Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Tallotteriet er et Folkeonde, ikke alene ved det Tab som Enkeltmand lider, men tillige ved de mange sørgelige Følger, skuffede Forventninger medføre. Lysten til at friste Lykken har et utroligt Herredømme over Mennesket i Almindelighed, men naturligviis især over dem, der ikke ere istand til at skaffe sig alle deres virkelige eller indbildte Fornødenheder ved deres Erhverv. Dette er især iøinefaldende ved Tallotteriet. For andre Spil vækkes Jnteressen ofte ved den Skarpsindighed, der i dem kan anvendes, da Spilleren, meere eller mindre, ved sin Klogskab kan bidrage til at bestemme Udfaldet til sin Fordeel. J Tallotteriet frister kun Haabet om Vinding, og at det saa ofte slaaer feil, ophidser kun endnu mere til blindt at forfølge det med forøget Anstrængelse. Stormænd og Mænd, der ere anbetroede vigtige Embeder, der staae høit over Almeenheden, der agtes for deres Forstand og Hjerte, deele denne farlige Lidenskab med den simpleste Almuesmand og gemeeneste Staader. Der gives dygtige, forstandige Storsmænd, som, hildede af det fordærvelige Tallotteries Tillokkelser, ligesom tabe Forstandens Brug hver Mandag, og agte paa Fuglenes Flugt, Drømme, Tegns Udlæggelser og andre Galskaber. Vi have mangen Embedsmand, der hver Dag har at gjøre med Bestregninger, og derfor maa indsee, hvor urimeligt det ler, at speculere i Tallotteriet; han søger desuagtet derved at dække en Gjæld eller at hjælpe paa en taalelig Gage, hvormed han maaske skal ernære en en talrig eller ødsel Familie; han afviger fra de simple Spillere - han spiller efter Plan!! Jndsatsen skal forhøies i visse forud beregnede Forhold; han lukker Øiet for Faren, netop fordi han føler, at han burde flye den, hvis han aabnede det. Gjælden voxer, Gagen forslaaer mindre. Jntet giør lettere en Forbryder af en ærlig Mand end Lotteriet. Beregningerne ere sikkre - naar han blot kan holde ud at forfølge dem - han tilvender sig ulovlige Fordele af sit Embede, han bruger de ham anbetroede Penge - bliver et Offer for en Frister, der beskyttes af Lovene og - ender sit Liv ved et Selvmord eller blandt Forbrydere; han bedækker sig med Skjændsel og overlader sin Familie til Armod. - Almuesmanden er utilfreds med den Jndtægt hans Arbeide skjænket ham, han gjør den endnu mindre ved at bortkaste den, for paa engang at gribe den falske Lykke; han kunde finde Udkomme, men vil have Rigdom og styrter sig og Sine i Mangel og Elendighed. - Staader en tigger en Skjærv til Brød, men sulter for at anvende den til Lotteriet, hvorved han paa engangst kan blive til Herremand - ti Gange har han spillet - og tabt; - men han har valgt, de gode Tallitde komme sikkert den ellevte Gang. Nu kan hans ikke tilbetle sig den Mark, der skal gjøre hans Lykke - han stiæler den, og Forbedringshuset - eller rettere sagt, Forværringshuset - giør Ende paa alle hans skjønne Forhaabninger. - Alle disse Spillere, saa forskjellige de end ere, sige. Det er dog muligt at jeg kan vinde og Vinder jeg blot engang, saa spiller jeg aldrig mere!" Erfaringen viser, at Haabets Opfyldelse og Beslutningens Udfølerelse ere lige sjeldne. Disse ere blot nogle af Lotterispillets Følger, det har mange andre, som: huuslig Uenighed, Utilfredshed med Livet, Tabet af Agtelse for sig selv, Ære grelse, Ligegyldighed for Forretninger o. s. v., hvoraf næsten enhver Lotterispiller har følt nogle. Vi