JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
London, den 4 Januarii. Da Commodore Murray allerede den 1 hujus er af seylet til Schelde-Jndløbet, og man følgelig hvert Øyeblik kan vente Efterretning om der forefaldne Fiendtligheder med de der værende franske Skibe, saa giøres her dagligen saadanne Anstalter, som om Krigen var nær ved at udbryde. Ved alle Skibstømmerværfter er det forbudet at indlade nogen Fremmed, af hvad Rang og Stand han end maatte være, uden Admiralitets udtrykkelige Tilladelse. J Portsmouth er det befalet, at intet fremmed Skib, ligemeget fra hvilken Nation, maa anløbe St. Helens eller Spithead; men at alle til Portsmouth bestemte Skibe skulle, og det endda kun om Dagen, søge Motherbankeller Cowes-Reden. Admiralitetet og Krigsdepartementet have i disse Dage selv sluttet adskillige vigtige Leverance Contracter for Søe- og Landtienesten. Paa Loyds Caffe huus væddes 100 Guinier imod 25 paa, at Krigen med Frankerige inden den 1 Februarii er begyndt. J samtlige Jrlandske Havne er der gjort Beslag paa alle Proviant skibe, og Proclamationerne om Levnetsmidlers, Vaabens og Munitioners Udførsel vare ved Postens Afgang under Pressen. J Spithead laae Commodore Hyde Parker gandske seylfærdig med 1 Skib paa 98 og 7 Skibe paa 74 Kanoner, samt 4 Fregatter. Med endeel af vore anseeligste Skibsredere er der i disse Dage sluttet Contracter om Transportskibe, at bringe 3 Regimenter til Vestindien med.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
J Forgaars ankom paa Themsen paa eengang 400 franske Emigranter, hvilke, saasnart de vare stegne i Land, bleve med Soldatervagt bragte til Toldhuuset, for der at giøre deres Angivelser. Disse udvandrede Franskmænds Antal, som bliver større og større, er Aarsag til, at den saa kaldte Aliens Bill (dem angaaende) i Forgaars efter den Kongel. General-Advocats Forlangende er standset i Underhuuset, siden man, til ydermere Sikkerhed, har fundet det fornødent at lægge nogle Puncter til Parlementets Adjournering er derfor ogsaa blevet udsat i nogle Dage, indtil bemeldte Bill er kommet i fuldkommen Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
De her ankomne Deputerte fra Katholikerne i Jrland havde i Forgaars ved en anseelig Cour Audience hos Kongen paa St. James. Man tvivler ikke paa, at Klager fra en saa talrig Classe af Undersaatterne jo ville blive hørte, og at der vil blive Parlementet forelagt en Plan, til at faae de Misbruge afskaffet, som i nogen Tid have indsneget sig i Jrland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Brüssel, den 7 Januarii. Uvisheden om vor Skjæbne og Tvedragtsaanden tager her dagligen til, og den sidste vil desværre herefter ikke længer herske imellem Borgerne i een og den samme Stad, men imellem flere Stæder, ja hele Provindser. Flandern har saaledes allerede erklæret sig imod Brabant; og i Stedet for, at Brabant støder, saa at sige, alle franske Jndretninger fra sig, længes Flandern inderligen efter at blive Frankrige indlemmet. Namur og Limburg ere derimod næsten af samme Meening som Brabanterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Jnden nogle faa Maaneders Forløb vil formodentligen dette Chaos udvikkle sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Man har her Efterretning, at General Clairfait vil blive staaende ved Rhinen. Han har forskandset sig i Cøln, og faaer næsten daglig nye Forstærkninger. Den franske Armee er ved de mange hiemvandrede Volontairer og Nationale betydeligen svækket, men faaer ligeledes af og til nye Batailloner. J de sidste tre Dage er herigiennem passeret 5 friske Batailloner med 6 Kanoner til Armeen, der siden Lüttichs Erobring lider Mangel paa Proviant og andre Fornødenheder; hvilket formodentlig ogsaa har været Aarsag til, at de i Træfningen ved Vervieres ey kunde giøre Østerrigerne den Modstand, som ellers Antwerpen, den 7 Januarii. I Dag blev Friehedstræet i et høytideligt Optog med Sang og Feldtmusik plantet paa vort store Torv ligefor Raadhuset, som man i Forveien havde skilt ved den Keyserlige Ørn. Ved samme Leylighed antændte man paa Torvet en Glædesild, hvori man opbrændte