Jyske Efterretninger, 1774-09-30
Under 14 Septembr. sidst afvigte har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst paa Frederichsberg udgivet en Forordning, anlangende en nye og bedre Indretning ved Land=Milicen i Danmark, samt om Rytter=Hestes Anskaffelse, hvorved alle foregaaende om Land=Milicen udkomne Forordninger og Rescripter ere nu ophævede. Den bestaar af 41 §. og i samme er allernaadigst befalet: 1) Ville Vi allernaadigst, at af 22ve Tdr. Hart-Korn Bøndergods som hidindtil under Land=Leggene har været inddeelt, skal indrettes et Læg hvoraf en Karl skal svares, og som Land=Soldat eller Rytter for Legget indføres; Ligeledes skal af alle privilegerede Hoved=Gaarde i Vort Rige, Danmark, saa vel completterede som ucompletterede, leveres Rytter=Heste, saaledes at den, som haver indtil 50 Tdr. frie Hovedgaards Taxt. leverer een Hest, den der har over 50 til 100 Tdr., leverer tvende Heste, og den, som har over 100 Tdr. Hovedgaards=Taxt, leverer tre Heste; Og skal enhver Sognepræst paa Landet i Danmark ligeledes levere en Rytter=Hest. 2) J Henseende til Leggenes Jnddeeling, da skal samme paa Hs. Majestæts eget Gods skee ved Vores Regiments=Skrivere og Amts=Forvaltere, men paa Proprietairernes eller de beneficeredes samlede Godser, af Proprietairerne og vedkommende Fogder, saa at enhver samlet Jordegods=Eyer, inden 4 Uger, efter denne Vores Forordnings Publication, indsender til Amt=Stuen Lægs Jordebog over sit Gods i Amtet, hvorudi indføres en Gaardmand, som Lægsmand for hver af de inddeelte Lægder, og skulle noget Hartkorn overskyde, skal det staae saadan Jordegods=Eier frit for, at tilkiendegive for sig og efterkommende Eyer, hvad enten han deraf, omendskiønt det ey udgiør et fuld Læg, vil svare en Karl, eller at det til Stroelæg maa henlægges, da saadant overskydende Hartkorn for hvert Gods, tilligemed Selv=Eyer og andet Stroe=Godses Hartkorn i Amtet, af Amts=Forvalteren lægges i Læg med det næst hos og beleyligst liggende Gods, saa, at intet af Amtets Hartkorn bliver udelukt, men altsammen, med Lægs=Mandens Navn, udi Læg saavidt mueligt, indført, dog saaledes, at det fra hvert samlet Gods overskydende Hartkorn ey lægges i fleere end eet Stroelæg; hvorefter Amts=Forvalterne, enhver for sit Amt, saasnart skee kan, tilstiller vedkommende Krigs- og Land=Commissair en fuldstændig Beregning over Amtets fulde Hartkorn, udi Lægder, under sine behørige Nommere, inddeelt, og hvad Hartkorn som da maatte overskyde fra hver Amt, og ikke ere i Læg inddeelt, bliver af Krigs- og Land=Commissarien med det nærmest beliggende Amts uindeelte Hartkorn, indrettet til et Læg med Lægsmand, saa at alt Hartkornet i det ham anbetroede District endelig i Lægder bliver inddeelt, og skal Lægs=Rullerne medtages i Sessionen, hver gang den holdes, for, udi forekommende Tvistigheder, sig deraf at betiene. 3) Proprietairernes Ret til det unge Mandskab skal, som hidindtil, tage sin Begyndelse fra den Tid af, at de have fyldt deres 4de Aar, og skal alt det unge Mandskab fra 4 til 40 Aar indføres i Reserve=Rullen, til hvilken Ende, enhver som besidder noget Hartkorn, skal ved hvert Aars holdende Session under sin Haand, indgive en Liste over alt sit unge Mandskab, fra 4 til 40 Aar, som ey endnu have fæstet nogen Gaard. 4) Med Stroelæggene ville Vi det paa efterfølgende Maade have forholdet, nemlig, at den, under saadant et Stroelæg sorterende største Lobs Eier skal først stille en Karl, imod at han, af de andre i bemældte Læg inddeelte Eyere derfor, af hver Tønde Hartkorn nyder 4 Mark, men skulle samme Karl enten bortdøe, blive udygtig, desertere, eller i sin Tid have udtient, og saaledes afgaae, da skal den i samme Læg næstfølgende største Eier, imod forbemældte Gotgiørelse, tilforpligtet være en Karl igjen at forskaffe, og saa fremdeles; og skal den, som det til kommer at levere Karlen, selv anskaffe samme imod saadan Erstatning, uden at den maa tages hos de øvrige i Lægget imod deres Villie, saa maae og ingen Jordegods=Eier eller Benificeret, som ey har samlet Hartkorn, give nogen Friehed at udgaae af Stroelægs Jorde=Bogen. 