JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Almeennyttig Efterretning. Den Argandske Lampe er en af de skiønneste og nyttigste Opfindelser, som vi have faaet fra Fremmede. Men Hr. R. i Frankfurt om Mayn, hvis Livstudium er Mathematik, Pypsik og Mekanik, har saaledes forbedret den, at man kan ansee ham som dens anden Opfinder. Den Lampe han har forfærdiget, har blandt mange Fortrin i sær følgende: 1) det skiønneste, hvideste og stærkeste Lys, som man kan formeere eller formindske efter Behag; 2) under Lampeskiermen er endnu 30 Grader, Varme efter Reaumur; 3) over Celinderen er Heden tilstrækkelig til at giøre Vand kaagende eller destillere Qvægselv; 4) man seer ikke den mindste Røg, ikke et Solegran Støv at opstige, da den fortærer sig i sig selv; 5) giver Olien ikke den mindste Damp eller Lugt fra sig; 6) man bruger ikke meere Olie end 2 Tællelys kan kiøbes for, 7) Lampen oplyser et Kammer af 20 Fod i Qvadrat saa stærk, at man i hvert Hiørne kan see at læse Skrift. Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
J Anledning af den i næst sidste No. extraherede Placat af 22. August, angaaende Kornmaalingen, staaer i sidste Hæfte af Maanedsskrivtet Minerva følgende, som vi her afskrive, da samme viser denne Placats store Vigtighed, og vi holde det for en med disse Blades Hensigt overeenstemmende Pligt paa en, af sine Følger saa velgiørende vigtig Sag, ogsaa efter vor Evne at giøre Publikum opmærksom: Fædrelandet fik for nogle Maaneder siden den Lov, der gjorde Kornhandelen fri, denne Velgierning for den danske Landmand, der nu er nødt til at stræbe at avle Korn, som kan i Handelen agtes lige med fremmede Kornlandes, og for Norge, der nu er betrygget for Hunger. Ei meget mindre vigtig for Rigernes Kornhandel, Octobr. Per Erter, er den i forrige Maaned udkomne Lov af 22 August, der besaler, at der ved Kornhandelen alene skal bruges løst Maal, hvorved al den Fornærmelse, som kunne orstaae af den forskiellige Maade at maale Kornvarer paa, ei aleene mellem Kiøbere og Sælgere, men endog af svigagtige Oppebørselsbetiente mod den i Kornvarers Afgivt ydende Landmand, er forekommet; saa meget desmeere, som det staaer Sælgeren eller Aflevereren frit selv at maale, og Kiøberen eller Modtageren stiv eller ved Maalet at stryge Tønden. - Da Knugning, Stød ning o. s. v. ikke længer har Sted, maae man haabe, at det fremdeles af sig selv nødvendigen maae blive indført, at bestemme Kornvarernes Værdie efter Vægten, her, som i andre kornhandlende Lande, hvilket er, for Korn handelens, og derfor ogsaa for Landmandens Skyld, saa meget meere at ønske, som denne Maade er uadskillelig fra al solid Kornhandel, og Landmanden derved vil, til Gavn baade for sig og det Almindelige, blive nødt til at lægge Vind, ligesaavel paa at avle godt, som meget Kom., Aalborg den 10. October.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Under 24 Septembr. har Hans Majestæt udgivet Forordning angaaende et extraordinair Fourage Forraad af Havre, Høe og Halm, samt en Qvantitet Erter og Byg som strax leveres til Kongelig Tieneste. Paa det at Jøder, ligesom paa andre Steder er begyndt, kunne vænnes til at lade deres Børn oplære til Haandværker, Manufacturer, eller andre nyttige Haandteringer, hvorved de paa lovlig Maade kunde erhverve deres Brod og blive nyttige Borgere i Staten, saa har Hans Majestæt ved allernaadigst Rescript af 19 September bevilget, at saavel Haandværkmesterne, som Jøderne maae have Frihed til at indgaae Accordt med hinanden, angaaende Lærredrenges Antagelse.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Under 1. Octobr. er ved Plakat indtil videre forbudet al Udførsel af Heste fra Danmark og Hertugdømmene til fremmede Stæder.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Af den tilvoxne Ungdom som her sidste Søndag bleve confirmerede i begge Byens Sogne=Kirker, vare Confirmanternes Antal i alt 30. Af Budolphi Meenighed 2 Drenge og 8 Piger, og af Frue Meenighed 5 Drenge og 15 Piger.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
