JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
Onsdagen den 14de October førstkommende, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, bliver, efter skeet Execution for resterende Kongelige Skatter og Afgivter for sidste Halvaar 1834, paa Hovedgaarden Benzon for retagen offentlig Auction over: 52 Stkr. Meieriekøer, 2 Qvier, 1 Tyr, 205 Stkr. Moderfaar, 11 Stkr. Vædere og 40 Stkr. Aaringslam, alle af ægte spansk Race, 28 Stkr. Kjøre= og Rideheste, og deriblandt 2de Fuldblodshopper og nogle Halvblodsheste, 1 Muulæsel, 2de Wienervogne, 2de holsteenske Vogne, 1 Hamborger dito 1 russisk Drosche, 1 Fjellevogn med Agestole, 6 beslagne Arbeidsvogne, 2 Slæder med Agestole og For teppe, 4 dito uden dito, flere forskjellige Seletøier til 4 og 2 Heste, 4 engelske Sadler med Ridetøi, 12 Stald dækkener, 12 Stkr. Lædergrimer, nogle Avlsredskaber, 1 Kornrensemaskine, endeel Seil og 4 Slæder til Brug ved Rapshøsten, i complet Smederedskab, 8 Stkr. Jern bilægger=Kakkelovne, 10 Folkesenge med tilhørende Klæder og Lagener, 50,000 Stkr. heelbrændte Muursteen, m. v. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Nørre Herreds-Contoir i Greenaae, den 15de Septbr. 1835. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: 1) Karen Rasmusdatter, Opholdsenke efter Seier Thomsen paa Blegind Mark, Blegind Sogn, Hjelmslev Herred, Skanderborg Amt, og 2) Pigen Maren Jensdatter i Sveistrup By, Dover Sogn, Hjelmslev Herred, Skanderborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne TidsForløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 9de Septbr. 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
At Skifterne efter: 1) Muur= og Bygmester Jens Svane Qvist i Skanderborg, 2) Opholdsmand Anders Jacobsen i Holmstoel, og 3) Jomfru Jda Margrethe Bøiesen i Linaae, blive foretagne, de 2de sidste til Slutning, her paa Contoiret Tirsdagen den 20de October næstkommende, Klokken 912 Formiddag, kundgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 9de September 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
Bedste franske Viinedikke til Syltning, samt dertil hørende Kryderier, Sylteglas og Krukker, faaes billig hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
Fortrinlig god Viin, & Øl-Ædike til Syltning, samt ny spansk, hvid, sort og lang Peber, guul Sennep, m.m. faaes billig hos J. L. Hasselbalck. paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
Hos Tarliong i Aarhuus kan bekommes Sylte glas og Syltekrukker af forskjellig Facon og Størrelse, forskjellige Sorter god Ædike, tilligemed sort, hvid, Cajenne, lang og spansk Peber, samt guul ogbruun Sennop Hos Tarliong kan bekommes nye franske Svedsker i punde- og lispundeviis meget billige. Ublegede og blegede Tvister, samt alle brugelige Coleurer af de gangbare Nummere, ere i disse Dage arriverede, og sælges til mueligst billige Priser hos Tarliong i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
Den til den 14de Septbr. berammede Skibeskydning ved Rosenholm er udsat til Fredagen den 2den Kalsbøll. October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
En Spadserestok er forglemt hos Schow i Marselisborg Skov, som Eieren kan erholde mod dette Avertissements Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-17
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
No. 149. den 18de September. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Landet har en Feber, det phantaserer og har Convulsioner, og ligger i en forfærdelig Krists. Men det er overordentlig vanskeligt at erfare hvorledes det egentlig seer ud der; den spanske Regjering lægger Dølgsmaal paa meget, den franske ikke mindre, og Aviserne ere fyldte med upaalidelige Rygter. Den 9de Septbr. havdes paa Børsen i Paris det Rygte, at Dronningen af Spanien var flygtet til Burgos. Andre forsikrede, at hun vilde forlade Halvøen, og begive sig til Frankrig; og atter andre at hun vilde stille sig i Spidsen for Armeen. Moniteuren har bekjendtgjort to Telegrafdepescher; den ene melder, at Madrid var rolig; den anden omtaler