endeel af de gamle Hertugers Skilderier. – Endnu i denne Uge ventes Klostrene at blive spærrede, hvilket allerede skal være skeet i Flandern. - J Brugge har man brændt alle gamle Privilegier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Man længes meget efter at vide, hvorledes Nationalconventet i Paris vil optage den Modstand, Brabanterne vise imod Dumouriers Jnstructioner og deres Provindses nye Organisering. Frankerige trøster og paa den ene Side med, at det ved Scheldes Aabning vil bringe vor gamle Handel i Flor igien; men paa den anden Side hindrer det jo virkelig Handelens Fremme, ved at give os Papiir i Stedet for klingende Myndt. Over denne Omstændighed er man her ikke lidet misfornøyet og vore Repræsentante have derfor allerede gjort Nationalconventet Forestillinger derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Aachen, den 8 Januarii. General Valence, som i Dumouriers Fraværelse commanderer Armeen, er i Gaar ankommet her fra Lüttich, og har paa den Efterretning, at Østerrigerne atter havde overfaldet vore Tropper ved Julich, ladet en Deel af saavel denne som Burgscheider Besætningen marchere derhen. Borgerskabet her i Staden er af General Dam piere inddeelt i Sectioner, for efter Decretet af 15de December at vælge sig en provisorisk Forvaltning. Man har allerede gjort Begyndelse med at forsegle vore Klostere og Stifter, og Friehedstræet er plantet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Stockholm, den 8 Januarii. Af følgende Tildragelse vil erfares, at Gemytterne her endnu ere langt fra at være bragte til Rolighed, og at de af Regenten gjorte militaire Foranstaltninger have havt en langt anden end den tilsigtede Virkning. Gaar Aftes gik nogle Borgere paa Gaden, og kom i Trætte med en Soldat af den gothiske Livgade. Karlens Compagniechef, de Freise, kom hændelseviis tilgaaende, og spurgde Borgerne, hvad de havde med hans Karl at bestille, J Stedet for Svar truede man Officeren med Prygl. Han trak Kaarden, blesserede een af Borgerne, og slap lykkelig fra dem. Jmidlertid fik Borgerne snart samlet en stor Mængde Folk, trak med disse til Slots=Hovedvagten, og paastod, at Capitain de Freese strax skulde arresteres. Medens man i denne Anledning indhentede Forholdsordre fra Regenten, som var paa Opera, maatte Soldaterne træde under Gevær, og lade. Da man saae dette, tvang man dem til at strække Gevær, og Dragonerne, som kom tilridende, gav man det Raad, at forføye sig bort med det Gode, førend man med Magten tvang dem dertil. Man mærkede, det var Alvor; og Dragonerne reed deres Vey. Endelig kom Generallieutenant Greve Schwerin fra Regenten, og meldte, at man ey kunde arrestere de Freese, førend han var fundet skyldig. Dette giorde Folket meere rasende, og man forlangede at tale med Hertugen selv. Man vilde endog hente ham fra Operaen. J samme Øyeblik kom to andre Herrer, som fra Hertugen forsikkrede Folket, at de skulde faae det, de forlangede, naar de blot vilde skilles ad. Dette skeede saa nogenlunde efter et Par Timers Forløb. Men neppe var Hertugen, som foruden sin sædvanlige Liovagt blev escorteret af 25 Dragoner, kommet tilbage til Slottet, førend man hørde adskillige Skud i de Gange, som føre til Regentens Værelser, og en Dragon blev blesseret udenfor Regentens Dør. – J Morges kom en Deel af Livregimentet Curasserere her til Staden, og blev, ikke uden megen Modstand fra Jndvaanernes Side, indqvarteret paa Sydermalmen. Til Jndvaanernes endnu større Misfornøyelse ventes endda to andre Regimenter. J Middags blev ved Trommeslag over hele Staden bekiendtgjort en anseelig Belønning for den, der opdagede nogen af dem, som i Aftes havde skudt paa Slottet. Saa blev der og atter lovet Borgerne al retfærdig Behandling, naar de kun vilde holde sig roelige. Desuagtet har Slotspladsen hele Dagen været fyldt med Mennesker, som næsten alle opholdte sig over Regentens Hengivenhed for Adelen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