J (Jndsendt.) denne Kiste er nedlagt. Den forkrænkelige Deel, Den i Livet fromme, nu hos Gud salige, Kone, Anna Thøgersdotter, Født til Møie i Aalborg den 20. December 1711. Ægteviet samme Sted den 5. Maji 1750. Til sin efterlevende Mand. Jens Hass, Sognepræst til Sønderholm og Freilef; Ved ham blev hun Moder for en Søn, Som hun ømt og trofast opdrog; Men gik for hende ind i Evigheden; Med ham avlede hun en anden Søn, Som med Faderen sørgelig efterlever, Efter lang Sygdom gik ud fra Møie Ved en sagte Død den 14. Septemb. 1788. Hendes Savn beklages af mange, J sær af hendes dybtsørgende Mand, Som til velfortient Æreminde. I Haab om og snar Samling hos Gud, Ved hendes Kiste tager denne Afskeed: Faar vel, far ævig vel min hierter knyttet Mage! Din Danneshed og Dyd staaer Klippefast tilbage, Udi mit Sind og Hue jeg glemmer ei dit Savn, For jeg tilligemed forglemmer Anna Navn. Du var min hulde Ven, i Sygdoms Tid min Læge, Naar Hiertet sad beklemt, du vidste mig at qvæge; Jeg saae din Haand og Fod, dit Øie runden om Til stor Velsignelse, hvor du i Huuset kom. En Troe foruden Skrømt og Troens vare Prøve, Du vidste reedelig i alt dit Værk at ove Dit Hierte var hos Gud, din Haand ved Næstens Trang, Den du forlindrede saa mangen delig Gang. I Herrens Huus du kom, som flittig Bie, at drage, Trøst, Raad og Lægedom af Ordets Honning=Kage; Hvad og i Veien var, det hindrede dig er, Med Herrens Folk at gaae paa Helligdommens Vei Saa far da ævig vel! din Smerte er forsvunden, Din Soel, som ei gaaer ned, for ævigt er oprunden; Qvæg nu din matte Siel ved den erystalle Flod, Gid jeg med vore Børn Dig der ved Siden stod! J H. Til Hielpe=Cassen. Den 4 hujus indsendt fra Landet = 2 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Den 9 befandtes ved Cassens Aabning i Bancosedler. Er 4 - For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Døde. Den 2 hujus her i Byen Skibstømmermand Lars Kirkes yngste Datter, Maren, 3 Fierdingaar. Den 3 Tambour ved 1ste Grenadeer Compagnie, Møller, 40 Aar. Den 4. Mousqveteer af Liv=Compagmet, Frands Glase, 38 Aar. Samme Dag Caroline Møllers Dreng, Jens Nicolai, 12 Dage. Den 6. Skipper Jver Nissen, i sit 38. Aar.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Bekiendtgiørelse. de som til den 434 Trækning i Altona hos mig NB. haver taget Lotterie=Sedler og haver faaet fra Register Nr. 1 til 5, incl. ville behage at indfinde sig hos mig med samme, for at faae tilbagebetalt, deres derefter gjorte Jndskud, da med disse 5 Stykker er begaaet en Feil, som giør, at de ikke ere gyldige, og følgelig ikke derpaa kan ventes nogen Gevinst udbetalt. Aalborg den 9. Octob. 1788. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
J Tal=Lotteriet er udkommen: J Altona d. 2. Octob. 433 Trækning: 18, 26, 80, 41, 27, Til forestaaende Trækning i Wandsbeck, imodtages Jndskud til den 16. October. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
For en skikkelig Student, som kan paatage sig en Prædike=Condition og har dertil den fornødne Jndsigt og Øvelse, kan strax anvises en meget god og fordeelagtig Tieneste hos en Præst paa Landet; Vedkommende ville derom behageligst mælde sig hos Præsten Hr. Wandall i Aalborg, som derom giver videre Underretning.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Den i disse Efterretninger anmældte Auction over Ugiltgaards og Præstegaards Avlings Bortforpagtning tilbagekaldes herved, da samme Gaarde underhaanden er bortforpagtet. Ugiltgaard den 6. Oetober 178----- Trap.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
