JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Som bekjendt udgav for nogle Aar siden den berømte norske Philosoph; Statsraad og Professor Treschow, sit bekjendte Værk Christendommens Aand hvori han især gaaer løs paa Mystiticisme og Overtroe. Skriftet opvakte uaturligviis megen Forargelse hos de saakaldte Ortodore eller Hellige, og især hos deres Leder en Pastor W., der i fine Prædikkener altid tordnede løs om evig Fordømmelse, Svovl og Helvedesild &c., og som i Anledning af Ts Skrift udgav en lille Pjece, hvori han ivrigt bekjæmpede dennes Læresætninger om at Fornuften burde staae over den blinde Tro, samt forfægtede Satans og Helvedes Tilværelse. Denne Strid, der fortsattes i længere Tid igjennem Dagbladene, gav blandt Andet ogsaa Anledning til et Jnserat, i det norske Morgenblad, hvori Forfatteren fortæller, at han en Nat havde drømt, at han var kommen til Helvede havde der fundet Hs. Maji Satan siddende gandske phlegmatisk ved en stor Jld for at varme sig, da hans Oldermoder pludselig kom styrtende ind, og i skarpe Udtryk bebreidede ham hans Dorskhed og Ligegyldighed ved ikke at anvende alle til hans Raadighed staaende, Midler til at befæste sin Magt og Jndflydelse over Menneskeslægten; "Du maa vide, raabte hum. at det er allerede er kommen saavidt, at der er en Mand dernede paa Jorden, som baade i Tale og paa Tryk erklærer, at hverken Du eller Helvede engang existerer, og denne Mand har allerede vundet mange Tilhængere." Satan i høieste Grad opbragt over denne Efterretning, fik strax sine 7 Miles Støvler paa og kastede sig pludselig ned paa Jorden; men kom dog efter en kort Tids Forløb tilbage og yttrede med glædestraalende Øine til sin endnu opbragte Oldermoder: "Vær Du kun roligt lille Mama, det er ikke saa farligt som du troer, jeg har ogsaa mine Venner, ja endog ivrige Forsvarere, nemlig Præsterne!" Derpaa, siger Forfatteren, satte Helvedes Behærsker sig ganske rolig paa sin sædvanlige i Plads ved Jlden, aldeles forvisset om sine jordiske Venners Troskab og Loyalitet, og hermed var Drømmen til Ende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
J Aaret 1825 bivaanede den baade som udmærket Læge og for sine Sarkasmer, bekjendte Professor Schjelderup i Christiania et Festmaaltid i Anledning af Norges Constitutionsdag 17de Mai, men hvori hverken den daværende svenske Statholder i Norge, eller de høiere servile Embedsmænd deeltoge paa Grund af den Spænding der endnu herskede imellem begge Nationer, samt som en Følge af at Kongen dengang snagodt som havde forbudt Dagens Høitideligholdese, men hvilket ikke afholdt Nordmændene fra end ivrigere at feire den, og som og saa foranledigede de bekjendte Excesser 1828 og 29. Da Hr. S. Dagen efter ovennævnte Festmaaltid, som Huuslægge besøgte den svenske Statholder, yttrede denne: Nu Hr. Professor, De deeltog jo i Festmaaltidet igaar"Ja min Far!", svarede S. Den blev vel drukket flere Skaaler i denne Anledning?" gjentog hiin; "Aal ja saa men lød Svaret. Hvad Skaaler blev der da isærdeleshed udbragte." J Dagens Fødelandets og lignende Skaaler, svared S. Da blev dog vel ogsaa Kongens Skaal, drukket, spurgre Statholderen i en stolt Tone; "Aah ja vist, senere hen, svarede S., but, og da formodentlig vel ogsaa Broderriget, Sverrigs Skaal 2. gjentog hiin: "Nei min Far!" svarede Professoren læ conisk, saa fulde vare vi ikke, og fjernede Den samme Professor deeltog senere eengang i et Selskab hos en af Norges første Embedsmænd, hvis Søn nylig var hjemkommen fra en lille Udenlandsreise, og som i denne Anledning talede vidt og bredt om sine mange vidunderlige Reise=Evertyr, Professoren, der om sidder følede sig generet ved den unge Herres Snakken, spurgte ganske rolig: "Hvor gammel er De min Faer! "Jeg er 22 Aar og 11 Maaneder", svarede han, Kors hvor De ville blive klog, naar De bliver 23 Aar, gjentog hiin." Da imidlertid den unge Herre vedblev hans Rodomontader, spurgte Schiellerup. Hvad hedder. Demin Faer." "Jeg hedder Svend lød Svaret; Hm: det var surgodt Deres=Fader gjorde