Norske Intelligenssedler, 1808-11-15
Under Folloug Sørenskriveries civile Skiftejurisdiction staae følgende Stervboe under Behandling: 1. efter Henrik Rolssen paa Pladsen Nyeborg, under Østbye i Krogstad Sogn. 2. - Kari Svendsdatter Ringiul af Westbye Sogn. 3. - Maria Aslachsdatter Garder, sammesteds. 4. - Kirstine Olsdatter Grube af Drøbak Ole Johnsen nordre Børsum af Aas Sogn. 6. - Erik Johannesen Loppehullet af Drøbak. 7. - Anne Johannesdatter Stubberud af Krogstad Sogn. 8. - Kirstie Ottersdatter Giøvig sammesteds. Siri Svendsdatter Myhrvold under Gaarden Harestad sammesteds. Hans Christophersen Sundbye af Drøbak. 11. - Søren Andersen Kieppestad af Krogstad Sogn. 12. - Anne Olsdatter Rustad af Westbye, Sogn. 13. Gunder Tostensen og Anne Hansdatter Fieldpladsen af Krogstad Sogn. 14. - Anne Olsdatter Nordmands i Sovn. 15. - afgangne Toldkasserer Hiorts Enke Karen Hjort i Drøbak. Johannes Andersen Rehoug af Aas Sogn. 17. - Hans Gaardsen Agnord af Næsodden. - Jacob Nielsen Hatten under Gaarden vestre Bierstad i Westbye Præstegld. 19. - Bertel Roelsen sammesteds. Thi indkaldes herved, i Overeensstemmelse ved Placaten af 26de October 1792, alle og enhver, som i nogen af disse Boer maatte have noget at erindre, saavel Creditorer som Debitorer, saadant, inden den i benævnte Placat bestemte Tid, for undertegnede som Skifteforvalter at anmelde. Wollebek den 9de November 1808. Falsen. Enebær. At disse ere meget stærk urindrivende nægter Jngen, der enten har givet nogenledes Agt paa sit eget Legemes Orkonomie, imedens han har brugt Enebær, eller, som paa nogen Maade har gjort sig nogenledes bekiendt med Enebærrenes Bestanddele og Natur. Det er nok uden for al Tvivl, at naar man vilde drikke saa meget af et urindrivende Middel, som af Øl, vilde det ikke have den bedste Jndflydelse paa Sundheden, og hvad er da rimeligere, end raadføre sig herom med de, der kjende det menneskelige Legemes Natur, Lægerne. Atter Træskoe en Jydeskir.) Hvorfra en Skik kommer, er vel det samme, naar den kun er god : Biskop Schønheider, hvil Minde enhver, der kjendte hans gode Villie til almen Oplysning, ærer, sagde, i det han lagde Mærke til de ham forekommende Benskader og Beensygdomme i Tronhiems Stift var jeg Første, gjorde jeg Alt for at Almuen skulde vaage over, at holde sine Fødder varme, og den vilde velsigne mig derfor see Trondhjems Avis No. 82, og han tænkte maaskee ikke paa, at just Brugen af Træskoe kunde bidrage til at holde varme Fødder. De Danske kjende paa mange Steder dette af Erfaring, saa at, naar de ere kolde om Fødderne, trække de deres Skoe eller Støvler af og tage Træsko med lidt Halm eller Høe, paa; hvilket er et probat Middel, til baade at holde Fødderne tørre, og varme. Maa ikke enhver Følende ynkes over de Fattige, der i det fæleste Høstsøle og Regn, som i det kolde Vaarveir og Væde gaae halv eller hel barfodede. Monne de ikke derved let forskjærtse deres Helbred og kunde dette ikke tildeels forebygges, naar de kunde faae kjøbt et Par Træskoe for 12-16 sk., hvormed de værnede sine Fødder mod Væde og Kulde, Mange Bønder og Professionister ere, ved deres Arbeide i Fjøsene og Værkstederne, udsatte for at gaae meget i Vædet, hvorimod Læderfodtøie ei staaer; men de ei med Glæde og stor Nytte brugte Træskoe, der vilde ret passe dem meget godt, naar de bleve gjorte af den næthændede Normand, hvis Arbeide har større Fortrin for den uhændige Jydes. Er end dette Fodtøi ei let at gaae med, og foraarsager det derhos en klampende Lyd, saa faaet dog de taale det, som føre Klager herover, saalænge indtil disse Fintfølende kan sætte noget bedre i Stedet. Tort, Bjørnegræs, Bjørnetort. Om denne Plante yttres i Trondhjems Adres. Cont. Efterretning Nr. 82, at den er formodentlig en Afart af Tobak, fordi Bønderne ofte tygge paa den, som paa Tobak Anførte Plante er ikke Tobak eller nogen Afart af den, ei heller har den i sine Egenskaber nogen Lighed med den Tort, Field-Svinemelk (Sonchus alpinus) hører til L. 19de Kl. Syng. Nat. FamSammensatte, den voxer paa de norske Bjerge i Skovene. Blomsterblade og Stilke lange og laadne; Kronerne i en Klasse; Bladene skjørsaugtakkede; ved Basis pildannede; Kronerne blaa Som de øvrige Arter af denne Slægt indeholder Bladene meget Vand, og et skarpt, bidende melkefarvet Stof, hvilke ikke bidrage til at give en Art Tobakkens Egenskab. Den har ikke den fjerneste Lighed, eller næsten ingen, med Tobakken, hverken i sit Udvortes eller Jndvortes, undtagen for saavidt den er Plante. At ville hente Beviis for dens Tobaksnatur deraf, at Fieldbønderne tygge paa den, er en meget besynderlig Argumentations Maade. Bønderne tygge paa Qvae, Qvam (Angelik) Kalmus og flere Legemer, og ingen er vel derfor falden paa den meget forunderlige Hypothese, at disse ere Afarter af Tobak eller har dens Egenskaber.