JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-10
Ved Procama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, er Enhver, der formener at have noget at for fordre i Stervboet efter afdøde residerende Capellan i Nysted, Kjøbstad, Jens Holst og senere afdøde Hustrue Maren Holst født Ranleff, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret den 25de April 1839. Schwensen. Sa Haag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-10
Fortegnelse. over Middeltallet af de geistlige Embedsmænds Vota til Capitelstaxten paa Korn afgrøden i Lollands-Falsters Stift, pro 1838. Hvide. Graae Pastoraterne. Hvede. Rug. Havre. Byg. Erter. Erter. Mariboe Amt. 1. Hunsebye Vaabensted. . . . . . . 3. Saxkjøbing. Taars Vixnæs . . . . Maibølle. Radsted . . . . . . . . Thorebye. . . . . . . . Døllefielde . . . . . . Nysted. . . . . . . . . Kiettinge . . . . . . . . Østerulslev. . . . . . . Vesterulslev . . . . . Stemminge . . . . . Mariboe . . . . . . . Thiersted. . . . . . . Rebbelunde. . . . . . . Rødbye. . . . . . . . . Taagerup. . . . . . . . Errindlev . . . . . Fuglse. . . . . . . . . Holebye . . . . . Østofte. De geistl. Embedsm. Middeltal. De civile dito dito Det samlede Middeltal . . . .ad Rbd. mel s. Abd. mk.. s. Rbd. mk. s. Rbd. me, s. Rbd. me, s. Rbd. mk. s. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Lollands-Falsters ans 18 Stifts al til unter. En Søndagen den 12 Kai. No 54.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Udenlandske Nyheder. England. J Underhuset har nylig fundet nogle for Danmark meget interessante Debatter Sted. Hr. Gibson forlangte nemlig at Ministeren for de udenlandske Anliggender skulde fremlægge den Correspondence, som var ført mellem ham og det engelske Gesandtskab i Kjøbenhavn, og dette Forlangende støttede han paa, at Englands Jnteresser i den senere Tid vare tilsidesatte i Danmark, og navnligen ved den Transittold, som var paabuden paa de Varer, der føres fra Hamborg til Lübeck gjennem Holsteen. Han formeente at Danmark var aldeles uberettiget til at hæve nogen saadan Told, da Transitold efter Publicisten Vattel kun fordres som Erstatning for en eller anden virkelig ydet Tjeneste, men det var langt fra at Danmark ydede nogen saadan Tjeneste, da Landeveien hvor Transittolden blev fordret var i en meget maadelig Forfatning. Grunden til at Transittolden var bleven paabuden meente Taleren laae i at Handelen paa Hamborg var i stadig Tiltagende, og at derfor mange Varer bleve befordrede fra Hamborg til Lübeck, hvorved Sundtolden blev formindsket, men dette troede han dog ikke burde være nogen antagelig Grund, hvorimod han meget mere ventede, at England vilde forene sig med Rusland, Preussen, og de andre Stater, som have begyndt at protestere mod Sundtolden, der desuden i den senere Tid var bleven opkrævet med et større Beløb end oprindelig indrømmet, om den forøvrigt nogensinde var indrømmet. Sluttelig klagede endnu Taleren over, at ved selve Toldsatterne vare Rusland og Preussen begunstigede paa Englands Bekostning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Den engelske Minister, Lord Palmerston bemærkede hertil, at strax efterat han i August Maaned f. A. havde erfaret, at den nye Told skulde paabydes, havde han henvendt sin Opmærksomhed paa denne Sag, og da det oprindelig var bestemt, at de Varer, der førtes fra Hamborg til Lübeck, skulle erlægge 10 s. pr. Centner i Transittold, medens derimod de, der førtes fra Lübeck til Hamborg kun skulle erlægge 5 s. pr. Centner, havde han ved det engelske Gesandtskab i Kjøbenhavn andraget paa en Forandring i denne Bestemmelse, der i høi Grad begunstigede Rusland paa Englands Bekostning, og han havde derved og opnaaet, at Tolden blev bestemt til 5 s., fra hvilke Steder end Varerne bleve sendte. Forsaavidt meente Ministeren var der altsaa for Tiden ingen Grund til Klage, men ved Toldloven var der viist en Partiskhed, som nu var Gjenstand for Underhandlinger mellem den engelske og danske Regjering. Alle Varer vare nemlig ikke pligtige at betale Told, og skjøndt de toldfrie