JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
J Stubbekiøbing, sælges d. 22 Junii det pris dømte Galeaseskib Harmonies Ladning, som blandt andet har 134 Fade Petersborger Potaske og 25 Fade dito Talg inde. J Egnen af Slagelse har Oldenborrenes Mængde været saa stor i Aar, at Bladene paa Egetræerne ere saa afødte, at Skovene see ud som om Vinteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Skrivelse fra det Holsteenske af 14de Junii. Alt forhen har De i Deres Blade omtalt den mineralske Kilde ved Ottensen, og de heldige Virkninger, som dens lægende Kraft har yttret paa endeel Syge. Med Fornøielse kan jeg melde Dem, at denne Sundhedsbrønd i Fior ogsaa har havt en tiltagende Søgning. 54 Patienter giorde virkelig Brug af Badet til deres Helbredelse. Antallet paa saa de Personer, som havde indfundet sig blot tilfældigviis eller for at besøge Gjesterne, var naturligviis langt større. De egentlige Brøndgjesters An kal beløb sig til 85, hvoraf ikkun to forlod Stedet uden at være helbredede. J det Hele have 866 brugt Badet siden dets Opdagelse, og deraf 694 allene Staalbadet. Dersom ikke de kolde Dage, som pludselig indtraadte i Foraaret, havde adsplittet de Tilstedeværende, og tildeels gjort det umueligt for dem at bruge Badene, vilde vist langt flere have benyttet sig deraf. At Søgningen i Aar vilblive langt større, er saa meget mere at formode, som det milde og usædvanlige Foraar alt har lokket mange Personer derhen, og efter al Sandsynlighed endnu vil bevæge mange at søge Helbredelse ved Kilden. Brønden, hvis Kilde ligger 50 Fod under Horizonten, har vundet betydeligt derved, at man har afledet det Vand, som samler sig om Dagen, og de uægte Kilder. For Personer, der lide af Krampe, Nervesvækkelse, Tæring, Søvnløshed og Hypochondrie er især Urte- og Staalbadenes Brug et ypperligt Middel, hvorved mange saavanne Patienter have faaet deres tabte Helbred, tilbage. Jntet forsømmes for at vedligeholde en saa nyttig Anstalt og for at sikkre dens Varighed. Den bestyres af en Direction, bestaaende af Jnteressenterne, Grosserer v. d. Smissen som Eier, Professor Resener, Dr. Ehlers og Regjeringsadvocat Jacobsen. De daglige Forretninger besørges af de Herrer Prof. Tasener, Dr. Ehlers som Brøndlæge, Klein som Bogholder og Casserer, og Surmann, som Brøndmester. Til Gjesternes Beqvemmelighed og til at besørge det øvrige Fornødne ved Badene ere tre Opvartere antagne. - Ogsaa ved Hellebek, ikke langt fra Hammermøllen i Sjælland, har man nu indhegnet en Kilde, hvis Vand er jernholdig, men hvis lægende Kraft Erfaringen først nøiere maa stadfæste. Jmidlertid tage mange hen til denne Kilde, og der er ingen Tvivl om, at Adspredelsen, Bevægelsen og de Yndigheder, som Naturen med saa rund Haand har udbredt her, maa altid have en velgjørende Jndflydelse paa svage Menneskers Helbred. Ligeledes findes der paa Loviselund paa Møen en fortræffelig jernholdig Kilde, der især for Egnens uforlignelige Naturskjønheder, med Nytte kunde besøges af sygelige Folk, der ikke see sig istand til at reise til Pyrmont &c.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Mariboe, d. 18 Junii. J afvigte Maaned vare Priserne paa Korn- og Fedevarer her følgende, 1 Tde. Hvede 15 Rdlr., 1 Tde. Rug 8 Rdlr., 1 Tde. Byg 6 Rdlr., 1 Tde. Havre 6 Rdlr., 1 Tde. graae Ærter 10 Rdlr., 1 Tde, hvide dito 10 Rdlr., 1 Pd. røget Flesk 3 Mk., 1 Pd. fersk dito 2 Mk. 8 s., 1 Pd. Kjød 2 Mk., 1 Pd. Smør 4 Mk., 1 Pd. Ost 1 Mk. 8 s., 1 Pd. Talg 5 Mk. 1 Slagtenød fra 100 til 135 Rdlr., 1 Faar 16 Rdlr., 1 Sviin fra 50 til 80 Rdlr. - Den befalede Lærebog i den evangelisk christelige Religion, koster nu her meget simpelt indbunden 3 Mark. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Kjøbenhavns Vexelcours d. 15 Junii. 787 to Maaneder, 793 k. S. - Spec. 778, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 7 Rdlr. 76 s. D. C. Hamb. Cours 800 k. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