NB. Her i Byen kan strax faaes 10 Tønder beste guul Havre med løst Maal til Kiøbs, som her fra Bogtrykkeriet anvises.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Fra Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvor nogle go C. F. J de Canariefugle er at faae for billig Priis, J No. 126, ved Vester Aae, er paa Anfordring at erholde :a 300 Tdr. Havre, om nogen af De Herrer Landmænd samme maatte behøve til Leverance her paa Magazinet, hvilket man i saa Fald og vilde paatage sig til Priis efter Conjuncturerne.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Ja jeg underskrevne har overladt min Profession til min Søn, saa er jeg det høistærede Publicum anmodende, at de som mig skylder og de som jeg er skyldig, vilde behage at indfinde sig hos mig, i næst ved min forhen iboende Gaard i Skoemagergaden for at afgiøre Regninger med mig. Aalborg den 8. October 1788. Rasmus Bude, Bager.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Dersom nogen haver Lyst at paatage sig Stabs-Marqvetenteriet ved Viborgske Regiment, saa og om nogle vilde iligemaade paatage sig at være Compagnie=Marqvetenter, da loves dem 2 Heste og Fourage til samme. Videre kan de aftale med Hr. Obrist von Blücher, Chef for Regimentet J Skolegaden hos Graver Enken opstikkes moderne Sætter, var skes Silkeflor og syes alle Slags Linnet; tillige ønskede gierne nogle honette Folks Børn at informere i Syening, alt for billig Priis. M. Nørbech.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Fredagen den 17. October førstkommende om Eftermiddagen i Klokken 2 Slet bliver, udi Kiøbmand Sr. Lauriz Windes iboende Gaard ved Vester Aar her i Aalborg, ved offentlig Auction 3die Gang opraabt og uden videre Auctioners Holdelse for høieste Bud bortsolgt efterfølgende hans Boe tilhørende Skibs parter. 1) En halv Part udi Snanskibet, Benedicta Henrica, som er drægtig 59 Commerce Læster. 2) To Trediedeele udi Snauskibet, Fortuna, drægtig 44 Commerce=Læster. 3) Tre Ottendeele udi Chalouppe=Skibet, Jomfrue Anna drægtig 18 Commerce=Læster, hvilke Skibe alle her ved Byen ere liggende.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Tirsdagen den 28. October førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, bliver udi afgangne Kiøbmand Hr. Jens Bomholts iboede Gaard her i Aalborg ved offentlig Auction bortsolgt de bemældte Afdødes og hans efterlevende Enkes Fælleds Boe tilhørende Eiendeele og Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Steentøi, Glas, Linnet, Træevare, Gang= og Sengeklæder samt tvende Køer med videre, saaog endeel Kiøbmands vare, hvoriblandt er et anseeligt Qvantum Tømmer og Steen Jern og jern Kakkelovne, Smør, Salt, Rug, Byg og Malt, samt et fort Partie Hør, alt efter de paa Auctions=Stedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. P.M. 6.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Efter afgangne Jens Nielsen, Skræder i Visborg, - Skovhuuse, og Gaardfæster Ole Hansen Nordmand i Als, paa Visborggaards Gods, bliver Skifterne foretaget og om mueligt sluttet udi Stærvboestæderne førstkommende 29 October, som herved bekiendtgiøres til Efterretning for disse fattige Stervboets Vedkommende, da begge ere uformuende til at bekoste anden Jndkaldelse. Visborggaard den 5 Octod. 1788. P. Poulsen, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Dandagen den 3 November forsikommende vorder Skifte Og Saning i Stervboet efter afgangne Hr. Provst Cortsen foretaget paa Odden, da Skiftet, hvis ingen uformodentlige Hindringer indløber, til endelig Slutning vorder optaget af Schierup. Elling Præstegaard den 1. October 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Arvingerne efter salig Provstinde Raae i Nibe, og særdeR. Et les de fødde Værger for de Umyndige, i samme Stervboe, indkaldes herved Onsdagen den 12. November førstkommende, at mode ved dette Skiftets videre, og, om muelig, en delig Behandling, deres og deres Myndlingers Arveret at paasee, til Jævnet efter Loven; denne Skifte=Behandling foretages i Nibe, i forrige Degns, solig Sveistrups forhen iboende Huus, Klokken 1 Eftermiddag, bemældte 12 November; til samme Tid og Sted ogsaa Stervboets Gieldnere og Skyldnere vilde indfinde sig ved Forretningen. Juelstrup den 7 October 1788. P. D. Aagaard. S. T.