en Træfning, hvori Carlisterne ere slagne tilbage til Estella. Alle engelske Batailloner vare indskibede for at undsætte Bilbao. Fra Bayonne meldes, at Madriterregjeringen, har besluttet, at lade en Hær paa 10,000 Md. under Quesadas Kommando rykke ud mod de oprørske Provindser, skjøndt man ikke kan begribe, hvorledes den tør vove at blotte Hovedstaden. Jmidlertid vedbliver Opstanden at udbrede sig fra Stad til Stad. J Mallaga er Konstitutionen af 1812 bleven proclameret, og Gouverneuren samt hele Garnisonen tvunget til at slutte sig til Opstanden. Af Klostrene i Murcia og Granada skal der ikke være bleven Steen paa Steen, og alle Skibe vare overfyldte med flygtende Munke. Fra Mallaga o. fl. St. havde man afsendt mange Ladninger deraf til Ceuta og Cabrera. J Barcellona belaver man sig paa det kraftigste Forsvar. Juntaen Saragossa havde lagt Beslag paa 11 Millioner R. som, hørende til det spanske Laan, skulde været afsendt til Madrid. Spanien gaaer saaledes med stærke Skridt, fremad paa den revolutionaire Bane, uden at vide hvor den vil føre hen. "Det er derfor de store Magters Pligt - hedder det i en Berliner Avis: at sørge for, at ikke Europa skal komme til at lide med under den Ulykke som hjemsøger Spanien."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Frankrig. Her troer man at være kommet paa Spor efter en nye Sammensværgelse mod Kongens Liv. Dennegang skulde den været udbrudt i Versailles, hvor endeel Personer, blandt hvilke nogle af Garnisonens Underofficerer, vare blevne arresterede, og mange af Stadens Huse visiterede paa det strængeste En Skrivelse fra Paris, som læses i Courier af 6te Septbr., skildrer Hovedstadens Stemning som, ængstelig og beklemt." Dumpe Rygter om hemmelige Forsamlinger af i Mørket snigende politiske Foreninger vare i ideligt Omløb. – J Krigsministeriet bemærkedes en overordentlig Virksomhed. Regjeringen synes at gjøre sig fattet paa enhver Beslutning som maatte tages i Leiren ved Kalisch. Kongen skal flere gange have forlangt en Erklæring af den russiske Gesandt, og som der forsikres, fundet den tilfredsstillende. Jmidlertid, tilføies der, stoler han dog ikke ubetinget derpaa, men træffer Anstalter til at forstørre den franske Hær saaledes, at den, naar behøves, kan være 500,000 Md. stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Den store Troppesamling. Keiseren af Rusland var i største Jil afreist til Leiren ved Kalisch. Det hedte, at der sammesteds havdes Mangel paa Levnetsmidler, og især paa Vand. Fra Leiren i Schlesien, der ogsaa kaldes Leiren ved Kapsdorff, skrives, at der sammesteds forestod en stor Høitidelighed, da Hs. M. Kongen af Preussen havde indbudet sig selv til Thee hos det 6te Armeecorps den 4de Septbr. Der skulde ved samme Leilighed musiceres af samtlige Regimenters Musikkorps, samt afbrændes et brillant Fyrværkerie og en Jllumination i stor Stiil anstilles paa Toppen af Zobtenbjerget. Ligeoverfor, i halvtredie Miils Afstand, ligger Helten Blücher begravet. Over hans Gravsted skulde en klart lysende Stjerne hæve sig i flammende Jld, o. s. v. Den 7de Septbr. skulde Korpserne rykke ud. Vestarmeen (6te Armeecorps) beordres til at beleire Fæstningen Schweidnitz. For at hindre dette udsendes Troppeafdelinger fra Østarmeen (5te K.), som har concentreret sig ovenfor Breslau. Begge Armeerne støde sammen, det kommer til Bataille, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Angaaende det forommeldte Forsøg paa at afbrænde Broen ved Thorn, da er man nu vis paa, at det har været skeet i en ondskabsfuld Hensigt. Blandt de mange Historier som fortælles fra Kalisch er ogsaa den, at Keiseren af Rusland skal have spurgt sine Garde Regimenter: "Hvorledes ville J gaae tilbage til St. Petersborg, tilsøes eller tillands, J kunne selv bestemme, mig er det ligemeget!" Og endskjøndt disse gamle Grenaderer svarte: "Deres M. har at befale!" saa læste man dog i deres Blikke, at de helst vilde gjøre Reisen tillands. Keiseren, der maa forstaae sig godt paa sine Soldaters Øiensprog, vil derfor lade dem blive i