(Af Hamb. Corresp.) Paris de 5 Junii. Deres Majestæter ere komne lykkeligen tilbage til St. Cloud. – TheStatesman har et Rygte, at Marchal Beresford i en anden Affaire med de Franske er bleven omringet og hans Armee aldeles tilintetgjort, men hvilket dog endnu ikke vides officiel, at de Breve, den Engelske Regjering har modtaget, gaae til d. 15de og ere kun lidet gunstige, og at Privatbreve af d. 18de ikke lade nogen Tvivl tilovers om det store Tab, dens Tropper have liidt i Egnen af Badajoz, som synes at være foranlediget ved et Udfald fra denne Stad, da Garnisonen faldt samme i Ryggen og anrettede et skrækkelig Blodbad; at et spansk Corps, der befandt sig ved Avantgarden, er aldeles tilintetgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Paris, d. 7 Junii. Marschallerne, Prindsen af Eslingen (Massena) og Hertugen af Trevise (Mortier), ere ankomme her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
London d. 29 Maji. Den 28de overlevere. des Prindsregenten 2 af flere end 4000 Personer, undertegnede Adresser fra de irlandske Catholsker. J den første tilkjendegive de ham deres Smerte, over Kongens Sygdom, lykønske Lædrenelandet med den ny Regent og bede ham, at yde Jrland sin Bistand. J den anden sige de, at man har berøvet dem en constitutionnel Rettighed, der i Følge Magna Charta tilkommer dem; Rettigheden at overlevere begge Parlamentskamrene en Adresse, og at de offentligen og paa 11 ydmygende Maade ere blevne truede og adspredte, at de derfor bede Hs. Kgl. H. om at undersøge Beskaffenheden af de Beviser paa hvilke den irlandske Regjerings Circular beroer, og dens senere Fremfærd, at han i Tilfælde af, at ingen Beviser kunne tilveiebringes, hvilket de paa deres Ære forsikkre, vil bortfjerne Charles Lenor, Hertug af Richmond, Lordlieutenant og Generalgouverneur over Jrland, og den meget agtbare W. Wellesley Pole fra Sit Raad. - Det hedder, at Hertugen af Kent er udnævnt til Overgeneral i Gibraltar, og skal commandere hele den engelske Magt i Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
London d. 31 Maji. Lord Paget kommer, som det hedder, til at commandere Portugals armeens Cavallerie. – Til den franske Kyst er der afseilet 2 Linieskibe paa 74 Canoner og 2 Fregatter. - Kongens Sygdom er bleven saa alvorlig, at Dronningens Conseil har besluttet, at udnævne andre Læger til Consulteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Petersborg d. 28 May. Keiseren har foræret Hertugen af Vicenza, forhenværende Keiserlig fransk Ambassadeur ved vort Hof, førend hans Afreise herfra, Jnsignierne af St. Andreas Ordenen, besatte med mange Brillanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Augsburg d. 6 Junii. J Fremtiden maa af de Colonialvarer, der indføres i Kongeriget Baiern, betales, foruden den hidtilværende Told af 3 Gylden for hvert 100 Pund, endnu 10 PC. af sammes Værdie efter Facturen. (Cap Løvenørn, fortfat, see forrige No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Mærkværdigt er det, at Floden Rimnik, hvori General-Major Suwarow (eneste Søn af den berømte Feldtmarchal af samme Navn), for nogen Tid siden druknede, er den samme Flod, paa hvis Bredder hans Fader ved sine Seire fik Tilnavnet Rimnikskoy. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