Dem til Svend, i Daaben, thi ellers var De blevet Dreng hele Deres Levetid," gjentog Professoren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Jndenlandsk. - J Fredags bemærkede nogle Fiskere i Lokken Noget, der drev i Havet, og som syntes at være et langt Stykke Træ. De droge ud i en Baad for om muligt at bjærge det; men da de vare komne til Gjenstanden opdagede de, at det var et Skib, der vendte Kjølen iveiret. Efter at have været iland og forsynet sig med de nødvendige Redskaber, lykkedes det at bringe Fartøiet ind til Lyngbye Strand, hvor det blev liggende, vel fastbundet, omtrent hundrede Favne fra Land. Løverdag Morgen faaes det endnu af den udstillede Vagt at hæve sig og synke i den stærke Sø men pludselig forsvandt det. Touget var gaaet over og et Stykke til en Værdi af 180 Rbd. bortført med Vraget. Skjøndt der er bleven holdt Vagt langs med Kysten, nordpaa, har man endnu ikke kunnet gjen opdage det, og det maa vel derfor formodes at være sunket. Der er ilanddrevet et med en forgyldt Liste forsynet Brædt, hvorpaa staaer med forgyldte Bogstaver Navnet "Magrethe. Skibet var af Eeg, ikke meget stort og formodes efter Constructionen at være en Hollænder eller Blankeneser, Ved det under Landmandsmødet i Kiel afholdte Dyrskue havde et mærkværdigt Naturphænomen forvoldet en ikke ringe Opmærksomhed, nemlig en aabenbar Hermapbrodis af Hingst og Hoppe fra det Lauenborg, Lol. Post." af 16de de meddeler: J Saxkjøbing har Fruentimmeret Birthe Nielsdatter nylig gjort sig skyldig i Tyveri ved i længere Tid at have malket flere Eieres Køer paa Marken; men Fru Justitia har taget sig af hende, saa hun nok faaer fortjent Straf. Samme Fruentimmer opholdt sig hos Politibetjent Niels Hansen, til hvis Huus hun bragte Melken og hvor hun med hans Vidende solgte en Deel af den til forskjellige Personer. Hansen, som har været sat under Forbør, har nægtet at have været deelagtig i, eller havt Kundskab om fornævnte Fruentimmers Forbrydelse. Han er imidlertid, rimeligviis som følge af Jndicier mod ham, afsat fra sin Tieneste som Politibetjent.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
J Amtet Eutin have Beboerne iaar ødelagt 132 Tdr. Oldenborrer og derfor af Distriktsførsteren, oppebaaret 305 Mk. Cour.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Forfatteren til Artiklen i Fædrelandet, om Demonstrationen imod Capitain, Kammerherre Bille, efter Afmønstringen af Galatheas" Mandskab - imod hvem Hr. Billes Gjenmæle i den berlingske Tidende fornemmelig var rettet - opfordrer nu Kammerherren til at godtgjøre sin Paastand om en human Behandling af Besætningen, ved at meddele af sin Justitsprotocol, hvor mange tusinde Slag Tamp, han har ladet uddeele. Lad Fortegnelsen - siger Jndsenderen - tillige indeholde de Forseelser, der ere straffede, da haves de rette Data til Bedømmelse af de uddeelte Prygls Tilbørlighed eller Utilbørlighed. Paa en anskuelig Maade kunne de fremstilles ved at beregne et Middeltal af de Executioner, der ere afholdte dagligt eller af det Antal Slag, der tilfalder hvert Jndivid af Skibets ampfabige Besætning. Man fremskaffe derhos den Journal over uddeelte Tamp som Mandskabet, skal have ført for sin egen Fornøielse, og sammenholde den med Hr. Billes Protocoller, og Man lade endvidere de ikke militaire Deeltagere i Expeditionen yttre sig om det Jndtryk, som Mandskadets Behandling har gjort paa deres Følelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
