JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Som fierde Vidne fremstod Hebert, i Anledning af hvis Beskyldninger Præsidenten spurgde Dronningen: Veed De de Administrateurers Navne, hvilke sædvanligen besøgte Dem i Conciergeriet? Jeg kiender blot Jobert, Micheel, Michonis og Morinot. Kiender De de Personer, som disse Administrateurer bragte med sig i Deres Værelse? – Ney. - Har ikke En, der kom til Dem med Michonis, kastet en Boquet til Dem, hvori der laae en billet? – Jo. - Tog De denne Bognet op, – Jeg lagde saa lidet Mærke til den, at jeg vist vilde ladet den ligge, dersom man ey havde givet mig et Vink. Jeg tog den blot op, for ey at udsætte den Person, som havde kastet den, for Ubehageligheder, ifald man siden havde fundet den. - Besvarede De den Billet, som De fik i Bouqvetten? – Med en Naal forsøgte jeg paa et Stykke Papiir at give benævnte Person at forstaae, at han ey maatte komme oftere. - Kunde De vel kiende Deres Svar igien? – Ja. (Præsiden. ten leverede hende det, og Dronningen tilstod, at det var den omtalte billet). Gjorde De ikke nogen Bevægelse i det Øyeblik, da Personen kastede Bouquetten til Dem – Da jeg i 13 Maaneder ey havde seet noget mig bekiendt Menneske, saa var det meget naturligt, at jeg i Førstningen blev forundret. Haar denne Person ikke siden indfundet sig hos Dem? – Ney. - Ventede De ham ikke næstfølgende Fredag? – Jo. - Kiender De denne Person, Ja, jeg saae ham den 20de Junii paa – Jn Slottet; men jeg erindrer mig ikke hans Navn. kede De ikke Michonis, da han kort derefter blev afsat, Jo, og fornemmeligen for det almindelige Bedstes Skyld. Hvad forstaaer De ved det almindelige Bedste? – Michonis Retskaffenhed, og den Omsorg, han har for alle Fangerne. - Sagde han ikke til Dem: "Jeg seer Dem nu for sidste Gang. – Ja.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Det femte Vidne var Notarius Silly, forhen Adjutant ved Nationalgarden. Hans Udsigende angik for det meste Kongens Flugt. Præsidenten spurde Dronningen; Hvilke og hvormange vare de Personer, som vare vidende om Flugten, Blot tre af Livgarden, af hvilke den eene hedde Valory og den anden Dumoutier. - Hvad Grund havde De til at forlade Paris. - Kongen vilde det. Hvo havde bestilt Vognen, – En Fremmed, som nu ikke længer opholder sig i Frankerige. (Den Svenske Baron von Fersen.) - Hvo havde skaffet Dem ReysepassEn fremmed Minister. (Den Russisk Keiserlige Gesandt, Hr. von Simolin).
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Paris, den 28 October. Man frygter desværre for, at Prindsesse Elisabeth vil faae samme Skjæbne som Dronningen. Dog er hendes Proces ey endnu begyndt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Et nyt Beviis paa den her herskende barbariske Tænkemaade er dette, at man i disse Dage har sendt Conventet adskillige Gratulationsbreve i Anledning af Dronningens Henrettelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Man siger vel endnu, at Philip Egalite, forrige Hertug af Orleans, sidder arresteret i Conciergeriet; men der gives dog de, som tvivle derpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Brissot og de øvrige arresterte Deputerte ere siden i Onsdags tagne i Forhør af Revolutionstridnalet. For at komme deshastigere til Maalet, har Tribunalet i Gaar deelt sig i 2 Sectioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Som man forsikkrer, er den unge Prinds strax efter Henrettelsen ført i en Vogn fra Templetaarnet til Rettere stædet, hvor man havde viist ham Guillotinen, beskrevet ham hans Moders Død, og tillige givet ham tilkiende, at han skulde friske den samme skrækkelige Skjæbne som hans Forældre, dersom han i mindste Maade yttrede ud gen Lyst til at blive Konge, eller blot foretog sig noget, der streed imod Republikens Love.