J Dag har de Freese været i Forhør for Slotsretten. Man frygter meget for een og J Operaen er der i Gaar seet anden Tumult i Aften. adskillige Personer med røde Jacobiner-Huer. Man siger, at General Baron Pechlin og Cancellieraad von Engestrøm ere satte i fuldkommen Friehed, og at Hr. Philipson, Udgiveren af Skrivtet Patrioten, er forviist. Dette skal endog have fortplantet Misfornøyelsen til Provindserne. Consistoriet i Hernøsand er hidkaldet, for at retfærdiggiøre sig i Anledning af et indsendt Skrivt. Samtlige Gymnasister i Wexis ere for begaaede Uordener relegerte paa eet Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Fire af de riigeste Adelsmænd i det Gothenborgske Gouvernement, Baronerne Patrik Alstrømmer og von Otter, samt de Herrer Silverskjold og von Hay, siges at have anholdt hos Regenten om at entlediges fra deres Adelstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Altona, den 17 Januarii. Den nye Kriig, hvis Udbrud imellem Engeland og Frankerige synes saa nær, truer med Søehandelens totale Ødelæggelse; hvorved, som man fra London skriver, Engelands langt talrigere og betydeligere Coffardiefart staaer meget større Fare, og trænger til eftertrykkeligere Beskyttelse, end de mindre talrige og mindre vigtige franske Coffardieskibe, hvilke, efter de nyeste Beretninger man havde i London, ere i alle franske Havne omskabte til Kaperskibe, for at krydse imod Engelskmændene. Allene i Bordeaux talte man 160 franske Vestindiefarere, som have undergaaet bemeldte Forvandling, saa at de Havne, der i de sidste ti Aar have staaet aabne for Menneskenes Vindskibelighed og Næringsdrivt, nu snart i Tilfælde af Krigens Udbrud, ville blive skiulte med hele Sværme af priviligere Røverskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Den franske Prinds, Monsieur, ventedes for kort siden fra Westphalen over Holland til London, for med den sædvanlige Paketbaad at afgaae fra Falmouth til Lissabon, og derfra videre til Madrid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
De nyeste Breve fra Lissabon modsige den i nogle Engelske og Hollandske Blade sidst i December saa omstændeligen fortalte Beretning om Dronningen af Portugals Død; da denne Prindsesse samme Tid befandt sig, i Hensigt til hendes Legems Beskaffenhed, ganske vel, men var ikke blevet hendes Sindsyge qvit.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
En overordentlig Coureer, som den 27de December passerede Rom, for at gaae til Madrid, bragte Tidenden om et stort Uheld, som var mødt den franske Flaade i det Middellandske Hav. Jkke langt fra Øen Sardinien var nemlig denne Flaade, henved 40 Seylere stærk, blevet overfaldet af en hæftig Storm, i hvilken den deels var undergaaet, deels saaledes beskadiget og adsplittet, at man ikke vidste, hvor Vinden havde drevet dem hen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Nederelven, den 18 Januarii. Den i Gaar indløbne Beretning om den franske Flaades Vanheld i det Middellandske Hav, læses nu i den nyeste Wienske Avis, efter hvilken Tildragelsen er skeet den 25 December. Det franske Admiralskid Languedoc var den 26 December i en meget slet Tilstand kommet ind til Castelamare ved Neapolis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Samme Avis bekræfter, at det Neapolitanske Hof har erkiendt Hr. Makau som den franske Republiks Gesandt, og at alle de Misforstaaelser, som kunde svække den gode Forstaaelse imellem Frankerige og Neapolis, vare fuldkommen hævede. Samme Dag (den 26de) var der fra Neapolis afsendt Courerer til Wien, Madrid, London og Haag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Kiøbenhavn, den 21 Januarii. Den 26 October f. A. er forrige Revisor Andreas Jp son allernaadigst beskikket til Inventarii- og Fabrikskriver, ved Holmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Den 28 December har Hs. Majestæt allernaadigst confereret Capitain Friderich Christian Walff det ved Capitain Bielkes Død vacante 3die Matros-Compagnie 3die Division som Chef.