JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Den danske Bondestand ved Frederik den Sjettes Grav, den 16 Januari. Dybt bevæget stod vistnok hele det danske Folk i Dag ved sin elskede Konges, Frederik den Sjettes Grav; - men hvilken Stand skylder denne salige Konge meere Erkjendtlighed end Bondestanden. - Han fandt, da han greb Statstyrelsen, den Stand, hvorpaa Statens Vel beroer, at være fornedret til Slaver. - Denne Fornedrelse rørte hans menneskekjærlige Hjerte, han sønderbrød vore Lænker, gav os Frihed og borgerlig Tilværelse. - Men han lod det ikke blive derved, han havde en høiere Hensigt med sit tro Folk, han tændte Oplysningens Fakkel over sit ganske Land, for derved at lede sine trohengivne Undersaattere en friere Tilstand imøde. Jal saa sørgelig, som Efterretningen om vor elskede Konges, Frederik den Sjettes, Død var, for os, som for hele Danmark, saa glædelig var det Kongebud, der bebudede, at den Fyrste, som forlængst har tiltrukket sig hele den oplyste Verdens Beundring, nu er Danmarks Konge. Hvilke glade Forhaabninger knytte sig ikke til denne Begivenhed. – Alle hans trohengivne Undersaattere see med Glæde den Dag imøde, da han vil fuldende det store Værk, som hans forevigede ForEn Bonde. gænger har grundlagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Bekjendtgjørelser. Subscription. paa Portraiter af D. D. M. M. Kongen og Dronningen, der udføres for Foreningen for Kunstens Opmuntring, modtages hos Undertegnede til Jan. Maaneds Udgang; det bringes ligeledes til foreløbig Kundskab, at der tillige kan subscriberes paa smagfulde og solide forgyldte Rammer (med eller uden Glas) der paa Grund af Partier, leveres betydeligt under Detailprisen. Stubbekjøbing den 16de Januar 1840. Kavn, aut. Agent for ovennævnte Forening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Forvalter Ferrall paa Ourupgaard. anviser til Salg : 1 skimlet Vallak, 4 Aar gl., 10 Qvart. 3 Tom. høi, høi, 1 dito dito 5 Aar gl., 10 begge faldne efter den bekjendte gode Hingst Gaberlung paa Berritzgaard. En Møllersvend med godt Skudsmaal og Beviis for sin Duelighed kan erholde Tjeneste hos en Møller paa Falster til 1ste Mai d. A. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
En brugt Kobber=Vadskekjedel paa circa 6 Spande, Vand ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Af de under Lollands østre Provstie hørende Capitaler, kunne 200 Rbd. strax erholdes til Laans imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Østofte den 13de Jan. 1840. Kofod=Ancker, Districts-Provst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
352 Rbd. 48 s. af Umyndiges Midler under Grevskabet Christiansholms Overformynderie, kunne strax erholdes til Laan, imod lovbefalet Sikkerhed. Christiansholm den 16de Jan. 1840. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-19
Auction. Onsdagen den 29de Januar om Formiddagen Kl. 10 bliver ved offentlig Auction i Folehauge og Hallerup Skovene under Ourupgaard Gods, bortsolgt 200 Bunker Elle= og BøgeUdhugst, samt paa Roden 10 Stkr. Bøgetræer, tjenlige til Gavntræe m. m., hvortil de Lysthavende herved indbydes. Mødestedet er hos Skovfoged Christopher Olsen ved Halle Falsters Birks Contoir den 13de Januar 1840. Pontoppidan. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Lollands, Falsters Stifts Tivene. Fre No 9. Tirsdagen den 21 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Udenlandske Nyheder. England. Endelig er Sagen mod de fangne Oprørere i Monmouth tilendebragt, i det Juryen har erklæret Frost, Hovedmanden for Opstanden, for skyldig, men derhos tillige anbefalet ham til Dronningens Naade. De engelske Blade finde alt overordentlig godt ved denne Proces og Lovtalerne ere ganske almindelige. Frost fulgte Forhandlingerne med megen Opmærksomhed og Sjælstyrke, der dog forlod ham, da han hørte Juryens Kjendelse. Strax da Dommen var forkyndt, afgik der Efterretning