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Republikaneren, Prinds Carl af Hessen Rheinfels, er afsat fra sin Commando som General. Han har derpaa anholdt om Ophold hos Jacobinerne, siden hans Godser, i Tydskland vare confisquerte, og han altsaa ey havde noget at leve af. Han havde ogsaa begiert at optages som Medlem af Jacobiner-Selskabet. Dette sidste blev ham afslaaet, siden man ey vil have nogen fordums Prinds til Selskabsbroder. Jmidlertid skal der sørges for hans nødtørftige Ophold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Brüssel, den 28 October. Franskmændene have igien pludseligen forladt Flandern paa denne Kant, uden, som de stærkt truede med, at erobre Ostende. De have maattet efterlade sig 20 Kanoner, som de ey kunde medtage. Adskillige Landsbyer og enkelte Huse paa Landet have de udplyndret og ruineret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Den 23de d. M. gjorde Franskmændene et frugtesløst Udfald fra Maubeuge. Den 24de angreb de, 15000 Mand stærk, den Keyserlige General Kray ved Orchies. Hans Styrke var kun 5000 Mand, og dog drev han dem tilbage med et Forliis af 700 Mand, vi derimod mistede blot 100 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Haag, den 29 October. Breve fra St. Eustatius af 31te August melde, at der paa nogle Øer i Vestindien har den 12te og 13de August raset en meget stærk Orcan, og anrettet stor Skade saavel paa Landet som paa Søen. Paa St. Thomas har Stormen været allerhaardest. Af 49 Skibe og Fartøyer, Gaar. Paa ere 45 deels strandede, deels ganske forulykkede. St. Martin, Guadeloupe og Martinique har man ikke mærket til nogen Storm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Det Storbrittanniske Hof har ladet bekiendtgiøre en under nærværende Omstændigheder interessant Erklæring, hvori det tilbyder Franskmændene Fred, naar de ville give Slip paa det hos dem herskende Anarchie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Det lader nu, som Prindsen af Coburg begynder at agere defensiv, da han vel, saalænge han ey faaer Forstærkninger, ikke kan fortfare med den offensive Krig. Desuden ere Franskmændene for nærværende Tid meget stærkere ved den nordlige Armee, end de i Feldttogets Begyndelse vare. Derimod ere de Allierte svagere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Frankfurt, den 29 October. Man vil her i Dag have den Efterretning, at Landau i Forgaars har capituleret, efterat alle Anstalter til et Bombardement vare gjorte. Forholder det sig virkeligen saaledes, saa maae vi med næste Post faae noget Tilforladeligere derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Altona, den 4 November. De nyeste Beretninger fra Over Rhinen melde om en heftig Træfning, som den 26 October, fra Kl. 5 Morgen til Kl. 9 Aften, var forefaldet i Nærheden af Strassburg, hvor Prindsen af Waldeck med den Keyserlige Armees venstre Føy angreb Franskmændene i deres Forskandsninger i Wanzenau, og Greve Wurmser paa samme Tid giorde fra Prumpt et saa lykkeligt Angreb, at Franskmændenne flygtede ind under Strasburgs Kanoner, men fandt Stadsportene tilspærrede, og maatte altsaa igien begynde Træfningen med de forfølgende Tydskere. Ved Beretningens Afsendelse vidste man ey endnu Udfaldet af den fornyede Træfning; men i Nærheden af Strassburg saae man en meget stærk Røg. – Man troer, at Hertugen af Brunsvig er ogsaa den 26de fra Elsatzabern marcheret imod Strassburg; men fuld Vished haves ikke derom. -
