JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Tyrkiet. Albanesernes Opstand bekræfter sig og udbreder sig mere og meere, de have ved Ed forbundet sig til ikke at nedlægge Vaabene førend de have til kjæmpet sig Uafhængighed. De nærme sig alt under Skænden og Brænden Janina, og blive styrede af et af dem selv valgt Raad, Tumanto. Marschal Mar mønt har en Tid lang opholdt sig i Ægypten, og har givet Paschaen adskillige Raad angaaende Nilens Regulering og Anlægget af en Jernbane fra Nilen og til Sues. Paschaen har indbudet den berømte Jngeneur Brunel, Temse=Tunnelens Anlægger, at komme til Ægypten og overtage Bestyrelsen af disse Arbeider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Indenlandske Efterretninger. Siden det Kongl. Danske Cancellies Bekjendtgjørelse om Actionen imod Hr. Prof. David, lorde neppe nogen offentlig Begivenhed heri Staden have vakt saa stor Sensation som den Efterretning, at 2de af Stadens 32 Mænd, Dhrr. Grosserere, Deputeret for Kjøbenhavn P. C. Knudzon og Agent J. Th. Suhr, samtidigen have frasagt sig deres Function og ere udtraadte af de eligerede Borgeres Tal. Saavel Øieblikket, hvori dette Skridt er skeet, som de Mænds Characteer, der have troet at burde gjøre det, retfærdiggjøre fuldkomment den derved vakte Opmærksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
"Khpostens" Red. opfordrer Dhrr. Grosserere til at er kiære sig i Henseende til deres Udtrædelse af de 32 Mænds Forsamling, og holder sig overbeviist om, at de Begge altfor meget ynde Publicitet til at de skulde unddrage sig fra Offentliggjørelsen af en Oplysning, som er af almindelig Jnteresse for deres Medborgere. At Genniet hvor det findes hos Mennesket, viser sig i alle Situationer, og paa ethvert Dannelsestrin, som oftest uden al Jndvirkning udenfra, og ligesom baner sig selv sin Vei, bevise Smedesvendene, Tvillingbrødrene Møller fra Varde, et Par nittenaarige Ynglinge, hvis Opfindelsesaand, blottet for alle de skjønne Fordele som en ombyggelig og hensigtsmæssig Opdragelse er i Stand til at give sine Pleiebørn, har frembragt et Kunstproduct, som visseligen fortjener al den Opmærksomhed, som af høie Vedkommende er bleven tildeelt samme. Kunstværket bestaaer af et Jern=Pengeskrin af Middelstørrelse, og er sammensat af solide og dobbelte Jernplader, samt overalt indlagt med polerede Staffer, og overhovedet af et ret smukt og ziirligt Arbeide. Naar Skrinet er lukket, er det for de, med dets Indretning Ubekjendte ikke muligt at see, hvor det skal oplukkes, og ifald en Uvedkommende, enten ved Nøgler, eller ved Bryde-Jnstrumenter, vil forsøge at aabne det, ville der strax, saafremt Laaget tages kun en halv Tomme høit op, nedspringe to Staffer, og i samme Øieblik affyres to Pistoler, som ere skjulte indvendig, og ligge i en convergerende Rettning til hinanden, hvorpaa Skrinet endda ikke vil kunne aabnes saavidt, at Pengene eller Kostbarhederne kunne udtages. For Skrinets Eier derimod, eller for Enhver, der er bekjendt med dets Mekanisme, bortfalder naturligviis det Farefulde ved Oplukningen. - Dette Skrin, som af Professorerne for de skjønne Kunster i Kjøbenhavn er blevet anbefalet paa det Bedste, og værdiget til at faae Plads iblandt de skjønne Kunstproducter paa Kunst Udstillingen i forrige Sommer, har senere staaet paa den industrielle Udstilling, men formedelst dets høie Værdi ikke kunnet modtages til Bortlodningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Hans Majest. Kongen, har med landsfaderlig Omhu taget sig af disse unge Menneskers videre Uddannelse saa at de engang kunne blive duelige Mænd i deres Kald, og nyttige Borgere for Fædrelandet. (Berl. A.) Classelotterie=Jnspecteuren, Kammerjunker v. Heinen er død af Mæslinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Den 31te Decbr. er Capitain og Grosserer Michael, Henriques's Bør i Kjøbenhavn, taget under Skiftebehandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
