JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1824-05-08
Fredagen den førstkommende 28de Mai om Formiddagen Kl. 10 bliver, paa Viborg Raadhuus, foretaget en extraordinair Skiftesamling i afg. Proprietair Christian Tolstrup til Søedahl hans Bo, hvortil samtlige Kreditorer og andre Vedkommende anmodes behageligen at ville give Møde, da Ting af særdeles Vigtighed vil vorde fordragne. De Udeblivende ansees at bifalde hvad de Mødende maatte blive enige om Fiends Nørlyng=Herredskontoir i Viborg 6te Mai 1824. F. v. Bülow. Grundet paa Kongelig allernaadigst Commissorium af 19de Martii d. A., til, som Skiftekommissærer, at tage Proprietær Christian Michael Testrups Boe paa Viffertzholm under Behandling til lovlig Skifte og Deling imellem ham og hans Kreditorer, og derefter erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de Martii d. A., som er læst ved Hellum Hiosted Herreders Ret den 6te f. M., ved Rinds Gislum Herreders Ret den paafølgende 8de, og ved den Kongelige Landsoverret i Viborg den næstpaafølgende 26de, indkaldes herved sup poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som maatte have noget at fordre hos forbemeldte Christian Michael Testrup til Viffertzholm, til, for os at anmelde og beviisliggjøre saadant Deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb. Hobroe og Duegaard den 3die Maji 1824. Holm. Petersen.
Viborger Samler, 1824-05-08
Samtlige Pantekreditorer i Proprietær Christian Michael Testrups Opbudsboe paa Veffertzholm, indkaldes herved til Møde ved en Skiftesamling, som en berammet at holdes paa Gaarden, Fredagen den 28de Maji næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, hvor Ting af Vigtighed ønskes afhandlet.
Viborger Samler, 1824-05-08
Skiftecommissionen i Proprietær Testrups Opbudsboe, paa Viffertsholm, den 3die Mai 1824. Holm. Petersen.
Viborger Samler, 1824-05-10
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1824-05-10
Paris. 27de April. Den Kieltring som spolerede Ru dens Malerie i Villedgalleriet, skal være greben der, da han havde i Sinde at fordærve flere.
Viborger Samler, 1824-05-10
General Foy er saa syg, at han ikke kan bivaane Kammerets Møder.
Viborger Samler, 1824-05-10
J Kamrene afhandles vidtløftig Spørgsmaalet om de Deputeredes Vedbliven i 7 Aar - Deputeretkammeret bugner af Talere, der paastaae, at Renterne af Statsobligationerne ikke, som foreslaaet er, skulle nedsættes - Nogle mene, at det som derved kan svares, ikke vil komme Statskassen til Nytte, men anvendes til Understøttelse for de fordums Emigrantere, der have tabt deres Godser og Underhold. ningsmidler ved Revolutionen.
Viborger Samler, 1824-05-10
Krigsministeren lader i Toulouse, Douay, Mei og Strasburg anstille sammenlignende Forsøg mellem det gamle Engelske Artillerie og det nyere franske, for at indføre det som bedst passer sig ved Armeen.
Viborger Samler, 1824-05-10
Den franske Fregat Astræg, der laae ved Monte viden for Anker sidst i December, er viist ald Hof lighed og Opmærksomhed af Republikanerne der. Capitainen besøgte Udenrigsministeren.
Viborger Samler, 1824-05-10
J Egnen af Montauban har en Olding paa 99 Aar ombragt sig selv, fordi det lange Liv var ham til Byrde.
Viborger Samler, 1824-05-10
Vicekongen af Navarra, Alazan, har underrettet Provindsen om "At De skulle strængelig straffes, som tilføiede de fra Frankrig hjemventende fangne Spanier noget Ondt. Til deres ydermete Betryggelse ere paa Veien opstillede Troppeafdelinger.
Viborger Samler, 1824-05-10
Fra Valladolid skrives, at Ridder O'Donnel havde sendt Tropper til Røal for at afvæbne de royalistiske Frivillige; men Folket og ved Pannasiel Soldaterne tilbage og General Empecinado, der sad fangen der, blev myrdet i Fængslet.