Polen Vinteren over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Jtalien. J Genua døe nu daglig henved hundrede Personer af Cholera. Sygdommen er der saa ondartet, at Mange døe nogle Timer efter at de ere angrebne deraf. Mellem 19de og 21de Aug. vare døde. 208 Personer. Jndvaanerne ere i saadan Bestyrtelse, at en Fjerdepart deraf alt vare flygtede fra Staden. Præsterne deele den almindelige Frygt; de vove sig ikke ind til de Angrebne, men blive staaende paa Tærskelen og række dem derfra Sacrammentet med lange Tænger. Jfølge de piemontesiske Avisers egen Tilstaaelse er Cholera nu ogsaa udbrudt i Turin (Kongeriget Sardiniens Hovedstad. Den 28de August vare der 7 angrebne og 3 døde deraf. Choleras Ankomst forkynder sig de fleste Steder i Jtalien ved hyppige Slagflod. Fra Mailand skrives, at man ikke noksom kan skildre den paniske Skræk som Smittens Nærmelse udbreder. J tusindviis uddeles der Reisepasser, hvormed de Rige flygte bort ad alle Kanter. Forfærdelsen er almindelig, og kan nok lade sig tænke ved de sydlige Nationers Caracteer, hos hvem Skræk og Glæde virke paa en lige heftig Maade. Desuden frygter man for, at Smitteen vil hente flere Offre i Jtalien end i ethvert andet Land, især fordi Øvrighedernes Formaninger og Opfordringer næsten slet ikke ændses– J Neapel spærrer man for den med Gevalt, og har nedsat Militairkommissioner for at straffe dem med Døden som overtræde de foreskrevne Bestemmelser til dens Afværgelse. Hele det Toskanske er angrebet derf. Paganini har efterladt sig en Formue af 7 illioner Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Belgien. Her synes det heller ikke at være gandske roligt. Den 4de Septbr. om Morgenen fandtes i Brussel endeel opslagne Plakater, hvorpaa der stod: "Bort med Leopolds Tyrannie, Bort med Ministrenes Tyrannie, Republiken leve!" - Kongen og Dronningen maatte nylig paa en Seiltour, da en voldsom Strøm, ved en Sluses Aabning, truede med at kantre Baaden, springe i Vandet op over Knæerne og vade i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Fædrelandet. Rhvn, den 14de Septbr. Jgaar kom vor Landsmand, Hofbauer, efter Tilendebringelsen af den Confrontation, til hvilken han herfra blev udleveret, til(Khousp.) bage hertil fra Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
J Fædrelandet Nr. 52 læses en Artikel af Joh. Hage angaaende den kgl. Resolution af 19de f. M., hvorved Lovbestemmelserne og Brænderierne i Danmark ere blevne underkastede en væsentlig Forandring. Efter at have anført nogle bemærkninger om selve de ved Resolutionen paabudne Bestemmelser, henleder han fortrinligen Opmærksomheden paa den sikkert ogsaa høist mærkelige Omstændighed: "at Resolutionen er falden den 19de August og at Provindsialstænderne vare indvarslede til 1ste October." Det kgl. Tilsagn, at Hs. Majestæt, forinden Han udgiver nogen Lov, der har Forandring i Undersaatternes personlige eller Eiendoms=Rettigheder eller i Skatterne og de offentlige Byrder til Gjenstand, vil lade Udkastet til en saadan Lov forelægge for begge Stændernes Forsamling, er i frisk Minde hos Enhver. "Vi kunne - siger Forf., ikke see andet, end at de ved bemeldte Resolution givne Bestemmelser egnede sig gandske til at forelægges for Stænderne. Man vil endog vanskelig kunne nævne en Sag, der griber dybere ind i Landmandens og Kjøbstædboernes Forhold, end netop denne." "Om det end siger Forf. endvidere efter Lovens Bogstav lod sig forsvare, at den ikke er bragt for Stænderne, saa synes dog en Sag af saa almindelig Jnteresse ikke at burde være afgjort, før disses Mening derom var hørt. Regjeringen vilde ogsaa derved for endeel have undgaaet den Misfornøise, som ufeilbarlig maatte følge endog den viseste Afgjørelse af denne Sag, hvor uforenelige Jnteresser staae skarpt imod hinanden. Da dette sikkert er en meget udbredt Mening, saa er det at beklage, at Resolutionen ikke ledsages af de ved nye Forordninger sædvanlige Præmisser, hvoraf man da vilde have seet, fra hvad Side Regjeringen betragter Sagen." - Vi have tidligere omtalt den