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Samme Dag er Cancellisten i Egniperings Contoiret Christian Due allernaadigst forflyttet til Cancellist i SøeEtatens 3die Departements Contoir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Udi afvigte Kirkeaar ere udi Siellands Stift (Kiøbenhavn og Bornholm undtagen) copulerede 2356 Par; Fødte Drenge 4017, Piger 3870, deriblandt 111 Uægte, tilsammen fødte af begge Kiøn 7887. Døde Mandkiøn fra o til 10 Aar 1667, fra 10 til 20 Aar 148, fra 20 til 30 Aar 140, fra 30 til 40 Aar 154, fra 40 til 50 Aar 245, fra 50 til 60 Aar 268, fra 60 til 70 Aar 365, fra 70 til 80 Aar 238, fra 80 til 90 Aar 114, fra 90 til 100 Aar, 13, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen døde af Mandkiøn 3352. Døde Qvindekiøn fra o til 10 Aar 1535, fra 10 til 20 Aar 123, fra 20 til 30 Aar 151, fra 30 til 40 Aar 180, fra 40 til 50 Aar 173, fra 50 til 60 Aar 210, fra 60 til 70 Aar 316, fra 70 til 80 Aar 286, fra 80 til 90 Aar 150, fra 90 til 100 Aar 23, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen døde af Qvindekiøn 3148, i alt døde af begge Kjøn 6500. Altsaa ere i hele Stiftet 1271 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde: J Holboe Herred, Gilleleye Sogn, ere fødte 2 vanskabte Drenge, den eene med een Arm, den anden at med en vanskabt Mund og Svælg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
J Vester Flakkeberg Herred, Sørbyemagle Sogn, en Kone født Trillinger, som alle døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
J Tallotteriets 545 Trækning i Altona, den 17 Januarii, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Vinden. 28. 2. 6. 2 1/2 Kulde. 14 Januar. S. O.D. N. O. V. N. V. 28. 5. 4. 1 1/4 Varme. N. V. Udi afvigte Uge fra den 12 Januarii til den 19 dito, ere i den Kongelige Residence Stad copulerede 11 Par. Fødte Drenge 37, Piger 32, tilsammen fødte 69. Døde Mænd 17, Qvinder 11, Drenge 10, Piger 7, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Apoplexie 2. Brystsyge 6. Forraadnelsesfeber 1. Gicht 1. Hidsigfeber 1. Kopper 3. Krampe 1. Nervesyge 1. Obstruction 1. Skiørbug 1. Slag 8. Steen 1. Sting 1. Trødske 1. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 3 Vattersoet 2. Tilsammen døde 45. Altsaa 24 flere fødte end døde. Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer, og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-21
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Kiøbenhavns Aar. No. anvihuus, uun. Post-Tidender, som nen. til til Fredagen, den 25 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Mastricht, den 5 Januarii. J Nederlandene er der for nærværende Tid overhovedet 60000 Mand Franske Tropper, af hvilke omtrent 9000 skal være syge. Næsten hver Dag marcherer der et Corps Frievillige hiemad. – De fleste Jndvaanere i Nederlandene ønske sig nu igien under Keyserligt Herredømme, naar de blot maatte beholde deres gamle Privilegier. – Man troer, det kan ey vare længe, førend Franskmændene forlade Nederlandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Pohlsk Grændse, den 8 Januarii. Fra Petersburg meldes, at General Suwarow allerede er afgaaet til sin Commando i Crimm. Saa er ogsaa Contreadmiral Ribas reyst til det sorte Hav, for at sætte den der værende Russiske Flaade i seylfærdig Stand. Benævnte Contreadmiral og Hr. von Lascaroff have faaet en Gratification af 20000 Rubler til Belønning for deres Umage med den sidste Freds Slutning i Jasse. - Den Russisk Keyserlige Søemagt i det sorte Hav bestaaer af 17 Linieskibe, hvilke tilsammen føre 1054 Kanoner, Fregatterne og de mindre Skibe uberegnede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Wien, den 9 Januarii. Keiseren har ladet vort Politievæsen sætte paa samme Fod, som under den afdøde Keiser Joseph; og Statsminister von Pergen er igien udnævnt til Over-Politiemester i alle Arvelandene. Ogsaa fra vore Guld- og Sølvarbeydere, samt fra endeel andre Lauge og private Personer, har Keiseren faaet betydelige Summer til Krigsomkostningernes Bestridelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Vores General de Vins er nu ankommet til Turin, og commanderer det hele Militaire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