En nyere tydsk Lærd, Dr. A. C. Wollheim, der dyrker den indiske Literatur, har til dette Øiemeed i nogen Tid opholdt sig i Kbhvn., for at benytte Universitets=Bibliothekets tige Skatte (Dagen.)De Bekostninger Sorøe Akademie har havt paa Hovedgaarden Mørup siden Aar 1828 skulle dog ikke beløbe sig til meget over en halv Tønde Guld. Hvilke Frugter disse Bekostninger have haaret for Akattemiet eller for Samfundet, vil timligviis Jngen paatage sig at oplyse. Ved Bortforpagtningsauctionen havde Assessor Rossing fra Møen (en Søn af Jnstructeuren) det høiste Bud (2010 Rbd.); men Hr. Bülow fra Fyen, som var næstbydende med 2000 Rbd., blev ham foretrukken. (Aar. Av.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Altona. Professor de Wette, som er valgt til Præst i Hamborg, har til samme Tid faaet Jndbydrelse at tiltræde et Professorat i Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Prezer=Ugeblad fortæller, at Agenter for en Spekulant reise om der i Egnen og ogsaa andensteds og søge at frasnakke Ejerne de af NationalBanken udstedte Qvitteringer for den afbetalte Bankhæftelse, i det de love dem 10 til 13 eller 14 p. Ct. af den nominelle Værdi derfor. For at fraraade besidderne af slige Qvitteringer fra at sælge dem, anfører Bladet flere Paragrafer af Rigsbankforordningen, hvorved Betalerne af Bankhæftelsen gives Udsigt til et aarligt Udbytte, i det tillige bemærkes, at maaskee en bestemt Kundskab til Tingenes nuværende Stilling, ligger til Grund for hin Spekulation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Jfølge "Alt. Merkur" er af Regjeringen udstedt en Circulaire af 18de Decbr., der indeholder en Kongl. Resolution, foranlediget ved to Beslutninger af den tydske Forbundsdagsforsamling, hvorefter i FremtidenReisepasse til Studerende, der ville begive sig til Udlandet, ikke meere, som hidtil, skulle udstædes af det academiske Consistorium i Kiel, men derimod af den til Pas=Udstædelse berettigede Øvrighed paa Stedet, og det, saafremt Passene forlanges til Reiser udenfor Ferietiden, kun imod Medbringelsen af et Beviis fra Universitetets Curator om, at der ikke er noget at indvende mod den forehavende Reise, hvilket Beviis forbliver i Øvrighedens Besiddelse. Vedkommende paalægges tillige, at lade de Studerende angive Hensigten af deres Reise, og hvilken Vei de vil tage, samt om de agte at studere paa et fremmed Universitet, efter hvilken Angivelse det længere eller korte Beløb af Passets Gyldighed bestemmes. De Studerende have paa Reisen at iagttage, at vedkommende Øvrigheder visere deres Pas, og at de aflevere det ved deres Ankomst til det udenlandske Universitet, hvor de agte at studere, til den academiske Øvrighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
