JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-22
Anekdot. Skotsk Forstand. En engelsk Dame spurgte engang en temmelig enfoldig skotsk Herre, hvor det kom sig, at de Skotter, der forlode deres Fædreland, i Almindelighed vare dueligere og forstandigere, end de der bleve hjemme, O Madam, sagde han, det er ligefrem. Langs Grændserne ere der satte egne Folk til at afhøre alle dem, der ville ud af Landet, da det, til Skotlands Ære, ikke tillades nogen at forlade det, som ingen Forstand har. - O, sagde Damen, saa er Deres Naade vist nok smuglet ud
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-22
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Februar 1831. Hamburg 2 M. - a vista 213. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 1s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 5156 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 186 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler, Dito Dito. . . . . . . . 81 i Banco. Nationalbank-Obligationer. 202 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . .... 134 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 1015. 102 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 93 98 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 873, 98 i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 58 58 1/2 L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-22
Asiatiske Compagnies Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-24
Napoleon har ofte udtalt glimrende Sandheder, men i Hensyn paa det Sindelag, i hvilket han udtalede dem, vare de dog kun Usandheder. Politikere troe Folket enten for lidt eller for meget, ligesom det er Pædagogers Tilfælde med Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-24
Mangel paa politisk Frihed trykker kun faa Dannede; men Mangel paa borgerlig Frihed trykker alle. Hin despotiserer kun Aanden, denne Legemerne, men hvor Faa vide at dem mangler Aand, eller at de besidde den, Naar Monarken og Ministeriet stærkt contrastere, deele sig ogsaa Diplomaterne i to Klasser; i de repræsenterende Paradegesandter, og i de virkeligen handlende Agenter. Jo mere Fyrsten selv er Minister, jo mere er ogsaa Gesandten hans egen Sekretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-24
Diplomater kunne være gode Lystsyldig tere. Intet er vel saa komisk, som alvorlige Ansigter hos to Diplomater, af hvilke den Ene veed, at det, den Anden siger ham er Usandhed, og denne Anden veed ligesaa vel at hiin gjennemskuer Usandheden, men begge maae handle, som om de troede det var Sandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-24
De fleste Diplomater ere kun fattede paa List. Mangen lader sig fange, naar man pludseligen sætter ham i Skræk. Napoleon har nogle Gange med megen Hæld forsøgt det. En conseqvent og kraftig Last er bedre end en inconseqvent og svagelig Dyd. (Uagtet der kan siges noget for denne Sætning lader den sig næppe ganske forsvare.) Det er bedre at fægte i Sloprok, end at sove i Harnisk Jmedens Du beder Andre om Bistand, kunde Du oftest hielpe Dig selv. J Nord søger Tyranniet gjerne Tilflugt, til retskafne Mænd; – og gode Regenter gjerne til slette, men kloge Mænd. Smaa Stater vare stedse enten Pensionairer fra ældre Tider, eller Auscultanter for en Eftertid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-24
