JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Da den slesvig-holsteenske Regjering ikke pleier at vise sig som nogen varm Ven af Trykkefriheden, maa man meget glæde sig over en Dom, den nylig har fældet i en Censursag, som med Rette havde tildraget sig almindelig Opmærksomhed. Boghandler Bauermeister i Kiel lod nemlig de paa hans Forlag udkommende Ostsecischen Blatter under entinsk Censur trykke i Entin, som bekjendt Hovedstaden i det lille af Holsteen omgivne Fyrstendomme af samme Navn, der udgjør en Deel af Storhertugdømmet Oldenburg. Nu forlangte Politimesteren, og Censoren i Kiel atter at censurere Bladet, lagde Oplaget under Beslag og idømte Udgiveren en Mulct af 1000 Rbd. Denne henvendte sig til Regjeringen, som kasserede Politimesterens Foranstaltning, da Holsteen er et tydsk Forbundsland og Bladet var udkommet under lovlig tydsk Censur. Det under Beslag lagte, men af Regjeringen frigivne Numer indeholder et meget smukt Digt af C. H. Carl Heiberg, Til Kong Christian den Ottende af Danmark, Hertug til Slesvig og Holsteen, hvori Digteren under mange smukke billeder søger at vise, at Trykkefrihed vil være til Velsignelse for Konge og Land, og bønfalder for Slesvig og Holsteen og samme Frihed, som Danmark nyder. Man maa ret føle Medlidenhed med de stakkels Schleswig Holsteinere, naar det er kommet saa vidt med dem, at deres høieste Maal og dristigste Haab er den danske Trykke- og Talefrihed. Slutningen af Digtet lyder saaledes: und nun soll sig nicht wolben der Freiheit hober Dom Wer aber wird dann hemmen der Volker vilden Strøm Denn wo das Wort gekettet und Angstlich wird bewacht, Da get es dustre Bahnen, bis flammendes erwacht. Das freie Wort, mein König, bekampt allein das Wort, Denn der Gedanke blühet doch ewig, ewig fort, Und bant den Volkertempel für Wahrheit, Recht und Licht, Drum hemme Du de Wahrheit des freien Wortes nicht, Jfølge Privatbrev fra Kjøbenhavn tales der atter meget om den tidligere ommeldte Relation, at Hs. Durchl. Prinds Wilhelm skulde ville forlægge sin Residents til Aalborg som eventuel commanderende General i Nørre-Jylland, og at Prindsens Regiment da skulde forlægges hertil, hvorimod det herværende Regiment da skulde erholde Fredericia til Garnison og det i Fredericia garnisonerende Fyenske Jnf. Regiment komme til Odense. Hvorvidt og hvor meget der er sandt af disse Relationer, er naturligviis ikke godt at bestemme. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Efter Viborg Avis var berettet, at tvende spæde Børn vare af Hunde opkradsede paa Snedsted Kirkegaard. Gjerningsmændene til den begaaede Udaad skulle nu være opdagede, og mærkeligt er det, a det er gifte Folk (hvis Formues=Omstændigheder endog ikke skulle være daarlige), der have begaaet denne Forbrydelse, og de skulle endog være mistænkte for tidligere at have udøvet en lignende. Konen siges til vedkommende Herredsfoged at skulle have yttret: at hun fandt det forunderligt, at man vilde gjøre saa megen Blæst af en saa ubetydelig Ting som det Passerede."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Prof. Dr. Forchhammer opholder sig paa sin til geognostiske Undersøgelser foretagne Reise, i disse Dage i Aalborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Ved allerhøieste Parolbefaling af 26de dennes er Oberstlieutenant v. Hansen af Generalstaben ansat til at fungere som Generaladjutant saalænge Oberst v. Ewald er fraværende paa en Reise i (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Udlandet. Reisende fra den 21de til den 28de April 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jomfru Olufsen; Forvalter Mackeprang; Jomfru Schebye; Møllersvend Thomsen; Elev Stalknecht; Handelsfuldmægtig Olufsen; Postfuldmægtig Willerup; Færgeskipper H. Hansen. Med Personposten. Pigen Karen, Kjøbmand Lange; Student Colbjørnsen; Jfr. Sidenius. Udenfor Posterne, Kjøbmand Erasmi; Gartner Krause; Skovrider Schrøder; Forvalter Mackeprang. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Major Knap; Candidat Mohr; Oeconom Plange. Med Personposten: Frøkenerne Friis, Flindt og M. Friis; Candidat Hofmann, Pastor Steenstrup; Candidat Krænckel; Frøken Pontoppidan. Udenfor Posterne, Kammerraad Friederichsen; Forpagter Neergaard; Capitain Lythans; Grev Knuth; Proprietair Langsted; Madam Thomsen; Avlsforvalter Kesler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Med Dampskibet Frederik den Sjette, ankom den 25de April fra Kiel til Øerne: Kammerherre v. Renterskow med Frue, Svigerinde, Tjener og Eqvipage; Lieutenant v. Renter skald; Forvalter Schulz, Kjøbmand Lunddahl, Hr. Petersen. Afgik fra Falster og Møen til Kjøbenhavn: Justitsraad Meincke, Kjøbmand Michelsen; Capitain Lythans; Hr. Pontoppidan; Skipper Sørensen; Mad. Hartwich med 2 Børn i Mad. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Jndsendt. J Pastor Børresens Bondeven af 19de Marts læste man en Fremstilling af, hvorledes Fattigvæsenet skulde organiseres saaledes, at man kunde blive fri for Betlere. Det være sig nu med disse Betlere som det vil, naar de kun følge Sandhed i at forestille deres Trang for deres Medmennesker; men jeg har i den senere Tid bragt i Erfaring, at flere fare med usandhed og lognagtige Forestillinger. Saaledes har i denne Vinter en Mand fra Bruuntofte gaaet fra Bye til Bye og fra Mand til Mand, for at bede om milde Gaver til at kjøbe sig en Koe for. Han skildrede sin Tilstand saa elendig, at hans Medmennesker nødsagedes til at ynkes over ham. Han foregav nemlig, at han ved ulykkelig Hændelse havde mistet sin Koe, den vigtigste Eiendeel han havde, yttrede tillige, at han intet Arbeide kunde bekomme, endskjøndt jeg ansaae ham for en kraftfuld Mand, som kunde foretage sig hvad Slags Arbeide det skulde være; men som efter al Formodning heller har villet tage Bettelstaven, for at anraabe sine Medmenneskeer og Medlidenhed. Dette stadfæster sig endmere, da det er bevidnet af flere, at forbemeldte Mand aldrig har havt nogen Koe og altsaa faret med aabenbar Løgn. Derfor beder jeg eder, mine Medchristne, at være forsigtige med at give Almisse, da man let kan gjøre Skade med at, nære Betlerens Laster, naar man af Medlidenhed tænker at afhjælpe hans Trang. – Dette har givet mig Anledning til at nedskrive disse Linier i den Hensigt, at slig Fremgangsmaade kunde komme til Fleres Kundskab. F. H.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
AVERTISSEMENTS. At Cancelliet paa Grund af de Oplysninger, der ere fremkomne under et ved Kjøbenhavns Politiret optaget Forhør, under Dags Dato har foranstaltet, at Candidatus philosophiæ Meyer Adolph Goldschmidt inddrages under de Sager, der respective under 19de November f. A., 14de Januar, 25de og 30te Marts d. A. ere beordrede anlagte imod de angivne Redacteurer af Bladet "Corfaren, J. Lind, H. Buch, A. Hansen og N. P. Fjeldsted, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen; det bliver herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18 bekjendtgjort. Det Kongelige Danske Cancellie den 22de April 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Vordingborg lærde Skole. De Forældre eller Værger, som maatte agte at sætte deres Sönner eller Myndlinge i Vordingborg lærde Skole, anmoder jeg herved ærbødigst om, at tilstille mig Anmeldelserne herom saa betimeligt og med saa fuldstændig Underretning om deres Sönners eller Myndlingers foregaaende Underviisning, at det kunde blive muligt, at bringe den Underviisning, som disse fremdeles