En Skræder i Ulm, ved Navn Berblinger, der har havt det uheldige Jndfald, at ville flyve igjennem Luften med konstige Vinger, Cap saa galt derfra, at han neppe var kommen ned fra Stadsmuren ved denne Flod førend een af Vingerne knustes. Han vilde sikkert druknet, dersom ikke en Skipper var kommen ham til Hielp med en Baad. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Nyeste Skilderie a jøbenhafmod Ros Kas Raa Ottende Aargang. No. 50. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 22 Junii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Amtsprovstierne (Fortsat.) Dersom de Civile derimod ikke have ledige Timer tilovers, saa vil vel Staten i Almindelighed, og de Paagældende i Særdeleshed lidet være tiente med, om en ung Dreng eller Karl blev sendt i alle slige Forretninger i Stedet for en paalidelig Embedsmand til at lede Synsmændene eller foretage slige geistlige Forretninger, som Provsterne hidtil i egen Person have foretaget. Overalt ere alle saadanne hidtil af Provsten foretagne Forretninger skeete uden Betaling. Provsten har Jntet faaet af Præsten, Kirken og Skolen. Af Præsten og Skolen ikke engang fri Befordring, ikkun allene af Kirke-Eieren. Mon de Civile i egen Person have Stunder og Villie til alt Sligt omsonst? Eller ligger maaskee i slige Tilbud en Finants=Speculation? Det Eneste, som kunde seile, at en Herredsprovst maaskee et eller andet enkelt Sted ikke kunde eller vilde i hvert Stykke opfylde det, som en Amtsprovst bør, er: Om han formedelst Alder og Svaghed maaskee blev hindret deri; men da afsagde han sig det nok selv, saa meget mere, som allerede de fleste have afsagt sig deres Provstier til Amtsprovsten, og overladt ham det villig. Og paa det Regieringen endnu kunde være desto vissere om Opfyldelsen af dens Hensigter med Skolevæsenet i Særdeleshed, saa kunde hvert Herred bestemmes at skulle bestaae af 11 til 13 Sognepræster. (Der er Herreder i Siæland, hvori ere kun 6 Præster, som Østykke; i Fyen med 5 Præster, som Scham; i Jylland med 4, som Elboe, med 3, som Gram Herred, hvilke synes for smaae, naar derimod 11 til 13 Præster ansees det Høieste.) Præsterne i disse 4 Herreder, hvoraf da Sorøe Amt kom til at bestaae, kunde forpligtes til at foreslaae Hs. Majestæt 2de, ikke fordi de vare de Ældste, ei heller fordi de vare de Yngste. (J nogle Herreder har man valgt Provst efter Senium, i andre efter det Modsatte. J nogle skulde det være en Hæderspost, i andre en Besværlighedspost, som Enhver væltede fra sig hen paa det laveste Sted, paa den Yngste.)Men fordi de vare de indsigtsfuldeste, dueligste, virksomste og retskafneste, hvoraf Kongen beskikkede den Ene. Da disse Herredsprovster nu ere blottede for alle Jndkomster, ved det at Skifterne ere hengangne, befrygtelig uden al Tilbagegang, til de Civile, saa maatte Provsterne have de 5 Rdlr., som ere bestemte til Amtsprovsten af hver Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Dersom der da ere 87 Kirker i Sorøe Amt (nogle flere ere tillagte af Løve Herred) og deraf blev 4 Herreder, hver med 22 Kirker, saa blev dette 110 Rdlr. aarlig til hver Provst, som kunde være til Skrivmaterialier. Hvorvidt disse behøvede Rang eller Amtsprovsternes Rang, som Medcolleger med Amtmanden, maa Andre bedømme. - Ogsaa ved Herredsprovster synes særdeles meget vundet. Amts provsten behøvedes da ikke; ei heller behøvede denne Mand, overvældet af Forretninger, ligesom i Jilmarcher, hverken gavnlige for Siel eller Legeme, naar han vilde opfylde sine Pligter at visitere 4 Skoler hver Dag. Præster og Skolelærere behøvede ei med deres Protocoller eller ved hver nødvendig Samtale med Amtsprovsten at reise 3 til 4 Mile frem og ligesaa langt tilbage, og saa maaskee gientage dette atter og atter, naar Amts provsten maatte være borte i sine forskiellige Forretninger. Ulykkelige Præste Enker behøvede ej, naar deres Mænd døde, at have en Expresse til Herredsfogden 3 til 4 Mile (de boe nu i Kiøbstæderne) og en Expresse ligesaa langt til Amts provsten, i Stedet for tilforn det høieste en Mils Vei til det ene Sted, til Herredsprovsten. Værsk endnu, naar hun skulde spænde fra Ploven i Bygsæden, eller tage Folkene fra Høstarbeidet, foruden at skaffe alt det øvrige ved slig Leilighed, Ligkiste, Ligtøi, Begravelsesanstalter. Præste-Embederne behøvede da ei at beklippes for at udgiøre et godt