herom til alle Kanter i Landet, og da Feargus O'Connor ligeledes afsendte et Bud til Birmingham, fandt man det nødvendigt ved et andet Jilbud at advare Majoren der, og i det Hele nærer man saavel i Wales som i Fabrikdistricterne megen Frygt for at nye Uroligheder skulle opstaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Frankrig. J Pairskammeret vedbliver man at debattere og Svars-Adressen, hvorved naturligviis de meest forskjellige politiske Anskuelser søge at gjøre sig gjældende; dog er der ingen Grund til at antage, at Adressen vil blive underkastet betydelige Forandringer. Et Ønske for Polen er dog bleven indflettet i Adressen. Ogsaa Deputeretkammeret har nu faaet sin Adresse færdig, og Discussionerne om den ville saaledes snart begynde. Politiet skal nu atter være kommen paa Spor efter et Complot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Spanien. J Dronningens Armee hersker der Typhus, men ogsaa Modstanderen Cabrera er meget hæftig syg, og skal endog efter nogle PrivatEfterretninger være død. Blandt Carlisterne hersker der megen Jnsubordination, saa at Udsigterne for Dronningen stedse bliver bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Fædrelandet. Sørgehøitiden ved høisalig Kong Frederik, den Sjettes Liigs Henbringelse til og Bisættelse i Roeskilde Domkirke er nu i Overeensstemmelse med det befalede Ceremoniel fuldbyrdet. Liigprocessionen har forladt Amalienborg til den bestemte Tid, men har bevæget sig noget hurtigere end man almindelig havde ventet. Paa det kongelige Palais forsamlede Følget sig paa den fastsatte Tid, hvorefter Hs. Maj. Kongen, Kronprindsen, Prinds Fordinand, Hertug Carl af Glücksborg og Landgreve Wilhelm af Hessen, Alle sort klædte, indtraadte i Sørgegemakket. Sørgehøitiden begyndte da med følgende første Vers af den af Slotspræst Paulli, forfattede Psalme, som blev afsunget i et tilstødende, Gemak: Her var hans Huus, her svandt hans Dage, Her vaagede hans Tanke klar, Her sidder Kjærlighed tilbage, Hvor han sit Øie lukket har I Kongens Huus er Sorg og Savn, J Himlen Fred i Jesu Navn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Da det høie Liig nærmede sig dem smukt oplyste og decorerede Frihedsstøtte istemmedes af en stor Mængde Bønder, der havde samlet sig der i denne Hensigt, nedenstaaende simple og skjønne af Professor Heiberg forfattede Choral: O stand, for Banen Du forlader! O stands her paa Din sidste Gang, Vi bringe Dig, o Landets Fader, En simpel, men erkjendtlig Sang, Her Mindet om vor Frihed staaer, Din Kongedaad for Kongeaar. Mens vildt de røde Fakler brænde, Seer Nattehimlen roligt ned, Og rige Stjerner Klarhed sende, Som Lysets Bud om Evighed. Du selv, som løste Trældoms Baand, Du selv er hist en frigjort Aand. Sidealleen stod en Deel af Amagers Beboere af begge Kjøn, sortklædte, holdende Fakler. Omtrent Kl. 11 1/2 ankom Liigtoget til Jernporten ved Frederiksberg Allee, hvorpaa følget begav sig ind i Side-Alleerne, hvorfra det fordeelte sig i de Vogne, der vare anviste til at kjøre det til Roeskilde. Den ridende Deel af Følget, saavelsom de fakkelbærende Contoirchefer vendte strax tilbage til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Ved Jernporten ved Frederiksberg Allees Begyndelse opløstes, saaledes som det i Ceremoniellet var bestemt, Processionen og Liigvognen kjørte videre, escorteret af Husarer og ridende Artilleri. Bønder, som bare Fakler, sluttede sig til Toget, og fra enhver Landsby, som Toget kom forbi, stødte bestandigt flere til og vedbleve at omgive Liigvognen ligetil den kom til Roeskildehvile. J de Kirker, som kunde, sees fra Veien, blev ringet med Klokkerne, medens Liget kjørtes forbi. Ved Damhuset havde Bønderne ladet opreise en med Grønt beklædt og smukt illumineret Æresport, ved hvis ene Side man saae Frederik den Sjettes og Hans Dronnings Navnetræk med Jnscription: Vore Velgjørere og nedenunder et Transparent, forestillende Frederik den Sjette, der rækker en knælende Bonde sin Haand og løfter ham op, medens en anden Bonde rækker Kongen en Egekrands. Ved den anden Side faaes Christian den Ottendes og Caroline Amalias Navnetræk med Jnscriptionen: "Vort Haab og nedenunder et Transparent, hvorpaa Christian den Ottende saaes ved Minervas Side, medens Frugtbarhedens Gudinde rækker ham en Bunke Reg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
