JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Vores Lovgivende Magt og Ministre ere beskiæftigede med at udøve Velgierninger imod det menneskelige Kiøn. De hist og her adspredte fattige Børn blive samlede, og bragte til adskillige Hospitaler, hvor de kan lære et Haandværk eller en Konst. De blinde som ere bekiendte under Navn af Qvintze=Vingt, skal bringes til det forrige sorte Mousqvetaires Hotel, udi Forstaden St. Antoine, hvorved deres Vilkaar blive forbedrede samt tillige det Kongelige Slots Qvarteer befriet fra et saa travrig SkuespilMayn, den 2 Mai. Man skriver fra Bayrenth, at den afdøde Hertuginde af Wartemberg skal have testammenteret Prinz Henrich af Preussen alle Hendes reede Penge, som skal beløbe sig til 84000 Daler, samt derhos forordnet, at hendes Juveler, Diamanter, og Sølv=Tøy, skal deles imellem Prinz Ferdinand af Preussen, Prinzesse Amalig af Preussen, Enke Dronningen af Sverrig, og Enke Hertuginden af Braunschvig. Donau, den 1ste Mai. Man siger, at Hans Majestæt Keyseren, aldrig har ladet giøre saa prægtige Anstalter til nogen Reyse som til denne. Alle Prydelser samt alle Ordens Klenodier der til ere indpakkede, og de til Foræringer bestemte Kostbarheder, skal have kostet over 1 Million Gylden. Jmidlertid er Følgeskabet kun lidet, som bestaaer blot i 3 Chareter og 40 sadlede Heste; der siges at Høystsamme vil reyse igiennem Pohlen til Hest. Andet endnu meere uvissere Rygte om en stor Monarches Formæhling med en Wisisk Prinzsesse, som skal være den største Skiønhed udi Europa, forbigaaes billigen med Stiltienhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Leipzig, den 6te Mai. Den hæftige Storm, som vi havde den 26de April om Eftermiddagen, fra Kl. 2 til Midnat, har mange Stæder efterladt sig bedrøvelige Spor af den ved samme foraarsagede Ødelæggelse. Berlin, den 16de Mai. Formedelst de fra alle Kand ter indkomne Klager over Accise= og Toldbetienternes haarde og grove Omgang imod de som skylder noget til samme, saa er alle saadanne Betientere ved et Kongel. Circulair Brev bleven anbefalet, ved deres Tienestes Udøvelse at bruge ald Anstændighed, samt entholde sig fra alle Jnjurier ved Incassationen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Reisende. Odense, den 19de Mai. Hr. Jusice=Raad Hamlew fra Kiøbenhavn til Fridericia. Den 21de dito Hr. Kammerherre Scheel. Den 24de dito Hr. General Ma mer=Raad Nicolai Duus fra Jylland til Odense. Den jor von Stange fra Kiøbenhavn til Holsteen; Hr. Kam 25de Mai Hr. Ryberg med Hofmester fra Kiøbenhavn til Frederichsgave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Dødsfald. Odense, den 15de Mai, Jacob Slengerich Snedker Svends Hustrue Maria Catharina Adler, 38 Aar. Den 23de Mai, Kiøbmand Sr. Pouel Jørgensen, 61 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Bekiendtgiørelser. J Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse er udkommen moralske og muntre Arier og andre poetiske Stykker af Ambrosius Stub. Subskribenterne derpaa vilde behagenlig melde sig hos Sr. Mile Bogbinder i Odense, som har Commission at aflevere samme imod 24 s. Betaling for hvert Stykke paa Tryk=Papiir. Da adskillige have yttret sig for mig, at de gjerne ønskede i Trykken at kunde læse den opbyggelige Prædiken og paa følgende smukke og lærerige Tale, som Hs. Velærværdighed Hr. Seidelin Fredagen den 14de April holdte i Frue Kirke her i Byen, i Anledning af den Daabes hellige Forretning, som skeede med en Jødinde, som samme Dag gik over fra Jødedømmet til den christelige Troes Bekiendelse og Antagelse; og som ieg sikkerlig formoder, at alle Velyndere med lige stor Fornøielse og Begierlighed, som