzlich verloren gegangen. Auf den foliis spaterer Besitzer, jenes Hauses stet dieser Posten als eine in den Kaufbriesen ubernemmene Schuld zuerst an den Bürgermeister Georg Claden, und zulett, namentlich auf dem folio des jegigen Besitzers, des Schiffers Hans Bladt, an den Stadtvogt Jürgensen augefurt. Documente, mit telst deren beiden besagte Forderung ubertragen worden, sind aber weder angegeben noch auftusinden. Eine von den Amtsboucher Peter Andresen, Besitzer eines Hauset in der rothen Strase, an Christian Hinrich Kellinghusen hieselbst auf 400 Mk. und 4 Procent Zinsen sub hypotheca bonorum un term 11te Juni 1790 ausgestellte und protocollirte Obligation iske zwar vorhanden. Hinsichtich dieser in dem Rachlas der verstorbenenStadtvogtin Jürgensen hieselbst vorgefundenen Verschreibung fehlt et aber an einem Document, mittelst dessen die Erben der StadtvogtinJürgensen sich als rechtmalige Besitzer derselben zu legitimiren in Stande sind. Beun nu behuf der unter den angegebenen Amstanden respective erforderlichen Mortification und Legitimation von den Erhen der Stadtvigtin Jürgensen um die Erlassung einer Edietalladung gebeten worden ist, so werden in Følge bevirkter Authorssation des Königlichen Obergerichs vom 12te August d. J. mit allepiger Ausnahme der Extrabenten dieses Proclams Alle und Jede. welche an die verloren begangene Obligation, de beiden henannien protocollieten Schuldposte und in Betiehung barauf an die datur verpfundeten Grundstucke rechtliche Anspruche irgend einer Art machen zu kunnen glanden, hiem ein- für allemal, mithin peremtorisch, geladen und besedligt, selvige unter Bor ung der erwa i Handen habenden dessaligen Original-Documente und deren abschriftlichen Zurücklaffung innerhalb 12 Wochen, von der letten Bekanntmachung angerechnet, im Stadtsecretariate anzumelden, auch, sosern i Auswartigssind, Actenprocuratur zu bestellen, widrigenfalle sie mit allen Anspruchen darat für immer zu pracludiren und beide Forderungen den Erben der Stadtvigtin, Jürgensen unter Mortificirung der verloren gegangenen Obligation zu adjudieren, auch dennachst mit deren bevilligning i Schuld- und Pandprotocolzu deliren seyn werden. Flensburg, den 26ten August 1835.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Bürgermeister und Rath. O. D. Holm.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Stadtseeretair,
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Creditorerne i den heri Byen ved Døden afgangne Muursvend, Han Pedersen Jydes, og efterlevende Enkes, Barbara Rasmusdattere, fælleds Bo, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 27de August 1835. Pontoppidan. Hammerich,
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde: 1) Huusmand Johannes Jørgensens Enke Margrethe Jørgensdatter af Reilinge. 2) Huusmand Svend Nielsens Enke Kirsten Nielsdatter af Ellekilde- Christian Johansen og Kone Ane Larsdatter af Holløse- - hans Jensen og Kone Ane Marie Jensdatter af Munkegaarde. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Cronborg Amtstue, den 20de August 1835. H. Fasting. Kreditorerne i Stervboerne efter 1. Snedker Paul Hansen, 2. Badfører Hansensens Enke, Mariekatrinehansdatter, 3. Dagleier Peder Sørensens Enke, Maren Andersdatter og 4. Fisker Jens Mogensen, alle her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skiftere, at anmelde og beviisliggere deres Fordringer. Ligeledes indkaldes de tvende sidsnævnte Afdødes fraværende Arvinger med lovbefalet Varsel til at varetage deres Arveret. Middelfart Købstads Skifteret den 18de August 1835. Johnson.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Gaardmand Jørgen Olsen og ligeledes afgangne Hustrue Mette Jensdatter af Hvessinge Mark, Glostrup, Sogn paa Kiøbenhavns Amt, indkaldes, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 1ste September 1835. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