skulle nyde inden de kunne optages i Skolen, i den störst mulige Overeensstemmelse med den for Skolens Underviisning lagte Plan. Til dette Øiemeed tilbyder, jeg herved Skolens bedste Medvirken, overbeviist om, at dets Opnaaelse vil være ligesaa meget i den Enkeltes som i det Heles, i Disciplens som i Skolens Interesse. – Med Hensyn paa et i den senere Tid temmelig almindeligt udbredt Rygte om Vordingborg Skoles nærforestaaende Nedlæggelse, tillader jeg mig ved denne Leilighed at tilføie, at jeg efter derom indhentet anthentisk Oplysning kan erklære dette Rygte for aldeles ugrundet. Vordingborg den 25de April 1841. Dr. Fr. Lange, const. Rector.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Nykjøbing Dagvogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
At Dagvognen fra Nykjøbing paa Falster første Gang for iaar tager sin Begyndelse fra Nykjøbing Søndag Morgen Kl. 1, den 2den Mai, og første Gang fra Kjøbenhavn til Nykjøbing Mandag Morgen Kl. 7, den 3die Mai, samt at denne Befordring hele Sommeren indtil 1ste November, hver Søndag og Onsdag afgaaer fra Nykjøbing og hver Mandag og Torsdag fra Kjøbenhavn, i directe Forbindelse med Dagvognene i Sjælland, bekjendtgjøres herved. Jndskrivning til denne Befordring finder Sted paa de kongelige Befordringscontoiret paa hele Routen fra Nykjøbing til Kjøbenhavn og det sidstnævnte Sted ved Dagvognsexpeditionen. Restved og Vordingborg Befordringscontoirer den 24de April 1841. J. N. Witte. C. Høegh Guldberg. Efterlyses.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
En Bambusrørs Stok med hvid Elphenbeens Knap er tabt paa Veien fra Gl. Kirstineberg til Gartnerstrædet i Nykjøbing den 27de April 1811. Finderen vilde, imod at erholde en passende Douceur, aflevere den paa Gl. Kirstineberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Af Ønslev Præstegaards velbekjendte Køer kan en Kjøber, iblandt 4, der staae og skulle kælve, udvælge sig 2de for bestemt Priis: 32, 35, 38 eller 40 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Huusleilighed tilbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Den Huusleilighed her i Byen, der nu beboes, af Madame Wraae, kan til førstkommende October Flyttetid erholdes tilleie. Reflecterende vilde behage at henvende sig til Kjøbmand G. D. Schmidt, eller Chr. Løye i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Da jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen som Maler, undlader jeg ikke at anbefale mig saavel med Vognarbeide som Decorationsmaleri, og alt til samme Fag henhørende, til de ærede saavel Uden som Jndenbyes, der ville forunde mig deres Arbeide. Formaalet for mine Bestræbelser skal være saavel at levere propert Arbeide, som i enhver Henseende reel Behandling. Stubbekjøbing den 18de April 1841. Ærbødigst C. C. Hansen, Maler. Tapet Papiir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Undertegnede er forsynet med et stort Udvalg elegante Prøver af Tapet Papiir, fra et af de bedste Fabriker, som til billige Priser kan efter modtagen Bestilling paa kort Tid leveres. Stubbekjøbing den 18de April 1841. C. C. Hansen, Maler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Licitation. Tirsdagen den 4de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ifølge Stiftamtets Ordre afholdt offentlig Licitation paa Tingstedet paa Knuthenborg over endeel Brolægningsarbeide paa Skibeveien mellem Kornmagazinerne i Bandholm, og over Transporten til Arbeidstedet af Brosteen, Sand m. m. Conditionerne ligge fra Dato til Eftersyn paa mit Contoir. Grevskabet Knuthenborg Birks Contoir, Mariboe den 24de April 1841. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Auction. Jfølge passeret Jndførsel samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Slagter Niels Pedersen, tilhørende og i Halsted Bye i Lollands Nørre-Herred beligRedigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. gende Eiendomshuus med tilliggende Haver og et Stykke Jord af circa 1 Skp. Lands Størrelse, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 18de Mai samt 1ste og 15de Juni d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste i Huset selv; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 22de April 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