ville nu give nogle faa, men indlysende og almeen forstaaelige Beviser for, hvor taabelige og aldeles urimelige de Forhaabninger ere, der knytte sig til denne skadelige Jndretning. Dersom man vinder et bestemt Udtræk, der er besat med 1 Mark, da betales det af Lotteriet med 20 Mark. Det er jo en betydelig Gevinst. - Ja, naar det kommer ud, men vi maa lægge Mærke til, at 80 Nr. 1 kunne komme ud, og give Lotteriet den indsatte Mark, hvorimod kun et eneste giver de 20 Mark. Lotteriets har altsaa 89 Muligheder til at vinde 1 Mark, medens Spilleren kun har 1 til at vinde 70 Mark. Dersom man vinder et ubestemt Udtræk, der er besat med 1 Mk., da betaler Lotteriet 15 Mk. Det er kun en lille Gevinst, men da der bliver trukket hele 5 Nr., saa er den ogsaa let at vinde. Jkkelendda saa meget let: thi de a Nr. ere kun 18de Delen af de 90 Nr. i Kassen; hvis man skal regne efter Rimelighed, maa Spilleren altsaa spille paa Udtræk 18 Gange for han vinder een Gang, og da nus Lotteriet kun betaler 13 Gange, men Spilleren gjør Jndskud 18 Gange, er det indlysende, at han hars den bedste Udsigt til at have tabt 3 Indskud for hver Gang han hvinder. Vinder en Spiller en Ambe, der er besat med 11 Mark, faaer han 270 Mk. i Gevinst. Det kan ikke give Udsigt til Rigdom, men er dog en god Hjælp. - O, det kan have lange Udsigter, Lad os blot lægge Mærke til, at i de 3 Nr. der komme ud, findes kun 10 Amber, men i de 90, der ligge i Lykke= hjulet findes 4005. Spilleren har altsaa - tænke engang, hele 10 Muligheder for at vinde 270 Mk., naar Lotteriet har - 3995 Muligheder for at stikke hans Mk. i Lommen. En Terne giver en Gevinst af 5300 Gange Jndskuddet; sætter man 1 Mk. ind, faaer man 883 Rbd. 2 Mk. igien; det er dog en Gevinst, der er værd at get vove lidt for, og Gud veed, hvorledes Lotteriet kan fordriste sig til at love Een at betale en saadan Sum, en blot for at vinde en lumpen Mark. Man skal see, mig at det er en menneskekiærlig Indretning, der blot er en beregnet paa at give den Fattige Erstatning for at han ikke har nogen Slægtning, der ved at efterlade et ham en Arv pludseligen, uden hans egen Virksomhed, kan sætte ham i Velstand. Vi ville see, De 15 Nr., der komme ud, indeholde 10 Terner og de 190, der ere i Lotteriets Kasse, indeholde - 117,480 Terner; der er altsaa hele 10 Muligheder for at Spilleren kan vinde de 883 Rbd. 2 Mk., og ikke meere end 117, 170 Muligheder for at Lotteriet beholder hans Mk. to Nogle have saa gode Tanker og Lotteriets Gavmildhed, at de vove paa at udbede sig Titusinde Rbd. for en Mk. De sige: fix oder nix" og sætte kun fi paa Qvarterne. Disse Spillere ere saa forrykte og have saa aldeles forsømt at skaffe sig en blot overfladig Kundskab om det Spil, hvori de vove deres Fattigdom og søge deres Rigdom, at vi paa to Maader ville vise dem deres Vildfarelse. Lad Qvarternespilleren tage et Spil Kort og deraf udtrække 5, hvoraf de 4 skulle være de 4 Esser. Han vil formodentlig selv vente, at han nogle Gange kommer til at trække forgiæves - ja, efter al Rimelighed i det Mindste - 270720 Gange; thi 52 Tal indehol4de 270, 25 forskjellige Forbindelser af 4 forskjellige i Tal, hvorfra der gaaer 5 saadanne Forbindelser, som indeholdes i de 3 udtrukne Kort. Man seer altsaa, at der er 5 Muligheder for at trække alle 4 Esser i 6 Kort, imod 270,720 Muligheder for ikke at trækketidem. Her har Spilleren forsøgt at faae en