Viborger Samler, 1824-05-10
Rom. 18de April. Blandt Prædikanterne i Fasten have især udmærket sig 2 Jesuiter, Pater Zecchinelli og Jesuiternes Provincial Hr. Pavani.
Viborger Samler, 1824-05-10
Den unge Hertug af Lucca har kun en Minister, der besørger baade det Inden- og Udentigske -De fornemme Statsembedsmænd kalder Præsidenter og den for Finantserne Directør, men rangere ikke med Ministre. 3 Statsraader tjene uden Løn.
Viborger Samler, 1824-05-10
Til Ancona kom i afvigte Uge Breve fra Alerandrien i Ægypten, som sige: At Paschaen har mønstret 35000 Mo. paa europælsk øvede Tropper; men uagtet han er udnævnt til Generalissimus for Tyrbehæren mod Grækerne, tvivler man dog paa, at han, ifølge sin Alder og Togets Vanskelighed selv anfører dem. (Ventelig sender han sin Søn Jo mael did og foretrækket at uddanne Ægyptens gyldne Tidsalder, hvortil han ved sine kloge Anlæg har virket saa heldig)
Viborger Samler, 1824-05-10
J Avigtigno, en Flekke, 20 Mile fra Neapel, der er anlagt paa en af Sneelaviner dannet skrax Banke, har det underløbende Snevand i Marts Maaned revet Bjergsiden løs og nedhvieslet alle Bygninger i Gruus hvorved mange Mennesker og Kreatuteomkom. En stor Søe fremkom over nogle siunkne af Jorden opslugte Huse. Nyrkiet.
Viborger Samler, 1824-05-10
Janitskarobersten har faaet Befaling af Storherten at undersøge hvor mange af dette Korps der med god Villie ville deeltage i Toget mod Grækerne i Aar, Han har svaret "At alle Janitskarerne vare red til at modtage deres Monarks Befalinger derom." En Afdeling af 12000 Mand udtages nu dertil.
Viborger Samler, 1824-05-10
Det ny fuldbyrdende græske Raad paa Morea, der er opfundet af Hydras og Spezzias Jnsurgentere, er imod Kolokothron. Baade ham og 2 andre Chefer have de indgivet 18 Klagepunkter imod, hvori de beskyldes for grove Forbrydelser - De have besvaret Ankeposterne og deri haanlig omtalt Maurokordato og en fremmed Bundsforvandt. Saalænge Kolokothronis Søn har Napoli di Romania i Besiddelse og Nikitas Afsendte Corinth, kan dette Anarkie vare længe - J Missolonghi have Englænderne oprettet en Militærskole. - Lord Byron, der nylig fornam, at man i denne Stad havde skudt en tydsk Capitain som arbeidede i Arsenalet og, at Maurokordato var nødt til at lade Sulioterne, som gjorde det, baade ustraffede og give dem gode Ord til, ifald han ei ville anfaldes, har derover faaet heftige Kramper, saa man var bange for hans Liv Madrid.
Viborger Samler, 1824-05-10
15de April. For at afværge de ved Munkeprocessionerne almindelig forefaldende Uordener paa Langfredag, har Politiet befalet: Det forbydes Enhver fra Skjærtorsdag af til Paaskelordag, uden speciel Tilladelse, at kjøre med Vogne - Saa forbydes det og at bivaane Processioner med forsviis lagte Arme eller i Bodsdragt at følge dem Nat og Dag - De Adelige, som heri forsee sig, komme 10 Aar i Fængsel og betale 500 Dukater Straf, de Borgerlige faae 200 Pidskeslag og komme 10 Aar som Gaver paa Gaa leierne.
Viborger Samler, 1824-05-10
London,
Viborger Samler, 1824-05-10
27de April. Paa Trinidad er opdaget en Sammenrottelse. Paa Demerary var man og bange, da Negrene forsamlede sig om Natten, De oprørske Negere paa vore Vestindiske Øer have nu faaet deres Straf, nogle bleve henrettede dog uden at have bekjendt noget, skjøndt deres Brøde var indlysende; andre landsforvistes og nogle straffedes paa Kroppen med Pidskeslag fra 300 til 1000 Rap.