Amtsprovst Embede, Præste mbederne, hvis Besiddere ikke kunne taale det, dersom der ellers skal tages Hensyn til at have mere end det simple Nødtørftige, og til værdig Børne=Opdragelse til Statens Gavn. Jeg har viist det tilforn ved en anden Leilighed, at det er skadeligt at nedsætte Embedsmænds Børn i en ringere Klasse, hvori de tilvante Nødvendigheder ikke kunne faaes. Som selv Studerede er Jngen nærmere til at studere, end studerede Embedsmænds Sønner. Men af alle Embedsmænds Børn koste Jngens Opdragelse mere end Præsternes, fordi de frem for alle andre Embedsmænd boe paa Landet. J de bedre Tider kunde ingen Præstesøn holdes med Skoleløn, Klæder, Bøger, Kost, Logie, Lys, Varme a. under 250 Rdlr. aarlig. Nu hvor mange 250 Rdlr. til hver Søn skulde vel de bedste Kald kunne miste, Og hvis Døttrene skulde have nogle af Kiønnets Kundskaber og Færdigheder i en Kiøbstæd, skulde det vel være stort lettere, Dersom derfor der fra Præste Embederne skeer een Subtractio efter den anden til Amtsprovster, Seminarier &c., foruden Enke pensioner, Skatter, og andre nødvendige Udgifter, (ved et Præste-Embeds Modtagelse er ej, som gemeenlig i Norge, det mindste Jnventarium, Præstegaard, Løst og Fast, ude og inde, maa kiøbes. Studenten, som Præst, fører ikkun med sig de tomme Hænder, ofte betydelig Giæld endogsaa, hvilken Summa til alle disse Nødvendigheder, o blot de aarlige Renter ere en stor Afgift.), saa kan det ikke blive mueligt, at Præstebørn kan træde i Forældrenes Stilling, men maa nødes til at betræde Baner, som hverken ere Forældrene behagelige, Børn selv ønskelige, eller Staten gavnlige. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
J øvrigt ville Vi have den Tid, hvori Regulerings-Commissionerne skulle modtage Angivelser, og derefter beregne Jndkomstskatten, for Eftertiden bestemt til hver April i Stedet for Februarii Maaned. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 6te Junii 1811. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Professor Olassen har beriget vor Litteratur med et saare indholderigt og interessant Skrift under Titel af: Danmarks Brændselvæsen, physicalskt, cammeralistiskt og occonomiske betragtet, hvoraf vi her uddrage nogle Resultater: Almindelig og total Mangel paa Brændsel hele Verden over lader sig ikke vel tænke som muelig. Saalænge det er at faae eet Sted i Verden vil Handelsaanden nok vide at skaffe det frem, men om man ogsaa tænkde sig det aldeles forsvunden, vilde Nødvendigheden dog snart gjøre os bekiendte med Methoder, som vi ikke anne i vort nærværende Overstod. Danmark har for nærværende Tid alt det Brændsel, det forbruger, og mangler følgeligen ikke. Paa enkelte Egne nær er altid Brændsel at faae, naar man kan betale det; men Landets Grundforraad staaer ikke i tilbørlig Forhold til Forbrugningen; og det vil følgeligen inden mange eller faa Aar fattes Brændsel til forbruget, om dette vedbliver saa stort, som det nu er. Danmark maa, som ethvert Land, der er i Opkomst, og hvis Brændsel ikke bestaaer i Steenkul, nødvendigen see sit naturlige Grundforraad deraf forsvinde, formedelst forøget Folkemængde og Fabrication. Et Land kan ikke være agerdyrket og tillige fuldt af Skov og Hede. Men hiin Mangel er ligesaalidet allerede til som den nærmer sig med stærke Skridt, fordi Prisen er høi og stiger. Mod den Fryet, at man tilsidst ganske vil komme til at mangle Ved, anføres følgende Trostegrunde, 1. At de gamle Skove, som dog ikke ere ganske udvoxne, forøge deres Masse af Ved betydeligen hvert Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