De, der maatte have Noget at fordre: 1) i Lysestøber Anders Nielsens Concours=Boe, hvilket efter Credito rernes Forlangende er taget under Behandling, samt 2) i Dødsboet efter Fruentimmeret Ane Schmidt, Datter af Skipper Niels Schmidt heri Horsens. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres lovlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 15de August 1835. Kæder. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de forrige Maaned, som er læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg og i Skive Byetingsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne Kiøbmand Otto Braems Jægers og efterlevende Enkes fælleds Boe i Skive, med deres Paastan dat fremkomme, og deres havende Krav, inden forbemeldte Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre Bye= og Herreds-Contoiret i Skive, den 15de August 1835. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og og Stadsret den 3de d. M., ere alle dem, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Giertrud Marie Voss, født Mohr, der var Enke efter afdøde Kammerraad og Committeret i Rentekammeret Johann Friderich Voss, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for os at anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav, inden bemeldte Tids Forløb. Ligesaa ere den Afdøde Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Hvilket fremdeles herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 8de Septbr. 1835. Mourier. C. W. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Ved Proclama, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Madame Ane Elisabeth Jordening, født Petersen, og forhen afdøde Mand, efter hvem hun har hensiddet i uskiftet Boe, Kiøbmand Ditlev Bernhard Jordening, begge heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Procurator Nyeborg sammesteds, som de myndige Arvingers Befuldmægtigede, saadant deres Krav at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøer, den 29de August 1835. S. Nyeborg.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hol og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i afgangne Skibscapitain Niels Christian Bønsøe heraf Staden og efterlevende Enke Sophie Margrethe Bønsøe, fød Davidsen, deres fællede Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for os, som Executores testamentii, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 7de September 1835. Salicath, m. W. Sass, Justitsraad og Høiesteretsadvocat, Grosserer, boende paa Kongens Nyetorv No. 270, boende i Nyhavn No. 282. Creditoreene i den her i Byen ved Døden afgangne Reservelods, Hans Nielsens og efterlevende Enkes, Ane Kirstine Bølles, fælleds Bo, indkaldet herved med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde of beviisliggjøre deres Fordringer. Rakskovs Skifteret, den 27de August 1835. Vontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Aar 1835. No. 217. Fredagen. den 11 September. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret p. t. af Th. R. Rumöhr.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
London, den 4de September. – J Overhusets Møde den 1ste d. M. passerede en Bill, angaaende Tiendens Jnddrivelse i Jrland. Dagen efter var Hertugen af Cumberland tilstede i Overhuset, og gjendrev Rygterne om, at han skulde have holdt visse Taler i Forsamlingen hos Lord Kenyon. – Billen om Vælgernes Jndregistrering i Jrland blev efter en heftig Discussion forkastet med 81 Stemmer mod 27.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
