Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-11
Jfølge alle de Efterretninger man har fra Tyrkiet er Porten i Grunden tilbøieligere til, ifald den føler at den ikke kan giøre Rusland nogen Modstand og ikke erholder den forventede Hielp af Frankerige og England, hellere at tilbyde den Russiske Keiser, ligesom Schaben af Persien, en Afstaaelse af Lande og en Godtgiørelse i Penge, end at antage Pacificationstraktaten af 6te Juli 1827, og det med Grund; thi dersom den tilstaaer en Deel af sine christelige Undersaatter en politisk Uafhængighed, saa vil naturligviis alle de øvrige Christne i det Ottomanniske Rige efterhaanden forlange det samme og da dette er sammensat af en christelig og mabomedansk Folkemængde, saa er det i øienfaldende, at denne Eftergivelse vil have hele Rigets Undergang til Følge, især da Grækerne ere nu eengang Portens uforsonlige Fiender, og deres Magt vil stærkt tilvoxe under Freden, fornemmelig ved Jndvandringer saavel fra det Oftomanniske Rige selv som fra det øvrige Europa. Men havde Porten behandlet sine christelige Undersaatter saaledes som Rusland behandler sine Mahomedanske, saa vilde hverken nogen Opstand have fundet Sted eller de Europæiske Magter have seet sig beføiet til at understøtte den. Den fortiente Straf kan længe svæve over hele Staters, som over enkelte Menneskers Hoved inden den udbryder; men engang tilsidst træffer den altid den Skyldige. Saaledes som den fortiente Straf ikke kan undgaaes, saaledes maae forskiellige Prøvelser og megen Kamp giennemgaaes af ethvert Væsen, som skal forberedes og modnes til en høiere aandelig og moralsk Fuldkommenhed; dette er den uforanderlige Lov, som de udødelige Aanders Ophold i og Giennemvandring igiennem en sandselig Verden er underkastet. Saaledes bleve Schweitzs og Nederlandenes Beboere, Nordamerikas og det gamle Græken ands Jndvaanere dannede og forædlede i Modgangens og Kampens Skole, saaledes viser det Franske Folk sig nu i en stigende Forædlings Tilstand efter sine giennemgaaede Prøvelser; samme Skjebne tilberedes for nærværende Tid den Pyrenæiske Halv øes Jndvaanere, hvor Kierestets Fordærvelse og Herskesyge graver sig sin egen Grav, og samme haarde, men nødvendige Prøvelses-Skole maae ogsaa det nye opstandne Græke-Folk giennemgaae. Hr. Eynard og flere Græker, som leve i Gens, have faaet Efterretninger fra Grækenland, som naae til Midten af Mai, og ere meget nedslagende. Til de mange og store Lidelser, som dette ulykkelige Land har været underkastet, kommer nu ogsaa den skrækkeligste Plage i Orienten: Pesten, som er saameget mere ængstelig som det vil endnu vare to enhalv Maaneder inden man naaer den Tid paa hvilken denne Smitte begynder at aftage; i den Tid kan overordentlig megen Ulykke udbredes over Grækenland og derfra selv til alle Naboelande; det er dog, skriver man derfra, som at Forsynet vilde føre dette Folk igiennem alle Grader af Renselser og Prøvelser. Hovedsædet for Pesten er Jbrahim Paschas Ægyptiske Leier, og derfra blev den sandsynlig udbredet ved en hydriotisk Goelette, som blev brugt til at udvexle Fangerne. Breve fra Præsidenten af 15de Mai forkynde, at det Onde har hidindtil været indskrænket til Øerne Hydra og Spezzia, men andre Breve tale dog om at Pesten ogsaa er udbredet paa flere Steder paa Halvøen, hvilket synes uundgaaeligt ved Nærheden af Jbrahims Leier. Bevæbnede Baade og Sanitets inier ere strax blevne opstillede af Præsidenten foran begge Øer. Coletti er afsendt til Spezzia, og Greve Viario Capodistria til Hydra for at have Opsyn dermed; men alle Sanitets- og Forsigtighedsforholdsregler ere uendelig vanskelige i et Land, hvor Orden og Lydighed have neppe taget deres Begyndelse, og ved et Folk, som neppe giør det første Skridt til at forlade Barbarie og grov Egennytte; (men det kan ogsaa af en saadan Ulykke lære at indsee hvor vigtigt det er at Regieringen bliver adlydet.) Stor bliver tillige ogsaa Regieringens Forlegenhed, hvis administrative Foretagender blive næsten ganske standsede ved dette Onde. Desuden stiger Trangen hvert Øieblik; thi mange af de Familier, som ere sammentrængte paa Pestøerne og paa Poros, Ægina og Napoli, som nu ere omgivne af Sanitetslinier, kun ne paa ingen Maade forskaffe sig Underholdning ved Arbeide og Handel. Præsidenten lod hidintil kun uddeele Rationer til de fattige Folk, som arbeidede; dette er nu blevet anderledes; thi nu maae disse Rationer afgives dobbelte og tredobbelte til Folk, som ere ganske uvirksomme. Alle Penge, som hidintil ere blevne indskudte i Nationalbanken, ere blevne anvendte dertil Aldrig har derfor Grækenland mere trængt til Barmhiertighed og Hielp af de lykkelige Nationer, som leve under velordnede Regieringer, og i en roelig Nydelse af Fredens og den daglige Virksomheds Fordele, og som ikke have en skrækkelig Død, Fortvivlelse, Undergang og Slaveriet for Øinene. De nyeste Understøttelser som ere ankomne fra Lausanne, Genf og den ædle Konge af Baiern ere derfor ankomne til rette Tid. For kort Tid siden skrev Præsidenten til Banqveurhuset Hensch i Genf: Jeg har udstiller en Vexel paa Dem paa 50,000 Franker, som jeg vil bede Dem honorere. Sælg det lidet som jeg har deponeret i deres Hænder det eneste som jeg endnu eier. - Meget truende er Pesten i Jbrahims Leier, ikke allene for Grækerne, men ogsaa for de Joniske Øer, Jtalien og Sicilien. Jbrahim som bliver stedse meget strengt blokeret fra Søesiden, tænker ikke paa at indskibe sig til Ægypten; men han forstærker meget mere Fæstningsværkerne ved Navarino og de som ere anlagte paa Øen Sphakterin, og han vil med det første giøre et Anfald paa Høsten i Morea, hvorved en nye Fare for Pesten kan fremkomme. Den 15de Mai ankom den Russiske Adm. Heyden til Ægina og kastede der Anker. Den Preussiske Statstidende beretter fra Corfu under 26de Mai, at Grækenland lider meget af Levnetsmidlernes Dyrhed; da det maae nu faae alle sine Tilførsler fra de vestlige Lande, eftersom Bosphorus er tillukket. Missolunghi bliver strengt blokeret og man haaber at denne Fæstning saavel som Anatoliko ville snart fade i Grækernes Hænder. En Jnsurrection skal være udbrudt i Albanien imod Porten. Unigheden imellem Jbrahims arabiske og ægyptiske Tropper skal vedvare; derimod hedder det fra Vien, at Jbrahim skal have formaaet Albaneserne til at underkaste sig.