Varer ikke vare anførte som de, der udelukkende kom fra et bestemt Land, saa var det dog mærkeligt nok ene Varer, der vare Hovedgjenstanden for Udførselen fra Rusland, og medens derfor Toldloven ikke i sine Ord var partisk, var den det dog i sine Principer og dens Følger, og i denne Anledning underhandledes der med den danske Regjering, men da disse Underhandlinger endnu ikke vare endte, ansaae Ministeren det for urigtigt at fremlægge den forhen førte Correspondence. Hvad angik Danmarks Bemyndigelse til at paabyde den omventilerede Told, da meente Ministeren, at den ligesaalidt kunde drages i Tvivl som Danmark Pligt til herfor at vedligeholde Veien, hvoraf Tolden blev oppebaaren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Om den Sundtold, Danmark nu oppebærer er større end den efter bestaaende Tractater og gammel Vedtægt maa være, derom kunde Ministeren intet bestemt yttre, men han erklærede, at Regjeringen stadigen skulde have Opmærksomheden henvendt paa denne Gjenstand. Med Hensyn til en anden Told afgift, nemlig den, som ved Stade affordres forElbfarerne, erklærede derimod Ministeren, at den for Tiden var høiere end den burde være, hvorfor der i denne Anledning var indledet Underhandlinger med Hannover. Efterat endnu Hr. Chapman havde erklæret den danske Sundtold for meget billig og Hr. Peuse heri havde modsagt ham, blev Sagen udsat indtil Underhandlingerne med Danmark vare tilendebragte. - Dronningen har bestuttet at udnævne 8 nye Peers. - Med Undtagelse af en ikke aldeles paalidelig Efterretning om at de engelske ostindiske Tropper skulle have lidt et Nederlag ved Peshaver paa Indiens yderste Grændse. har man ingen senere Efterretninger fra Colonierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Frankrig. Naar vi atter gjentage, endnu er intet Ministerium kommen istand, have vi meddeelt det Væsentligste af Efterretningerne fra Frankrig, thi hvad Journalerne forøvrigt indeholde er næsten ene Variationer paa det gamle Theema om den langvarige Ministerkrisis og Aarsagerne til at man endnu ingen Ende seer paa dem. Naar den uafhængige Presse næsten uforbeholdent tillægger Kongen Skylden for at Landet endnu intet definitivt Ministerium har faaet, synes det, forsaavidt man formaaer at gjennemtrænge det Mørke, hvori de egentlig Handlende skjule sig, ikke at være uden Grund, da det er bekjendt, at han for Tiden ingen Ynder er af Thiers, der, som tidligere bekjendt, almindelig ansees som uundværlig for ethvert Ministerium. For nu at tilintetgjøre denne Mands Jndflydelse og Betydning kuldkastes enhver Combination ved aldeles tilfældige og ofte ubetydelige Omstændigheder, og man søger ligeledes at trætte Nationen, og Deputeretkammeret for at dette, kjed af den lange forgiæves Venten, endelig skal blive tilbøielig til at modtage ethvert Ministerium. Jmidlertid er der flere af Deputeretkammerets Medlemmer, der ikke ønske at det skal komme hertil, og Hr. Manguin, der fremkaldte de sidste oplysende Debatter er fremkommen med en Adresse, som han ønsker at Deputeretkammeret vil tilstille Kongen for derved at fremkalde en Afgjørelse. Adressen blev henviist til Kammerets Bureauer og af disse skulle alt de otte have antaget den. - Kongens Navnedag den 1ste dennes blev feiret ved stor Gratulation fra Deputeretkammeret, paa hvis Vegne Præsidenten Passyholdt en Tale, der atter blev besvaret af Kongen. J begge Talerne forekom der vel Yttringer om Agtelse saavel for Kronens som Deputeretkammerets Prærogativer, men i Grunden vare begge Taler temmelig intetsigende, hvorfor man mener, at det iforveien har været aftalt hvad der skulde siges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Greven af Paris Daab mener man nu vil blive foretaget i Slutningen af denne Maaned. - Mellem Marschal Vallee og Abdel Kader skal der ikke herske den bedste Forstaaelse, og den førstnævnte bereder sig til et Tog til Hæmya, hvori han ønsker at Hertugen af Orleans eller Remours skal deeltage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Fædrelandet. J Aalborg Avis berettes nu