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Ja der ikke skeede noget antagelig Bud, ved Auctionen, over det Huus, som tilhører forrige Degn, salig Johan Sveistrups Stervboe i Nibe, saa bliver 2den Auction over samme Huus, som for en Snees Aar siden af nye er opbygt. vel vedligeholdt, beqvem indrettet for en Familie og assureret i Brand=Cassen for 600 Rdlr., foretaget Fredagen den 31. Ottober Klokken 10 Formiddag, i Stervboehuset i Nibe, og 3die og sidste Auction over samme Huus, samme formældte Sted, Kl. 10 Formiddag, Onsdagen den 12. November, da det den Høistbydende bortsælges efter Conditionerne, som paa AuctionsStedet forevises; samme Dag, den 12. November, strax efter Auctionen er forvi, bliver og i bemældte Stervboe foretaget en Skifte=Behandling, hvorved Arvingerne Credi= og Debitorer, vilde indfinde sig. Juelstrup den 7 October 1788. P. D. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
En Person navnlig Christen Pedersen Kok, skal efter Beretning ved dette Aars Begyndelse være død i Kiøbenhavn i meget fattig Tilstand; hans efterladte Enke, Maren Sørensdotter Kok, opholder sig her paa Landet, hos hvem der strax er begyndt Skifteforretning, saa hastig hun om hendes Mands Dødsfald havde gjort Anmældelse; og om endskiønt intet kan blive til Arv, da Stervboet befindes meget ringe, saa bekiendtgiøres dog herved til alle Vedkommendes Efterretning, at dette Skifte vorder foretaget i Fogedgaarden Klitgaard paa Læsøe den 10. Novembr. førstkommende. Klitgaard den 26. Septembr. 1783. J. Hesselholt, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Paa Helletildegaards Gods i Aalborg Stift, Vestervig Amt, Lefs Herred, Hvidberg Sogn og Bye paa Thyeholm, er Enken Mette Kirstine Andersdatter den 20. Novembr. 1787. ved Døden afgangen, Stervboet er derpaa strax taget under lovlig Skiftebehandling, og dets ringe Efterladenskab ved offentlig Auction bortsolgt den 7 Januarii 1788 og som bemælde te Enke skal have efterladt sig en eeneste Arving og Søn ved Navn Anders Christensen, hvis Opholdsted ikke vides. Saa indkaldes herved bemældte Person, 3 Gange efter hinanden udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, samt den Viborger Samler, at møde eller møde lade, (for sin Tarv at observere) i Stervboet til en Skiftesamling som er bestemt den 14. Octobr. førstkommende, og ellers at indfinde sig inden den i Loven bestemte Tid, og mældes ellers til Efterretning at Stervboet er af den Beskaffenhed, at der lidet eller intet bliver at arve. Hellekildegaard den 23. Augustil 1788. Paa (S. T.) Hr. Landsdommer Lautrup, hans Vegne, J. Hopp. Fuldmægtig. Nødemester Becher uden Aalborg Østerport, har i Commission at sælge nogle og tyve 2 til 3 Aars Beeder, enten under et eller i mindre Partier. Ligesaa nogle Lam. aa Lundergaards Gods er ved Døden afgaaet Gaardfæster, Niels Knudsens Hustrue Johanne Christensdotter, i Bundgaard Jetsmarch Sogn, udi Hvetboe Herred; thi bliver hendes Arvinger, som efter Beretning skal opholde sig i Aalborghuus Amt, og den største Deel paa Aagaards Gods i Vester Han-Herred, herved 3 Gange indkaldet at møde eller møde lade i Stervboegaarden i bemældte Bundgaard den 28. October og 25. November førstkommende, da Skiftet, om muligt bliver sluttet, ligeledes til samme Tid indkaldes Boets Credi= og Debitorer, da enhver efter Tilstanden skal nyde den Ret Loven giver. Lundergaard den 28. September 1788. Paa (S. T.) Hr. Cancellieraad Østergaards Vegne, Nellemann.
