Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-29
No. 22 og 23 af Roeskilde Stændertidende, indeholde Beretning om Stænderforsamlingens Forhandlinger ved Møderne d. 10. 11., 12. og 15 ds. Disse bestode i Følgende: a) Andragende fra Ring stod Klosters Bønder og Frietagelse for Hoverie imod Erstatning i Penge (henvistes til Komm. i Hoveriesagen) og Beregning fra Sognefoged Rasm. Hansen i Weuslinge over forrettet Veiarbeide (til Kommitteen i Veisagen); b) Forslag af Grev Reventlow, til en Petition om en nye Lovbestemmelse, hvorefter de ugifte Bønderkarle, naar de have fyldt det 25de Aar, maatte befries fra den dem hidtil paaliggende Forpligtelse at søge fast Tieneste for Kost og Løn, og at det derefter maatte være afhængigt af dem selv at tage Arbeide, saaledes som de maatte finde det fordeelagtigt, og dem altsaa tilladt enten at tage fast Tieneste som hidtil, eller Akkordtarbeide og Dagleie over hele Landet, overalt hvor de maatte finde det fordeelagtigst for dem. Om dette Forslag yttredes i Forsamlingen forskiellige Meninger. Ved Forsamlingens Afstemning blev Spørgsmaalet om en Kommittes Nedsættelse med 36 St. mod 29 besvaret benægtende; c) Forslag, af Grev Holstein, om at Forsamlingen vilde ansøge Hs. M. om, ved den Kongl. Bankkommissair at henlede Nationalbankens Opmærksomhed paa flere Punkter, Bankens Regnskaber og Bestyrelse betræffende. Disse Punkter vare 1) de paafaldende betydelige Restancer af Hæftelsesrenterne, i hvilken Anledning Bankbestyrelsen burde anmodes om, saafremt de ei kunde komme ind, da i Regnskabet at forklare Aarsagen, hvorfor saa betydelige Restancer i saamange Aar ikke vare blevne betalte; 2) Afregningen mellem Banken og Jnstitutet i Altona, hvorom, med Hensyn til Størrelsen og Vigtigheden af samme, en fuldstændigere Meddelelse i Bankregnskabet maatte ønskes, samt den endelige Afgiørelse af Spørgsmaalet om de hertugelige oldenborgske og augustenborgske God fer skulle bære Bankhæftelsen og svare Renter deraf: 5) Bankens Activer, i Anledning af hvilke der burde andrages paa, at Bankbestyrelsen i næste Regnskab i alt Fald gav Oplysning om, hvilken Deel af samme der kunde ansees for fuldkommen sikker; 4 Omkostningerne ved Bankens Bestyrelse og Seddelfabrikationen, i Anledning af hvilke det andrages paa, at det i næste Regnskab nærmere maatte blive detailleret, hvorledes en saa ubegribelig stor Sum (ifølge Regnsk. til 31te Juli 183490,585 Rbd. 15 s.) og navnlig 25,522 Rbd. 62 s. til Seddelfabrikationen, kunde være medgaaet; og 5 Spørgsmaalet om det Beløb, som i Bankregnskabet til 31te Juli 1834 var anført som Resultatet af Afregningen mellem Banken og Institutet i Altona i Anledning af Seddelgielden, var Bankens fuldkomne Eiendom, eller om det tillige var Finantsernes, i den Betydning, at det skulde anvendes til Seddelinddragningen; om hvilket særdeles vigtige Spørgsmaal formeentlig burde andrages paa en snarest muelig endelig Afgiørelse. - Et med Bankbestyrelsen fortroeligt Medlem meddeelte i Anledning af dette Andragende endeel bemærkninger og Oplysninger. Han erklærede den ofte fremførte Anke over at Bankens Regnskab savnede tilbørlig Tydelighed for at være i flere Henseender ugrundet. Det kunde deels ikke forstaaes uden nøie Kundskab om de Anordninger, paa hvilke hele Bankens Jndretning er grundet: den kunde Nationalbanken efter sin Natur