Viborger Samler, 1824-05-10
Blandede Efterretninger. J franske Blade, deriblandt endog i Moniteuren har været indrykket en Artikel om Katholicismens Fremskridt paa hele Jorden Som Beviis for, at Katholicismen gaaer fremad anføres blandt mange Andre ogsaa det at der i den lutherske Hovedkirke i Berlin nylig er bleven opstillet billederne af de 12 hest Apostler, at der sees et Kors, Lys og Evangeliebog betænk engang 1) paa Alteret; at Pastor Harms i Kiel i en trykt Prædiken har anbefalet Korsets Betegnelse; &c. Folket, den offentlige Stemme, Almeenheden, ere Ord, som man saa ofte hører nævne, og ere de Domstole, der ligesaa ofte appelleres til. Men i Breve om nogle herskende Dagsanskuelser, i allgemeine polit Annalen, II B., I H. vises, at med disse Ord sieldent forbindes noget rigtigt Begreb. Antager man f. Ex., siger Forf., at en Nation bestod af 10 Mill. Mennesker, saa er over Halvdelen deraf Fruentimmer; af den mandlige Halvdeel har igjen Halvdelen ikke naaet den myndige Alder. Det bliver altsaa kun en Fjerdedeel, d. c. 2 1/2 Mill. Mennesker tilovers, som kunne moralsk ville. Det er allerede at tilskrive en Nation meget høi Dannelse, naar man antager, at to Femtedele af dens mandlige Befolkning over 25 Aar bestaaer af Folk, der egentligen vide hvad en Constitution er, og mod hvilke Misbrug den beskytter dem. Af 2 1/2 Mill. Menneskeer vil altsaa i det mindste 1 1/2 Mill. bestaae af Svende, Fabrikarbeidere, Soldater, Matroser, Daglønnere, Tjenestekarle, Røgtere, Folk uden Bolig og Eiendom, Tiggere a., og kun den Million af ti kan betragtes som tænkende Væsner. Overveier man nu, hvormange blandt hine ni Tiendedele, som udgjøre Massen, kunne henregnes til Pøbelen, saa indseer man let, hvor megen Ulykke de stifte, som i Skrifter og Tale henvende sig til denne i physisk Forstand i Gange saa stærke Masse, som troer, Alle er istand til Alt og lader sig indbilde Alt. Paa ingen virker de med Modersmelken indsuede Fordomme stærkere, end paa den, og da den mangler Ævnen til at veie Grunde mod Grunde, og morals Kraft til at beseire den blotte dyriske Jnteresse, saa er det naturligt, at man ved at benytte dens Fordomsfuldhed og smigre dens Egennytte, let kan faae den til at fordømme den ene Dag hvad den har forgudet den foregaaende.
Viborger Samler, 1824-05-10
Jndenlandske Tidender. Paa Kunstacademiet ere udstillede adskillige Prøver til Skilderie, og Speil Rammer med ægte og uægte Forgyldning, der ere ganske fortræffelige, og vise hvorvidt Forgylderkunsten er bragt hos os. - Ogsaa det ægte forgyldte Bronze, som Glaspusterne bruge til de moderne Glaskroner, forfærdiges nu i Kjøbenhavn og kan fuldkommen sættes ved Siden af udenlandske af samme Slags Et af de ældste og tillige fortrinligste Jndustrie Anlæg i sit Slags i de danske Provindser er Haraldskjærs Kobberværk og Jsenkram=Fabrik ved Veile. For at begunstige denne Fabrik, har Hs. Majestæt den 4de Febred A. allernaadigst tilladt at dens Eier Peter Sager, maa lade de af ham forfærdigede Leer og Skjæreknive omføre paa Landet til Afsætning, dog under den Betingelse, at disse Artikler forsynes med Fabrikkens Stempel og ledsages med Øvrighedspas.