J Randers Avis af 20de ds. hedder det: Pakkeposten nordfra indtraf igaar Morges omtrent Klokken 8, to Timer senere end sædvanligt, hertil med Bondebefordring. Den havde næmlig havt det Uheld, formedelst Uforsigtighed af Kudsken, der formodentlig har sovet, ved Holmgaard (imellem Purthuset og Hobro) at vælte ned i en 67 Alens Dybde, hvorved Postførerens ene Skulder eller Arm fik en stærk Contusion og en Passageer ligeledes blev noget forslaaet. Jmidlertid kunde de dog fortsætte Reisen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Udnævnelser. Under 18de De har Hs. Maist, allerne udnævnt Etatsraad, Prof. A. G. Oehlenschlager, C. af D. og Dom., til Conferentsraad. - Under 20de August er Capitain og Compagnichef ved de vestindiske Tropper, C. L. v. Gjellerup, R. af D., forundt Rang med Majorer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Agger Canals Skibsliste. Jndk. den 18de September: "Christine Marie C. Jacobsen fra Hartlepool til Thisted med Steenkul, Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 20de Septbr.: P. H. Bach. C. Jacobsen, Begge fra Hartlepool til Thisted med Steenkul. Den 23de J. Heskjær f. Kjøbenhavn t. Do. med Stykgods. Udg. den 18de Sept.: H. A. Hermansen fra Thisted, til Nordborg ballastet. N. Willadsen f. Do. t. Rudkjøbing, ballastet. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Førstkommende Fredag den 1ste October holdes et Hestemarked her i Thisted, hvorpaa Publicum gjøres opmærksom, ifølge den foreløbigen indrykkede Bekjendtgjørelse desangaaende,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Det Goldketske Kunstberiderselskab giver Fore skillinger her i Byen i disse Dage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
(Forlangt Jndrykkelse.)Hr. Proprietair Hagensen til Ullerup Gaard ville gjøre de Forbireisende en stor Tjeneste ved at holde sine 4 glubske Hunde inde, istedenfor at de nu ved deres Gjøen og Springen let kunne gjøre de Forbi kjørendes Heste gale. Herregud fordi man faaer Lov til at betragte Deres Pragtbygning, derfor burde man dog kunne have Fred paa Landeveien, En Reisende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
AVERTISSEMENTS. At Enkemadamme Merre Kirstine Selmer født Frisenberg i en Alder af 20 Aar ved Døden er afgaaet den 18de dennes anmeldes for fraværende Slægt og Venner. Hilligsøe den 20de Septbr. 1847. C. Schibsted. E. Bendixsen. Boets Execut. testam.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Løverdagen den 2den October førstkommende bliver ved offentlig Auction bortsolgt det fra den paa Kliim Strand strandede skotske Skonnert Aid, bjergede Jnventarium af Tougværk, nogle Seil, tildeels forrevne, et stort og godt Seil, et stort og nogle mindre Ankere, en Ankerkjetting, nogle mindre Kjettinger, samt over det af Søen ituslaaede og til Land i større og mindre Deele inddrevne Skibskrog, Auctionen begynder og Formiddagen Klokken 9. lidet østen for Svinekløv over Vrag, og fortsættes vester efter til Strandingsstedet, hvor Inventariet sælges. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard den 22de Septb. 1847. Lillienskjold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Jfølge Skifterettens Begjering bliver Onsdagen den 29de dennes om Formiddagen Klokken 9. afholdt offentlig Auction i Westerulsted i Westervig Sogn over den Boet efter afgangne Maren Pedersdatter og forhen afdøde Mand Poul Madsen tilhørende Gaard Sammesteds af Hartkorn 31 Tønder 7 Skjepper 2 1/4 Album med Avl. Saasnart Auctionen over den faste Eiendom er tilendebragt, bortsælges Boets Besætning og Løsøre, bestaaende af 3 Heste, 5 Køer, 8 Qvier og Kalve, 20 Faar og Lam, Vogne, Plouge, Harver, 1 Skarificator; endvidere Borde, Stole, Skabe, Dragkister, 1 Stueuhr, 1 Bilæggerkakkelovn, 2 Kobber=Grubekjedler, Kjøkken og Bryggersredskaber, samt endelig endeel Sænge og Gangklæder. Herredsfogedcontoiret, i Orenbøll den 14de Sepember 1847. Claudi. Berlingske politiske Avertissementstidende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Det ærede Publicum, som fra 1ste October ønsker at abonnere paa den Berlingske Tidende, der meddeler alle Dagens Nyheder, politiske og og Handels=Efterretninger, især med Hensyn til Landets egne Producter, commercielle, statistiske og statsoeconomiske Undersøgelser, og Afhandlinger, de ved Retterne afsagte Domme, ankomne Skibe og Reisende, ville behage paa nærmeste Postcontoir at bestille Bladet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Med Tidenden er forbunden en Feuilleton, der meddeler de nyeste og interessanteste Noveller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Bladet udkommer hver Eftermiddag med en Hovedavis og hver Morgen med et Tillægsblad eller Avertissementstidende; Prisen er i Provindserne 2 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Avertissementer optages i Bladet til en lav Taxt, dog bedes de Avertissementer, som ikke afsendes fra Embeds-Contoirer eller Firmaer med hvilke vi have Mellemregning, ved Jndsendelsen anviste til Betaling i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