En Samling af Poster, udgivne af den bekjendte Harto Harring, under Titel: "Die Møve", skal, ifølge kongelig befaling, supplimetes i hele Lan Til Communicationens større Sikkerhed er det bleven bestemt, at der i fornøden Fald i Omslags Terminen skal fordeles Militair=Patrouiller paa Chausseen, imellem Kiel og Altona, saavelsom ogsaa paa de øvrige, i Betragtning kommende Hovedlandeveie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Fredericia. Allerede for flere Aar siden foretoges, med høie Vedkommendes Tilladelse, flere, ikke ubetydelige Forbedringer ved Michaelis Kirke; dog kunde disse dengang kun angaae dens Ydre, imedens det Jndre maatte forblive i den forældede Stiil. Ved efterhaanden at have benyttet det, som Kirkens Midler tillode at anvende, vilde, under den respektive Bestyrelse, Kirken vistnok omsider have erholdt en passende Forskjønnelse. Mange Aar vilde imidlertid henrinde, inden dette kunde skee og det første være gammelt, naar det Nyeste blev udført. Med erkjendtlig Taknemmelighed bor vi derfor nævne Hs. Høiærværdighed, Hr. Pastor Gude, Sognets Præst, som, for at fremme Kirkens hensigtsmæssige, smagfulde Jstandsættelse med rededon Hu, ved betydelig Opoffrelse, gjorde et saa stort Forskud og med virksom Jver paaskyndede Arbeidet, at vi den 21 December kunde være Vidner til dens Atter indvielse. Den skjønne Tale, som Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop T. Müller fra Ribe holdt her paa denne Dag og i denne Anledling; de Ord, han henvendte til dem og til Den, der især havde bidraget til at fuldende dette skjønne Værk - bør ikke, ville vist ikke glemmes. Saavel de høie Autoriteters og alle Byens Embedsmænds Lykønskninger, som den Taksigelse, en Deputation af Byens Borgere aflagte til den saa driftige Embedsmand, vidne om, at Man erkjendte hans Færd. Arbeidet er, for Størstedelen af indenbyes Mestere, udført efter Hr. Professor Helsch's Anordning - i en simpel, ædel, dog ilegant Stil og fortjente en udførlig Beskrivelse. Et nyt, af Orgelbygger Demant forfærdiget, meget godt Orgel, pryder ogsaa Kirken. (Hemp. Av.)J Randers Amtsavis af 1ste Januar læses følgende Diat af Pastor Steen Steensen Blicher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Der er en Syge, som grassered alle Dage Saalangt Erindringen i Tiden gaaer tilbage; Hartad hvert Menneske den Sygdow monne faae - Skjøndt i forskjellig Grad. Jeg mener - den: at spaae. Bag Fremtids dunke Slør der ville Alle lige; Hvad Jngen vide kan, vil Alle forudsige. Trindt paa vor lille Jord der vrimler af Propheter; En svaaer og Pengecours - en Anden og Cometer; En svaaer og Huuger og - en Anden svaar om Pest; En spaaer og stille Veir - en Anden spaaer om Blæst; Een ved sin Spaadom jager Brændet op i Prisen - Een lader Rean og Taage ganske smelte Jsen; Een om Ministerskifte - Een om Sværdeslag; En om Kornpriserne - og Een om Dommedag. Og snurrigt nok, at helst de Fleste spaae Ulykker. Forlængst den stakkels Jord var gaaet reent i Stykker, Hvis Spaadom noget gjaldt. Men da vi daglig lære, Det meest gaaer tvertimod Hvad Spaamænd prophetere: Det vist er klogere, at lade Himlen raade, Ei at spilde Tid paa uopløselige Gaade. Jstedet for at spaae, og Skjæbnens Raad udpønske, At trøstes ved et Haab, og nøies med et Ønske. Thi vil yldønske da Hvad os kan tienligt være, Og selv i Modgangs Storm og Nat at haabe lære: nut bruge Modgang vel, taalmodigt bære Savn, Til Haabet lande skal i Visheds trygge Havn."J afvigte Aar 1834 er i Weile ægteviede 27 Par, fødte af begge Kjøn 80; døde af begge Kjøn 65. Altsaa 15 flere fødte end døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Ledigt Embede. Steenløse og Fangel Sognekald i Fyens Stift, 260 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Befordringer og Afgang. Den 31 December f. A. er Cand. theol. J. C. C. T. Man beskikket til Sognepræst for Haarlev og Tingjellinge Menigheder, i Siælland; Exam. juris R. Brask til Procurator ved samtlige Retter i Aarhuus Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 9de Januar. Species 206 enh solgtes til 12 Rbmk. 6 enfjerdedeel sk. Bank-Discont 4 pC. Norske Speciessedler 171.