Viborger Samler, 1824-05-10
Mariboe Avis fortæller, at der for nogen Tid siden er paa Fejøe i et Tanggierde fundet endeel Sølvringe og nogle Kobbermynter m. m. Odense 4de Mai. J mange Aar har vor Bye ikke seet et talrigere Liigfølge end det, som i Fredags uindbudet havde indfundet sig, for at ledsage afdøde Borgmester, Etatsraad og Ridder Bend til sit Hvilested paa Assistencekirkegaarden. Selv Hs. Høihed Prinds Gouvernøren hædrede den afdøde Embedsmand, ved naadigst i egen høie Person at bivaane Liigbegjængelsen, hvorved tillige Hs. Excellence Generalen med samtlige Regimentets Officeter, Stiftets og Byens Øvrighed, Geistligheden og andre Embedsmænd, Brandcorpsets Officerer med flere Korporationer og endeel Honoratiotes fra Byen, og Landet vare mødte. Byens Repræsentantere satte Kisten i Ligvognen og bare den igjen herfra til Graven, hvor Ridderkorset af den Hensovedes yngste Søn blev overleveret Hs. Høihed Prindsen, som ved Modtagelsen behagede at yttre: at han havde baaret det med Hæder." Efter Jordspaakastelsen, holdt Stiftsprovsten, Hr. Paludan Müller, R. af D., en skiøn og passende Mindetale.
Viborger Samler, 1824-05-10
En ny Jndustriegreen er Beensamlingen blevet, og i lang Tid har man seet flere svingende Læs deraf kjøres til Kanalen for at indskibes. Ønskeligt om Man ogsaa lagde sig efter at anvende Probuktet i Landet selv, istedetfor at overlade samme til Udlændinger.
Viborger Samler, 1824-05-10
Efter flere Dages trykkende Sommervarme, der har været fra 15 til 20 Grader, er i Dag begyndt at falde Regn, hvorefter Man saa meget længes. Skoven grønnes nu i Dagetal.
Viborger Samler, 1824-05-10
Det Beckerske Skuespillerselskab giver nu atter Forestillinger i Odense.
Viborger Samler, 1824-05-10
J Egnen ved Aalborg er i denne Tid kjøbt endeel fede Stude for Norsk Regning, som ere de stemte til Slagtning ved Kongens og Kronprindsens Ophold i Christiania. En Ladning er allerede afgaaet.
Viborger Samler, 1824-05-10
Randers har nu ogsaa faaet en Bombebøsse, for at lindre trængende Søemænds ublide Kaar. Viborg. Vel havde vi for en 8te Dage siden en god Maytegn; men siden har Storm af Sydost, Nordost og Nordvest regjeret og borttørret den Nu er Vinden Sydvest; det seer ud til Regn - Gjøgen er hørt for nogle Dage siden Men det fryser af og til om Natten, saa man tyer til Kakkelovnen.
Viborger Samler, 1824-05-10
Døde. Kjøbenhavn: Secondlieutenant ved Hs. Kgl. H. Prinds Ferdinands Dragoner ThoN. Vilson; Frøken C. C. Avara Wedel; Mad Cathr. Bonde, fød Eggers 37 Aar; Mad. Ane C. Lange fød Topp; Enken Kirstine Truelsen, fød Time, 74 Aar; Kgl. Pensionist Jacob Seclazck, 77 Aar; Mad. Else Marie Rasch, fød Bentsen, 52 Aar; Mad. Marie Schmidt, fød Sørensen 42 Aar; Glückstadt; Conferenceraad Land- og Vicekantsler Feldmann Commandeur af Dannebrogen, 77 Aar. Vordingborg: Enkemad. C. D. Lassen, fod Holm. Hjørring: Mad. A. C. Høeberg, fød Dessens, 45 Aar. Aalborg: Handskemager Lars Levigsen, 45 Aar; Margr. Pedersdatter Gandrup, 37 Aar. Randers: Mad. Ane Marie Schmidt, fød Hansen, 51 Aar. Jacob Kempes Enke, Mette Marie Mortensdatter, 66 Aar; Skrædermester Nielsens Kone, Mette Michelsen, 33 Aar. Viborg; Dagleier Peiter Knudsen, 67 Aar; Vægter SørenUngstrups Datter, Anne Kirstine Marie, 12 Aar.