J Underhuset anmeldte Hr. Roebuck til næste Session et Forslag, angaaende Jndskrænkninger i Pairernes lovgivende Myndighed; Hr. Hume forkyndte en anden, om en Undersøgelses Commission over Nødvendigheden af Pairskabet i det Hele, og endelig Hr. Rippon en, mod Biskoppernes Deeltagelse i Lovgivningen. – Lord Lyndhurst, Grev Roden og Hertugen af Wellington vilde den 3die d. M. gjøre Ministrene ansvarlige for Ophævelsen af den irske Kirkebill. – J Underhuset fornyede Hr. Hume og flere Radicale nylig deres Paastand, at man skulde standse med Subsidie-Bevillingerne; men deres Med-Radicale, Warburton og O'Connell talde ivrigt for det Modsatte.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Tyrkiet, Constantinopel. (Begyndelsen af August.) – Med hver Time venter man Fyrsten af Serviens Ankomst hertil. Sultanen har for nogle Dage siden sendt sit eget Dampskib, ombord paa hvilket befinder sig en Mehmendar, der skal modtage Fyrst Milosch og ledsage ham til Hovedstaden, til Galatz. Hussein Pascha af Widdins Bolig ved Bosporus er indrettet til hans Modtagelse. Det Alvor, hvormed Porten i flere Maaneder opfordrede Fyrsten til denne Reise, saavelsom de serviske Repræsentanters Uvillie over samme, ere Tegn, der tyde paa et vigtigt Øjemed med hans Nærværelse i Hovedstaden. Servierne troe, at deres Fyrste kun af den Grund er kaldt til Constantinopel, for at nødes til en Forandring i Regjeringsformen, og at han taalmodig vil underkaste sig alle de Betingelser, Porten maatte foreskrive ham. Disse Formodninger ere dog under alle Omstændigheder overdrevne. Sultanen, som staaer i Begreb med at opfordre Servierne til Bistand mod Bosnierne, indseer vel, at han under de nærværende Forhold maa vise sig som Beskytter af sine Undersaatters Rettigheder, og at han kun saaledes kan opnaae den Popularitet, som hans egen Existentse kræver. Bosniens Underkastelse er et af hans Yndlingsønsker, og sammes Opfyldelse er ogsaa nødvendig til hans Myndigheds befæstelse, til Rolighedens og Ordenens Gjenoprettelse i det Jndre og til at sikkre det europæiske Tyrki mod fremmed Jnvasion. Bosnien, der ved sin Beliggenhed og naturlige Fasthed, ved sine betydelige Hjelpekilder, ved sine Jndbyggeres Antal og krigeriske Sindelag egner sig til at blive det tyrkiske Riges vigtigste Provinds, er dog for Øjeblikket, ved den Modstand, det hidtil har gjort mod enhver Forbedringsplan og militair Reform, kun formelt afhængigt af Porten. Her i Constantinopel troer man, at Sultanen saa meget ønsker en Sammenkomst med Fyrst Milosch, for at raadføre sig med denne erfarne Høvding om de sikkreste Midler til Bosniens Underkastelse. Ved første givne Leilighed vilde Servierne være saa meget virksommere Hjelpetropper, da de ere Bosniernes bittreste Fjender. Forbittrelsen over disse sidstes Jndfald i Servien var saa stor, at Fyrst Milosch maatte hos Porten bede om Tilladelse til at angribe Bosnierne og tillige erklære, at han i Tilfælde af Vægring, ikke kunde indestaae for sine Soldater. Foruden ovenanførte Grunde, er det endnu i en anden Henseende vigtigt for Porten at opbyde Alt, for at bringe Bosnierne til Underkastelse; thi deres dristige og røveriske Jndfald paa det østerrigske Gebeet, deres Foragt for alle Qvarantaine- og Handels Anordninger føre til evige Remonstrationer, der, naar de ikke bevirke noget forønsket Resultat, let kunde føre til en Forstyrrelse af det gode Forhold, der hersker mellem begge Riger. – Daud Pascha, Bosniens Er-Veir, er forviist til Demotica, hvor Carl den Tolvte opholdt sig efter Slaget ved Pultawa.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Sverrig. Stokholm, den 3die September. - Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen vil næstkommende Løverdag afreise herfra, i Følge med sin Hr. Svoger, Hertugen af Leuchtenberg, til Carlscrona, hvor Dampfartøiet Gylfe vil indtreffe for at overføre Hertugen til Stettin. Kronprindsen forventes tilbage hertil Søndagen den 13de dennes. Jgaar rykkede Stokholms Garnisons Regimenter, det Norske Jæger=Detaschement samt Cadet-Corpset a. ud til Dronningholm, for i en Tid af fire Dage at udføre Feldt-Manovrer i Egnen deromkring. En stor Mængde Mennesker have igaar og idag begivet sig did fra Hovedstaden for at besee Manøvrerne.