Jyske Efterretninger, 1788-10-10
Maa Bratschou er for billig Betaling at bekomme extra gode føde og reede Oste, hvortil Liebhaverne behagelig ville mæle ef de sig, enten hos Eieren (S. T.) Hr. Justitsraad Lange, eller Et hans Commissionair Chr. Selmer. boende paa Syndregade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Kiøbenhavn den 6. October. Udtog af Hs. Durchlauchtigheds Prinds Carl af Hessens Rapport til Hs. Majestæt Kongen, dateret: Hovedqvarterret i Tanum, den 27. September 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Af Handels-Tidenden No. 81. den 10. Oct.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Den 29. Septembr. vare Tropperne marscherede til den vanskelige Pas ved Quistrumbroe; der mødte de et svensk Corps af 800 Mand, som vilde hindre videre Fremgang. Avantgarden af de norske Tropper angreb dette Corps, og de Svenske være gede sig tapperligen. Jmidlertid havde et Cavallerie-Corps Nordmænd, anført af Generalmajor Mansbach, svømmende sat over Elven et betydeligt Stykke ovenfor Stedet, hvor Angrebet skeede, og hvor man havde forudseet, at det vilde skeer dette Corps faldt i Fægtningens Begyndelse de Svenske i Ryggen; de bleve omringede, og maatte samtligen give sig. Rygtet siger, at ikkun sex Nordmænd bleve fældede, og atten saarede; betydelig blev ei heller Blodsudgydelsen paa svensk Side; man skal og have ladet de svenske Fanger los, efterat have taget den Eed af dem, at de ei skulle tiene meere i Krigen mod Russerne og deres Hielpetropper. - Man er derpaa rykker videre frem, og har taget Fæstningen og Staden Wenersborg, hvor man forefandt et betydeligt Kornmagazin; ligesaa har man siden taget Fæstningen og Staden Bahus. En ganske nyelig fuldbragt meget kostbar Steenbroe, over Floden Gothelven, sprængte de Svenske i Luften, for derved fremdeles at hindre Fremgangen. Jkke desmindre skal vore Nordmænd den 7. Oct. have sat over den, nærmet sig, og opfordret Gothenborg. Denne meget vigtige og velbefæstede Stad skal indtil den 3. d. M. have havt en meget ringe Besætning, men da er Hs. Majestæt Kongen af Sverrig selv kommen did, og har medbragt et Corps af over 4000 Mand, for en Deel Dalekarle.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Borgerne i Staden skal paa de Norskes Opfordring have været meere villige til uden Strid at modtage en Fiende, hvis overalt ganske uhørt milde og menneskelige Fremgang de fra de andre tagne Steder vare underrettede om, end ved Vægring og Modstand, at underkaste sig de med et voldsomt Angreb, hvor mildt der end fremfares, uadskilleligen forbundne Ødelæggelser Et Rygte har i Gaar allerede berettet, at Staden alt fra i Tisdags er i de Norskes Hænder, nogle sige efter en Storm, andre efter selvenden Modstand at have givet sig; man vil vide, at Hs. svenske Majestæt (der did til Staden var fulgt af den ved det danske Hof ansatte engelske Gesandt Hr. Elliot) er dragen ud til Fæstningen Elvsborg, der ligger i Jndløbet til Gothenborg, trefierdedeel Miil fra Staden. Vished herom have vilhidtil ei kunne erfare. To eller tre fiendtlige Orlogskibe med et Par Fregatter skal krydse uden for Jndløbet til Gothenborg, og en norsk Gallei=Eskadre langs med Kysterne af det saaledes indtagne Baghuus Lehn. Men Vished er det, at Nordmændene have faret frem med ligesaa megen Kiækhed, som Menneskelighed, og at de med den ne sidste Egenskab i det mindste ligesaa meget have vundet de brave Svenske, som med den første.