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Ribe. Døbt i Cathrine Kirked 4de Jan. Marie. Thomsens Søn. Jens Hansen. Fadd. Vognmand H. K. B. Müllers Hustrue, Pigen K. Carlsdatter, Bomulds væver Greibe og Ungt. H. C. Villadsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Begravet paa Cathrine Kirkegaard d. 2den Jan. Aftægtsmand Søren Nielsen i Tveed, 85 Aar gl. Sophie Helms. i d. 1ste Jan. 1833. Slukt er Stiernen hisset i det Høie; Her i Bølgen venlig vinker den. Pige, os det gjøgler for dit Øie. See, paa Himlen Stjernen staaer igjen! At, for silde, Bølgen voldsomt knuger Dødens Bytte til sin kolde Favn, Livets sidste Suk af Læben suger, Spotter Slægt og Venners tunge Savn. Moder, græd, ja græd for din Sophie, Kun i Taaren er der nogen Trøst, Naar Fornuftens svage Grunde tie, Sorgen qvæler selve Venskabs Røst. O, men hør dog Stemmen i dit Hjerte: Min Sophie, Du var blid og god; Kun omtaaget af en navnløs Smerte, Lyset, Arme! sluktes for din Fod. Han, hvis Øie Taagen aldrig blænder, For hvis Aasyn Natten selv er Dag, Min Sophiel han dit Hjerte kjender, Han tilgive, hvis din Kraft var svag: E. HSSk. S. Fra Livets friskeste Blomster og skjönneste Forhaabninger, men ogsaa fra dets Bitterhed og skuffede Forventninger, bortkaldtes d. 11te Januar d. A. min elskede Stifsön, Student Rudolph. Frands Theodor Schrum, næppe 20 Aar gammel, og gik didhen, hvor ingen Forventning: skuffes, og hvor han modtages af dem, som vare de Første, der elskede ham. Dybt sörgende, dog ikke som de, der ere uden Haab, bringer hans anden Moder dette Budskab til fraværende Slægtninger og deeltagende Venner: Ribe den 13de Januar 1833. A. sal. Schrum. födt Friis. Godt Hør til 2 Rd. 32 s. pr. Lpd. faaes. Hans Th. Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
- Udpantning. for Restancerne af Juli og October Qvartals kongelige Skatter 1834, Fattig og Skoleskats 4de Qvartal f. A.,de for October, Novbr. og December Maaneder f. A. dicterede Skolemulcter, Kirke og Præstetiende Afgivt pro 1834 og endeligen for resterende Kornbidrag til de Fattige, for 1834, foretages Torsdagen d. 22de Januari næstkommende Formiddag Kl. 9, hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommende Restancedrageres Efterretning, med bemærkning, at de indtil den til Udvantningen berammende Tid, have at betale Restancerne af Fattig og Skoleskatten samt Skolemulcter til Dreielsvæver Ebert, og Kirke og Præstetiende til Kjøbmand og eligeret Borger Christiansen. Ribe, den 13de Januar 1835. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Løverdagen den 31de denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Weile Byes Raadstue en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Enkemadame Christiane Sophie Schiøttfødt Baldnin af Kølholt, hvorved Ting af Vigtighed for Boet agtes omventilerede og afgjorte; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, overeensstemmende med Plakaten af 21 April 1824. Herredskontoiret i Weile den 9de Januar 1835. Hersleb. Eau de Cologne til 6 - 10 og 16 s. Flasken, faaes hos Lorentz Frandsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
