Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-24
(Af Alton Mereur og Hamborg Correspondent.) Frankrig. Hertuginden af Valm er den 10 Ja død i Paris. - Marine Kommissairen for det 7de SøArondissemen har publiceret, at et græsk og et engel Skib, hvis Ladninger vare bestemte til Oprørerne Spanien, løb paa Grund ved de Sardiniske Kyster, hvor de bleve tagn af Algierske Søerøvere, der gjorde hel Mandskabet, som for endeel bestøde af Matroser, som var indfødte franskmænd, til Slaver, formedelst at Deieikke kunne ourbevise sig om at de virkelig vare Franske da de befandts paa Skibe, som førte det fiendtlige Fla- Moniteuen leverer følgende Anmærkning til det i de Engelske Ble Coureren tagne Genmæle mod den Moniteuren forhen gjorte beskyldning, at det tvinge de af dets Tinene afskedigede Udlændere med Livefaat lande paa fastlandet, og hvori den ligefrem kalder de en insam søgn, men at det ere gamle og svageliPersoner, de som Krigsfanger ere fratagne Fienden og nu paa Cartis sendes tilbage, og som følgeligen der aldrig have taaet i engelsk Tieneste. - At det rigt, nok er den otteste Maade at erklære den gjorte Pa stand for en insom Logn, dersom man derved kun stoppe Munden paa 3000 Mennesker, der adspredt paa det europælske Fastland skrige høit om den Engelske J. gierings Jnsamie. J Begyndelsen frygtede m. for, at denne Sværm kunde være udsendt efter et polit System til en eller anden sort Jntrique, desaarsag af stilledes strænge Undersøgelser mod hine Ulykkelige, hv ved Fæneslerne i Amsterdam, Emden, Wesel og si Stæder næsten var opfyldte, og hvad bragtes derud af: At hine 3000 alle virkelig havde været i Engelsk Tien i det korteste 3 Aar hver, ja mange endog over 12 A. England. Et af Londons første Banqveerhuse, B. dero og Comp. har gjort en Banktrot, der anslaaes 800,000 Pd. Sterl. - Man har nu erholdt den sør lige Viehed, at St. Georg er gaaet til Grunde, og i frygter for at erfare det samme om Defence, HeroGrashopper Cressy som var i Følge med St. Geer indløbet til Portsmouth. - De første Dage i Aa gav en stor Forandring i Vexelkoursen mellem Lon og det nordlige Europa, i det samme steeg 10 Proc. Fordeel for England. - Fregatten Latona er ankom med en Konvoy af 15 Skibe fulde af Syge og Saa af den Engelske Armee i Lissabon. - Prindsregentvedbliver at behandle Foxisterne med den største Udm. kelse, men det er ikke sandsynligt, at der vil forefnogen Forandring i Administrationen saalange Hs. Maj. er syg. - Jfølge de sidste Breve fra Cadix herskede det Stridigheder imellem den Spanske Regiering og den Engelske Ambassadeur Willesley. De Franske traf Anstalter til Tarias Angreb, og som man befrygtede ville snart falde i deres Hænder, endskiøndt man havde afsendt forskellige Krigskibe til denne Pladses Forsvar. General Ballesteros har atter maattet retirere under Gibraltars Kanoner, og skal senere have indskibet 2000 Mand for at forstærke den Spanske Generals Magt. - Fra Portugal har man intet Nyt af Betydenhed, og efter Passagereres Udsagn kantonerer Armeen, og er i aldeles Uvirksomhed. - Den amerikanske Kongres er bleven overgivet en Bill om Non=Jmportations-Aftens Tilbagekaldelse, men bleven forkastet ved Stemmeflerheden, saa at nu thvert Haab om en venskabelig Overeenskomst er forbunden, og alt viser, at den Amerikanske Regiering forudseer en haard Kamp. - Bladet the Stear foreslaaer som Repressalter herimod, at forbyde Jndførselen af alle Amerikanske Frembringelser - som dets Forfatter maaskee son undvære, men Englands Fabrikker vist nede. - Fra helgelland skrives, at en stor Dansk Brig, kommende fra Norge med Bygningstømmer, er bleven opbragt den 17de Decbr. af Eskadrens Schalupper, men den havde det saa meget i Stormen at den med megen Møje kunne ringes ind i Havnen.