Blandede Efterretninger. En Bog, som har gjort megen Lykke i Tydskland, og som er oversat paa Dansk er: "Den christelige Almueskole i Forbindelse med Kirken. Af Dr. F. A. Krummacher. Oversat af J. Begtrup, Cand. Theol., Medlem af det Kgl. Norske Videnskabers=Selskab. Trondhjem. Trykt af Høeg, 1829. 317 Sider 8. (Faaes i Kjøbenhavn hos Universitetsboghandler Reizel). Bogen er recenseret i No. 7 af Literatur Tidenden d. A. Den anbefales. Forfatteren fordrer, at Christendommen, i Skolen skal ei blot læres, men (S. 210) tænkes, føles, leves, bedes, synges og tales. Enhver, som har været opmærksom paa Virkningerne af en christelig Opdragelse, vil give ham Ret, naar han siger: Har det reene Evangeliums guddommelige Ord eengang fæstet sig i Barnets Hjerte og taget dettes hele Væsen i Besiddelse, som det bør, da vil det ogsaa blive hæftende i det følgende Liv. Om og verdslige Forbindelser og Lyster en Tidlang tilbagetrænge det, det vil dog i de fleste Tilfælde igjen træde frem og indtage sin Plads. Det vili Forførelserne til Vantroe og vanhellige Spotterier, om endog disse en Tidlang seire, blande en hemmelig Ækkelhed eller skjult Braad, som vil bevare den Ulykkelige fra fuldkommen Hensynken el rer redde ham. Hvad der i Barndommen ikke blot bliver lært med Hukommelsen, men ogsaa levet og øvet, er næsten undsletteligt, og træder, naar det synes at være undergaaet i et letsindigt Liv, ofte pludseligt frem, som en advarende eller straffende Engel, for at vise den Ubesindige den Afgrund, som han tumler imode. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkeri, store Kjøbmagergade Nr. 58.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Skilderi af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
jøbenhavn. Nyeste 6. Jndgang angaaenUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Løverdagen den 26 Februar 1831. 28 Aargang. No. 33. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Om Jdee-Forbindelser. (Efter Locke og Flere. Meddeelt.) anoner Det er unægteligt at Opdragelse, og Fordom meget ofte fremvirke en urigtig Forbindelse af vore Tanker og Begreber; Forbindelser, Afvigelser fra den sunde Fornuft, dem vi ere klarsynede nok til at opdage hos andre, men som oftest blinde nok til ikke at mærke hos os selv. Mange af os kjende vist Mennesker, som i deres Meninger, Slutninger og Handlinger under visse Omstændigheder afvig saa mærkeligen fra andre Mennesker, at dersom disse Personer stedse og under alle Omstændigheder sluttede og handlede som de gjøre under visse, jo vilde blive anseete for mere passende Lemmer af en Daarekiste end det menneskelige Samfund. Er en urigtig Forbindelse af Jdeer, den komme nu enten af Opdragelse eller Fordom, ligesaa almindelig i Verden som skadelig, bør virkeligen Forældre og Ungdoms-Opdragere nøje lægge Mærke til den, spore den - og udrydde den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Nogle af vore Jdeer have en naturlig Forening med hinanden. Det tilkommer vor Fornuft at opspore den, holde disse sammen og tidligen at gjøre Ynglingen det fatteligt, at de i sig selv ere adskilte. Jdeer, som aldeles ikke ere beslægtede eller staae i Forbindelse med hinanden, blande sig og saa stundom saaledes sammen hos mange Mennesker, at det er dem ikke muligt at adskille dem. Vogter man ikke Ynglingen herfor i Tide blive de ogsaa virkeligen adskillelige saalænge Personen lever. Denne Combination af ubeslægtede Jdeer har sin Grund i Jndividets Tilbøieligheder, Opdragelse, Temperament, tilfældige Omstændigheder, o. s. v. Mennesket kan vænne sig til at tænke og til at ville. Er den oprindelige Tanke først kommen paa et vist, vanligt Spor, traver den afsted paa den eengang, længe banede Vei. Bevægelsen er magelig, fordi den er naturlig og følges. Vi ville nedsætte nogle Træk af slige Jdee-Forbindelser og deres Følger. En Claveerspiller bliver anmodet at spille en vis Arie, han ikke erindrer; han angiver søgende flere Accorder paa Instrumentet træffer han blot den, som leder ham til Tonearten, da vil Jdeen om den første Takt letteligen lede ham til de andre, uden at han vil det, komme de følgende Jdeer ligesaa ordentligen ind i hans Hoved, uden Omhue og Bryderie, som hans Fingre bevæge sig med Orden over Tangenterne, skjøndt han maaskee nu sidder og