og Væsen ikke fyldestgiøre de Fordringer, man kunde giøre til en anden almindelig Bank. Han søgte at oplyse dette ved at udvikle dens forskiellige Factioner efter Oterien, af hvilke det fulgte, at den ikke kunde fremlægge en saa simpel og let forstaaelig Balance som den, et stort Handels eller Banqvierhuus var i Stand til aarligen at fremlægge. Jmidlertid meente han Regnskabet var tydeligt nok til at enhver tænksom Jnteressent deraf kunde danne sig et rigtigt Begreb om Bankens Stilling og Fremskridt, og man misforstod et saadant Regnskabs Natur og Væsen, naar man fordrede det saa fuldstændigt, at det skulde indeholde Detaillen af de særskilt anførte Poster. Han giennemgik dernæst Andragendet Punkt for Punkt og meddeelte til hvert Punkt især Oplysninger, i Henhold til hvilke han slutteligen androg paa, at Proponentens Forslag ikke blev taget under videre Overveielse. – Efterat have bevidnet sin Tak for de meddeelte Oplysninger vedblev Proponenten sit Jn ske om "at lignende maatte blive indførte i det Regnskab, Banken aarligen lader trykke, hvorpaa Actionairerne synes at have Krav, ligesom de maae interessere hele Landet, da man uden saadanne Oplysninger ikke kan giøre sig noget klart Begreb om Bankens Status." Hiint Medlem gientog sin Jndvending mod en saadan Detail i Bankregnskaberne og efter at den Kgl. Kommissaris havde yttret sig med Hensyn til det ovenfor nævnte 5te Jndstillingspunkt, bemærkede flere Medlemmer, at det, med Hensyn til Bankens Unhængighed af Regieringen, neppe vilde være den rigtigste Form at andrage hos Hs. M. paa dennævnte Oplysninger, ationalbanken vedkommende. Proponenten tilkiendegav derpaa at han, hvad de Punkt angaare af skeede sit Forslag afgivetstildsommen om Kinantapropositionerne; og ved Arstemning blev Sver maalet om en Kommog skulde sættes ere øvrige Deel af Forslaget, med temmer imod 28, besvaret benægtende; 4 Forslag, af Arrest, Birch, til Forbedring i Landsbyeskolelærernes Kaar, ledsaget af flere Proponenten tilsendte Petitioner om samme Gienstand (Kommittee, Mynster, Holstein, Bille Brahe, Niels Nielsen og Neergaard); e) Andragende fra Kattrup samt Lekkende og Beldringe Gods's Bønder om Hoveriets Ophævelse mod Pengeerstatning (henvistes til ved. Kommittee, f) Andragender fra adskillige Skolelærere paa Landet om Forbedring i deres Kaar (henvistes til Kommitteen i Anledning af det Birchske Forslag); g) Sagen ang nærmere Bestemmelser med Hensyn til Anordningen om den islandske Handel og Skibsfart foretoges til endelig Behandling; b) Mekanikus Gamst foredrog et Andragende om en Petition til Hs. M. om Ophævelse eller i alt Fald Modisikation af Plakaten af 23de October d. A., indeholdende Forbud mod, at danske Haandværkssvende paa deres Vandring besøge eller opholde sig i Lande og Steder, hvor Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales. Den Kgl. Kommissarius udviklede, hvorfor det formeentlig maatte ansees mindre hensigtsmæssigt at andrage paa en Ophævelse af den nævnte, efter sit Jndhold blot interimistiske, Anordning. Efterat flere Medlemmer havde yttret sig om en Kommittees Nedsættelse, blev det ved Stemmefleerhed bestemt, at en Kommittee skulde udvælges (Kommittee: Sali cath, Gamst og Hvidt); i) Sognefoged Hendrik Larsen oplæste et Andragende fra Bønderne paa Baroniet Adlersborg om Ophævelsen af de Renter, de have at