I Henhold til udstædte Proclamaer, som ere eller blive læste ved Under- og Overretten, indkaldes endvidere herved med 12 Ugers Varsel Enhver, som har nogen Fordring paa Stervboerne efter: Fæstemøller John Rasmussen i Kallø; Fæstegaardmand Niels Andersen i samme By og Enken Ane Nielsdatter af Rørbek, forhen gift med Skytten Mads Mortensen af Hyllehuset ved Ourebygaard, til at anmelde og bevise deres Krav for Baroniet Guldborg lands Skifteret. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel en af fornævnte afdøde Ane Nielsdatter efterladt Datter, Kirstine Petersen, forhen gift med Tømmersvend Lars Skou i Kjøbenhavn, til at melde sig med fornøden Legitimation. Ourebygaard den 17de April 1841. M. Rasmussen, committeret Skifteforvalter. Creditorerne i Dødsboerne efter: Møllersvend Jørgen Andreasen af Durebygaard; Aftægts-Enke Kirsten Frandsdatter af Rørbæk, som har været gift med forhenværende Gaardmand Hans Nielsen af samme By og Huusmand Jens Pedersen Leierup og Kone Ane Poulsdatter af Rørbek, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Jørgen Andreasens Arvinger, som ere ubekjendte, og Arvingerne efter Kirsten Frandsdatter og Jens Pedersen Leierup, forsaavidt deres Opholdsteder ei ere opgivne, indkaldes tillige herved med Aar og Dags Varsel til at møde og legitimere deres Arveret. Ourebygaard, den 22de April 1841. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Huusmand i Nørre Ørsløv, Mikkel Hendriksens Dødsbo indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 22de April 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Creditorerne i Dødsboet efter Tjenestekarl Rasmus Larsen paa Høimøllen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 22de April 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Jens Pedersen Danielsen i Egede indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 22de April 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-04-30
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Huusmand i Maglebrænde Rasmus Olsen Vævers og efterlevende Enkes fælleds Bo indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 22de April 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Lollands Falsters Stiftslende. No. 34. Mandagen den 5 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Jndenlandske Efterretninger. Jmorgen (den 4de ds.) agte Deres Majestæter at forlægge Sommerresidentsen til Sorgenfri Slot. Ogsaa H. K. H. Kronprindsen vil tage Ophold der indtil Høisammes Afreise med Linieskibet. Christian den 8de. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Efterat Magistraten i Kjøbenhavn har besvaret den omtalte Forespørgsel fra Repræsentanterne derhen, at Magistraten anseer Lehmann for inhabill til for Tiden at udøve sin Function i Forsamlingen, og ønsker dette Spørgsmaal taget under Overveielse af Repræsentanterne, have disse udnævnt en Comitee, bestaaende af Hvidt, Sager, Meinert, Monrad og J. C. Lund til at afgive Betænkning over dette Spørgsmaal. (Fra Deeltagelse i denne Comitee bad Professor AlgreenUssing sig fritaget med Hensyn til sin Stilling som extraordinair Assessor i Høiesteret.) Jmidlertid har Hr. Lehmann erklæret, at han vil drage sig tilbage