Qvartilterne i 52 Tal; men Lotteriet har 9 Tal, og nu ville vi see, at det giver ham endnu langt slettere, Forhaabninger. J de 9 Tal indeholdes 2,555,190 Qvarterner, og de 5 udtrukne Tal indeholde kun 5, altsaa har Spilleren fem Muligheder for at vinde 10,000 Rbd. imod 2,555, 185 Muligheder for at tabe 1 Mk. - Kun den der har mistet Forstanden kan en tænke paa at vinde i Lotteriet, efter at han har seet at Rimeligheden er saa aldeles urimelig. - Den lidenskabelige Spiller vil maaske endnu efter disse Beviser sige: "Men det var dog muligt, at jeg kunde vinde langt snarere end Beregningen lader formode! dette ville vi gjerne indrømme ham, naar han blot til Gjengjæld vil være enig med os i, at han ogsaa kan vinde langt senere, end Beregningen lader for imode. - Det er virkelig mærkeligt, at Spillerens Blindhed og den liden Rimelighed, der er for at han hvinder, ikke endnu har frembragt et andet Slags Lotteri ved Siden af det offentlige derved, at Speculanter have væddet 1000 mod 1 med de Spillende, om at de ikke vilde være istand til at faae Terner eller Qvarterner. Spillere, der saa ivrig eftersage en stor Gevinst, vilde ansee saadanne Veddemaal som en ny Udsigt til den og Speculanten vilde faae den. Der gives Mennesker, som ikke troe, hvad de see for deres Øine, naar det strider mod deres forud fattede vrange Meninger, og blandt disse ere især de lidenskabelige Lotterispillere. Vi ville derfor til Overflod fremsætte nogle Kjendsgierninger, der bevise, at Lotteriet ikke blot kan, men ogsaa har skuffet Almuen. Da dette Hydras Skaber i Danmark, den preussiske Bankdirecteur Koes, i 1771 fik Tilladelse til at anlægge et Lotteri i de danske Stater, forpligtede han sig til at erlægge en aarlig Forpagtningssum af 25,000 Rbd. til den kongelige Kassel og desuden at give Actietagerne 10 pCt. Uagtet denne uhyre Afgift, de betydelige Lønninger og Omkostninger, vare Jndtægterne saa store, at Regjeringen allerede i 1773 udløste Koes af Contracten og gav - 300 Rbd. for hver Actie paa 100 Rbd. 1 Lotteriet var imidlertid saa indbringende, at dette Kjøb kunde kaldes meget fordeelagtigt. J de 14 Aar fra 18de April 1773-18de April 1787 indkomst blot i de kjøbenhavnske Trækninger, efter alle Gevinsters og Udgifters Fradrag - 2,787,928 Rbd. - Jsk det nylig udgivne Budget findes Tallotteriets Jndtægt ansat til 220,000 Rbd. Regner man Trækningsudgifter, Lønninger og Procenter blot til 80,000 Rbd., bliver det 300,000 Rbd., som de Spillende reent ud tabe. - Vi ville antage, at den tredie Deels af dette Tab falder paa de saakaldte høiere Stænder, eller tildees gaaer ud af offentlige Kasser, for igjennem Collecteurens Hænder og efter Fradragelsen, af hans Procent igjen at tilflyde det Offentlige, saa bliver 200,000 Rbd. tilbage, der ere udredede af Armods Anstrængelser, Savn og Forbrydelser, 1 Forsvind fordømte Plage Og gaae til Helvede tilbage, Forbandelser ledsage Dig! Pest dræber - Land og Rige græder; Du myrder Pligt, og Dyd og Sæder, Og tvinger Folk at dræbe sig sige vi med P. M. Troiel og ønske af Hjertet den Mand Lykke, der vil arbeide paa dette Ondes Udryddelse til Trods for det Had, som maaske de, der meest burde takke ham, vilde overvælde ham med. Den redelige Fædrelandsven vil allerede nu erkjende hans Bestræbelsers Værd, og Børn af dem, der nu ville ansee ham, som den der berøver dem en sikker Udsigt til Rigdom, skulle engang velsigne ham.