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Den 27 October var bestemt til Fort Louis formelige Bombardering. Den franske Rhiinarmee var fra Moselarmeen bleven forstærket med 13000 Mand, og ventede end da 7000 Mand og anseelige Forstærkninger fra det Jnd af Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Kiøbenhavn, den 8 November. Til næstkommende Mandag den 11 November er den unge Prindsesses hellige Døbeget berammet. De af Rangspersoner, som maatte finde Behag i at bivaane denne høytidelige Handling, ville forsamle dem i Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsens Gemakker Eftermiddagen Kl. 4 1/2 Slet. Damerne klæde sig i Robe de Cour, og den Dag aflægges Hofsorgen. Til Aften bliver Apartement i Hs. Majestæt Kongens Gemakker, og derefter det Kongelige Bunteradstaffel i Apartementsalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Ved Slutningen af Classelotteriets 5te Classes Trækning udkom end videre følgende høye Gevinster, nemlig: No. 13632, 100 Rdlr. i Hr. Veiermester Ostenfeldts Coll. i Saxkiøbing. No. 18195, 50 Rdlr. i Hr. Hofbogtrykker, Møllers Coll. her i Staden. No. 24292, 200 Rdlr. Hr. Controlleur Hansens Coll. ibidem. No. 12042, 600 Rdlr. i Hr. Siemens Coll. i Glückstadt. No. 857, 50 Rd. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 1451, 20 Rdlr. og Præmie for det sidste Lod 100 Rdlr. i Md. Gierns Coll. i Aarhuus. Hvormed 5te Classes Trækning endtes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
J Tallotteriets 561 Trækning i Altona, den 5 November, udkom følgende Nummere: Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffverske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-08
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Kiøbenhavns No. Aar. nuar. mann, nuar. Pund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
st-Tidender. land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Messe. Mandagen, den 11 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Fortsættelse af den henrettede Dronnings VidneForhør.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Som attende Vidne fremstod Anton Simon, forhen Skoemager og tilsidst Gouverneur hos Prindsen i Templetaarnet. Saalænge Ludvig Capet og hans Familie, sagde han, havde deres Friehed, og kunde spadsere i Templehaugen, bleve de hemmeligen underrettede om alt det, som foregik, saavel i Paris som i Republikens andre Stæder, Præsidenten tilspurgde Simon: Veed De noget om de Jntriquer, der foregik i Templetaarnet, i den Tid den Anklagede var der – Ja. Hvilke af Administrateurerne havde Deel i disse Jntriquer? – Den lille Capet har sagt mig, at Pethion, Toulon, la Fayette, Lepitre, Hougot, Michonis, Vincent, Manuel, Leboeuf, Jobert og Dange, vare de, som havde interesseret sig meest for hans Moder. Sidstmeldte havde engang omfavnet ham (Prindsen, og i Moderens Paaber sagt: Her Jeg vilde ønske, Du var i Din Faders Sted, paa svarede Dronningen, at Dange vel undertiden havde spøget med hendes Søn i Haugen; men hun havde dog aldrig seet, at han havde omfavnet Prindsen. - Er det Dem bekiendt, spurgde Præsidenten videre Simon, at man især ved Maaltiderne behandlede den unge Capet som Jeg veed, at hans Moder og hans Tante al Konge? (Til tid gav ham den øverste Plads ved Bordet. Dronningen) Har De ikke underskrevet Beviser, efter hvilke der hos Skatmesteren for Civil Listerne skulde hæves Penge? – Ney. - Herpaa svarede den offentlige Anklager: "Det nytter ikke, at De nægter det. Man har iblant Skatmesteren Septeuils Papirer fundet to af Dem underskrevne Beviser. Disse Beviser bleve siden deponerede hos de fire og tyve Mænds Commission. Da denne Commission efter den Tid er blevet ophævet, saa kan Beviserne just ikke i dette Øyeblik fremlægges imod Dem. Men De vil strax høre Vidner, som have seet dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Nu blev det nittende Vidne, Kiøbmand Frans Tisset, forhen Medlem af Municipalitetets Opsynscommission, fremkaldet og afhørt. Han havde, sagde han, begivet sig med den fornødne Vagt til Skatmester Septeuils Hotel, for at arrestere ham; men han var undveget. Jblant hans Papirer fandt han to Anviisninger, i alt paa 80000 Livres, underskrevne af Marie Antoinette, og en Caution for to Millioner Livres, med Ludvigs Underskrivt, af hvilken Sum der