fra Deeltagelse i Repræsentanternes Forhandlinger indtil Sagen bliver afgjort. (Berl. Tid. og Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Sidste Tirsdagsnummer af Kjøbenhavnsposten, har havt samme Skjæbne, som Søndagsnummeret; det er bleven lagt under Beslag af vedkommende Politiembedsmand, paa Grund af en i samme indeholdt Artikel, betillet: "Den Christnes Forhold til Staten, nærmest med Hensyn til Tidens politiske Bevægelser." Cancelliet har nu under 29de f. M.i Anledning af fornævnte Artikel beordret Tiltale mod Kjøbenhavnspostens Redacteur. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Efterat, som Fædrelandet beretter, tvende Bogtrykkere havde vægret sig ved at trykke Corsaren, er det Nummer, der var trykt hos en tredie Bogtrykker, Hr. Brill, ogsaa lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Som Redacteur af samme var angivet en saakaldet Literatus Jensen, hvis Personlighed og Forfatterskab nu nærmere vil blive belyst ved et Forhør, der i denne Anledning vil blive optaget. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
En Mand af et Slags herostratisk Berømmelse er for omtrent 14 Dage siden bleven sat paa fri Fod ved Kongens Naade. Det er nemlig Guldsmed Heydenreich, der for henved 39 Aar siden stial de oldenborgske Horn, smeltede dem og slog dem til Mønter. Han har nu hensiddet 38 Aar i Fængsel og er 82 Aar gammel. Paa Grund af sin Alderdom erholdt han en Plads blandt Fattiglem merne paa Almindelig Hospital. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Trykkefrihedsselskabets Forsamling den 28de ds. afgav ret et slaaende Beviis for, hvormeget Jnteressen, om just ikke ligefrem for Selskabet, saa dog for dets Forsamlinger, har aftaget ved den Bestemmelse, at Medlemmerne ere udelukkede fra Stemmeret. Foruden Repræsentanterne skal der ikke have været synderlig over 40 Medlemmer eller Tilhørere tilstede. Til Formand blev valgt Lic. theol. L. Müller, da Mag. Hammerich, der havde et betydeligt Antal Stemmer, erklærede ikke at kunne modtage dette Embede, Pastor Marckmann blev Viceformand; til Medlemmer af Skrift comiteen valgtes Mag. art. Tregder, Cand. theol. Allen, Mag. art. Monrad, Dr. phil. Krarup og Mag. art. Hammerich. Professorerne David og Engelstoft, som ligeledes havde absolut Pluralitet til Medlemmer af Skriftcomiteen, modtoge ikke Valget. Til Dirigent valgtes Justitsraad Guldberg og til Vice-Dirigent Cand. jur. Orla Lehmann. Naar man betænker, at Selskabet har i Leie for en Sal i Hotel d'Angleterre i f. A., ifølge det trykte Regnskab, betalt 105 Rbd. eller 52 Rbd. 3 Mk. for hver Gang, saa maa man rigtignok være af den Mening, at det er vel dyre Forsamlinger. Det er en allerede gammel Erfaring, at Avancementet i det tydske Cancellie og Rentekammerets samt Generaltoldkammerets tydske Afdelinger gaaer uden Sammenligning raskere end i de danske Collegier. Et nyt Beviis herpaa ville vi for Curieusitetens Skyld meddele. En Embedsmand, der er Fuldmægtig under et af de danske Collegier, fik for 9 Aar siden sin Søstersøn herover fra Kiel. Han blev anbragt som Volontair i et af Generaltold kammerets Contoirer, og er nu ved Reformen i en Alder af omtrent 26 Aar bleven Contoirchef, medens Onkelen i en allerede betydelig fremrykket Alder endnu er, hvad han allerede var for 9 Aar siden, Fuldmægtig, og dog have de Begge ligeQvalificationer; de ere Begge uden Examen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