tænker paa noget gandske andet end hvad han spiller. Der gives nogle Jdee-Forbindelser, som intet Menneske, der enten har tænkt over sig selv eller andre, vil kunne benægte, og som have forekommet ham besynderlige, men har, for at slippe for Undersøgelsen og Forklaringen af dem, kaldet dem Sympathie og Antipathie; de virke paa Mennesket, som om de virkeligen vare naturlige eller medfødte, skjøndt den første Forbindelse, som oftest havde sin Grund i pur Hændelse, hvilken Forbindelse, Styrken af det første Jndtryk eller det, at man siden tillod disse to Jdeer at forblive forenede, frembragte i Sjælen et Heelt. Jeg siger der gives nogle Jdee-Forbindelser – de fleste, men ikke alle – nogle ere virkeligen naturlige, afhængige af vor Constitution og fødte med os, men den større Deel af dem ere paadragne, have deres Grund i tidlige Jndtryk, og Indbildningskraften, hvis Aarsag letteligen kunde spores, vilde man blot omhyggeligen søge dem. Et voxent Menneske der har forspiist sig, for Exempel, i Æblegrød, hører aldrig saasnart Ordet nævne, førend hans Jndbildningskraft forener dermed Qvalme og Ækkelhed, kort han befinder sig ilde, men han veed han kan forklare Aarsagen dertil – havde denne Overlæsselse hændt ham da han var et Barn, ville samme Virkninger upaatvivleligen have paafulgt, men den ubekiendte Aarsag havde man kaldet naturlig Antipathie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Jdeen om Spøgelser staaer i lige saa liden Forbindelse med Jdeen om Mørke, som med Jdeen om Lys, og dog lad blot en dum Amme have forbundet de tvende første i Barnets Sjæl og gjentaget dem forenede siden flere Gange, saa vil det voxne Menneske maaskee aldrig saalænge han lever være istand til at adskille dem; men Mørkhed medfører for ham uafladeligen hine frygtelige Jdeer om Spøgelser og Aander, saa at han ligesaalidet kan taale den ene som den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
J Danmark er et Glasværk ved Nestved, Holmegaards, og tre ved Rendsborg. De levere ikkun Flasker og andre simple Varer. Holmegaards Glasværk forestaaer en Udvidelse saavel med Hensyn til Productionens Størrelse som Mængde. Ved Oplaget i Kjøbenhavn kan faaes ikke allene de vigtigste Sorter Flasker, Sylteglas, Mediciinglas etc. til bestemte Priser, men ogsaa andre grønne og hvide Glasarbeider efter Bestilling. Af de Rendsborgske Glasværker har Frederiksfelde Oplag i Kjøbenhavn hos Hr. Joachim Top. - Sverrig har omtrent 15 Glasværker; Norge 5, Frankrig 185. For Bøhmen er Glas et af de vigtigste Fabrikater, og næppe drives denne Industri noget Sted med større Omfang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
J Aaret 1812 var der 66 Glashytter med 3532 Arbeidere og Speilfabriker. Forestaaende er uddraget af det begyndte, Almindeligt Varelexikon – ved Kammerjunker, O. J. Rawert; hvoraf tre Hæfter ere udkomne A-Ha og hvor mere om Glasvarer findes, saasom Priskouranten for Holmegaards Glasværk etc. Værket formodes at ville udgjøre 60 Ark, og udgaaer hæftevis, hvert Hæfte 8 Ark tæt trykt med fint Petitskrift til 4 Mk.; i Soldins Boghandling, Fortunstræde 148.) Menneskehaar, F. Cheveur, C. Human hair, ere tynde, bløde, lange, forskjelligt farvede, krollede, eller lige, traaddannede; Længden er forskjellig; med faa Undtagelser er den største 1 til 1 1/2 Alen; den korteste, som kan benyttes i Haandteringer, maa i det mindste være 5 til 6 Tommer; Tykkelsen er i Almindelighed 11/2 Deel af 3/4 rhinsk Tomme. Hovedforskjellen er med Hensyn til Farven. Mest agtes det blonde, som igjen inddeles i guldguult, melkeblondt, eller graablondt. Hos de nordlige Folkeslag findes især saadant Haar. Dernæst kommer det glindsende sorte, som er meget sjeldent, og derfor for det Meste fremkunstles. Det simple sorte, som forekommer i de varmere Himmelstrøg, er