At Haugedyrkningen hidtil er bleven meget forsømt af Bondealmuen paa Landet, er allerede tilforn klaget over i dette Blad. Men ogsaa denne Green af Statsoeconomien er ikke undgaaet Lands faderens Opmærksomhed. Hs. Majestæt har i et aabent Brev givet Bankcommissair J. Collin og Slotsgartner P. Petersen det Hæderskald, i Særdeleshed i Omegnen af Hovedstaden at fremskynde Haugernes Anlæg ved personlig Nærværelse, Veiledning og andre Midler, og paalagt alle geistlige og verdslige Embedsmænd, som hiint Brev maatte forevises, at understøtte saavel Landhuusholdnings Selskabets Haugecommittee som ovennævnte dets tvende Medlemmer i alt, hvad der kan tjene til at fremme Øiemedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Af 14 Candidater, der i denne Maaned havde meldt sig til latinsk juridisk Examen, fremstillede de 13 sig til den mundtlige Prøve, hvor 8 erholdt Caracteren laudabilis og 5 hand illand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Jnstitutet her i Staden for Blinde, som forhen har været omtalt i dette Blad, er allerede begyndt for 14 Dage siden og i fuld Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Paa Auction den 19de Junii i store Konrensgade No. 249 solgtes: Virgin Tobak a 4 Mk. 8 1/4 s. Pd., Marylands Tobak til 6 Mk. 4 s.a 1 Rdlr. 11 s. Pd., brune Havannah Sukkere til 1 Rdlr. 2 1/2 s. a 1 Rdlr. 6 1/2 s. Pd., St. Domingo Caffe til 9 Mk. 8 1/2 s. a 9 Mk. 10 s. Pd., Vestindisk Caffe til 9 Mk. 8 1/2 s. a 9 Mk. 9 s. Pd., Muskatenblomme til 80 Rdlr. a 80 Rdlr. 1 Mk. Pd., Kobberplader til 2 Rdlr. 11 s. Pd., Gahrkobber til 11 Mk. 7 s. Pd., Russisk Sæbe talg til 11 Rdlr. 2 Mk. Lispd., Kandes til 10 Mk. 8 s. a 10 Mk. 9 s. Pd., Georgia Bomuld til 5 Mk. 2 s. a 6 Mk. 3 1/2 s. Pd., sort Peber til 68 s. Pd., tørre Kirsebær til 6 Mk. 12 s. 4.5 Mk. 15 1/2 s. Pd., Eidammer Oste til 7 Mk. 3 7 Mk. 1 s. Pd., sprukne Thyboe Oste til 2 Mk. 6 s. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Kjøbenhavns Vexelcours d. 20 Junii. 78. to Maaneder, 793 k. S. - Spec. 778, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 7 Rdlr. 76 s. D. C. Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
(Af Hamb. Corresp.) Kronprindsessen af Sverrig er under Titeaf Grevinde af Gothland afreist til Pyrmont.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
London, den 31 Maji. Slaget ved Badajo har været yderst blodigt. Foruden de 4000 Spaniere, som ere blevne nedhuggede, har næsten hele den engelske Division havt samme Skjebne. Af et heelt Regiment ere kun Oberstlieutenanten, Majoren og 3 Soldater tilovers. 30 Saarlæger afgaae ufortøvet til Portugal. - Vore Krigsomkostninger beløbe sig til 250,000 Pd. St. dagligen eller 91,000,000 aarligen. Man frygter meget for, at Kongen er beladt med Vatersot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Vore Krydsere opbringe mange americanske Skibe, og man troer, at vor Regjering vil bemægtige sig dem alle uden Forskjel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Den russiske General Grev Kamenskoy er, Følge Breve fra Odessa, død imellem d. 17 og 18 Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Journal de Paris indeholder en udførlig Efterretning om Kongen af Roms Daabsact d. 9de Junii. Ved Jndgangen til Skibet af Notre Dame=Kirken, stod et med Fløiel bedækket Bord, hvorpaa det keiserlige Barns Ærestegn og Kaabe laae. 24 Lustres oplyste Kirken. Ved Togets Ankomst gik Cardinal Storalmosenieren, ledsaget af sin Geistlighed, Der. Maj. i Møde ved Kirkedøren med en Bærehimmel for Keiseren og en anden for Keiserinden. Kongen af Rom, beklædt med Hermelinskaaben, blev baaren af sin Gouvernante, paa hendes høire og venstre Side fulgte begge hans Under gouvernanter og hans Amme. Slæbet blev baaret af en Storofficier. Derpaa fulgte Keiserinden, Prindsesserne, Pallastdamerne, Stordignitarierne; Keiseren, hans Adjutanter, Generalobersten for Garden, Stormarchallen &c. Ved deres Ankomst til Kirkens Gitter traadte D. M. ind i deres Stoel, Damerne, som bare Ærestegnene, og Rigets Stor officierer, toge deres bestemte Plads. Det øvrige Følge stillede sig i to Rader udenfor Gitteret. Medens