JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Paris, d. 19 Junii. Moniteuren indeholder følgende: Den 15de bemægtigede pore Tropper sig Preussernes Stilling ved Fleurus. Om Aftenen Kl. 8 kom Keiseren tilbage til sit Hovedqvarteer. Denne Dag kostede Fienderne 6 Canoner og 2000 Mand, hvoriblandt 1000 Fanger. Vi havde 10 Dræbte og 80 Saarede. General Letort blev ved denne Leilighed haardt saaret. J Charleto fandt vi nogle Magasiner. Keiseren har overgivet Commanden over venstre Fiør til Prindsen af Moskma, som om Aftenen havde sit Hovedqvarteer i Qvatre Bras paa Veien til Brüssel. Hertugen af Treviso, som Keiseren har anbetroet Commandoen over den unge Garde, er bleven i Beaumont. General Bourmont, forhen Chef ved Douanerne, er gaaet over til Fienderne, ledsaget af en eneste Betjent, (efter Andre med 2 Oberster, 2 Majorer, 6 andre Officierer og 12 Heste. Copie af en Skrivelse fra Generalmajoren til Krigsministeren. Fleurus, den 17de Junii. - Jeg meldte igaar fra Valpladsen, Prinds Joseph den udmærkede Seier Keiseren har vundet. Jeg ankom hertil igjen med Keiseren om Aftenen Klokken 11. Vi tilbragte Natten her. Keiseren satte sig henimod Morgen igjen tilhest for at benytte Seieren ved Ligny. Der blev kjæmpet rasende. Vi vare een mod tre. Om Aftenen Klokken 8 brød Keiseren op i Spidsen for Garden. 6 Batailloner af den gamle Garde, Dragonerne, Grenadererne tilhest og General Delorts Curasserer deboucherede igjennem Ligny, og udførte et saa heftigt Angreb, at den fiendtlige Linie blev splittet. Kun med Møie reddede Wellington og Blücher sig. Virkningen var theatralsk. J et Øieblik hørte Jlden op, og Fienderne vare kastede paa alle Punkter. Vi have allerede gjort nogle tusinde Fanger og taget 40 Canoner. Det 6te og 1ste Corps kom ikke i Jlden. Den venstre Fløi sloges med den Engelske Armee, og fratog den Canoner og Standarter. - J Nat vil jeg endnu meddele Dem de nærmere Omstændigheder. Vort Tab synes ikke at være saa overordentlig stort. Jeg anslaaer det ikke til mere end 3000 Mand. Undertegnet. Hertugen af Dalmatien, Marschal, Generalmajor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. PassaTolvte Aargang. No. 54. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Juli 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Buonaparte. So perich all, whose breast neer learnd to glov For others god, or melt at others woe (So falle Jeder, dem nicht gladt das HerFor Andrer Wohl, nicht schmilet hei Andrer Schmers) Pope. Herrlich und helGlantest du vormals, Am Himmel der Menschheit, Blutiger Stern! Auch mig entzückte, Jm Lenze des Lebens, Dein magischer Schimmer, Als noch umstrahlten. Dich Freiheit und Recht. Aber verheerend Ward zum Kometen, Den blendendes Licht: Furchterlich sengte, Vernichtend das Leben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Die welkende Erde Den flammender Schweis. Blutige Thranen, Zitternder Greise, Jammernder Mitter, Verhungernder Waisen; Nagende Qvaalen. Hinelkender Brante, Verschmachtender Armen, Wimmernder Kruppel. Konnten nicht loschen Deine würgende Glut. Kraftlos hinsinkend, Hartte die Menschheit, Jn stummer Verzweiflung, Lange vergebens, Der heiligen Stunde Jhrer Erlssung. Høre, da schlug sie, Die hallende Glocke, Dumpf den Verhangnitz. Vom Berg des Alciden, Rolten Gestirne. Dir flammend entgegen. Blitzschuell du sturgtest. Jn ihre Bahn, Sprihend Verderben, Ueber sie her Aber sie trøsten, Ohne zu wanken, Dem withenden Stort, Siele, da flogst duJm grimmigen Schwung, Zum Sterne des Pole. Dort Boreas schüttelt Die eisichten Locken: Erstarrt du entfliehest, Der Zone des Riesen, Und sinkest, verdunkelt, Vom Himmel herab. Einst noch du erscheinest, Zum nenen Verderhen. Jm dennernden Fluge, Die Welt du erschuttersk. Doch, schnell dich zertrammert Das Heldengestirn *), Und blutig du schwindest Jnewige Nacht. Herrlich und her. Glanztest du vormals, Am Himmel der Menschheelt, Blutiger Stern! Blok Tøren. *) Castor und Pollux (Wellington und Blücher). Om Præstens rundelige Tid til at dyrke Videnskaberne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