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Efterretninger af blandet Jndhold. Øen Ascension. Denne Ø er især af den Grund interessant, fordi den tjener til Exempel paa, i hvilken Grad Bebygning endog efter kort Tids Forløb kan virke paa Klimaet. Endnu for faa Aar siden steeg den som en nøgen Askehob frem af Havet, og tilbød de Reisende kun Skildpader og lidet Vand, der med usigelig Møje maatte samles af tvende sparsomt dryppende Kilder; intet smilende Grønsvær fornøiede Øjet, Jorden var tør, haard og askefarvet. Da Napoleon kom til St. Helen, ansaae man det for nødvendigt at lade Ascension besættes af en Marine-Afdeeling; Øen vandt betydelig derved og befandtes at være saa sund og beqvem, at man lod Besætningen blive der, og nu benyttes den af de til Jndien eller til den africanske Station seillende Skibe som Hvilepunkt. Jkke mindre interressant er Øen, med Hensyn til den physicalske Geographi. – Da vi nærmede os Øen – fortæller, Miss Power – forekom de mørke Klipper mig ikke saa aldeles ufrugtbare; de vare dristigt og lodret dannede, og tog man Phantasien blot en Smule til Hjelp, kunde man godt antage dem forat være bedækkede med Grønsvær. Men da vi nærmede os Ankerpladsen, traadte Virkeligheden os meer og meer imøde; Bebyggelsens og Eulturens Virkninger mærket man kun tildeels. Mørke, lave Klipper indfatte Kysten og strække sig paa flere Steder en Miilsvei ind i Landet. Det er Resterne af Fjeldene, der ved den arbeidende vulcanske Jld ere blevne til Kalk. Overalt paa Øen finder man endnu Sporene af hiin Jld, og undersøges Klipperne nøiere, finder man, at de kun bestaae af sammendynget Aske og halvt udbrændt Kul. Mellem Klipperne ligge Sandstrækninger, hvor utallige Skildpader lægge deres Æg; længer ind hæve sig sælsomme Masser af kegleformede Høje, der see ud, som om de vare optaarnede af røde Muursteene. Baggrunden dannes af det smukt formede grønne Bjerg, der nu er beklædt med Græs, og som stikker underligt af mod den nogne Forgrund; men en rødlig Støv, der bedækker Omegnen, gjør Spadseretourene deromkring ubehagelige. Manglen paa Vegetation har dog ogsaa sine Fortrin. Luften bliver tør og elastisk, og en let Vind, der gjør Climaet behageligt, lufter bestandig. At det nu regner hyppigere paa Øen end i gamle Dage, er ogsaa en Virkning af Menneskenes Arbeide. Forhen gik ofte Maaneder forbi, uden at en eneste Sky drog over den eller lod nogen Draabe falde til Jorden; men siden det grønne Bjerg er blevet bebygget, falder der næsten hver Dag en let Regn, eller et Taageslør sænker sig ned over Bjergets Tor og fremmer Øens Frugtbarhed. Hele Overfladen vil uden Tvivl, snart være opdyrket, og Ascension da kunne maale sig med Azorerne, Madeira og andre atlantiske Øer, der ligeledes ere af vulcansk Oprindelse.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Jndenlandske Efterretninger. Hs. M. Kongen har under 13de Juli allernaadigst bifaldet at der i Brunsbittel, indbefattet den derværende Havn, oprettes en Extrapost, og at Hr. Hedde samme Sted overtager dens Bestyrelse. De nøiere Forskrivter og Bestemmelser desangaaende indeholdes i General-Postdirectionens Placat af 22de f. M. Kjøbenhavn, den 11te September.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Det Kongelige Theater. J Morgen opføres: Herman von Unna, Drama i fem Acter, oversat af Svensk ved Th. Thaarup, Musikken af Abbe Vogler, Dandsen af Galeotti. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10 1/4.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Kjøbenhavn, den 11te September. Posten kom i Morges Kl. 1.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