General Clairfait staaer med sine 19000 Mand ved Bergheim, og har fuld Communication saavel med Fyrsten af Hohenlohe, som med den Preussiske Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Man siger, at Keiseren vil i egen høye Person begive sig til Armeen, og at Riigsoperationscassen skal forflyttes til Frankfurt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Alliancetractaten imellem vort Hof og det Londonske er efter Forlydende allerede undertegnet af Hs. Keyserl. Majestæt, og der er sendt en Coureer til Engeland desangaaende. Der er ingen Tvivl om, at de forenede Nederlandes Republik jo tiltræder denne Alliance, men da Underhandlingerne i denne Stat gaae noget langsommere, saa vil den formelige Erklæring vel først blive gidet om nogle Uger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
De paa Marchen til Tydskland værende Regimenter have faaet Ordre at ile saameget som mueligt, og ikke at opholde sig efter Recruterne, med hvilke de skulde completteres. – J alle Arvelandene drives Recruteringen med den største Jver og den bedste Lykke. Man seer næsten hver Dag et betydeligt Antal unge Mennesker samles ved Krigscancelliet, hvorefter de efter Sædvane fordeles paa Regimenterne. Ligeledes ankomme her idelige Transporter af de skiønneste Remontheste, og det lader virkeligen, som man ved de tilstundende Krigsoperationer imod Franskmændene vil fornemmeligen bruge Cavalleriet, af hvilket man venter sig den bedste Virkning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Brüssel, den 10 Januarii. Franskmændene giøre deres Bedste, for at kunne aabne det næste Feldttog baade tidlig og med Eftertryk, Fransk-Flandern anlægges store Magaziner for Armeerne, som skulle agere paa hiin Side, og den i Brabant staaende Armee venter en Forstærkning af 12 til 15000 Mand. Ligeledes arbeydes der paa at complettere de nye Corps, som oprettes her. J Forgaars ankom 200 Remonteste til den her oprettede nordlige Jæger-Legion.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Stockholm, den 10 Januarii. J en i disse Dage udgaaet Kongelig Placat yttrede Hertug-Regenten sin Tillid til Borgerskabet under nærværende Forfatning, og at det vilde bidrage til Rolighedens Haandhævelse. Folgende er det væsentlige Jndhold af bemeldte under 8 hujus bekiendtgjorte Placat: J Anledning af de her i Gaar forefaldne Uordener er der i Dag kundgjort en Kongelig Anordning, i Følge hvilken ey allene alt usømmeligt og ualmindeligt Sammenløb paa Gader, Torve og offentlige Pladse, men ogsaa alle andre mistænkelige og lovstridige Sammenkomster, især de saa kaldte Klubber, ligesom og al Hensidden i Kieldere og Vertshuuse efter Klokken 9 om Aftenen, bliver paa det alvorligste og strængeste forbudet. - Ligeledes skal alle Opløb og Sammenkomster, saafremt mindelige Forestillinger intet frugte, strax, hvor de forefindes, med militair Magt tvinges til at skilles ad, og den eller de, som fordriste sig til at være overhørige, skulle paa Stedet arresteres, lovligen forfølges, og som den offentlige Roe ligheds Forstyrrere exemplarisk straffes efter Lovenes Strænghed. En Belønning af 500 Rdlr. loves den, der opdager de Ondskabsfulde, som havde Forvovenhed nok til at skyde paa den Kongelige Slotsvagt, samt forhaane og fornærme Cheferne og Officererne paa Slottet. Overstatholderen og Politiet skal paa det nøyeste vaage over, at meerbenævnte Kongelige Anordning efterkommes; og Stadens Jndvaanere advares, ved forefaldende Uroeligheder at holde sig og deres Huusfolk i Stilhed, samt lukke deres Dørre og Porte". Forresten er der gjort alle muelige Anstalter, for at opnaae Øyemedet. J Morges tidlig blev de her i Garnison liggende Regimenters Ammunition formeeret med 3000 skarpe Patroner, og blev Marin=Divisionen ligeledes forsynet med det Fornødne. Understatholderen Liliensparre og hans Søn, Politiemesteren, have begge faaet deres Afskeed. – Den nye Understatholder hedder Nibelius, og den nye Politiemester Nordlie. Disse Foranstaltninger, forbundne med adskillige uroelige Hoveders Paagribelse, synes at have bragt os Roligheden tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