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Landgreven af Hessen, Statholderen Prinds Carl, anfører denne Hielpehær, der skal bestaae af 12000 Nordmænd. Vor dyrebare Kronprinds gaaer ved hans Side. Det er farligt at kalde en ung Prinds med Heltenavn; og skal det betyde noget, bør det ei være let at vinde. Men man kan dog vel udenHofhyklen sige, at det langt sandere og hæderligere vindes ved at handle, som han her alt har handlet, end ved i Blinde, uden Hensigt, eller dog blot for at vinde det, at vove mange Tusindes, udande mange tusindes Blod, og vidt at udsprede allehaande Elendighed. - Da Hielpehæren skulde rykke ind i Sverrig, skal han have tiltalt de samlede Folk, og saat dem, at da her ei handledes og Fædrelandets umiddelbare Forsvar, men om Hielp til en fremmed Magt, saa stod det hvem som vilde, enkelte Mænd eller samlede Corps, frit: at vende tilbage, og han vilde selv sørge for, det ei skulde geraade dem til Vanære. De brave Nordmænd, Colbiørnsenernes Landsmænd. svarede alle som een Mand, med Jver, og med Taarer i Øinene: Hvor du gaaer, gaae vi, og ville vi gaae, og Nidding den, som drager tilbage. – Efter Actionen ved Quistrumbroe tilbød Anføreren dem Rasidag, da de i tre Dage ei havde været af Klæder, eller havt Hvile i forceret Marsch, og uden Vederqvægelse. De sendte Deputerede af hvert Regiment med Bon, om de maatte vedblive Marschen, da de ikke kunde blive trætte af at følge Kronprindsen. Han nyder selv ingen andre Mageligheder end Soldaten, og undværer, som han, i en Marsch som denne, en Aarstid som denne, et Veir, som de have havt, alle Beqvemheder. - Svensken beundrer en Menneskelighed og Mildhed i Adfærd af Fiender, som de er have erfaret større af Venner. De fole og erfare, at Norske og Danske ei ere deres Fiender, uagtet nogle af dem ere formedelst Forbindelserne nødte til at handle dem imod, som Hielpetropper, for deres Fiender.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Handelsberetning i alt dette er det: at vore Handelskibes Gang er endnu sikker, da Norske og Danske ei ere Svenske Fiender, men tvertimod deres Venner, ja da det er vist, at Svenske just nu lære, meer end nogen Tid at agte og elske deres Naboer, der ønske intet inderligere end Venskab og Fred med en saa ærværdig Nation, som den brave og ædle svenske er. - Handelsberetning er det og, at danske bevæbnede Skibe betrygge de ubevæbnedes Fart, om Forsvar skulde behøves, baade i Kattegat og Østersøen. Den danske Consul i Gothenborg har man holdt fornøden, uden Tvivl i sær for hans egen Skyld, at lade gaae bort, i det Øieblik, da Staden truedes med et Angreb af hans Landsmænd, skiønt de da opererede som Russer. Aalborg den 17. October.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Under Dato Christiansborg Slot den 3 October d. A. er udkommet en General=Pardon for alle fra LandMilitair udi Danmark og Norge samt Hertugdommene, hidindtil undvigte, naar de, inden et Aars Forløb sig igjen frivilligen indfinde; dog skal denne Hans Majestæts General=Pardon ikke komme dem til gode som desforuden have gjort sig skyldige i nogen sær Misgierning.