Sensation, bemeldte Resolution har vakt i Odense, fra flere danske Kjøbstæder hører man lignende Efterretninger; Petitioner paatænkes, og Sagen vil nu, efter at de Bestemmelser, hvormed man vistnok kjendeligen synes at have ilet, have erholdt Lovskraft, blive bragt for Stænderne. (Khonsp.) Vi have bemærket, hvor stor Vigtighed flere tydske Blade, vistnok med fuld Føie, have tillagt den paa Wilhelmshøye stedfundne Forsamling af holsteenske Bønder, og at det ved den Leilighed offentligen er sagt, at "Holsteens Bondestand i dette Tilfælde staaer i Begreb med at ile foran de Danske." Det glæder os nu at kunne bemærke, at omtrent samtdigen med hiin Forsamling allerede en lignende er bleven indledet blandt sjællandske Bønder i Nærheden af Kjøbenhavn, og sandsynligviis vil finde Sted i Løbe af indeværende Maaned. Den skal bestaae af de fleste Sognefogder, og endeel af disse udvalgte Mænd, hvem de tiltroe Frimodighed og Dygtighed, og dens Formaal er at sætte de af dem valgte Deputerede i Kundskab om Bøndernes Ønsker og hvad de gjennem dem ønske andraget for Stænderforsamlingen. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Den Deputerede for Helsingøer, Hr. Etatsraad og Borgemester Stenfeldt, har opfordret Byens deputerede Borgere til at meddele ham de Andragender som de maatte ansee for vigtige eller interessante nok til, at de kunne qvalificere sig til at forelægges Stænderne. Som Følge deraf have Byens deputerede Borgere udstædt en Bekjendtgjørelse til deres Medborgere, som maatte have noget saadant Anliggende at foredrage, enten skriftligen at meddele dem samme, eller ogsaa i den Anledning at møde personligen med dem paa Raadstuen Torsdagen den 17de dennes. Efter Forlydende agte Helsingøers deputerede Borger at indgive til Stænderforsamlingen et Andragende, betræffende de mange Jndgreb der gjøres i Kjøbstædernes Næringsveie ved det store Antal Personer, der, ifølge Bevillinger paa Landet drive borgerlig Næring. (Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
J Jtzehoe forbereder Alt sig paa, værdigen at modtage de Deputerede. Den kongelige Commissarius ventes allerede dertil den 20de ds. Togange ugentlig vil han give Diners som Viinhandler Seidel har overtaget, hvergang til 80 Couverts. "Slige Sammenkomster - tilføier Kieler Correspondent: ere nødvendige for at holde Forsamlingens Medlemmer samlede ogsaa i privat Omgang, og forhindre en fordærvelig Afsondring efter Stænderne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Hovedgaarden Nordskov i Fyen er i denne Tid solg til en af Fyens dristigste Kjøbmænd, Hr. Kruse i Nyborg for 9,500 Rbd. r. S. og 47,000 Rbd. Sølv. - Paa de fleste Steder i Fyen skal den nylig faaede Raps være aldeles ødelagt af Orme og Jordlopper. (Hp. Av.) Kjøbmand Moses Abraham Cohen fra Ringkjøbing. har i Bladet Dagen af 12te Septbr. fundet en Forsvarer, der kalder sig en "Velunderrettet, (som Dagens Redaction forsikkrer, ikke er Kjøbm. Cohen selv). "Cohen - sige han: er en Mand, som over hele Jylland er bekjendt, ei blot som en ærlig og redelig Mand, men ogsaa for en af Landets virksomste Handelsmænd. Han har fra Jntet af selv hævet sig til en Kjøbmand, der i adskillige Aar drev ligesaa stor Handel som hele det vestlige Jylland tilsammen denne sin Virkekreds gavnede han overordentlig, idet har var saagodt som den Eneste i den Egn, der opkjøbte Landets egne Producter og paa egne Skibe førte dem til Udlaan det. Slig virkelig Fortjeneste har selv Hs. M. Kongen er kjendt ved at laane Cohen 2000 Rbd. Ved uheldige Conjuncturer og Ringkjøbings vanskelige Beliggenhed med Hensyn til Nymindegab havde han lidt saa betydelige Tab, at hans Handel er saagodt som ophørt, dog uden at have spilt Fallit. Nu vil han gjerne bringe sin Handel igjen i Opkomst, og til den Ende betjener han sig af Midler som den danske Lovgivning i alt Fald ikke forbyder, Kjøbmand Cohen har saaledes ei gjort mere end hvad man hver Dag, uden at undre sig derover, seer Trængende gjøre: han har henvendt sig til sine Medborgere og Hielp, og først til dem som vare