London, den 11 Januarii. Fra Portsmouth er indløbet Efterretning om en Tildragelse, som efter Sandsynlighed vil giøre, at Fiendtlighederne med Frankerige snarere end ellers ville udbryde, i det ringeste har den allerede virkelig givet Anledning til Matrospresningens Begyndelse. Capitain Barlow, som commanderer den Kongelige Chaluppe Childers, bragte den 4 hujus bemeldte Efterretning, der lyder saaledes: Chaluppen Childers krydsede i Onsdags Klokken 2 Eftermiddag, uden Flag, tre Engelske Fierdingvey fra Søe batterierne udenfor Havnen ved Brest. Der gjordes et Skud fra eet af de franske Batterier, men Skudet gik over Chaluppen. Denne hidsede derpaa Engelske Flag, og de tre Batterier det franske Nationalslag med en rød Vimpel oven over. Jmidlertid drev Strømmen Chaluppen en Fierdingven nærmere til Batterierne; og da Veyret var meget stille, saa lod Capitainen Mandskabet roe, for at komme længer bort igien. J samme Øyeblik blev der, efter givet Signal, fra alle tre Batterier skudt hæftig paa Chaluppen. Lykkeligviis tog det til at vinde, og Capitainen fik Leylighed til at gaae til Seyls. Da Chaluppen var meget liden, saa havde kun et af alle Skuddene truffet den, og splittet een af dens Kanoner i tre Stykker, uden forresten at blessere nogen af Mandskabet. Capitainen berettede desuden, at han i Brests Havn havde seet 1 Tredækker, 2 Todækkere og 5 Fregatter, alle seylklare. Tredækkeren var det gandske nye Skib Terrible paa 110 Kanoner. - Endnu krydse der to Cuttere i Nærheden af Brest, for at holde Øye med Franskmændenes Bevægelser. Paa denne Tidende om bemeldte Fornærmelse imod det Engelske Flag har Admiralitetet, foruden de allerede beordrede 38 Linieskibe og 40 Fregatter, endnu givet 6 Linieskibe i Commission. Alle Udrustningsanstalterne drives ey allene med en mageløs Jver, men Folket viser endog ret en Nationaldrivt til Krig. – Den til Jndløbet for Schelde afseilede Escadre under Commodore Murray skal have udtrykkelig Ordre til ikke at lade de franske Skibe, som ligge ved Antwerpen, komme ud, ey heller at lade flere indpassere. Til den i det Middellandske Hav værende Admiral Goodall og til Gouverneuren i Gibraltar er der afsendt Advisskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Haag, den 12 Januarii. Endnu ligger den Engelske Escadre ved den Seelandske Kyst, og holder Scheldefloden spærret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Admiralitets=Collegiets Deputerte fra Provindserne ere nu ogsaa her forsamlede, og man siger for vist, at vores hele Flaade skal udrustes. - For Landarmeen hværves der af alle Kræfter, ja man har endog sendt Hværvere til Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Under 8de d. M. have Generalstaterne udfærdiget et meget skarpt Mandat imod dem, der i vores Republik forlede Folk af Land eller Søetienesten til Desertion, eller og hværve for andre Magter paa Republikens Grund. Fra Brabant havde vi i Gaar den Efterretning, at adskillige franske Regimenter havde begivet sig paa Marchen, og taget Veyen til Lüttich. Man formoder, at Franskmændene ville gaae løs paa General Clairfaits Corps, og levere ham en afgiørende Bataille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Brevene fra London melde, at Fiendtlighederne imellem Engeland og Frankerige ville endnu i denne Maaned begynde. Den Engelske Regiering har allerede sluttet betydelige Contracter og Leverancer til Flaaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Den Preussiske General von Knobelsdorf ventes hver Dag til Wesel, for indtil videre at paatage sig Commandoen over de Preussiske Tropper, som forsamles ved de Cleviske Grændser, og til hvilke der meenes at skulle støde et Corps Østerrigere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Chefen for den Engelske Escadre ved Vliessingen er ankommet her til Staden, og reyser strax videre til Frankfurt. – J vore Tidender læses nu de Memoirer, som de i Constantinopel residerende Østerrigske og Preussiske Ministre have insinueret Porten, for at bevæge den til at afvise den didsendte franske Gesandt Semenonville, der afmales som en Jacobiner og en meget farlig Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Frankfurt, den 13 Januarii. Fra i Morges til i Eftermiddag har man her hørt en meget stærk Kanonade fra Maynz og Cassel=Kanten.