J et Brev fra de sardinske Stater hedder det: Alle Contingenterne ere kaldte under Vaaben; særdeles Bevægelser finde Sted i Armeen, uden at man kan opdage Anledningen. En Bataillon af Aostes Brigade stationerer allerede i St. Piedro d'Arena ved Genua, og en anden ventes derhen. Tropper sendes i al Stilhed til Spezzia; Kanoner ere afgaaede til Nizza. Fra Alessandrig har man forlagt 100 Mand til Fortet Bogota. Antallet paa de, til Campo Marone ventede Tropper angives til 3000. Der arbeides med stor Jver paa Fæstningerne. J Genua benyttes de almindeligt frygtede Lastdragere til dette Arbeide og betales med tvende Franker om Dagen."Et i Rom udspredt Rygte om en Sammensværgelse, den er opdaget i Florents, gjør megen Opsigt, da en derværende rø mersk Familie nævnes som deelagtig i samme, da Fyrst P. har taget Flugten og da mange Personer skulle være fængslede. Hensigten med denne Sammensværgelse kjender man ikke; men den skal være foranstaltet af en Deel Udlændinge, der strax have faaet Befaling til at forlade Landet. Man formoder, at den franske Propaganda har været virksom ved samme, da Anmeldelsen om Complottet skal være gjort fra Paris; man frygter ogsaa for, at den er forgrenet over flere Dele af Jtalien.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
– J Paris er Pensions=Loven for de, den 28de Juli Faldnes Efterladte blevet voteret og antaget med 82 Stemmer mod 3. Man vil erindre sig, at en Person, Baration, indfandt sig flere Dage efter Mordforsøget i et Hospital og forlangte at optages i samme, da han var blevet saaret den 28de Juli. Med Hensyn til ham, der ansaaes for mistænkelig, erklærede Pairs-Rettens Præsident, Hr. Pasquier, at han maatte gjøre den Meddelelse at man sandsynligviis ogsaa maatte tilkjende ham en Pension og desuden en Skadesløsholdelse for hans Arrest og den ham tilføjede Behandling, da Undersøgelserne næsten havde bragt det til Vished, at han ei var Fleschis Medskyldige, men et af de uskyldig Offere. Man blev enig om, at naar dette befandtes saa, skulde Pension og Skadesløsholdelse forbeholdes ham. Herr Villemain vil, i Anledning af en huuslig Ulykke, der er passeret ham, træde ud af den Commission, Pairs-Kamret, har udnævnt til Presselovens Prøvelse; en mægtig Opponent mod Loven gaaer derved bort.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Moniteur du Commerce melder fra Spanien: Fra San Sebastian erfares, at 3000 Englændere og Spaniere brøde om Morgenen den 30te f. M. og fra hiin Stad, for at prøve et Angreb paa Ernani; men de skulle være kastede tilbage og endnu samme Aften indtrufne igjen i San Sebastian med 100 Saarede. Jfølge Breve fra Aleppo af 24de Juli, har Jbrahim Pascha, kjed af det ørkesløse Liv i Antiochien, foretaget et Eftersyn af Kanonstøberiet, der paa hans Befaling anlægges i Payas; derfra har han begivet sig til Adana, hvor han nu er. J Nærheden af Aleppo var Alt roligt, men ikke saaledes i Under-Syrien, hvor Folket lever under et svært Tryk. Efter megen Nølen have endelig Emir Beschir og Drusernes øvrige Høvdinge erklæret sig villige til at lade 800 Mand støde til Jbrahims desciplinerede Regimenter.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Den 5te f. M. havde den persiske Gesandt sin Audients hos Porten, for at melde Schahen af Persiens Tronbestigelse. Han takkede tillige for den Beskyttelse, Persernes Handel forrige Aar havde fundet hos de tyrkiske Øvrigheder mod Kurdernes Røverier. Ved Audientsen satte Sultanen den orientalske Etiquette aldeles til Side, og rettede sig saa meget som muligt efter de europæiske Ceremonier ved saadanne Leiligheder. J et Fordrag, der forrige Aar sluttedes mellem de tyrkiske og persiske Grændse-Øvrigheder, forpligtede Porten sig til, at erlægge en Skadesløsholdelse af 3000,000 Piastre for nogle Røverier, de, deres Myndighed nominelt underkastede Kurder havde øvet moden persisk Caravane; men største Delen af denne Sum kommer engelske Huse til Gode.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Journal des Debats" af 4de d. M. melder: "Tvende Reisevogne passerede om Aftenen den 29de August gjennem Chaudesaiques paa Veien til Aurillac. J den ene Vogn sad en Mandpaa 33 Aar, der udgav sig for en Englænder, under Navnet Lord Calthorpe, og foregav at ville reise til Toulouse paa sit i det Preussiske viserede Pas. Denne Person skal for sin Lighed med Den Miguel være denunceret til Præfecten og anholdt saalænge, indtil Ordre fra Ministren for det Jndre indløber."
