Aalborgs Stifts Adresseavis, 1819-01-01
Atter saae vi et Aar henskride og fuldende sin Bane, lig en Bølge der ruller frem af Tidens Strøm, indtil den, som alle dens Forgængere, omsider vorder opslugt af sin Efterfølger. Dersom vi ved Overgangen til det paafølgende ville vende vort Blik tilbage paa dette nu henrunde Aar, skulle vi finde det af en blidere elskværdigere Character, end de foregaaende have været. Naturens feberagtige Rystninger, som udtegne de tvende nærmest foregaaende, ere ophørte; Jordskælve, Skybrud, Uveir bleve heel sieldne; vel sporedes enkelte Jordrystelser hist og her, men ingen af nogen synderlig Betydenhed, uden allene den, som ødelagde endeel af Staden, Filippolis i Tyrkiet, og Stormvinde rasede sielden paa vore have, dog hiemsøgtes Danmark og Østersøens Kyster af en voldsom Orkan i Midten af Januar, og Foraarets Jævndøgnsstorme ødelagde en Mængde Skibe, især paa Britanniens og Galliens Kyster. Ellers fløde Aarstiderne mildt sammen: Vinteren var kort og eftergivende, Vaaren blid og blomstende, Sommeren varm og frugtbar, og et saa behageligt Efteraar, som det vi nu have lagt tilbage, skal vel Faa være istand til at mindes. Kuns klagede man i Sommermaanederne paa mange Steder over en altfor vedholdende Tørke, der meget skadede Græssets og tildeels Kornets Fremvæxt. - Hele Europa nød uafbrudt Fred, og de dybe Saar, en lang ødelæggende Krig huggede i ethvert af dens Lemmer, læges nu efterhaanden. Men udenfor Europa har Krigens Fakkel blusset paa forskellige Steder, fornemmelig i Jndien og Amerika. Et Forbund af Maratternes Fyrster feidede imod Briterne og fandt sin Undergang, imens disses Magt derved endnu mere udvidedes i Jn dens rige Lande. Ogsaa paa den, kun for to Aar siden, undertvungne Jndiske Ø Ceilon, udbrød et Oprør imod Briterne, hvilket ikke endnu er tilfulde dæmpet. De Sydamerikanske Feider imellem Spanien og de oprørske Colonier, eller rettere, nogle der huserende Lykkeridderes Bander, drives endnu med grum Mordlyst og afvexlende Lykke, men i det Hele har hverken Kongens eller Oprørernes Parti synderligen vundet noget fra hverandre i Løbet af bemeldte Aar. J Mexico er efter Minas Henrettelse intet Oprør mere, omendskiønt Landet dog paa forskellige Steder hiemsøges af Røverbander, Levninger af de forrige Oprørshære. En Fransk Coloni med etslags republikansk Militærredering er af landflygtige Buonapartianere anlagt i en Mexikansk Grændse provinds, uden Spansk Tilladelse, og lader sig kuns fordrive med Sværdet, om Mexikanerne ere mægtige til at drive dette igiennem. Nordamerikanerne, hvis Statsforbund nu er steget til 21 Stater, bemægtigede sig Pensacola, med flere Spanske Besiddelser i og ved Floriderne, men have siden maattet tilbagegive samme, fornemmelig efter kraftige Erklæringer af Englands Minister ved Kongressen. Disse Stater udvide nu fornemmelig deres Sømagt, dog er deres Søhandel snarere aftagen end tiltagen i de sidste Aar. Derimod er det beklageligt, at der fra nogle Nordamerikanske Havne udgaae en Mængde bevæbnede Skibe, for under Sydamerikanske Oprøreres Flag, at drive Sørøverier i de Vestindiske Farvande, ja selv lige til Tajø's og Guadalquivirs Mundinger. Spaniens Vanmagt efter en langvarig fortærende Krig i Landet selv og Tabet af nogle af dets meget vigtige Kolonier, lader sig begribe, imidlertid arbeider Kongen af alle Kræfter paa at ophielpe sit Land. Kuns Skade, at hans Cabinet alt for ofte skifter Grundsætninger, ligesom det skifter Ministre. Mange nye Planer lægges, til at faae Orden i de yderst forvirrede Finantser; de antages, men inden de blive iværksatte, faaer Ministeriet Afsked og der skal giøres nye Planer. Kuns Klerkene have varig Jndflydelse, hvilket er til større Gavn for dem selv, end for Landet. Til et stort Tog imod Sydamerikas Oprørere, er gjort lange Tilberedelser, men endnu ligger hele Troppemagten i Andalusien, og Skibene, af hvilke nogle ere komne fra Rusland, ere under Tiltakling; Langsomheden synes grundet i Pengemangel. Jmellem Spanien og Portugal drives Underhandlinger om nogle Grændseanliggender, og Udfaldet er endnu ikke til at forudsees. Det øvrige Europa levede paa den venskabeligste Fod, og ikke nok, at de nuværende Herskere ere personlige Venner: de ville endog bortrødde enhver Anledning til kommende Tvist, og tre af Fastlandets mægtige Regenter indfandt sig personlig til et Stevnemøde, som imod Aarets Slutning holdtes i den gamle Keiserstad Aachen, hvorhen flere store Hoffer skikkede deres Ministre, for at giøre fredelige Aftaler til Europas Fremtids Vel. En af dette høie Stevnemødes vigtige Følger var, at der blev taget den Beslutning, at hiemkalde den i Frankrig staaende Krigshær, saasom dens Nærværelse sammesteds nu ikke længere ansees fornøden, da Roligheden vender mere og mere tilbage i dette saalænge forvildede Rige, efterat de Misfornøiede enten ere dragne bort i den Amerikanske Udlændighed eller efterhaanden forsone sig med Tingenes nærværende Gang; ogsaa mangle de nu et Foreningspunkt, saalænge den forrige Fredsforstyrrer sidder ude paa sin Klippe, at giøre Bod for sine svare politiske Synder. De stridige Partier i Frankrig enes mere og mere, og saavel Ultra-Royalisternes, som Buonapartisternes Parti smelte stedse meere sammen med de Moderate og Constitutionelle. Store Udbetalinger til andre Magter kunde have sat Frankrig i Forlegenhed i disse allevegne høist pengetrange Tider, havde ikke Regeringen den Credit paa udenlandske Børser, at den kan hente saamange Penge som den behøver fra Lombard street og andre Bankørgader i London og flere rige Stader. England, det mægtigste af alle Riger paa Kloden, er i en fremadgaaende Tilstand. Handelen blomster og Manufacturvæsnet skaffer Arbeideren Fortieneste og Handelsmanden Varer til Omsætning paa Europas og de andre Verdensdeles Markeder. Dronningens dødelige Afgang satte Nationen i en dyb Sorg, skiønt den, som længe forudseet, vel ikke kunde giøre et saa dybt Jndtryk, som den almindelig yndede Prindsesse Carolines politisk vigtigere Dødsfald et Aar før. Til Kongestammens Vedligeholdelse er virket ved kongelige Prindsers og Prindsessers Giftermaale. Det hidtilværende Parlament opløstes og et nyt blev valgt, hvilket dog ikke endnu har været samlet. En Togt af fire Skibe til at undersøge Farvandene oppe imod Nordpolen, gik ud i Foraaret og kom tilbage for kort siden, uden at have fundet nogen nordlig Giennemseiling til Sydhavet. Nederlandenne dreve en levende Handel, og Regeringen, som lider under Byrden af en meget stor Statsgield og trykkende Pengemangel, har ved Magelæg med Preussen afrundet sin Grændse noget hinsides Rhin. Tyskland laborerer jo sagtens hist og her endnu vel meget af Tyskfolkedommelighed, og imedens de Lærde skiænde hinanden ud, til de komme i Fængsel, som det gik Oken, complottere Studenterne, som i Gøttingen, og begaae alskiøns Unoder. Jmidlertid kan det ikke nægtes, at Tyskerne jo den senere Tid gaae frem i Konster og Videnskaber og hævde sig en høi Plads blandt Europas dannede Folkefærd. Paa den Frankfurtske Forbundsdag ere trufne adskillige for Riget vigtige Foranstaltninger, saasom Bestemmelse af de enkelte Staters Soldaterhold m.m. Ogsaa have Magelæg afrundet nogle Fyrstendommer og Rigers Grændser. En truende Tvist imellem Baden og Bayern blev mindeligen bilagt; Baden afstod nogle Districter og Bayern erkiendte den Hochbergske Arvefølge- Rettighed, før Badens længe syge Storhertug bortkaldtes. Saavel i Bayern, som i Naboriget Vyrtemberg, skete adskillige nyttige Jndretninger, til Landsaatternes Friheds og Lykkes Forøgelse. En Exvestfalsk Finantsminister skulde sætte Vyrtembergs Finants- og Skatte væsen i en bedre Skik, men hans Planer bleve til Sæbebobler og brast. Preussen fik sit Finantsvæsen i bedre Orden ved Laan, erholdt i Danmarks Bernstorf en ypperlig ny Minister, og erfarede i den nye Høiskoles Oprettelse i Bonn, et nyt Beviis paa Kongens Omsorg for sit Lands Fremgang og i Henseende til Oplysning. Med Danmark sluttedes et for begge Stater fordeelagtigt Handelsfordrag. Saxens i Medgang og Modgang prøvede Konge festligholdt sin Regerings halvtredsindstyve Aars Jubelfest. Østerrig lider bestandig af Papirpengenes ustadige Cours, men paaskiønner den store Lykke at regeres af en Monark, der intet andet attraaer, end at see de Nationer lykkelige, hvis Fader han er. Jtalien sukker under bigot Pavsteaag; Jesuiter tage Overhaand i Stæderne, ligesom Stimænd paa Landeveiene, Ogsaa i Sveits have Pavens geistlige Janiskarer faaet Jndpas paa adskillige Steder. Paa de Joniske Øer er, fra Aarets Begyndelse, en ny Statsforfatning traadt i Kraft, som lover dem en blomstrende Fremtid. Tyrkiet lider af Statholderes Selvraadighed og Krigsfolkets Opsætsighed. Storembedsmændene afvexle ligesaa hyppig som i Spanien. Constantinopel er hiemsøgt af Jldebrand næsten hveranden Dag. Vallakiets Hospodar rømte fra sit Fyrstendømme og Strikken. Egyptens Statholder, der nærmer sig meget til Uafhængighed, har tilføiet Vahabiterne, Musselmændenes Blodfiender, et fuldkomment Nederlag. J Algier døde Tyrannen Aly Hodgia af Pest, som har hiemsøgt hele Nordafrikas Sørøverkyst.