J Anledning af at Christiane Schrøder af Nordbye Sogn paa Fanøe attraaer Bevilling til Ægteskabets aldeles Ophørelse med hendes fra Bord og Seng ceparerede Mand Niels Hansen Seilmager, indkaldes denne, hvis Opholdsted ikke vides, herved med 6 Ugers Varsel at melde sig for Undertegnede, for at den lovbefalede Mægling for hans Vedkommende kan foranstaltes foretaget. Saafremt han ikke møder, maa han vente at den ovennævnte Bevilling bliver meddeelt. Ribe Stiftamthuus, den 8de Januar 1835. Spønneck. Overeensstemmende med Forordningen af 15de Mai 1834, § 44, bliver herved bekjendtgjort, at ifølge de afholdte Valgiorhandlinger, er Gaardmand Ole Christian Christensen Kirktil Ebbensgaard i Alborg, Sogn valgt til Deputeret, og Hr. Christian von Brockdorff til Aarmølle i Gudum Sogn til Suppleant for det 19de Valadistrict for de mindre Landeien; domsbesiddere i Jylland, samt at begge have modtaget Valget. Lemvig, den 2den Januar 1835. Gundelach, Valgdirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
allernaadigst Kongelig. privilegeret. tifts Rd. AdresseAvis, overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 5. 16de Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hypoff i Nibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Udenlandske Efterretninger. Storbrittannien og Jrland. Parlementsvalgene ere i fuld Gang og spaae hidtil ikke Ministeriet noget Godt. Southwark gjorde Begyndelsen, og der faldt Valget, eenstemmigt, paa dhrr. Humpher og Harvey, som begge ere Radicaler og hylde en ubetinget Opposition imod Tory Ministeriet. J denne Anledning udbrød Times forfærdet: "Bliver det saaledes ved, saa ere det brittiske Monarchies Dage talte. Og virkelig syntes det at ville blive saaledes ved; thi af alle de 16 Medlemmer, som Hovedstaden sender til Parlamentet, er der ikke eet eneste, som vil understøtte det nærværende Ministerium, om de end ikke ville være dets ubetingede Modstandere. Vel vare endnu ikke alle Valgene endte d. 9de, til hvilken Dag de sidste Efterretninger naae; men der var slet ingen Tvivl om Udfaldet af de ufuldendte. Jblandt de Valgte finder man flere velbekjendte Navne, saasom Sir Francis Burdett, Oberst Evans, Tennyson, Dr. Lufhington, Wood o. s. v. Ogsaa udenfor London have Valgene hidtil i det Hele været Reformpartiet gunstige, og man stødet der, iblandt Andre, paa Navnene Ellice, Spring-Rice, Fancourt og den ved sin Motion omdet irlandske Kirkegods bekiendte Hr. Ward. Dog have Torverne ogsaa en Deel Seire at opvise, deels i de mindre Stæder og paa Landet, deels i saadanne Stæder, hvor uhyre Summer ere opdyngede i Enkeltes Hænder, og hvor derfor Penge have en afgiørende Jndflydelse paa Valgene, saasom i Liverpool og Birmingham. Resultatet af de hidtil bekiendte Valg er: 124 Reformenner, 99 Torver. At det endelige Udfald af samtlige Valg vil blive til Fordeel for Reformpartiet, synes end ikke de ministerielle Blade usandsynligt. Enkelte, saasom Standard, begyndte endog at true med en Oplysning af det nyvalgte Parlament; men da disse Trusler kun tjente til at vække Forbittrelse og derfor maatte have en skadelig Jndflydelse paa Valgforhandlingerne: saa have de skyndt sig med at kalde dem tilbage, navnlig forsikkrer Morgenposten, at der aldrig har været Tale eller Tanke om Saadant. Ogsaa paa Sit Peel synes Valgenes Fremgang at have gjort noget Jndtryk. Han skal paa een Gang have forandret sin Anskuelse af Dissenternes Emancipation, ja endog piiret Ønsker om at afhjælpe alle deres Besværinger; ligesom han og, efter Dublinerblades Fortælling, har givet Hæren i Jrland bestemt befaling til, i intet Tilfælde at tage directe Deel i Tiendernes Jnddrivning. Candidaterne for Edinburgh, Hr. Abercromby