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Regjeringsbladene indeholde intet Videre og Englændernes og Christinernes mislykkede Angreb paa Ernani. Journal de Paris melder Carlisternes Jndfald i Aragonien og Catalonien som aldeles mislykkede. Merino skal den 20de f. M. været slaaet ved Almorza, i Provindsen Soria, og have ladet 300 Geværer, blive liggende paa Valpladsen. Efterretningen om, at Carlisterne vilde gjøre et nyt Forsøg mod Bilbao, skal grunde sig paa en Misforstaaelse. J Saragossa og overhovedet i Aragonien skal der herske en stor Enthusiasme; men Juntaernes Proclamationer skulle tillige være fulde af Hengivenhed for Dronningens Regjering. J Barcelona skal man have havt en ny Bevægelse i Sinde, der dog paa Efterretningen og Opstandens Undertrykkelse i Madrid, blev opgivet igjen. – Fra Madrid erfares under 26de f.M., at Militair-Commissionen var i fuld Arbeide, og at Politiet endnu bestandig søgte forgjeves efter Procuradorerne Jsturiz, Caballero og de las Navas. Procuradoren Lopez havde man havt fat paa, men han var undkommet igjen. Hr. Mendizaval havde meldt Grev Torreno, at han den 1ste September vilde indfinde sig i Madrid, for at tiltræde sin Post som Finants-Minister. Regjeringen var i stor Uro over Provindserne Aragoniens, Cataloniens og Valencias foederalistiske Tendents. Procuradoren Lopez var flygtet til Valencia. J Berlin vandre en Mængde Englændere ganske forbløffede omkring; de vare ankomne i al Hast, for at skynde sig til Kalisch, men havde intet Pas kundet faae. Med Hertugen af Gordon er der dog gjort en Undtagelse. – Den sumariske Proces mod Urostifterne i Berlin er gaaet raskt fra Haanden; den første Kjendelse er allerede faldet, og dømmer Een til ti Aars Tugthuusstraf, Flere til otte, fire og to Aar. De høre alle til den laveste Folke=Classe. - Den 7de d. M. vil Kongen af Preussen indtreffe i Kalisch.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Mehemed Ali har nu betalt sin Tribut til Porten, hvilket han i sex Aar ikke havde gjort, han har desuden meddeelt Sultanen en Beretning over de ham betroede Landes Forfatning, og han bereder sig paa kostbare Presenter, der næste Ranzan skulle sendes til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
Den 7de d. M., passerede Hertugen af Cumberland gjennem Hamborg.
Berlingske Tidende, 1835-09-11
J Carthagena skal Poblen have bemægtiget sig Arsenalet og sendt Vaabnene til Aragonien. J Valencia, hvor man er rigelig forsynet med Penge, danne sig Batailloner af Skarpskytter. Deputationer fra hemmelige Selskaber skulle have tilbudt Don Carlos Spaniens Krone, hvis han vilde gjenoprette Foederativ-Systemet og Provindsernes gamle Privilegier; men han skal have vægret sig herved Reisende.