Viborger Samler, 1824-05-10
Bekjendtgjørelser. Beneficeforestilling for Hr. og Madame Frank.
Viborger Samler, 1824-05-10
Onsdagen den 11te Mai, opføres: Johanna Montfaucon, Ridder Sørgespil i 5 Acter af Kobebue, oversat af N. T. Bruun.
Viborger Samler, 1824-05-10
Til Slutning: En Epilog, fremsiges af Madame Frank.
Viborger Samler, 1824-05-10
Billetter a 3 Rbmk. faaes i Hr. Franks Logie, hos Hr. Hattemager Lauritz Gustavus, paa Hjørnet af Michelsgade og Mathisgade, og ved Jndgangen som aabnes Kl. 6 og Begyndelsen skeer Kl. 7. S. Steiner. Overeensstemmende med Politielovgivningen og de derom udgangne Cancellieskrivelser, finder undertegnede Politiemester Anledning til, herved at bekjendtgjøre til Efterretning for alle Vedkommende: 1) at ingen Billard, Værtshuus- eller Kroholder maa lade Gjæster hensidde hos sig længere end til Kl. 11 om Aftenen, undtagen om Markedstiderne, og 2) at de ikke maae tilstede Mennesker, som ere under 18 Aar. Adgang i deres Huse, med mindre de ere i Følge med deres Foresatte. Politiemesteren, hvem det er paalagt, at inqvirere, om nogen saadan eller anden Uorden paa slige Forsamlingssteder maatte finde Sted holder sig forvisset om, at Jngen vil sætte ham i den ubehagelige Nødvendighed, at anvende Mulkt for nogen saadan Uorden, der, efter Omstændighederne, endog kunde have Forbrydelsen af Værtens Næringsvei til følge. Viborgs Politiekammer den 1ste Mai 1824. Gundelach. Flere i saa Henseende begangne Forsømm i er foranledige undertegnede Politiemester til, herved at indskjærpe hver Byens Jndvaaner den Pligt, ikke, naar undtages Tjenestelvende, at tage noget løst og ledig Fruentimmer tilhuse eller i Logis, og heller ikke at indlogere Nogen andenstedsfra Ankommende, være sig Mands, eller Qvindes Person, uden derom strax, og senest 24 Timer efter Modtagelsen, at og gjøre Anmeldelse for Politiemesteren. Forseer Nogen sig herimod, vil den i Lovgivningen bestemte Straf, uden Eftergivenhed, vorde anvendt. Viborgs Politiekammer, den 1ste Mai 1824. Gundelach.
Viborger Samler, 1824-05-10
J fornyet Erindring bringes herved: 1) den forlængst her fra skeete Bekjendtgjørelse om at Gaden der feies og Rendestenen oprenles og udskalles i det mindste eengang ugentligen, nemlig hver Løverdag, og naar behøves, ogsaa om Onsdagen, hvilket, især i varme Sommerdage, en høistfornødent, samt at ved Gadefeiningen, Gaden, naar den er tør, stænkes med Vand, for at dæmpe Støv; 2) den ligeledes forlængst skeete Bekjendtgjørelse at Jagen maa lade Mog kjøre, uden Vognen er for synet med Bagsmække; 3) at Ukrud, Lugning og anden Ureenlighed, ikke maa udkastes af Hauger paa Gader og Fortouge, og, ligesaalidet som Tørvelmuld eller Møddinger, maa henlægges paa Gader, Torve eller Veie. Viborgs Politiekammer, den 1ste Mai 1824. Gundelach.
Viborger Samler, 1824-05-10
Nogle Skjepper St. Hans Rug faaes hos A. F. Just. Jordleie.