af et udenlandsk Handelshuus skulde maanedlig udbetales 110000 Livres. Videre havde man forefundet en stor Deel Noter over adskillige til Fabras og andre betalte Summer, samt en Qvittering fra Bouille for 900000 Livres, en dito for 200000 Livres &c. &c. Dronningen svarede dertil. Jeg vilde ønske, at Vidnet kunde opgive bemeldte Anviisningers Datum. Vidnet svarede: Den ene var af 10de August 1792; den andens Datum kunde han ikke erindre. Jeg har, sagde Dronningen, aldrig udstædet saadanne Anviisninger, og hvor kunde jeg ogsaa det, især den 10de August, paa hvilken Dag vi allerede Kl. 8 om Morgenen gik til Nationalforsamlingen, Har De da, spurgde Præsidenten hende videre, ikke i den Loge, hvori De opholdt Dem, faaet Jkke i Penge af de Personer, som vare hos Dem, - Logen, men vel i de tre paafølgende Dage, hvilke vi tilbragte i Feuillans Klosteret, have vi taget imod de Penge, man tilbød os, siden vi selv ingen havde. - Hvormeget fik De da vel – Fem og tyve Stykker Louisdorer. Og disse ere just de samme, som man fandt i min Lomme, da man bragte mig fra Templetaarnet til Conciergeriet. Jeg ansaae denne Sum altfor hellig til at røre den, for at give den Person den tilbage, af hvem jeg havde faaet den, saasnart jeg igien saae hende. - Hvo var denne Person? – Det var Madame Auguel. Det tyvende Vidne, som blev afhort, var Frans Lepitre, forhen Temple-Commissair. Han forsikkrede, at han aldrig havde havt hemmelige Samtaler med Dronningen. - Har De da ikke, spurgde Præsidenten, forsynet hende med Nyeheder, eller dagligen besørget Folk, som hver Aften udraabte Aften Journalerne udenfor Templetaarnet? – Ney. - Det behøvedes ikke heller, var Dronningens Svar. Jeg hørde dem jo hver Dag raabe, naar de gik igiennem Corderie-Gaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Nu fremstod den forrige General Philip Franz Gabriel Latour du Pin Gouvernet, som een og tyvende Vidne. Han blev af Præsidenten tilspurgt, om han ikke var nærværende ved Livgardens Giæstebud? – Ney, var hans Svar. Jeg var dengang Commandant i Bourgogne. - Hvorledes, spurgde Præsidenten, var De ikke dengang Minister, – Jeg har aldrig været Minister, og har aldrig skiøttet om at være det. (Slutningen følger).
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Marocco, den 20 September. Dette Lands nye Behersker har ganske erklæret sig imod det nu i Frankerig herskende Anarchie, strængeligen forbudet al Handel med Franskmændene, saa og al Udførsel af Korn- og andre Varer fra alle hine Havne til Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Florenz, den 22 October. Til Livorno er der ankommet en Engelsk Escadre af 3 Linieskibe og 4 Fregatter fra Toulon, og har bragt et franske Linieskib med hvidt Flag med sig. – De Neapolitanske Tropper have allerede paa en roesværdig Maade udmærket sig ved Toulon. De have fordrevet Franskmændene fra en Høy der i Nærheden, og bemægtiget sig deres hele Leyr. Ved denne Leylighed maatte den unge Hertug af Prisenzano sætte Livet til. – Hs. Pavelige Hellighed laborerer igien af Feber og Podagra Erkebiskoppen af Avignon og Cardinal Finochietti ere ved Døden afgaaede i Rom. Ved Sidstmeldtes Død er der nu 8 Cardinalshatte vacante.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
London, den 29 October. Hoftidenden har nu vel berammet det brittiske Parlements Sammenkomst til den 10de December; men efter al Sandsynlighed vil denne Termin endnu blive forlænget til midt i Januarii Maaned, saafremt uforudseete Omstændigheder ey skulde giøre en tidligere Sammenkomst, nødvendig. Overalt lader det, som Ministeren vil i Parlementet drive de imod Frankeriges Anarchie allerede tagne og herefter tagende Mesurer igiennem, og dertil viide at forskaffe sig de fornødne Stemmer og Understøttelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Lord Howe var i de sidste 9 Dage to Gange løbet udfra Torbay, men har, formedelst Modvind, hvergang ikkun holdt Søen i nogle Timer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