J en anden Sal paa Palaiet var Taffel for 60 Couverts for Herrerne af første Rangklasse og Storkors af Dannebrog, og i Giestgivergaarden Prindsen var Taffel paa 100 Couverts for de øvrige Herrer af Følget, Officererne af de parade rende Tropper og en Deel af Roeskilde Byes Embedsmænd. - Omtrent Kl. 5 vendte de Kongelige Herskaber tilbage til Kjøbenhavn, hvor de ankom til deres Palaier Kl. 7. Æresporten ved Damhuset var atter om Aftenen illumineret. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Da Liigprocessionen standsede ved Frihedsstøtten, indtraf det sørgelige Tilfælde, at Commandeur Suenson, der var iblandt dem, der omgave Liigvognen, faldt bevidstløs om og kort Tid efter (Berg. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
døde. J Raskes Morskabslæsning for den danske Almue læses i N 1 for d. A. nogle Smaatræk af Frederik den Sjettes Liv, hvoraf man tillader sig at anføre følgende: For nogle Aar siden kom en Mand til Kongen i et Anliggende, som meget behagede ham. Adskillige Papirer, Sagen vedkommende, bleve overrakte, og Kongen gjennembladede dem hurtig, hvorpaa han sagde temmelig kort der mangler et Papir. Manden havde i egne Tanker beflittet sig paa al mulig Fuldstændighed, hvorfor han forlegen tav stille. Kongen sagde i en tilsyneladende vred Tone, det og det Papiir mangler; og gav strax Tegn til at gaae. Et Par Dage efter kom Manden med det forlangte Papir, som Kongen modtog meget naadig og tilføiede med den ham egne inderlige Godmodighed: De er ikke vant til saadanne Forhandlinger, De skal ikke troe, at jeg er saa slem. - Det fortælles om Frederik Sjette, at da han engang spillede Billard, medens han var Kronprinds, kom han til at støde en Bal op i et stort Speil, saa det gik itu. Hans Hofmester blev herover forfærdet, og udraabte: Men hvordan gik det dog til. Prindsen svarede Jntet, men stødte voldsomt en anden Bal op i et andet Speil, saaledes gik det til – sagde han – iøvrigt skal De erindre Dem, at jeg er Deres Prinds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Sorøe Akademie agter at holde sin Sørgefest over Kong Frederik den Sjette om Aftenen den 28. Januar, den Tid, paa hvilken ellers det aarlige store Bal i Anledning af Kongens Fødselsdag begyndte. Professorerne Jngemann og Hauch have skrevet Cantater, som skulle opføres for og efter Talen, og deres Text bliver sat i Musik af Organisten i Sorø, Musiklærer Petersen. Et Jndbydelsesprogram siges at skulle udkomme, forfattet af en af Lærerne. Sørgetalen vil formodentlig blive holdt af Directeuren selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Ved kongeligt Rescript er Sognepræsten til Asminderød og Grønholt, samt Slotspræst til Frederiksborg og Provst for Liunge=Kronborg Herred, G. J. Brønsted, bleven entlediget fra disse sine Embeder, og Hs. Maj. derhos forbeholdt sig nærmere at bestemme den Pension, der maatte blive at tillægge ham. Lykønsknings=Adressen til Hs. Majestæt Kongen fra Stubbekjøbing lyder saaledes: Allernaadigste Konge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Deres Majestæt har fra troe Undersaatter i Danmarks større Stæder behaget at modtage Forsikkringer og disses Hengivenhed. Undertegnede Borgere og Jndvaanere i Stubbekjøbing være det derfor ogsaa tilladt allerunderdanigst at tolke vore Følelser ved Deres Majestæts Thronbestigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Stubbekjøbing Kjøbstad er vel i Sammenligning med Danmark folkrige Stæder en lille