i forrige Aar blev viist, da jeg til Trykken befordrede den Tale, som i lige Anledning holdtes her i Byen, ogsaa ville imodtage disse atter i Aar ved lige Leilighed udgivende Taler, i hvilken legges en Forskiel; saa har jeg formaaet VelærværForretnings Høitidelighed alene det ulige Kiøn til dige Hr. Seidelin til at overlade mig bemeldte hans holdte Prædiken og Tale, og vil paa min egen Bekostning lade samme trykke; hvorfore ieg i denne Henseende herved vil have alle Liebhabere, som maatte vilde have samme, ærbødigst anmodet, at de ved deres ærede Navnes Anmeldelse her paa A. dresse=Contoiret, ville behage at subscribere, som tilsammen i mindste vil udgjøre 4 a 5 Ark, og skal blive de Herrer Subscribentere overladte for 1 Mk. paa godt hvidt Tryk=Papiir, og 20 sk. paa fiint Skriv=Papiir. Saasnart Subscribenternes Antal maatte kunne indhentes og bestemmes, skal strax med Trykken heraf blive begyndt og forhaabentlig med Enden af Junio leveres. Ligesom ieg maa og melde, at ingen fleere trykkes, end der findes Subscribentere; hvis ærede Navne, som heri til min Skadesløsholdelse have contriberet, skal foran taknemmeligen blive anførte. Odense Adresse=Contoir den 13de Mai 1780. Peter von Westeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
At der bliver holdet Samling i Kiøbmand Sr. Jørgen Peter Wilhelm Opbuds=Boe udi Faaborg den 29 Juni nestkommende om Formiddagen Klokken 8 Slet; saadant vorder hermed af undertegnede Opbuds=Mænd kundgjort til de Paagieldendes Underretning. Odense den 22 Maii 1780. Rønnow. Ronnenberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Proclama. Ender Baroniet Kiørup i Fyen, er den 11te April sidstleden hos 1 Gaardmand Jens Jørgensen i Bederslew ved Døden afgangen, en gammel Ungkarl, ved Navn Hans Hansen. Hans Arvinger, Credi= og Debitorer, af hvilke sidste adskillige befindes, saavel her i Fyen som i Sielland, bliver herved foruden anden lovlig Proclama, indkaldet at møde udi Stervboen den 16te Augusti førstkommende Klokken 9 Slet Formiddag. Emsiddelsborg, den 13de Mai 1780. Holm. Fuldmægtig. i Peder Pedersen Østergaard, i Worning Mølle Dronning Afgangne Maren Sørens Datter, Enke af Mølleren Sal. borg Amt Synderlyng Herred i Jylland, som samme Sted den 17de December sidst ved Døden er afgangen, hendes retmæssige Arvinger, hvoraf nogle efter Anmeldelse ere i Fyhn paa Strib, og nogle i Jylland, bliver ved dette Proclama, som i Følge Loven, paa behørige Stæder læses, og til de Tiider Loven befaler fra undertegnede Dato at regne, indkaldet at møde med lovlig og fuldkommen Legitimation om deres Arve=Rettighed, udi Hiermindmende, hvilken Dag Skiftet samme Steds videre foretages. Lige Præstegaard i Halvs=Amt i seeneste den 29de September næstkomledes bliver Stervboens Credi og Debitorer til de i Loven anbemøde ved Skifte=Samlingerne som holdes i Hiermind Præstegaard, falede Tilder, regnede fra dette Proclamatis Dato indkaldede at seeneste, bemelte 29de September, Creditorerne at gotgiøre deres Krav og Dibitorerne at betale hvad de ere skyldige, alt til Skiftets lovlige Fremme. Hiermind Præstegaard i Jylland den 22de Mai 1780. Mads Høeg. Skifte Forvalter i dette Stervboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Auction. Dirsdagen den 30de Maji bliver udi Tommerup Præstegaard, 2 holdet offentlig Auction over endeel Boehauge, Meubler, Arbeyds=Redskaber og nogle Stykker Creaturer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Torsdagen den 8de Junii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet bliver i Leiren ved Odense, af det Fynske Regiment Rytterier, nogle og 20 Stykker Rytter=Heste stillet til offentlig Auction; thi bekiendtgiøres saadant hermed til fornøden Efterretning for lysthavende Kiøbere, som til bemelte Tiid og Sted ville behage at indfinde sig. Odense den 25de Maji 1780. Dedlau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Tirsdagen den 13de Junii om Formiddagen Klokken 10 Slet, & førstkommende bliver paa Svendborg Raadstue holdet offentlig Auction paa Odense Hospitals Anpart Qvægtiende i Weistrup Sogn i Gudme Herred og til den Høystbydende paa sin Livstid, tilfæst. Graabrødre Closter den 26de Maii 1780. H. C. Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Onsdagen den 28de Junii om Formiddagen Klokken 9 Slet, næstkommende bliver paa Rudkiøbings Raadstue holdet offentlig Auction paa Odense Skoles Communitets Anpart Konge Korntiende i Humble Sogn paa Langeland og til den Høystbydende paa sin Livstid tilfæst. Paa samme Tiid og Sted bliver og Hospitalets Andeel Qvægtiende i Lungelse og Fuglsbølle Sogner ved Auctionen opraabt og til den Høystbydende paa Livstid bortfæst, alt efter de Conditioner, som ved begge Auctioner vorder oplæst og for de tilstædeværende Liebhavere bekiendtgjort. Graabrødre Closter den 26de Mai 1780. H. C. Holmer. Til Kiøbs eller Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Afgangne Sal. Cancelie=Raad Borrings Enke agter under i Haanden at bortsælge sin iboende Gaard paa Vester Gade i Odense. I Gaarden ere beqvemme Værelser baade i underste og overste Etage, og kan tiene til toe Familiers Brug, foruden er et stort Gaards=Rum; Stalderum til Heste og Kiør, med VognReinis og Brændeskiul; samt Vand i Gaarden, alt bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. I fald ingen Kiøbere indfinder sig, kan til forestaaende Mikkelsdags Flytte Tiid i bemelte Gaard faaes den øverste Etage til Leie, tilligemed foruden Heste Stalderum. Vedkommende Liebhabere i begge fald ville behagelig melde sig herom hos Enken. Odense den 25de Maii 1780. Til Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Til førstkommende Mikkelsdags rette Flytte=Tiid bliver de Væ L. relser i Hospitalets Gaard i Nedergade i Odense, som Madame Buchorst nu beboer, at bekomme til Leie. Graabrødre, Closter den 26de Maii 1780. H. C. Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Til Kiøbs faldbydes. Hvor en nye holsteensk Vogn (guul mahlet, indrettet som en Viener Post=Chalse til 2 og 4 Personer, med en bevægelig Soelskjærm som kan trækkes op og ned, og tillige med heele fordæket slaaes reent tilbage, kan bekommes, derom faaes nærmere Efterretning paa det Kongelige Priviligerede Adresse=Contoir i Odense. NB. Forsædet kan med meget ringe Bekostning forandres til at skyde og med en Bøyle, saa at alle 4 Personer kan sidde Regnfrie under Fordekket. skaaren Eegetømmer, af ongefær 12 a 1400de Alen, som Selveieren Jørgen Pedersen i Peirup faldbyder endeel tørt saug er beliggende ved Tangaard i Ubberud Sogn; Liebhaberne ville behage at besee samme og derom slutte Accord med Eieren. Peirupgaard den 16de Mai 1780. Jørgen Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Capitaler som faldbydes. Til førstkommende 11te Junii Termin kan faaes til Laans en & Capital af fem Tusinde Rixdaler, enten samlet eller separat, imod antagelig Pant i Jordegods og lovlig Rente, hvorom Kammer=Raad Orten i Odense kan give Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Condition ledig. Nor en skikkelig Kokke=Pige, er en Tieneste ledig strax, eller til 2) St. Hans=Dag. Anviisning gives her paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Fundne Sager. Et Spansk Rør med Sølv=Knap er funden i St. Knuds Kirke af Graveren; hvem der tilhører samme, kan lade det afhente hos mig imod dette Avertissements Bekostning tillige med en Kiendelse til Graveren. Odense den 25de Mai 1780. P. Rasmussen. Kirkens Værge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Bortkomne Sager. Jersom nogen har funden et rød Silke Toreklæde med blaa Striber i Ende=Kanterne, enten paa Torvet eller og fordie Landstingshuuset, eller i Kirke Strædet ved Landstinget eller paa Flakhaven, da ombedes at aflevere samme paa Odense AdresseContoir imod en Convenabel Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