- J Scotland bliver der, efter en nye Plan, hværvet 1000 Mand, som inden 4 Ugers Forløb skulle leveres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Haag, den 2 November. Den Engelske Gesandt, Hr. Elliot, har i Mandags officialiter insinueret Generalstaterne den Erklæring, som Kongen af Storbrittannien gandske nyelig har ladet udfærdige i Anledning af de franske Anliggender; med det Tillæg, at Hs. Storbrittanniske Majestæt ingenlunde tvivlede paa, at det i bemeldte Erklæring viiste Sindelav jo stemmede fuldkommen overeens med de øvrige europæiske Magters, i en for alle Regieringer og alle Nationer saa vigtig Sag. - Generalstaterne have herpaa ladet den Engelske Gesandt svare, at de vare fuldkommen af samme Tænkemaade som Hs. Storbrittanniske Majestæt, og at de inderligen saae den Tidspunct imøde, da den franske Nation igien vilde være kommet til sig selv, og være foreenet under en Regiering, under hvilken den vilde vise tilbørlig Agtelse for det borgerlige Selskabs Baand og andre Nationers Rettigheder, samt see Muelighed til igien at fornye Forbunds og Freds-Tractater med fremmede Nationer, og vaage over sammes troe Overholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Formeldte Kongelige Storbrittanniske Erklæring er i det engelske og franske Sprog aftrykt i to Spalter ved Siden af hinanden, og blevet sendt til alle Høystcommanderende ved de imod Frankerige tienende Engelske Armeer og Flaader, saaog til de Engelske Gesandte ved fremmede Hoffer. Dens Hovedindhold er den Forsikkring, at Hs. Storbrittanniske Majestæt hverken af Ære, eller Erobresyge fører den Krig, hvori han er blevet indvikklet med Frankerige; men at han er tvunget dertil, deels for at forsvare sine egne Stater og Undersaatter, deels for at haandhæve de med hans gamle Allierede sluttede og ved Magt staaende Tractater, og endelig for at kuldkaste de Grundsætninger, som true med at tilintetgiøre alle velordnede Selskaber og at forstyrre at personlig Sikkerhed og huuslig Rolighed &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Ved Postens Afgang fra Brüssel ankom sammesteds en Coureer fra Armeen med Efterretning til Erkehertug Carl om en Seyer, som General Otto den 30 October har tilfægtet sig over Franskmændene i Flandern, og hvorved Fienden havde paa Valpladsen mistet 3000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Altona, den 7 November. Efter de nyeste Beretninger fra Frankfurt er der den 28 October gjort Begyndelse med at bombardere Landan, og at sende gloende Kugler derind. Man har dermed fortfaret hele den paafølgende Nat og Dag, saa at Staden allerede paa flere Stæder stod i lys Lue, hvorved et betydeligt Magazin var lagt i Aske. Rygtet om Landaus Overgivelse var altsaa kommet lidt for tidlig. – Forresten saae man i Elsas nye store og vigtige Optrin imøde, da Greve Wurmser trækker sin hele Magt sammen, og blot har efterladt sig nogle Kredstropper i Stæderne Weissenburg og Lauterburg. - Hertugen af Brunsvig var den 25de October med en anseelig Forstærkning ankommet til Schweigen, og gjorde Anstalter til at udjage Franskmændenne af det Saarbrückske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Fra Havre de Grace meldes, at Caffeen, som hidtil frit maatte udføres, nu ogsaa er sat under samme Artikel som Livets første Nødvendigheder; hvorfor de allerede tilladte Skibe igien havde maattet udlosse den indtagne Ladning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Kiøbenhavn, den 11 November. Den 3die August d. A. er Examinatus Juris Christopher Ludvig Poppe forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Norge. Den 9 Aug. er Sognepræst Hr. Magister Frederich Christian v. Haven beskikket til