Bye, men som Handelsplads for endeel af det kornrige Falster turde den maaskee regnes til de mere betydelige af de danske Søe- og Handelstæder og i Henseende til Sædelighed, Almeenaand, Kjærlighed til og Hengivenhed for vort Kongehuus staaer den vist ikke tilbage for noget andet Samfund i Riget. Ogsaa vi deele Deres Majestæts og Landets dybe Sorg over Tabet af vor forrige elskede Landsfader, der under de Storme, som i en paa Begivenheder riig Tidsalder rystede Europas Stater, vidste at bevare sit Folks Hengivenhed og at føre det Tidens Oplysning imode. Efterretningen om hans Død maatte saameget mere dybt bevæge Enhver i vor Kreds som det kort i Forveien ved de af Ham meddeelte Naadesbeviisninger og ved den levende Sands for det Almeennyttige, som den forbedrede Communalforfatning ogsaa i vor By har fremkaldt, blev os muligt at feire den skjønneste Borgerfest ved Jndvielsen af en Skibsbroe, der som Begyndelsen til et Havneværk giver os de bedste Forhaabninger om vor Communes fremtidige Opkomst og Flor. Men under denne vor dybe Veemod over det Tab som hele Landet har lidt skue vi med glad og tillidsfuld Fortrøstning ind i Fremtiden, idet vi bringe Deres Majestæt vor undersaatlige Hylding som Danmarks Konge og vor Lykønskning til Deres Thronbestigelse; thi Deres Majestæts alsidige Kundskaber, prøvede Erfaring og ophøiede Characteer give os Vished om, ikke alene at de forhen grundlagte Værker og Jnstitutioner ville blive beskyttede og fredede ved Retfærdighedens, Viisdommens og den fremadskridende Oplysnings Skjold, men ogsaa at Deres Majestæt vil vide med opmærksomt Blik at følge Tidens Fordringer, og paa den meest tilfredsstillende Maade at sørge for hele Folkets som for hver enkelt Communes Tarv. Gud velsigne vor elskede Konge Christian den Ottende og lægge talrige Aar til hans Alder. Stubbekjøbing den 21de December 1839. (Underskrevet af 94 Borgere og Jndvaanere.) Denne Adresse blev overrækket Hans Majestæt ved en Deputation, bestaaende af Byefoged Buntzen og Major, Toldkasserer og Borgerrepræsentanv. Koch den 9de Januar. Det behagede Hs. Majestæt at forlange Adressen oplæst, hvorefter han yttrede sin Tilfredshed med de Følelser, der med Hensyn til hans forevigede Forgænger var lagfor Dagen, og sin Tak for de undersaatlige Yttringer, der vedkom ham selv. Han omtalte med Jnteresse det nylig fuldendte Broeanlæg, der vistnok vilde bidrage meget til Byens Opkomst, han haabede snart at kunne besøge Stubbekjøbing, som han forhen kun havde seet paa en Gjennemreise, og han lovede, hvad der stod i hans Magt, at bidrage til Byens Vel. Sluttelig bad han Deputationen at forsikkre Stubbekjøbings Borgere og Jndvaanere om sin Huld og Naade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Beltpassage. Gaabense den 16de Jan. 1840. Fredagen den 17de Januar afgik 2de Jisbaade med Pakkeposten fra Gaabense til Masnedøe. Efter 5 Timers meget anstrængende Arbeide i Driviis ankom Baadene til Øen henimod Aften. - Driviisens Tiltagen og Aftenens Nærmelse tilligemed contrair Vind forhindrede Jisbaadene at gaae Retour for at overføre Resten af Posten, som ikke kunde blive overført denne Dag. - Løverdagen den 18de Januar om Morgenen Kl. 7. begyndte altsaa Tilbagetouren, men Drivisen var saa stærk, med Blæst af N. V. Vind, der satte en Mængde Jis ind fra Storebeltet, at den aldeles indklæmmede Baadene, saa at de bleve faste i Jsen og dreve med den omtrent midtveis imellem Sjælland og Falster, da den løse Jis tilintetgjorde Folkenes Arbeide. – Ved de medhavende Reisendes ufortrødne Hjelp og Opmuntring, nemlig 4 Deputerede fra Nakskovs Omegn og en Skibsfører, der Alle vare Søvante, lykkedes det at bringe begge Jisbaadene iland paa Falster, imellem Sortsøe Skandse, og Haunsøe Kl. 6 om Aftenen, efter 12 Timers Arbeide i Jsen og derfra ved Hjælp af 8 friske Mænd fra Landet at trække Baadene over 1 Miil til Gaabense, paa en meget daarlig Jis, hvor de ofte sank igjennem. Den ene Baad blev af Jsens Præsning læk og klemt istykker, hvorved den er gjort ubrugelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Ved Avisens Slutning i Dag Kl. 12 var den kjøbenhavnske Post for i Gaar endnu ikke ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Bekjendtgjørelser. At jeg har etableret mig her i Byen som practiserende Læge, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre. Mariboe d. 19 Januar 1840. Chr. Høstmarch. 