gen den 2 Ju Tanker af en Dansk. Saa skal en hellig Jld de sidste Spor udslette Af den Uvirksomhed, som stand de Cimbrers Roes. Nu skal ei Tydske meer i vores Sveed sig mette; Ei Franske Glimreværk skal meere blænde os. Kom Lybske. - sluk den Jld, der ulmer i dit Hierte, Den Avinds Glød - indhyldt i Røg af Danskes Bryg. - Kom Dresden, see dig sort; din Konst vi ogsaa lærde. - See Danmark trodsende en Boe for stræbsom Myg Hist en utrættet Flid igiennem Klipper bane, Sig Vei i Jordens Bug, dens skiule blanke Muld; Og Konstens fine Preg des Værd og Nytte danner. Hist hegner Konst og Flid om Skovs og Agres Guld Ja Meyer, *) glem dit Syn, og Dredens Mindes mærker, Af Skiønnes Viid og Konst - snart seer du Dresden her - En Bærens Mynster vist den skiønne Flok forstærker, Hvis Navn foreviges ved store Gierninger. Bryst Dig, Du Galliens forgyldte Petitmætter, Af dines Konst i Guld - men ei det selv - En Dansk Er aldrig skiønnere, end iført Danske Klæder, Da ziirer Konsten meest, naar Konstneren er Dansk. Udlænding, vent kun ei dig meere at berige, Paa vor Bekostning høit slaaer ædle Danske Blod. Hvor høit, maae valgte Sprog af Krone selv dig sige: Hver Danskes Ære er: at være Patriot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Om Faareklipning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Det kongelige Landhuusholdings Selskab har udsat det Priis=Spørsmaal til Besvaring: Hvorvit det i Dannemark er mueligt og nyttigt kun eengang om Aaret at klippe Faarene. J Anledning heraf har man begyndt at anstille en Prøve. Da det, som derved er erfaret, synes at love en merkelig Nytte for Landet, i Fald Faarene blev kun klippede eengang om Aaret; men Formodningen eller Visheden om denne Nytte skulde meget kunde bekræftes, i Fald flere Forsøg bleve gjorte paa samme Maade, som det der her anføres, saa har man herved vildet bekiend giøre Forsøget tilligemed det derved erfarede. Man udsøgte i forrige Aar 4 Lam af almindelig Siællansk Art, og saavit mueligt af lige sin Uld, til at giøre Prøven med. Af disse, som man, i den Orden de hernevnes, vil kalde 1, 2, 3 og 4, blev de 3de klippede den 9de October sidst paa følgende Maade: No. 2, nemlig, blev klippet gandske, Nr. 3 kun paa den ene Side, saa nøyagtig som mueligt, ligemeget afklippet og ligemeget J Author til en Afhandling i det Tydske, ved hvis Oversættelse i Modermaalet; hvorledes skal et ungt Fruentimmer værdig danne sig, som er trykt paa Hr. Gyldendals Forlag baade Forlæggeren og Oversætteren have gjort sig fortiente af de Danske Skiønne. Uld levnet til den anden Side. No. 4 blev derimod halv klippet tvers over paa begge Sider fra Halsen af, og Ulden efterladt paa Resten. No. 1 blev uklippet, som det man vilde see Uldens fulde Vext paa til Sammenligning mod de andre. Ulden af Nr. 2 vog 1 Pd. 3 Lod. Den af Nr. 3, som var afklippet, 13 Lod og samme Vægt havde den halv afklippede Uld paa No. 4 hvilke begge sidste Lams Uld ikke var just saa sin, som de første tvendes, fordi de ikke vare at faae anderledes i Naboelauget, og man vilde dog Forsøget skulde skee hos en Bonde og uden stor Kunst eller