af mindre Værdi. Bruunt Haar er almindeligst i de tempererede Climaer. Det er bruunt, lys og mørkebruunt, det lyse gaaer ofte over i det Blonde, det Mørke i det Sorte. Rødt Haar bruges ikke. Haaret inddeles endvidere i krøllet og glat det som af Naturen er krøllet vedbliver at være det i fugtigt Veir, medens det kunstigt krøllede taber sig. Hiint er derfor kostbarere end dette. Ved glat Haar bestemme Farve, Længde og Fiinhed Prisen. Fruentimmerhaar foretrækkes for Mandshaar, fordi de ere finere og længere. Sinesisk Haar er især meget langt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
De Sorter, som fornemmeligt forekomme i Handelen, ere: 1) raat eller vasket med Vand, Klid, Pudder, Sæbe, heglet, sorteret og sammenbundet i smaa Pakker; 2) krøllet, kogt 3 Timer i en Kiedel med Regnvand, derpaa udtaget, vundet om en rund Stok, befæstet dertil med Traade, og gradviis tørret i 14 Dage paa en Ovn; 3) dresseret, ordnet, eller lagt ved Siden af hverandre paa et Dresseerkort; eller 4) farvet og bleget, ved Citronsyre eller Sollys. - Haar bruges til Parykker, Haartoure, falske Lokker, Ringe, Kjæder, Fletninger, etc. Handelen med Menneskehaar er ikke saa ubetydelig, formedelst de saa brugelige Lokker og Toure; de nordlige Lande levere det meste; det fra de sydlige er for mørkt og kort, og i Almindelighed ikke saa reenligt. De bedste og kostbareste Sorter komme fra Nederlandene kasseviis, i Bundter paa 2 til 4 Pund. Jkke alt dette Haar er virkeligt nederlandsk, men ved Mellemhandelen er det indsamlet fra Tydskland og andre Egne. De, som handle dermed en Gros, have Commissionairer, især Mosaiter, som gaae omkring paa Landet, indsamle Haarene, ofte ved Overtalelse, og levere dem til Groshandlerne, som sortere dem. Større Sortimenter indeholde Haar af forskjellig Godhed og Farve. - Haarlokker af Silke, som nu ere saa brugelige, bleve for nogle Aar siden først forfærdigede i Wien, men nu paa flere Steder. Ligeledes væves i Wien af raa Silke Toure til Mandfolk. - Ved Indkjøbet og Forarbejdelsen af Menneskehaar burde man vogte sig for at tage Haar af afdøde Mennesker, i det Mindste ikke af saadanne, der ere døde af Sygdom, da der gives Exempler paa, at Sygdommen er forplantet ved at bære saadant Haar. - J raa Tilstand, hvori de ere gjennemtrængte af Sveed og fedtagtige Dele, angribes de let af Orme, hvilket kan forebygges ved stærkt lugtende Legemer, ved at gjemme dem i tæt tillukkede Kar. Jøvrigt kunne de, i tør Tilstand, gjemmes uden særdeles Forsigtighed. Med Hensyn til Priserne kan Haar være af saadan Forskjel, at de i England variere fra 5 Sh. til 5 Lst. p. Unze. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Cardinal Azolini.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Sverrigs Dronning Christina, der, som bekjendt, tilbragde den anden Halvpart af sit Liv i Rom, kjørte engang formodentlig i de første Maaneder eller Aar af hendes Ophold i Jtalien til Ludvigskirken, som tilhører den tydske Nation i Rom, for at høre Messe der. Det havde regnet og Pladsen uden for Hoveddørens Trin var ureen. Dronningen holdt et Øjeblik stille ved Udstigelsen, af Vognen, og saae sig om, hvor hun kunde træde hen. Jkke langt fra hende stode nogle Jesuiter Disciple fra det Klementinske Collegium. En af dem sprang frem, rev flux sin Silkekappe, som han, efter Disciplernes Skik bar, af sig og kastede den ned for Dronningen, at hun kunde træde paa den. Christina gjorde det virkeligt, kaldte derefter Gutten nærmere, spurgte om hans Navn og forsikkrede, hun skulle erindre sig ham. Ogsaa holdt hun nøjagtigen Ord; thi hun understøttede hans Studeringer fra den Time af; befordrede ham fra Trin til Trin, indtil han endelig blev Cardinal. Som Cardinal Azolini var han hendes erklærede Yndling og i sit Testamente indsatte hun ham til sin Hovedarving. En Foræring, som endnu altid, skjøndt Dronningens Omstændigheder tilsidst bleve noget indskrænkede, var en halv Million Daler værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