Viborger Samler, 1824-05-10
Tirsdagen den 11te Mai, Formiddag Kl. 11, bliver paa Viborg Raadhuus, for i Sommer, bortleiet til Græsning, den Viborg Hospital tilhørende Jørgen Voldum Toft i Vestermarken af 144 Skpr. Bygsæd, som Avlsmand Peder Kjeldsen forhen har eiet. De Lysthavende ville ved Auctionen erfare Conditionerne. A. F. Just.
Viborger Samler, 1824-05-10
Auction. Følgende, afdøde Bager og Gjæstgiver Johannes Dinesens og efterlevende Enkes fælles Boe tilhørende under denne Byes Jurisdiction beliggende, faste Eiendomme, nemlig: 1) Stervboegaarden, No. 287, paa Hjultorvet her i Byen, 2) en Tolt, udenfor St. Mathiasport, Plagetofkaldet, 3) en Toft ved St Mathias Port og Dumpen, Sparretoft, eller Niels Grauballes Toft kaldet, 4) et Stykke Jord ved Vesen udenfor St. Mathias port, og 5) en Haugeplads ved St. Mathiasport, blive stillede til 3de Auctioner, som afholdes, de 2de fors. paa denne Byes Raadhuus og den 3die i Stervboegaarden, saaledes : 1ste Auction Tirsdagen den 22de Junii ) førstkommende, 2den Tirsdagen den 6te Julii ) hver Dags F. 3die Tirsdagen den 20de Julii ) middag Kl. 9. Conditionerne erfares ved Auctionerne, og ere desuden til Eftersyn hos Undertegnede. Saadant bliver herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for Prioritetshaverne og andre Vedkommende bekjendtgjort. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig til Tid- og Sted. Viborgs Auctions-Contoir, den 8de Mai 1824. Gundelacu¬
Viborger Samler, 1824-05-10
Auction. At, ifølge Forlangende af Stifts=Øvrigheden, som første Prioritetshaver, Snedkermester Lindevaldte Gaard No. 221 i St. Mathisgaden, der har været stillet til 3de Auctioner den 23de Febr. samt 13de og 27de Marts d. A., stilles til en 4de Auction, som holdes i Gaarden selv, Fredagen den 28de dennes, Eftermiddag Kl. 2, bliver herved, i Henhold til de i sin Tid om de foregaaende Auctioner udgangne Publicationer, bekjendtgjort, med Anmodning til Lysthavende, at møde. Auctions-Contoiret i Viborg, den 8de Mai 1824. Gundelach
Viborger Samler, 1824-05-10
Følgende Madame Gimlinges Opbudsboe tilhørende Eiendomme, nemlig :a) Gaarden Peterslund, staaende for frie Hovedgaardstaxt 19 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1 Alb. Hartkorn, beliggende i Østerassets Sogn Sønder Herred her paa Morsøe. b) Parcellerne No. 1, 2, 3 af Lund Hovedgaard staaende for 5 Tde 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn. c) Vesterassels Sogns Kirke med sammes Korn- og Qvægtiende, der er matrikuleret for 20 Tdr. Hartkorn, og tiendeydende Hartkorn 156 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb beliggende i Sønder Herred, b) Jegindøe Sogns Kirke med Tiende af Hartkorn, 12 Tdr., samt det saakaldte Sydberg Jord, der er beliggende paa bemeldte Jeginde, vorder ved 3de Auctioner, nemlig : Løverdagen den 5te Juni om Eftermiddagen Kl. 3, den 19de Juni ved samme Klokkeslet. og Mandagen den 5te Julii om Eftermiddagen Kl. 2. opraabt til Bortsælgelse. de 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen der i Byen og den 3die og sidste paa Peterslund.
Viborger Samler, 1824-05-10
Det bemærkes: at Peterslunds Bygninger ere indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, samt at den i Jorderne er nedlagt omtrent 22 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, hvis Afgrøde medfølger i Kjøbet. Konditionerne saavel som Adkomstbrevene og Tiende forening ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Liebhaverne som Pante Kreditorerne, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nykjøbing paa Morsøe den 6te Mai 1824. Rummelhoff. Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1824-05-10
Samtlige Pantekreditorer i Proprietær Christian Michael Teltrups Opbudsboe paa Veffersholm, indkaldes herved til Møde ved en Skiftesamling, som er berammet at holdes paa Gaarden, Fredagen den 28de Maji næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, hvor Ting af Vigtighed ønskes afhandlet.