Vidtløftighed. Da Lammene vare klippede, blev de overladte til Vinteren og Eyermanden paa samme Maade som Resten han havde, mod Løfte, ikke at lade dem mangle noget, men at de skulde nyde eens god Forring med de andre ham tilhørende, hvilket og saa meget hellere er siden bleven lagt taget som man vedste, at Mangel paa Forring kunde volde at Ulden affaldt, saa Forsøget derfor allene kunde blive desmindre fuldkommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Foruden den Efterretning man nu og da havde om den, at de Vinteren igiennem befandt sig vel, saae man dem nu den 17 April derpaa, og forefandt dem saaledes. Paa No. 1 var Ulden særdeles lang, hængte bag til ned til Hasene, Faaret, skiønt af sædvanlig Vext, lignede ikke de andre, men syntes, undtagen paa Halen, mere engelsk end dansk. For Følelsen var Ulden feed i Bunden, og særdeles blød, for Øyet langt tykkere og finere end Eyeren eller hans Kone paa samme Art Faar hidtil havde seet den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Paa Nr. 2 var Lodden, som sædvanlig, kort, saae kan maadelig ud af Fiinhed og var ikke mindre end feed at føle paa Paa Nr. 3 var Uldens Længde, Tykhed, Fiinhed og Godhed mod Loddens meget forskiellig bedre, dog ikke saa fuldkommen som paa Nr. 1. Hist og her i Ulden hængte som lange tynde Marlokker, hvilke dog ikke vare saa stærk vedhængende, som Ulden selv. I Lodden saaes vel ikke dette, men den faldt dog noget klottet. Faaret var og aftaget i Vext mod det var ved Vinterens Begyndelse, da det som et af de beste Lam blev udsøgt af en Flok af Ra byens. Den ulige Varme, som det har haft efter Klipningsmaaden, har formodentlig foraarsaget dets Aftagelse. Paa Nr. 4 var Lodden lig Nr. 2, ikke gjevn som paa næstforrige. Ulden var derimod i Længde og Tykkelse temmelig Nr. 1 men lidt mindre fiin end dettes, som en Følge i sær af dets Natur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Den 17de Mai blev de alle klippede om Eftermiddagen, efter at de om Formiddagen vare vaskede i reent Vand, og derpaa vel tørrede. Erfaringen var forud denne;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Ethvert Faar, som befandt sig ungefær, som den 17de April, undtagen for saavit Ulden kunde være længere, havde nu saa got som sine forskiellige Kolører. No. 1 var guulagtigt og kunde ikke, uagtet ald Flid, ved Vaskningen blive saa hvidt som Nr. 2 i Følge dets Ulds Fedme. No. 2 var af dem alle ene overalt hvidt. No. 3 og 4 var efter Uldens Kolør lig Nr. 1; men lignede No. 2, i Henseende til Loddens Hvidhed. Ved Klipningen blev i Almindelighed dette mærket: 1. Ulden befandtes paa dem alle fast, Lodden derimod løs, og lod sig let aftrække. De tynde Marlokker paa No. 3 vare og efter Vaskningen borte. 2. Under Klipningen faldt Saxens skierende Lyd merkelig høyere ved Arklipningen af Lodden end af Ulden, enten man tog lidet eller meget i Saxen, som en naturlig Følge af Loddens Magerhed og Stridhed imod den finere, federe og blødere Uld. 3. Merkelig bivdere fandtes og Faarenes Hud, hvor Ulden, frem for hvor Lodden, havde siddet, og var dette ligesaavel kiendeligt paa samme Faar med Uld og Lod til lige, som paa Nr. 1 i Ligning mod Nr. 2. Efterat de alle vare klippede syntes: No. 1 merkelig mindre af Væxt mod No. 2, skiønt det efter sin Uld tilforne syntes større. Det var et Lammelam i Efteraaret, og havde for 3 Uger siden faaet 1 Lam No. 2 var noget stærkere af Vext og et saa kaldet Faarelam, ligesom de følgende tvende, og havde faaet 2 Lam. No. 3 var det svageste, dog ikke sygt, og syntes med Lam Nr. 4 var det stærkeste og vægtigste af dem alle, og have de faaet 2 Lam. Hvad Vegten af den afklippede Uld og Lod angaaer, da var den saaledes: No. 1 gav 2 Pd. 14 Lod af sin Uld. No. 2 af sin Lod 18 Lod. No. 3 af sin Uld et halv Pd. vel veed, af sin Lod kun 4 Lod. No. 4 af sin Uld 1 Pd. 8 Lod. Af sin Lod 14 Lod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