ham personligen bekjendte og velsindede imod ham, deels fordi de i ham agtede Ulykken, deels fordi de i hans lykkeligere Dage havde selv nydt deres Andeel af den almindelige Velstand som hans vidtudbredte Handel fremkaldte i hele Egnen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Fra Herredskontoiret i Kolding efterlyses en der anholdt, som mistænkt for Tyveri, men fra Arresten undvegen velklædt Person, der kalder sig Christopher Kopstæd, men som aabenbar søger at skjule hvem han egentlig er, og sandsynligviis et eller andet Sted har begaaet en Forbrydelse. Han er circa 40 Aar gl., 66 T. høi, har blonde Haar og Bakkenbarter, blaa Øine, langt Ansigt, &c. Hans Klædedragt er en spidspullet Voxdugs Kasket, fiin mørkebruun Klædes Frakke med Silkefoer, og fine sorte Underklæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
J Veile udbrød der i Tirsdags Morges Kl. 5 Jld i en Kjøbmandsgaard, som dog snart blev slukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Befordringer og Afgang. J Landmilitair-Etaten, Kammerherre og Oberst v. Løvenskjold meddeelt efter Ansøgning og formedelst Svagelighed Afsked i Naade som Land- og Søe Krigscommissair i Fyens og Langelands District med Pension under Navn af Vartpenge. Capitain og Compagniechef ved det Fyenske Jnf. Regiment H. v. Riegels udnævnt til Land- og Søe=Krigscommissair i Fyens og Langelands D., og forundt Afsked fra Regimentet som Major. Capt. Vagtmester i Rendsborgs Fæstning, Capt. v. Zeska, udnævnt til Pladsmajor sammesteds. Kammerjunker de Rully til Capt. og Chef for Christianstæds borgerlige Artillerie korps. Capt. og Regimentsqvarteermester ved 3die Jydske J. Regiment M. v. Bülow efter Ansøgn, i Naade afsk. Auditeur ved Livjægerkorpset, J. Holm, forsat til andet Livregiment, og Auditeur af Armeen H. Feddersen i hans Sted til Aud. ved Livs-Korpset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Kjøbenhavns Havnepriser den 12te Septbr. Hvede, holsteensk . 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. sjællandsk . 5 – – - s. a 5 – – Rug, holsteensk . 4 – 5 – s. a 5 –f. Provinds. . 4 – 3 – - s. a 4 – 5 – . Byg, ladet 3 – 4 – 8 - a 3 – 4 – 12 - Havre . . . . 2 – 2 – 8 s. a 2 - 4 - s. Erter, . . . . . 3 – 4 – s. a 4 - 1 - - s. Raps . . . . . 11 – . – - s. a 11 – 1 – . 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Khvns Børscours den 15de Septbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 204 1/2. Species 205. 12 Mk. 4 3/4 s. Ved den 1289 Trækning i Altona udkom følgende No. Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus: Pastor M. Hammer, Skoemagersvend Gregersen, Handelsmand Chr. Pedersen, Proprietair N. Poulsen, Bonde P. Jensen, Handelsmand H. Gjølbye, Kjøbmand Stemann, Jfr. Monberg, Mad. K. Ballin, Cancellieraad Rasmussen, Bogbinder Møller, Farver Simon, Skuespiller Grumstrup, Fru Justitsraadinde Sørensen, Jomfru Wad, Hattemager Schnell, Barbeer Hartmann, Mad. Engelbreth, Snedker Jrmischer, Pastor Schou med Søn, Møller Wichmann, Handelsbetjent Weilbye, Gjordemoder Fürst, Kjøbmand Calmer, Fru Bruun med 4 Børn, Frøken Schønheider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission afholdes Licitation i Arbeidsanstalten næstkommende Onsdag den 23de dennes, Eftermiddag Kl. 3 slet, over Leverance af det i October Qvartal d. A. til Fattigvæsenet, behøvende Rugbrød samt Kogeærter; circa 200 Lpd. først Oxekjød og 60 Lpd. færsk Flæsk til Nedsaltning, og 4 Tde. Tran; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 17de Septbr. 1835. Engelsted, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Onsdagen den 7de October førstkommende, og følgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 9, lader Madame Charlotte Enghardt, ved Auction, som afholdes paa denne Byes Raadhuus, bortsælge endeel Jndboe, bestaaende af Meubler, Kakkelovne, Sølv, Linned, Sengeklæder og Kjøkkentøi, endeel Handelsvare: af Jsenkram, Glas og Porcellain cc., samt 2 Ankere, Cognae, 100 Flasker dito, og 10 Flasker Rhinskviin. Lysthavende indbydes. Horsens, den 16de September 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Onsdagen den 14de October førstkommende, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, bliver, efter skeet Execution for resterende Kongelige Skatter og Afgivter for sidste Halvaar 1834, paa Hovedgaarden Benzon for retagen offentlig Auction over: 52 Stkr. Meieriekøer, 2 Qvier, 1 Tyr, 205 Stkr. Moderfaar, 11 Stkr. Vædere og 40 Stkr. Aaringslam, alle af ægte spansk Race, 28 Stkr. Kjøre= og Rideheste, og deriblandt 2de Fuldblodshopper og nogle Halvblodsheste, 1 Muulæsel, Wienervogne, 2de holsteenske Vogne, 1 Hamborger dito i russisk Drosche, 1 Fjellevogn med Agestole, 6 beslagne Arbeidsvogne, 2 Slæder med Agestole og For teppe, 4 dito uden dito, flere forskjellige Seletøier til 4 og 2 Heste, 4 engelske Sadler med Ridetøi, 12 Stald. dækkener, 12 Stkr. Lædergrimer, nogle Avlsredskaber. 1 Kornrensemaskine, endeel Seil og 4 Slæder til Brug ved Rapshøsten, i complet Smederedskab, 8 Stkr. Jern bilægger=Kakkelovne, 10 Folkesenge med tilhørende Klæder og Lagener, 50,000 Stkr. heelbrændte Muursteen, m. v. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Nørre Herreds-Contoir i Greenaae, den 15de Septbr. 1835. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Fiin Tavell Viin sælges til 28 s. Flasken, Haut Barsag, 15 Aar gammel, til 2 Mk. 8 s., og gammel Mallaga til 2 Mk. 8 s. Flasken hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Et Farverie i Fredericia er paa billige Vilkaar, at faae tilkjøbs eller tilleie. Eiendommen kan tiltrædes i næstkommende Novbr. Maaned. De nærmere Oplysninger giver undertegnede Eier. Taarning Mølle pr. Christiansfeldt, den 10de Septbr. 1835. H. J. Staal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
God Sæde-Rug kan bekommes til billig Priis J. P. Schmidt Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
God Provstie Sæde=Rug faaes hos Niels Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Provstie Sæde-Aug af sidste Aars Afgrøde faaes billig hos J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Paa Wosnæsgaard pr. Aarhuus er til førstk. 1ste Novbr. Tjeneste ledig for en ugift Skjøtte, der tillige kan have Opsigt over Gaardens underliggende Skove. Vedkommende ville desangaaende henvende dem til undertegnede Forvalter. H. Teisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
2de meublerede Værelser ønskes fra October Maaned tilleie af en Herre. Adressekontoiret modtager Underretning desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Skipper Willum Thomsen bliver seilfærdig til Kjøbenhavn førstkommende Torsdag den 24de Septbr., og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
En brugt grøn Klædes Kaabe med en lille Krave, fodret med grøn Kaliko, er paa Overreisen med Dampskibet den 8de denne Maaned, bleven forbyttet med en sort Merinos Kaabe. Hvo der skulde være kommet i Besiddelse af Førstnævnte bedes at aflevere samme hos Hr. Kjøbmand A. Lemis, hvor den anden derimod kan erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Et guulegrønt Casemirs Kasteklæde er i Gaar Eftermiddags tabt paa Veien fra Aarhuus til Saralyst; den retsindige Finder vilde behagelig aflevere samme til Farver F. Neidhardt imod at erholde en passende Douceur. - Aarhuus den 17de Septbr. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
En bortløben Hund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
En stor mørkebruun Hønsehund, med lang Hale, hvid Bryst og Hals, lydende Navnet Pas op er den 6te Septbr. bortløben fra Veyerslev Præstegaard i Hovelberg Herred, Gjenbringeren loves en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
En hvid Tæve=Hønsehund med bruun Hoved og kløvtet Snude, som lyder Navnet "Nanna er Torsdagen den 10de September løbet efter Dagvognen fra Aalborg til Hobroe, og formodentlig videre. - For Opdagelsen af bemeldte Hunds Opholdsted betales en Laurits Petersen, Douceur af Aalborg, d. 14de Septbr. 1835. Gjæstgiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. re-Blad. til Stiftstidende. Harhuus Fredagen den 18de September 1835.