og Sir J Campbell, ere enige om, at de ville gjøre Hertugen af Wellingion ansvarlig for Wigt Ministeriets Oplysning. Sir Campbell paastaaer i sin Addresse til Vælgerne, at siden Keiser Augustus's Tider har den uindskrænkede Herskermagt ikke gjort sig skyldig i nogen større Usurpation, end den, hvori Hertugen har gjort sig skyldig, idet han fra 15de Novbr. til 10 Decbr. var Englands Dittator og forenede alle de høieste Statsembeder i sin Person, ret ligesom Augustus var paa eengang Consul, Folketribun, Jmperator o. s. v. For en saadan Tingenes Tilstand, som i Engelland er noget uhørt, bør derfor, efter hans Mening, Hertugen drages til Ansvar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Frankerig. J de Deputeredes Møde d. 3die d. M. blev Commissionens, af Regjeringen billigede Andragende paa 1,280,000 Fr. til Pairskammerets nye Sal forkastet, og derimod Regjeringens oprindelige Andragende, hvorefter 360000 Fr. skulde bevilges til dette Øiemed, antaget, dog kun med 209 Stemmer imod 181. Denne meget svage Majoritet har givet Oppositionsbladene Anledning til det Udraab: "Endnu een saadan Seier for Ministeriet - og det er fortabt!" For faa Uger siden, da der handledes om det vigtige Spørgsmaal, hvis Besvarelse skulde afgiøre Ministeriets Skjebne, vare kun 301 Deputerede tilstede, og af disse vare 174 for og kun 117 imod Ministeriet. Den forhausende Tilvæxt, som Oppositionen siden den Tid har faaet, synes derfor at berettige til at antage, at Ministrenes Anseelse er sunken betydelig. Strax efter Afstemningen udbredte sig ogsaa Rygtet om en forestaaende Ministerforandring. Marskalk Grard, hedte det, skulde atter sættes i Spidsen af Cabinettet; Hr. Thiers skulde forblive i samme; derimod skulde Hr. Guizot, hvis Upopularitet Hr. Thiers skal have tillagt Skylden for den ringe Majoritet, under alle Omstændigheder træde ud. Skjønt det nu vist nok en tigtigt, hvad Nogle gjøre opmærksom paa, at der ikke maae lægges alt for megen Vægt paa denne Afstemning, eftersom mange Medlemmer af Kammeret kunde af Humanitet eller andre specielle Grunde modsætte sig dette Forslag, der, som bekjendt, staaer i nøieste Forbindelse med den berygtede Proces, uden derfor at være Ministeriet imod i det Hele: saa er det dog et ubehageligt Beviis paa Ministrenes synkende Populatritet, at de enkelte endnu tilbage staaende Valg synes at ville faae et heelt antiministerielt Udfald. Saaledes er den bekiendte Oppositionsmand, Hr. Garnier Pages atter kommen ind i Kammeret. - Kongen har gjort endnu eet, men frugtesløst Forsøg paa at bevæge Fyrst Talleprand til at reise tilbage til London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Nu skal den hidtilværende Gesandt i Brüssel, Hr. Latour=Manbourg, vare bestemt til denne Ambassade. At Regjeringen har opgivet den Plan, at sende Sebastiani til London, er man vel ganske tilfreds med; men Grunden til, at den har forandret sin tidligere Beslutning, bliver skarpt dadlet. Det hedder nemlig, at Hertugen af Wellington har gjort Jndvendinger imod at modtage Sebastiani, som Gesandt, og at Regjeringen har givet efter for disse. - Messager beretter, at den Tale, hvormed de nordamerikanske Fri staters Præsident har aabnet Kongressen, er affattet i en bitter, om end ikke ligeftem fiendtlig Tone mod Frankerig. - Subskriptionen for National har nu indbragt et Overskud af 7000 Fr., som, tilligemed hvad der endnu fremdeles bliver tegnet, skal komme de politiske Fanger tilgode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Spanien. Fra