De som ellers i Naboe=Lauget, hvor Forsøger herved Kiøbenhavn er anstillet, maatte have Lyst videre at oplyses derom, vil best kunde lade sig det fortælle af den brave Bonde Jacob Jensen paa Oregaard, som og vil findes hos sin Svigersøn, Lars Jacobsen paa Bernstorff, hvor Prøven ved Udfaldet deraf erfaret. denne Jacob Jensen, Jacobsens Kone og Folk er gjørt og Kiøbenhavn den 20 Mai 1780. C. Martfelt. Om det Romdalske Landhuusholdnings Selskab. Siden dets Begyndelse 1776, ere formedelst uddeelte Premier bygt 13 Fæhuse eller Koestalde af Steen, opført 15 Skorstene i gamle Jldhuuse, isteden for de forhen værende Gruvestene midt paa Gulvet, der ere særdeles farlige for Jldebrand, opsat 1500 Alen Torv Gierde, 1350 Alen Steengierde, ødelagt 262 Spurre, 93 Krager, 12 Ørne, 7 Biørne og 5 Ulve, fundet 2 Jern=Ertz Gange, bragt Potates=Avlen i Gang, betalt Præmium for Bøygde=Fiskerie og Humle=Avl, opbrudt Nyeland til Ager 35427. Qvadrat Alen, deri optaget, og af den opbrudte Steen igjen sat 8277 Alen Grøfter, og derforuden bortkiørt 6670, Læs. En nye Plov, for at løse Myr og Masse i ficenfrie Mark, er udfunden af Klokkeren til Bulsøe, Ole Bæch dal, som derfor blev belønnet med Værdien af den store Sølv=Medaillie, hvormed det Danske Landhuusholdings Selskab beærede General=Auditeur Koren, og han igien dens Værdie i contant offererede det Romsdalske Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Befordringer. Hans Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget den 15de April 1778 til Kammerherre at udnævne Kammerjunker og Capitaine von der Lühe i det Norske Liv=Regiment, Jnfanterie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Hs. Majestæt har allernaadigst behaget at udnævne til Moltke, Kongelig Minister i Eutin; Kammerherre Al Geheimeraader: Kammerherre Græv Frederich Ludvig v. brecht Friderich Levetzan, Stiftamtmand over Christiania Stift; Conferenceraad og Oberprocureur Adolf Gothard Kammerherre Carl Adolf von Linstow, Hofmester hos Hs. Carstens; Kammerherre og Amtmand Carl Adolf v. Rahen; K. H. Prindsesse Charlotta Amalia; Kammerherre og Staldmester Hs. Henrich v. Bülow; Conferenceraad Christian Ludvig v. Stemann, første Deputered i General=Toldkammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Den 17de April a. c. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Rasmus Claussen til Hederider og Skovfoged i Amtet Lygumkloster. Den 26de April er Jnstrumentist Bartholomæns Philip Schreber confirmeret at være Stads=Jnstrumentist i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Den 25de Mai a. c. er Premier=Lieutenant Johan Carl Wilhelm von Braun af det Oldenborgske Jnfanterie=Rigi ment allernaadigst udnævnt til Capitain og Chef over det andet Compagnie Europæer udi Ostindien; samt til Ober Conducteur, Ober=Landmaaler og Ober=Bygmester sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Den 24 Mai har Hs. Majestæt allernaadigst benaadet Friderich de Origny, med Caracter som Lieutenant a la suite i Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Anden Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-02
Kiøbenhavn, den 27de huj. lagde Fregatten Christiania paa 30 Kanoner, som commanderes af Capitain Stocksleth, ud paa Rehden. Samme Dag ankom Capitain Hans Cappel med Skibet Skatmester Baron v. Schimmelmand kaldet, fra St. Thomas i Vestindien med Sukker og Kaffebønner.