atter fra Hobro, at Liget af den i dette Blad tidligere omtalte Boelsmand Niels Moesbech, Søndagen den 28de f. M. er fundet i en lille Bugt af Simmested Aa, 1/4 Miil, fra hans Bopæl af nogle Folk der fiskede med en Baad, paa omtrent en Alens Dybde. Mandens Liig blev bragt til hans Hjem, og ved den næste Morgen foretagne Besigtigelse fandt Lægen, at saavel Mandens Pandeskal som Næsebeen vare knuste. Moesbechs Kone og Datter, hvilken sidste endnu ikke har fyldt sit 19de Aar, bleve strax underkastede Forhør, hvorved dog Jntet opdagedes, men da der er al Sandsynlighed for, at Moder og Datter, selv om de ikke have forøvet Mordet, dog maae være vidende derom, bleve de satte i Forvaring i deres eget Huus. Ved den derpaa om Onsdagen foretagne Obduction af Moesbechs Lig maatte Moder og Datter være tilstede, men uden at Forretningen gjorde mindste Virkning paa dem, betragtede de samme tvertimod med den største Ligegyldighed. Ved at aftage Hovedhuden fandtes saavel Bag- som Forhovedet knuste ved flere stærke Slag af et stumt Jnstrument, og at den Døde havde erholdt disse i levende Live overbevistes man og ved det størknede Blod, ligesom og Haaret var fuldt af Blod. Det er derfor aldeles afgjort, at Moesbech er bleven myrdet, og der er al Rimelighed for at Moder og Datter enten have udøvet dette Mord eller været medhielpende derved. J det næste Dag anstillede Forhør have de vel heller ikke bekjendt, men Herredsfogden fandt sig dog beføiet til at lade dem føre til Arresten i Hobro, hvor man mener, at det vil ikke vare længe inden de gaae til Bekjendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Af Kieler Correspondenzblatt erfarer man nu, at Grunden til den Oberstlieutnant v. Ernst idømte halvaarige Fæstningsstraf har været denne, at bemeldte holsteenske Godseier nemlig havde ladet tilkjende en hos ham tjenende Pige, fordi hun efter hans Formening havde foranlediget et Rygte, som gjorde hans sædelige Vandel mistænkt, 12 Slag af en Ridepidsk og ladet denne arbitraire Straf anvende ved sin Foged i Paasyn af Pigens i den Anledning forsamlede Medtjenerinder. Dommens Udførelse er imidlertid endnu opsat, da den Domfældte skal have appelleret eller indgivet en Ansøgning om Straffens Forandring til en Pengebøde. Naar Jndsenderen i Correspondenzbl. mener, at denne Overrettens Kiendelse, der betragtes som en Begivenhed udenfor al Beregning, vil virke som en ny Landefred, saa kan man ikke andet end ønske til Lykke dermed, endskjøndt det dog vel maa kunne antages, at Afholdelsen fra slig Barbarisme fra Middelalderen ikkun behøver at indskærpes ved et saadant Exempel hos saa af Nutidens Godseiere saavel i Holsteen som i det øvrige Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Under 6te April d. A. er Handelshuset C. J. Hambro & Søn meddeelt Bevilling til i Kjøbenhavn at anlægge og drive et Establissement for Tilberedelse af hermetisk conserverede Fødemidler, med Rettighed til, ved Tilberedelsen af de forskjellige Fødemidler, og navnligen til Forfærdigelse af de til disses Conservation nødvendige Blikdaaser, at betjensig af selvantagne Arbeidere, uden Hensyn til de udelukkende Rettigheder, som forskjellige Lauge maatte have til at forfærdige sligt Arbeide, samt ligeledes til at forhandle Fødemidlerne i saadanne Qvantiteter, som maatte forlanges. (Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Efter fleres Opfordring har Pastor P. C. St. Gad i den berlingske Tidende meddeelt en Fremstilling af det Passerede ved sidste Formandsvalg i Trykkefrihedsselskabet, hvori han ogsaa gjør Rede for de Grunde der bevægede ham til endeligen at modtage det Valg, han i Begyndelsen af Valghandlingen gjentagende havde afslaaet. Jeg forandrede, siger han, under Valghandlingen min Beslutning, men kun ifølge Grunde, som ikke vare tilstede ved Valghandlingens Begyndelse. De tvende Candidater (Procurator Christensen og Bager Sager) vare ved den Enes Yttringer, uden Tvivl til hele Forsamlingens som til min store Forundring, fremstillede som hinandens politiske Modstandere, ved hvis Valg Repræsentanterne