5) Paa samme Maade skal og forholdes, naar nogen i Strøe=Læg inddeelt Jordegods=Eyer haver leveret en tienstdygtig Karl for Lægger, og samme siden, formedelst een eller anden Misgierning, vorder efter Loven, og Forordningerne, ved Lov og Dom gjort ubeqvem til Vores Tieneste, da saadan Lods Eyer at blive frie for, en anden Karl, udi hans Sted, at levere, allerhelst naar samme Karl, førend han er bleven enrolleret, ey er befunden til nogen Liderlighed, eller Vidtløftighed, beviisligen at have haft Tilbøyelighed, og Lægget altsaa, ved saadan een, efter Loven afstraffet Karl at ansees, som det ved Dødsfald, eller, paa anden Maade, var bleven vacant. 6) De, der saaledes blive enrollerede, som virkelige Land=Soldater eller Ryttere, skal tiene i 12 Aar, med mindre de imidlertid fæste Gaard, dog hvad angaaer dem, som enten allerede have tjent som gevorbene, og nu ere tilbageleverede, eller og de, der endnu tiene eller have tient som Land=Soldater; hvilke, ligesom andre Bønder=Karle maa presenteres og enrolleres, da skal saadanne, i de fastsatte 12 Aar gotgiøres de Aar, de allerede have tient; men skulle en Karl, som saaledes har tient i 12 Aar, ey ville antage Gaard, naar samme ham paa billige og lovlige Vilkaar bliver tilbuden, skal han endnu tiene i 6 Aar, dog at han udgaaer saasnart han, paa foranførte Maade, en Gaard vil antage. 7) Alt Mandskab, som er over 18 og under 40 Aar gamle, Gifte eller Ugifte, maa af Sessionen antages, og skal allene sees paa, at de kan føre Gevæhret, samt ere 61 og en halv Tomme høye, efter Siellandsk Maal, paa bare Fødder; Men dersom en Proprietair, som haver Mangel paa tienstdygtig Mandskab, for Sessionen, foreviser alle paa sit Gods værende unge Karle, tilligemed Huusmænd, og Jnderster, maa Sessionen deraf udsøge een, som endnu er i Vext, da han i saa Fald bliver angerløs, ved hvad Anledning, enten Dødsfald, Gaardsfæste eller andet Tilfælde Vacancen endog existerer. J øvrigt maa intet Foregivende befrie nogen fra Enrollering eller Tieneste, med mindre han har saadan øiensynlig Skade, som efter Sessionens Skiønnende, i Følge af denne Forordning, gjør ham udygtig til at tiene; Men ifald nogen, imod Formodning, skulle befindes at have lemlæstet sig selv, for derved at blive frietagen, ville Vi dog, at han desuagtet skal giøre Tieneste, om han nogenledes dertil er i Stand, da han, i Mangel deraf, skal settes til Fæstnings=Arbeyde i 6 Aar; Og skulle der opkomme Tvistighed om en Karl er antagelig eller ey, skal saadant, saavelsom alle andre Tilfælde afgiøres ved fleeste Stemmer i Sessionen, men ere Stemmerne lige, i Henseende til en Karls Antagelse, saa at 2de formeene, at han kan antages, og 2de ikke, da skal deres Stemme gielde, som formeene at Karlen kan antages. 8) Dersom en Proprietair forlanger en af ham indskreven Karl udløst for at fæste Gaard, da skal saadant ham strax tillades, naar han melder sig for Amtmanden og foreviser Fæstebrevet, samt presenterer en anden Karl i hans Sted, som Amtmanden da af interim antager, og derhos tilkiendegiver det for Regimentets Chef, eller den Stads=Officeer, som paa Regimentets Vegne commanderer i Districtet; Paa samme Maade forholdes og, naar en af de Enrollerede enten ved Døden afgaaer, eller Lægget paa anden Maade bliver ledig, da den, som det tilfalder, igjen at besette samme, strax og i det seeneste inden 6 Ugers Forløb, presenterer en Karl for Amtmanden, under Mulct af 12 Skilling til Regiments=Cassen for hver Dag, han efter den Tiid, lader Lægget staae aaben. 