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Brød=Taxt. Ansat efter saavel Hvedens som Rugens nu værende Priis i Conformitet med den allernaadigste Forordning af 23. Junii 1683., der saaledes skal være efterrettelig indtil videre: Hvedebrød. Skal veie for en Skilling = 6 Lod 2 Qv. Sigtet Augbrød. Skonrogens Brød for en Skilling 7 Lod 2 Qv. Simler for en Skilling = 7 Lod 2 Qv. Kauringer for en Skilling = 4 Lod 2 Qv.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Grovbrød. Blodt Brød for to Skilling == 27 Lod 3 Qv. Kauringer. 17 Lod 2 Qv. Grovtbrod som Jndbyggerne selv udi deres Huse deine og slaae og Bagerne derefter bage, derfor betales udi Bageløn af en Skieppe Meel 4 Skilling, og meere maae ikke tages. Al Brod som Bagerne udsælge, skal være godt og forsvarlig baget af reen Hvede og Rug uden mindste Klie, og haver Bagerne her i Byen nøie at rette sig efter denne Taxt, under Fire Rigsdalers Straf for hver Gang de derimod at handle betrædes, den halve Deel til Angiveren og den anden halve Deel til Byens Fattige. hvilke og tilfalder al det Brod som ved Efterveining befindes at holde mindre Vægt end Taxten tilholder. Klager antages ikke paa Vægten naar det fine Brød er 24 Timer gammel, og naar Rugbrød er gammel, maae ei ansees, at samme veier et halv Lod ringere paa hver 12 Lod; desuagtet maae dog Bagerne daglig være forsynet med frisk baget Brød. Aalborg Raadstue den 10. Octobr. 1788. C. Rübner. Peder Top. . Kiær.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Copulerede. Den 10 paa Høstemarch. Hr. Jens Klitgaard til Bangsboe og Jfr. Mathise Cecillie Maria Lassen. Den 14 her i Byen (S. T.) Hr. Carl Gottlob Joachim v. d. Lyde, Opvartende Kammerjunker hos Hendes Majestæt Enke=Dronningen, og (S. T.) Frue Mariane Dorethea de Trappand Enke Grevinde af Holck til Wraae, Sønder=Elkiær og Giettrup. Den 15. Skipper Andreas Bruun og Jomfrue Birgitte Mortensen. I Dag den 17, hujus paa Haunøe (S. T.) Hr. Severin von Deden til Heiselgaard i Vensyssel, og (S. T. Frøiken Christiana Charlotte de Poulsen, en Datter af sal. Hr. Capitain og Regiments Qvarteermester de Poul Til Hielpe=Cassen. Den 14 af en Skipper leveret 2 Mk. For samme paa de Fattiges Vegne takkes.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Døde. Den 30 Septembr. i Kiøbenhavn Hr. Kammerraad og Renteskriver Lorenzen, 61 Aar. Den 5, hujus Hr. Etatsraad Truels Ortved, 79 Aar. Den 2 i Sophiendahl Mousqueteer Peder Nielsen Østerild af det Viborgske Regiment 6te Compagne, 26 Aar. Den 11. her i Byen Postkarlen Lars Larsen, 53 Aar, han havde været ridende Post i 30 Aar. Samme Dag Matros Andreas Hansen Lilleballe, 50 Aar. Den 14. Consumtions=Betient Sr. Andreas Haslund, 37 Aar. Den 16. Vognmand Christen Pedersen Ruus, 55 Aar, død hastia.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
I Avisen Nr. 39. er i (S. T.) Hr. Biskop Hees Ordinations=Tale, indløbet den Skriver=Feil: En Læreres Tale af Mundens Overflødighed, læs: En Læreres Tale af Hiertets Overflødighed.
Jyske Efterretninger, 1788-10-17
Bekiendtgiørelse. J Tal=Lotteriet er følgende No. udkommen: Wandsbech den 9. Octob. 386 Trækning: 90, 74, 66, 70, 64, Til forestaaende Trækning i Altona imodtages Jndskud til Torsdag den 23. October. Frisch.