Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-04-07
Redacteuren kan ikke afholde sig fra at anføre et frapperende Exempel hvorledes Culturen tiltager i de Nordamerikanske Friestater. Han er i Besiddelse af en Geographie over dette Underland, som udkom i 1814, og hvori Staden Cincinnatived Ohio omtales som en simpel Militairpost (det vil sige som et af de Forter, som man i disse Egne anlægger i vilde Districter, naar man vil begynde Culturen for at beskytte de første Colonister mod Jndianerne og hvorved der siges om den, at den er neppe værd at tale om, og nu erfarer man af Nordamerikaneren Daniel Drakes Skrift, som er trykt i Cincinnati og udkommet i denne Bye i Aaret 1815 at den Bye har 1100 Huse og 6000 Jndvaanere. Landskabet Miami, som ligger derved havde i 1790 kun 2000 Jndvaanere; men i 1815 allerede 100000. J den heele Stat Ohio var i 1790 kun 3000 Mennesker og i 1814 talte man der den 230,086, naturligviis er en saa overordentlig Tilvært en Følge af de stærke Jndvandringer; det er altsaa ikke et let Arbeide at skrive Friestaternes Geographie, da man derved maae bestandig være i fuld Flugt. Der er en anden Glæde, ved at betragte Friestaterne; nemlig at man derer betænkt paa, i det man sørger for at udbrede Jordens Cultur, tillige at giøre de fornødne Forberedelser til at udbrede den gandelige Cultur i Fremtiden; da Staterne ved at sælge Jorderne reservere sig betydelige Strækninger til Fordeel for Underviisningsvæsnet, saaledes har man i den nye Stat Ohio forskaffet sig større Refoureer, til denne vigtige Sags Fremme, end man maaskee besidder i noget andet Land paa Jorden; og ligesom Jorderne stige i Værdien ved Landets bedre Cultur, saa stige disse Underviisningsfond til en næsten utroelig Summa, man seer dette allerede i de vestlige Stater; Staten Connecticut f. Ex., som er een af de mindste Stater, og som har kun omtrent en saa stor Folkemængde som Sielland, har nu foruden at den har afbetalt at sin Gield, samlet sig et Fond paa 1,849371 Dollars (eller Specier til velgiørende Jndretninger og især til Skole væsnets Fremme.) – Jndvandringerne fra Europa gaae endnu saa rask for sig at f. Ex. i Begyndelsen af dette Aar ankom til Philladelphia det Hollandske Skib April, Capitain de Groot, som havde 564 Passagerer ombord; da man efter en given Beregning kan antage at Europa i disse Fredsaar erholder ved Overskuddet af de Fødte en aarlig Tilvært af omtrent 2 Millioner Mennesker, saa vil der blive hvert Aar en god Portion at bringe dertil, især da Rusland og Polen kan ikke trække al denne Menneskefylde til sig; og vil Danmark i flere Aar, som i det foregaaende faae en Tilvært af 21000 Mennesker, og det ikke aabner sig selv et Afløb for sin Population, saa vil ogsaa det i Tiden komme til at contribuere sin Deel til den nye Verdens Flor. - For dem, som ville reise til Nordamerika er det fordeelagtigst at begive sig til Nye=Orleans, og derfra at søge op af Missisippi for at anskaffe sig Jordeiendomme, da de der ere endnu i godt Kiøb; men ville meget snart stige i Værdien. Nye=Orleans vil med Tiden blive een af de største Handelstæder Jorden har havt, og kunne maale sig med London, eller komme til at overgaae den, en saadan Handelsbeliggenhed er næsten mageløs, Naturen har stemplet den til een af Jordens største Handelstæder. De fleste, som indvandre til Nordamerika fra Europa, blande sig imellem de allerede der ansatte Colonister, det er sieldent at man hører, at Udvandrede af en vis Nation oprette ganske særskildte Establissementer; dog har dette nyelig været Tilfældet med Jrlænderne, som ifølge en vis Doctor Emmers Forslag, som 1798 blev forviist fra Dublin formedelst sin Deeltagelse i den Jrlandske Sammenrottelse have stiftet et Selskab i Staden Nyevork, og havde den 25de November f. A. fattet den Beslutning at ansøge Congressen om at erholde et Stykke Land anviist ved Floden Jllindis, hvor blot Jrlænderne skulle nedsætte sig. – Der er ogsaa talt meget om at de udvandrede Franske Bonapartister, hvoraf der skal opholde sig 30000 i Nordamerika, have kiøbt en stor Landstrækning af Congressen, hvorpaa de ville oprette et særskildt Establissement. Det hedte først at det skulde anlægges ved Trinibechyved Missisippi, og at Congressen havde betinget sig at Viin- og Olie Avlen skulde derved udbredes; man sagde at Anlægget allerede var begyndt, og man spottede over at man havde gjort Begyndelsen med at bygge et Theater, og at den nye Stad som man der vilde opføre, skulde kaldes Proscripolis, alt dette er formodentlig et Eventyr; derimod anmelder det halvofficielle Nordamerikanske Blad, Rational-Jntelligencer, at de udvandrede Generaler, Clausel og Lesevre Desnouettes ere virkeligen afseilede med et Skib fuld af Passagerer fra Philladelphia til Mobile, og at de have tilligemed de øvrige udvandrede Franske tilkiøbt sig af Congressen 96000 Tønder Land i den Deel af Vestflorida, som Friestaterne giøre Paastand paa for 2 Dollars pr. Tønde, som skal betales efter 14 Aars Forløb, og til hvilken Plans Udførelse de ere traadte i Forbindelse med en stor Mængde Jordbrugere og Haandværkere; et Fransk Establissement i Nærheden af Louisiana og Nye=Orleans er saameget mere passende, som dette Lands og denne Stats oprindelige Colonister bestøde af Franske, faaer Redacteuren paalidelige Kundskaber om dette mærkværdige Foretagende, saa skal han ikke undlade at meddele dem. Alting viser hvormegen Priis Fristaterne sætte paa at komme i Besiddelse af Floriderne, baade for disse Landes naturlige Beliggenhed, og fordi saamange store Nordamerikanske Floder, som Alabama og Apalachicola have deres Udløb igiennem disse Lande, og tillige for den Overvægt de ville give Amerikanerne i den Vestindiske Handel, og den Jndflydelse de ville forskaffe dem paa denne Øeverdens Politik. Det er ikke sandsynligt at Spanien, som ikke formaaer at benytte eller i Tiden at beskiærme disse Provindser, skulde være uvillig til at afstaae Floriderne til Friestaterne mod en Pengesum, naar blot ikke andre Magter maatte finde det overeenstemmende med deres Politik at fraraade denne Aftrædelse; det er af en stor politisk Jnterresse at ste Udfaldet paa denne Sag. Det hedder om Øst-Florida i de Nordamerikanske Blade, at dette Land er endnu kun svagt befolket, der gives kun 3000 Negerslaver i det, og i Staden St. Augustin Regieringens Sæde opholde sig kun 1000 Hvide. (J begge Floriderne regner man kun 16000 Jndvaanere, men Landet er af den største indvortes Værd, fra alle Sider er det omgivet af det atlantiske Ocean, og er giennemskaaret af feilbare Vande, som staae i Forbindelse med de, som høre til Friestaterne.