Viborger Samler, 1824-05-10
Skiftecommissionen i Proprietær Testrups Opbudsboe, paa Viffesholm. holm. 3de Maj 18. Petersen.
Viborger Samler, 1824-05-12
Paris. 28de April. I Deputeret Kamret disputere Adskillige imod Renternes Nedsættelse af Statsobligationer fra 5 til 4 procent; De mene: at Jøderne bære Profiten og Staten Tabet. (Frankrigsperpetuerede Gjeld er 140 Millioner Fr.) GrevGirardin udviklede vidtløftig: at Nedsættelsen var skadelig - Hele Verden er imod den - sagde han - og dog skal den drives igjennem. Han beviiste den stred mod Statsloven; at vore Statspapirers Stigen ikke var følge af vor Penge-Forfatnings Fortrin for Andres; thi Statspapirerne stige ligesaavel i London, Wien, Neapel, Petersborg a. som i Paris - Finantsministeren dadlede han fordi man ganske uforberedet og uden at kunde fremføre Modgrunde, var overrasket med Forslaget - Jngen Anden kunne denne Hastighed gavne, uden Dem som kjende de ministerielle Aabenbaringer og vidste det Punkt, da Finants-Ministeren ville lade Børsfeberen stige til det Høieste og derpaa ved Anvendelse af et nyt Slags Blodigler, ville standse dem. Vel siger Ministeren Hr. Villele, der foreslog den, at han vil tage Ansvaret paa sig; men hvad nytter det Rentehæverne, ere de skadesløse, naar Finantsministeren gaaer af med 20,000 Fr. Pension, hvorfor har han ikke gjort os nøie bekjendt med den Contrakt han har sluttet med de Spekulantere, der have sluttet Forbund mod de franske Rentenerere? Den Tiltro man havde til Staten, der garanderede Laanet og fastsatte 5 proCt. til Rente, voldte, at mange fra Provindserne unddroge Agerbrug, Fabriker og Handel deres Penge og kjøbte Statspapirer, hvorved de deels vandt sikker Rente og kjøbte dem for i en Hast at blive rige, da de Børsdaglig nu ere stegne og sælges og omtuskes af Alle og Hver. Nu er (da disse Obligationer ere uopsigelige) øinede Han endog i det Fjerne, Misfornøielsen med denne Finantsoperation stegen til den Grad, at den kunde bringe Ludvigs Throne til at vakle og fremlokke en ny Statsomvæltning. Jkke jeg - sagde han - ønsker det at skee. Den forrige 30 Aars Revolution følte jeg haardelig. Den skildte mig ved det meste af min Formue, bragte mig et Aar i Fængsel, mine Venner min Slægt og mine dyrebareste Colleger saae jeg bløde paa Skaffettet. Men, hvor kan derfor nægte de Goder den bragte Riget, bleve ikke alle lige Love undergiven, bleve ikke Skatterne eens for Alle, fik ikke Enhver Adgang til Civil- og Militærembeder, frembragte den ikke personlig Frihed, Religionsfrihed, Trykkefrihed, Privilegiers Afskaffelse, Revolutionen avlede talrige Børn; men aldrig fik en Moder dem mere utaknemmelige og vanartede. Jeg spørger Dem, til Slutning, mine Herrer, hvad var der uden denne Revolution, bleven af Hs. Exc. Finantsministeren Villele og hans værdige Ven Indenrigsministeren."Hr. de la Bourdonnaye, Oppositionens Formand, havde forhen talt lige kraftig imod Rentenedsættelsen. Den var, meente han, stridende mod Retfærdighed og Skatteydernes Fordeel. Jkke burde Lovene men Børskoursen bestemme Rentefoden; Handel og Agerbrug tabe derved; kun Agiotagen vinder.