Sognepræst for Lyngbye Meenighed i Sielland. Den 13de September er Assessor Auscultans ved Oberhofretten i Norge, Jørgen Wilhelm Brochmann beskikket til virkelig Assessor ved bemeldte Ret. Den 27de er Personel Capellan Hr. Svenning Haugaard beskikket at være Sognepræst for Meierup Meenighed i Ribe Stift. Bye= og Birkeskriver Nicolay Christian Leigh ligesaa at være Bye= og Raadstueskriver i Roeskilde, samt Herredsfoged i Ramsøe og Thune Herreder. Den 4de October er Studiosus Lauriz Tolstrup confirmeret at være Sognepræst for Haurum og Søebye Meenigheder i Aarhuus Stift. Residerende Capellan Hr. Knud Jørgensen beskikket at være residerende Capellan ved St. Olai Kirke i Helsingøer og Præst ved Hospitalet sammesteds. Residerende Capellan Hr. Rasmus Tonning ligesaa at være Sognepræst til Wigøers Præstegield i Bergens Stift. Cancellie Secretair og Cancellist Rasmus Brorson ligesaa at være Byefoged i Sæbye og Herredsfoged i Borglum og Jerslef Herreder i Aalborg Stift. Candidatus Juris Peter Andreas Groos at være Bye- og Raadstueskriver i Ringkiøbing samt Herredsskriver i Bølling Herred udi Ribe Stift. Stadsmusikant Matthias Bang i Veyle confirmeret at være Organist ved Kirken sammesteds. Den 11 October er Cancellie Secretair og Copiist Johannes von Aphelen beskikket at være Cancellist i det 2det Expeditions=Contoir i det danske Cancellie. Studiosus Tobias Bøkker confirmeret at være Revisor for de offentlige Stiftelsers Regnskaber i Fyen og Langeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Den 18 October er residerende Capellan Hr. Holger Friderich Wessel Brovn confirmeret at være Sognepræst for Brenderup og Ove Meenigheder i Fyen. Personel-Capellan Hr. Hans Frederich Brandt ligesaa at være residerende Capellan for Kattrup, Øxelev og Folstrup Meenig Sognepræst Hr. Christopher heder i Aarhuus Stift. Overgaard beskikket at være Sognepræst for Triege og Ølsted Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Henrich Stilling ligesaa til Sognepræst for Adslev og Miessing Meenigheder i Aarhuus Stift. Hører Peder Rasbeck ligesaa til Sognepræst for Helligsøe og Giettrup Meenigheder i Aalborg Stift. Præst Hr. Niels Lindberg ligeledes til residerende Capellan ved Domkirken i Ribe og til Annexet Seem. Personel-Capellan Hr. Michael Hol bye ligesaa til Sognepræst for Walle Præstegield i Sætersdahlen udi Christiansands Stift. Samme Dag er hører Holger Ludvig Orik confirmeret at være Forstander ved Hospitalet og Fattighuset i Helsingøer, og Mads Peder Tvede at være Revisor for de offentlige Stiftelsers Regnskaber i Lolland og Falster. Den 25de October er Jens Foght confirmeret at være Revisor for de offentlige Stiftelsers Regnskaber i Aarhuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Examinatus Juris Johannes Woldbye Mouritzen forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Under=Retter paa de vestindiske Eylande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Vinden. Novbr. 6 3/4 Varme. O. N. O. 27. II. O. Uvis. Uvis. N. O. 27. II. O. 7 1/4 O. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Udi afvigte Uge, fra den 2 Novbr. til den 9de dito, ere i denne Kongel. Residence-Stad copulerede 32 Par. Fødte Drenge 21, Piger 23, tilsammen fødte 44. Døde Mænd 6, Qvinder 10, Drenge 8, Piger 4, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Brystsyge 4 Hævelse 1. Kopper 4. Moersyge 1. Overkiørt 1. Slag 4. Steensmerte 1. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærendesyge 3 Uangivne Svagheder 1. Vattersoet 2. Tilsammen døde 28. Altsaa 27 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fiorde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-11
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-11-15
Kiøbenhavns No. Aar. muur, nu Post-Tidende. hu billig Fredagen, den 15 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyffner.