JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Wien, den 20 Julii. Efter en Couriers Ankomst fra Erkehertug Carl blev i Forgaars holdt et Statsraad, i hvilket Keiseren selv fra Baden var ankommen. De fleeste Stemmer skal, som man siger, have erklæret sig for Freden, men ikke destomindre skal der dog uophørlig arbeides paa Krigens Fortsættelse.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Republiken Venedig har endelig stillet en Observations Armee af 20,000 Mand paa deres Grændser for at hindre de Franske fra at trænge videre frem. Desuden er 35,000 Rekruter ankomne fra Dalmatien og andre Venetianske Besætninger. Den Würmserske Armee er nu over 100,000 Mand stærk og man venter paa gode Efterretninger fra den, om samme ellers vil lykkes bedre end forhen.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Paa Erkehertuginde Amalias Navnedag lod hendes Hiertens Veninde, Prindressen af Frankrig sig første Gang, siden hendes Ankomst til Frankrig, see i den største Pragt.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Frankfurt, den 23 Julii. Han beregner Jødernes Folkemængde i Frankfurt paa 8 til 10,000 Siele, af disse vare de fleeste flygtede til Offenbach og kunde altsaa intet faae reddet, men maatte langtfra see deres Huuse i Brand. Henimod 300 JødeFamilier har mistet alt hvad de eiede og ere bragte i yderste Armod. Jblandt de Christne ere en Læder=Handler Wild som har taget Skade paa 20,000 og Kiøbmand Runkel som har forliist, 6000 Gulden. En Granat fløy ind i Boghandler Eslingers Huus, men tændte ikke an. - Den første Haubitze, som de Franske kastede ind i Frankfurt traf en Parykmager, der som en opdaget Spion sad sluttet i Fængslet og slog ham begge hans Been af.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
(Af de udenlandske Tidender.) Hendes Kongel. Høihed Kronprindsessen befinder sig særdeles vel ved Bruget af Baadet i Pyrmont.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Hs. K. H. Kronprindsen har været i Frankfurt den 16 Julii, paa hvilken Dag de Franske rykkede ind i samme. Han lod sig ledsage af en Generaladjutant hos General Bonnard, reiste den følgende Dag til Wilhelmsbad og spiste den 18 Julii hos General Jourdan i Gelhausen. Den 19 Julii ankom han fra Cassel til Hanau, for at besøge Prinds Friderch af Hessen; han reiste efter kort Ophold derfra, for at tage Armeernes Po han tilbage til Pyrmønt, hvor Brøndtiden skal være udsition i Egnen ved Hanau i Øiesyn. Den 20 Julii kom løben den 28 Julii.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Blandde Efterretninger. bekiendtgjort, at alle de Franske der findes i Danmark Den franske Minister i Kiøbenhavn har i Aviserne land ufortøvet have at infinde sig hos ham eller Consulen, og agter at conservere deres Borgerret i deres Fædre for at legitimere sig og lade deres Navne indskrive, carde, J andet Fald at de ikke efterkomme begge Deele, samt strax at anlegge og bære den franske National Co erkiendes de ikke for at være Franske eller kunde fortrøste sig nogen Assistense af Republikkens Agentere.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
J Følge Kongel. Resolution skal de ved Kongens Fogeds Comtoir ansatte Asistenter have lige saadan Uniform som den der er andornet for Politi=Fuldmægtigerne i Kiøbenhavn og Budene ligesom Politisetientene, allene med den Forskiel, at Kiole=Kraven og Opslagene blive af graae Manchiester i Steden for at Politie Uniformen er med grønne Kraver og Opslage J følge Cancellieskrivese til Kiøbenhavns Magistrat af 19 Jul. er andorned at ethvert Skorsteensrør skal opføres i det minste 1 1/4 Alen høiere en Ryggen af Taget.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