St. Jean de Luz blev under 30te Decbr. mældt, at efter Rygtet, havde d. 27de at ter en blodig Kamp fundet Sted, som endtes med en glimrende Seier for Dronningens Tropper; men dette er ikke senere blevet stadfæstet; tværtimod er hiint Rygte blevet afløst af et andet, hvorefter Christinernes samtlige Magt, 16000 Md. stærk, skulde d. 2den Januar være slagen ved Estella. Overhovedet mangler det aldeles paa sikkre Efterretninger fra Grændsen, Med Seirene de 11te og 15de maa det næppe have været stort bevendt, da Mina har afsat General Cordova, fordi han ikke gik kraftig nok tilværks imod Zumalatarreguy. Det hedder, at Lander har i Sindeat fratage Mina Commandoen. Overeenskomsten med Hr. Ardouin om et Laan af 400 Mill. Realet er nu kommen i Stand. - Der var i Madtid megen Tale om en Forandring i Ministeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Portugal Efterretninger fra Lissabon af 28de Decbr. beskjeftige sig især med adskillige Forandringer, som skulde foretages i det diplomatiske Personale. Grev Villa Real skal, hedder det, sendes til Paris, og Palmella skal derefter overtage UdenrigsPottefruillen tilligemed Præsidentværdigheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Statsraadet er det blevet besluttet af fortsætte O. Pedros Reform System og ikke lade sig afholde derfra ved noget Hensyn til udentigske Forhold. - Hertugen af Leuchtenberg er paa sin Reise til Lissabon passeret igjennem Lüttich og Brüssel, hvor han blev modtagen med Udmærkelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Hollandsk-belgiske Anliggender. Rhin- og Mosel=Tidenden vedbliver at snakke om den orangistiske Deputation fra Belgien, som skal bevæge det engelske Ministerium til at bevirke en Restauration, og føier nu til, at Prindsen af Oranien begiver sig til London, for der at modtage Deputationen og fremstille den for Helten fra Waterlod. Fra Holland hører man, at Prindsen er afreist til sit Hovedqvartet; men om hans Reise til London høres Jntet. Deti mod berettes fra Haag, at Baron Zuvlen van Nye velt er d. 6te reist til London, ledsaget af Hr. Leelerta, Sectetær idet udenlandske Departement. Denne ventede og overordentlige Sendelse synes at staae i Forbindelse med et i den senere Tid opkommet Rygte om Londonner-Conferentsens Gjenaabning, hvilket Rygte vinder Sandsynlighed ved den Efterretning, at Fyrst Esterbazy, som fra østerrigsk Side deeltog i Conferentsens Forhandlinger, staaer i Begreb med at vende tilbage til London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Schweitz. J Anledning af, at Central-Regieringen er siden Nytaat gaaet over til Bern, ere nye Noter indkomne fra de udenlandske Magter; men Jndholdet af dem er endnu ubekjendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Blandinger. Tydskland. Fra Baden klages over, at siden Pressefrihedens Tab er intet Aar gaaet forbi, uden at flere politiske Blade, som i hiin korte Friheds=Periode levede op, igjen ere hendøde. Ogsaa i afvigte Aar gik flere ind, og der ere nu kun tre tilbage, hvoraf "det badenske Folkedlad," som er det eneste liberale, bliver saa haardt medtaget af Censuren, at det er et Under, det endda kan berge sig. - D. 2den døde i Berlin Digteren Langbem i en Alder af 77 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Ægypten. Efterretningerne fra Alexandria af 17de December mælde, at Pesten var udbrudt og havde udbredt sig til alle Stadens Deele. Bestyrkelsen, derover var saameget desto større, som Ægypten nu i 12 Aar havde været fri for denne Landeplage.