201 Rbd. 101 s. S. og T., af Baroniet Guldborg lands Overformynderies Midler, ere strax at faae til Laans, mod anordnet Sikkerhed. 275 Rbd. 1 Mk. 121 s. umydiges Midler under Grevskabet Hardenberg Reventlovs østre Districts Overformynderie, kan erholdes til Laans mod anordnet Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Eremittagen d. 19 Januar 1840. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
Af de under Lollands østre Provstie hørende Capitaler, kunne 200 Rbd. strax erholdes til Laans imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Kofod=Ancker, Østofte den 13de Jan. 1840. Districts-Provst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-21
352 Rbd. 48 sk. af Umyndiges Midler under Grevskabet Christiansholm Overformynderie, kunne strax erholdes til Laan, imod lovbefalet Sikkerhed. Christiansholm den 16de Jan. 1840. F. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-24
Lollands Falsters Stis. Tidende. No 10. Fredagen den 24 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-24
Udenlandske Nyheder. England. Bladet Globe meddeler, at Fjendtligheder ere udbrudte imellem China og England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-24
Jfølge Efterretninger fra førstnævnte Land, befrygter man, at Handelen mellem dette Land, og England i længere Tid vil blive afbrudt. Paa Vilkaarligheder af de chinesiske Autoriteter et fulgt Angreb mod Personer, som det brittiske Flag fra et af Dronningens Skibe ikke kunde beskytte. Det synes, at den første Anledning til disse Fjentligheder har været et Sammentræf af nogle Matroser fra Skibet Veloce med endeel Chinesere, ved hvilken Leilighed Blod flød paa begge Sider og 2 Mandariner dræbtes, samt at Capitain Elliot har nægtet at udlevere de Skyldige; thi strax bleve de uretfærdigste Forholdsregler trufne for at fordrive alle brittiske Undersaatter fra Macao. Men en endnu større Fornærmelse fulgte herpaa, idet et Skib med Englænderen Hr. Mos og 6 indiske Matroser ombord, der ved Kysten oppebiede Flodtiden, blev overfaldet og taget af 3 Mandarinbaade, der dødeligt saarede Hr. Mos og dræbte Matroserne, hvorpaa de plyndrede Skibet og brændte det. Capitain Elliot har indgivet Beretning om det Forefaldne til den brittiske Regjering, og det bliver da nødvendigt for denne paa en værdig Maade at hævde sine Undersaatters Ret, der paa saa blodig en Maade ere blevne fornærmede. – Blandt Oprørerne i Monmouth er endvidere Zephania Williams funden skyldig, men, ligesom Frost, anbefalet til Dronningens Naade. Chartisterne i Scheffield skulle nylig have besluttet en Opstand, ved hvilken de vilde plyndre og brænde Staden, men Complottet blev itide opdaget af Politiet, der bemægtigede sig en Mængde Vaaben. Flere Politibetjente bleve imidlertid ved denne Leilighed haardt saarede og een blev skudt. Roligheden er ikke siden bleven forstyrret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-24