De fra 1ste October tiltrædende Abonnenter, ville uden Betaling, saavidt Oplaget tillader det, erholde de fra 28de August udkomne Nummere af Avisen, hvori Novellen Den franske Krigsfange, begynder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Min hidtil ifæstehavende og nu eiende Gaard i Rørre Fladskjær i Bedsted Sogn med Eiendomme nye Matr. Hartkorn 3 Tdr. 2 Skp. 2 Fk. 1 1/2 Alb. med sammes Anpart i Kirke- Korn- og Qvægtiende, amt dens halve Kongetiende, agtes bortsolgt underhaanden, og Tiltrædelsen kan skee næstkommende 1ste April. Dens Udsæd har været 27 a 28 Tdr. Korn af alle Slags, og i dette Aar er indavlet 75 Læs Korn, 5 Læs Vikker og 28 Læs Høe. Jldebrændsel haves i Overflødighed. Den halve Kjøbesum kan blive indestaaende i Eiendommen, med Tiender, Avl og Besætning paa 1ste Prioritet, og om Kjøbet accorderes med Niels Chr. Christensen, Nørre Fladskjær den 20de Septbr. 1847. Maskinebrændt Caffe. sælges stedse fristbrændt, saavel malet som umalet D. Chr. Eggert. D. C. R. af de Gjenstande, hvormed mit Lager i denne Tid er bleven assorteret, tillader jeg mig at anbefale: forskjellige Kunstsager; flere Sorter Brød-Præsenteer-& Lysebakker; gode engl. Knive & Gafler, Papiir-Skrædder-Brodeer-& Lysesare; Bord. & Gulv-Voxdug; Klæde-Bord- & Haarbørster, fine & ordinaire Friseerkamme, store og smaae Speile i forgyldte Rammer; engl. Syenaale, smukke & ordinaire Fuglebure; Lampevæger; Brevmapper; Voxstabler; forskjellige Sorter Legetøi, m. m. m. D. Chr. Eggert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Til Fabrikspriis sælges Galvaniske Gigtplader.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Frictions=Svovlstikker. hos D. C. Eggert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-23
Paa førstkommende Løverdag udsælges Kjød af en udmærket feed Qvie hos Niels Chr. Kjer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Nr. 114. Aar 1877. Thisted, og nopodar ogsaa ogsaa og op, og paa Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis Avertissementstidende, og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 25de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Udlandet. Fra Warschau skrives under 12te September: Endnu ere vi forskaanede for Cholera, dog hedder det, at den skal være udbrudt i Kjew, og man antager at den daglig trænger imod 3 Mile frem Bestyrtelsen her er ikke ringe, Fyrsten af Warschau, har i disse Dage havt en Sammenkomst med flere af de herværende Læger, og befalinger ere allerede udstædte til at oprette Hospitaler og Lazarether. Hs. Maj. Keiseren, der i denne Tid vil foretage en Jnspectionsreise, skal for at indhente Efterretninger om Cholera ville begive sig til Kiew. J Kongeriget Polen raser for Tiden en farlig Typhus, som bortriver hele Familier. Man skriver fra Petersburg under 11te Septbr. at paa Grund af den sig nærmende Cholera, ere alle Troppe-Dislocationer forbudne, og alle Militaire forblive uforandret paa de Steder, hvor de for Tiden cantonere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Fra den italienske Grændse skrives under 10de Septbr., at der paa forskjellige Steder circulerer flere Afskrifter af et Brev fra Kongen af Sardinien, til hans Privatsekretair Hr. Castagnete, hvori Hs. Majestæt tilkjendegiver sin Beslutning: ufortøvet at ville stille sig i Spidsen for sin Armee og kjempe for Jtaliens Uafhængighed, i Fald Østerigerne ville gjøre Mine til at trænge frem. J Rom fandt den 9 de Septbr. Mariafesten Sted, Paven begav sig i Galla til Kirken Maria deel Popolo, og efter at der Gudstjenesten var forbi, gik Hs. Hellighed til Fods til den store Folkeplads og nedlod sig paa Thronstolen, som var oprettet i en med Billedstytter, Faner og Blomster prydet Halvkreds foran Kirken. Den hele Plads var bedækket med en uoverseelig Mængde Mennesker, som modtog Paven med Acclamation. Fra Thronen af meddeelte han sin Velsignelse til den forsamlede Folkemængde, hvorpaa de Festdeputerede og Officererne for Nationalgarden, bleve stedede til Haandkys. Med Hensyn til Opstanden paa forskjellige Steder i Jtalien, da bekræftes dette. J Sicilien er man meest urolig: Angrebet paa Tropperne i Messina den 2den Decbr. skeede af Sado, Tumultantere, hvilke dog tilsidst ved nogle Kartescheskud fra Citadellet bleve drevne fra hinanden. J Regio brød Oprøret løs den 4de Septbr. En Skare af Tumultantere bemægtigede sig Kastellet og Staden og aabnede Fængslerne, hvorved 500 Fanger kom ud, gjennendroge Staden og Omegnen og plyndrede og ødelagde Husene og fremmed Eiendom, en Ritmester Cava blev skudt lige foran Fængslet, og de saa Gensdarmer, som bevogtede samme, bleve afvæbnede, plyndrede og førte hen til en tilgrændsende Høi, hvor en Vagtmester, som havde saaret nogle af Anførerne, blev skudt; men da de kongelige Tropper viste sig flygtede Oprørerne. I Genua fandt en Manifestation Sted, man raabte: Leve Pio nono! Leve Carl Albert, men derved var ogsaa den hele Demonstration forbi. Fandt disse Uroligheder Sted paa et andet Sted, end i Jtalien, ville de maaske være farlige, men her blusser Oprørilden op i et Øieblik, men er strax slukket. Den østerrigske Jagtager, siger at det er af "Kiedsommelighed, at Jtalienerre gjøre Oprør. J. des Debats siger i denne Anledning, at man maa ligne Jtalienerne" med en lunefuld Dame, som dog i Grunden har Ret til at gjøre hvad hun vil,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Jndenlandsk. – J Berl. Tidende" af 21de ds. hedder det: Jaftes opførtes i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag Viola" og Den hvide Rose eller Sommeren i Bretagne". Ved Hs. Majestæts Jndtrædelse i den kongelige Loge blev han modtagen med længe vedholdende almindelige Fryderaab, hvorefter en Sang af Professor Heiberg blev afsjungen. Ved dennes Slutning lød atter almindelige flere Gange gientagne bifaldsraab. Dernæst udførtes en af Capelmester Glæser i Anledning af Festen componeret særdeles smuk Overture. Derefter hørtes fra en af Logerne: "Længe leve Kong Christian den 8de", som blev besvaret med et almindeligt Fryderaab. Ved Hs. Majestæts Bortgang fra Theatret fornyedes dette enthusiastiske Raab, som ogsaa ledsagede Kongen paa hele Veien af den forsamlede Folkemasse igjennem de illuminerede Gader til Palaiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
J Anledning af, at Cancelliet har stadfæstet Beslaglæggelsen af Fædrelandets" sidste Tirsdags nummer, hedder det i Bladet: Vi kunne ikke indrømme Cancelliet Retten til at afgjøre, hvad der maae trykkes eller ikke, og maae derfor denne Gang som altid forlange den beslaglagte Artikel prøvet af Domstolene. Da imidlertid denne Artikel – et Brudstykke oversat af Bilaget til Nr. 249 af "Augsb. allg. Zeit. hvor det findes under Overskriften: "Die Zukunst von Schleswigholstein" - var af den Art, at vi næsten mere havde optaget den, for at den skulde læses af den danske Regjering, end for det øvrige Publicum Skold, saa agte vi at indsende den til Hs. Maj. Kongen, ikke med nogen Klage over Cancelliet, men med allerunderdanigst Bøn om, at Hs. Majestæt vil gjennemlæse samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Directeuren for den italienske Opera i London, Hr. Lumley, har som et Beviis paa sin Erkjendtlighed foræret Jenny Lind en kostbar Sølvopsatsaf 3 Fods Høide, forestillende en Søile, der bærer en Laurbærkrands. Ved Foden er anbragt tre qvindelige Figurer, forestillende Tragediens, Comediens og Musikens Muser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