vare opfordrede til at afgjøre meere, end hvem de helst ønskede til Formand, vare ligesom tvungne til at erklære sig for eller imod et Parti. Den politiske Divergents imellem disse to Mænd var neppe Almeenheden, var i det Mindste ikke mig tidligere bekjendt, og - det være sagt med al Agtelse for disse Mænd – Forsamlingen maatte føle sig i en ikke liden Forlegenhed ved paa eengang at skulle dømme, imellem dem som politiske Notabiliteter. Denne personlige, Selskabet uvedkommende, Væddestrid maatte befrygtes at ville have en skadelig Jndflydelse ikke blot paa Formands valget men endnu mere paa Dannelsen af Skriftcommitteen. Hvo kunde i dette Øieblik sætte sig paa et Standpunkt, ophøiet over alle smaaligge Partihensyn, og blive sig den Hensigt bevidst, hvorfor Selskabet ifølge Lovene har dannet sig, at befordre Trykkefrihedens rette Brug og modarbeide dens Misbrug, uden at beklage, at fornuftige Mænd skulde spilde deres Tid paa parlamentariske Studer, og uden at ønske, at dog en Mand i Forsamlingen maatte aabne en Ventil for den fordærvelige Partiaand? J den Interesse, som jeg har vundet for Selskabet ved tidligere at anvende ikke liden Tid og Kraft paa det, maa man alene søge Aarsagen dertil, om dette Ønske var mere levende hos mig, og at jeg ikke lod det blive ved at ønske af Andre, hvad jeg troede selv at kunne og burde gjøre. Jeg er mig bevidst, med en saa aaben Færd, at ingen i Selskabet kan tvivle om min Anskuelse, tidligere at have søgt ved flere Leiligheder at forebygge enhver Brug af Selskabet til andre Hensigter end den, som Selskabets Love antyde – thi jeg anseer enhver anden Brug for en Misbrug ; jeg har seet hvorledes det hidtil underlegne Parti i Selskabet har lammet de ædleste Kræfter ved parlamentariske Studer, o bragt flere Mænd, paa hvis Medvirkning Selskabets Kraft og Ære beroer, til lidt efter lidt at trække sig tilbage; jeg ansaae og anseer det endnu for en Samvittighedssag baade med Hensyn til Regjering og Folk at lade sig skræmme bort fra Selskabet, det være sig nu enten ved eensidige Regjeringsmænds Miskjendelse af Frimodighed eller ved urolige Folkesnakkeres Miskjenselse af Besindighed, og derfor greb jeg under et pludselig opstaaet Uveir det Roe, som jeg i Havblik havde nægtet at modtage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
J Dagen tilbagekaldes den til dette Blad ( 48) givne Meddelelse om Salget af Steensgaard i Lolland, til Hr. Proprietair Guldborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
En Optiker i Slesvig, Hess, har forfærdiget et Hydro=Oxygen=Gas-Microscop, som han agter offentlig at forevise. Det forstørrer Gjenstandene 500,000 Gange i Fladeindhold. – altsaa 200,000 Gange meere end det for nogle Aar siden af Prof. Døbler foreviste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Bidragene til de Vandflodlidte vedblive rundeligen at indkomme; af Coll. Tid for den 4de Mai seer man saaledes, at omtrent 6600 Rbd. endvidere ere indleverede til Amtstuerne. Fremdeles er deraf Dhrr. Balletmester Bournonville samt kongelige Skuespillere Overskou og Holst afleveret til Kjøbenhavns Magistrat 1821 Rbd. som Nettoindtægt, af den af det kongl. Theaterpersonale givne Forestilling af Aladdin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Det ledige store Taarnby Kald paa Amager skal søges af 45 Theologer, af hvilke 5 ere Egregiister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Fra Vensyssel klages i gjentagne Beretninger fra forskjellige Sider meget over den herskende Nød blandt Landalmen, som en Følge af den allerede i flere Aar meer eller mindre stedfundne Misvært.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