(Jndsendt.)¬ J Anledning af den i Kjøbenhavns Skilderie d. 9 Juni d. A. yttrede Formening, at Præsterne have rundelig Tid til at dyrke Videnskaberne, meddeles disse en Præstes Forretninger i sidstafvigte Uge, overladende iøvrigt til enhver billig dømmende den afgjørende Dom: Søndag: Skriftetale, Prædiken i 2de Kirker, beliggende omtrent 1 Miil fra hverandre; Communion af nogle over 100 Mennesker; Tale ved en Kirkegangs Kones Jntroduction; Barnedaab; Catechisation; en Brudevielse og Læsning med en Proselyt. Mandag: Underskrivt paa omtrent 50 Pensionairers Pensionssedler; Læsning med Confirmandere, Møde i Fattigcommissionen og det derved foraarsagede Skriveri, saasom Af- og Tilgang; Listernes Forfattelse paa Sommerbeboerne o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Tirsdag: Udbetaling for Fødselstiftelsesbørn for April Qvartal, at søge efter 4 Menneskers Fødselsdag og Begravelsesdag, og udstede disse Attester; at modtage Penge til Fattigvæsenet og indføre dem paa behørige Steder; at besvare 2de Skrivelser, fra 2de Embedsmænd i officiel Anliggende; Præparation til en Liigtale næste Dag; Besøg af nogle af Skolecommissionens Medlemmer, Skolerne betræffende, Besøg hos en Syg. Onsdag; En Liigtale i Overværelse af nogle af Statens første Embedsmænd, udstædt 2de Attester, Beklagelse af 2de Fattige, som ej faae det dem af Fattigcommissionen anviske Brød hos Beboerne; Nogles Besværing over Skolebøder, Forespørgsel. fra andre om deres Tjenestetyende ej maa slippe med blot at gaae 2 Dage ugentlig i Skolen, da de ej kunne undvære dem fra fornødent Arbejde, Skolebesøg. Torsdag: Om Formiddagen at tage til Byen, for at hæve og betale Renter for Fattigvæsenet; kjøre til Annexet, for at kaste Jord paa et Liig, beregne og udbetale Landemods Expenserne til St. Hans Landemode, insinuere en fattig Enkes Ansøgning hos Vedkommende; Besøg hos en Syg, nogle Fattiges Klage over Skole bøder. Læsning med Confirmandere og en Prose Fredag: lyt; Skolebesøg, en Sygs Beredelse; en Ligtale i Overværelse af en anseelig Deel dannede Folk, og Bivaanelse af den ved saadan Leilighed sædvanlige Forsamling i Liighuset. Løverdag: At modtage Bestilling til Kirkeforretninger næste Dag, og Klager for Skolebøder, udstede en Attest paa Medicamenter til en Syg; Sygebesøg, en Brudevielse i Overværelse af adskillige conditionerede, Familier; Forberedelse til 2de offentlige Taler næste Dag. At Præsterne have stedse ligesaa mange, som just ikke de samme Forretninger, derom vil enhver letteligen overtydes, som betænker, at Præsten skal føre nøiagtig 2de Menisterialbøger, 2 Skoleprotocoller, 2 Fattigvæsens=Protocoller, 1 Annotationsbog om Skolebesøg, 1 om Catechisation, 1 til Fattig Tavlernes Penge, 1 til Skolecassens Tavle, føre Fattigvæsenets Regnskab, Lægds=Rullen; have Opsigt med de fra den Kgl. Fødselstiftelse udsatte Børn, og besørge Pengene til disses Forpleining, overvære maanedlig Skolecommissions Møde; besøge maanedlig Skolerne en 6 til 12 Gange, foruden at han maa tage til Annex, Syge o. s. v. i al Slags Føre og Veirligt; føre Correspondence med alle de Embedsmænd og andre, som gjøre Forespørgsler eller begjære Oplysninger; tage Deel i Skattecommissioner og Kystmilicesessioner; holde Af- og Tilgangslister over alle sig i hans Sogn Opholdende, forlige uenige Ægtefolk, skjønt ei have nogen Jndflydelse i de ellers saakaldte Forligelses commissioner, hvilket dog synes langt mere passende, end saamange andre af Præstens Forretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Skulde nu en Præst, der forsvarligen vilde bestride alle hine Forretninger, og som endnu desuden havde en Amtsprovst, som ved sin amtsprovstelige Myndighed, snarere formerede id formindskede Forretningerne; forberede sig til og holde aarligen omtrent 100 offentlige Taler; have nogen Tid til sine egne huslige Anliggender; besørge sin desværre paa Landet fornødne Avling, for at faae afbetalt sin som oftest gjorte Gjæld og ikke ved sin Død efterlade en eller flere beklagelsesværdige Suplicautere, saa vil han nok neppe faae rundelig Tid til Videnskabernes Dyrkelse. Kan Præsten kun faae Tid til at studere sin Bibel og de allernødvendigste Bøger, som høre til den og sand Kristendom saaledes, at man af hans offentlige Taler kunde høre, at han talede i Kristendommens Aand, ikke i Tidsalderens Tone, saa synes man ej at burde gjøre Fordring paa mere. De saa mangfoldige heterogene Forretninger, som Præsteskabet hvert Aar faaer mere og meere; ere vel og de sandeste Aarsager, hvorfor videnskabelige Værker sjeldnere udkomme fra Geistligheden nu end tilforn. Hvad Jndflydelse dette i det Hele kan have paa Folkets Sæder, Videnskabernes Tarv og Geistlighedens Caracter, derom er ei her Tid at tale. Saa meget er nok her at bemærke: Dersom Saltet mister sin Kraft ved saa mange fremmede Bestanddeles Tilsætning, hvormed skal der da saltes, Matth. 5, 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
(Jndsendt.)Der findes af Linne et Slags Skudsmaal for tvende danske Botaniker, Fabricius og Zoga, som ender saaledes omtrent: Tunc pileum meum detraho et dico: magistri mei estote vos. Man beder om Efterretning, i hvilket af Linnes Skrifter, eller hvor ellers, det kan efterlæses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
En Embedmands Søn fra Landet, som til Mikaelis bliver confirmeret her i Byen, ønskes anbragt i Lære hos en Urtekræmmer. Vask, Klæder og mere betales, om forlanges, af hans Forældre. Man behager snarest muligt at melde sig i Admiralgaden No. 102 i Stuen. Sammesteds kan 2de Drengebørn af honet Familie blive antagne i Kost og Underviisning med videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Indenlandske Efterretninger. Jgiennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under den 4 Juli d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Ved Kongelig allerhøieste Resolution af 21de f. M. er allernaadigst bifaldet, at Lastepenge af de fra Helgolland kommende Fartøier erlægges saaledes: i Havnene paa Vestkysten af Hertugdommet Holsteen pr. Commercelæst 8 Rbs. og i Havnene paa Vestkysten af Hertugdommet Slesvig pr. Commercelæst 20 Rbs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Kjøbenhavn, d. 7 Juli. J Anledning af de hertil ankomne Efterretninger om de af de allierede Armeer vundne betydelige Seire, hvorved alle Staters Rolighed paa ny kan ansees at være befæstet, lode samtlige herværende fremmede Gesandte i Aftes deres Vaaninger paa det smagfuldeste illuminere; ved denne Leilighed var især udenfor den engelske Gesandts Bolig sammenstimlet endeel Pøbel, som raabte og støiede paa en høist uanstændig Maade, hvilket foranledigede Politiet til at arrestere tre eller fire af disse Anstiftere af Uorden, som ikke ville undgaae den fortjente Straf. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Odense d. 4 Juli. De Kongl. Skuespillere, som for nærværende Tid med saa meget bifald give Forestillinger i Jylland, ventes nu her til Odense den 12te eller 13de d. M., men da de have faaet befaling at være i Kjøbenhavn igjen til den 24de, vil deres Ophold her kun være kort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
De agte at begynde deres Forestillinger i Odense med en Prolog, som fremsiges af Hr. Rind, derefter: Brødrene paa Prøve, Skuespil i 3 Acter, samt Fruentimmerhaderen, Syngespil i 1 Act. De øvrige Forestillinger blive af de nyeste og meest udsøgte Syngespil og Skuespil. - J Hamborg, udkommer nu en Nieder-Elbischer Merkur, hvoraf allerede er udkommen 6 Hefter, som love megen Jnteresse. Skrivtets Formaal er især 1) Fremstillelse og Bekræftelse af Had imod det Onde vor Tidsalder har frembragt. 2) Advarsel imod den Vildfarelse, at dette Onde allene kunne tilintetgjøres ved Bonapartes Fald. 3) Beviis, at Bonaparte allene er Blomst og Frugt af en ond Rod, der har slynget sine Grene gjennem det hele franske Folk, og vel endnu længere. 4) Tydsk Værge og Bevæbning. 5) Orden, Frihed og Fædrelandssind. 6) Historiske Skildringer, især over Lübeck i det 13de Aarhundrede. 7) Religiøs Tilstand. 8) Digte, Sange og mindre poetiske Udbrud, hvoriblandt Advarsel til tydske Ynglinge for Kotzebues tydske Historie, samt Sørgehøitiden i Ottensen. Anmeldelsen ender med følgende Udraab: "En umaalelig og uhyre Magt har den offentlige Mening; den forebygger, at ikke Svaghed, Nedrighed, Uklarhed bliver Blindhed; holder Selv syge og Havesyge i Skranker, søndersprænger den Phalan, der danner snevre og indskrænkede Hoveder og Hjerter. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Viborg, den 3 Juli. Snapstinget er da i Henseende til Tiden forbi; men da Pengemangelen, her ligesom overalt herskede, bleve vel mange Pengesager udfgjorte. Dersom det er et Velstandstegn, at see alle Slags Overdaadsvahre faldbudne i usædvanlig Mængde, saa var Markedet meget prægtigt. Aldrig saae man for saamange Boutiker, hele Torvet var fuldt paa Kryds og Qvær. Mange af dem falholdt smukke og kostbare Vahre. Da de vare temmelig besøgte, maae man slutte, at Tarvelighedsaanden ikke var kommen til Snapsting De Kongel. Skuespillere gave 6 Forestillinger paa det dramatiske Selskabs Theater, altid for fuldt Huus. Ogsaa her høstede de det bifald deres Talenter fortiente. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Aarhuus, d. 1 Juli. Smørpriserne her paa Aarhuus Torv vare i Dag faldne fra 6 til 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. Pd. Gid flere Ting saaledes vilde følge efter. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Kjøbenhavns Børs den 7 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 591, a vista 600. Amsterdam 2 M. 535. London 2 M. 22 4 Rbdl.,a vista - . Spec. 605. - Specier solgtes til 36 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 69 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 602
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
J samme Tidende læses endvidere følgende: Fra Overtilsyns- og Forligelses=Commissionen for det Ankerske Fideicommis er til den Norske Regjerings 1ste Departement indsendt Administrationens Regnskab og General-Balance over Fideicommissets Tilstand ved Udgangen af Aaret 1812. Af Samme erfares, at ved Massens Drift - efter Fradrag af alle Tab, Handelen vedkommende, og et Tab af nær halvanden Tønde Guld i Cours over Pari paa afbetalte Renter og Afdrag 16266 Rd. Sp. til Species=Banken her og i Kjøbenhavn ere i Aaret 1812 vundne D. C. 260134 Rd. 78 s. Men udi hvilket Beløb dog afgaae endeel Udgifter som Tab, Handelen uvedkommende, saasom: Pensioner, Legater med Tillæg, Renter af OdelsløsningsSummen til den Ankerske Familie &c. . . . . . . 68327 Rd. 10 s. følgelig bliver det virkelige Oplag i Aaret 1812. D. C. 204807 Rd. 68 s. som, tillagte 1811 Aars Capital 2094348 Rd. 50 s. udgjøre Fideicommissets virkelige Formue den 31te December 1812, al Gield og de uvisse Debitorer fradragne D. C. 2299156 Rd. 22 s. hvortil haves: 128 visse Debitorer, 141 faste Eiendomme, 6 Skibe og roulerende Fonds, bestaaende i Producter af Trælast, Jern og Kobber, Salt, og Kornvarer, contante Pengebeholdninger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Den 31te December 1811 var Fideicommissets Gield D. C. 628687 Rd. 7 s. (indbegrebne 168215 Rd. Sp. til Alpari beregnede).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Den 31te December 1812 er den, med den da resterende Capital Sp. Rdlr. 161990, lige368463 Rd. 42 s. ledes Alpari. Altsaa Gieldens Formindskelse 1812, indberegnede betalte Afdrag Spec. Rdlr. 16255, uden Cours . . D. C. 260223 Rd. 61 s. Antallet af faste Eiendomme er det samme som 1811; dog er Fideicommissets staaende Capital i faste Eiendomme forøget med 18496 Rd. 6 s.D. C. ved Salg af en og Jndkjøb af en anden Eiendom, grundende sig paa Kongelig Resolution. Antallet af Skibe er det samme som 1811, men deres staaende Capital forøget med 12700 Rdlr. for Reparationer. Kun 2 Skibe vare i dette Aar i Fart. Med det ene vandtes 12684 Rdlr. 49 s., og med det andet tabtes 6676 Rd. 74 s., som fornemmelig reiste sig af dets Opbringelse til Frankrige i Slutningen af Aaret 1812, og hvor det i Aaret 1813 er condemmeret. - Det Hovedsagelige ved Massens Drift, Træe=Exporten, var kun maadelig, da man formedelst Conjuncturerne blot kunde udskibe 4 Ladninger. - Man har i 1812 gjort betydelige Forbedringer paa Fideicommissets Eiendomme, og dets Skove ere fredede. Efterat denne Forklaring har været Hans Majestæt Kongen forelagt, har det behaget Høistsamme under 11te Mai d. A. at resolvere saaledes: Administrationen tilkjendegives Vor særdeles Tilfredshed med dens kloge og virksomme Bestræbelse for Fideicommissets Vet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Forslag fra Finants-Committeen, betræffende Oprettelsen af en ny Bank og Jnddragelsen af de nu circulerende Papirpenge i Norge, bestemt at fremlægges ved næste Storthing. (Slutning; see No. 50.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Alle Betalinger i Sølvværdie, hvilke ere contraherede fra den Tid, Rigsbankforordningen blev sat i Kraft, indtil dette Forslag faaer Lovs Kraft, erlægges med Navneværdie efter Eidsvold-Garantien i de første 8 Aar, men siden efter den aarlig satte Sølvcours. - Strax skeer Jndbydelse til at oprette en Privatbank, octroyeret i det Væsentligste som den Danske og Norske Speciesbank, men med en Fond af 1 1/2 Million Species, som samles ved 15,000 Actier, a 100 Species. Ville Bankens Jnteressentere paatage sig at indfrie Rigsbank=Repræsentativerne imod at nyde Rigsbankens Rettigheder, da kan den strax oprettes, men i modsat Tilfælde skeer der ikke Jndskud i Banken, førend Sølvværdiens Forhold mod Navneværdie er som 100 til 250, og Banken aabnes, naar Forholdet er mindre end 100 til 220, eller at 100 Rbdlr. S. V. kan betales med mindre end 220 Rbdlr. N. V. - Naar Speciebanken begynder sine Forretninger, skal Rigsbanken ophøre med al Bank forretning, saasnart Speciebanken vil modtage dens samlede indbetalte Sølvmasse, mod derfor at erlægge et passende Antal af Rigsbankrepræsentativer. Skulde Rigsbanken ved dens Ophævelse have noget Overskud, da bør dette tilfalde Statscassen, som har baaret dens Udgifter under Realisationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
London, den 27de Junii. Jgaar erholdt vi Moniteuren af 21de, 22de og 23de d. Bonaparte var den 2de ankommen til Paris. Samme Dag forefaldt meget levende Debatter i begge Huse angaaende Nødvendigheden af hans Tronafstaaelse. Den 22de overrakte han dem denne Afstaaelse til Fordeel for sin Søn under Navn af Napoleon, den 2den. Den blev antaget uden al betingelse, hvorpaa en provisorisk Regjering, bestaaende af Carnot, Fouche, Grenier, Caulincourt og Quenette, blev udnævnt til at underhandle med de Allierede om Freden. Da Ministeren for det Jndre under Forhandlingerne paastod, at Soult igjen havde samlet 60,000 Mand paa Rigets nordlige Grændse, erklærede Ney, at dette var