Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-21
Lollands Falsters Stift, Tivende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 48. Torsdagen den 21 April. Endnu et Par Ord og Kapitelstaxten. For at afgjøre om sidste Kapitelstaxt er for høi, er det nødvendigt at vide, hvorledes det Korn bør være, hvis Priis skal bestemmes ved Kapitelstaxten. Først naar man er enig herom, er det Tid at undersøge, om Kapitelstaxten er for høi eller ikke. At afgive Votum til Kapitelstaxten er for den Voterende ikke saa meget en Ret som en Pligt, og det en vigtig Pligt; thi ikke blot mange Privates Jndtægter og Udgifter indslueres af Kapitelstaxten, men mange offenlige Stiftelsers, Beneficiariers og Skolelæreres. Skal nu den Voterende opgive Prisen paa forsvarligt og godt Korn, eller Middelprisen af ringe og af godt Korn? Jeg mener, at det er Prisen paa forsvarligt og godt Korn, hvorom her ene bør være Tale, og jeg mener det af følgende Grunde. Naar Tiendenderen, der alene har Ret til at forlange Tiendeaccord, forlanger en saadan, og Tiende commissionen har bestemt Vederlaget, da skulle Yderne adspørges, om de ville levere Kornet in natura, eller om de ville betale det efter Kapitelstaxten. Vælge de an betale in natura; da indføres sædvanlig i Tiendeforeningen – som Noget, der falder af sig selv – at Kornet skal leveres i gode, sunde og velrensede Varer, ville de derimod betale efter Capitelstaxt, da er det følgelig ligeledes gode, sunde og velrensede Varer, der skulle paa denne Maade betales. Det ligger jo overalt i Sagens Natur, at hvorsomhelst Nogen skal yde en Kornafgift, det være i Forpagtning, Aftægt eller deslige, skal han levere forsvarlige Varer, hvad enten nogen Clausul herom er udtrykkelig vedføiet eller ikke. Jeg skjønner derfor ikke rettere, end at det er alle de Voterendes Pligt i deres Votum til Kapitelstaxten kun at opgive Priserne paa forsvarlige Sædevarer. Men saa klart det end er mig, at Kapitelstaxten bør være Middelprisen af forsvarligt Korn, saa mangler dog enhver anthentisk Bestemmelse herom, og selv de høiere Authoriteter udtrykke sig, paa Forespørgsel, vaklende og ubestemt herom. Jeg er derfor aldeles enig med de Anonyme, der i Stiftstidenden, have yttret Ønske om, at denne Sag maa blive drøftet i forestaaende Stænderforsamling, og jeg skal hertil bidrage Mit. Thi den Differents, man vil have bemærket mellem de geistlige og verdslige Vota, har vistnok sin Hovedgrund deri, at det ikke er Sædevarer af samme Qvalitet, der haves for Øie ved Affattelsen af de verdslige og af de geistlige Vota. Saavidt jeg veed, pleie de verdslige Embedsmænd, der afgive Vota til Kapitels taxten, at adspørge de betydeligere Kjøbmænd om Dagens Kornpriser, og Disse, hvem lave Kapitelstaxter ere fordeelagtigere end høie, nævne vel ikke sjelden Middelprisen af ringe og af gode Kornpriser; de have, saalænge Jntet er ved Loven bestemt om det Korns Qvalitet, hvis Priis er at opgive, deres Ret hertil, og de have her intet Ansvar. Hvad jeg her har anført, vil, som jeg haaber, bidrage til at belyse den Paastand, der saa ofte er gjentaget i denne Tidende, "at Aarets Kapitelstaxter, navnlig for Byg, ere for høie." Flere Anonyme have opfordret navngivne Mænd til at erklære sig herom, have uden Beviis kaldet Præsternes Vota for høie, have forlangt, at Præsterne skulle ved detaillerede Data, der efter Sagens Natur ikke ere lette at tilveiebringe, modbevise Beskyldninger, for hvilke intet Beviis er anført, ikke engang Navnets. Jeg veed ikke, om det upartiske Publicum vil kalde denne Angrebsmaade mandig og liberal; men jeg anseer det for min Pligt som Medlem af en angrebet Stand og som en Ven af Offenlighed og af den frie Discussion, at bidrage til, at den Kyndige og Apartiske kan see klart i denne Sag, og til den Ende meddeles følgende Data. Jeg solgte sidst i October Maaned til Hr. Agent Benzon mit Tiende byg, og saa meget Byg af min egen Avling, som jeg leverede inden Udgang af Januar Maaned, for 20 Mk. pr. Tønde (og med den Betingelse, at jeg skulde have 8 s. mere pr. Tønde, hvis Priserne hævede sig inden 1ste Marts). Præsterne i Horbeløv og i Veggerløse, og vistnok flere Præster, solgte deres Tiendebyg omtrent til samme Tid, til samme Kjøbmand og til samme Priis. Skjørringegaard solgte midt i November et PartiTiendebyg til samme Kjøbmand for 21 Mk. pr. Tønde; og hver Upartisk vil indrømme, at denne Priis forudsætter, at der i November gaves i det Mindste 20 Mk. for en Tønde forsvarligt Byg i mindre Partier. Jeg kan tilføie, at i disse Tilfælde er det ikke udmærket Korn, som er bleven betinget, og at Kjøbene ikke ere afsluttede, for at Vedkommende kunde komme til sine Penge. December og i første Halvdeel af Januar dalede Priserne meget; men der er i disse Maaneder i Reglen givet i Stubbekjøbing 19 Mk. for en Tønde forsvarlig Byg, og hjemme i Husene er Byggen, i ganske smaa Partier, bleven betalt med 20 Mk. pr. Tønde. Mange vilde kjøbe, Faa have villet sælge til denne Priis. Jeg beder de ærede Vedkommende at undskylde den Mangel paa Discretion, der ligger i at omtale for Publikum private Kjøb og Salg, men jeg haaber ved disse Data at have overtydet Dem, der respectere Sandhed, og der ville lade sig overtyde, at Kapitelstaxten pr. Tønde Byg burde blive mellem 19 og 20 Mk. og ikke er for høi. Have enkelte Mænd givet for høie Vota, da er dette en de øvrige Voterende ikke vedkommende Sag; men er Kapitelstaxten alligevel ikke bleven for høi, saa følger heraf, at ogsaa enkelte Mænd have afgivet for lave Vota; og at opgive for lave Vota, er ligesaa urigtigt og lader sig ligesaa lidet forsvare, som at opgive for høie Vota. For den verdslige som for den geistlige Voterende er Voteringen en Embedsforretning, der skal udføres efter Pligt og Samvittighed. J det sidste Jnserat om denne Sag har en Anonym benægtet Rigtigheden af Pastor Hansens Paastand, "at Kjøbmændene gjerne give noget over Kapitelstaxten." Jeg bevidner herved Rigtigheden af Pastor Hansens Paastand; og jeg kjender Mange, der have solgt deres Korn under denne betingelse. Tilsidst bemærker jeg, at jeg hverken i nærværende eller i de nærmest foregaaende Aar har solgt en eneste Tønde Korn efter Kapitelstaxten, og at min hele Tiende leveres i Korn. Jeg er saaledes uden personlig Jnteresse i denne Sag. Vil Nogen benægte Rigtigheden af de opgivne Data, da anseer jeg hans Navns Underskrift som en betingelse, uden hvilken jeg neppe indlader mig paa Svar. Torkildstrup den 15de April 1842. Giessing.