J Juni kostede i Kiøbenhave Rug 16 Mk. Hvede 32 Mk. Byg 13 Mk. Byggryn 37 Mk. Malt 20 Mk. Havre 10 Mk. Havregryn 42 Mk. Boghvedegryn 36. Mk. Smør 34 Rdlr. Td.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Efter Forlydende beløber Udbyttet af dette Aars Species Banko=Actier sig til 5 pr. Cto. Desuagtet stiger. disse Actiers Værdie saa meget, at de ere solgte paa Børsen for 720 Rdlr. Courant, da de dog efter Jndskuddet kun ere 500 Rdlr. værd. Derimod falde det Asiatiske Compagnies Actier bestandig i Prisen, saa at man nu kan kiøbe een for 200 Rdlr., der før kostede 1800 Rd. Aalborg den 5 August J Onsdags Eftermiddag havde vi her over Byen et forskrækkeligt heftigt Tordenveir, som var strængest Kl. 2 og vedvarede i et over en halv Time og havde tillige en Hvirvelvind og stærk Regn i Følge med sig. Tordenskraldene og Lynet fulgte paa hinanden, ligesom Jlden af en Kanon. Dette haarde Veir drev dog lykkelig over uden at man endnu har hørt om nogen Skade, som dog er at befrygte, da Tordenen rundt omkring hørtes til Kl. 6 om Aftenen. Endskiønt man veed, at Torden er intet andet, end electriske Antændelsers Virkninger i Luften, som har fin Nytte i Naturen, renser Luften, aabner Jorden og frembringer Frugtbarhed, saa hersker dog hos de fleste Mennesker Frygt for Tordenveir, saalænge det vedvarer, naar de see Lynilden og strax høre det paafølgende Tordenslag, endskiønt man burde forestille sig Torden som en Naturbegivenhed, hvis Pragt og Skiønhed man maatte beundre; og ikke giøre Farerne større, end de virkelig ere, og ei heller lade Børnene see de Voxnes Svagheder, hvorved Frygten desvissere forplanter sig i disse spæde Gemytter.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Efter Forlydende skal Hendes Kongelige Høihed Hertuginden af Augustenborg befinde sig saavel efter hendes Barselseng, at hun paa førstkommende Søndag agter at holde sin Kirkegang i Frederichsberg Kirke.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Fra General Postamtet er under 19 Jul. udkommen en Placat af følgende Jndhold: "Med Hensyn til, at vedkommende Embedsmænd nu maa forskyde og ikke uden Vidtløftighed kan erholde tilbagebetalt Porten og Contoir=Rettighederne af de med Ageposterne forsendende, Sager, den Kongelige Tieneste eller det Almindelige angaaende, har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst tilladt, at Portoen af fornævte Sager maa gotgiøres Postkassen af den Kongelige Kasse og at de Kongelige Embedsmænd, som ved Forordningen af 17 Junii 17719 er tilstaaer, portofri Corespondence med den ridende Post, ligeledes maa, uden Portos Erleggelse, med den agende Post af sende Documenter, den Kongelige Tieneste og det Almindelige angaaende.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Ved Kongel. Resolution af 15 Jul. er den fastsatte Tid af 2 Maaneder efter Forord. af 20 April d. A. Publikation, inden hvilken de fremmede Skibe skulde angives, som vare kiøbte førend bemeldte Forordning udkom for at blive befriede fra den paabudne Afgift, endnu forlænget 14 Dage efterat nærverende Resolution paa ethver Sted er bekiendtgjort Ligeledes skal ikkun svares det halve neml. 5 Rd. pr. Commercelæst af de Fiskeqvaser som kiøbes af fremmede og allene bruges til at før levende Fisk.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Copulerede. Den 3 August i Budolphi Kirke, Enkemand og Mesterknapmager Andreas Christian Wissing og Karen Larsdatter. Samme Dag i Huuset: Sr. Paul Johan Dahlin, Glarmester, og Madmme Mette Dahlin, Enke af Norqvist; Kiøbmand Sr. Niels Nielsen Tranum og Jomf. Lovise Caspars Brinch.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Død. Den 3 August i Skolegadens Fattighuus Marie Pedersdatter, 63 Aar.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Avertissements. En Jomfrue som forstaaer alle Fruentimmer=Netheder, ønsker sig til 1 November en Tieneste enten i Kiøbstæden eller paa Landet for at informere deri. Nærmere Anviisning giver Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
ved høie Øvrigheds Tilladelse er her at see: En chiAnesticheillumeneret Optik, samme er illumineret foruden Jld og Lys, som sees ved Dagen, Optiket er saaledes indrettet, at hvem som sender Bud til mit Logie kan faae det at see i deres Huuse, naar de bestemmer Tiden. - Samme bestaaer af de merkverdigste Stykker af Frankeriges Revolution. 1), General Pischegra med den franske Armee. 2) Friehedefestens Celebrerelse paa St. Marz Plads. 3) Prindsen af Orleans: Egalttes Palei hvorledes det bliver spoleret den 10 August 1792. 4) Linien imellem begge Armeer, eller den kaakaldede Weisenburger, Linie. 5) Bombardementet af Valenciennes. 6) Beleringen af Maynz. 7) Fremstilles noget ganske satyrrisk som bestaaer af en Samtale imellem Keiserinden af Rusland, Kongen af Polen, Kongen af Frankerige, den Rommerske Keiser, Kongen af Sardinien og Kongen af Preusen om Friheden. 8) Hvorledes Dronningen af Frankerige bliver ført fra Tempeltaarnet til Concergeriet. 9) Kongens Forhør for Conventet. 10, Maria Anne Charlotte Gordet, hvorledes hun afliver Marat. 11) Den bedrøvelige Tildragelse af 10 August 1792, da Kongen og Dronningen bliver ført til Tempeltaarnet, og hvad sig derved haver tildraget. 12) Hvorledes Kongen af Frankerige bliver henrettes. 13) Hvorledes Dronningen bliver ført hen til Retterstedet. 14) Tempeltaarnet i Paris. 15) Hvorledes Roberts pierre vil aflive sig selv da han og hans Tilhængere blev taget Fangen paa Raadhuuset i Paris. 16) Slottet i Kiøbenhavn før det brænte. 17) Slottet i Brand. 18, Den skiønne Aller uden for Hamburg. 19) Hvorledes Fruentimmer maae vekke dereres Mandfolk op naar de sove, og mange flere skiønne Stykker som Rummet ikke tillader at anføre. - Jeg smigrer mig ogsaa, at saadan Optik i Skønhed og Størrelse endnu aldrig her er bleven seet, haver og til Dato, baade ved Høie og Lave faaet godt Biefald; ved hvert Stykke, som forekommer, følger en meget tydelig Forklaring paa Dansk, Naar forlanges, bliver af mig og min 10 Aars Søn nogle til Optikkets Stykker velpassende Arier, baade Tydsk og Dansk siungen. Stanspersoner betaler efter Behag og andre 8 sk. pro Persona. - Mit Logie er hos Lauritz Bach lige for Posthuset. Aalborg den 4de August 1796.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Daugmann, fra Haderslev.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Inder 15de Julii 1796 er Examinatus Juris Otto Christian Ferslev, allernaadigst bevilget at være Strandings-Commissionair, Mandagen den 15 August, om Formiddagen Kl. 10, Slet, bliver paa Aalborg Raadstue ved offentlig Licitation til Forfærdigelse opraabt: 1) Den nødvendige Reparation paa St. Budolphi Kirke=Taarn tilligemed Kors- og Laug Kirken, af behøvende Muur=Tømmer=Smede= og Snedker=Arbeide, med de dertil udfordrende Materialer. 2) et Blyetækkes Anskaffelse paa Kors=Kirken. 3) Kirkegaards Murene og Portenes behøvende Jstandsettelse. Og 4) St. Jørgens Kirkes udvendige Udspækning og Kalk ning Alt efter det over Brøstfældighederne tagne Overslag, hvilket tilligemed Conditionerne forinden kan erholdes til Eftersyn paa Raadstue Skriver-Comtoiret.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Af de til Aalborg Post-Contoir i Julii Maaned i 1796 indkomne Breve, ere følgende uindløste, nemlig: No. Potto. 1) Hans Pedersen a Løgstøer, 9 Ls. 2) Mathias Yde a Kiettrupgaard pr. Hiøring 3) Birgitte Sophie Christensdatter a Aalborg 10 4) N. Giørup a Aalborg. 5) Just Nielsen a Fræe Sogn pr. Aalborg. 6) Peder Jacobsen Niels Saltum Sogn pr Aalborg 5,7) Anders Jensen Løgstrup a Langeslund pridito 8) Johan David Wirsing a Aalborg, 9) Jens Tommerup a Felleslef pri Aalborg. 10) Georg Adam Kradt a Lindenborg, Aalborg Postcomtoir den 3 Augustii 1796. er i Byen er den 21 Junii 1796 død i ugift Stand, Consumtions Under=Betient Niels Thorup, og hans ringe gieldbundne Efterladenskab taget under Skifte=Behandling. Næste Skifte=Samling efter ham er berammet at foretages paa Tingstuen her i Byen, Løverdagen den 15 October næstkommende. Hvilket herved proclammeres til Arvingernes og Creditorernes Efterretning, af mig, som Stedets Byefoged og SkifteForvalter. Nyekiøbing paa Morsøe den 20 Julii Spliid.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Freditorer og Arvinger til det uformuende Stervboe efter afdøde Obrist=Lieutenant von Byermann, der som Pentionist opholdt sig og døde paa Hovedgaarden Lund, i Sønder=Herred, paa Morsøe, de indkaldes med 12 Ugers Varsel at melde sig med deres Fordringer. hos Skifte=Forvalteren Raadmand Byefoged og Herredsfoged Spliid i Nyekiøbing paa Morsøe.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Da en Skiftesamling udi Stervboet efter forrige Sognepræst for Harritzlew, Rackebye og Teystrup Meenigheder, afg. Hr. Clemmen Abraham Jessen, ansees fornøden, ved hvilken adskilligt af Vigtighed bliver at omhandle, forinden Auction eller videre til Skiftets Fremme kan foretages; saa bliver samtlige Creditorer herved tvende Gange efter hinanden indkaldede at møde di bemeldte Harritzlev Præstegaard Tirsdagen den 16 August førstkommende, for at overvære og aftale de tienligste Beslutninger, dette Stervboe vedkommende. Aarsted Præstegaard den 30 Julii 1796. S. Bloch.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Onsdagen den 17 Augustii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Hovedgaarden. Haunøe i Hindsted Herred, efter S. T. Hr. Sverin von Deden til Heisselt, hans Begiering, foretaget og holdet offentlig Auction, over den ved bemeldte Haunøe, værende og ham tilhørende betydelige Jndboe og Besætning, bestaaende af ongesær 1300 Lod Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Mahlm, Jern og Træfang, Porcelain og Steentøy, Borde, Stole, Canopeer, Commoder, med Marmor Plader, Skabe, Speile, Lampetter, søge, og Sængeklæder, 20 Stkr. Kakkelovne, at forskiellige Slags og Størrelse, 8 a 10 Bæster, hvorandt et Spand smukke sorte Hopper, 20 Kiør, 20 ger, Sviin, item Karetter, Chalser, Jagtvogne, Post- og Arbeidsvogne, Caner, Hestetøi, deels med Messing, Sadler, med mange andre gode Sager, baaind og udvendig, som ville blive alt for vitløftig speciel at benagne, men paa Auctionsstedet, nærmere erfares. Siegsgaard den 1 August 1796. C. Nissen.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Auctions Directeur. lochhuus infortente Veiermølle i Huun i Sogn, der for 1 1/2 Aar siden af nye er oplaget, er tilligemed et ved samme staaende Huus, underhaanden at faae i Forpagtning paa 3 eller 6 Aar, naar Libhaberne derom med første melder sig hos Eieren, Møller paa Lundergaard.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
De Værelser paa Syndergade No. 3. 77 som nu beboes. af S. T. Hr. Lieutenant v. Eisentraut er at bekomme til Leie til næstkommende Michaeli Flyttetid, om samme kan afforderes med mig undertegnede. Aalborg den 1 August 1796. Niels Møller. Matten til den 26 Junii sidst, døde i Wiisbye Sogn, s. Hassing Herred, Thisted Amt, Præste Enken efter Peter Høier af Hammer i Wensyssel, Marie Ca forrige Cilandt. Hendes Efterladenskab er straxsen taget under Forsegling og Registering, og 30te Dag, samt 6 og 12 Ugers Dage berammede den 25 Julii, 8 Augustil og 19 September d. A. Arvingerne ere anmeldte at være. 1 Søn Schak Høyer død, og efterladt sig 2de Børn: i Søn Jens, og i Datter Petrea. 1 Søn Lauriz Høyer Herredsfoged i Thye. 1 Søn Jens Christian Høyer, Degn ved Hvidøvre i Siælland. - 1 Datter Kirstine Birgithe Høyer, gift med Provst Thorning af Øster Hanherred, begge døde, og efterladt sig 5 Børn. 1 Søn Peter Thorning. 1 dito Andreas Thorning. Og i dito Niels Lassen Thorning. 1 Datter Anne Thorning. Og 1 Datter Giedske Thorning. 1 Datter Anne Elisabeth Høyer, gift med Anders Griishauge, død og efterladt sig 4 Børn. 1 Søn Jens Griishauge. 1 dito Jens Lassen Griishauge. Søn Peter Griishauge. Og 1 Datter Marie. Disse Arvinger Myndige og Umyndige med Værger indkaldes herved til formeldte Skifte=Tider i Wiisbye at møde, deres Arve=Ret at iagttage, til samme berammede Skifte Tider indkaldes dette Stervboes Credi= og Debitorer, om nogle ere, de første at beviisliggiøre deres Krav og de sidste at betale hvad de til Boen maatte være skyldige, da Stervboen ikke formaaer anden Proclama. Roes holm Præstegaard den 11 Julii 1796. J. Høyer. Provst i Hassing Herred.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
J Skibsted Bye, under Randrup Gods er Gaardmand Niels Andersen død, Skiftet efter ham er begyndt, og bliver videre fremmed den 26 Julii og 16 August førstkommende; thi ville de, som efter ham har noget at fordre, melde sig forinden, eller til sidste omskrevne Tid, da Skiftet bliver slutted. Randrup den 15 Julii 1796.
Jyske Efterretninger, 1796-08-05
Subskriptions-Plan. Det er ikke allene unødvendigt, men endogsaa skadeligt at anbefale et got og nyttigt Skrivt ved alt for megen Roes. Er det bekiendt, veed alle omtrent hvad de kunne vente sig deri, er det derimod ubekiendt, kan man let forledes til at troe, at de Vare som anprises saa meget, just ikke er af den bedste Sort. Man frygter da for at kiøbe dem, fordi man saa ofte er bleven bedraget. Og Skrivtet bliver hvad det var forhen - ubekiendt. Paa Grund heraf vover jeg ikke i denne Subskriptions=Plan at holde nogen Panegyrik over dette Skrivt, som jeg agter at lade oversætte paa Dansk, naar det særede Publicum tilstrækkelig nok vil understøtte mit forehavende. Kun dette tillader man mig at anføre, at dette Skrivt, hvis Titel er: Friderich Brack over Geschichte, eines Unglücklichen, har til Forfatter den saa kaldte brunne Mand, den vittige, moersomme, med Menneskene og Verden saa velbekiendte Müller, der har udmerket sig saa meget ved sine fomiske Rommer: Sigfried von Lindenberg, Emmerik o. fl. At han i dette Skrivt har søgt at vedligeholde den Berømmelse, han forhen har erhvervet sig, derpaa tvivler vel ingen, som veed, hvormeget det er den fortiente Mand om at giøre, at beholde sine Medborgeres Agtelse. Og at han virkelig har vedligeholdt denne, kan erfares af den Dom, som er fældet herover i Neue alg. Deutsche Bibliotek, hvoraf der findes et Udtog i de saa interessante Efterrettninger om udenlandsk Litteratur for Octbr. 1794 og Januari 95. Skrivter kommer til at bestaae af 4 Dele, og hver Deel omtrent af et Alphabet. Det overlades Subskribenterne for 3 s. Arket paa Tryk= og 4 s. paa Postpapir. J Aalborg modtages Subskription hos Hr. Bogtrykker Wandall. Odense den 12te Julii 1796. Faber, Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Paris, den 21 Julii. Man taler her om, at Fredspræliminarierne imellem Frankerig og Østerrig skulle for den 27 Julii blive undertegnede og vorde bekiendtgjorte paa samme Dag som Robertspierre blev styrtet. Himlen give at disse gredsudsigter maatte blive bekræftede, imidlertid har vor Armee dog Ordre til at rykke videre frem i Tydskland. Drouet har i disse Dage forsøgt paa at bryde ud af sit Fangsel, men han blev i rette Tid grebet og er nu stærkere indsperret.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Haag, den 26 Julii. I Gaar maatte det her bevæbnede Borgerskab forsamle sig, da dem blev givet en Jnstrux hvorefter de skulle rette sig under Straf af at blive casserede og overleverede til Justitien. De bevæbnede Borgere i Nympegen ville tvinge deres Medborgere, der ikke hørte til dem, at betale dem en aarlig Afgift, hvilket de sidste vegrede sig ved, derpaa lode de deres Gods og Effecter tage ud af huusene, men den Franske Commandant tæmmede deres Voldsomhed, og lod Eierne igien tilbagelevere deres tilhørende Effecter.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Fra Madrid skrives, at da adskillige er indspersoner. havde begyndt at klæde sig paa en uanstændig Maade, saa havde den spanske Regiering forbudet alle fremmede Moders Jndførsel.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Dillingen i Schwvaben, den 22 Julii. Her er den 19de Julii om Aftenen skeed et lumsk Skud efter Ludvig Altil just som han stod i Maan skind og saae ud af Vinduet hvor han logette; han blev truffen af en Kugle af en stærk ladt Carbin oven i Hovedet, dog Skuddet var til al Lykke ikke dødeligt, men han blev imidlertid smertelig saaret og Tilstædeværende yderlig forskrækket, Hertugen af Fleven stod hos ham og Hertugen af Guche var ikke langt derfra, Greven af A var var i Kammeret ræst derved. Alle troede han var dødelig saaret, da Blodet stod heftig, men han blev staaende og med Frimodighed vente sig om til dem og sagde: Frygter ikke mine Venner, jeg er bleven truffen af en Kugle. Da der ingen Chirurgus var ved Haanden, skal de Haaret af og vaskede Hovedet, indtil en Chirurgus kom, som forbandt Saaret, det var meget dybt og farligt, dog befinder Prindsen sig nogenledes vel. Regieringen og den Militair Commandant har tilbudet ham al muelig Tieneste og lader eftersøge om denne lumske Morder, som man troer er en Fremmed, der har taget Flugten og vidste, at Prindsen der paa Stedet opholdt sig med de trende Herrer incognito.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Nürnberg, den 26 Julii. Efter de nyeste indløbne Efterretninger skal det nu være nær ved en Vaabenstilstand imellem de Keiserlige og Franske Tropper paa nogle Maaneder; men hvem indestaaer for samme, og hvad blive Følgerne tilsidst, J Livorno har 8 Handelshuuse hørt op med at betale. J Fald Freden ikke skulde snart komme i Stand have Ungarne tilbudet sig til de Keiserlige Arvelandes Forsvar, at ville paa nye levere 40,000 Mand, og deraf 10000 Cavallerie. Det tydske Rige bliver i fornøden Tilfælde overladt til sit eget Forsvar.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Frankfurt, den 26 Julii. Da Kronprindsen af Danmark havde indtaget Frokost hos General Jourdan i Herstein, lod Generalen til Ære af Hans Kongelige Høiheds Nærværelse, den ganske Armee rykke ud og manøverere. Af Frygt for Beleiring ere mange Jndvaanere udvandrede af Manheim, den er besat med 5000 Keiserlige Tropper.