9) Skulle en Proprietair forlange en af det enrollerede Mandskab, som engang har passeret Mynstringen, udløst, for at bruge ham i sin egen Tieneste, da bør saadant ham tilstaaes, naar han skaffer en anden tienstdygtig Karl i hans Sted. 10) Den, som har været enrolleret enten som Land=Soldat eller Rytter, og er afgaaet, førend de fastsatte 12 Aar, for at fæste Gaard, men siden forsidder samme, maa paa nye igienenrolleres, og skal ey allerne udtiene den Tid, han endnu kunde have havt tilbage, men endog tiene 6 Aar længere, i Fald han dertil er dygtig; Ligeledes skal den som er udløst til Proprietairens Tieneste, efter foregaaende Art., i Fald han kommer af samme og Proprietairen det forlanger, udtiene den Tid, han, ved Udløsningen, har havt tilbage. 11) Jngen, være sig enten Hs. Majests, egne Civil eller Militaire Betiente, af hvad Caracteer det end maatte være, ey heller nogen af de paa Godserne værende Riide= eller Lade=Fogder, samt andre, som Administrationen af et Gods maatte være betroet, eller dermed i mindste Maade har at giøre, maae understaae sig, enten directe eller inddirecte, af nogen Bonde=Karl at fordre eller modtage noget, hvor lidet eller meget det end kunde være, for at befrie nogen for Enrollering, og skulle nogen befindes, herimod at handle, da skal de, som ere i Hs. Majests. Tieneneste, strax, og uden ringeste Naade, have forbrudt deres Bestilling, og efter den Dag være uværdig til videre Hs. Majests. Tieneste, og de, som ere i Proprietairernes Tieneste, bøde derfor 300 Rdlr., eller, i Mangel deraf, arbeyde i nærmeste Fæstning efter Forordningen af 6. Decembr. 1743, saaog derforuden samtlig, enhver i sær, uden nogen Forskiæl, betale tredobbelt saa meget, som de, i saa Maade, have oppebaaret, hvilket skal tilfalde Angiveren, eller næste Hospital, i Fald ingen Angiver i Sagen befindes; Men skulle nogen Proprietarius, Strøe=Gods Eier eller Benificeret, imod al Formodning, selv fordriste sig hertil, da forbeholder Hs. Majest, sig dem derfor, efter Sagens Omstændigheder, alvorligen at ansee og straffe; Og paa det herover desbedre kan holdes, samt de herimod handlende desfor opdages, saa tillade Vi hermed alle deslige unge, til Land=Miliceen ellers henhørende, Bønder=Karle, at, saafremt nogen af dem, efter denne Hs. Majests. Forordnings Publication, til een eller anden, hvo det endog være kan, bliver foranlediget noget at give, for derved fra Enrollering at vorde befriet, de da sligt, enten for deres ordentlige Øvrighed, eller og for den næstholdende Session, ey allene frit og upaaanket maa anmælde, men endog derhos forvente, at saafremt Sagen beviisliggiøres, dennem da, som oven er mældt, tredobbelt saa meget af den Skyldige skal blive tilbageleveret, som de i slig Tilfælde have givet. 12) Sessionen, som herefter skal bestaae af Amtmanden, Regiments=Cheffen, Krigs- og LandCommissarien, og Amts=Forvalteren, skal holdes eengang om Aaret, og skal for hver Regiment, saa vidt mueligt holdes paa den Tid og det Sted, Regimentet er samlet, men for indeværende Aar skal Sessionen, i Henseende til Udskrivningen af Folk og Heste, holdes paa de sædvanlige Steder, og til den Tiid af Efteraaret, som, igiennem vedkommende Departement, nærmere bliver bekiendtgjort. 13) Jngen af forommældte Sessions=Deputerede maa fra den ved Placater bekiendtgjorte Session de udeblive, uden Hs. Majests. allernaadigste Tilladelse og befaling, eller og formedelst saadan beviislig og bekiendt Sygdom, som giør det umueligt at møde, da den Udeblivende det i Tiide, de andre Deputerede haver at tilkiendegive, hvilke igien anmælder det, hver til det Collegium, han sorterer under. 