J den svenske Reisendes, den afdøde Biørnstahls Reise (som man ogsaa har paa Dansk) fortælles denne Tildragelse at være Bjørnstal berettet af det Klementinske Collegiums Professorer i Rom. Er den sand da er vist nok bemeldte Klædningsstykke bleven betalt fremfor noget Klædningsstykke i Verden, næst Walter Raleighs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Februar 183. Hamburg 2 M. - a vista 218. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Norske Speciessedler, pr. 100 Specier. 157. 18 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. 47 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86 86 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. ...... 8 i Banco. Nationalbank-Obligationer. 1011 202 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . ..... 1873,1198 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 1004 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 102 1024 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 9898 1/2 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 97 3/4 98 i Vanco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banes. 4 pCt. nye danske Obligationer. 58 58 1/2 L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-26
Asiatiske Compagnies Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-27
(Af Skriftet: Et Aars Ophold i London, oversat af Jouy's franske Original ved Hellesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-27
Jndenlandske Efterretninger. J Frederiksborgs lærde Skole var nyelig d. 3 Febr. en Sørgehøitid, til Minde om Skolens afdøde fortjente Rector Professor B. Bendtsen. Jndbydelses Skriftet var forfattet af Hr. Overlærer F. P. J. Dahl, og indeholder dels et almindeligt Omrids af den hedengangnes Liv, (hvilket er optaget i Literatur Tidenden Nr. 8), deels en nøiere Udsigt over en Deel af hans Virken for Fædrenelandet, og endeligen en Liste over de i hans Rectortid fra Skolen Demiteredes Navne, Stillinger i Livet eller Afgang. Altsaa et Bidrag til Skolens Historie. Skolens Lokaale, var ved en Gave af Hr. Høiesterets Advocat P. G. H. L. Salicath, prydet med den afdøde elskede Lærers Billede. Efter en Cantate af Hr. Cantor N. U. Krossing blev en Tale holdt af Dr. Phill. Hr. Profess. J. N. Madvig, der tolkede Bendtsens Disciplers Følelser ved hans Minde. - Man vil kunne vente sig en Samling af den Afdødes Oppuscula, hvis Udgivelse af hans Discipler er forberedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-27
Cometen. Følgende til Jversens Avis indsendte Stykke optages i Forbindelse med hvad forhen om Cometer i dette Blad er optaget: "For at berolige Gemytterne i Anledning af den bialaske Komet, som lader sig see i Aaret 1832, er Adskilligt allerede offentlig skrevet; men meget deraf er saa ubestemt, at det snarere kan opvække Tvivl og Frygt end afbøde samme. Saaledes angiver man f.Ex. Kometens korteste Frastand fra Jorden den 29 October til 4000 Mile; men siger os ikke om man skal forstaae det saaledes, at dens Kjerne passerer Jorden i denne Frastand, eller det er Lyshylsterets yderste Rand mod Jorden til, der gaaer Jorden forbi saa langt borte. J det første Tilfælde maatte jo Jorden komme 500 Mile ind i Lyshylsteret, da dette holder 9000 Mile i Gjennemsnit. Vel omtaler man Lyshylsteret som et saa løst og let Væsen, at det ikke kan virke noget hvor det kommer; men denne løse Tale er ikke skikket til at fjerne Overtroens Rædsler, thi hvo har været i denne Materie, og kan fortælle os dens Virkning, Noget ikke uvæsentligt maae den dog være, siden Lyset, saa tyndt det er, kan sees i en saa uhyre Frastand, som den hvori