Frankrig. Endnu erfarer man Jntet af Marschal Valles Beretning om Affairen ved Belidah, uagtet Moniteuren vil vide, at denne Beretning er indløben. Den 1ste Januar var Marschallen endnu ikke vendt tilbage til Algier, og man formodede, at det er hans Hensigt, at angribe Fjenden og benytte sin Seir. J Algier hersker overalt igjen Sikkerhed og Rolighed, men Levnetsmidler skulle der være saa dyre, at man har betalt et Pund Smør med 5 Francs. – Et Privatbrev fra Mastaganem melder, at Marabutten Tedgeni, understøttet af de Stammer, der ere fjendtlig sindede mod Abdel Kader, skal have overfaldet dennes Reserver, samt frataget dem saavel alle Kammeler og Muuldyr, som og det hele ved Beleiringen af AnMadhi gjorte Bytte, og derved sat ham i stor Forlegenhed. - General Rulhiere, berømmelig bekjendt af flere Træfninger mod Araberne, er vendt tilbagetil Frankrig. Da han alene skal have været istand til med Virkning at modsætte sig Marschal Valles Luner, har man ogsaa i Algier ugjerne seet ham reise. Uenighed mellem ham og Marschallen skal ogsaa være Grunden til hans Afreise. – Vice-Admiral Rosammel, Pair af Frankrig, er ankommen til Toulon, for at overtage Commandoen over Reserve Eskadren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-24
Spanien. Her beskjæftiger man sig næsten udelukkende med Valgene. Man beklager, at Espartero har forsømt at benytte det skjønne Veir i December til at fortsætte sine Operationer, hvori han vel nu vil blive forhindret ved det senere indtraadte strænge Veirlig. – Om Cabrera melde nogle Blade, at han er farlig syg, ja død, medens andre Blade gjendrive disse Rygter som aldeles falske. De carlistiske Blade angive som Aarsag til disse Rygter, en Forvexling med Brigadieren Balmaseda, der skal have været farlig syg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-24
Phare des Pyrenes af 10de dennes beretter alligevel at Cabrera er syg og endnu stedse ikke uden Fare. – Fra Mas de los Matas erfarer, man, at Brigadererne Zurbano og Aleson den 1ste dennes angrebe Molinos, hvor Langostura commanderede 2 Batailloner og een Escadron, der ved de christinske Troppers Fremrykken trak sig tilbage. Alt beredte sig til Beleiringen af Segura. Samtidig hermed vil O'Donnell beleire Allaga, og Aspiroz vil beleire Alpuente. Hylland. Forinden deres korte Prorogation have Kamrene prøvet det dem forelagte Udkast til en ny Straffelovgivning. De vare af samme Mening som Regjeringen, at Tiden til at ophæve Dødsstraffen, endnu ikke var kommen, men at den kun sparsomt maa anvendes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-24
Fædrelandet. Kjøbenhavnsposten fortæller følgende vakkre Træk om Hs. Maj. Kongen, at Høisamme nemlig, efterat have med sin Søn aflagt det første Besøg efter dennes Hidkomst hos Enkedronningen, gik med H. K. H. ind i Borgervagten paa Palatet, og forestillede ham for de vagthavende Borgere, hvorhos H. M. til disse henvendte nogle Ord, hvori han beklagede den Forsømmelse af deres borgerlige Sysler, Vagtholdet sandsynligviis medførte for flere af dem; men tilføiede, at han var overbeviist om, at de, af Hensyn til Anledningen, gjerne bragte dette Offer, som det sidste Vidnesbyrd om deres Troskab og Hengivenhed for den hedengangne Konge. Alle Beretninger stemme overeens i at Sørgebøitiden i Roeskilde, i Anledning af den afdøde Konges Bisættelse, har, fra det Øieblik af, at den ved Roeskilde-Hvile af det fra Staden medfølgende Perlonale forladte kgl. Liigvogn blev omgiven af Bønderne og det kgl. Liig var blevet overantvordet til disse og indtil Sørgeactens Slutning i Domkirken, fuldkomment har havt det Præg af Høitidelighed, som ved Processionen paa flere Steder, og navnlig paa Vesterbro gik tabt. At Landalmuen ved sin mønster værdige Takt og Holdning har bidraget betydeligt hertil, vil det være enhver Folkeven særdeles kjært at erfare, saameget mere, som derved den bedrøvelige Kjendsgierning om enkelte paa Vesterbro og ved Frederiksberg Slot af nogle raae, uvaarne Jndivider forøvede Exesser derved finder det bedste Modbeviis for, at den danske Almue i det Hele vel har vidst baade at vurdere den foregaaende Handling og Kong Frederiks Minde. Et af de herhen hørende Beviser er, at da Liigtoget paa Roeskilde veien ankom til Glostrup Sogn, modtoges samme af Præsten i Forening med Sognets Beboere, der under Afsyngelsen af en Psalme fulgte Liigtoget til ud over Sognets Markeskjel. (Kbhpst.)