D. M. forrettede deres Bøn, forføiede sig Geistligheden ind i Helligdommen og Storalmosenieren istemte Ven creator, der blev udført af Orchesteret. Efterat de øvrige Ceremonier vare tilendebragte forrettede Storalmosenieren Daabsacten. Storceremoniemesteren bukkede sig derpaa for D. M. og Kongen af Rom. Gouvernanten overgav Kongen til Keiserinden, Chefen for Vaabenherolderne traadte til Chorets Gitter og udraabte 3 Gange: "leve Kongen af Rom!" Jmidlertid stod Keiserinden med sit Barn paa Armen, og Orchesteret udførte Vivat. Efter denne Proclamation blev Kongen af Rom baaret af sin Gouvernante igjennem Sacristiet til Erkebispens Pallads, hvorfra han førtes tilbage til Thuillerierne. Da Vivat var tilende traadte Storalmosenieren hen for Alterets Fødder og istemte Te Deum, som udførtes af Orchestret. Derpaa blev Domine, faa salvum sjunget og H. Em. meddeelte den biskoplige Velsignelse, hvorpaa begge Keis. Majestæter knælede. Under denne Bøn toge Personerne af følget Plads i Choret og Skibet; Prindsesserne gik foran Keiserindens Bærehimmel, for førend D. M. at komme til deres Kareter. Storalmosenieren, fulgt af sin Geistlighed, ledsagede Majestæterne, under deres Bærehimmeler, til Kirkedøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Paris. Moniteuren af 13 Junii indeholder den mærkværdige Efterretning om den glimrende Seier, Hertugen af Dalmatien har tilfegtet sig over Marchal Beresford d. 16 Maji i Egnen af Badajoz, dat. Solano den 21de Maji. Man seer deraf, at den Franske Armee, hvormed Hertugen af Dalmatien angreb de Allierede, kun bestod af 18,000 Mand, medens den allierede Armee var over 30,000 M. stærk. Desuagtet vare de nødsagede til, at overlade Hertugen den Position, han havde frataget dem, og vovede ikke at angribe ham videre. Fægtningen har været meget blodig, som Beretningen siger, ere Brigadegeneralerne Werle og Pepin dræbte, og Brigadegen. Maransin og Brayer saarede. Oberst Proeske er dræbt, ligesom og Bataillons Cheferne Astra og Camus. Vort Tab af Døde og Saarede beløber sig til 2,800 Mand. Fienden har ingen Fanger frataget os, undtagen 2 til 300 Saarede, der bleve i hans Rader. Fienden har 3 dræbte Generaler, 2 engelske og 1 spansk, 2 af hans Generaler ere saarede. 1000 Engellændere ere tagne til Fanger (nogle deraf ere undkomne, men vi have talt i Dag 800 af samme; ogsaa 1100 Spaniere ere tagne til Fanger. Efter alle indløbne Efterretninger beløber Fiendens Tab af Døde og Saarede sig til 5000 Engellændere, 2000 Spaniere og 7 til 800 Portugisere. Den fiendtlige Armee har altsaa i det Hele et Tab af 9000 M., nemlig et Tab, der er trefold større end vores. Vore Tropper have udmærket sig særdeles. Cavalleriet har gjort de skjønneste Angreb. Artilleriet har forsvaret sin Hæder. Vi havde bestandig 40 Jldsvælge, der udbredte Død i de fiendtlige Geleder. D. 17de bleve vi staaende lige over for hinanden. 5000 Mand, der kom fra Elvas, stødte til den fiendtlige Armee. Hertugen forsvarede bestandig Valpladsen og d. 18de i Dagbrækning gjorde han en Flankebevægelse til Solano.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Moniteuren af d. 12te meddeler en Jndberetning fra General Brenier angaaende hans Udmarsch fra Almeida. Efter samme har han kun mister 60 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Den ældste Regent i Europa, Storhertugen, af Baden, er død i en Alder af 83 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-22
Lord Milton har d. 6te Junii forelagt det engelske Underhuus den Beslutning: hvor upassende det synes Huset, at Prinds-Regentens Raadgivere igjen have foreslaaet Hertugen af York til Over commanden over den engelske Armee. Lord Cantsleren tog Hertugen i Forsvar som den, der er den ham overdragne Post voxen, og Lord Miltons Forslag blev forkastet med 296 Stemmer mod 47. (Cap=Løvenørn, sluttet, see No. 48 og 49.