En Reisende, der nylig har gjennemreist denne Provinds, har saaledes forsikkret, at Landmandens Kreaturhold er af Mangel paa Foder gaaet tilbage i den Grad, at de fleste kun have den halve Besætning tilbage imod før, og at en betydelig Deel Pløieland vil forblive ubesaaet af Mangel paa Sædekorn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Nylig har en Rodemester i Kbhvn, havt et Deficit af den Bagatel 4000 og nogle Hundrede Rigsbankdaler, uagtet Rodemesterne, efter den nuværende hensigtsmæssige Jndretning ved Kæmneriet, hver Uge maae indbetale det Opkrævede, og uagtet der hver Maaned foretages et Slags Generalregnskabs=Aflæggelse, hvorved naturligviis Skatteblanquetterne, som haves i Behold, fremlægges. Paa kortere Tid end 14 Dage efter sidste Afregning skal hiin Kassemangel have fundet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
J Aarhuus Avis findes under Jndsendt følgende Spørgsmaal. Kan det ogsaa gaae an, at en Byens Borger, i Mangel af Huusly, trækker op paa Torvet med Kone og Børn, reder sin Seng, paa Brostenene og gaaer tilsengs under Guds aabne Himmel med samt sin Familie? Og hvorledes seer det ud med Communallivet i den By, hvor Sligt kan passere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Kammerraad, Dr. juris Kall, Byfoged &c. i Wordingborg, er bleven i Naade entlediget fra dette (Aarh. Av.) sit Embede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Lehnsbaron Holger Rosenkrantz til Rosenholm i Jylland, er i Natten til den 4de Mai ved Døden afgaet, efter længere Tids Sygdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Den for sin Skribentvirksomhed i Raketten og senere som Udgiver af Skaberens Værk bekjendte Rasmus Philip, forhenværende Esqvadronschirurg, er død paa almindelig Hospital i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Kjøbmand Scavenius i Holbek bekjendtgiør, at der hos ham vil arrivere endeel udmærket gode Frøer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
I Tirsdags Formiddag lagde ud i Renden Fregatten Galathea, under Commando af J. Seidelin, R. af D., Briggen Mercurius, under Commando af Capt. Lieut. K. Mourier, R. af D., og Briggen St. Jan, under Commando af Capt. Lieut. G. Gjødesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
J Børsen Nachrichten der Ostsee, findes en Artikel, hvori man advarer de Handlende mod at lade Varer lodse i Helsingøer af forbiseilende Skibe for at omlade dem i andre, paa Grund af de betydelige dermed forbundne Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Vor allerede verdensberømte Weise har nu udgivet sin Choralbog, der af en Beundrer i Berig. Tid, erklæres for den fortrinligste Samling, som Verden hidtil har havt af Kirkemelodier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
J Søndags Aftes Kl. imellem 11 og 12 saaes i Randers stærke Nordlys, hvis Skin saaledes oplyste Firmamentet, at man ved samme endog kunde ske at læse i en Bog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Cancelliedeputeret Conferentsraad Lassen er den 9de dennes død i sit 72 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Bekjendtgjørelser. Mariboe Amts oeconomiske Selskab. Overeensstemmende med den 22 § af Selskabets Love, afholdes en Generalforsamling Onsdagen den 29de denne Maaned, Formiddag Kl. 11 paa Raadstuen i Saxkiøbing, hvortil Directionen, giver sig den Ære at indbyde Selskabets Medlemmer med det Ønske, at Forsamlingen maatte blive saa talrig som muligt, da flere Sager af Jnteresse, ville blive at afhandle og afgjøre. Directionen den 10 Mai 1839. Løven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Fra 12 dennes anløber Dampskibet Lø Even Stationen Taars paa Lolland nemlig, fra Kiel paa Touren til Vordingborg: Søndag og Torsdag Formiddag mellem 11 og 1 og fra Vordingborg paa Reisen til Kiel: Mandag og Fredag Formiddag mellem 10 og 12. Reisende anmodes om at være i Taars Færgegaard inden de tidligst benævnte Klokkeslet, da Løven i Aar gjør sine Reiser med endnu større Hurtighed end forrige Aar og ofte ankommer til Kiel Kl. 4 1/2. Nakskov 9 Mai 1839. Puggard & Hage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Undertegnede anbefaler sit Udsalg af alle Sorter Bobinets Arbeider, saasom Kapper, Kappekorsklæder, Strimler m. m. Kapper vadskes og opsættes efter myeste Smag for 8 a 12 s. Pyntekapper fra 2 Rbd. til høiere Priser. Dame Skræddersyning og Modepynt; gamle Hatte om syes, Fjer vadskes og kruses, alle Sorter SilkeTøier