Berlingske Tidende, 1783-04-21
Fortsættelse af Journalen over den Kongel. Escadres Operationer i Ostindien under Ballivon Suffren af SainTropertz, Generallieutenant ved Marinen, hans Commando, hvoraf følgende er et Udtog: Det er allerede bekiendt, at den Kongel. Flode ikke kunde angribe Engelænderne paa Ankerpladsen for Ceylon, og derfor gik tilbage til Bentacalo, tæt ved Trinconomale, hvor den ankom den 30te April. Den 3die Junii seilede Hr. von Suffren derfra til Corommandel, og kom den 5te til Ankers ved Tranqvebar, hvor han traf 3 Hollandske Skibe, som Regieringen i Batavia havde sendt ham med Riis og andre Provisioner. Her fik Hr. von Suffren Svar paa sin Skrivelse til Hyder Ali; og da denne Nabob i bemeldte Svar yttre, de det Ønske, at tale mundtligen med ham, bevægede det den Franske Commandeur, at seyle til Gondelour, hvor han tillige og 400 Europæer og 800 Cipayes om Bord, for at erstatte det Forliis, som han i Træfningerne og ved Sygdomme havde liidt. Den 25de kom Fregatten Bellona, som havde havt sin Station ved Negapatnam, med den Efterretning, at den havde seet den Engelske Flode under Seyl. Hr. von Suffren tog derpaa endnu 300 Artillerister om Bord, for, om mueligt, at beleire Negapatnam, seylede den 3die Julii fra Gondelour, vasserede den 5te Tranquebar, og saae den Engelske Fløde for Anker ved Negapatnam. Den 6te kom begge Floderne i Kast med hverandre. Skibet, Brillant, mistede sine Master, og Skibene, som udgjorde Avantgaarden led meget paa Touverket. Engelænderne fikligesaa stor Skade, og gjorde Ende paa Trefningen. Hr. von Suffrengik til Ankers ved Carical. Det er vanskeligt at bestemme, hvilken af Escadrerne har lidt meest i denne Trefning, dog holdte Admiral Hughes op med samme, da han endnu kunde fortsætte den. Den 8de kom den Kongelige Escadre til Ankers ved Goudelour, hvor den reparerede sin bekomne Skade. - Den 1ste August seylede Hr. von Sufften derfra til Ceylon. Den 21de stødte Hr. d'Aymar til ham med Skibene St. Michael og Jllustre tilligemed Transportskibene fra Jsle de France. Den 26de, om Morgenen Klokken 3, landede Tropperne for Trinconomale. Den 27de og 28de arbeydede man paa Batterierne. Den 29de begyndte man at skyde, hvorved den fiendtlige Jld strax blev bragt til at tie. 20 Mand bleve deels dræbte deels saarede. Den 30de blev Gouverneuren opfordret til at overgive Pladsen. Om Aftenen blev Capitulationen underskreven, og Portene overgivne til de Kongelige Tropper. den 31de overgav Fortet, Ostenburg, sig under samme Betingelser. Den 1ste September gik Tropperne, som ikke skulde blive tilbage i Trinconomale og Ostenburg til Garnison, om Bord igien. Den 2den opdagede man den Engelske Flode. Engelænderne havde 12 Skibe, og vilde ikke indlade sig i nogen Trefning. Den 3die, om Eftermiddagen, hentede Hr. von Sufften den Engelske Flode ind med nogle af sine Skibe. Skibene Jllustre og Aar havde i Trefningen best understøttet Heros, som Hr. von Suffren commanderede. Denne Trefning, hvori kun nogle af Skibene kom til at slaaes, varede i 6 Time. Admiral Hughes betiente sig af Natten til sin Rettrade, og Hr. Suffren seylede til Trinconomale. Skibet Orient forliste om Natten, da det skulde løbe ind i Bayen. Eqvi pagen og endeel Effecter blev reddet; men Skibet har man ikke kundet faae af Grund igien. Den 28de skulde Hr. Suffren være færdig med sine Skibes Reparation, og vilde derpaa vende tilbage til Corommandel, for at levere den Engelske Flode en Trefning, som da blev den 6te, siden han reyste fra Frankrig. - J Trefningen den 6te Julii ere 178 Mand døde og 601 saarede. - J Trefningen den 3die September ere 3 Officerer blevne og 9 saarede, iblandt hvilke sidste den Svendske Lieutenant Ankarlod befinder sig. (Tallet paa de blevne og saarede Gemeene er ikke bekiendtgjort.) - Brevene fra den Corommandelske Kyst af 15de September melde, at den Engelske Armee, som bestaaer af 1200 Hvide, 18 Batailloner Cipayes, hver paa 750 Mand, og af 1500 Ryttere, er i Hast med et Artillerie=Train af 2 store Kanoner og 50 Feldtstykker, efterat den i nogle Dage havde camperet paa Høyen af Perimbre, marcheret tilbage til Madras, saasom den havde faaet Underretning om, at den Engelske Flode var efter Trefningen af 3die September kommen tilbage for bemeldte Stad. Af selvsamme Breve sees, at Hyder=Ali har forladt sin Leye, 3 Mile fra Gondelour, hvor han havde opholdt sig en Maaned, og nærmede sig Arcate, samt at han, efter at han i Harny, Synden for Artate, havde camperet, er marcheret mod Tirvenon, for bestandig meer og meer at trække Engelanderne efter sig mod Norden; og at Tipun=Sail, Regierings Opførsel, som ikke kommer overeens med den venskabelige og besynderlige Agtelse, som Kongen og hans Durchlauchtigste Formænd har baaret for Republiken, nøden Hs. Majestæt til at fatte modsatte Tanker, og tage saadann Beslutninger, som hans Kongelige Værdighed og hans Krones Ære udfordre. Til den Ende har Hs. Majestæt besluttet, at ophave, indtil anden Ordre gives, alle de Privilegier og Fortrin, som den Ragusiske Nation hidindtil har havt at glæde sig ved i de Kongelige Stater, og at seqvestrere alle de Godser, som Ragusiske Particuliers besidde i samme.