svare af de Bekostninger, der i sin Tid ere anvendte til Udskiftningen. Den Kgl. Kommissarius bemærkede, at denne Petition, som angaaer et aldeles privat Mellemværende, ei kunde høre under Stændernes Virksomhed, men at Petitionairerne maatte henvende sig til Domstolene. Efterat flere Medlemmer havde talt imod en Kommittees Nedsættelse, blev Andragendet ved Stemmegivning eenstemmigen afviist. k. Sognefoged Frederik Jørgensen foredrog et Andragende betræffende forskiellige Anker og Ønsker fra hans Valgdistrikts Beboere. Flere Medlemmer talte imod en Kommittees Nedsættelse i Anledning af dette Andra dragende, og det blev derefter eenstemmigen afgjort, at det ikke egnede sig til Antagelse. 1) Birkedommer Riber fremlagde forskiellige Andragender fra hans Valgdistrikts Beboere om Hoveriets Afskaffelse, om Jndførelsen af den nye Matrikul, om Veiarbeidets Forandring, om Betaling for Friereiserne, om faste Bestemmelser for Jndfæstningen, om Løn til Sognefogderne, om Huusmændenes Frietagelse forUgedagsarbeidet, og om Godtgiørelse for den i Fyen ved et Hagelveir anrettede Skade. Den Deputerede bemærkede, at flere af de Gienstande, hvorom her handles, allerede ere komne under Forsamlingens Overveielse, og hvad de andre angaaer, da henstillede han, hvorvidt Forsamligen maatte finde Anledning til at tage samme i Betragtning. J Henseende til Spørgsmaalet og Sognefogdernes Lønning yttrede han, at denne Gienstand mueligen kunde tages under Overveielse ved Udarbeidelsen af den bebudede nye Kommunallov for Landet. Ved Afstemningen over de saaledes fremlagte Andragender besluttede Forsamlingen eenstemmigen, at disse ikke egnede sig til at tages i Betragtning. m) Sognefoged Hendrik Larsen oplæste et Andragende fra Fæstebonderne paa Aggersvolds Gots om fast Bestemmelse af Jndfæstning og Landgilde. Efterat et Medlem havde yttret, at dette Andragende mueligen kunde afgives til Kommitteen angaaende Forslaget til Hoveriets Ophævelse, og Flere havde erklæret sig af samme Formening, fandt Proponenten sig foranlediget til at begiære sit Andragende tilstillet bemeldte Kommittee, n) Præsidenten tilkiendegav, at Etatsraad Treschow, paa Grund af at han allerede var valgt til Medlem af 11 Kommitteer, havde yttret Ønske om for Fremtiden ikke at blive valgt til Medlem af nogen Kommittee, o Kammerraad Drewsen oplæste den yderligere Betænkning, som Kommitteen i Sagen om Optagelsespengenes Nedsættelse. havde afgivet, hvorefter Sagen blev foreløbigen diskuteret, og den endelige Behandling ansat til den 17de December. p. Viinhandler Hansen foredrog en ham fra Kiøbenhavn tilstillet, og med 1227 Underskrifter forsynet, Petition om Stænderforhandlingernes Offentlighed. Efterat den Kgl. Kommissarius, og flere af Forsamlingens Medlemmer havde yttret sig i denne Anledning, besluttede Forsamlingen, med 56 Stemmer mod 11, at udnævne en Kommittee til at tage Petitionen under Overveielse. Viinhandler Hansen fremlagde endvidere tvende Petitioner om samme Gienstand fra Odense og Nyborg, Kiøbmand Sidenius anmeldte at have modtaget en lignende fra Nakskov (Kommittee: Birch, H. P. Hansen, Haagen, Rosenørn=Lehn og Holstein. 4) Andragende fra 58 Bønder under Tybierg Gods angaaende Hoveriets Ophævelse, og et lignende fra samtlige Bønder under Eriksholms Gods, hvilke Andragender. bleve overleverede til vedkommende Kommittee.