og Baand vadskes. Tillige bekommes Herre Kraver, Flipper og Halsbind. Sammesteds kan nogle honnette Familiers Døttre lære ovenanførte. Ærbødigst Jfr. F. Berg, boende paa Torvet i Saxkjøbing. Smedede Ambolte, med og uden Sværhorn af forskjellige Dimensioner, kan faaes hos H. C. Krøyer i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Det Lollandske Falsterske Assurance-Selskab for Møller og Effekter har vedtaget, at det ved en extraordinair Generalforsamling, som vil blive afholdt i Begyndelsen af Juli Maaned dette Aar, indvoteres nye Medlemmer for at tiltræde den 1ste August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
De som saaledes ønske at tiltræde Selskabet ommodes om behageligen at indgive Anmeldelse derom inden medio JuniMaaned, til Undertegnede. Ourebygaard, den 8 Mai 1839. H. C. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Efter modtaget Bestilling paa danske Tapetpapirer besørges Disse hertil anskaffet paa circa 8 Dage, og leveres efter Fabriks Priis, mod contant Betaling ved Modtagelsen. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Da der her i Byen er udspredt det Rygte, at jeg ikke længere driver min Profession, finder jeg mig anlediget til at erklære dette for Usandhed, og fremdeles at anbefale mig til mine ærede Kunder. Nykjøbing den 9de Mai 1839. paa N. Jørgensen, mand mode, Bødkermester. af Skov, Auction, og da denne ginomtal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-12
Fredagen den 7de ds., Formiddag Kl. 9 ½, bliver Auction ved Skovfogedhuset i Aars over følgende Skoveffecter i og ved bemeldte Aars SkovVarken af,32 Stkr. paa Roden staaende, deels større Egetræer. "man i fældet Egestamme 16 Al. lang. 33 Stkr. tilslinget større og mindre Ege-Krumtømmer, indeholdende 168 1/2 Cubikfod. i Stk. tilslinget Egetræe tienlig til Mølle-Axel, 11 Al. lang, 24 og 22 Tom. føer i Roden og 16 og 18 Tom. i Topenden. Endeel Favne Bøge=Vragbrænde, bedste Sort og noget stort Bøgeknippel. Skovfoged Ole Nielsen i bemeldte Aars eller Hamborg huset vil Auctionsdagen saavelsom Dagen forud være tilstede, for at paavise Lysthavende det Sælgende. Sundbye den 11te Mai 1839. A. Andersen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-14
Lollands-Falsters udvig Lun Alnad i du vang i Avende Enge Tirsdagen den 14 Mai. No. 35.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-14
Frankrig. Man er nu saa ofte bleven skuffet med Løvter og et nyt, definitivt Ministerium, at man almindelig begynder at troe, at det er Kongens Hensigt at see at komme ud af det med det provisoriske, og denne Anskuelse vinder og Medhold, da man hører at Deputeretkammeret har vedtaget at begynde Discussionerne over Budgettet Disse Debatter mene man da ville beskjæftige Kammeret en Maaned, og i Slutningen af Juni Maaned pleie Deputeret=Kammerets Medlemmer stedse at forlade Paris, og Kongen har derved vundet næsten et Aar, i hvilket han har regjeret aldeles ene. Naar Deputeretkammeret da atter samles i Efteraaret vil det være tidsnok at danne et Ministerium, og det vil da beroe paa Omstændighederne, om dette bliver efter Kongens eller Deputeretkammerets Ønsker. Mauguins Addresse til Kongen er endnu ikke bleven discuteret i Kammeret, og ved Hoffet bryder man sig kun meget lidt om denne Sag. - Ogsaa de franske Blade meddele nu Efterretning om den mellem Frankrig og Mexico afsluttede Fred, der i flere Punkter er fordeelagtig for Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-05-14
Spanien. Feldttoget er aabnet mellem Espartero og Maroto, og den Førstnævnte synes at have erhvervet sig nogle Fordele, i det han nemlig har indtaget den lille Bye Ramales hvor Carlisterne have anlagt et Kanonstøberie, ligesom og Diego de Leon har bemægtiget sig Broen ved Belascoain, hvorfra Carlisterne gjorde jevnlige Streiftog. Christinernes Tilstand kan dog ikke i det Hele synes at være bedre; thi endnu er Cabrera ubeseiret og brand skatter Landet rundt om, og paa et af sine Streiftog har har endog nærmet sig Madrid paa 12 Mile, hvilket har fremkaldt meden Frygt i Hovedstaden.