14) For denne Session skal alt det udskrivende Mandskab presenteres, og indskrives i Rullerne, samt tages i Eed, efter den hidindtil brugelige Formular, af denne Jndhold: "Jeg N. N. lover og sværger, at jeg skal være, blive og tiene ærlig, troe og vel, udi Hans Kongelige Majestæts, Kong Christian den Syvendes Tieneste, som en ærekiær og redelig Karl og Soldat vel egner og anstaaer; Saa sandt hielpe mig Gud og hans hellige Ord., Ligeledes skal og i Sessionen forhøres, afhandles og resolveres paa alle de Klagemaale eller Qvæstioner, som maatte forefalde imellem Proprietairerne, Regiments=Officererne, Bønder eller Bønder=Karle og Lægs=Mænd, saavidt Land=Milicen angaaer, og skulle noget være af den Betydenhed, at det ey af dem kunde afgiøres, da at henvise enhver til sit Forum; Jligemaade skal og ved hver Sessions Holdelse, efterat Ind= og Udskrivningen er passeret, forespørges, og Amts=Betienterne, Proprietairerne, deres Fuldmægtige eller de enrollerede selv have nogen Klage mod Officererne; eller Officererne mod dem, og, i saa Fald, skal Sessionens Deputerede være tilholdne dennem i Mindelighed at forene, og den Forurettede at tilfredsstille, eller og Sagen, efter sine beviislige Omstændigheder, efter Loven, Forordningerne og Krigs=Articlerne, saavidt enhver kan vedkomme, at afhandle, med mindre det kunde være Sager af desto større Betydenhed, da Parterne, enhver til sit Forum, henvises; Men, som Hs. Majestæt allernaadigst vil, at enhver, som med Sessionens Resolution, eller Afsigt ey er fornøyet, skal forundes Friehed til at appellere, efter Lands Lov og Ret; Saa er hermed Hs. Majestæts allernaadigste Villie og befaling, at deslige Kiendelser, som af Vedkommende paaankes, skal lige for Hs. Majestæts Høyeste Ret indstevnes, og der endelig paakiendes. 15) Det skal staae enhver Land=Soldat og Rytter frit for, at indlade sig i Ægteskab, uden dertil at behøve nogen Tilladelse, enten fra Regimentet eller andre, dog maa han ey tage sin Hustrue med sig ved Regimentet eller den aarlige Mynstring. 16) Paa de Steder, som henhøre til Land=Læggene, maa, efter at Mynstringen 1775. er forbi, ingen, som er tienlig til at være Soldat, antages til at fæste Gaard, med mindre han har været Soldat, og i det mindste passeret Mynstringen eengang, under 50 Rdlr. Mulct for hver, som herimod fæster Gaard til en uberettiget, hvilken Mulct heel og holden skal tilfalde Angiveren. 17) Det unge Mandskab, saavel de, der høre til Infanterie, som Cavallerie Regimenterne skal aarlig eengang forsamle sig paa et i Districtet anviisende beyvemt Sted, for at øve sig i at exercere, og blive da sammen, de, som høre til Jnfanteriet i 17 fulde Dage, nemlig fra den 20 Maji til 5. Junii begge inclusive, og de, som høre til Cavalleriet, i 20, fulde Dage, nemlig fra den 20. Maji til den 8 Junii, ligeledes inclusive, og nyde deres Tractement i den Tid fra Regimentet, men i den Tid, de bruge til Marschen til og fra Samlingen, nyde de deres Underholdning af Lægget og Udreederen, saavel for sig selv som Hesten, da dem gotgiøres 6 Skilling daglig, samt medgives Fourage for Hesten, og maa ikke høyere end 4 Miile paa denne Marsch beregnes til en Dag. 18) J den Tid Mandskabet. saaledes ere samlede, nyde de frie Qvarteer, saavel for dem selv, som Heste, men intet videre, hvilket og er at forstaae om de Ossicerer, som, for Exercitiens Skyld, derhen commanderes, hvilke tillige med Mandskabet, nyde frie Transport over Færgestederne, hvor de, paa denne Marsch maatte have slige at passere. 19) Enhver Soldat skal i de første tvende Aar, efterat han er bleven presenteret, møde hver Søndag paa en ham i Nærheden anviisende Exerceer=Plads, og deri 2 Timer og Sommeren og 1 Time om Vinteren, øve sig i at omgaaes med Gevæhr og at exercere, dog undtages derfra Høste Tiden, nemlig fra Midten af Augusti Maaned, indtil September Maaneds Ende, samt den Søndag, naar han gaaer til Alters, eller og naar han, formedelst beviislig Sygdom, derfra forhindres, men den øvrige Tid skal han under Straf være forbunden at møde, og maae ingen enten Ober= eller UnderOfficeer, under Straf af Cassation eller Degradation, ham derfra frietage, eller tillade ham at blive borte; Naar derimod en Karl har tient i 2 Aar, vil Hs. Majest. allernaadigst, at han for al Exercice, undtagen ved de aarlige Mynstringer, maa være frie og forskaanet. (Slutningen skal følge i næste No.)¬