usandfærdigt, da det Troppetal, man paa denne Side kunde samle, i det høieste beløb sig til 20,000 Mand; han tilføiede, at de Allierede vare trængte over Grændsen, og at de inden sex Dage kunde være i Paris. Man er begierlig efter at vide hvad Forholdsregler dette nye revolutionaire Directorium vil tage. Begge Kamre have erklæret sig for permanente, og den for en Fædrenelandsforræder, der vil forsøge paa at opløse dem. - Kort efterat Bonaparte havde sendt sin Tronafstaaelse til begge Kamrene, saae man ham spadsere med Cardinal Fesch og General Bertrand i Haven ved Palladset Elisse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
General Sebastioni og Hr. Laforet ere af den executive Commission blevne udnævnte til Freds underhandlere med de allierede Magter. - Alle Skibe i Plymouth a. a. ere afseilede for at opsnappe Bonaparte paa hans Flugt til America; men over Dunkirchen er den Efterretning indløben, at han er bleven arresteret i Paris, og at alle Autoriteterne have svoret Bourbonerne Troskabsed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Hertugen af Wellington skriver under 19de i et Brev fra Brüssel: "Mit Hjerte er sønderknuust over det Tab, som jeg har liidt blandt mine gamle Venner, Kammerader og brave Soldater, og jeg er ikke tilfreds med det hæderrige Slag hvis det ikke gjør Ende paa Bonaparte." J et andet Brev til Lady Mornington, Hertugens Moder, skriver han at Bonaparte har kjæmpet med uendelig Duelighed og udholdende Tapperhed. Jeg anfører ikke dette, tilføier Hertugen, for at tillægge mig nogen personlig Fortjeneste; thi Seieren maa alene tilskrives en overlegen physisk Magt og de brittiske Troppers uovervindelige Standhaftighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Paris, den 22 Junii. Bonapartes Declaration til det franske Folk, Franske Da jeg begyndte en Krig for at hævde Nationens Uafhængighed, forlod jeg mig paa, at alle Anstrængelser vilde blive forenede, alle Meninger samstemme og alle Nationaløvrigheder samvirke. Jeg havde Grund til at haabe Held, og bod derfor alle Magters Erklæring mod os Trods, Omstændighederne forekomme mig forandrede. Jeg selv frembyder mig som Offer for Frankrigs Fienders Had. Maatte de være oprigtige i deres Erklæringer mod Frankrig, og allene rette dem imod min Magt, Min politiske Tilværelse er endt, og jeg proclamerer min Søn under Titel af Napoleon 11 til de Franskes Keiser. De nærværende Ministre skulle provisorisk udgjøre Regjeringsraadet. Den Jnteresse, jeg har for min Søn, bevæger mig til at opfordre Kamrene til uden Nølen at indføre et lovmæssigt Regentskab. Forener Alt for den offentlige Sikkerhed, for at vedblive at være en afhængig Nation. - Undertegnet, Napoleon. - Denne Erklæring blev den 21de sendt til begge Kamre, nemlig til Pairernes Kammer ved Grev Carnot, og til Repræsentanternes Kammer ved Hertugen af Otranto. Resultatet af Kamrenes Raadslagninger blev om Eftermiddagen overbragt Napoleon ved Deputationer. Hs. Majestæt svarede Deputationerne i følgende Udtryk takker Eder for de Følelser, J bevidne mig. Jeg anbefaler Kamrene at forstærke Armeerne og sætte Pladserne i den bedste Forsvarstand. Hvo, der ønsker Fred, maa berede sig til Krig. Overlader ikke den store Nation til de Fremmedes Naade; ellers ville J blive bedragne i Eders Forhaabninger. J hvad Stilling jeg end geraader, vil jeg dog være lykkelig, naar Frankrig er frit og uafhængigt. J det jeg for min Lepetid overdrager den Ret, Frankrig har givet mig, til min Søn, bringer jeg dette store Offer blot for Nationens Velfærd, og for min Søns Jnteresse, hvem jeg ifølge heraf proclamerer til Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-11
Nyeste. Skilderie af K., benhavn. Goda- Tolvte Aargang. No. 55. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Juli 1816.