Kometerne som oftest sees af os. Skulde nu Jorden gaae 500 Mile ind i den og velte sig om sin egen Axel i den, da vilde dette dog være en egen Sag, og værd at gjøres opmærksom paa. Er dette ikke Tilfældet, da burde dette klarere angives end skeet er. Saa berører man ogsaa altid ikkun at Kometerne, for deres Letheds Skyld, ikke kunne virke paa Planterne, enten til at forandre dens Bane eller til særlige Bevægelser; men man siger os ikke om Planterne ej kunde virke paa Kometetne, og altsaa vor Jord paa den paagjeldende Komet. Det var at ønske at rigtig saaforstandige Mænd vilde drøfte dette Emne bedre og udsætte det ene klarere fra det andet, inden Tiden kommer, at Kometen lader sig see; da ellers Uvidenhed og Overtroe let kunde aarsage slemme Ting. Det turde med det samme ikke være af Vejen at gjøre opmærksom paa, hvorledes Kometen vil præsentere sig. Har Maanen, der er saa mange Gange mindre end Jorden, i en Afstand af 50,000 Mile, saa stor en Skive, kan det da ikke ventes at Kometen, i en Frastand af blot 4000 Mile, med en Lyskugle der holder mere end 5 Gange saa meget som Jorden i Gjennemsnit, vil vise sig med en paafaldende stor Skive, Flere politiske Griller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-27
Det er ofte for smaa Stater, ligesom for Piger, en Fordeel at blive erobret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-27
Ved en stræng Tjeneste maa Skildvagters Afløsning være desto oftere, saaledes ogsaa med Ministerne i England og Frankrig. Jkkun i smaa gamle halv sløifede Fæstninger lader man en og samme Jnvalid sidde Aar for Aar ved Porten, og strikke paa Strømper. En Tro af Dumhed er bedre end en Tre af Frygt; og en Tro af Frygt er igjen bedre end en Tro af Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-27
Den spanske Statskalender. J den for 1831 staae baade dem ældre og den yngre bourbonske Linie anførte. J Spidsen for den første figurerer Carl X som Konge af Frankrig, i Spidsen for den sidste Hertugen af Orleans, de Franskes Konge, under Navn af Ludvig Philip Petrine Baagøe. mann. Hvo bæres her til Graven hen, Er det en Olding, mæt af høien Alder, Er det en træt, bedaget Ven, Som Herren endelig nu til sig kalder Var det en længe ventet Død, Som løste Livets smertefulde Lænker, Som bragte hende Hvilen sød, Hvis Støv i Gravens Skjod man nu nedsænker, Nei, – liig en yndig Blomst, – jeg saae Nys hende staae i Kiærlighedens Have, En venlig Haand der passed paa, At ingen Skade tog Algodheds Gave. Omsonst var dog al Pleie der, Forgiæves frededes den kjære Plante, Ei Kunsten kunde nytte her, Dens Kraft, dens Hjælp for svag de Alle fandte. Umærket gavet have maae En Orm den kjære Blomstes skjønne Blade, Og førend at man kunde faae J Syne hiin, for stor var dennes Skade. Sit unge Hoved bøie ned Den maatte for al Verdens vise Høster; Thi, hvad han byder, det maa skee, Om stundom end hans Bud os vel mistrøster. Dog visnet er et Blomsten kiær, Den spire vil i Evighedens Have, Den stedse vil os være nær, J Minder vil vi den bestandig have Hvor den henplantet er, der man Den vistnok skjønnere engang vil finde, Der ingen Orm den gave kan, Der faaer den, hvad den her et kunde finde J sidste Derfor, og Baagøe, stands Din Graad, Petrine Dig engang skal sikkert møde, Hvor Jntet mægter Dødens Braad, Hvor Kjærlighedens Jld paa ny skal gløde. Beed kun til Gud om Styrke, Mod, Til at udtømme Lidelsernes Bæger, Og viid, at han, som er saa god, Med Tiden ogsaa Dine Saar tillæger. ser. Aa nem
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-01
Lyeste Skilderi af Kjøbenhavn. annammanUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Tirsdagen den 1 Marts 1831. No. 35. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om Nødvendigheden af en Stiftelse for moralsk fordærvede Børns Forbedring. ommene.