- Af en Bekjendtgjørelse fra det norske Departement for det Jndre erfares det, at der i Vinter vil blive sat et Dampfartøi, til Befordring af Post, Passagerer og Pakkegods, i ugentlig Fart mellem Frederiksværn og Frederikshavn, hvilken Fart skal tage sin Begyndelse den 16de næste Maaned. Efter Forlydende vil der tillige blive oprettet en Pakkepost overland mellem Christiania og Frederiksværn, som vil blive sat i Forbindelse med bemeldte Dampfartøi. Fra Frederikshavn gaaer Dampskibet Mandag Eftermiddag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Den i disse Dage paa Kjøbenhavns Rhed liggende sardiniske Fregat har fundet Franskager Nielsens Macaroni, saa fortræffelige og billige, at den har opkjøbt næsten hans hele Forraad. (B. T.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Skibet Emma." Cpt. Beyer, fra Stettin, har søgt Helsingøers Havn, da hele Besætningen er syg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Den danske Udenrigsminister, Grev ReventlowCriminil, er den 10de de, ankommen til Frankfurt. Kongens Adjutant, Kammerb. Zahrimann, samt Cancelli-Præsident, Grev Moltke, ere begge formedelst Upasselighed blevne tilbage paa Föbr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
Forrige Uge har en Tjenestepige i Khavn, født i Dølgsmaal og kastet det levende Foster i Privetet, i det Huus hvor hun tjente. Det er et mærkeligt Beviis paa Kraft hos dette Fruentimmer, at hun umiddelbar efter at have ført et stort, fuldbaaret Drengebarn, endnu kunne malke 16 hendes Husbond tilhørende Køer og bære Melken op i tunge Spande i Aag. Hun havde den paa udstoppet sig, for ikke strax at vælke Mistanke ved sin aftagne Førlighed, som hun havde forsikkret sin Madmoder og hidrørte fra en Sygdom. (Aftb.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
- En comisk-tragisk Begivenhed passerede nylig hos en Conditor i Kbhvn. En Mand i den modnere Alder, der af Skjæbnen var tvungen til at gaae med en Toupee, havde nylig forlovet sig med en ung Pige, som formodentlig ikke abnede, at Kiærestens Haarfylde var forloren. En Dag i forrige Uge inviterede han hende og et Par Veninder op hos den omtalte Conditor, som nylig havde faaet sine Vægge malede med Oliefarve, der endnu ikke var ganske tør. Ulykkeligviis lænede han sit Hoved op til Vægen, Haaret, klædede fast, og da han, uvidende derom, trak Hovedet tilbage, blev Toupeen hængende paa Væggen, til den arme Mands store Betuttelse. Veninderne opsloge en skraldende Latter, den unge Pige stak i at græde, og den samme Aften sendte hun ham et Brev, hvori hun opsagde ham Huldskab og Troskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-09-25
- Fra Frederikshavn skrives under 20de ds. Et ballastet Barkskib "Stadt Colberg, Capt. C. Kopper, bestemt fra London til Hjemstedet Danzig, stødte i forrige Uge paa Grund ved Skagens Green. Efter næsten 2 Etmaals Forløb lykkedes det imidlertid Skagboerne, efterat endeel af Ballasten var kastet overbord, at skaffe Skibet flot. Skjøndt dette havde hugget endeel viste det sig dog endnu tæt, og behøvede kunat indtage Ballast paany for at fortsætte Reisen til Hjemstedet. Da Vinden var contrair for i denne Hensigt at søge vor Havn, saae Capitainen sig nødt til at gaae til Gothenborg. - Atter har nogle uforfærdede Skagboere havt Leilighed til at redde Menneskeliv. J den stærke Storm, som rasede den 17de de traf nemlig det Uheld, at en Fiskebaal fra Skagen kantrede, hvorved En vis Michel Henrichsen maatte blive et Rov for Bylgerne. De 5 andre svævede længe i den yderste Fare, idet de kun havde Kjølen af den kantrede Baad og Aarerne at klynge sig fast til, og havde sandsynligviis næppe undgaaet samme Skjæbne, hvis ikke tre uforfærdede Skagboere havde i deres Baade vovet sig udtil deres Redning. Disse Mænd, hvis udviste Daad i dette Tilfælde vistnok har billigt Krav paa Brødres fulde Taknemmelighed, saavelsom paa offentlig Belønning, vare: Forbjærger, Kjøbmand og Dom. B. Andersen, Kbd. Bentzen og Føreren af Just Nielsens Baad Nicolai Pedersen. Den Forulykkede efterlader sig Kone og 4 uforsørgede Børn, som dog 4 ædle Familier i Skagen have foreløbigen taget sig af