J Hertugdømmenes Blade findes i denne Tid en heel Deel om, hvad enten Stemningen i Flensborg skal kaldes dansk, slesvigsk eller slesvig-holsteensk. Efter hvad vi kjende til Sagen, ifølge Efterretninger fra selve Stedet, troe vi ikke, at det i Almindelighed lyder godt i Flensborgernes Øren, naar man, som det i enkelte af vore Blade, er skeet, kalder Flensborg en dansk Stad, skjøndt denne Benævnelse tilvisse i statsretlig Forstand lader sig forsvare. Men ligesaalidt kan man kalde Flensborg en slesvig-holsteensk By, hvorvel der vistnok er et Parti i Byen, der gjerne vil have den betragtet saaledes. Flensborgerne ere Kjøbmænd, og det er Handelsinteressen, der leder dem; som Kjøbmænd indsee de ret vel, at de kun vilde være lidet tjente med ved endnu flere Toldforordninger og Toldbomme at blive skilte fra Danmark, og derfor have de ogsaa gjennem deres Organ Flensburger, Zeitung stærkt udtalt sig mod de separatistiske slesv.holst. Bestræbelser; men da Sproget er tydsk, (de høiere Classer tale høitydsk, Almuen i Regelen plattydsk) ville de heller ikke ansees for danske, men helst kaldes, hvad de virkelig ere, Slesvigere. Jdet vi her nævne Flensburger Zeitung, kunne vi ikke andet end tilføie det Ønske, at dette fortrinlige Blad maatte erholde en større Læsekreds i Danmark, end det hidtil har havt. Det indeholder mange værdifulde Afhandlinger, af hvilke vi blot ville nævne nogle af de seneste: ber Colonisation und Colonialzustande, Wie werden Stadte und Staaten blühend und machtig, Zollinien und Zollvereine, i hvilken sidste er fremhævet Vigtigheden, af en skandinavisk Toldforening. Det lader sig overhovedet ikke nægte, at Hertugdømmenes Blade, som Flensb. Zeit. Dannevirke, Kieler Correspondenzblatt, Jtzehoer Wochenblatt udmærke sig ved et gediegnere Jndhold end de danske Provindsial aviser. Om nu Aarsagen ligger i en større Jntelligents hos deres Læsere, et rigere Abonnement, (. Jtzeboer Wochenbl. har over 5000, Kieler Correspil. 1000 Abonnenter) større Lethed ved at erholde Medarbeidere, eller i hvilke andre Omstændigheder, maae vi lade være uafgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
Efterat Militaircommissionen havde foreslaaet Slaveriernes Henlæggelse under de civile Autoriteter og det danske Cancelli herover havde afgivet Betænkning, i hvilken det var erkjendt, at Fæstningsarbeide er en i sig selv uhensigtsmæssig Straf, som i Særdeleshed har den betydelige Ulempe, at Forbryderne en stor Deel af Aaret mangle Beskjæftigelse og følgelig ikke kunne erstatte de betydelige Udgifter, som deres Bevogtning foraarsager Staten. - har det behaget Hs. Maj. Kongen under 13de f. M. allernaadigst at bestemme: 1) At Tugt og Rasphuusarbeide skal substitueres det hidtilværende Fæstningsarbeide, hvorfor Cancelliet har at indkomme med allerunderdanigst Forslag til de i saa Henseende fornødne Lovbestemmelser. 2) At den Commission, der er nedsat til at gjøre Forslag til en bedre Jndretning af Straffeanstalternes Bygninger, har ved Udarbeidelsen og Jndgivelsen af sine Forslag at tage Hensyn til den Forøgelse af Fanger i bemeldte Straffe=Anstalter, som vil være en Følge af, at saavel de nuværende Slaver skulle overføres til, som ogsaa at de Forbrydere der ellers vilde være at dømme til Fæstningsarbeide, fra nu af skulle hensættes i Tugt- og Rasphusene, og 3) at med Hensyn til de Forberedelser og Bygnings arbeider, som vilde være fornødne ved Straffe-Anstalterne til at optage deri alle fornævnte Forbrydere, skulle de nuværende Slaverier i Fæstningerne Kjøbenhavn, Kronborg, Nyborg og Rendsborg indtil videre bestaae og bestyres af de militaire Autoriteter, samt Bekostningerne ligesom hidtil afholdes af det militaire Fond, men saasnart hine Forberedelser ere trufne og alle i Slaverierne værende Forbrydere underlagte de civile Autoriteters Varetægt og Bestyrelse, skulle alle Udgifter ved disse Forbrydere afholdes af de Summer, som i sin Tid maatte vorde normerede til Straffe-Anstalterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-03
(Dagen.)