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Dersom de stærke Contributioner ikke gjorde at vi føle de Franskes Nærværelse, saa skulde man af deres Forhold neppe kund, og mme om det var Venner eller Fiender, der var i Staden. De bekymre sig ligesaalidet om Statsforfatningen, som om enkelte Personers Handlinger og Tænkemaade. Der bliver hverken opreist Frihedstræer, eller nogen befalet at bære Cocarder.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Den Armee, hvormed General Jourdan trænger, frem i Tydskland, er allerede over 80,000 Mand stærk, og bliver endnu daglig meere talrig. Aalborg den 8 August Man har i forrige Uge havt den ulykkelige Efterretning fra Nyeborg i Fyen, at sammesteds skal i forrige Uge være opkommen en farlig Jldsvaade; men hvor den begyndte, og hvorvidt den strakte sig, er endnu ubekiendt. For en fyrretive Aar siden erindrer man sig, at denne meget smukt bebygte og ziitlig anlagte Stad blev haardt hiemsøgt ved en voldsom Jld, der brød udom Natten, og da blev Portene aabnet for de i Nærheden omliggende Bønder at disse med Heste og Vogne kunde komme ind og være Borgerne til Hielp, hvilken gode Foranstaltning udrettede meget til Byens Frelse.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
For nyelig berettes, at Hendes Majestæt Keiserinden af Rusland har beskikket Hans Excellence Hr. GeneralLieutenant Friderich von Numsen til Commanderendes General over sine Lieflandske Tropper med 6000 Rublers aarlig Gage. - Mange af dem, som her endnu erindre sig den Tid, da han var Chef for det Jydske Dragon Regiment glæde sig meget over hans Vel.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Efterat Provsten Hans David Celius havde anlagt Sag mod Arrestanten Jens Jensen Otte, betræffende 1) i Følge Commissorii Tilhold, Arrestantens formeentlige voldsomme og tyraniske Medfart imod hans første Hustrue Johanne Opdahl Celius og de med hende i Forveien begangne 2de Besvangrelser, samt Maaden, paa hvilken han skal have tilveiebragt sig Provstens anden Datter Rebecta Celius, hans Sammenleie med hende før Ægteskaber, og Opførsel mod hende, samt Levnet og Omflakken med hende omkring i Landet, hans Omgang med et andet ham beslægtet Fruentimmer, og Trudsler mod Provsten, da han opholdt sig i SmøruPræstegaard; 2) om ikke hans Boe burde segnestreres til Sagens Uddrag; og 3) om han ikke bør tilbagelevere Provsten den Besætning, som skal være ham overleveret, da han modtog Præstegaarden i Forpagtning; blev ved Commissionsdom kiendt for Ret i 1ste Post: at J. J. Otte for hans formeentlig begangne Forbrydelser burde arbeide i Wiborg Tugthuus 2 Aar og derefter være Wiborg og Aalborg Stifter forviist, og hvis han der igien indfandt sig, skulle han hensættes til Fæstningsarbeide hans Livstid, og saaledes borge med sin Person for hans videre Ondskab; ang. 2den Post, da skulde hans Midler, ligesom de nu ere siden hans sidste Kone Rebecca Celii Dødsfald, forblive under Øvrighedens Bestyrelse til Sikkerhed indtil Sagens Uddrag; og betreffende 3die Post blev Provst Colius tilfunden at aflegge sin torpotlige Eed paa, at J. Otte var bleven overleveret de paa Fortegnelsen anførte Ting, og i Mangel deraf friekiendtes hans Boe. Commissarierne have og tilkiendt sig hver 20 Rdlr. og Actor 60 Rdlr. m.v.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Ved Høiesteret er nu dømt: Den 2den og 3die Post afvises til lovlig Jndstevning; men i det øvrige bør Jens Jensen Otte for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, og forbeholdes ham hans lovlige Ret mod Vedkommende, i Henseende til det Ophold, som er skeet med Sagens Jndstævning til Høiesteret.
Jyske Efterretninger, 1796-08-08
Ved Tallotteriets 561 Trækning i Wandsbeck den 2den August udkom: No. 10, 36, 42, 26, 6.