Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Blandede Efterretninger. (Slutningen af det i forr. No. P. 1278. afbrudte Stykke om Engellands Finantsvæsen.)J denne Tid hersker i Engelland en ganske overordentlig Virksomhed og Fuldkommelsesaand, der strækker sig til alle Arter brittiske Manufacturer, hvilke man endnu aldrig har seet i saa blomstrende Tilstand. J nogle Jndustriegrene, navnligen i Silkevarers Fabrication, gjør man saa overordentlige Fremskridt, at Engelland snart vil faae Overlegenheden i Henseende til denne Gjenstand, som man hidtil har betragtet som det sydlige Europas udelukkende Eiendom. Engellænderne true de franske Silkefabriker med Undergang, thi de kunne fra alle Verdensegne forskaffe sig de raa Materialier. For langt fra det sydlige Europa til der at kunne opkjøbe den raa Silke med nogen Fordeel, lade de den hente fra Ostindien med deres Skibe, og faae den til en ringere Priis end selv Lyons Beboere maa betale for de raa Cocons fra Provence. Med lige Fordeel hente de den fra Occancts Archipel. For deslettere at kunne afsætte deres Fabricater, have de udtænkt det Middel, at fabrikere istedet for stærke Tøier, glimrende og lette Silkevarer, hvortil de forbruge saa lidt som mueligt af det raa Material. De forstaae fortræffeligen at forene de Mindreformuendes Jnteresse med Forfængelighedens. Naar de f. Ex. forfærdige Strømper, især for Fruentimmer, saa tage de blot til de virkelig synlige Dele af samme Silke og til de øvrige, der ere bedækkede af Kjolen og Skoene, blot Bomuld, der næsten koster intet i Engelland. Paa denne Maade kunne de forsyne med Silkestrømper hele Classer af Mennesker, der ikke havde Evne dertil, naar de skulde lade dem komme fra de franske Fabriker. Uden Tvivl ere de engelske Silkevarer af mindre Hold end de franske, men i de fleste Tilfælde bryde Fruentimmer, i Alt hvad der angaaer deres Klædedragt, sig ikke om Hold, men kun om den øieblikkelige Glands. J denne Tid forbruge de brittiske Manufacturer af raa Silke 2, 100,000 - J Hen Pd., de franske derimod kun 1 Mill. seende til Fabricationen af Bomuld har Engelland vel hverken i Europa eller nu meer i Ostindien en Medbeiler. Det kjøber den raa Bomuld paa de yderste Grændser af den anden Hemisphære, bringer den til Engelland og Skotland, sender den da, forarbeidet i sine Manufacturer, igjen til China og Jndien, og kan sælge forbedre Kjøb end de asiatiske Fabricanter, hos hvilke dog Daglønnen er saa meget ringere end Storbritannien. Bomuldens Forarbeidelse, hvortil man for 60 Aar siden næsten intet kjendte, er nu saa betydelig, at der af Bomuldstøier, udsendes over for 20 Mill. Pd. St. aarligen. Derfor maa Engelland takke sine Capitalers Storhed og sine Maskiners mageløse Fuldkommenhed. – Fabricationen af uldne Tøier har i A. 1822 hævet sig mere end i noget af de foregaaende. J de forenede Stater f. Ex. indførtes A. 1821 for 9-10 Mill. Dollars engelske uldne Tøier, medens Frankrigs hele Jndførsel af alle Arter Gienstande kun var 4 Mill. Doll., hvoraf 3/4 Dele vare Agerdyrkningsproducter. I A. 1822 indførtes i America over for 100 Mill. Fr. brittiske, men kun 6 1/2 Mill. Fr. franske Manufacturvarer. I A. 1821 beløb Udførslen af irlandsk Lærred sig til 1/2 Mill. Pd. St. mere end 1820, og 1822 1/2 Mill. mere end A. 1821. Hvad overhoved Consumtionen og Handelen, i det Jndere angaaer, da ere de voxne i samme Grad. Forbrugen af Thee beviser dette blandt andet. J 30 Aar ere Afgivterne af denne Artikel steget fra 70 til 100 pC., og ikke desto mindre har Forbrugen deraf stedse tiltaget. Ligeledes Consumtionen af Sukker, hvoraf den rene Toldindtægt var 1817: 3,500,000 Pd. St. og 1822 derimod 5,152,000 Pd. St. - Ved denne Leilighed bemærker Ministerialforfatteren, at man vilde tage meget Feil, dersom man ansaae en saadan Forøgelse for ufordeelagtig, fordi den angaaer Forbrugen af udenlands frembragte Gjenstande, thi den er ikke desto mindre en Forbedring af vor Handel, da den forstørrer Kjøbmandens Gevinst, og sætter betydelige Capitaler i Virksomhed og Omløb. Et Lands. fande Rigdom bestaaer 10 i Grunden, ikke blot i det Guld, det eier, men i dets Capitalers Circulation. Desuden virker Alt, hvad der bidrager til denne Circulation, ligesom og Daglønnens Udbredelse blandt en Mængde næringsdrivende Classer, i det den forskaffer et større Antal Mennesker Underholdningsmidler, nødvendigen ogsaa til National velstanden. Naar Antallet af Kjøbere forøger sig og de sættes istand til at fortære mere, saa voxer nødvendigen Søgningen paa alle Slags Torve, især paa de Torve, hvor de første og nødvendigste Levnetsmidler falholdes. Paa denne Maade virker Handelen altid fordeelagtigen tilbage paa Agerdyrkningen, og Grundeiernes og Forpagternes bedre Fremkomst følger nødvendigen paa en forbedret Handelstilstand.